I rasprava broj 2 u ime Kluba zastupnika Mosta, kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažene kolegice i kolege, govorimo ovdje o odnosu, govorit ću izvršni i zakonodavne vlasti. Evo došao sam sa Odbora za gospodarstvo gdje sam bio kao predlagatelj zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravljanju državnom imovinom, imamo mišljenje Vlade, međutim koliko sam čuo i od predsjednika odbora Kosora, po prvi put da nitko nije bio iz vlade. Ovim zakonom bi se riješile jedna vrlo bitna možda kap u moru, ali bitna stvar koju sam predložio da 50% sredstava od prodaje državne imovine na područjima jedinica lokalne samouprave ostaje jedinicama lokalne samouprave i da ne stvaramo, to je decentralizacija, i da ne stvaramo tu ovisnike da gradonačelnici, načelnici ne budu ovisnici o državnom proračunu i prosjaci njihovi gdje će premijer dolaziti i ministri u vrijeme izbora i dijeliti novac, u biti novac je s tih područja jedinica lokalne samouprave. I to se događa, a jedino što ostaje čelnicima lokalne samouprave i regionalne samouprave od državne imovine gdje ima, to je jedan najveći resurs potencijala s kojima država loše gospodari, jedino što moraju napraviti komunalnu infrastrukturu, a novac je u blagajni državnoj. Onda naravno da kolega Šipić iz Strilja, kolega iz Istre gradonačelnik kolega Pranić idu kod ministra i biti prosjaci i naravno da nitko ne smije se javiti Miro Bulju jer je u oporbi pa ne daj Bože da se gradonačelnik javi meni iz druge političke opcije jer će ministar taj se javio drugoj političkoj opciji. Zašto stvarati ovisnike kad moramo napraviti centralizaciju? Ali nitko se iz ministarstva po prvi put, sad je kazao predsjednik Kosor gori i zbog tog dajem apel predsjedniku Sabora, ne samo da se omalovažava izvršna vlast ovdje ponašanjem premijera koji vrijeđa sve i svakoga na bahat način, odgovara drugim zastupnicima, spominje kolege iz HSS-a kad ga pita zastupnik SDP-a, ali nevezano, znači ovo je nastavak urušavanja ovoga parlamenta jer da nitko ne dođe za ovaj prijedlog, naravno, jasno mi je da ministar imovine nije došao jer njegova ovlast jest milijun eura, 7 i pol milijuna kuna ja tražim da bude milijun kuna, zašto tolika ovlast kod prodaje imovine jednoga čovjeka u rukama, zašto? A mišljenje vlade kaže da moj prijedlog je protuustavan jer je to vlasnički odnos, vlasnički udjeli. Nismo mi kao što je dao HDZ INA-u Sanaderovu INA-u MOL nego ostaje jedinicama lokalne samouprave i nitko se nije kolega Bačiću pojavio na odboru na prijedlogu ovoga zakona kojega sam dao u interesu čelnika lokalne samouprave. Pa zbog čega se ti ljudi ne pojavljuju? Gdje je predsjednik Sabora? Vi potpredsjedniče molim vas zapišite da iđe oštar demant kako on to zna u njegovom stilu od kolege predsjednika našega Gordana Jandrokovića da bude jedan najoštriji kako on kaže u muškome stilu. Jer ovo je nevjerojatno da nas zaobilaze i na odborima kod zakonskih inicijativa saborskih zastupnika kolega Boriću. Sabor je iznad Vlade kolega Boriću. Vi imate obavezu i dužnost biti na idućoj listi i braniti premijera. Bio on Plenković, bila ona Jadranka Kosor, bio bilo tko. ali ovo je parlament, ovo nije političko pitanje i ovaj zakon je dobar za vas kao čelnika ako dođe druga politička opcija, ako bude druga morat ćete prositi, bit ćete prosjak, ovisit ćete o tim ljudima, a to su sredstva na području tih lokalnih samouprava. I zaista, odnos izvršne vlasti, Hrvatske Vlade, to je smiješno sad zastupnicima HDZ-a naravno, vama gospodine Striček, ne znam iz kojega razloga, ali morali bi se svi kolege zastupnici, oporba, vlast, kao pojedinci pobuniti protiv ponašanja izvršne vlasti koju uzurpiraju ulogu parlamenta. Na ovaj način, ne dolaskom na odbore i davajući mišljenje koja su apsolutno … [[Govornik se ne razumije.]] sve što može u RH, najprije su nelogična, ali nije mi jasno da to vrhunski pravnik Andrej Plenković povezan sa čovjekom koji je vodio pravničkim društvom, koji je vodio i Agrokor slučaj Borg, znači svi ti ljudi koji su povezani imaju pravnu struku došao iz Bruxellesa kao veliki briselac, kao veliki iz parlamenta. Ne vidim niti jedan razlog zbog čega ne daju jedan suvisao odgovor za ovu decentralizaciju. Zbog toga što želi apsolutnu moć i nad parlamentom i nad lokalnim čelnicima. I da lokalni čelnici budu prosjaci Andreja Plenkovića, žao mi je 2/3 Hrvatske, počev od moje Dalmatinske zagore, šta su od vas kolege načelnici koji me gledate i gradonačelnici napravili prosjake kojim se morate ulizivati… ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Slijedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja bih htjela progovoriti danas ponovno o problemima sustava obrade smeća na području Mariščine, znači u centraliziranim županijskim centrima koji su eskalirali na području moje općine, znači županijskog centra za zbrinjavanje otpadom Mariščina koji se nalazi na području Primorsko-goranske županije. Dakle, proteklih nekoliko mjeseci u večernjim satima ponovno se pojačao smrad neobrađenog smeća iz centra Mariščina. Nažalost, oni koji problem trebaju riješiti umjesto toga energiju troše na marketinške trikove, objavljujući da ništa ne smrdi i da su to zapravo septičke jame. Prosvjednici i mještani općine Viškovo traže da Rijeka, Viškovo i ostale lokalne jedinice hitno donesu nove odluke o gospodarenju komunalnim otpadom u kojima će biti navedeno da biorazgradivi komunalni otpad treba prikupljati odvojeno od svih ostalih komponenti otpada, te da hitno pronađu prikladne lokacije za obradu bio-razgradivog komunalnog otpada postupcima kompostiranja ili anaerobne digestije. I zbog toga je početkom rujna bila zatvorena prometnica i blokiran ulaz u sam centar za zbrinjavanje otpada Mariščina i zbog toga je sutra najavljen hod za čisti zrak koji će svima koji se pokušavaju još jednom poslat poruka kako je neizdrživo živjeti uz sam centar Mariščina i pozivaju sve mještane koji će dat podršku svojim mještanima i sumještanima u ovoj akciji da hodnjom od centra Viškova do same Mariščine daju podršku i skrene se pažnja na ovaj problem. Dakle, u zadnjih nekoliko godina u RH su se sukobila dva koncepta zbrinjavanja otpadom. Jedan je spalioničarski, dakle zastarjeli oblik koji se zasniva na pripremi otpada u županijskim centrima za spaljivanje, u cementarama i energanama. Radi se o konceptu linearnog gospodarstva jer se spaljivanjem trajno uništavaju korisne sirovine iz otpada koje su se lako mogle reciklirati kao npr. papir i plastika. I drugi ekološki, dakle ovaj prvi podržava trenutačno i sadašnji ministar zaštite okoliša i energetike koji je snažni zagovornik ovog koncepta i gura i dalje izgradnju 11 postrojenja za proizvodnju gorivog otpada tako da je čak Vlada tijekom ljeta je donijela i Odluku da je potrebno napraviti studiju energetske uporabe gorivog otpada. I drugi ekološki koncept koji se zasniva na odvojenom prikupljanju plastike, papira, metala i stakla za reciklažu i odvojenom prikupljanju bio-razgradivog otpada za kompostiranje i pretvaranje u plin. To je koncept koji je pokušao zapravo na svaki mogući način pokušava zaobići plan gospodarenja otpadom i koji je zapravo donesen za vrijeme mandata MOST-ovog ministra gospodina Dobrovića i tada su donesene da se donesu izmjene Zakona o održivom gospodarenju otpadom koje nastoje zaobići obvezu odvajanja otpada koliko je god to moguće, a da se izrijekom ne povrijede EU direktive koje to područje jasno reguliraju. Dakle, to su dva koncepta. Nažalost, Primorsko-goranska županija što tu radi? Jedinice lokalne samouprave pod političkim pritiskom lokalnih vlasti, donose odluke o gospodarenju otpadom u kojima se na sve moguće načine izbjegava odvojeno prikupljanje bio otpada kao i formiranje lokacija i izgradnja kompostana i to je ono što zapravo građanima smrdi. Trenutno zapravo možemo reći da je u godišnjem izvješću uprave tvrtke Eko plus koja je operater postrojenja centralne zone za zbrinjavanje otpadom Marinščina, proizvedeno je samo 2800 tona gorivog otpada koji je plasiran u cementaru Koromačno a sve ostalo, znači sav ostatak od 31 200 tona odloženo je na lokaciji, znači 90% zaprimljenog smeća odlaže se i stvara se novo odlagalište protivno odredbama EU za što nas za koju godinu čeka i plaćanje penala i to je ono što građanima Viškova smrdi. Pravo je pitanje zašto cementara Koromačno nije željele preuzeti obrađeni otpad iz postrojenja u Marinščini? Zato jer je prema njihovim riječima se radi o lošem proizvodu koji zbog sastojaka žive, metana i klorida i ne može klasificirati niti kao gorivi otpad odnosno njegova kvalitativna lošija varijanta RDF u odnosu na SRF. Dakle, ne zaboravite, ovakva su postrojenja planirana u još 11 centara u Hrvatskoj i što je kao rješenje problema smislio naš trenutni ministar zagađenja okoliša i energetike. Ministar smatra da svakako treba izraditi studiju koja će opravdati izgradnju spalionice koju tako zagovaraju njegove lobističke kolege u udruzi lobista. Dakle treba uložiti još desetke milijuna da bi se riješili nekvalitetnog samljevenog toksičnog smeća iz županijskih centara i i dalje ugrožavali zdravlje građana Viškova kao i ostalih 11 dijelova Hrvatske. Hvala.
Hvala.
Idemo na drugu raspravu. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Na početku bih pozdravio sve hrabre vatrogasce u Splitu, mojoj dolini Neretve, na Pelješcu, koji se bore protiv ovih strašnih požara, posebno javnu vatrogasnu postrojbu Metković i DVD Metković. Poštovane kolegice i kolege, javio sam se za riječ kako bih vas i hrvatsku javnost izvijestio da je u Hrvatskom saboru zaprimljen novi podnesak gospodina Damira Sabljaka, hrvatskog diplomata koji je DORH-u prošle godine podnio kaznenu prijavu s informacijama o protupravnom trošenju i prisvajanju novaca hrvatskih poreznih obveznika u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova. U prošli petak je Ministarstvo izdalo priopćenje da je primilo rješenje USKOK-a kojim je odbačena kaznena prijava gospodina Sabljaka, o sumnjama o protupravnom trošenju i prisvajanju državnog novca u veleposlanstvima u Canberri i Washingtonu. Ministarstvo je priopćilo da je rješenje primilo u srijedu, dakle istog dana kada je predsjednik Vlade, gospodin Andrej Plenković ovdje meni na upit u Hrvatskom saboru javno rekao, takve i slične predstavke na kraju najčešće ne vode ničemu. U jučer poslanom podnesku gospodin Sabljak, koji je podsjećam, podnositelj kaznene prijave, tvrdi da mu DORH, odnosno USKOK još uvijek nije dostavio rješenje, iako čl. 206. Zakona o kaznenom postupku jasno utvrđuje, citiram: državni odvjetnik je dužan donijeti odluku o kaznenoj prijavi u roku od 6 mjeseci od dana upisa prijave u upisnik kaznenih prijava i o tome obavijestiti podnositelja prijave uz navođenje kratkih razloga te odluke. Ako USKOK doista još uvijek nije dostavio rješenje podnositelju kaznene prijave sukladno zakonu, nameće se pitanje, od kud Ministarstvu vanjskih i europskih poslova rješenje USKOK-a? Štoviše, podnositelj prijave tvrdi da je još u siječnju ove godine od tadašnjeg glavnog državnog odvjetnika zatražio poziv za svjedočenje DORH-u, no DORH ga nije pozvao. Zbog sumnji u zakonitost rada DORH-a, gospodin Sabljak je još u srpnju ove godine zatražio od ministra pravosuđa, gospodina Bošnjakovića provođenje inspekcijskog nadzora nad DORH-om. Međutim, Ministarstvo pravosuđa još uvijek nije odgovorilo je li u radu DORH-a utvrdilo protuzakonito postupanje. No istovremeno s podnošenjem kaznene prijave radi pokretanja kaznenih postupaka, isti je hrvatski diplomat u listopadu 2017. ministrici Pejčinović-Burić podnio dokumentiranu predstavku radi pokretanja službeničkih postupaka i utvrđivanje odgovornosti za povredu službene dužnosti. U toj predstavci ministrica Pejčinović-Burić je informirana da je gospodin Sabljak iste dokumente službeno dostavio glavnom inspektoru Ministarstva još u prosincu 2016. Zbog desetomjesečnog izostanka bilo kakve vidljive reakcije glavnog inspektora, podnositelj predstavke je ministricu izvijestio o sumnji da glavni inspektor osobno sudjeluje u prikrivanju protupravno potrošenog državnog novca. Jučer zaprimljeni dokumenti potvrđuju da je ministrica Pejčinović-Burić baš tom osumnjičenom glavnom inspektoru povjerila da istraži prijavu, odnosno povjerila mu je da istraži samu sebe. Nakon tako provedene istrage, Ministarstvo je priopćila da, citiram: ne postoje elementi za pokretanje postupka zbog povrede službene dužnosti protiv državnih službenika u Ministarstvu, zaključen citat. Prema Zakonu o državnim službenicima, oslobođenje od kaznene odgovornosti ne pretpostavlja oslobođenje od odgovornosti za povredu službene dužnosti. No ministrica za pokretanje tog postupka kroz koji bi se državi mogla nadoknaditi šteta ima još 16 dana, nakon čega nastupa zastara. Zato se gospodin Sabljak ponovno jučer obratio Hrvatskom saboru i opet zatražio cijenjene kolege, javno svjedočenje. Podsjećam da je državna revizija u izvješću utvrdila da je gospodin veleposlanik Paro kršio Pravilnik Ministarstva dok je protupravno trošio državne novce u Washingtonu. Podsjećam također da je bivši ministar, a sadašnji predsjednik Sabora, gospodin Jandroković prije 8 godina bez pokrenutog kaznenog postupka i bez izvješća državne revizije protiv tadašnje veleposlanice u Washingtonu i sadašnje predsjednice, gospođe Grabar-Kitarović, u internom postupku Ministarstva zatražio vraćanje protupravno prisvojenog novca privatnim korištenjem službenog automobila u veleposlanstvu u Washingtonu [[Upadica Jandroković: Hvala. Hvala vam kolega Grmoja.]] Dakle,… Hvala vama.
Hvala. Klub zastupnika MOST-a također se prijavio za iznošenje stajališta. U njihovo ime govorit će zastupnik Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Nisam mislio govoriti i osvrtati se na HNS ali evo, kad je već kolega Batinić ovdje govorio o njihovim zaslugama z spas reforme obrazovanja, njihovoj borbi za našu djecu, evo ja ću se s ovog mjesta zahvaliti gospodinu Ivanu Vrdoljaku, Srećku Ferenčaku, gospodinu Sauchi koji je dio Kluba zastupnika HNS-a za tu reformu kojoj svjedočimo evo svakog dana, hvala im što su isporučili ne znam koliko 14 tableta našoj djeci, hvala im što su udžbenici isporučeni n vrijeme onim socijalno najugroženijim u našem društvu i evo, imat će našu punu potporu u toj njihovoj predanoj borbi za boje obrazovanje i za našu djecu. Međutim ono zbog čega sam tražio stanku je izjava koju sam sada vidio i to je jedna od možda najjačih izjava kojoj smo svjedočili uopće u povijesti hrvatske države predsjednik Sabora, to je jedna od najviših instanci uopće u državi je maloprije, vjerojatno je davao izjavu izjavio: Slučaj SMS pokazao je da neki ljudi zloupotrebljavaju sustav. To su jako teške riječi. I ako sve ono smo iznosili evo kolega Sinčić je upozoravao ovdje na mnoge nepravilnosti i mi iz Kluba Mosta, kolege iz oporbe, u hrvatskom društvu mnoge afere, mediji su otvarali mnoge teme i ako je to činjenica u ovom slučaju, onda nema razloga da to ne bude i u drugim slučajevima tako. A to je rekao predsjednik Hrvatskog sabora. A ti neki ljudi, a on cilja, vjerojatno na ključne ljude iz svoje stranke, na potpredsjednika Hrvatskog sabora Milijana Brkića, na ministra, znači u Vladi potpredsjednika Vlade, su očito ti koji su o njegovim riječima zloupotrebljavalo sustav. HDZ da bi se obračunao sa frakcijama, unutar svoje stranke, odnosno, Plenković, Jandroković, priznaju da je bilo zloupotreba sustava. I zašto bi ja kao hrvatski političar, zašto bi bilo tko kao hrvatski građanin, vjerovao u instituciji ove države. Iznosio sam ovdje slučaj protupravnog trošenja novca u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova. USKOK je na dan moga pitanja premjeru Plenkoviću o tom slučaju, navodno dostavio rješenje Ministarstvu vanjskih i europskih poslova, iako nije to smio napraviti, jer Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, nije podnositelj kaznene prijave. A čovjek koji je podnio kaznenu prijavu, nije obavješten niti je pozvan na svjedočenje, a državna revizija je 2017. g. utvrdila da se u veleposlanstvu, Washingtonu dogodila protupravno trošenje novca poreznih obveznika. I znate kada će ta afera postati aktualna? Kada bude nekome trebala za unutarstranačke obračune. I to je ono što je žalosno i to je ono što me i ljuti i frustrira i zbog čega sam bijesan, jer naše institucije nisu neovisne, one funkcioniraju na daljinski ili na poziv premjera ili najmoćnijih ljudi u ovoj državi. To imamo slučaj od afere, koji su spominjane ovdje, Hotmail, to imamo i u ovom slučaju. Rekao je kolega Petrov, jutros, da će u ovom slučaju, afere SMS biti ujeo vuk magare i to će biti tako. Nastradati će ovaj vozač, malo će se premirite ova stranačka opozicija, poslati će im se signal, da ako, budu stvarali probleme da bi mogli nastradati i nikome ništa. I to su hrvatske institucije. To su hrvatske institucije. Poručujem i premjeru i svima onima koji se na takav način odnose i prema institucijama i prema građanima, da neću stati, dok ne istjeram do kraja, ovaj slučaj u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova, gdje su umreženi mnogi i tu će mnogi pasti. Hvala.
Hvala.
NASTAVAK NAKON STANKE U Poštovanje kolegice i kolege, molim vas tko ne želi slušati slobodni govor neka sjedne, napusti dvoranu, bude tiho ili bilo šta drugo učini, kako bi omogućio prvom klubu, a to je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i poštovanoj zastupnici Ines Strenja-Linić da govori. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Željela sam danas uputiti apel predsjedniku Vlade, kao što su apel uputili meni predstavnici 28 udruga koje se bore protiv droge u RH sa cijelim nizom stručnjaka sa ovog područja jer se odlukom Vlade ukida Ured za borbu protiv droge koji već 17 godina uspješno funkcionira u našem sustavu. Dakle, sustav borbe protiv droge posljednjih 17 godina je pod vođenjem ovog Ureda bio operativno tijelo koje je bilo vrlo uspješno. Evaluirani su i od ... [[Govornik se ne razumije.]] instituta, dakle jednog nezavisnog instituta, jednog od vodećih europskih sustava gdje spadamo po tome u vodeće brandove. Da bi se radilo na sprečavanju droge potrebna su 4 pravca. Sprečavanje dostupnosti, što se provodi putem MUP-a, rad sa djecom kako bi se oduprla tom zlu i već na početku rekla ne, što bi trebalo provoditi Ministarstvo obrazovanja, tretman ovisnika, što je pod Ministarstvom zdravstva i njihova rehabilitacija, što bi bila uloga Ministarstva koje pokriva socijalnu skrb. Staviti drogu pod bilo koje od ovih ministarstava, a planira se staviti pod Ministarstvo zdravstva, potpuni je promašaj. Dakle, upravo uloga je bila ovog Ureda ekspeditivnost, sposobnost koordinacije sva ova 4 segmenta. Dakle, da vas upozorim, ovo je postao naš brand. 2005. godine godišnje je bilo 1000 novih ovisnika o heroinu. Zadnje 3 godine godišnje ih je samo 130 novih koji ulaze u tretman. Istovremeno imamo ogroman porast novih sintetskih droga koje dolaze na tržište, djece koja su osim što upotrebljavaju te vrste droga suočena i sa pošasti koja se zove ovisnošću o internetu. Tu je problem kockanja koje je ozbiljan problem u RH, kao i alkoholizma. I onda Vlada odluči da ovakav jedan Ured ugasi. Pitat ćete se zbog čega kad sam ja pripadnica stranke koje je apsolutno bila za smanjenje broja Ureda, agencija i sve, da. Ali onda ne ovakvom sječom, neće nešto što je bilo izuzetno uspješno jer nigdje ne postoji ovakav Ured koji ovako multidisciplinarno pokriva sve ove segmente. Dakle, predstavnici 28 udruga su uputili meni kao predsjednici saborskog odbora za zdravstvo i socijalu zahtjev i zamolbu, apel da se ovaj Ured ne ugasi. I ne treba ga ugasiti. I što se dogodilo? Pozicija nije smatrala čak ni da treba o tome glasati na Odboru. Znači, odbor koji je 2001. i 2002. uputio zahtjev Vladi da i osnuje ovako nešto, bio je inicijator, Odbor sada šutke dozvoljava da ovakav jedan bitan Ured se u RH ugasi. Dakle, zahtjev, oni koji su zapravo bili uputili taj apel smatraju da pripajanjem će se samo ova kazuistika utopiti jer nije problem zapravo u uštedi, izgubljena je temeljna karika operativnog tijela s kojom se uspješno borio s drogom. Dakle, od proračuna od samo 4 miliona kuna Ured je bio i racionalan i učinkovit nositelj i konkretnih projekata, strategija i analiza. Sustav borbe protiv ovisnosti na čelu s ovim Ured postigao je zbilja izvrsne rezultate. Jedan od vodećih stručnjaka i predstojnik referalnog centra rekao je ovom prilikom da osim branda transplantacije možda imamo još jedan jako bitan brand u zdravstvu, a to je način na koji smo se borili u RH protiv pošasti kao što su teške droge. Dakle, oni smatraju da sve ovisnosti trebaju biti koordinirane iz jednog nezavisnog tijela, gdje trebaju biti uključeni stručnjaci jer je ovo multidisciplinaran problem. Dakle, surađujući s godina s Uredom, ovih 28 udruga uvjerili su se u njegovu operativnost. Prema raspoloživim podacima pristiglim iz zdravstvenog sustava trenutno je u bolničkoj i izvanbolničkom liječenju u RH više od 7 tisuća pacijenata. To je ukupna brojka svih liječenih osoba, ali prema iskustvima njih koji rade u civilnom sektoru, stvarna brojka je zapravo barem dvostruko veća, a nije obuhvatila i oni koje su ovisni o kocki, alkoholu i ostalim drogama. Dakle, apel još jednom odavde, ovaj Ured zbilja premijeru, nije potrebno ugasiti.
Hvala.
Sada je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Danas ću postaviti jedno na oko jednostavno pitanje. To je gospodine Plenkoviću, gospođe i gospodo ministri, gospođe i gospodo saborski zastupnici vladajuće koalicije, imaju li institucije u gradu Vukovaru svoje nazive na pločama? Ne vjerujem da ne znate odgovor, već sam siguran da nitko ne želi o tome da se govori, da se o tome uopće pita. Najlakše je kad se dođe u studenom da se u koloni sjećanja daje naznake potpore Vlade brojnim projektima, ispali koja floskula i svi se prave da se ... [[Govornik se ne razumije.]] ti pokušaji stavljanja ploča Vlade Zorana Milanovića nije dogodio i da ploče ne postoje, da su razbijene, skinute, prelijepljene. Ja ću podsjetiti da zakonodavstvo RH izrijekom propisuje da institucije moraju imati svoje nazive i moraju imati ploče. Svaki put kad tamo prođete, kršite zakon. Ali pazite pri tome da se nigdje u vijestima ne pojavi i to je kukavički. Kukavički je stav da je bolje da ploče nema nego da se stvara tenzija u vladajućoj koaliciji. To je zapravo i slika, prilika Vlade Andreja Plenkovića, Vlade kojoj polako hrvatski narod govori zbogom ali kao što ne čuje narod tako ni ne vidi ni ove ploče. Život u Vukovaru je dovoljno težak i vjerujte mi da su ljudi uz sve te poteškoće još dodatno iziritirani kada moraju tražiti institucije u koje trebaju ući, kada trebaju u sud ući, da ne znaju koji je općinski, županijski, ne znaju koja vrata trebaju pokucati, kasne na rasprave. I što se tiče samih ploča, kakve god da one bile, skinute, razbijene, zalijepljene, činjenica da ih nema. Početkom svibnja ja sam ovdje već upozorio da je prošlo 2 g. od sjednice Vlade, skoro 2 g. od sjednice Vlade u Vukovaru, tada je Vlada obećala, naznačila, bit će donesen zakon kojim će se grad Vukovar proglasiti mjestom posebnog pijeteta. Imamo naznaku, pojavljuje se. Polako je taj zakon u nekim obrisima na e-savjetovanju ali ono što su svi očekivali od tog zakona a to je da se riješi pitanje ploča, ministar je rekao neće biti riješeno. To rješavaju neki drugi zakoni. Koji zakoni to rješavaju, koja vladajuća koalicija, koja Vlada, tko snosi odgovornost za to stanje? Tko se boji? Mogu s ovog mjesta samo poručiti Vladi da je vrijeme da se preuzme odgovornost jer protek vremena neće riješiti ovaj problem. Dapače, ono što ostavljate vladajući, to je zapravo prostor za politizaciju. Opterećujete hrvatske branitelje, stradalnike Vukovara, opterećujete sve one koji žive, rade i stvaraju u Vukovaru, pokušavaju da žive jedan normalan život. A vi im svojim nečinjenjem, nebrigom oduzimate priliku umjesto da im pružate ruku potpore. Što mogu očekivati uopće Vukovarci od ove Vlade kad ne može se riješiti jedna ploča, pa kako će se riješiti pitanje demografije, kako će se pitanje gospodarstva u Vukovaru riješiti? I zato tražim da Vlada i lokalna vlast pronađu rješenje i da vrate i narodu u Vukovaru i hrvatskim institucijama dostojanstvo. Jer ako ne bude dostojanstva, jedina ploča bit će na autobusnom kolodvoru. To sigurno ćete reći, svaki put ćete izjaviti, to ne želimo. Ali ako vam to nije bitno, zašto onda ne skinete ploče i sa zgrade hrvatske Vlade i sa zgrade Hrvatskog sabora, sa zgrada hrvatskih ministarstava? Možda vas zaobiđu svi problemi. Ako ne budu ljudi znali gdje treba pokucati za rješavanje problema, onda vjerojatno se neće morati ni nositi s time. Hvala.
Sad ćemo na trenutak po običaju prekinuti pojedinačnu raspravu, pa ćemo prijeći na iznošenje stajališta u ime kluba. Prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Kolegice i kolege, vidimo od afera koje se pojavljuju u javnosti da zaboravljamo na vrlo bitno tj. ja bih se pojednostavljeno govorio bi o ministrici Divjak i njenom programu Škola za život. Moram to govoriti jer su me zvali profesori povijesti i zemljopisa, geografije koji jednostavno ne mogu vjerovati da oni nisu u tome programu jer u ministarstvu, kako me upozoravaju, 2018. godine službenim stranicama u lipnju 2018. je objavljeno kurikulum u tome tzv. dualnom modelu obrazovanja i nalazi se tu i povijest i zemljopis. Međutim u 27.8. ljudi su došli u škole, neki su učenici kupili i udžbenike, profesori se spremali, međutim više nema povijesti i zemljopisa za učenike, zbog čega je to ministrica donijela nemam objašnjenja, kome smeta povijest u strukovnim školama? Nemam objašnjenja. Tko je donio odluku? Nemamo na službenim stranicama Ministarstva znanosti, evo imamo link kad je u 6 mjesecu poslata koji će predmeti bit, nemamo ništa. Naravno da je vrijeme da nam ministrica kaže tko je više, postavio sam i zastupničko pitanje u pisanom obliku, tko je recenzirao povijest? Koji su to strani stručnjaci koji su radili recenzije? A poglavito povijesti i ovoga djela Domovinskog rata. Mi nemamo odgovara od ministrice. Zbog toga tražim odgovor od ministrice tko su oni, Divjak, a vi iz HDZ-a bi mogli to pitati jer nije vaši iz HNS-a to neće napraviti jer jednostavno moraju slušat Vrdoljaka. Znači vrijeme je da kaže ministrica tko je to napravio? Koji su to međunarodni stručnjaci i organizacije koje su to radile? Vrijeme je da nam ministrica Divjak kaže kako je moguće, kako se moglo dogoditi da se ... [[Govornik se ne razumije.]] udžbenici našim najsiromašnijim? Mi još nemamo taj odgovor. reforma gdje su zaboravljeni najsiromašniji, udžbenici. Vrijeme je da nam kaže ministrica koliko plaća PR za cijenu reklame škole za život na TV-u? Evo nek samo reče koliko na TV-u plaća? Iz ministarstva dok ujedno zaboravlja najugroženiji socijalnim obiteljima dostaviti udžbenike, nemam odgovora, ... [[Govornik se ne razumije.]] koje se pojavljuju u javnosti, a ta sirotinja i ti profesori koji će ostati bez posla i ti studenti koji studiraju geografiju i povijest koji bi se morali pobuniti minimalno dat ćemo im svi mi zastupnici potporu da jednostavno se školuju da odlaze vanka jer neće imati posla. Ili ono Vrdoljakovo, da se prekvalificiraju za druge smjerove, kao što je informatika. Činjenica je da jednostavno mi to u Saboru o tome nismo raspravljali, na službenim stranicama ministarstva nema ničega o ovome što govorim, poglavito gašenje kurikularne, gašenje povijest i geografija koje nema u strukovnim školama i ja očekujem ministrice da je minimalno pristojno odgovoriti na ovo javnosti, a ne pilatovski pere ruke da ona ne zna tko je to napravio, da ne zna tko je udžbenike dao pa ona je ministrica, ona je ona koja provodi te programe jer u Saboru se život za školu nije se škola za život nije se govorilo, niti se donosila bilo kakva odluka, niti zaključak. Ona je ugrozila našu povijest jer ne znamo tko je radio recenziju, poglavito Domovinskog rata, da li je to možda u VB u kojem je laboratoriju? Imamo mi naših stručnjaka i povjesničara koji su to mogli odradit, ali mi nemamo imena i prezimena tih ljudi. Evo još jednom bih zatražio od ministrice, to sam tražio u pisanom obliku jer me ljudi zovu me prof. povijesti i geografije koji su razočarani ovim programom, prije svega što nema to na Internet stranicama, koji je interes da ne uče povijest i geografiju? Al to bi morala ministrica reć tim ljudima i tko je radio recenziju ovih predmeta, tko je radio recenziju povijesti, poglavito povijesti i Domovinskog rata, a i ostalih recenzija? Mi nemamo imena tih, gdje je rađeno, u kojoj državi, koji strani stručnjaci i ona ne želi odgovoriti. Pa evo očekujem da ćete i vi poslati pitanja zastupnička jer ispod radara ovih afera koje su u javnosti prolaze najveće ubojstvo školstva u RH.
Hvala lijepa.
Prelazimo sada na prijave, fali 2 minute do 13h, pa onda možemo si dozvoliti 1 minutu prije 13h prijeći na prijave za iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika, popularne stanke. Prvi je, prvi je gospodin Marko Sladoljev.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo danas će vjerojatno svi klubovi zastupnika ili većina njih današnju stanku posvetiti Danu učitelja, pa i naš klub smatra da je to važna tema. Evo i ovom prilikom svim učiteljima i profesorima bih čestitao njihov dan. No međutim, gdje su danas naši učitelji, dakle taj njihov položaj raščlanio bih na četiri područja, materijalni, dakle najveća stručna sprema a najmanje plaće u toj branši, edukacijskim rehabilitatorima smanjene plaće, a evo i nedavno smo saznali da profesori koji rade na EU projektima neće dobiti 30% uvećanu plaću jer to povećanje se ne odnosi na cijelu osnovicu nego samo na rad na projektu. Pravno i zakonodavan status, napad na učitelje i profesore još uvijek se ne smatra napadom na službenu osobu. Nedavni napad na profesora u Varaždinu. Možda će neke profesore natjerati da se prekvalificiraju u majstore borilačkih vještina kako sugerira Ministarstvo obrazovanja. Prosvjetne inspekcije, anonimne prijave za svaku sitnicu profesora, dakle dovoljno je da date četvorku djetetu da vas anonimno roditelj prijavi postale su sredstvo pritiska roditelja na profesore. Status u društvu, percipira ih se kao uhljebe koji ništa ne rade a njihovi fakulteti kao tečajevi koji se mogu po potrebi prekvalificirati u par mjeseci. Stručna situacija, u školama nedostaje psihologa, pedagoga, defektologa a napredovanje ovisi o dobroj volji ravnatelja. Međutim, ovo nije kritika samom ministarstvu i Vladi nego svima nama, meni osobno, koliko sam učinio kao zastupnik za učitelje, koliko smo svi suodgovorni za ovu percepciju a svi smo ovdje zbog njih. Neću puno dužiti već ću na kraju pročitati nešto što mi je jedan tekst poslao jedan kolega, jednu zapravo pjesmu, stihove o učiteljima, evo to za kraj ću pročitati. Zove se „Vjerujem u čuda“. Kaže, Premda mi ne daju da odgajam te sada već te moram spremati za tržište rada, kao da si neki artikl s police, ne traži od mene da budem stroj niti ti nekad nećeš biti meni broj jer nas dvoje imamo ime i lice, dok srljaju bescjeno slijepci što nas vode, forsirajući tehniku, obrasce i ishode, ne znajući da si čudo prepuno života, u naše oaze mi ćemo se skriti, radoznali gdje možemo i marljivi biti, štit će nas tamo radost i ljepota. Ja ću učit tebe, ti ćeš učit mene, cvijetom znanja raspršimo svu tamu i sjene. ... [[Govornik se ne razumije.]] do cilja nećemo nikad žalit truda, znam da možemo rasti u dobi i milosti i zajedno stići zrelosti i mudrosti jer ja sam učitelj i vjerujem u čuda. Sretan Dan učitelja.
Hvala lijepa.
Prije prelaska na zadnji klub zastupnika samo pozdrav za naše goste. S nama su učenici i učenice O.Š. iz Dugava, pozdrav. [[Pljesak.]] Idemo dalje. Klub zastupnika MOST-a poštovani kolega Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Naravno pozdravljam i hrvatsku javnost. Sinoć navečer smo svi svjedočili jednoj jakoj vijesti, dakle došlo je do snažne eksplozije u Rafineriji Brod. Rafineriji Brod, velika eksplozija, koliko čujemo 1 poginuli, hvala Bogu da ih nema više, velika materijalna šteta i veliko onečišćenje, odnosno zagađenje koje se tom prilikom oslobodilo i nastavilo oslobađati. Prva reakcija sasvim sigurno je pogled u nebo i pogled gdje puše vjetar i ovoga puta sjeveroistočni vjetar odnosi dakle dim, otrovni dim prema Derventi. Na sjeveru olakšanje, na jugu zabrinutost. Međutim, koja je razlika? Danima i danima se dešava i obratno, dakle onečišćenje od rada rafinerije koja koliko znamo godinama onečišćuje čitavi kraj i s jedne i druge strane Save, onečišćuje okoliš i naravno posebno truje stoku i ljude, dakle i sa sjevera i sa juga. Što nam govori ovaj događaj? Znamo dobro da su ekološki standardi vrlo niski i da je to uostalom bio i predmet dugogodišnjih napora da se taj problem riješi, dakle da se smanjuje onečišćenje i opterećenje čitavog kraja. Međutim, od jučer sasvim sigurno znamo da su standardi rada, dakle tehničke sigurnosti u postrojenju koje prerađuje naftu, dakle gdje gotovo sve mora biti u ex izvedbi, vrlo nisko. Dakle eksplozija materijalnih šteta i ponavljam zagađenje i naravno ljudske žrtve. Očito je i jasno dakle da je ovaj rafinerijski biznis koji znamo donosi kontinuirano i gubitke vlasniku, ustvari jedan snažan sistem tj. metoda pritiska, dakle naših južnih susjeda zajedno sa Rusima prema Hrvatskoj i da smo evo oformili davnih godina još i međudržavnu komisiju koja je trebala riješiti problem zagađenja, da su komisije raspravljale, donosile zaključke, rokove, međutim to se svaki put odgađalo i na koncu svjedoci smo da je koncem 2016. produljena ekološka dozvola i da je rafinerija uspješno nastavila sa radom. Naravno stvari treba rješavati sporazumno i ja sam osobno potpisao i sporazum o suradnji, zaštiti okoliša i održivom razvoju, dakle kao predstavnik Vlade zajedno sa Vijećem, dakle Vijećem ministara BiH-a i to je pravi put jer onečišćenje ne poznaje granice i sporazumi ovoga tipa su uvijek na dobrobit dakle svih ljudi koje ovdje graniče. Međutim, šta je sa hrvatskom politikom? Tada je bilo jasno da se rješavanje ovog problema mora dići na višu razinu. Danas svjedočimo da predsjednica ima svoju agendu, ministar ima valjda svoju, premijer svoju, dakle i nedostaje povezanost, nedostaje ono što je nužno da bi država pokazala odvažnost i odlučnost da rješava probleme i da stane na kraj ovome. Sada, danas nakon ove tragedije, mislim da je ovo možda prijelomni trenutak koji treba iskoristiti i da se doista stane na kraj tom radu, dakle rafinerije koja zagađuje čitavi kraj i šteti, kažem ponavljam, narodu sa obje strane Save. MOST će u to ime danas biti prisutan u Brodu, dati važnost ovome događaju, dati podršku ljudima i potaknuti odlučnost dakle hrvatskih vlasti da se ovime konačno i ozbiljno pozabave. Kao primjer rješavanju problema koji naravno ima svoju konkretnu aplikativnu vrijednost, mi smo dali u proceduru Zakon o tržištu nafte i naftnih derivata kojim smo interni pravilnik JANAF-a o uvjetima transporta nafte, digli na zakonsku razinu što se može naravno, tako riješiti i ograničiti kvalitetu nafte koja se dobavlja ovoj rafineriji. Naravno, ovo je tek jedna metoda a na državi i svim instrumentima vlasti je da definira jasne i konkretne korake. Hvala lijepo.
Hvala. Četvrti je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Ovo je Damir Sabljak, hrvatski diplomat, otac dvoje djece koji je razotkrio protupravno trošenje novca u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova, koji je svjedočio pred Nacionalnim antikorupcijskim vijećem ovdje u Hrvatskom saboru i nakon čijeg svjedočenja su iz Ministarstva vanjskih i europskih poslova potvrdili da su prekršeni pravnilnici. Znate li što se dogodilo ovom čovjeku? Od petka je udaljen iz službe. Popio sam nekoliko kava s tim čovjekom, znači vezao sam se uz njega, vidio sam da mu je istina i borba za hrvatske interese na prvom mjestu tako da će vjerojatno ovaj moj govori biti obojen emocijama. Poruka ministrice Pejčinović Burić je sasvim jasna, ako se borite protiv korupcije, ako se borite za hrvatske interese biti ćete kažnjeni. Umjesto da ovaj čovjek bude nagrađen zbog profesionalizma, zbog domoljublja, zbog istinoljubivosti on biva kažnjen i udaljen iz službe. I ja mogu reći da mi imamo dvije Hrvatske. Imamo Hrvatsku Plenkovića, Jandrokovića i Burićke i imamo Sabljakovu Hrvatsku. Ova prva Hrvatska je podmazana, premazana, poltronska, anacionalna a ova Sabljakova je istinoljubiva, puna ljubavi za Hrvatsku, spremna na žrtvu da bi ova Hrvatska konačno bila pravedna Hrvatska po mjeri svakog njenog građanina. Ja ne znam što se sve u meni miješa i kakvi se osjećaji miješaju, znači razočarenja, defetizma. Znači kada vidite da gotovo ništa ne možete učiniti. Ali znate što me tjera? Tjera me inat! A ovaj čovjek me samo pitao, Nikola hoćeš me sada i ti ostaviti. Neću jer bi izdao onu Hrvatsku za koju se borim cijelo ovo vrijeme, tu Hrvatsku ne namjeravam izdati. A protiv one Plenkovićeve i Jandrokovićeve i Burićkine Hrvatske ću se i dalje ovdje u Hrvatskom saboru žestoko boriti. Jer ta Hrvatska tolerira korupciju, takva Hrvatska izdaje hrvatske nacionalne interese. Jer osim ovog što je napravila ministrica Pejčinović Burić ona je isto tako ugasila povjerenstvo koje treba pratiti provjeru mjerila iz poglavlja 23. i 24. u pregovorima sa Srbijom. To povjerenstvo se niti jednom nije sastalo. I tu se otvara pitanje i sukoba ministrice Pejčinović Burić koja je također radila za Vladu Republike Srbije i za premijera Ivicu Dačića. To je Hrvatska Plenkovića, Jandrokovića i Burićke. Ova Sabljakova Hrvatska će na kraju pobijediti. I ja ću zaključiti onom navijačkom, biti ćeš opet Hrvatska.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojih će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Vidimo da imamo nedostatak novca u zdravstvu, školstvu, a primjer kako se ponašaju, to jest kako je, kako smo, ponašamo i dozvoljavamo da teleoperateri se ponašaju u našoj državi kako se ne ponašaju u nijednoj državi Europske unije, pa ni Europe, pa tako u Hrvatskoj, Hrvatski Telekom ima dobit, maržu 40%, a na nivou cijele Europe 20%, a u državama odakle dolaze imaju i puno manje. Zbog čega je to? Zbog toga što im za bazne stanice ne trebaju građevinske dozvole, ne trebaju im projekti, ne trebaju im suglasnost susjeda, ne treba im prostorni planovi, ništa im ne treba. Ponašaju se kako žele i postavljaju bazne stanice gdje god žele. Dao sam zakonsku inicijativu, koju sam zajedno sa hrvatskom Udrugom o zaštiti elektromagnetskog zračenja, izradio, koji bi riješio taj problem, Zakon o gradnji, ne prihvaća to Vlada. Zašto mi kao građani kad proširivamo jedan balkon il' terasu, moramo imati suglasnost susjeda i dozvolu, a teleoperateri to ne trebaju, zašto to treba imati u Njemačkoj, Švedskoj, odakle dolaze, a u Hrvatskoj to ne trebaju, zašto ne plaćaju projekte i gradnju infrastrukture, nego, među bazne, stavljaju bazne stanice uz kuće, stavljaju bazne stanice gdje im god padne na pamet? Zašto u Hrvatskoj ne plaćaju pravo služnosti, kao što ih plaćaju u svojim državama? Kao na primjer u Ljubljani, 3 EUR po metru dužnome, bilo bi novca, bilo bi novca, ali stavljaju nam bazne stanice škole, bolnice, pa čak i zvonike od crkava. I naravno, da je još tu gora stvar šta je zračenje u RH ministar zdravlja, ovdje je tu dobro da čuje 890 puta dozvoljeno zračenje granice zračenja nego primjera u Parizu i Beču. I nije ni Pariz ni Beč vraćen u kameno doba, nije vraćen 890 puta a po Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji iz 2013. zračenje elektromagnetsko zračenje je moguće uzrok tumora. Zbog toga imamo i povećanje tumora, da će nam to teleoperateri iz ove dobiti platiti u zdravstvenu blagajnu, u proračun. A poglavito najveći utjecaj ima zračenje na djecu, a najugroženiji su oni, jer oni stavljaju gdje ne trebaju plaćati infrastrukturu. Imamo primjer u Sinju, kod Radošća, jučer sam bio, evo, prije ću reći u Borku u Zadru, pa u zvonik stavili. Pa nisu svećenici, da budu pastiri pojedini, da budu pastiri teleoperatera, moraju biti pastiri naroda. Ni biskupi, tako i gradonačelnici i načelnici, premjeri, ne smijemo se dodvoravati teleoperaterima, moraju plaćati pravo služnosti i moraju plaćati, imati građevinsku dozvolu, ako to imaju u zemljama odakle dolaze. Imaju čak i u Srbiji to, van EU, u Crnoj Gori, a najveća dobit je u Hrvatskoj i taj novac izvlače. Reći ću vam primjer Radošića kod Sinja, prije 3 g. 4 ja sam bio aktivist zajedno s gospodinom Nikolom Crncom, koji je došao iz Australije i tu svoj novac, sav život je uložio tu, da napravi kuću, napravio je kuću, međutim, bila je jedna stara gradnja, gdje je teleoperatera metnuo baznu stanicu, napravio baznu stanicu, nas je policija privodila. Tek nakon brojnih intervencija, poglavito g. Crnca, prošle g. krajem je građevinska inspekcija došla pa je jedno 4 mj. trebalo da utvrdili da oni moraju ukloniti baznu stanicu, do 6 mj. prošao je 6. mj. pa je opet g. Crnac, ja sam stop puta govorio u saboru, Crnac je pisao javnoj pravobraniteljici i tek sada građevinska inspekcija je dala kaznu 70000 kn. I sada još 5 puta moraju dati tu kaznu da bi netko srušio ono što je nelegalno u Hrvatskoj. Ja sam pisao i švedskom veleposlanika i rekao, pitao sam ga da li se ovako teleoperatera ponaša u Švedskoj, nije sigurno. I još jednom, brojne bazne stanice, infrastruktura u Hrvatskoj se postavlja gdje ljudi žele, na štetu, na grad Zadar na našim građana. Pozivam sve građane da se priključe Hrvatskoj udrugi za zaštitu od magnetskog zračenja i da svi zajedno napokon imamo ista prava a da teleoperateri se ponašaju kao u svojim državama i da imamo novca za zdravstvo, a ne da zrače našu djecu, a da to moraju plaćati hrvatski građani, dok kapital izvlači. Hvala lijepo.
Hvala.
Molim sada da oni koji žele da se jave za slobodnu raspravu a ostali da napuste sabornicu. Može.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Iskoristit ću ovo izlaganje da se osvrnem na jednu od najvažnijih tema koja se sada pojavljuje u hrvatskom javnom prostoru a koja će idući tjedan biti pogotovo aktualna a to je najavljena mirovinska reforma ministra Pavića i Vlade RH koja se tiče možemo slobodno reći svih građana RH jer on zadire duboko u budućnost a vuče implikacije daleko iz prošlosti. Naime, jedan korisnik na društvenim mrežama je napisao nemojte više pisati gore, ne može jer mi se čini da je to izazov za Vladu da nam pokaže da još može. Na primjeru mirovinske reforme to se doista i događa. Mogli bi ovako izdvojiti dvije stvari vezano iz same reforme i dvije stvari vezano oko reforme koje se pojavljuju oko ovog zakona, oko ovih paketa zakona. U prvoj vidimo to iz nastupa državne tajnice u emisijama koje su bile n HRT-u, mislim da je bila Tema dana i Otvoreno gdje se ona sa sindikalnim čelnicima sukobljava na način da kaže a vi ste šutili tamo 2014. kad je Vlada SDP-a to uvela 67 g. I druga stvar koja zapad za oči je PR i ministra Pavića onda i općenito Vlade u cjelini kad govori o tome da se umirovljenicima nešto povećava. Ja bih to rekao ovako. Prvo, ovo pitanje mirovinske reforme bi trebalo dosita biti pitanje konsenzusa, pitanje razgovora sa svima zainteresiranim u RH od političkih stranaka preko sindikata, preko udruga umirovljenika da bi se našlo pravo rješenje jer meni je neshvatljivo da sindikalni čelnici imaju samo jedan jedini zahtjev koliko sam shvatio, kažu maknite povećanja na 67 g. i onda ćemo razgovarati i to je jedini uvjet i tu Vlada uopće nema oko toga sluha. Kad govorimo o tih 67 g. onda bi ovu reformu mogli slobodno nazvati reformom Staroga zavjeta. Noa je sa 500 g. počeo graditi arku i sa 600 g. je u nju ušao. Abraham je dobio sina sa 100 g. Međutim u današnjim uvjetima u RH, nažalost ne možemo se pohvaliti s takvim životnim vijekom naših sugrađana a pogotovo onih koji su cijeli život radili teške poslove, bilo to na suncu, na vjetru i zato ovo povećanje iako se čini 2 g. pa nije to puno u čovjekovom životu, u tim godinama, to je itekako puno i tu odredbu bi pod hitno trebalo maknuti iz ovoga zakona i o njoj dobro promisliti jer se prema tome ne možemo, u tom se smislu ne možemo uspoređivati sa naprednim zemljama EU-a. I druga stvar, mi moramo biti otvoreni prema javnosti, jasno reći, vidim da se tu ministar boji, mnogi se boji kad dolaze u situaciju da nose odgovornost. Mi u RH imamo milijun i 233 000 umirovljenika. Od njih 175 000 koristi povlaštene mirovine. I ako govorimo o penalizaciji i ako govorimo o svemu onome što bi trebalo smanjiti izlaganje mirovinskog sustava u budućnosti onda ne možemo to ne spomenuti. Bilo bi najpoštenije da se rastavi mirovinski sustav na zarađene mirovine, na povlaštene mirovine i na socijalna davanja, socijalne mirovine onda bi nam bilo vrlo jasno koji dio kolača pripada kome, onda bi nam bilo jasno da i 17 milijardi o kojima ministar govori i kad govori dali smo građanima, govori na taj način da zapravo nismo ništa dali nego se građanima iz poreznog, iz onoga što im se uzima to na neki način vraća. Dakle, bilo bi jasnije što je zarađena mirovina, što je ona mirovina koja je došla na temelju staža, punog radnog staža od 40 g. ili godina starosti i punog radnog staža. I još jedna stvar, na to upozoravaju sindikalni čelnici, ako govorimo o prosjeku radnog staža kod naših umirovljenika, ne smijemo zaboraviti 90-e kad su umirovljenici opljačkani i kad su silom tjerani u mirovinu. Ovo „tjerani“ pod navodnike međutim nisu imali drugog izbora i tad su i prema uvjetima tadašnjeg zakona to je bilo tako. Ja sutra osobno neću moći doći u Zagreb, neću doći ni umirovljenici iz moga mjesta, ja ih pozivam n trgu u mom mjestu, pozivam da poslije odemo preko puta kod naše crkve u kafić Sidro da malo popričamo o mirovinskoj reformi i da na taj način podržimo i sutrašnji prosvjed koji će se održati na Europskom trgu. Najljepša vam hvala.
Hvala lijepa.
Nastavljamo sa iznošenjem kluba zastupnika. Sljedeći u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista je kolega Miro Bulj. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Uvažene kolegice i kolege, drago mi je što je u ovoj sabornici trenutno ministar gospodarstva, vamo iza, da čuje o čemu se radi, da čuje o netransparentnosti njegovoga ministarstva, o netransparentnosti akata koje on potpisuje o netransparentnosti funkcioniranja ove države kroz javne nabave. RH ima na raspolaganju ... [[Govornik se ne razumije.]] milijardi eura EU fondova. Samo je 9% do sada sredstava EU povućeno do 2020. imamo rok. 2014. do 2020. RH je uplatila, će uplatiti, ... [[Govornik se ne razumije.]] je već uplatila najveći dio 4 milijarde eura. 5 puta je više uplatila u EU proračuna kroz članarinu i ostalo, više je uplatila nego što joj se vratilo. Zbog čega se to događa? Zbog toga što 50 milijardi kuna koje godišnje imamo javne nabave je netransparentno, zbog toga što je 11,5 milijardi kuna od toga se provodi kroz bagatelne nabave od 200 tisuća kuna. 11 milijardi a tu je grad Zagreb prednjači, kupuju birače, uništavaju konkurenciju. Jedan eklatantan primjer je javna nabava koja se provela u gradu Sinju za jahaću salu, tada je natječaj raspisan 2017. u 12 mjesecu gdje su kriteriji bili 70% cijena, 30% reference. Idući mjesec nakon 30 dana je promijenjen kriterij na 46% cijene. Odabrana je ponuda koja je skuplja 10 milijuna kuna i Gradsko vijeće grada Sinja je na tematskoj sjednici istražilo zbog čega je mijenjan kriterij. Tko je mijenjao kriterij da bude odabrana ponuda 10 milijuna skuplja, umjesto 23 milijuna kuna, odabrana 33 milijuna kuna? A imali smo ponuđače koji su imali 10 milijuna, 9 milijuna niže ponude. Gradsko vijeće šalje zaključak Ministarstvu gospodarstva. Ministar potpisuje jer ili nije imao naočale ili je zaboravio ponijeti dalekozor, ja ću mu ga kupiti, potpisuje da je ta javna nabava provedena u skladu sa zakonom. Ne zna se tko je mijenjao kriterij i zbog čega, bez prethodne rasprave, javne rasprave. Mijenjani kriteriji Ministarstvo gospodarstva kaže da nije bilo nezakonitosti tijekom postupka javne nabave. Ministre, šta kažete na ovo, vi ste taj dokument potpisali? Vi ste taj dokument potpisali. Obrazložite javnosti da li je zakonito mijenjati kriterije, ministre Horvat, da li mijenjati kriterije tijekom javne nabave bez rasprave, da bi se odabrala ponuda 10 milijuna kuna skuplja. I tako je u Hrvatskoj ide dalje. Ovo upozoravam jer ovaj akt gdje je rekao ministar da nije bilo nezakonitosti u ovoj javnoj nabavi u budućim je poruka da u budućim javnim nabavama se isto koristi nezakonitosti, da se radi nezakonito. Ministre opet će vam doći dopis, čak vam je stranka koja je vaša stranka poslala prije 5 mjeseci također vam je poslala dopis, predstavku, obrazloženu, niste odgovoriti na, da li, nezakonitosti, tj. traženja ni Gradskog vijeća grada Sinja a ni vaše stranke. Da li je to ta država koja od vrha do dna, omogućuje da se javne nabave provode na štetu RH, zbog toga smo povukli samo 9% sredstava iz EU fondova, zbog toga nam mladi odlaze, jer lobiji koji su štetočine ovoga društva, kroz sva ministarstva pa i u vas ministre Horvat, dozvoljavaju da se provode javne nabave, namještaju da nemamo konkretnosti, da konkurencija da jednostavno javne nabave se pogoduju i radi se u interesu tih lobija.
Hvala kolega Bulj, hvala.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Želim upoznati vas i hrvatsku javnost s jednim problemom koji u ovom trenutku o njemu nešto mediji pišu, o njemu se nešto zna ali će s vremenom imati duboke implikacije na mnoga područja, prije svega na jedinice lokalne samouprave a onda i na poduzeća Hrvatske šume a i kasnije na čitavu demografsku sliku Slavonije a i kako mi se čini šire na teritoriju RH. Naime, svakog dana u RH se vraćaju na stotine, pa čak i na tisuće hektara šuma i poljoprivrednog zemljišta koje je prema Zakonu o oduzetoj imovini za vrijeme Jugoslavenske komunističke vladavine vraća se prijašnjim posjednicima tj. obiteljima veleposjednika. Ne ulazeći u vrijednosno u to je li to u redu ili nije u redu, je li to pravedno, nije pravedno, valja upozoriti građane kako će mnoge jedinice lokalne samouprave ostati bez znatnih prihoda. Na mojoj općini koja raspolaže za 3500 hektara poljoprivrednog zemljišta za povrat se traži 1500 hektara. To nije mali iznos. Šume se svakodnevno prema svjedočenjima ljudi koji rade u Hrvatskim šumama, šume se vraćaju, pitanje je s čime će gospodariti sutra poduzeće Hrvatske šume. Dakle ovaj problem će uskoro doći na vidjelo da se tako izrazim i vjerujte mi da nije banalan. A kada govorimo o tome, ljudi koji o tome pričaju, koji se žele tome suprotstaviti kažu da je riječ o izuzetno moćnim, financijski moćnim obiteljima i izuzetno velikom novcu o kojem se radi. Kažem ponovno ne ulazeći u to je li to pravedno ili nije. Hvala.
Hvala lijepa.
Idemo na drugu raspravu. Poštovani kolega Marko Sladoljev u ime kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja ću održati stanku o katastrofalnim radovima Zagrebačkog holdinga i katastrofalnim uvjetima života u kvartu Brestje Sesvete. Već nekoliko dana za redom u razmaku od 50 metara na Brestovačkoj cesti koja je inače glavna cesta u kvartu pucaju cijevi za vodu, te cijeli kvart otprilike 10 000 stanovnika ostaje bez vode. Svi stanovnici su na rubu sloma živaca i sve ceste u Starom Brestju razrovane su već četvrtu godinu za redom. Radovi na vodovodnim, kanalizacijskim i plinskim instalacijama se obavljaju na način da se nešto raskopa, malo odradi i tako ostavi. Po 3 do 4 radnika varaždinske tvrtke koji su vjerojatno Holdingovi podizvođači dođu u kvart svakih 20 dana, raskopaju, nešto odrade i tako ostave. Sve gradske institucije peru ruke, govore da nije u njihovoj nadležnosti nego izvođača radova koji bi ceste trebali zakrpati nakon što se nešto odradi a napominjem da je nositelj radova vodovod grada Zagreba. Međutim ovo je već 4 g. kako građani Sesveta žive u prašini i kamenju, automobili su im uništeni, prometne nesreće su vrlo česte i to najčešće zbog proklizavanja vozila od kamenja i šodera, kamenje s ceste leti na sve strane i djeca koja idu u školu su u svakodnevnoj opasnosti. A sada se zbog svakodnevnih puknuća cijevi za vodu ne može ni održavati osnovne higijenske potrebe. Susjedi su u šali prozvali brestovačku cestu novim Bandićevim fontanama te je predsjednik mjesnog odbora Brestje najavio da će takvo stanje i dalje nastaviti i da će cijevi pucati konstantno dok se ne zamijene novima. Možete pogledati otvorenu Facebook stranicu Brestje-Sesvete pa na njoj možete vidjeti fotografije, jadi stanovnika tog kvarta. Pored svega navedenog glomazni otpad koji neodgovorni građani odbacuju uz ulice u Brestju se ne odvozi više od godinu dana. Doslovno su na tone i tone smeća uz cestu koje svakodnevno prolaze. Kanalizacijska mreža u starom Brestju koje se samo tako zove no u njemu su većinom nove stambene zgrade, iz nekoliko3 ulica se ispušta u glavni potok Reka i taj potok prolazi uz samo dječje školsko igralište uz kojeg se djeca često ulaze kad im lopta prijeđe preko ograde te u opasnost dovode svoje zdravlje. Napominjem da je kvart Brestje jedan od najviše rastućih kvartova prema broju stanovnika u gradu Zagrebu tj. da ima najveći natalitetu, u kvartu živi jako puno mladih obitelji i kvart koji je nekad bio lijep i uređen s mnoštvo novih stambenih zgrada i zelenila, sad izgleda potpuno devastiran od strane neodgovornih nadležnih institucija grada Zagreba koji nam ne pružaju niti osnovne higijenske uvjete, vodu u kantama i bačvama se svakodnevno drži u svojim kupaonicama jer nikada ne znaju kad će puknuti cijev za vodu. Većinom se snalaze kako tko umije, tuširanje kod rodbine, u nekom drugom kvartu dok vodu za piće dovoze cisterne ili kupuju u trgovinama. Međutim, to nije problem jedini kvarta koji ima 80 000 stanovnika i čiji građani svakodnevno uplaćuju 18% prireza u grad Zagreb, dakle imaju velikih problema sa prometom. U centru Sesveta svako jutro prometni kaos, gužva rad i neadekvatnih pružni prijelaza i nemogućnost izlaska na zaobilaznicu ili Slavonsku aveniju kroz Novi Jelkovec. Gradonačelnik Bandić je u Novom Jelkovcu napravio stotine zgrada, naselio 1000 ljudi i 1000 automobila a infrastruktura je ostala ista. Nastavak Branimirove kroz Sesvete je postao mit, obećava se već 15 g. a ne događa se ništa. Od ove godine je g. Bandić zaposlio jednog posebnog povjerenika za taj zadatak nakon što je vijećnik MOST-a gradske četvrti Vladimir Marić isforsirao tu temu na dnevnu red međutim na tome je stalo. Dodatno, u Sesvetama postoji bezbroj neasfaltiranih i razvaljenih ulica koje se ne rješavaju iako ti ljudi žive u najvećem kvartu glavnog grada u 2018. g. Pozivam gospodina gradonačelnika Bandića da se više ne bavi skupljanjem Pokemona po Saboru i vlastoljubaca nego da se njegov fokus usredotoči na Sesvete kako bi građani bolje živjeli. Hvala.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,00 SATI]] Dobar dan svima. Predsjedava sa stankama je ipak privilegija. Tako ćemo početi sa gospodinom Tomislavom Žagarom, koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista oko teme koju će nam sada reći.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolege, evo, zapravo nisam mislio da ću doći u situaciju da na ovaj način mogu ili raspravljam u Hrvatskom saboru, ali eto, čini mi se da je vrijeme došlo da ipak preispitamo stajališta ili sva ona načela na kojima je EU sazvana i koja se naziva zajednicom država u kojima bi svi trebali imati jednaka prava, ali bi tome trebali težiti. Naime, na ovaj istup me je ponukao odluka austrijskog parlamenta u srijedu navečer, kada su donijeli odluku, da se svim, svojoj djeci, radnika, koji rade u Austriji a koja djeca ne žive na teritoriju Republike Austrije, smanji dječji dodatak i to u značajnom iznosu. Ja odobravam ili slažem se s time da je Republika Austrija ima pravo štiti svoje financije, oni ovdje govore o uštedi od 113 milijuna eura, nije to samo, nisu to samo djeca iz Hrvatske, nego i iz drugih zemalja radnika koji tamo rade. To na to imaju pravo. Međutim, mene kao građana ove zemlje, smeta to što na taj način se pokazuju kao licemjeri i s jedne strane imamo definirana proklamirana načela EU i sa Lisabonskom ugovorom i poveljom EU o temeljnim pravima i ta načela oni izruguju. Meni je bilo prihvatljivije kao građenu i stanovniku RH da su rekli sva djeca iz RH koja žive u RH nemaju pravo na dječji dodatak. To je bilo bolje. Znate koju oni poruka šalje? Ne možete dobiti isti iznos dječjeg dodatka, zato jer dolazite iz siromašne zemlje. Vi ste siromašniji i vama novac ne treba. U isto vrijeme zaboravljajući da taj novac se upotrebljava i za odgoj i za obrazovanje te iste djece koja će vjerojatno sutra, zbog okolnosti koje smo i sami krivi ići u tu istu zemlju raditi na dobrobit njihovu. Istina je da je Europska komisija upozorila Njemačku, kada je Njemačka htjela prva donijeti takve odredbe i oni su od tih odredaba odustali, ali činjenica je da su to napravili samo privremeno. Činjenica je da je čl. 24. Povelje EU o temeljnim pravima vrlo jasan, djeca imaju pravo na zaštitu i brigu koja je potrebna za njihovu dobrobit. Ona mogu slobodno izražavati svoje mišljenje. Njihovo se mišljenje uzima u obzir o pitanjima koje se na njih odnose u skladu s njihovim dobiti i zrelosti, u svakom djelovanju koja se odnose na djecu, bez obzira na to provode li ga tijela javne vlasti ili privatne institucije, primarni cilj mora biti zaštita interesa djeteta. Svako dijete ima pravo na održavanje redovitog osobnog odnosa, izravan kontakt s oba roditelja osim ako je to u suprotnosti s njegovim interesima. Dakle, ovdje se zaboravlja na interes djeteta. Ne znam je li nakana i Republike Austrije, da djeca radnika koji su sada na radu tamo u Austriji, dođu, da ih na taj način humano presele u Austriju ili postoji sasvim drugih evo od ovih ekonomskih načela, međutim, ovakva politika je licemjerna i kažem, zato nisam nikada, evo do sada, i sam sebe sam uvjeravao da članstvo u EU nije jednostavno u Hrvatskoj izbor, to je njena sudbina. Međutim, ovakvo ponižavati nas i svrstavati kao građane drugog reda u EU nije nikako poželjno i nije dobra, nije nikako dobra poruka. Govori se u Europi, više brzina, meni se čini, da ćemo umjesto Europe više brzina imati samo Europu, u kojoj će bogati moći živjeti a oni manje bogati živjeti će puno teže, i to se u ovakvim mjerama i radi. Nadam se da će i Vlada RH, Europska komisija, kažem već to napravila, nadam se da će spriječiti ovakav diskriminirajući zakon, jer on ide upravo na štetu siromašnijih i na kraju krajeva i na štetu prava djece. Zbog toga i pozivam hrvatsku Vladu da oštro reagira na ovakve odluke jedne od članica zemalja EU tako da ne dobijemo osim umjesto EU više brzina EU koju vodi više konja. Hvala.
Hvala i vama.
Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici, dobro jutro. Nastavljamo s radom. Prva točka danas - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje, prvo čitanje, P.Z.E. br. 398 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85 Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Molio bih predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona. S nama je poštovani Željko Uhlir, državni tajnik u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja. Izvolite.
Hvala lijepo. Cijenjene zastupnice i zastupnici, predsjedniče Hrvatskog sabora. Postojećim zakonom o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje objavljenog u NN broj 78 u 2015. godini uređuje se obavljanje stručnih poslova prostornog uređenja, poslova projektiranja, stručnog nadzora građenja, obavljanje djelatnosti građenja, obavljanje djelatnosti upravljanja projektom te obavljanje poslova i djelatnosti ispitivanja i prethodnih istraživanja, a sve sa svrhom osiguranja kvalitetnog stručnog i odgovornog obavljanja tih poslova i djelatnosti te postizanja ciljeva određenih posebnih propisima kojima se uređuje područje prostornog uređenja, gradnje i građevnih proizvoda. Također tim zakonom je uređeno obavljanje poslova u svojstvu odgovornih osoba u okviru zadaća struka, arhitektonske, građevinske, strojarske i elektrotehničke struke te se propisuje obaveza polaganja stručnog ispita odgovornih osoba u prostornom uređenju i gradnji, stručno usavršavanje te uvjeti za strane osobe koje obavljaju poslove, djelatnosti prostornog uređenja i gradnje u RH i to na privremenoj, povremenoj ili trajnoj osnovi. Trogodišnja provedba ovoga zakona ukazala je na potrebu daljnjeg usklađenja sa uvjetima na tržištu, zatim jasnije formuliranje određenih odredbi zakona, kao i potrebu za usklađenjem s normativnim rješenjima i praksom država članica EU. Predloženim zakonom uređuje se sljedeće: Provodi se daljnje usklađenje odredbi kojima se uređuje obavljanje stručnih poslova prostornog uređenja i gradnje sa direktivama iz 2005. i 2006. godine o priznavanju stručnih kvalifikacija i o uslugama na unutarnjem tržištu u svrhu olakšanog pristupa jedinstvenom tržištu jedinstveno tržište europskog gospodarskog prostora. Navedenom promjenom također osigurava se i provedba mjere iz akcijskog plana iz područja reguliranih profesija u RH za razdoblje od 2016. do 2018. godine. Smanjuju se administrativne barijere obavljanju poslova i djelatnosti u graditeljstvu, tako se i posebno regulira voditelj manje složenih radova sa skraćenim potrebnim radnim iskustvom dosadašnjih 10 na 5 godina. Nadalje, evaluirana su i iskazana mišljenja svih dionika u sustavu gradnje u RH o provedbi važećih zakonskih odredbi koje se odnose na obavljanje djelatnosti ispitivanja određenih dijelova građevine u svrhu provjere, odnosno dokazivanja, ispunjavanja temeljnih zahtjeva za građevinu te prethodnih istraživanja bitnih za projektiranje građenja i održavanje građevine te su prihvaćene i usklađene određene norme. Osigurava se provedba obveznog stalnog stručnog usavršavanja osoba koje poslove prostornog uređenja i gradnje obavljaju u svojstvu ovlaštene osobe, a što će se regulirati zasebnim pravilnikom koji će biti razvijen u suradnji sa strukovnim komorama i udruženjima. Detaljnije se razrađuje otklanjanje nejasnoće u primjeni pojedinih odredbi zakona koje se odnose na uvjete za obavljanje djelatnosti iz nadležnosti ministarstva za domaće, odnosno strane pravne i fizičke osobe, obrtnike koji te djelatnosti obavljaju u RH na privremenoj, povremenoj ili trajnoj osnovi. Nadalje, jasnim izričajem nedvojbeno se određuju koje struke su predmet ovoga zakona, a to su one koje se stječu završetkom odgovarajućeg studija u znanstvenom području tehničkih znanosti. Nadalje, detaljnije se razrađuju obveze investitora koje su obveznici primjene zakona o javnoj nabavi za imenovanjem voditelja projekata prije donošenja investicijske odluke i prema financijskim pragovima, ovisno o vrsti i složenosti građevina, a sve radi poboljšanja kvalitetne pripreme i provedbe projekata. Dodatno se razrađuje projektantski nadzor kao neodvojiv posao od izrade glavnog projekta, nadalje za strane ovlaštene fizičke osobe uvodi se provjera poznavanja hrvatskog jezika, prelazi se na rješenja koje se temelje na većoj kontroli izvršenja stručnih poslova, prostornog uređenja i gradnje koje obavlja Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja i dopunjuju se prekršajne odredbe koje se odnose na strane, pravne i fizičke osobe koje poslove prostornog uređenja i gradnje u RH obavljaju na privremenoj ili povremenoj osnovi. Opći ciljevi ovoga zakona kroz ove predložene promjene urediti uvjete za obavljanje poslova prostornog uređenja i gradnje te osigurati pravo pružanja usluga i pravo poslovnog nastana hrvatskih gospodarskih subjekata i pojedinaca unutar europskog gospodarskog prostora. Zahvaljujem.
Idemo s replikama. Prva je na redu poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče. Tema stručnog usavršavanja. Dakle temu stručnog usavršavanje je izuzetno bitna, izuzetno je bitno da svi koji su sudionici bez obzira u planiranju, projektiranju i gradnji se kontinuirano stručno usavršavaju samo tako možemo biti i konkurentni i na tržištu EU, a dobiti i kvalitetu na hrvatskom tržištu. Sadašnje odredbe zakona su definirale stručno usavršavanje i jednako tako su rekli da će pravilnik napraviti komora, a ministarstvo će u tom djelu samo biti netko tko će to pogledati, sada stvar imamo obrnuto. Odnosno, moje pitanje je vrlo jasno i bit će vrlo jasno i artikulirano, a to je tema stručnog usavršavanja. Da li znači da će se ponovno skupljati bodovi koji će biti određena obveza ili će i dalje to ostati zapravo odnos između sudionika u gradnji i investitora kojim će on pokazivati svoje dodatne vrijednosti ili će to biti obveza? Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepa na postavljenom pitanju. Da se razjasni dakle, jasno je rečeno i u ovom mom uvodu a i kroz prijedlog teksta zakona će to biti obaveza, ne dobra volja i pušteno na izbor nego obaveza jer se pokazalo da određene stručne osobe zanemaruju svoja znanja i ne prate struku.
Idemo na drugu repliku. Poštovani kolega Kirin, izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]]
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem na pitanju. Malo izlazimo iz okvira ovoga zakona ali procedura je bila poštovana i sve inspekcijske službe su provele nadzor nad Plitvičkim jezerima tako da su rezultati manje/više poznati i postupci protiv onih koji su se ogriješili o zakon.
Treća replika poštovani kolega Vedran Babić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani tajniče, evo mene samo zanima jedna stvar. Tko će sada pokrivati područje koje su obavljali ovlašteni krajobrazni arhitekti i mislite li da oni imaju dovoljnu naobrazbu da kroz svoje školovanje i rad da to na adekvatan način odrade? Hvala.
Odgovor izvolite.
Krajobrazni arhitekti će i dalje raditi posao koji su mogli raditi od 2014. godine, ništa se u tom dijelu nije promijenilo. Tako da oni koji su školovani iz područja biotehničkih znanosti baviti će se tim poslom a oni koji su školovani iz područja tehničkih znanosti baviti će se tim područjem i dalje.
4. replika poštovani kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi državni tajniče, svaka intencija da se potakne poduzetništvo a i na ovaj način kako ste vi napomenuli u prijedlogu zakona da se na ovoj zadnjoj strani ispitivanja i provjere malo relaksira situacija je dobro došla. Međutim, smatrate li da je to dovoljno dobro u ovoj situaciji u kojoj se nalazi danas i hrvatsko građevinarstvo općenito jer s jedne strane vi malo zatežete pipu na ajmo reći na dolaznoj strani novca uvođenjem voditelja projekta u samoj fazi pripreme investicije. S druge strane, smanjujete kontrolu kroz onaj sustav, više nije potrebna akreditacija u onom smislu kako je to bilo do sada. Smatrate li da je to za sadašnje stanje u RH da kažem poželjno? Sjetite se samo farme u Andrijaševcima u kojoj je izgorjelo 10 tisuća svinja. Navodno, ja nisam poslije pratio, navodno je bilo kvar, pazite kvar na električnim instalacijama. Zato ovo moje pitanje glasi smatrate li da je to dobra odredba da se smanji kontrola i prethodna ispitivanja.
Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepa. Nije rečeno da će se odreći u potpunosti akreditacija postupaka ispitivanja nego samo da će se pravilnikom regulirati kako ne bi bilo kao trenutno zakonsko rješenje da se sve mora akreditirati što je gospodarski neizdrživo.
Idemo na 5.-tu repliku poštovani kolega Marko Sladoljev.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče, imam pitanje za vas je li ste pri izradi Zakona uopće komunicirali sa krajobraznim arhitektima s obzirom da oni tvrde da su izbačeni iz cijele priče. Mi smo dobili masu mailova, dakle negativnih u ovom zakonu jer po njihovom dakle stavu oni su zapravo izbačeni iz cijele priče a smatramo da je to izuzetno interdisciplinarni fakultet koji zapravo, evo dovoljno je pogledati flor art i vidjeti koliko ti ljudi rade kreativno i koliko je to zapravo važno zanimanje u prostornom uređenju pa me zanima komunikacija sa njima pri izradi ovog zakona.
Odgovor, izvolite.
Nekomunikacija je bila permanenta, što u pisanom dijalogu, što u otvorenom dijalogu. Tako je i jučer na Odboru za graditeljstvo i prostorno uređenje također su bili predstavnici s kojima smo komunicirali, znači cijelo vrijeme se komunicira i polako oni isto također shvaćaju koja im je uloga u procesima gradnje.
I zadnja replika poštovani kolega Nikola Grmoja.Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče. Ja bih se osvrnuo na članak 38. koji definira prava ovlaštene fizičke osobe iz države ugovornice EGP-a. Naš savjet smatra da je potrebno iza pod stavka, „ima stručne kvalifikacije“ dodati podstavak „ima razinu poznavanja hrvatskog jezika na nivou B2“ i definirati certifikat. Znači u regulativi za projekte, izjave, izvješća navedeno je da su pisani na hrvatskom jeziku iz čega proizlazi da ovlaštene osobe ne mogu samostalno izvršavati zakonima i pravilnicima definirane zadaće bez znanja hrvatskog jezika. Znači ako dođe do nekakvog spora ovlaštena osoba može iznositi obranu na način da nije znala što uvjerava ukoliko joj je hrvatski jezik nepoznat tako da bi to trebalo bolje definirati.
Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo na prijedlogu i primjedbi. Dakle za privremeno i povremeno se ne može regulirati ali za trajno da, jesmo propisali i to je ovim zakonom uvedeno kao novost.
Dobro. Ovime smo došli do kraja replike. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Predsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice kolege. Klub zastupnika HDZ-a podržava Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje. Svrha ovog zakona kao što je to i državni tajnik rekao je administrativno rasterećenje profesionalnih poslovnih usluga. U skladu s mjerama iz akcijskog plana u području reguliranih profesija u RH za razdoblje od 2016. do 2018. bilo je potrebno pokrenuti izmjenu odredbi zakona s ciljem daljnjeg usklađenja zakonskih rješenja kojima se regulira obavljanje poslova voditelja projekta državljanina države ugovornice europskog gospodarskog prostora koji te poslove namjerava povremeno ili prijevremeno obavljati u RH. Na taj način se osigurava da komora u postupku provjere stručne kvalifikacije voditelja projekta, državljanina države ugovornice europskog gospodarskog prostora nije dužna provjeriti stranu stručnu kvalifikaciju ovlaštene osobe s obzirom na to da nije riječ o profesiji iz sigurnosnog sektora. Poznata je činjenica da su djelatnosti graditeljstva najviše pogođene posljedicama gospodarske krize kao i učincima otvaranjem tržišta europskog gospodarskog prostora. Slijedom navedenog, evaluirana su iskaza mišljenja svih sudionika u sustavu gradnje u RH o provedbi važećih zakonskih odredbi koje se odnose na obavljanje djelatnosti ispitivanja određenih dijelova građevine u svrhu provjere odnosno dokazivanja ispunjavanja temeljnih zahtjeva za građevinu te prethodni istraživanja bitnih za projektiranje, građenje ili odražavanje građevini. Činjenica je da odredbama važećeg zakona domaćin subjektima u djelatnostima ispitivanja, po strani su vrlo zahtjevni uvjeti u pogledu obvezne akreditacije koji se detaljnije preispitivao tijekom izrade ovih izmjena pri čemu su sagledan sve prednosti i mane takvog sustava i uzeta je u obzir maksimalna učinkovitost sustava za gospodarstvo. Postoje određene nejasnoće u primjeni pojedinih odredbi zakona koje se odnose na obavljanje poslova i djelatnosti građenja kao i uvjeta za strane pravne i fizičke osobe, obrtnike koje te djelatnosti obavljaju u RH na prijevremenoj ili povremenoj osnovi odnosno na trajnoj osnovi. Stoga te odredbe je potrebno jasnije formulirati pogotovo one koje se odnose na odjel za obavljanje djelatnosti iz nadležnosti ministarstva za domaće odnosno za strane pravne i fizičke osobe obrtnike koji te djelatnosti obavljaju u RH na privremenoj ili povremenoj osnovi odnosno na trajnoj osnovi. Ovim zakonom uređuje se obavljanje stručnih poslova prostornog uređenja poslova projektiranja, obavljanja djelatnosti građenja, obavljanja djelatnosti upravljanja projektom u svrhu osiguranja kvalitetnog, stručnog i odgovornog obavljanja tih poslova i djelatnosti te postizanja ciljeva određenih posebnim propisima koji se uređuje područje prostornog uređenja građenja i građevnih proizvoda. Dakle smanjuju se administrativne barijere u obavljanju poslova i djelatnosti u graditeljstvu, osigurava se provedba obveznog … [[Govornik se ne razumije.]] stručnog usavršavanja osobe koje poslove prostornog uređenja i gradnje obavljaju u svojstvu ovlaštene osobe. Pogotovo se nastoji preispitati vrednovanje dosadašnjih rješenja u odnosu na aktualne i predvidljive poslove i gospodarske okolnosti, ravnotežu između potrebe za čim slobodnijim tržištem, pristupu tržišta gospodarskih subjekata. Jedna od važnijih novina iz ovoga zakona koji bi istaknuo jest da se omogućuje pravnoj osobi i fizičkoj osobi obrtniku koji obavlja djelatnost upravljanja projektom gradnje određene građevine da može obavljate poslove projektiranja te građevine. Ovo ističem kao vrlo važnu odredbu. Također, i da se omogućava zaposleniku pravne osobe ili fizičke osobe obrtnika koja obavlja djelatnost upravljanja projektom gradnje određene građevine da može biti projektant na istoj građevini. Treba također jasno reći da investitor koji je ujedno izvođač može ugovoriti stručni nadzor građenja ali ne smije biti uključen u provođenje stručnog nadzora, građenja na građevini koji izvodi a da investitor koji je ujedno i izvođač, može ugovorit ispitivanje dijelova građevine ali ne smije biti uključen u provođenje ispitivanja dijelova građevine koju izvodi. Kolega Sladoljev je u svojoj replici naveo odredbe koje na ovaj način ipak uz …/Govornik se razumije./… zakona ukidaju članstvo krajobraznim arhitektima u Hrvatskoj komori arhitekata odnosno ukida im se ovlaštenje za projektiranje te se svodi na suradnika. Do drugog čitanja bilo bi dobro da ministarstvo i još jednom razmotri prijedloge udruge krajobraznih arhitekata kako bi se definirao njihov status i kako bismo se onda do drugog čitanja mogli jasno očitovati o poziciji krajobraznih arhitekata i u komori a i u mogućnosti da nastave sa projektiranjem. Evo u tom smislu mi ćemo u klubu zastupnika podržati ovaj prijedlog, hvala.
Zahvaljujem kolegi Bačiću. Idemo na drugi klub zastupnika a to je GLAS i HSU, poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Pred nama je u prvom čitanju izmjene i dopune Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje. I kad čitate obrazloženje tog zakona onda u obrazloženju tog zakona prvu rečenicu koju imamo prilike pročitati a to je da se ovaj cijeli zakon radi iz jednostavnog razloga da se da kažem olakša cijeli proces, da je svrha zakona administrativno rasterećenje profesionalnih poslova usluga i da je to dio tekuće gospodarske politike. I kad to tako pročitate, čini vam se da je to sve u redu, ja inače sam onog stanovišta da nijedan zakon nije uklesan u kamenu prema tome, nakon što je u primjeni godinu, dvije, ako vidite ima problema, nije nikakav problem da napravite izmjene i dopune svega toga zajedno, da malo relaksirate cijeli prostor, da slušate šta vam oni koji taj zakon primjenjuju govore i da to primijenite ili u tom smislu napravite izmjenu i dopunu zakona. No međutim, stvarnost je jedno, ono što u zakonu piše drugo, a obrazloženje nešto posve treće. Situaciju koju imamo u Hrvatskoj u ovom trenutku je slijedeća. Imamo potrebu, imamo dosta veliki zamah u građevini što je dobro, građevina inače prvo osjeti recesiju a na svu sreću i prva osjeti izlazak iz bilokojih vidova recesije ne samo u Hrvatskoj nego i šire. Djeca koja danas završavaju arhitekturu ili građevinu dobivaju posao odmah. Dakle nema potrebe da pakiraju kofere i idu bilo gdje van, oni dobivaju posao odmah, potreba je za visokoobrazovanima i za srednje obrazovanima kadrovima, potrebno je i za stručnim kadrovima. Mi u Hrvatskoj više nemamo armirača, nemamo tesara, nemamo uopće dobrih krovopokrivača. Dakle, tu je problem. Ja kad pitam svoje kolege koji imaju građevinske firme da li ima posla, oni kažu, ima posla koliko hoćeš, naplata je odlična, ali ih mi ne ugovaramo i nismo sigurni da će nam u ponedjeljak doći svi na posao. Jednako tako, ajmo vidjeti što stvarni život govori. Za velike projekte, za velike zahvate koji se dešavaju u Hrvatskoj, imamo problem jer hrvatske građevinske firme više ne mogu biti konkurentne. One više ne mogu biti konkurentne i to je problem. I u tom smislu, bilo koje olakšavanje propisa u kojem ćete omogućiti domaćem građevinskom sektoru da bude konkurentniji, da bude jasnije dobrodošao. Ali, što mi radimo odnosno, što predlagatelj radi u ovom Zakonu? Ja sam inače jedna od onih koja sam rekla nakon što sam bila u izvršnoj vlasti došla u Sabor, da ono što dolazi iz Ministarstva u kojem sam ja godinama radila da ću uvijek nastojati afirmativno. To rade kolege s kojima sam ja radila i nekako bih se loše osjećala kad bi govorila loše o cijeloj toj priči. No međutim, u ovom Zakonu se dešava slijedeće. Kada je Zakon rađen, tada je Hrvatska već ušla u EU i situaciju koju smo imali je bila slijedeća. Govorim prvo i osnovno o našim projektanti. Naši projektanti su imali slijedeću situaciju, morali su da bi mogli projektirat bit članovi komore, iza toga su žig koji su imali nije bio vezan uz njihovo ime i prezime nego uz tvrtku u kojoj radi i treća stvar, trebali su se stručno usavršavati, imati određeni broj bodova i onda je čak bila jedna odredba ako određeni broj godina ne skupe dovoljni broj bodova, da onda je bila ideja da se ide ponovo na stručni ispit. To kao da vam netko zaključi da loše radite, pa još jedanput morate ići na diplomu. I mi smo, da bi olakšali, da ne bi bili maćeha ljudima, ministarstvo je, neću reći mi, nego je Ministarstvo predložilo zapravo da je i dalje obveza stručnog usavršavanja, da vam je to bonitet kad aplicirate negdje da dakle, kad se javljate na natječaj, da vam je to dodatna vrijednost, ali da nije obveza. Iz kog razloga? Iz razloga što će vam doći netko iz drugih zemalja EU, to sve zajedno neće imati kao obvezu i biti će konkurentniji. Ministarstvo je u obrazloženju koje smo imali prilike čuti reklo da je zaključak da i dalje, da se vraćamo stručnom usavršavanje i da je bodovanje obvezno. Ajmo vidjeti situaciju koju imamo. Imate situaciju da će vam se na tržište javiti netko tko je naobrazbe u susjednim zemljama, da ne spominjem, jučer sam dovoljno spominjala jednu susjednu zemlju, pa dalje neću. Ali recimo, bez obzira na nešto drugo, u Poljskoj imate samo u jednom vojvodstvu 6-7 tehničkih fakulteta gdje djeca završavaju fakultete i gdje nemaju obveze koje imaju naši projektanti. Oni će se javljati tu, bit će konkurentniji i dobivati posao jer u cijenu našeg projektanta morat ćete ukalkulirati i stručno usavršavanje koje nije besplatno nego košta. Dakle, vraćanjem stručnog usavršavanja na način da je obvezno, uvodite u cijenu projektiranja dodatnu stavku jer svatko tko se obvezno, to košta. Imali smo prilike vidjeti svega. Imali smo prilike, ja sam imala prilike vidjeti kad su došle nove keramičke pločice na tržište da je to bila tema stručnog usavršavanja, arhitekti su išli gledati te keramičke pločice, dobili 3 boda, a pri tom su morali naravno nešto platiti. I ako je to u ovom trenutku odabir i smjer RH da je puno važnije da budemo maćeha svojima, a da budemo puno primamljiviji za sve druge iz okruženja, to treba jasno reći jer smo maćeha svojim ljudima. Ja vas samo, tu koji sjedimo, ja znam da se ljudi bave, da dakle nije sve, nismo baš opće prakse. Čl. 39., st. 2. mijenja se i glasi, ako u državi iz koje dolazi ovlaštena osoba, sad je rečeno što radi, uz prijavu se prilaže dokaz da podnositelj zahtjeva sve te poslove je radio u punom ili nepunom radnom vremenu istovjetnog ukupnog trajanja najmanje godinu dana u zadnjih 10 godina u državi članici iz kog je u kojoj ta profesija nije regulirana. To znači, s jedne strane vam može doći raditi posao netko tko ima potvrdu da je u zadnjih 10 godina radio taj posao, a s druge strane netko koji radi u RH nakon završenog fakulteta mora imati stručni ispit, mora biti član komore i mora jednako tako komora mu potvrđuje da ima stručno usavršavanje, određeni broj bodova koji koštaju. Sami zaključite tko će biti jeftiniji. Sami zaključite tko će biti pogodniji. Ne trebam vam ja tu govoriti tko će biti. A tema stručnog usavršavanja je bila odličan posao u RH. Bavile su se razno-razne tvrtke, razno-razne firme stručnim usavršavanjem jer je bio odličan i siguran posao. Ako želimo, ako imamo takvu politiku zemlje da želimo da nam rade svi izvana, da za svoje budemo maćeha, onda to treba jasno reći i tom smislu treba jasno i artikulirati. Jednako tako sklonost nas da uvijek idemo korak nazad, da se vraćamo na nešto staro, da se vraćamo na nešto staro zbog toga što u tom trenutku netko je netko nekome obećao ili nešto treba, jednostavno nije dobro. Dakle, ponavljam, svaki zakon ima svoj život. Ako u životu jednog zakona zaključimo da nešto nije dobro, mijenjajte. Ako u životu nekog zakona zaključimo da smo bili negdje preortodoksni, jer znate kad smo ortodoksni, kad smo nesigurni, kad ne znamo što da radimo onda napravimo strašno puno ograda, a onda cijelu energiju koristimo u to da te ograde preskočimo. Ako je tome tako, ja nemam ništa protiv, ali kad vraćamo na staro, kad znamo da to nije bilo dobro, kad znamo u što se je to pretvorilo, kad znamo što je to bilo za naše tvrtke, za naše projektante, pitanje je zašto vraćamo na staro. Samo zato što to u trenutku, jednom trenutku nekom odgovara. Ali ajdemo biti do kraja svjesni činjenice. Dovodimo se u situaciju da domaće tržište, domaći projektanti će biti na tržištu, neće biti konkurenti onima koji dolaze, a da ne govorimo o činjenice koju bi svi rado vidjeli da naši konkuriraju na stranom tržištu. Pa što vi mislite da bi posao, jedan ogroman posao, jedna odlična privitanska tvrtka, 3hld, dobila u Kini da smo ju postavili brdo ograničenja, dakle, jedan veliki kompleks hotela u Kini, odnosno, projektira jedna domaća projektantska tvrtka koja odlična tvrtka, koja je odlične stvari napravila u Hrvatskoj, nije ni čudno. No, međutim, mi automatski zatvaramo vrata jednog malog dvorišta i kažemo, kada idete van, doći će vam brdo njih, da ne kažem, da imamo i zakon, imamo i zemlje u kojima, nakon završenog fakulteta nije potreban ni stručan ispit. Ja sam inače, uvijek sam se zalagala za stručni ispit, zalažem se da se stručno usavršava, ali to vam treba biti prednost kod ugovaranja posla. Kada netko ide graditi, odnosno, projektirate hotel, prednost bi trebao imati onaj, tko u svojoj referenci ima, da je projektira, prethodno, jedan ili dva ili tri hotela, a nema prednost onaj tko ima formalno bodove, a suštinski to nema. I dolazim, evo pri kraju, do teme krajobraznih arhitekata. Ljudi moji, mi samo moramo znati što hoćemo, da li želimo da školujemo djecu, koji će upisivati fakultete, da ih školujemo za neke druge zemlje, recimo za Nizozemsku. Pa ćemo školovati u Hrvatsku, plaćati ćemo njihovo školovanje i onda će oni iza toga otići raditi u Nizozemsku, i tamo će naravno, u startu dobiti veću plaću, jer iz proračuna, nitko nije ništa u ložio u njih, dobivaju gotove ljude, ti ljudi su obrazovani, kada pogledate, uopće kako su obrazovani, tu se vidi niz niz stvari. Dakle, krajobrazni arhitekti su bili posebna sekcija u komori arhitekata, oni zaista ne mogu raditi projekte koji su sastavni dio projekata za građevinsku dozvolu, ali mogu raditi ono za što su školovani. Ovim zakonom, jasna poruka je, krajobrazni arhitekti, mi vas ne trebamo. To što ste školovani, to što imate znanja, to što imate iskustva, probajte, to u nekoj drugoj zemlji EU, iskoristiti, mi vas u Hrvatskoj ne trebamo, prema tome, mi samo moramo znati što hoćemo. Možemo jasno reći, nema više studija krajobrazne arhitekture, nema više studija brodogradnje, nema više studija, jer nemojte da školujemo ljude, koje nećemo moći u Hrvatskoj zaposliti. Tek je to ludost. Dakle, s jedne strane imamo one školovane, pa ćemo njima uvesti bodovanje, doći će netko drugi koji neće to imati, reći će, biti će konkretniji u startu, s druge strane, uopće svi se kunemo u reformu obrazovanju, ajdemo školovati ljude, koji će raditi negdje drugdje. To jednostavno nije dobro. Tu posljedicu, vidimo danas, a posljedicu ćemo još veću vidjeti sljedeće godine i vrlo brzo. Ima neke posljedice krivih odluka treba vrijeme, treba 5 ili 10 g. Za posljedicu ove odluke vidite odmah, vidite brzo. Prema tome, mi u Klubu GLAS-a i HSU-a ne možemo podržati ove izmjene i dopune zakona. Kao što sam uvodno rekla, ja se uvijek trudim, da ono što dođe iz ministarstva u kojima sam godinama radila, nekako gledam jednim drugim očima, gledam ono što je dobro, no međutim, stvari koje ne možete podržati, ne možete podržati. Ja ne mogu podržati činjenicu da postajemo maćeha ljudima koji su tu školovani, koji tu rade i da im namećemo nove obveze, a sve pod nekakvom firmom administrativnog opterećenja. Ma koje opterećenje je u pitanju, ako im dodaješ novo bodovanje, ako im dodaješ novu priču i ako pri tome košta. Prema tome, to apsolutno ne mogu prihvatiti, a još manje, jednako tako, ili još manje mogu prihvatit, da se tako olako odričemo pojedinih zvanja, pojedinog obrazovanja, pojedinih ljudi, jer nama to ne treba. Pa u jednom trenutku, neće nam trebati nitko i biti će samo pitanje, tko će biti zadnji i ugasiti svjetlo. U tome ne želimo sudjelovati. Mi u GLAS-u u tome ne želimo sudjelovati, svaka naša rasprava je konstruktivna, tako će i biti. U ovom zakonu su 2 bazična problema, jedan problem je stručno osposobljavanje, koja postaje obveza, koju smo imali i pokazalo se da vodi loše, drugi problemi su krajobrazni arhitekti. Ove drug stvari, možemo malo diskutirati, da li napraviti ovako ili onako, ali ovo je problem i samo je pitanje, ovo je još jedan u nizu zakona, gdje mi zapravo jedno govorimo, a drugo radimo, a u stvarnosti, rezultate takvih krivih odluka vidjeti ćemo odmah. Hvala lijepo.
Hvala. Sada je na redu Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Vedran Babić.
Hvala poštovani predsjedniče [[Upadica Predsjednik: To je županijski, Bjelovarsko bilogorska županija.]] Pa nismo ja imam malo tamniju boju. Hvala, hvala, evo Fred, za tebe pogotovo, ovim zakonom uređuje se obavljanje poslova u svojstvu odgovornih osoba u okviru zadaća struka, arhitektonske, građevinske i strojarske i elektrotehničke, prepisuje se obveza polaganja stručnog ispita, odgovornih osoba u prostornom uređenju i ugradnji, stručno usavršavanje, te uvjeti za strane osobe koje obavljaju predmete poslove u RH. Baš vezano na ovo što je kolegica Mrak Taritaš izlagala prije mene, a ja ću se također, sam na istom tragu, odnosi se naravno, da se recimo, krinkom administrativnog rasterećenja uvodi novi namet, odnosno, stari vraća u smislu skupljanja bodova za ovlaštene inženjere. Ja mogu iz osobnog iskustva potvrditi da ta praksa u suštini nije bila ni malo dobra. Prikupljanje bodova, definitivno povećava cijenu same usluge, ako je usluga našim arhitektima skuplja, a na ovaj način i otvaramo prostor da svatko iz EU, može doći i raditi u Hrvatskoj, dovodimo definitivno u nepovoljni položaj sve naše ovlaštene inženjere. Također, isto, kada ćemo govoriti o samom stručnom usavršavanju, mogu reći da je bilo čak i dobrih predavanja na kojima su skupljali ti bodovi, ali definitivno je bilo i onih predavanja gdje se odrađivala i promocija nekakvih novih građevnih proizvoda, a ovlašteni inžinjeri su to morali plaćati i na taj način su skupljali bodove. Također ovlašteni inžinjeri iz manjih gradova znači imaju također i trošak odlaska na ta predavanja u Zagreb, Split ili negdje drugdje. Nije isto ako ste vi iz recimo iz Zagreba pa idete u Zagreb na to skupljanje bodova, dok recimo netko iz Daruvara, Đakova, Metkovića ili gdje drugdje također moraju putovati i izgubiti to svoje radno vrijeme da bi otišao slušati ta predavanja. Znači osim što stavljamo u vlastite ovlaštene inžinjere u nepovoljni položaj, također poskupljujemo i samu uslugu i naravno oni koji će platit uslugu ne da su ovlašteni inžinjeri, nego su oni korisnici koji trebaju njihove usluge. Također u ovom prijedlogu zakona odmah u samom startu od kolega detektiran je problem jer u suštini se ukidaju krajobrazni arhitekti i nije mi jednostavno jasno na koji način mislimo pokriti to područje koje su ovi ljudi kroz svoje obrazovanje i rad pokrivali i ja ću samo, samo me zanima zašto postaje problem tih, mislim da je podatak 120 članova ove komore koji će ostati na neki način i nezaštićeni te me zanima na koji način će netko u biti pokrivati taj dio? Argument da elaborat nije projekt pa oni ne mogu biti u komori mislim da ne stoji jednostavno jer možemo se dovesti do toga da projekt, da neki dio projekata proglasimo elaboratom pa šta će onda biti sa cijelim razredom komore? Mislim da je promašena cijela suština i da ovaj zakon također treba do drugog čitanja bitno popraviti jer ukoliko se to ne dogodi klub SDP-a u konačnici neće podržati ovaj zakon. Isto tako evo, budući da se radi o usklađivanju sa EU direktivama, a ovaj zakon je donesen 2015. vidimo da postoje direktive koje su znatno starije i nisu usklađene i iskreno me zanima zašto se to u međuvremenu nije dogodilo i ranije? Evo zbog svega iznesenog u prvom čitanju, klub SDP-a bit će protiv. Hvala.
Zahvaljujem. Ovim smo iscrpili rasprave po klubovima. Sada idemo na pojedinačne rasprave, prvi je poštovani kolega Davor Lončar, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani tajnici, kolege i kolegice. Ovim se zakonom želi riješiti i poboljšati dosadašnje stanje u djelatnostima prostornog uređenja i građenja nadzora upravljanja projektima kao temeljne odrednice za provođenje planiranih projekata koji su usklađeni s prostornim planovima koji su na snazi te rasterete administrativne barijere i regulirati rješenja s kojima se obavljaju poslovi izgradnje. Svatko od sudionika mora ispunjavati zakonom propisana stručna znanja koja će se slijedom operativnih izvođen ja pokazati. zakon sve aktere u planiranju i izgradnji želi upoznati tko je i zašto odgovoran, što mora poštivati jer sve to nalažu mjere i odredbe iz prostornog plana. Da bi se sve ovo stručno provodilo, nužni su kadrovi koji moraju proći put usavršavanja radi dobivanja ovlasti za poslove iz svoje nadležnosti. Nadalje, u ovom prijedlogu jako dobro je upozoreno da odgovornost i obaveza počinje od investitora izvoditelja raznih imenovanja, a sve radi zakonite kvalitete izgradnje i pripreme planiranih projekata. Što se tiče teških radnji u koje spadaju ispitivanja u materijale i kvalitete ugradnje također se ovim prijedlogom naglašavaju kao potreba uz jako dobro … [[Govornik se ne razumije.]] za sve sudionike planiranih radnji. Također vidljivo je u ovom prijedlogu da se napokon struka zadužuje svaka za svoju dužnost što do sad nije bilo tako. Pravilnik kojeg donosi ministar omogućuje da se manje složeni poslovi daju, kako pravnim, tako i fizičkim osobama koje imaju za to izdane obrte bez obzira što kaže ovaj prijedlog zakona. Imam potrebu naglasiti i ukazati jer je sve ovo usko vezano jedno s drugim, a to su tolke hrpe suglasnosti uvjeta javno pravnih tijela koji se ponavljaju po nekoliko puta kad su u pitanju poslovi projektiranja. Zato predlažem da se uvaže svi ranije izdani uvjeti na projektiranju iz prostornih planova, a sve radi bržeg dobivanja akata za gradnju, a u konačnici brži početak izgradnje kojeg traži investitor. Hvala lijepo.
Idemo na drugu pojedinačnu raspravu. Poštovani kolega Tomislav Žagar. Njega nema pa gubi pravo na govor. Zadnja pojedinačna rasprava, poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Dobar dio primjedbi koji sam ja želio reći već su izrečene u prethodnim raspravama klubova. Naime i meni su se obratili predstavnici Hrvatske komore inžinjera građevine i čitav niz građevinara koji je ukazao na 3 pitanja koje ovo prvo čitanje nije dobro riješilo te stoga pozivam nadležno ministarstvo da do drugog čitanja još jednom prođe sve te primjedbe koje su dostavljene, da pogleda i odgovore koje su ponudili uz odbijanje prijedloga Hrvatske komore inžinjera građevina, a tiču se tri osnovna pitanja. To je pitanje stručnog usavršavanja kao obaveze i dodatnih nameta koji idu sa tim. Ja sam liječnik i mi se moramo usavršavati, ja smatram da je zaista potrebno da i arhitekti i inžinjeri kontinuirano upotpunjuju i usavršavaju svoje znanje, prate razvoj tehničke regulative i nakon položenog stručnog ispita, međutim treba to regulirat na jedan kvalitetan način kako to ne bi bio dodatni namet koji po proračunima nekih kolega inžinjera građevine iznosi i više od 2000 kuna. Dakle mislim da treba naći načina kako to ne bi bio dodatni namet i ne bi zapravo služilo više za neke druge svrhe, nego za stručno usavršavanje. Naravno, i ja ne razumijem i brojne primjedbe koje su došle do mene i tiču se ukidanja krajobraznih arhitekata tako da molim ministarstvo da još jedanput razmisli o tome. I naravno, ono što je ukazala i komora inžinjera građevine, posebno isticalo u svojoj raspravi tiče se problematike voditelja projekata, novo uređene funkcije u građenju koju predlaže Ministarstvo graditeljstva te molim da se i to područje još jednom prođe zajednički sa komorom i nađe najkvalitetnije i najbolje rješenje. Hvala lijepo.
I na kraju završno u ime predlagatelja još jednom državni tajnik Uhlir, izvolite.
Hvala lijepa. Zahvaljujem svima koji su sudjelovali u raspravi sa svojim prijedlozima, primjedbama. Nastojat ćemo naravno sve još jednom sagledati, zato i služi ovaj instrument od dva čitanja, međutim pogrešni primjeri koji se koriste da bi se argumentiralo nešto što je usavršavanje u struci ne može biti dobronamjerno, pogotovo za one koji se imalo bave strukom. Dakle svi smo svjesni da struka nazaduje, da se ne prati ono što se zbiva, posebno u normativnom djelu i zato imamo problema i sa prostornim planovima i sa građevinom. Također pitanje isključivanja krajobraznih arhitekata. Potpuno pogrešno je pitanje isključivanja, nitko nikoga ne isključuje, radi se samo o tome da svatko sjeda na svoje mjesto i sprječava se nered koji je bio do sada. Hvala lijepo.
Ovime smo došli do kraja rasprave i zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje, prvo čitanje, P.Z.E. br. 398., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje. 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za, 17 suzdržanih i 28 protiv donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred vama je nacrt prijedloga Zakona o otocima. RH je uz Finsku jedina zemlja u Europi koja se Ustavno brine o svojim otocima, što već gotovo 20 godina pravno uređeno posebnim zakonom, dakle Zakonom o otocima donešenim 1999. godine. Razvoj otočne zajednice od '90. do danas je osmišljavanje novih strateških usmjerenja, ciljeva i prioriteta, provođenje novih nacionalnih politika razvoja doveli su do zaključka da dosadašnji zakonski okvir kojim se uređuje otočni razvoj sadržan u odredbama postojećeg Zakona o otocima ne omogućuje zadovoljavajuća rješenja pojedinih problema s kojima se danas suočavaju otoci. U međuvremenu RH postala je i članica EU čiji je jedan od temeljnih ciljeva, odnosno jedan od temelja je kohezijska politika koja, prije svega, razmišlja o uravnoteženom regionalnom razvoju. Isto tako posljednjih godina intenzivirala se razvojna politika prema otocima, što je dakle 2016. godine rezultiralo rezolucijom Europskog parlamenta o posebnoj situaciji otoka. Posljedično je nužno da i RH kao država s preko 1200 otoka, otočića i hridi uhvati korak s vremenom i prilagodi zakonsku regulativu na ovim razvojnim potrebama i trendovima i na taj način nastoji voditi brigu o svojim otocima, otočnom razvoju, otočnom stanovništvu te aktivno i učinkovito sudjeluje u svim procesima njihovog daljnjeg razvoja i napretka. Stoga i Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU pristupilo izradi novog Zakona o otocima s namjerom jačanje i uvođenja suvremenih mehanizama i novih rješenja za … [[Govornik se ne razumije.]] otočnog razvoja u skladu sa općim ciljevima politike RH i odgovarajućim politikama EU. Dakle novi Zakon o otocima predstavlja okvir za uspostavu nove otočne razvojne politike, regionalne politike usmjeravanja razvoja otoka. Njime se upravlja razvojem hrvatskih otoka, definira politika otočnog razvoja, određuju tijela nadležna za upravljanje otočnim razvojem, definira razvrstavanje otoka u skupine i vrednovanje razvijenosti otoka te provedba praćenja izvještavanja o provedbi politike otočnog razvoja, u svrhu učinkovitog korištenja sredstava i državnog proračuna, ali i strukturnih i investicijskih fondova EU. Dakle to je skup konkretnih mjera koje će pridonijeti demografskoj, gospodarskoj revitalizaciji hrvatskih otoka. Novi Zakon o otocima uvažava sve postojeće mjere razvoja otoka i stečena prava otočnog stanovništva, propisane zakonom iz 1999. godine te se ujedno iste unapređuju, osuvremenjuju, nadograđuju, prilagođavaju potrebama otoka i otočnog razvoja, otočnog stanovništva. Dosadašnje mjere, kao što vjerojatno znate, uključivale su ulaganja u prometnu, komunalnu i društvenu infrastrukturu, subvencioniranje pomorskog povezivanja otoka s kopnom i otoka međusobno, subvencioniranje otočnog javnog prijevoza, mislim na cestovni prijevoz, subvencioniranje vodoopskrbe, potpore otočnim poslodavcima, potpore udrugama, dakle a od tih mjera unapređuju se u ovom prijedlogu zakona subvencioniranje vodoopskrbe jer će dakle to se subvencionirati i otočnim poslodavcima, a isto tako se unapređuje i mjera potpore za otočne poslodavce. Dakle prvenstveno cilj novog Zakona o otocima je usklađivanje i veća koherentnost politike otočnog razvoja s nacionalnim i europskim politikama i zakonodavstvom, jačanje i uvođenje novih mehanizama i rješenja za poticanje politike otočnog razvoja te definiranje otoka kao područja s razvojnim posebnostima i posebnom situacijom. To jače uključivanje svih dionika politike o razvoju otoka, naročito onih na lokalnoj razini, dakle prilikom donošenja i … [[Govornik se ne razumije.]] politika … [[Govornik se ne razumije.]] razvoja otoka. Dakle ono što je važno isto tako napomenuti da je u samoj izradi ovog nacrta prijedloga zakona sudjelovalo širok krug dionika, jednom participativnom metodom, dakle u radnoj skupini koja se sastojala od predstavnika, kako lokalne, tako i regionalne otočne samouprave, tijela državne i javne uprave, javno pravnih tijela akademske zajednice, organizacija civilnog društva s područja otoka, dakle jedna široka grupa ljudi je sudjelovala. Ono što je isto tako važno za naglasiti je da su u odredbe novog zakona uključeni praktički svi prijedlozi tema, mjera, aktivnosti koje su predložene od članova radne skupine, članova otočnog vijeća, otočne zajednice i hrvatske javnosti kroz provedena čak dva e-savjetovanja a što je rezultiralo propisivanjem dakle sljedećih novih mjera. Evo ja ću ih sada pobrojati. Dakle u novom zakonu uvodi se pojam otočnost, u novom zakonu jedan od bitnih ciljeva je sređivanje katastra i zemljišnih knjiga, kvalitetnije gospodarenje, odnosno uklanjanje otpada sa otoka, ugrađuje se i eksploatacija mineralnih sirovina na otocima na jedan drugačiji način, dozvoljava se mogućnost potpisivanja otočnog razvojnog sporazuma. Dakle, kreće se slično, dakle i kao što to razmišljaju u EU, dakle u održivi razvoj otoka po konceptu pametnih otoka, dakle iskorištavajući sve moguće, reći ćemo to tako pametnije, uključive i uspješnije dakle tehnologije, metode i načine, korištenje obnovljivih izvora energije, novih tehnologija, racionalnije iskorištavanje svih resursa itd.. Znači ono to je vrlo bitno je novi model razvrstavanja otoka. Isto tako je i novi pristup u razvijenosti, odnosno nerazvijenosti otoka kroz otočne razvojne pokazatelje. Također uvodi se novi pristup u strateškom planiranju razvoja otoka i uvode se otočni koordinatori kao osobe koje će biti dio javnih ustanova, regionalnih razvojnih agencije i gdje će se posebno baviti dakle, upravo koordiniranjem svega onoga, svih onih projekata, projektnih prijedloga, odnosno ideja i strateških usmjerenja upravo otoka. Također proširiti će se uporabna funkcija otočne iskaznice dakle koja se pokazala jako dobra. Uočen je posljednjih godina i to je zaista problem koji se nažalost i širi, odnosno rekao bih razbuktava a to je dakle problem divljači i invazivnih stranih vrsta na otocima dakle čije se gospodarenje planira dijelom riješiti i ovim novim zakonom. Naravno želi se još više poticati dakle razvoj civilnog društva, zadrugarstva i društvenog poduzetništva na otocima kao naravno jedan od oblika koji su nužni na otocima. Dakle generalno gledajući unapređenjem postojećih mjera kojih nije bilo malo te uvođenjem spomenutih novih mjera u zakon želi se postići ciljano upravljanje otočnom politikom i održivim razvojem kroz podizanje kvalitete i uvjeta života na otocima uz dostupnost usluga koje su prilagođene današnjem vremenu i potrebama stanovništva a zatim demografska i gospodarska revitalizacija te samo održivost i samo dostatnost na principima pametnog otoka. Dakle za provedbu ovog zakona u 2019. planira se u proračun RH osigurati 195 milijuna kuna od čega će Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova EU osigurati 94 milijuna kuna a ostali iznos, odnosno ostatak će se osigurati u proračunima, odnosno u … [[Govornik se ne razumije.]] Ministarstva mora, prometa i infrastrukture odnosno Ministarstva graditeljstva i prostornoga uređenja. Evo, hvala vam lijepa na ovom uvodnom izlaganju.
Idemo sada na replike. Prvi je na redu kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Žao mi je što ovdje nije a trebala je biti ministrica koja ima katastrofalne rezultate u … [[Govornik se ne razumije.]] sredstava ali ona se bavi trenutno hoće li na prosvjedu u Vukovaru pjevati Marko Perković-Thompson i da to problematizira. Međutim ovo je Zakon o otocima gdje ste vi u svom izlaganju apsolutno niste niti jedan opipljivi, nešto opipljivo rekli za otoke nego imamo, ne što mladi ljudi neće željeti živjeti na otocima. Nego ako vi ne date jasne mjere ovim zakonom. Za put do škole, put, hitnu riješenu za starije, mladi neće živjeti jedan dan na otoku, ovo je P.R. pamflet koji ste uputili ili niti jednu mjeru ovdje niste dali, samo u općinu. Više ćete potrošiti novca za PR i potrošili ste za ovaj zakon nego što ste dali mjerama, otocima i otočanima a to možemo posvjedočiti i brodskim linijama i po svemu što ste ovdje riješili. Hvala.
Želite li odgovoriti na repliku? Ne. Idemo na drugu. Poštovani kolega Grmoja. Izvolite.
Očito je da nema odgovora jer je kolega Bulj iznio istinu. Ono što osobito bode u oči to je uvođenje nove birokracije u kreiranju lokalnih otočnih politika, znači riječ je o ovim otočnim koordinatorima koje ste spomenuli. Znači u suštini to je novo zapošljavanje u javnoj upravi i dodatni trošak bez konkretnog cilja ili očekivanog učinka. Mislim da u konačnici čitava ova stvar sa otočnim koordinatorima je jedan jalov pokušaj da se nadomjesti nedostatak ambicije i hrabrosti za reformom teritorijalnog ustrojstva u državi pa i na otocima. Znači to se pokazuje iz ovoga što predlažete ovdje, znači novo zapošljavanje, otočani od toga neće imati ništa i vidi se jedan nedostatak i vizije i hrabrosti i u ovo ministarstvo, ali i u ministarstvu uprave vidjeli smo jednog sinoć jalovog ministra Kušćevića u otvorenom. Znači nema, ova Vlada nema ambicije za bilo kakvu reformu i s ovime se neće pomoći otočanima.
Izvolite kolega Žunac.
Zahvaljujem uvaženi zastupniče. Dakle, nije točno da se radi o novom zapošljavanju, to sam već rekao o uvodnom izlaganju. Radi se dakle o osobama koje će biti, koje su već zaposlene ili će biti zaposlene u regionalnim razvojnim agencijama, dakle već zaposlene prije svega. … [[Upadica se ne čuje.]] Dakle, koje će se jednostavno jedan dio svoga radnoga vremena posvetiti malo više koordinaciji projekata koje dolaze sa područja otoka jer smo svjesni da oni dakle nemaju vjerojatno dovoljno ljudskih kapaciteta da to odrade. A što se tiče, samo ću se referirati vrlo kratko, dakle na prvo pitanje gospodina zastupnika Bulja, dakle sve postojeće mjere koje se provode tijekom…
Ne, kolega Žunac, ne možete sada, morate se odgovarati na ono, onda ste mogli a sada odgovarate kolegi Grmoji, tako da molim to predstavnike Vlade da vode računa. Idemo dalje. Poštovani kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče, nažalost od svih ovih mjera naši ljudi koji žive na otocima ne osjećaju ništa i ne vide ništa i rezultat toga je i odlazak ljudi. Znači, činjenica je da nam ljudi odlaze. Vi nam nudite tu neke kozmetičke mjere, otočni koordinatori, pa uvodite i nove pojmove otočnost, kao da će pojam otočnost zadržati ljude na otocima. Pa ljudi na otocima ostaju vrlo rijetki, možda samo evo, kao naši tu zastupnici koji tamo onda imaju svoje, kako bi rekao, područja djelovanja, nije im loše itd., a ljudi kojima treba posao oni bježe sa otoka. Znači Boriću, Bačiću je lijepo na otocima. Da, nije to loše. Ali za ljudi koji bi tamo trebali stvoriti svoju obitelj, za njih nije dobro. Oni žele otići. Sa te strane stvorite uvjete ljudima. To je ono što tražimo od vas. Hvala lijepa.
Hvala. Želite li odgovorite? Izvolite kolega Žunac.
Hvala lijepo. Dakle, prema aktualnim podacima, stanovništvo na otoku se ne smanjuje, nego dapače, ono se dakle ne događa se ta situacija. Depopulacija je prisutna, ali su trendovi drugačiji nego što su bili upravo zahvaljujući činjenici da se ovaj zakon već gotovo 20-ak godina provodi i što dakle on znači, govore i ljudi koji žive na otocima, dakle koji su sudionici, dakle svakodnevno žive na tim udaljenim dijelovima kopna, na moru i jako dobro znaju dakle da se stvari zaista pomiču. Naravno da se ne može jednim zakonom riješiti sve, ali nove mjere, nova nastojanja, nova sredstva, radi se o zaista o ne malim iznosima. Svake godine koje se usmjeravaju i u sufinanciranje odnosno besplatni prelazak preko trajektima u javni prijevoz, cestovni, u pomorski prijevoz [[Upadica Jandroković: Vrijeme.]] OK. Hvala.
Imamo sada dva zahtjeva za stankom. Prvi je kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. U ime kluba MOST-a tražim 10 minuta stanku da se konzultiramo jer govorimo o ovome ozbiljnome Zakonu, Zakonu o našim otocima gdje su brojna nerješena pitanja, a ovim Zakonom se niti ne napominju mjere osim što sam rekao, što je više plaćeno za PR da se promovira ovaj zakon nego što je ministrica uložila mjera u ovo. Kratko bi samo kazao, kratko, evo imam ovdje i dokaze kako se to promovira i plaća. Još bi samo kratko kazao da mi je nevjerojatno i to ćemo u klubu morat iskonzultirat se. Zbog čega ministrica kod ovakvog bitnog Zakona nije ovdje u Saboru. Da li se ona zaista više bavi, a vodi važan resur, bavi sa Thompsonom, da će Marko Perković Thompson pjevati u Vukovaru, stranačkom problematikom nego Zakonom o otocima o kojem sad raspravljamo, a poslije i brdsko-planinskim i znači potpomognutim područjima gdje nam je donijela listu pamfleta bez ikakvog sadržaja osim nekakvih nabrajanja i novih inačica, vokabulara, riječi koje vokabular podižu na veću razinu u ovome parlamentu. Žalosno je što na Pagu, koliko drži se do otoka, na Pagu gdje ljudi uzgajaju ovce i proizvode nadaleko poznati paški sir, gdje se naši Plenkovići ... [[Govornik se ne razumije.]] dok je bio u Briselu, hvalio se s tim sirom, sada rade pretovarnu stanicu nerazvrstanoga otpada točno gdje ovce, gdje ljudi čuvaju ovce, gdje se bave ovčarstvom i baš na tome području uz more njihova mjesta tu grade tu pretovarnu stanicu, a brojni OPG-ovi su tu i dobili sredstva EU fondova. Pa vi ciljano uništavate i paški brend paškog sira i ljude na otocima. Pa vi tima ljudima govorite bježite odavade. Pa kako će živjeti naš turizam? Hoćete li se hvaliti sa paškim sirom i s onim ... [[Govornik se ne razumije.]] koje plaćate u medijima [[Upadica Jandroković: Hvala vam.]] a ministrica, a nema je ovdje danas [[Upadica Jandroković: Kolega Bulj, hvala vam.]] Hvala.
Odobravam stanku od 10 minuta. Evo izvolite i kolega Maras.
Hvala lijepo. Kolega predsjedniče, tražim stanku da se konzultiramo također oko Zakona o otocima jer vidimo da nema niti želje da vlada nešto značajnije pomogne otocima, nego nam evo, državni tajnik govori da ti trendovi jesu depopulacija, ali nisu kao prije. Ako je prije bila depopulacija i sada je depopulacija, kako to nije isto? Ja mislim da bi razlika bila da ljudi naseljavaju na otocima, da ljudi žele živjeti tamo, da se ljudima omogućava bolja perspektiva. U međuvremenu smo saznali još jednu skandaloznu situaciju, a to je da Vlada svojim neradom ova zadnja 3 tjedna od kad je počela školska godina je zaboravila na 8182 obitelji najsiromašnije u RH i nije omogućila odluku koja je prošle godine donesena mjesec i pol dana ranije da ti ljudi dobiju novac za svoje udžbenike. Evo vam HNS-a, evo vam koliko se oni brinu za djecu, na otocima također. To je ono što njih jako zanima. Znači, 8182 obitelji već idu u školu u RH, njihova djeca, a novac koji je planiran zbog tromosti, nesposobnosti ministrice nije realiziran i ljudi nemaju novca da kupe svojoj djeci udžbenike. Pa zar vas nije sramota da se na taj način ponašate prema našim građanima, zar vas nije sramota da se na taj način zapostavili one koji su najsiromašniji u RH, nego se bavite kurikulima, informatikom ko fol, algebrom, ... [[Govornik se ne razumije.]] iz Varaždina od kuda ministrica dolazi, to je vama na pameti. Nisu vama djeca niti oni kojima je potrebna pomoć na pameti i to je ono čemu ovdje trebamo govoriti i zbog toga tražimo stanku. Hvala lijepa.
Odobravam stanku. Znači, nastavit ćemo u 10,45 sati. [[STANKA U 10,35 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,45 SATI]] Nastavljano s radom, imamo, dalje replike, poštovana kolegice Čikotić, izvolite.
Lijepi pozdrav svima, državni tajniče, meni je žao, što ministrica regionalnog razvoja EU fondova nije danas ovdje, da zapravo govori o 3 bitna zakona, Zakon o otocima, Zakon o potpomognutim područjima i Zakon o brdsko-planinskim područjima. No ovaj zakon objektivno, ako pogledamo konkretne zakonske odredbe najčešće je riječ o političkim proklamacijama, a ne o zakonskim normama. Koliko je vama stalo do otoka, govori da ste imali konferenciju za razvoj otoka, no, međutim, ona nije zamislite bila na otoku, ona je bila u hotelu Milenij u Opatiji. Toliko je vama stalo do otoka, da niste eto, organizirali konferenciju za otoke, koja kaže, samo investicije, mogu osiguravati zapošljavanje i bolji život na otocima. Isto tako moram vam reći da od jednog mjesta Prizna-Žigljen do sa kopna, Prizna-Žigljen 113 kn košta karta za običnog građanina RH, a autoput od Zagreba do Splita košta 200kn. 113 kn je u jednom smjeru.
Vrijeme, hvala vam. Želite li odgovoriti? Ne. Idemo onda dalje, poštovani kolega Kirin, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče, cilj razvoja otoka je održivi razvoj otoka, koji pretpostavlja stabilni gospodarski razvoj otoka, pravednu raspodjelu socijalnih mogućnosti za sve otočane, zaštitu otočnog okoliša. Što vi mislite o razvoju i revitalizaciji otočne poljoprivrede, da li tu osim apartmanizacija ima pomaka? Hvala.
Odgovor, izvolite. Idemo onda na 6. repliku, poštovani kolega Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predstavnici ministarstva. Pred nama je Zakon o otocima, koji sigurno donosi i puno dobrih stvari, pa naravno da je ključno za održivo življenje na otocima kvalitetno obrazovanje, kvalitetna zdravstvena skrb, nadam se da će se ovim zakonski prijedlozima to i riješiti. Postoji neke problemi, koji se možda, na prvi mah, ljudima koji ne žive na otocima ne čine velikim. Međutim, kada je riječ konkretno o području iz kojeg ja dolazim iz Primorsko goranske županije, jedno od gorućih problema već dugo vremena, tiče se autohtone i aloktone divljači i stanovnici Krka, stanovnici Cresa, Lošinja, zajednički, uz sve pohvala Zakon o otocima, smatraju da ovaj dio, koji se tiče alohtone, autohtone invazivne divljači nije dobro riješen. I apeliramo da se do drugog čitanja, još jednom sjedne sa predstavnicima ovih otoka i da se ovaj problem riješi na puno kvalitetniji način, npr. na Cresu ima 5 puta više divljih svinja nego ovci, mislim da je to dovoljan pokazatelj, kako ovo miješnje u ovom zakonu nije dobro.
Kolega Jovanović, hvala vam. Želite li odgovoriti? Idemo na 7. repliku, poštovana kolegica Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora, uvaženi državni tajniče. U ovom zakonu se spominje nešto što ovako dosta dobro zvuči a to su pametni otoci. Čak je jednom odredbom definirano što je. Prvi put smo čuli za pametne gradove ili pametni grad smart city i to su svi u svoju nekako dokumente uveli, a onda kad malo pogledati, koji to gradovi imaju, onda je vrlo teško reći. Tako očito pod nekakvim težnjama EU, za svim tim pametnim odjedanput imamo temu pametnih otoka. I sada je pitanje uopće koliko smo spremni za to, koliko smo spremni za taj način upravljanjem, koliko smo spremni da se pojedini otoci povezuju. Pa mene zanima u kontekstu toga, koji su razgovori bili na razini EU, i koji korak dalje iza ove odredbe o pametnim otocima koji stoje u zakonu. Hvala lijepo.
Ako nema odgovora, onda smo iscrpili replike, i sada idemo vidjeti, želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Ne znam kako početi. S obzirom da najprije nisam iznenađen s razinom na koji su saborski zastupnici zapravo krenuli raspravljati o ovoj temi, ali sam malo razočaran s obzirom da se radi zaista dobroj temi, nas otočana ima i u oporbi i na vlasti, ima nas u saboru, ima nas u Vladi, sam premjer je s jednog otoka i zaista se htjelo dati tom području kojeg ima mala država u Europi u ovakvim obim kao što to ima RH jedno značenje, jedan drugačiji pristup i ponudio se zakon koji se raspravlja u prvom čitanju i do drugog čitanja, zasigurno može biti promjena, koje ćemo čuti danas u raspravi, ali konkretno, jasno izrečenih sa prijedlozima, da bi se tu moglo raspraviti, ne na nivou opisa primijećenog problema, nego i rješenja za jedan takav problem. Ali rješenja koje je održivo koje može zaista pomoći, koje nije razbacivanje novcima, koje ima svoje utemeljenje u nekakvim dokumentima. Zato sam, kada sam sve ovo čuo, odlučio proširiti svoju raspravu, najprije da se upoznamo sa naporima države, ali i samih otočana, već davno davno, da organiziraju život na svojem prostru, sa nekakvim zakonima, statutima, još davno u povijesti 13. i 14. st. Creski statut iz 1332. g. rapski iz 1326. korčulanski čak 1214. godina, Lastovski 1310. ili Krčki 1388. godina, već tada, znači 13., 14. stoljeće ljudi pokušavaju unutar svojih komuna i naselja organizirati život po pravilima. Što je Zakon o otocima? Također niz pravila da se omogući otočanima lakši život, da im se nadomjesti trošak ili barijera koje stvara more između dva kopna i da uz pomoć države na tom prostoru opstaje život. I zato me, kažem, iznenadila ovakva razina negativnosti u samom početku koje su se svele na jednu površnost, pa da ne kažem još gore i banalnosti koje su nekima zasmetale iz ne znam kojih razloga. 1997. godine, 28.2. … [[Govornik se ne razumije.]] donesen je nacionalni program razvoja hrvatskih otoka. Od ljudi, stručnih ljudi tada kojeg je potpisao ministar tadašnji, danas pokojni Jure Radić ministar razvitka i obnove. Iz tog dokumenta pročitat ću samo 2, 3 odjeljka da shvatimo da su oni već tad jasno postavili temelje politike prema jednom, kažem, području specifičnosti u RH. Suvremeni nacionalni preporod u obnovi, izgradnji i razvitku Hrvatske razumijeva i potpun zaokret u odnosu prema razvitku otoka. U tom je kontekstu i pripremljen ovaj nacionalni program razvitka otoka s polazištem u Ustavu po kojem otoci imaju posebnu zaštitu RH. Njegova je nakana da se utvrde i jasno definiraju zadaće koje će država provoditi ili usmjeravati organizirano i uporno radi smišljenog i trajnog razvitka otoka, opstanka i povratka kućanstva na njih te gospodarskih iskustava. Održati život, potaknuti demografski preporod i gospodarski napredak, a uz to očuvati sklad nenadmašnih prirodnih vrijednosti zadaće su kojima teži ostvarenje ovog programa. To je moguće postići uz mala, to naglašavam, ali trajna dobro organizirana i dugoročna ulaganja. Otoci traže male da bi ubrzo narodnom gospodarstvu počeli vraćati puno. To je napisano 1997. godine u Nacionalnom programu razvitka otoka, ovaj Sabor je taj dokument usvojio i ovo je možda jedan od najboljih dokumenata koji su hrvatski političari u novijoj hrvatskoj povijesti donijeli u ovom Domu. I zato me, kažem još jedanput, razočarao način na koji smo krenuli raspravljati o otocima, ja ću reći kod nas na Kvarneru o Bodulskom zakonu koji u sebi sadrži niz mjera koje su provođene od '99. do jučer i danas i sutra i niz novih mjera koje trebaju tom prostoru sada organizirano sa alatima i sredstvima koje nam stoje na raspolaganju ostvariti još bolji napredak. I zato još jedanput ponavljam, mislim da je vrijeme da o ovoj temi krenemo malo drugačije od ovog kako smo krenuli jutros jer je povijest pokazala da Hrvatska republika i sve vlade do sada vode organiziranu i smišljenu politiku prema hrvatskim otocima. Bilo je boljih ministara i lošijih ministara, bilo je boljih službenika i lošijih, ali je politika opstajala, svi programi iz početka 2000.godina, znači tamo od vlade SDP-a pa kasnije svih vlada do danas su opstali unutar državnog proračuna i otočanima dali pomoć koja im je omogućila da mogu normalno funkcionirati na svome otoku. Zato kažem, ako netko nije imao svog udjela u tome, ne mora se osjećati uvrijeđen, ali neka pruži ili neka da danas, u ovoj raspravi, konkretna rješenja, ne opise, nego konkretna rješenja koja mogu nadopuniti ovakav jedan zakonski prijedlog. Jasno je da smo svjesni deficita kojeg imamo na otocima, a to je da smo odvojeni od kopna, sama ta činjenica stvara dodatni trošak. Svaki prelazak sa otoka na kopno, ako nije most, ako je to trajekt, ako je to brod, on košta i činjenica jest da na otocima život podosta skuplji, nego na kopnu. Ali je RH tom problemu je prišla organizirano. Hrvatski brodar, Jadrolinija godišnje biva potpomognut sa sredstvima koje omogućavaju otočanima da imaju svoju zasebnu tarifu unutar cjenika i sve priče o cijeni koštanja uvijek mogu biti na raspravi, ali ponudimo rješenje. Ako će trebati to država platiti, onda recite neka još država dodatno plati da bi otočanima bilo jeftinije, ali netko trošak ipak mora platiti. Činili su se napori, osobno znam koliko smo činili napora da se život najprije sačuva i organizira na velikim otocima. Sada je vrijeme da mali, slabije nastanjeni otoci dobiju svoj prostor unutar hrvatske politike, politike prema otocima i da država tu investira jedan veći dio sredstava. Ovaj zakon kroz novu podjelu otoka koji smo tražili kad smo ovdje raspravljali, a raspravljamo svake godine o izvješćima, o učincima Zakona o otocima, da se dogodi jedna drugačija podjela od koje smo do sada imali. Imali smo u zakonu podjelu na prvu i drugu skupinu otoka. Sada se ta podjela još dodatno širi u nekoliko kategorija da bi se upravo ovi mali otoci, slabije naseljeni, kao što su Žirije, Kaprije, Zlarin, Unije, Susak, Premuda, Silba, Olib, koji su u sastavu većih administrativnih sredina na otoku ili na kopnu, dobili prostor unutar sredstava države da bi se na njima moglo drugačije organizirati i smislenije život otočana. I ove godine raspravit ćemo zakon, tj. izvješće o učincima zakona u 2017. godini kojeg smo raspravili prekjučer na otočnom vijeću. Tih milijardu i 700 milijuna kuna uloženih u hrvatske otoke u prošloj godini nisu beznačajna sredstva. To je sigurno doprinos opstanku života i organiziranju života na otocima. Kada su napisali ovom programu da treba malo ulagati ali da će ta ulaganja u datom trenutku vraćati državi, došli smo u to vrijeme. Samo činjenica da na otocima imamo 4074 smještajnih jedinica što čini 1/3 sveukupnih smještajnih jedinica u RH, da godišnje imamo 3,3 milijuna dolazaka stranaca i domaćih turista na otoke. Da oni ostvare 26 milijuna noćenja. Govorimo da samo od PDV-a po jedinom noćenju u državni proračun miže se vratiti godišnje i do milijardu kuna. Samo od jednog segmenta turizma, ne govorimo o hrani, o drugim uslugama koje se nude u turizmu, o nautici i svemu ostalome. Znači to je jedan prostor koji može sada vraćati uloženo u njegov razvoj i opstanak života. Što smo do sada imali u zakonu o otocima i što ostaje i dalje? Imali smo subvenciju vodoopskrbe za svako kućanstvo koje na otoku nije bilo spojeno na vodovod jer mali otoci posebno nemaju podmorske cjevovode i nisu spojeni na vodovod recimo s kopna ili unutar otočnog prostora. Njima država naplaćuje tj. subvencionira cijenu do te razine da ih košta jednako kao i sve građane na kopnu. Za to se godišnje troši 10 do 12 milijuna kuna. 2003. g. pokrenut je cestovni prijevoz tj. subvencija cestovnog prijevoza gdje se učenici, studenti, umirovljenici po otocima posebno velikima do prve stanice na kopnu voze besplatno. Ta mjera godišnje košta između 30 i 35 milijuna kuna. To nisu beznačajna sredstva. Naša se djeca po otocima voze besplatno već punih 18 g. To je nedavno tek krenulo na širem području RH i znamo kolika je to pomoć. Uveli smo potpore poslodavcima, potpore male vrijednosti 2006. g. 300 000 eura za poslodavca u 3 g., pardon 2 g. To je nešto što poslodavci koriste i košta državu 10 milijuna kuna godišnje. Subvencija pomorskog prijevoza, imali smo iznosa od 350 do 400 milijuna kuna godišnje. To su sredstva koja nam nadomiruju Jadroliniji i privatnim brodarima razliku u cijeni. Danas umirovljenici, djeca, katamaranima, znači učenicima koji odlaze u središta županija na školovanje, srednjoškolsko obrazovanje, ne plaćaju ništa. tu netko mora platiti, to plaća država. Kada govorimo o drugim mjerama, to su ulaganja u infrastrukturu. Mi smo imali zajmove koji su izgradili stotine dobrih objekata, škole na svakom otoku, sportske dvorane, domove zdravlja, veće ambulante na manjim otocima, domove za starije osobe, vodoopskrbu, odvodnju, stotinjak uređenih luka za prijevoz, za privez trajekata, brodova da bi netko to danas, kažem ovdje onako olakonski, poništio nekom svojom dosjetkom ne bi li sebe učinio pametnim i važnim. To je napor koji država ulaže i nije beznačajan. Što nudi novi zakon? Nudi nam nadopunu da te mjere ostanu ali da još dodatno uvedemo ono što želimo, priča o pametnim otocima. Priča da koristimo tehnologije ali prije svega da koristimo znanja i europske fondove. Poseban operativni program u pripremi za hrvatske otoke sa drugim pravilima. Otoci su danas u jednoj skupini razvijenosti sa svih 51 lokalnom samoupravom. Imaju manje pravo na sufinanciranje i vrlo teško prolaze na svim natječajima koji se raspisuju. Ali posebna operativni program omogućit će nam da samo oni mogu koristiti određena sredstva po drugačijim pravilima. Što još dobivamo? U sklopu politike zbrinjavanja otpada, sa svih otoka odvozit će se otpad na kopno. Nema više odlagališta na otocima, grade se pretovarne stanice, reciklažna dvorišta, sortirnica i sva odlagališta otpada imaju se sanirati slijedećih nekoliko godina. To košta. I to država želi plaćati. Prijevoz sa Raba na centar za zbrinjavanje otpada Marinšćinu košta. Država je sprema sufinancirati 50% toga. Da li je to loša mjera? To je dobra mjera. Imamo mjeru da se na otocima konačno dozvoli eksploatacija mineralnih sirovina, zašto? Uzmimo cijene betona u Zagrebu i cijene betona na otoku. Razlika 100%. 550 kuna u Zagrebu, 1100 kuna na otoku, svakom velikom otoku u jeku najvećeg investicijskog ciklusa u turizmu. Vozimo to isto sa kopna duplo skuplje, ako nečeg imamo, imamo mineralnih sirovina na otocima. I niz drugih mjera koje nas kažem, jako uvjeravaju da je ovo dobar prijedlog, klub HDZ-a će ga podržati i priložit će još određene promjene do drugoga čitanja.
Hvala. Idemo na drugi klub zastupnika, to je GLAS i HSU, poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnikom Evo pred nama je Prijedlog Zakona o otocima. Iz Vlade smo dobili 3 zakona, jedan zakon je o otocima, jedan o potpomognutim područjima, jedan o brdsko-planinskim područjima, idu tako redom i u raspravi. Kad sam malo listala te zakone, prvo što mi je palo na pamet, to je ono kad je premijer svojim ministrima ono što smo imali prilike čuti uoči ljetne stanke rekao, morate raditi, morate imat set zakona, pa smo mi sad dobili 3 zakona koja sve zajedno mogu okarakterizirati jednom činjenicom, oni su napisani na način kao bolje je biti mlad i bogat nego star i siromašan. Pa unutra je samo lista dobrih želja. Prije nego što počnemo malo o ovom Zakonu, u ovom trenutku u RH je najveći otok Slavonija. No međutim, o tome će vjerojatno prilike biti razgovarati negdje drugdje. I ovaj Zakon ima nešto dobro. Budući da imamo 602 što otoka što otočića u prilogu ovog Zakona ih imamo lijepo pobrojane, pa oni kojima će trebat da vidi gdje se koji nalazi u kojoj županiji, u kojoj općini ili u kojem gradu, imat ćemo prilike to vidjeti. Nema iskoraka, nema puta naprijed sve dok mi doživljavamo da su otoci trošak i sve dok se ponašamo prema otocima da su trošak, a ne da otoci mogu bit dodana vrijednost, da otoci mogu zaraditi, da sav taj trošak koji je u jednom startu trošak, na kraju će se, će donijeti dobit. Jednom prilikom, kad sam bila na nekakvoj edukaciji gore na sjeveru Europe, dakle u sjevernoj Njemačkoj, onda je bila rasprava o otocima i onda sam ja, naravno pod utjecajem sveg onog što je u RH govorila pa kao teško je, pa treba subvencionirat, onda su oni rekli, nećete napraviti ništa dok vi tako razmišljate o otocima. Svako ulaganje u otok će vam se vratiti. Svako ulaganje u otok je dodana vrijednost i tako treba razmišljati. I nisam slučajno državnog tajnika pitala što znače pametni otoci. Dakle, ono što Europa i neke druge stvari idu naprijed, ... [[Govornik se ne razumije.]] znači da su oni djelomično samoodrživi, da se treba vidjeti koji je potencijal otoka, da se treba vidjeti u kojem dijelu se mogu međusobno povezivati i to treba u odredbi ovog Zakona razraditi, ali ono što je neusporedivo važnije, to treba primjenjivati. Imamo niz zakona koji su dobri, no međutim oni su često lista želja, a onda kad dođemo u stvarni život, onda u stvarnom životu vidite da je to malo drugačije i da tome nije tako. Stoga, ovaj Zakon u tom dijelu je relativno jednostavno napisan. Govori se o nekakvim stvarima, mi iz nekih drugih stvari koje dobivamo u raspravu u ovom Saboru možemo vidjeti što se zaista napravilo i učinilo. Ali ono što morate raditi, morate raditi iskorak. Iskoraci nisu isključivo administrativne prirode, iskoraci moraju biti i stvarne prirode. Ja ću se možda referirati na, kolega Borić tu kad je došao je svi koji misle drugačije, ne znam, ne smije misliti drugačije. Pa ljudi trebaju misliti drugačije. Da svi mislimo isto nema napretka. Treba misliti drugačije i zato je napredak od kad je čovjeka. Ima tu jedna odredba koja kad je riječ o eksploataciji mineralnih sirovina gdje je on rekao da je to izuzetno dobro. Niste ništa riješili ako ste htjeli omogućiti dodatnu eksploataciju na otocima. Ovdje vam piše da je eksploatacija mineralnih sirovina može biti sukladno prostornom planu. A prostorni planovi su definirani gdje i kako može, ako želite izbetonirat otoke, što nisam sigurna da želite jer onda više nemamo otoka, pa nam je sve ravno. Sukladno prostornim planovima i prije i danas, dakle to je od 2004. godine, vi možete na otoku imati eksploataciju koja je potrebna za potrebe to otoka, za izgradnju tog otoka. Ako su dodatna izgradnja, onda je pitanje da li može biti dodatne eksploatacije. Ja sam imala prilike u svom radnom vijeku sudjelovati u jednoj procjeni utjecaja na okoliš koja je bila na otoku Lastovu. To je naš najdalji otok. Dakle, to su oni ... [[Govornik se ne razumije.]] otoci gdje je došao investitor, a kad je bila ta procjena utjecaja? Samo ću to u 3 rečenice ispričati da znamo o čemu govorimo. Dakle, u jednom trenutku je Italija znatno prije nego što je RH definirala na drugačiji način eksploataciju mineralnih sirovina. I imali su potrebu za dodatnim mineralnim sirovinama. Ne govorim o kvalitetnoj mineralnoj sirovini, nego govorim zapravo o nekvalitetnoj koja služi za izgradnju cesta. I na Lastovu se pojavio jedan investitor, koji je prepoznao da bi mogao tamo napraviti jednu malu teretnu luku. Tamo dođe trajekt, u blizini je bilo jedno brdo koje tamo je možda nekog nerviralo i on će eksploatirati to brdo, staviti kamen i voziti i Italiju. Ta procjena utjecaja na okoliš je bila dosta, ja ću reći, stresna i tako vrlo interesantna i tad smo imali samo jednu odredbu u zakonu i uspjeli smo da toga ne budu, zato što toga nije trebalo biti. Lastovo može imati eksploataciju za svoje potrebe. Ako je velika izgradnja na jednom otoku, onda treba vidjeti da li postoje kapaciteti na tom otoku, da se ne narušava vrijednost. Ono što svi koji se bave turizmom kažu slijedeće, kad razvijate turizam, kad se razvijao, razvijate na kulturnim vrijednostima i na prirodnim vrijednostima. Ali onda ako razvijate na račun prirodnih vrijednosti smanjujete vrijednost turizma. Jednako tako, apsolutno da ulaganje u otoke. Apsolutno da voditi računa da budu samoodrživi, apsolutno da pomagati otocima i to doživljavati da će vam se vratiti. Sve ono što ćete uložiti će se vratiti kroz neke druge stvari, kroz život na otoke, kroz turizam, kroz nešto drugo. Apsolutno da pomagati samoodrživost otoka. Apsolutno da koristiti sve metodologije koje su metodologije da otoci ostaju u svojim prirodnim i kulturnim vrijednostima onakovi kakovi jesu. Dakle, nikad ne treba se vraćati na staro jer to je nemoguće. NE možete i život ide naprijed, ali jednom devastacija je devastacija prostora zauvijek. Ja sam to u svojoj struci znala reći, napravite lošu kuću, nekom se sviđa, nekom ne sviđa. Krivo isplanirate cestu, devastirate prostor s cestom je trajna devastacija zauvijek. Stoga otoke treba doživljavati kao dodanu vrijednost. I ova zemlja to treba doživljavati kao dodatnu vrijednost i ulagat u otoke, da. Ali ajdemo vidjeti što i kao, ajdemo vidjeti gdje nam se to vraća. Vraća se i ja se tu ne mogu s nekim od kolega složiti, zaista otoci su, pojedini otoci su jedina mjesta u Zagrebu u RH gdje nemate pad stanovništva nego imate nešto i povećanje stanovništva. Naravno da svi otoci nisu u istoj situaciji, naravno da ih ne treba isto gledati i naravno da svaki otok treba gledati u onom dijelu u kojem on ima određene karakteristike. Ovaj Zakon se može smanjiti na nekakvih 30 članaka jer on je zapravo samo deklarativne naravi. Iza toga zakona idu niz drugih stvari koje treba biti i o kojima treba voditi računa. Mi smo na odborima vezano za ovaj zakon bili suzdržani, suzdržani bit ćemo tako i u glasanju iz jednostavnog razloga što kad radite propis morate vidjeti šta je novo u tom propisu, ne radite propis zato što je rekao premijer svim ministrima hoću iz svakog resora određeni broj propisa pa onda evo, onda ćemo brzo složiti neki zakon i ići dalje. Meni ovaj zakon sliči na to. Tu se otvara u ovom zakonu, recimo uzmite ovu odredbu kad je eksploatacija, kaže eksploatacija sukladno prostornog planu. Fair enough. Prostorni planovi definiraju kako, Zakon o prostornom uređenju definira kako to može biti i nema tu nekakve druge priče. Kad je riječ o otpadu jednako tako kaže poštivat će se drugi propisi. Pa naravno da će se poštivati neki drugi propisi, ali ono što treba funkcionirat, trebaju stvari funkcionirat, treba se redovito otpad sa otoka odvoziti i tu postoji još jedan problem, o kojem problemu mi rijetko govorimo. To su vam neuravnoteženo korištenje prostora. Vi imate relativno mali broj stanovnika, ja govorim dakle, imate otoke različiti su i teško je ujednačiti zajednički nazivnik staviti i vi tu imate određene potrebe cijelu godinu, a imate i neke druge potrebe, 3, daj Bože 4 ako se približimo 5 mjeseci u godini kada vam je pik, kada vam dolazi veliki broj turista, kada imate drugačiju potrebu za vodom, naravno da su i kapaciteti odvodnje drugačije, drugačije potrebe za električnom energijom i tu dolazi ova priča o pametnim otocima. Ja inače zaista volim i nove tehnologije i nekako zaista treba vidjeti što drugi iz okruženja, dakle meni je okruženje kad je riječ o otocima zemlje Mediterana, kad uzmete zemlje Mediterana onda tu možete uspoređivati sa Grčkom, ne možete se uspoređivati s nekom drugom zemljom koja nema taj problem. teško je uspoređivati kad je riječ o otocima Hrvatsku s Norveškom jer je apsolutno drugačiji problem. ono što mi imamo zaštitu obalne linije … [[Govornik se ne razumije.]] to uopće na sjeveru ne poznaje, oni nasipaju more, stvore određeni novi prostor i gotovo. Tu trebamo vidjeti što te zemlje rade. I ono što u budućnosti treba, treba zaista, to nije deklarativno, samo održivost otoka, to treba biti prioritet, energetska održivost. Jer kao što često znam reći, klimatske promjene su činjenica, jednako tako su činjenica problem otpadnih voda, to vam je bazičan problem otpadnih voda i problem otpada. Problem otpada naravno da u sezoni, na otoku je znatno veći nego što je cijele godine i to treba pojačanom energijom radit i to trebamo biti svjesni i u tom djelu trebamo svoje aktivnosti i svoje djelovanje kad je riječ o otocima usmjeriti. U raspravi koja je malo bila kroz replike pa će se u tom djelu nastaviti i dalje. Život na otoku nije jednostavan, nije jednostavan jer mi svi koji dolazimo s kontinenta otoke gledamo u njihovim najljepšem svjetlu, gledamo kad je ljeto, kad ima puno ljudi, kad možemo doći i mi odemo. A ljudi na otocima ostaju cijele godine. Ja sam bila na Visu na nekakvom savjetovanju tjedan dan i dakle Vis je relativno velik otok, pristojno funkcionira, nakon tjedan dana mi se sve samo reklo. Dakle vi kad ste na otoku, da bi uopće došli do kopna i da bi osigurali svoje elementarne probleme, a elementarni problem može biti upala slijepog crijeva. Imate zaista niz problema i mi to znamo, zato je zaista važno da se kontinuirano ulaže, važno je da se kontinuirano vodi računa o svemu tome, da država svojim otocima, dakle da država svojim otocima, dakle da država otocima ne bude svojim otocima mačeha, nego da bude majka i da končano, ne samo kroz zakone, nego i kroz sve mjere i ostalo vidimo koja je tu prednost otoka? Mi cijelo vrijeme govorimo o svim ovim stvarima koje su evidentno problem i jesu problem, nema tu nikakvih tajni. Međutim taj problem možete napraviti u svoju prednost. Mislim da smo nakon 20ak i više godina došli u situaciju da otoke probamo doživjeti kao prednost, u tom smislu slažemo propise, ali u tom smislu djelujemo i na terenu. Propisi ne mogu biti idealni, oni mogu biti baš dobro napisani, zamislite kako je lijepa odredba, što ja mogu reći na odredbe eksploatacije mineralnih sirovina sukladno prostornom planu? Nemam tu što reći, nemam što reći. Vozi auto tamo gdje je ograničenje 70 na sat. Sve u redu. Samo je pitanje da se iza toga ne skriva nešto drugo, a ne treba se skrivati jer ako krenete sa eksploatacijom, ja ću isto završiti kolega Borić, ako krenete sa eksploatacijom mineralnih sirovina onda ćete uništit otok. Dakle ona uvijek treba biti umjerena kao i sve druge stvari koje trebaju bit. I ono što državni tajnik nije odgovorio, a to je kad razgovarate na razini regionalnih razvoja EU, zalagat se za smart city, za smart otoke, vidjeti koje su to mjere, vidjeti koje su to mogućnosti jer to je jedna od budućnosti naših otoka. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo. Nastavljamo sa kolegicom Sonjom Čikotić, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Kolegice i kolege, poštovani predstavnici ministarstva. Pred nama je Zakon o otocima, prvo čitanje. Upravu za otoke ste osnovali sa velikim najavama. Sve te troškove, plaća i materijalnih rashoda treba i opravdati. I evo došao nam je u Sabor i Zakon o otocima. Otoci su izloženi trajnim i ozbiljnim prirodnim i demografskim poteškoćama. Usvojen zakon o otocima na vladi ne odgovara na demografske izazove s kojima se otoci suočavaju. Zakonom se ne osiguravaju cjelovita rješenja za život na otocima, nema stambene politike sa ciljem privlačenja novih stanovnika, a ako ćemo govoriti da se otoci trebaju i dalje razvijati zasigurno će trebati i novi stanovnici. Treba i zadržati postojeće. Za razvoj otoka nužne su investicije. O tome ste govorili na konferenciji za razvoj otoka, ali u Opatiji. Lako je gledati sa Opatijske rive otoke i misliti ne možete zakasniti na trajekt, imate hitnu pomoć, imate zdravstvene usluge, imate školstvo ali nešto je drugačije malo to na otocima. MOST pozdravlja svake pozitivne pomake u zakonima koji idu na korist građana a ovaj zakon moram tako reći, predstavlja listu želja i smjernice za neko novo vrijeme. No ovdje objektivno ako pogledamo konkretne zakonske odredbe, najčešće je riječ o drugim sektorima koji trebaju osigurati određene stvari. Zakon uređuje tek manji dio konkretnih prava na otočane koji su propisana i važećim zakonom. Primjerice, prijedlog zakona propisuje otočanima pravo na pitku vodu, na povlašteni cestovni prijevoz, na povlašteni, na povlašteni javni pomorski prijevoz, pravo na povlašteni besplatni prijevoz mostova. Sva ova prava regulirana su i postojećim Zakonom o otocima te drugim propisima. Otočani odavno plaćaju karte u prijevozu trajektima i katamaranima po povlaštenim cijenama ili je javni cestovni prijevoz na otocima za njih besplatan pod određenim uvjetima. Zakon ništa bitno ne donosi novo za otočane a ni za otoke nije učinio dostupnim drugim građanima. Potrebno je učiniti otoke dostupnim svim građanima RH tijekom cijele godine i potrebno je to učiniti prije i kroz konkretne mjere za koje će biti osigurana financijska sredstva. Upravo to će biti pokazatelj koliko se ozbiljno misli i o otočanima. Prava koja su imali nastavit će ostvarivati i po ovom zakonu, uglavnom, ništa više i ništa manje. Prijedlog novog Zakona o otocima ujedno je i izrazito podnormiran i mnoge bitne stvari iz njega su izostavljene pa ćemo njegove krajnje učinke moći vidjeti tek kad se izradi nacrt, plan razvoj otoka te kad se donesu podzakonski propisi za provedbu ovog novog zakona. Osobito bode u oči uvođenje nove birokracije u kreiranju otočnih politika. Riječ je zapravo o novom zapošljavanju u vidu nečega što se zove otočni koordinator. Tko su to otočni koordinatori? Riječ je osobama, činovnicima i birokratima koji će se zaposliti temeljem ovog novog Zakona o otocima da bi koordinirali što planove i projekte na otocima, u suštini ništa novo, novo zapošljavanje u javnoj upravi, novi trošak bez konkretnog cilja ili očekivanog učinka. Svima je jasno da spuštanje ovakve zadaće poput koordinacije otočnih politika i planova i projekata na činovničku razinu nije primjereno. Politike, planove i projekte treba provoditi, nadzirati i koordinirati, oni koji su izabrani i odgovorni od građana i zato su već dobro plaćeni, znači u središnjem državnom tijelu. U konačnici, čitava stvar sa otočnim koordinatorima je jalov pokušaj da se nadomjesti nedostatak ambicije i hrabrosti za reformom teritorijalnog preustroja u državi pa i na otocima. Podaci iz novog Zakona o otocima jasno pokazuju administrativno teritorijalnu rascjepkanost otoka. Imamo situaciju da su otoci podijeljeni na 6, 7 jedinica lokalne samouprave što onemogućuje u bitnom jedinstveno planiranje i rješavanje otočnih problema. Vi ste očito svjesni toga jer i po drugim zakonima predlažete sporazume između županija jer znate i sami da županije ne mogu obavljati u punoj mjeri odluku odnosno obveze koje su im povjerene. A ovdje između jedinica lokalne samouprave predlažete iste takve sporazume. Da ovakav teritorijalni ustroj RH nije dobar ovim ste između ostaloga i priznali. Prije svega treba riješiti neriješeno imovinsko pravno stanje na brojnim otocima jer nije riješeno stanje pitanja zemljišnih knjiga a to su osnovni preduvjeti za gospodarski razvoj. Pravna sigurnost pretpostavka je za funkcionalno otočno gospodarstvo ali ne kroz program koji vi predviđate u zakonu, ne kroz rok od 2 g. od donošenja ovog zakona, to je potrebno učiniti puno, puno prije. Tu je uvijek i pitanje infrastrukture koja na mnogim otocima još uvijek nije primjerena a nalazi se pod sve većim pritiskom sezonskog turizma i turističke sezone. Činjenica je da naše otočke i priobalne općine moraju graditi infrastrukturu koja je glomazna i odgovara potrebama za ona dva mjeseca glavne turističke sezone kad se broj osoba ponegdje i udesetostruči. U ostatku godine, samo održavanje hladnog pogona takve glomazne infrastrukture izrazito je skupo a taj teret izgrađene infrastrukture održava se na troškove i mahom ih … [[Govornik se ne razumije.]] lokalno stanovništvo, posljedica su naravno, visoki računi komunalnih usluga. Dodatno kad govorimo o komunalnim uslugama, hrvatski otoci imat će sve veće troškove povezane sa novom politikom upravljanja otpada, razvrstavanje otpada i njegov odvoz bit će bitno skuplji. Naprosto troškovi prijevoza otpada sa otoka bitno su viši nego na kopnu. Tu središnja država treba pronaći rješenje ali ne na način kako su stoji u zakonu d Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost članak 40., može sufinancirati troškove prijevoza već da jasno se propiše obveza o istome. Znači fond bi morao odnosno mora. Generalno, odavno je poznato da je život na otoku skuplji nego na kopnu a tu je prisutan i fenomen utjecaja turizma na cijenu svakodnevnih proizvoda, izražena sezonalnost turizma i njegova masovnost utiču na povećanje cijene svega a svi otočani ne žive od turizma stoga i pitanje koliko dugo naše otočno stanovništvo to može podnositi? Nužno je napraviti iskorak radi cijele Hrvatske pa tako i otoka i donijeti strategiju razvoja turizma sa jasnim i konkretnim ciljevima i mjerama, aktivnostima i onim najvažnijem, osiguranjem sredstava u državnom proračunu. Treba primijetiti kako su kapitalne stvari koje država može napraviti i … [[Govornik se ne razumije.]] se za naše otoke uopće ne uređuju ovim Zakonom o otocima. Primjerice, digitalizacija javne uprave. Onda bi otočani i svi oni koji se nalaze na drugim izoliranim dijelovima RH, konačno postali ravnopravni u pristupu administraciji a svoje bi uprave postupke mogli rješavati uglavnom od kuće bez potrebe da poduzimaju duga i skupa putovanja u administrativne centre. Osiguran je akcijski plan razvoja javne uprave koja je usvojila Vlada u 12. mj. 2016. g. a u 2. mj. je bez ijedne primjedbe Europske komisije on usvojen kako bi se moglo početi sa realizacijom projekata. U nacionalnom planu reformi ne stoje konkretni pokazatelji što se tiče same digitalizacije javne uprave nego samo stoji broj, sklopljen ugovor. A što se tiče energetske politike, pa ona je nužna, ona je nužna za sve krajeve RH da se građanima osigura samodostatnost odnosno samoodrživost. Vlada je na svojoj sjednici održanoj odbila Zakon o samoopskrbi električnom energijom odnosno Zakon o mikrosolarima, a time je Vlada poručila i zalupila vrata barem zasad, masovnoj proizvodnji električne energije i sunca kako bi građani od potrošača postali proizvođači. Danas Maribor ima više solarnih panela nego cijela RH. No Vlada je to odbila. Jedan od razloga koji je navela je bila zastarjelost tehnologije. Potrebno je učiniti, a o tome nema govora, zdravstvenu zaštitu i socijalne usluge dostupnima, kroz dodatna ulaganja i osiguravanja potrebnog kadra na otocima. Konkretno, prema člancima Zakona o otocima. Zakon ne obvezuje Ministarstvo u donošenju programa, mjera kroz otočni godišnji program kako bi se ublažili nedostaci koji proizlaze iz specifičnog položaja otoka u odnosu na sjedište jedinica lokalne samouprave u čijem se sustavu nalaze. Točnije, u Zakonu stoji kako Ministarstvo može donijeti program mjera kroz otočni godišnji program. A ako može, onda znači da i ne mora. To zasigurno nije dobra poruka. Loši je smjer za kreiranje jedne ozbiljne dugoročne politike, stoga je nužno promijeniti riječ znači ne može, nego mora u čl. 9., st. 6. Isto tako Zakonom su definirani otoci sa specifičnim položajem u čl. 10., st. 2. stoji kako Ministarstvo može donijeti program mjera kroz otočni godišnji program za te specifične otoke, ali ne stoji da mora. Nadalje, Zakon je nedorečen i ne rješava probleme, već ih samo prenosi nekoj drugoj Vladi čemu je jasno vidljivo na razvojnim pokazateljima za otoke. Umjesto navođenja konkretnih razvojnih pokazatelja za otoke stoji kako će točne razvojne pokazatelje i postupak vrednovanja popisati ministar pravilnikom. Čemu Zakon ako kroz pravilnike će se rješavati konkretna pitanja i to u roku od 180 dana. Isti članak je definiran, isti stavak je definiran znači člankom 12., st. 7. Zakoni trebaju biti konkretni i jasni, a ne obećavajući dokumenti. A da upravo je ovaj Zakon takav, ostavlja stvari nedorečenima, govori i činjenica kako se uspostavlja eto otočno vijeće, dok broj članova vijeća, djelokrug rada otočnog vijeća i način odabira opet propisuje ministar pravilnikom i zato opet ima 180 dana. Znači, to je 6 mjeseci od donošenja samog Zakona. Nadalje, uvode se otočni koordinatori, a njihov broj određuje se odlukom ministra i to u roku od 90 dana. Članak 19., st. 7. Nadalje, potiče se razvoj civilnog društva definiran opet kroz Pravilnik i to u roku od 90 dana. U Zakonu stoji kako otočni godišnji program se donosi na temelju nacionalnog plana i u skladu je sa planovima razvoja otoka te sadrži mjere, projekte, aktivnosti, a isto tako stoji da će nacionalni plan kojeg će donijeti Vlada na prijedlog Ministarstva donijeti se u roku od 12. mjeseci od nacionalne strategije. Znači, mi opet nećemo imati definiran smjer razvoja otoka. Povlašteno pravo na prijelaz mosta propisat će ministar pravilnikom i to u roku od 180 dana. Znači 6 mjeseci. Hrvatski otočni proizvod opet imamo način provođenja mjera i aktivnosti propisuje se u roku od 180 dana. Nesređene zemljišne knjige koče razvoj otoka i to ova Vlada opet rješava na način da prijenosi problem očito nekoj drugoj Vladi na rješavanje. Naime, predviđeno je donošenje državnog programa, sređivanja i usklađivanja katastra i zemljišnih knjiga na otocima u roku od dvije godine od donošenja zakona, odnosno stupanja zakona na snagu. Kod gospodarenja otpadom, već sam rekla ranije, fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost može sufinancirati prihvatljive troškove prijevoza otpada, a isto tako može sufinancirati izgradnju i drugih potrebnih elementa za gospodarenje otpadom. Ako može, onda i ne mora. Isto tako, zakon govori o potrebi donošenja državnog programa zaštite i korištenja povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka, otočića i okolnog mora kojeg će Vlada donijeti u roku opet u dvije godine od dana stupanja na snagu ovog Zakona. Zaključno, novi Zakon o otocima otočanima je dobrodošao. Ali sa puno konkretnijim mjerama. Čak i ovakav neambiciozan plan neće zaživjeti odmah, već će se čitava stvar otegnuti do donošenja brojnih podzakonskih propisa i to za 180 dana ili čak godinu dana dvije godine. Mi znamo da podzakonski akti nisu dostupni nama saborskim zastupnicima da u ovome Saboru vodimo znači raspravu o njima. O njima se odlučuje na e-savjetovanju, ti i te prijedloge koji se daju na e-savjetovanju Ministarstvo može, a i ne mora uvažiti, a bilo bi dobro da zapravo definiramo što više stvari, da otočani znaju koja su to njihova prava, da gospodarstvenici koji žele ulagati na otoke znaju sa kojim potporama mogu računati. Neke ideje iz Zakon poput koordinacije jedinstvenih otočkih projekata i planova putem otočnih koordinatora nemaju nikakvu svrhu i osuđene su na propast. Zakon ide u obrazloženje poslova otočnih koordinatora, zamislite, a ne propisuje otočne razvojne pokazatelje. Opet će građani morati snositi plaće novih činovnika. Imate upravu u Ministarstvu, imate zaposlene u upravi, imate masu plaća, materijalnih troškova i tu ste u Saboru da branite Zakon o otocima za koji kažete da će donijeti pomak za otočane no demantiraju vas rokovi donošenja podzakonskih akata od donošenja Zakona. 180 dana, dvije godine. Demantira vas i činjenica da prema planu nabave Ministarstvo plaća vanjsku uslugu da vam izrade studiju i/ili analizu potrebnu za provedbu mjera novog Zakona o otocima i to za 150 tisuća kuna. Nadam se da ćete do drugog čitanja konkretizirati mjere ove predviđene može zamijeniti u mora, te drastično smanjiti rokove za donošenje podzakonskih kata. Isto tako pozivam Vladu da proglasi isključivi gospodarski pojas u svrhu zaštite ribara, turizma RH jer nam je izrazito važno da zaštitimo Jadransko more i da kontroliramo ekologiju, znači zaštitu našeg mora kroz ekologiju, te da zaštitimo gospodarski interes RH kroz riblji fond. Hvala.
Hvala vam. Nastavljamo s Klubom zastupnika. Kolega Milorad Batinić, Klub zastupnika HNS-a. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Državni tajniče, pomoćniče, kolegice i kolege. Raspravljajući u Saboru Izvješće o učinku Zakona o otocima prethodnih godina uočeni su pozitivni trendovi. Tako prema popisu iz 2001. u odnosu na 2011. mislim da je porast stanovnika negdje za 7 tisuća i 500 što je neki omjer nekih 6% što je daleko više nego što je prosjek u RH što govori da dosadašnja provedba zakona postojećeg, prvi je donesen '99. da su ipak učinili određene pomake i dali određene učinke. Gledajući ovaj zakon mi u klubu HNS-a smatramo dobrim poboljšanjem i podržati ćemo ga kao takvoga, imamo neke primjedbe i prijedloge koje ćemo iznijeti u raspravi i vjerujem da nisu u tolikoj mjeri komplicirane za prihvatiti da se korigira i da će zakon biti svakako prihvaćen i ovdje u Saboru. Naime cilj zakona izjednačiti uvjete života građana koji žive na otocima, s nama koji živimo na kopnu. Tu imamo nekoliko dionika, od lokalne samouprave, regionalne, nacionalne. Ovaj zakon uglavnom u velikoj, najvećoj mjeri propisuje ono što čini država za građane koji žive na otocima. U samom izvješću i u analizama kada se pogleda bilo bi vrlo interesantno usporediti koliko lokalna i regionalna samouprava potiče razvoj svojih otoka jer iz samih rasprava prethodnih godina moglo se čuti i određeno nezadovoljstvo valorizacijom od strane regionalne i lokalne samouprave određenih područja otoka na svojem administrativnom području. Mislim da tu ne bi trebalo biti nekih većih razmimoilaženja ali naprosto vjerujem da praksa govori nešto sasvim drukčije. Čitajući zakon u cjelini i pogotovo kada čitate i propisane mjere koje su praktički po proračunskim stavkama izračunate i financijski. Zakon metodološki gledano je sadržajan, kvalitetan i tu se u konačnici nema što puno niti dodati, niti oduzeti. Ono što bih želio ukazati na ovaj odnos lokalne, regionalne i nacionalne razine da tu očito i nema u dovoljnoj mjeri one sinergije koja bi mogla polučiti daleko kvalitetniji rezultat. Ono što je otočanima, ja ću kao kontinentalac sagledati i pokušajte si stvoriti jednu vizualnu sliku, vizualizaciju da naprosto otoke pokušamo pripojiti kopnu, da nema mora, da ne moramo trajektom ići, da ne moramo graditi mostove itd.. I što nedostaje otocima tad? Da li imamo sličnih takvih specifičnosti i na kontinentu? Jer bilo je dosta je govora bilo i prethodnih godina zašto se plaća trajekt, zašto se njima, zašto se oslobađaju ovoga, onoga. Znači nedostupnost, nedostupnost. Postoje određene prednosti života na otocima. Međutim isto ne smijemo zanemariti jednu drugu stvar, otok živi punim plućima 3,4, 5 mjeseci. Ostalo doba godine imao sam priliku biti i u zimskom periodu pa moram priznati, ne bih htio nikoga uvrijediti ali djeluje malo i sablasno, malo i sablasno. Pokušajmo se staviti u ljeto, dođemo na otok, divno, krasno, puno ljudi, sve cirkulira, naprosto prenapučeno, međutim dođite u zimi, koji je to osjećaj, velim, to treba doživjeti. Ono što je bitno dostupnost, znači prijevoz, trajekt, dostupnost vodoopskrbe što je predviđeno, električne energije, zdravstvo, školstvo. To su određene specifičnosti koje moramo razumjeti i moramo kao takve prihvatiti i uvažavati razlike. Puno puta me znaju pitati pa područna škola tamo na otocima ima jednog đaka, ima dva đaka, ima 10 itd., ali to su specifičnosti. Da li, predškolski odgoj isto tako, naprosto to nema cijenu. Ako želimo, ove pozitivne trendove koji su se, između dva popisa stanovništva desili, ako želimo do sljedećeg popisa također vidjeti pozitivne trendove, onda naprosto ovakva politika se mora nastaviti provoditi i dalje. Ovaj zakon puno govori što je svakako pozitivno o samoodrživosti. Ja bih rekao više geografske, teritorijalne samoodrživosti pa su predviđene i eksploatacija mineralnih sirovina. Razumijem i što su neke kolegice i kolege raspravljali da će uništiti otoke itd.. Kad pogledate samo investicije koje se provode a veliki je potencijal investiranja u smještajne kapacitete, dosta građevinskog materijala na neki otok. Imao sam prilike, moja sugrađanka ima korijene sa Visa, išla je obnavljati obiteljsku kuću, kada sam čuo cifre, ljudi, to je u najmanju ruku kao da gradite usred Londona. To je specifičnost, to je specifičnost. Znači dok nešto ne doživite vrlo teško možemo prihvatiti određene razlike uspoređujući s onim gdje mi živimo. Nadalje, veliki problem je i tradicionalna, tradicionalno neke grane, privredne, gospodarske ili kako hoćete od ribarstva, od voćarstva, poljoprivrede koja je prije bilo puno zastupljenija na pojedinim otocima nego je danas. A jednako tako i kada govorimo o stočarstvu problem invazivnih vrsta divljači koje naprosto rade ogromne štete na stočnom fondu na otocima. I mislim da je tu u članku 38. bi trebalo možda preciznije ili jasnije definirati invazivne vrste. Naime, članak 38. koje su definirane posebnim propisom, kao invazivne strane vrste na način i u skladu s tim propisom. Naravno lovno gospodarska osnova je ta koja propisuje, međutim, da li bi možda trebalo dodati invazivnom vrstom radi razumijevanja na otocima? Moramo biti svjesni činjenice da na pojedine otoke, da su unesene invazivne vrste, namjerno, ciljano, od divljih svinja, od lopotara, od muflona jer naprosto to je nešto što nije u skladu sa onim što je bilo da pojednostavljeno kažem. Velim tu bi volio ako bi se moglo preciznije definirati, da se te invazivne vrste odnose na otoke o kojima govorimo. Jer invazivne vrste, kada govorimo o lovno gospodarskim osnovama, generalno gledajući, ove vrste koje sam spomenuo, one se ne tretiraju kao invazivne vrste, da ne bi se doveli u poziciju, recimo divlja svinja nije invazivna vrsta. Iako lovno gospodarskom osnovom možda nije propisano. Čisto radi pojašnjenja i radi preciznijeg definiranja stajališta. Što se tiče otpada, također. Što se tiče gradnje, sanitarnih kanalizacija, to su određene specifičnosti. Pa nećemo otpad, naravno, uz maksimalnu oporabu otpada, od odvajanje, isto treba vidjeti, što je racionalnije, što je prihvatljivije i troškovno i fondu, odnosno, državi koja financira, da li odvoženje toga otpada ili oporaba na samom otoku ili za jedan dio. Naravno, ako se otpad zbrinjava po propisima, onda ne može biti problem niti vizualni niti ekološki. Održivost otoka, u smislu osnovnih, ključnih elemenata za život. Voda el. energija, zdravstvo, školstvo. To je nešto, što ne smijemo propitivati, ukoliko želimo da se trendovi pozitivni, demografski nastave, ne smijemo propitivati cijenu koštanja. Ne da ne bi izazvali revolt samih otočana, nego naprosto mislim da kao Sabor, Sabor, kao saborski zastupnici, da nam je to odgovornost i da moramo podržati ovaj prijedlog zakona, naravno uvažavajući i neka druga razmišljanja, da li ga treba sadržajno dopuniti sa određenim mjerama. Međutim, vrlo jasno je propisano i izrada programa, određenih podzakonskih akata koje ja vjerujem da će dati odgovore na ova pitanja. Još jednom Klub HNS-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala vam. Sljedeći je u ime Kluba zastupnika SDP-a, kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Nisam u tekstu zakona uspio pronaći odredbu da li ostaje da jednom godišnje Hrvatski sabor raspravlja o izvješću o učincima provedbe Zakona o otoku. Ako je moja omaška u redu, ako nije, stavite to u tekst za drugo čitanje. Jer, to je bila prilika, da se jednom godišnje, hrvatskoj javnosti, kroz raspravu u Hrvatskom saboru, skrene pozornost na specifičnosti i problematiku života na otocima i te rasprave su uvijek bile konstruktivne, u pravilu, lišene dnevno političkih problema i učvršćivale su nas u stajalištu da postoji zajednička želja da se prema tome, posebnom dijelu RH vodi jedna politika koja ide za dobrobit građana koji žive na otocima. Činjenica je da je ovaj zakon već na snazi 20 g. dakle, od 1999. g. i nesumnjivo je da treba određena osvježenja, određene inovacije i u tom smislu, mi ćemo u prvom čitanju podržati namjeru vlade da donese novi Zakon o otocima, a što se tiče stava o konačnom prijedlogu zakona, o njegovom samom konačnom usvajanju, to ćemo odlučiti, kada vidimo kakva će biti rješenja u konačnom prijedlogu zakona. Ovo je prilika najprije, da se osvrnem na nešto što je aktualno, to su 4 stvari, prvo apsurdna situacija sa stanjem u općini Lastovo, koja j blokirana, zbog navodno nekog duga, koji je već plaćen prije 8 g. Dakle, općina je paralizirana i molim i županiju i ministarstvo da učini, nešto da se takva apsurdna situacija izbjegne. Dakle, Lastovo je najudaljeniji, naseljeni Jadranski otok, općina koja obuhvaća taj otok, općina koja je čak po ovim indeksima, skoro u najvišem stupnju razvijenosti i svi znamo da to baš i nije tako. I općina je otoku je suočen sa velikom depopulacijom. Drugo pitanje je helikopterske službe hitne pomoći. To je nešto što je bilo uspostavljeno, što također više ne funkcionira i nešto što treba vratiti i riješiti onako kako je bilo prije. Treće je, nerealan indeks razvijenosti, općine, grad, jedinice lokalne samouprave na otocima, koje ih onemogućavaju u apliciranju sredstava za EU fondove, također gubitak sredstava za kapitalne investicije poreznom reformom, a s druge strane potrebno je odgovoriti sve većim izazovima broja gostiju, zahtjeva turizma koje se ima u ljetnim mjesecima. I četvrto, pitanje je što država želi da bude na otocima, naime naime nisu ni baš otočani homogeni u svojim zahtjevima. Oni koji su tamo rođeni i žive, žele naravno da se otoci i razvijaju na jedan način koji će ih približit životu na kopnu, a s druge strane postoji određeni broj građana na otocima koji žele svoju starost provesti na otocima, a rođeni su izvan njih i naravno da njima odgovara određeni mirniji život i nisu baš entuzijastični po pitanju nekih razvojnih projekata. Ali to je opet stvar građana u jedinicama lokalne samouprave. Na otocima da onda putem izbora svojih predstavnika i lokalnih vlasti i odrede smjer u kojem žele da se ta jedinica lokalne samouprave razvija. Što nam nudi ovaj zakon? On se u nekim svojim člancima poziva na određena prava. Dakle želi definirati ciljeve, jedan cilj je održivi razvoj koji je definiran u članku 20 deklaratorno. Drugi cilj je poticanje zadrugarstva na otocima deklaratorno, članak 23. Treći cilj je poticanje razvoja civilnog društva na otocima deklaratorno. Planira se i donijeti nacionalni plan razvoja otoka koji ima nekoliko posebnih programskih područja: prometno povezivanje, vodoopskrba i odvodnja, gospodarski razvoj i poduzetništvo, demografska obnova, poljoprivreda, ribarstvo i lovstvo, gospodarenje otpadom, zdravstvena zaštita i razvoj tele medicine, elektroničke komunikacije mreže velikih brzina, zaštita prirode i okoliša, kultura i očuvanje kulturne baštine, predškolski odgoj, OŠ i SŠ obrazovanje i znanost, čista energija, energetika, obnovljivi izvori energije, ublaženje i prilagodba klimatskim promjenama, socijalna skrb, razvoj civilnog društva, turizam, stambeno zbrinjavanje, zaštita i korištenje malih povremeno nastanjenih i nenastanjenih otoka i otočića. Kada gledamo ova programska područja koja su označena slovima pa onda od a do r, samo slovo a i slovo r, prvo i zadnje su specifičnosti otoka. Dakle prometno povezivanje to je nesumnjivo najveća specifičnost i drugo je zašto je korištenje malih i povremeno nenastanjenih otoka i otočića. Dakle nacionalni plan razvoja otoka u svim ostalim segmentima treba pratiti nacionalni plan razvoja države s određenim regionalnim specifičnostima i vidjet ćemo što će to biti. Sljedeće se govori o planu razvoja otoka, zatim otočnom godišnjem programu, otočnom razvojnom sporazumu itd. dakle zakon propisuje da će se nešto od toga donijeti, ok. Nije puno daleko bio ni sadašnji zakon. E kad se govori o otočnim pravima, tu se već malo detaljnije razrađuju specifičnosti otoka pa se govori o prava u sustavu javnog prijevoza, kao što je pravo na povlašteni javni pomorski prijevoz, pravo na povlašteni javni otočni cestovni prijevoz i pravo na povlašteni prijelaz mosta. Uvodi se u zakon čini mi se otočna iskaznica, što je mislim da bi trebalo to dopuniti sa mogućnošću e osobne iskaznice jer se povlašteni prijevoz ostvaruje temeljem odredba o prebivalištu, a u pojedinačnoj raspravi ću se nešto više osvrnuti na samu činjenicu kako ja mislim da bi trebalo regulirati povlašteni prijevoz na otoke. Također govori se o pravu na pitku vodu i izjednačavanju cijene pitke vode na otoku sa cijenom na kopnu. Govori se o gospodarskom razvoju otoka, o hrvatskom otočnom proizvodu, o poticanju konkurentnosti, nešto se govori i o divljači i invazivne strane životinjske vrste na otocima što je posebno važno na sjevernom Jadranu, o eksploataciji mineralnih sirovina na otocima i gospodarenju otpadom na otocima, ali sve te teme koje su naznačene govori se pazit ćemo na to i ministarstvo će o tome nešto donijet ili jedinice lokalne samouprave. O čemu se ustvari radi? To je najbolje opisano u prijelaznim i završnim odredbama u člancima 47. i 48. Dakle mi ustvari ovo bi se više moglo nazvat deklaracijom, nego zakonom, ali dobro. Dakle u članku 47. govori se da će vlada donijeti, odnosno ministar u roku od 180 dana mora donijeti u članku 47. da će donijeti jedno desetak pravilnika, znači iz članka 6. stavka 4. znači ovaj zakon ima 50 članaka, a u jednom stavku jednog članka govori se da će ministar donijeti 10, odnosno 11 pravilnika koji će biti nekoliko puta opsežniji od samog zakona. Zatim će ministar donijeti odluku iz članka 19. stavka 7 pa će vlada donijeti nacionalni program razvoja otoka u roku od 12 mjeseci od donošenja nacionalne razvojne strategije. Kad? Tko zna. Zatim će vlada donijeti državni program zaštite i korištenja povremeno nenastaljenih otoka u roku 2 godine pa državni program usklađivanja, sređivanja katastra i zemljišnih knjiga na otocima u roku od 2 godina pa će ministar poduzetništva donijeti program iz članka 23 pa će drugi ministar donijeti program iz članka 24 pa će planove razvoja otoka donijeti sva predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave u roku od 180 dana. Dakle zakon koji ima nekoliko listova pratit će pravilnici koji neće moći stati do visine ove govornice. Prema tome ovo je dakle jedan mali korak u nečemu za što možemo ili ne moramo vjerovati da će u konačnici završiti dobro. Također tu se govori o provedbenim propisima koji ostaju na snazi, njih je nekoliko i prema tome da zaključim. Obzirom da smo svjesni da postoji potreba donošenja novog Zakona o otocima, klub SDP-a će u prvom čitanju, kao načelno stajalište da treba donijeti novi zakon, podržati ovaj zakon. Nadamo se da će Vlada u drugom čitanju biti nešto konkretnija, da će u odgovorima na primjedbe koje po Poslovniku Sabora mora napisati, da ćemo dobiti neke odgovore na ova pitanja i također nadam se da ćemo imati prilike i ubuduće raspravljati o izvješću o učincima provedbe Zakona o otocima u Hrvatskom saboru. Zahvaljujem.
Hvala kolegi Arsenu Bauku. Time smo i završili rasprave u ime kluba zastupnika, nastavljamo sa pojedinačnim raspravama. Prva pojedinačna rasprava, kolega Željko Jovanović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo drago mi je što iza kolege Bauka tako da mogu u biti skratiti svoju raspravu, ne ponavljati sve ono što je on rekao. Ja ću se fokusirati na onaj dio o kojem sam govorio već i kroz repliku na samom početku a tiče se problema alohtone i autohtone divljači na otocima koji je izuzetno ne kvalitetno riješen u ovom zakonskom prijedlogu. Postoji apsolutna suglasnost, spomenut ću samo Otočni sabor, grad Krk, grad Cres, Mali Lošinj, Primorsko-goransku županiju koja smatra da ako se već zakon mijenjao, onda ga je trebalo učiniti da bude kvalitetniji, a ne da bude potpuno puno, puno neusporedivo gori od staroga zakona koji je u članku 13. rješavao pitanje zabrana unošenja divljači koja od prirode ne obitava na otoku, koncesiji i zakupu lovišta gdje je to navedeno daleko kvalitetnije od sadašnjeg najnovijeg teksta, to je prije bio članak 37., sada je članak 38. koji zapravo ni na koji način ne rješava probleme invazivnih stranih životinjskih vrsta na otocima. Ja sam rekao danas i na početku ove rasprave da je to veliki problem na otoku Cresu, Lošinju, Krku, da na otoku Cresu trenutačno ima 5 puta više divljih svinja nego što ima ovaca i da te divlje svinje stvaraju ogromni problem lokalnom stanovništvu. Prema tome, mogao bi sada ovdje nabrajati, čitati i citirati literaturu koja objašnjava što je to invazivna vrsta, što je to autohtona, što je alohtona divljač, međutim neću, nema potrebe. Dakle, gospodo iz ministarstva, vi ste dobili sve primjedbe koje su došle iz Primorsko-goranske županije, sa otoka Cresa, otoka Lošinja. Ministar turizma dolazi sa malog Lošinja, ministar prometa dolazi iz Novog Vinodolskog, vjerujem da će imati sluha i da će uvažiti naše primjedbe i u potpunosti drugačije riješiti aktualni članak 38. budući on ne rješava ogromni problem koji na otoku Krku, Cresu, Lošinju imamo sa invazivnim vrstama i čini mi se što je apsolutno neopravdano, a vi me gospodo iz ministarstva demantirajte, da sa ovim prijedlogom zakona zapravo se Zakon o otocima podređuje Zakonu o lovstvu i ide se na ruku i pogoduje interesu jedne male skupine konkretno, lovaca. Prema tome, molim vas, još jednom razmotrite primjedbe koje se tiču članka 38., pročitajte još jednom stari zakon u kojem je to bilo i bolje riješeno i nađite rješenje koje će biti u interesu žitelja otoka Krka, Cresa i Lošinja. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo, kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolegice i kolege, danas govorimo o Zakonu o otocima, o prijedlogu u prvome čitanju i dobro je što je prvo čitanje. Napomenuo sam maloprije u ime kluba da mi je žao što ovdje nije resorna ministrica koja se više bavi hoće li Marko Perković Thompson pjevati u Vukovaru na prosvjedu nego sa projektima i sa ovim zakonom koji je značajan za prema popisu, 128 000 ljudi koji žive na otocima a da je krenuti od kuće do kuće na otocima, zasigurno nemamo ni taj broj stanovnika koji žive na otocima. Činjenica je da Hrvatska mora voditi prema tim područjima posebnu politiku i da zakonima koji moraju biti ovdje predlagani, moramo utjecati na to da ljudi imaju jednake ili barem slične uvjete kao što imamo u gradu Zagrebu. To će biti i u budućim zakonima, u slijedećim zakonima koji budu slijedili i za brdsko-planinska područja i za područja, potpomognuta područja gdje imamo znači 80% teritorija RH. Kad govorimo o problemima otoka onda odmah krenemo od tih činjenica da je demografski opušteno područje. Znači nad tim područjima imamo uglavnom starije ljude i imamo jednostavno tu turističku sezonu gdje znači dolaze ljudi sa srane i gdje jednostavno resursi, potencijal područja otoka se koriste i zato imamo velike prihode u proračunu RH. I apsolutno tim ljudima ništa ne vraćamo. Ili vrlo malo vraćamo. Možemo krenuti od svega. Pa npr. koncesije. U mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji najbolji primjer je bio koncesija na otoku Braču, tj. točnije Zlatni rat gdje jednostavno niti lokalna samouprava niti ljudi koji žive apsolutno nisu imali ništa nego onaj koji je imao člansku iskaznicu HDZ-a i to je dokazano i zbog toga je odustao župan Ževrnja, tadašnji kao kandidat za župana. I tako sve koncesije. To je ogromno bogatstvo i potencijal koji se ne vraća tim ljudima. Sav taj novac u tim netransparentnim namještenim koncesijama odlazi u nečije džepove, gdje žive da li žive u Zagrebu, u Irskoj, ti ljudi, u Njemačkoj, tko su ti, tko je dobio te koncesije, kome je bila namijenjena, naravno u stranačkoj oligarhiji i vrhu stranaka, ne svih ljudi naravno, svi imaju pravo biti članovi stranke, ali je činjenica da je to neravnopravno. E, onda se pitamo šta je sa brodskim linijama? Pa tko će živjeti na otoku gdje nemamo osiguran brodski prijevoz do škole, do fakulteta, hitnu pomoć nemamo organiziranu, a odvojeni ste od kopna. Naravno nitko. 18% BDP-a RH dolazi iz turizma, a velikim dijelom s područja otoka. I mi sad ovdje 2018. raspravljamo o politici tj. o Zakonu u kojemu nema apsolutno niti jedna mjera. Ovo je trebao biti cjeloviti Zakon, od demografske politike, prometa, do svih ministarstava, energetike. Ovdje spominjemo problem energetike. Pa evo, MOST je dao bio, pa je bio zabranjen ovdje da prikažemo film rješavanja problema energetike kojega je kolega Ante Čikotić i predložio sa svojim timom i poslije ga je i prezentirao ovdje, vrlo malo je saborskih zastupnika došli. Mikrosolari koji bi riješili problem energije tim ljudima da imaju na otocima. A imamo sunce. Kad govorimo o predstavnicima, o drugim problemima. Kad govorimo o cijeni karte. Pa koliko uzmemo otočanima, zašto bi uopće bila otočanima koji žive na otocima uopće bilo plaćalo tu kartu? Zašto im ono što se iz Dalmacije, Istre, otoka, područja koje imamo iz drugih županija od Prevlake do Savudrije, svim otocima koje imamo ne bi to vratilo barem kroz besplatan prijevoz ljudima sa otoka? Poljoprivreda. Vrlo bitna je poljoprivreda na otocima. Ali reći ću vam sad jedan primjer. Bio sam prije nekoliko dana, to sam napomenuo na otoku Pagu, Gorice zove se, malo mjesto gdje imamo više od 20 OPG-ovaca koji se bave sa proizvodnjom, eko proizvodnjom paškog sira, uzgoja ovaca i janjaca. Paški sir je brand. S tim se u Parlamentu u Briselu i Plenković dok je bio u Briselu u parlamentu hvalio sa Paškim sirom. Pa nećemo dozvoliti valjda da nam se pretovarna stanica za mješoviti otpad, nerazvrstani otpad radi točno gradi u područjima te škrte zemlje gdje raste kadulja, ljekovito bilje, gdje pasu te ovce. I ljudi jedino što od toga žive. I pretovarna stanica u ... [[Govornik se ne razumije.]] mjesta. Ali nema tu puno birača i naravno da je tu najlakše staviti. Lako ćemo mi za tih 20 OPG-ovaca, sa 4-5 tisuća ovaca koji druže ti OPG-ovci, koji proizvode sir, umjesto da potičemo te ljude i čak ti OPG-ovci su dobili i sredstva iz EU fondova. Prosvjeduju i danas ti ljudi. Ići će ispred Zadarske županije prije skupštine, s ovcama. Ostavit će ih županu Longinu da ih on čuva po zadarskim ulicama. Mi govorimo ovdje o Paškom siru. Kolega Boriću, ili gradonačelnik Paga, nije uopće bitno o kome se radi jer svih načelnika i gradonačelnika s tog područja. I tako cijelom površinom i na svim otocima, a mi Hrvatska smo kao država bogati i prepoznati po otocima. Voda. Spomenuo sam. Imamo rijeke. Ja živim na području od Krke u Dalmatinskoj zagori do Neretve. I upitna je dostava vode tim ljudima. Moraju je plaćati po posebnoj cijeni. Dok u isto vrijeme na otocima i našem području, naravno, ne plaća ... [[Govornik se ne razumije.]] ni teleoperateri, ni nitko ne plaća im ništa zato što se pogoduje tim ljudima, a iz tih sredstava bi bilo rješenje. Najbitnija je ekologija i zbrinjavanje otpada. Ali ovdje bi još jednom naglasio. Očuvajmo proizvodnju na otocima, to je najbitnije. Poljoprivredna proizvodnja će očuvati te ljudi, a najbitnije i ono što RH ne smije voditi suverenu politiku, proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Ja sam tražio tematsku sjednicu u Splitsko-dalmatinskoj županiji tj. Klub MOST nezavisnih lista i u svim županija primorskim, uz more. Oni kažu da je to nepotrebno raspravljati na području županija. Pa ljudi, proglašenje isključivog gospodara štiti riblji resurs, našega ribara na svakom otoku i priobalju, a pogotovo na otoku, a ne da nam strane flote talijanske, poglavito iz Italije milijarde kuna ulovljavaju ribe i prodaju kao dodatnu vrijednost na području, u našim vodama. Ali nemamo hrabrosti to proglasiti već 20-ak godina. Onda smo trebali ući u EU, pa nismo smjeli, pa smo moramo uhititi, locirati, transferirati sve generale da bi se dodvorili EU, sad se moramo dodvoravati Vučiću zbog EU. Mi smo potpisali, kažu. Da. Potpisao je i Orban bio i Mađarska. Potpisali da će prodavati svoje zemljište s EK kad uđu u EU nakon nekoliko godina poljoprivrednog. Napravio čovjek referendum, Mađari izglasali da nema prodaje poljoprivrednoga zemljišta. A u RH prodajemo sve. Otoke, našu, u našim vodama dozvoljavamo da se radi što hoće, ispuštaju se balastne vode gdje se god žele, imamo mrlje veće od grada Splita na područjima našega Jadrana, nego samo nas strujanje spašava, što te mrlje koji su ekološki, dolaze na područje [[Upadica Hajdaš Dončić: Hvala vam kolega Bulj.]] još jednom, pozivam da dođe ovdje ministrica, da se bavi sa otocima i potpomognutim područjima, a ne hoće li Thompson pivati na prosvjednom skupu u Vukovaru.
Hvala vam, vrijeme. Sljedeća rasprava, molim vas kolega Bulj, polako, dobro polako. Molim vas, nastavljamo s pojedinačnom raspravom, sljedeća prijava je kolega Branimir Bunjac, kojeg nema, pa onda nastavljamo sa kolegicom Grozdanom Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Za razliku od nas, koji smo i koji živimo na područjima, gdje je, gdje su otoci sastavni dio jedinice lokalne samouprave, mnogi ovdje to niti ne znaju, da su se problemi otoka i tada morali i u prethodnom razdoblju i našem stanovništva na otocima itekako rješavati. Kada pogledamo da u Hrvatskoj imamo 51 jedinicu lokalne samouprave na otocima a 8 jedinice lokalne samouprave koje su nadležne za otoke, između ostalih to je npr. i grad Zadar, odakle ja dolazim, koji u svom sastavu ima 8 otoka i gdje je jako teško bilo organizirati i postići jednakost tog građanstva i stanovništva sa ostalima, onda ovaj prijedlog zakona, itekako mora biti dobrodošao, da ga svi prihvate i priznaju da je on itekako iskorak naprijed, u odnosu na ono kako je bilo do sada. Naime, znate i sami, da je na otocima vrlo malo stanovnika, pa je onda u skladu s tim, ovdje mjenjano, da u odnosu na zakon, koji regulira veličinu jedinica, a to je zakon o regionalnom razvoju, ovdje su se te veličine morale, odnosno gustoće smanjiti na 2000 stanovnika, da bi u skladu sa člankom 26. to bilo moguće. I svakako da je osnovni problem, kako tom stanovništvu omogućiti što lagodniji život, pogotovo u onom razdoblju, kada je to zimski period, a ne samo ljeto kada mislimo da je sve na otocima divno i krasno. Da, problem je i vode i otpada, problem je i prijevoza, problem je i studenata i učenika, problem je, postoji i kod brige o starim i nemoćnim osobama, dakle, sve su to problemi koje tišti otoke. Mi smo imali slučaj da recimo, za stare i nemoćne, iako smo imali program pomoći njege u kući, za neke otoke, nismo mogli dobiti uopće osobu, na otoku, koja je bila spremna to raditi. Dakle, to su one stvarni životni problemi koje je trebalo rješavati i treba rješavati i koje ovaj zakon isto tako predviđa sa puno stimulacija. Kada kažemo odlagalište otpada, pa evo, primjer je zadarsko Diklo, koje „zahvaljujući„ onima ministrima koji su zakomplicirali živote nama, da bi se odlagalište otpada, odnosno, centar za gospodarenje otokom, Biljane Donje dogodilo, mi još uvijek otpad zbrinjavamo u Diklu. I sav otpad dolazi na područje Dikla, odnosno, samo grada, gdje nisu stvoreni niti omogućeni uvjeti, da bi se kvalitetno zbrinuo taj otpad, odnosno, to nije cjelovito rješenje. Dakle, još uvijek nije počela izgradnja, iako 10 g. postoji problem i sam projekt centra za gospodarenje otpadom u Biljanjima Donjim. Cijena vode je isto tako ključna kod otočana, jer u prijašnjem sustavu, je kroz fond se rješavao problem dostave te vode i sa ovim zakonom, vidim da je u pojedinim da postoje iskoraci, gdje je omogućeno da se vode, da je 45 kubika čini mi se, je odobreno za prijevoz koji se subvencionira, s tim da je 5 kubika po domaćinstvu je to mjesečno. Znači da to je cijena jednaka cijeni vodoopskrbnog područja kojemu pripada. Kada govorimo o cestovnom i javno otočnom prijevozu, onda ovdje su spominjali neke kolege da treba biti sve besplatno. Pa mislim da je na ovaj način kako je u zakonu predviđeno, da je besplatan javni prijevoz za kategorije djece do 8 g. starosti, učenika i studenata, umirovljenika, otočana, starijih od 65, osoba s invaliditetom, isto tako, učenika i studenata koji se školuju, odnosno studiraju na otoku i korisnici domova za starije i nemoćne osobe na otocima. Dakle, subvencionira se veliki, veliki dio populacije a svi ostali zapravo cijene svim ostalim građanima na otocima i mještanima ne mogu biti veće od cijena prijevoza na kopnu što je jako važno. I taj je dio ponovno subvenicioniran kroz neki institut pomoći i subvencije kod pojedinih ministarstava što je vidljivo i iz samog zapravo prijedloga ovog zakona. Dakle, važno je reći da zakon koji je prethodio ovome, koji je imao izmjene i dopune dogodio se zadnje 2006. godine što kada pogledamo koji je vremenski odmak od tada da se nije od tada ozbiljnije nitko zabavio otocima. I evo, sada sa ovim zakonom i još ova dva zakona zaista možemo reći da se razmišlja dugoročno o tome na koji način zapravo sve ključne probleme otoka i otočana riješiti na kvalitetan i pravedan način. Hvala lijepo.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo dvije replike. Kolegica Sonja Čikotić. Izvolite.
Poštovana kolegice, u svom izlaganju govorili ste da je plan gospodarenja otpada donesen, zakomplicirao otpad sa novim načinom razvrstavanja, govorili ste o Biljanima Donjima. Govorili ste da je jedan, da izgradnja još uvijek nije počela, pa čeka se, da da se provede javna nabava, čeka se već godinu dana da se provede javna nabava. A isto tako govorili ste da 10 godina postoji projekt. Da, postoji projekt 10 godina, o tome zašto nije riješen i zašto nije napravljen a novi plan gospodarenja otpada kakav je predložio MOST-ov ministar Slaven Dobrović, je zapravo europski način uvođenja kružnog gospodarstva i odvajanja otpada. I naravno da se išlo u smanjivanje centara za gospodarenje otpadom jer su se oni, sada se pokazuju i Piškornica i ostali da su neodrživi.
Odgovor, izvolite kolegice.
Da, vaš ministar je neke stvari htio napraviti navodno bolje ali 10 godina se nije pomaklo s mjesta zahvaljujući tome što je on određene izmjene koje je napravio onemogućio da se pokrene cijeli projekt. Dakle, projekt koji je imao za ono vremensko razdoblje i period koji je imalo viziju kako riješiti zapravo problem gospodarenja otpada područja Zadarske županije i Ličko-senjske je zaustavljen upravo zahvaljujući vašem ministru.
Hvala. Kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Perića, na repliku me ponukala vaša izjava u raspravi da od 2006. nije mijenjan ovaj zakon. 2006. je Ministarstvo mora, prometa i razvitka donijelo taj zakon. Pogledajmo koji su efekti tog zakona, koliko se infrastrukture napravilo i kako su hrvatski otoci živnuli nakon tog zakona. I danas kada raspravljamo o ovom zakonu trebamo gledati što je bilo dobro i da ovaj zakon bude nadogradnja na ono sve što je bilo dobro. Na kraju krajeva, ti otoci su živnuli i danas imaju neke nove potrebe. I o tim nekim novim potrebama trebamo raspravljati a ne se ovdje prepucavati šta je tko i kako napravio jer naprosto novi zakon treba biti nadogradnja nad postojeći. Ono što je mlijeko koje je proliveno, proliveno ne možemo već loviti. Ili kada govorimo o otoku Krku, otočani tako i tako ne plaćaju mostarinu ali zašto ne bi Krčani tražili da dio sredstava s kojim plaćaju mostarinu oni koji trebaju plaćati mostaranu ostane njima i da ta sredstva ulože za prometnu infrastrukturu na otoku. Mislim da bi to bilo daleko pametnije i svrsishodnije od toga da traže ukidanje nečega što tako i tada ne plaćaju.
Hvala. Izvolite.
Ja ne kažem da nije napravljeno dobro ali kažem da je od 2006. bilo i drugih Vlada koji sada pokušavaju predstavnici tih i takvih Vlada koji nisu pronašli razlog da bi nešto dopunili od 2006. do 2018. Znači bile su i neke druge Vlade koje nisu imale potrebe za nekakvom promjenom. A sigurno da je sa ovim izmjenama koje su se događale do tada da su napravljeni itekakvi pomaci.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Kolegica Branka Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, pomoćnici ministrice. Pa evo pred nama kolegice i kolege, pred nama je Prijedlog zakona o otocima. Otkad je ovaj zakon usvojen na Vladi komunicirala sam sa više načelnika, gradonačelnika sa otoka ili koji na svom području imaju otoke i moram priznati da ni jedno nije izrazilo nezadovoljstvo. Štoviše, čuli smo da je i u radnoj skupini su isto bili brojni predstavnici gradova i općina i zadovoljni su sa ovim zakonom tako da mi je malo neobično slušati raspravu u Saboru sa brojnim kritikama na isti. Sigurno da kada se budu donosili različiti pravilnici da moguće da će onda biti malo i nekakvih manjih nezadovoljstava ali vjerujem da će ministarstvo i predlagatelj kao što je donosio zakon da će tako isto u svojoj radnoj skupini prije donošenja pravilnika čuti i saslušati sugestije svih otočana tako da ćemo biti jednako zadovoljni sa pravilnicima kao i sa ovim zakonom. Istina da bi i otočani a i mi tu danas bili još zadovoljniji da imamo konkretne neke mjere ali i svi znamo da je vezano uz državni proračun i uz sredstva i isto tako moramo imati razumijevanje da to nije bilo moguće sada sve uvrstiti u Zakon o otocima. Ono što mogu primijetiti pa bih voljela i tu naglasiti da je npr. Vlada RH će na prijedlog ministarstva donijeti nacionalni plan razvoja otoka i to za 7 godina. Točno su pobrojana ništa manje nego 17 otočnih programskih područja, od prometnog povezivanja, socijalne skrbi, demografske obnove, vodoopskrbe, odvodnje i tako da ne nabrajam, i onda točno stoji, nacionalni plan sadri posebne ciljeve i one će biti povezane sa državnim proračunom. Znači za sve one koji su mišljenja da je ovo samo jedna lagana priča, lagani tekst, tu stoji da će Vlada na prijedlog ministarstva obraditi svih 17 područja i onda ćemo imati točno tu poveznicu sa državnim proračunom. Isto to nalaže dalje i gradovima i općinama, znači predstavničko tijelo jedinica lokalne samouprave na otoku također mora donijeti plan razvoja otoka i izvršna tijela se moraju naravno držati tog plana razvoja otoka i nadalje stoji, sredstva potrebna za izradu svakog pojedinog plana razvoja otoka, osigurat će se u jednakim omjerima, ministarstvo, jedinice područne (regionalne) samouprave, što znači da nisu prepušteni ni otočne jedinice lokalne samouprave same sebi i da se ne zna odakle će se financirati određena aktivnost. Otočni godišnji program mora biti usklađen i sa nacionalnim planom i sa planom razvoja otoka i ministar odnosno u ovom slučaju kod nas ministrica, najkasnije do 30. rujna tekuće godine mora za slijedeću godinu donijeti ta program i jednom godišnje će se izvještavati Vlada o provedbi tog istog. U ovom zakonu imamo različite i mjere i od toga na koji način potaknuti gospodarski razvoj otoka i tu isto imamo pobrojene poticajne djelatnosti od značaja za gospodarski razvoj otoka pa onda imamo sve djelatnosti, od maslinarstva, vinogradarstva, školjkarstva, ronilaštva itd. do turizma, eko turizma, kulturnog turizma i sl. Ja bi tu apelirala ne sad na ovo ministarstvo nego na sva ona druga koja bi trebala isto tako vidjeti računa kad donose svoje zakone o otočanima i na koji način oni doprijeti ne samo razvoju otoka nego i zadržavanju otočana na otocima pa tako kao što imamo tu čitavo jedno poglavlje posvećeno pravu na pitku vodu, znači izjednačit će se cijena vode, pitke vode na otoku sa cijenom na kopnu. Ja bi obratila pažnju i apelirala na Ministarstvo financija šta je sa energentima na koje se ne plaća trošarina, tzv. plavi dizel. Npr. moj Prvićani imaju svoje maslinike na otoku Tijatu, Murterini imaju maslinike na Kornatima. Oni do tog svog OPG-a koriste brod, taj brod znači ne služi im za razonodu ali unutra ne mogu koristiti energent tzv. plavi dizel na koji se ne plaća trošarina za razliku od onoga na kopnu koji za svoje poljoprivredne strojeve, znači za svoj traktor koristi taj isti plavi dizel. Nadalje, tu kad smo pobrojali što sve želimo poticati na otocima, stoji i turizam. Turistički objekt npr. na Kornatima nije u mogućnosti, a ima sigurno i brojnih drugih mjesta na otocima gdje nemamo priključka na javnu električnu mrežu. Isto tako za korištenje agregata nisu u mogućnosti naši otočani koristiti taj energent na koji se ne plaća trošarina što znači da znatno poskupljuje njegove troškove a da ne kažem da i uz samo građenje, čuli smo maloprije gradonačelnika Cresa, da minimalno 30% i na takvim otocima je skuplje građenje i investiranje pa evo jedan apel prema Ministarstvu financija ako bi se mogli takvi troškovi smanjiti. Složila bi se sa onim kolegama i kolegicama koji primjećuju i koji bi radije a i ja isto tako da npr. u članku 40. kad govorimo o gospodarenju otpada na otocima, znamo da je to briga jedinica lokalne samouprave, znači gradova i općine, da ne stoji da će Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost da može sufinancirati prihvatljive troškove prijevoza otpada sa otoka na kopno, također i troškove izgradnje i opremanje građevina za gospodarenje nego da to stvarno da se to mora ili da će sufinancirati što bi bilo jako dobro mada to sad i rade. Ovim zakonom također je ispravljena ja bih rekla jedna nepravda koju su imali otoci koji su bili zakinuti, koji su npr. pripadali drugim većim razvijenim gradovima. Otok Prvić pripada gradu Vodicama i zato je spadao u istu skupinu razvijenosti bez obzira što je otok. Isto je slučaj i sa otocima Žirjem, Kaprijem i Zlarinom koji pripadaju gradu Šibeniku, imamo takve slučajeve i kad su u pitanju gradovi Zadar i Dubrovnik, tako da sad točno stoji da imamo otoke sa specifičnim položajem i njih će se na jedan drugačiji način tretirati ali neće tu biti zapostavljen. Eto hvala lijepo.
Hvala. Nemamo replika te stoga nastavljamo dalje s pojedinačnom raspravom, kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, pomoćnice ministra sa suradnicom. Kolega Borić je u ime Kluba zastupnika HDZ-a govorio o prihvaćanju i podržavanju Zakona o otocima i potpuno dijelim njegovo mišljenje da je potrebno ovaj zakon donijeti i još na kraju taj novi iskorak ka održivom razvoju otoka odnosno poticanju održivog razvoja hrvatskih otoka. Ovaj zakon je za otoke važan, prevažan, a to je lex specialis ali ništa manje za život na hrvatskim otocima nisu manje važni zakon o linijskom obalnom pomorskom prijevozu koji definira prometni povezanost hrvatskih otoka niti Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama koji u velikom djelu uređuje onaj najvrjedniji prostor na hrvatskim otocima a to je pomorsko dobro i regulira gospodarske odnose na tom pomorskom dobru. Zato je dobro da smo prije nedugo vremena donijeli Zakon o obalno linijskom pomorskom prijevozu, a da nas uskoro očekuje Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama koji će također biti vrlo interesantan i koji će u značajnom odrediti život na hrvatskim otocima i u dijelu koncesioniranja i postupanja na rivama, lukobranima, lukama, lučicama i svemu onome što onda na određeni način potiče i omogućava razvoj nautičkog turizma koji je i za život na otocima vrlo važan. Ovo je drugi puta da se u Hrvatskom saboru u postupku donošenja Zakona o otocima. Prvi Zakon je donesen 1999. godine na temelju jednog sjajnog dokumenta koje ga je evo, sada kolega Borić, znači i sažetak sada kolega Borić drži u rukama, a to je Nacionalni program održivog razvoja hrvatskih otoka koji je donesen 1997. godine i koji je u tom trenutku napravio sjajnu analizu života na hrvatskim otocima, definirao je koje prijedloge treba napraviti, što budući Zakon koji je 2 godine kasnije donesen treba sadržavati, koje oblike dotacija, subvencija, potpora državni proračun treba osigurati da bi se taj Zakon o otocima mogao realizirati. I ako je neki Zakon u hrvatskoj državi bio svojim učincima konkretan u pomoći određenom prostoru RH onda je to Zakon o otocima i držim da je taj Zakon iz 1999. godine doista jako, jako, jako puno napravio za hrvatske otoke. Uveo je, između ostaloga i značajnije, kudikamo veće subvencioniranje otočnog odnosno obalno linijskog pomorskog prometa, uveo je vinjete, danas je to prešlo u otočne iskaznice, uveo je noćne linije za velike otoke, što je bio prevažan moment u razvoju otoka, uveo je, odnosno smanjio je, došlo je do značajnog smanjenja cijena karata, uveo je besplatne karte za određene kategorije stanovništva, uveo je subvencije za vodoopskrbu, uveo je hrvatski otočni proizvod, uveo je potpore male vrijednosti za svakog poslodavca čije je središte na otoku, za svakog njegovog zaposlenika koji ima na otoku i prebivalište itd, itd. I taj Zakon napravio je iznimno puno za poboljšanje života na hrvatskim otocima. No, u isto vrijeme, evo ga, 18 godina od tog Zakona, stvari su se značajno promijenile. Otoci više nisu što bili. Pogotovo su veliki otoci, hrvatski veliki otoci koji su nastanjeni išli i napravili značajan iskorak. Podatak da na otocima je preko 26,5 milijuna turističkih noćenja i da nas posjeti oko 3,5-4 milijuna turista dovoljno govori o poziciji hrvatskih otoka, koliko hrvatski otoci, ne samo u otočkoj sezoni, ali i u turističkoj sezoni predstavljaju dodanu vrijednost hrvatskom turizmu, pa onda jasno i hrvatskom gospodarstvu kad smo svjesni činjenice da 20% BDP-a dolazi iz turizma. Iz te činjenice taj je Zakon iz 1999. konzumiran i bilo je krajnje vrijeme da se ... [[Govornik se ne razumije.]] novi Zakon. Ispravio bih kolegicu Grozdanu. Nije 2006. bila prijelomna godina nakon čega se na otocima stvari urušavaju. Dapače, najbolja godina u povijesti hrvatskih otoka je 2008. godina prema podacima iz očitovanja izvršenja provedbe Zakona o hrvatskim otocima gdje je tada najviše ukupno ikada uloženo na hrvatske otoke i ja se nadam da ćemo mi tu godinu vrlo brzo dostignuti, tako da je taj Zakon još dugo vremena kažem, bio iznimno poticajan za razvoj hrvatskih otoka. Ja bih spomenuo jedan projekt, ne znam da li je spomenut, nisam bio čitavo vrijeme ovdje, a to je bio projekt ... [[Govornik se ne razumije.]] 4 gdje smo sa ... [[Govornik se ne razumije.]] bankom Vijeća Europe osigurali značajna sredstva za podizanje komunalne i društvene infrastrukture na otocima. Tada je oko 40 sustava vodoopskrbe i odvodnje na hrvatskim otocima riješeno. Preko 48 objekata društvene infrastrukture, od domova zdravlja, škola, vrtića, dvorana, vatrogasnih domova. Dakle, to je bio jedan enorman iskorak u brojnim investicijama u komunalnim ... [[Govornik se ne razumije.]] infrastrukturu i žao mi je što SDP-ova Vlada 2011. godine odnosno 2012. godine ... [[Govornik se ne razumije.]] koji se treba nasloniti na ... [[Govornik se ne razumije.]] bio je ... [[Govornik se ne razumije.]] ispričavam se, ukinula ga, a već tada su bile locirane brojnim novim projekti na hrvatskim otocima i u hrvatskom priobalju koji su trebali nastaviti tako jednu vrlo intenzivnu izgradnju na hrvatskim otocima. No to je vrijeme iza nas, nemamo se šta sad tu više što vraćati. Stoga ovaj Zakon ja podržavam. Ono što je važno, da on anticipira sva ona postignuća postojećega Zakona, ali ide korak naprijed. Prije svega, do toga je trebalo doći iz razloga što smo mi 2013. ušli u EU, što postoji nova europska regionalna politika koja podrazumijeva drugačije postupanje nego što smo mi postupali 2005., 2006., 2007., 2008., 2009., 2010., 2011. kada smo gotovo sve investicije na hrvatskim otocima financirali iz državnog proračuna i tada su ta izdvajanja i bila kudikamo veća. Vjerujem da ćemo sada sa 3 temeljna dokumenta koje ovaj Zakon pretpostavlja, to je Nacionalni plan razvoja hrvatskih otoka, Plan razvoja hrvatskih otoka i Otočni godišnji program, da ćemo ih čim prije realizirati. Nacionalni plan razvoja otoka mora biti najvažniji dokument i koliko je ovaj Zakon važan, on će biti uspješan ili neuspješan u ovisnosti o tome koliko će Vlada kvalitetno osmisliti nacionalni plan razvoja hrvatskih otoka, a to je sedmogodišnji dokument, to je praktično strategija razvoja hrvatskih otoka i taj dokument mora prepoznati specifičnost otoka i kad je u pitanju školstvu i kad je u pitanju zdravstvo i kad je u pitanju pravosuđe i kad je u pitanju sve one državne usluge koje se otočanima pružaju. Nije isti kriterij o broju učenika u Zagrebu i na Visu. Nije isti kriterij o domovima zdravlja u Splitu i primjerice na Lastovu. Prema tome, tu specifičnost otoka treba prepoznati taj Nacionalni program i sukladno tom Nacionalnom programu moraju odgovoriti, mora se odgovoriti na pozicijama državnog proračuna gdje se za otoke onda mora izdvajati značajna sredstva, a ne samo kroz regionalno ministarstvo i ne samo kroz Upravu za otoke čiji povrat kao državne institucije itekako pozdravljam. Za nas otočane je uvijek bila Uprava za otoke središnje mjesto u državnoj upravi gdje se moglo doći upoznati sa novim projektima, programima, aplicirati, uprava je pomagala, brojnim načelnicima i gradonačelnicima točnih gradova i općina u osmišljavanju projekata, programa, za razvoj njihovih jedinica lokalne samouprave i dobro je da smo ponovno vratili upravu za otoke. Ono što također pozdravljam, to je najavljena sjednica vlade 26.10 na Hvaru, u povodu, čini se 150 g. hrvatskog turizma. Događa se na toj sjednici konačno u svoj, u svoj konačan prijedlog zakona, koji bi trebao prihvatiti određene primjedbe i sugestije, koje su izrečene tijekom ovog prvog čitanja, da tada taj zakon, bude još dodatno proširen sa prijedlozima koji su proistekli iz same rasprave i da se na toj sjednici vlade, pobroje i ubrzaju prevažni projekti, u prvom redu infrastrukturni ili prometne i komunalne infrastrukture, ali i društvene infrastrukture. Ja mislim da bi na sjednici na otoku Hvaru, sjednici Vlade trebalo doista osmisliti, ubrzati sve one projekte, koji su brojne jedinice lokalne samouprave, i područne samouprave, već sada nominirane, da se na toj sjednici vlade, onda i omogući njihova ubrzana realizacija. Dakle, podržavam donošenje zakona. Mislim da je, podržavam novi način, koji, mislim da to kolegica Branka rekla, trebalo bi utvrditi obvezu fonda za zaštitu okoliša kada je u pitanju pomoć otocima za gospodarenje otpadom, odnosno, iznošenje otpada sa otoka. Tu bi trebalo imati obvezu fonda i na taj način da se još uđemo sa jednom dodatnom subvencijom koja do sada nije bila. U tom smislu podržavam donošenje samoga … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Na vaše izlaganje imamo 5 replika. Prvi je kolega Ranko Ostojić. Izvolite.
Kolega Bačić, ja bi samo jednu kratku intervenciju imao oko lex specijalis. Ovo nije lex specijalis koliko god bi to možda i ja želio da je to tako, jer i sami ste rekli, da između ostaloga ne postoji obveza fonda za zaštitu okoliša, da mora, isto tako postoje i sva ostala druga tijela u državi, koja možda hoće u pravilnicima itd. će riješiti stvari. Da je lex specijalist, onda bi to bilo u ovome zakonu riješeno. I neću puno, ali ja se nadam da je dobro da imamo ovo natjecanje, tko je više napravio za otoke, pa je onda to dobro, da ovdje su i ministri, pa bi mogli o tome posebno razgovarati. Ali, mislim da je to pozitivna stvar, a onda ću vidjeti u raspravi kasnije. Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Ostojić, dugo vremena niti jedan prostor u Hrvatskoj, nije imao svoj zakon, osim otoka, kasnije su došla potpomognuta područja, kasnije … [[Govornik se ne razumije.]] zakon o gorsko planinskom području, ali smo s tim zakonom … [[Govornik se ne razumije.]] godine i on je kao što sam rekao, pomogao razvoju hrvatskih otoka, u tom smislu, ja njega držim kao lex specijalist. Međutim, slažem se s vama da on nije, jer ne rješava, sve životne probleme otoka. Rekao sam, da ništa manje za razvoj otoka, možda nešto malo manje, ali gotovo u istoj ravnini je i Zakon o linijskom obalnom pomorskom prometu, pogotovo identičnom, jer taj zakon, plasira, ako tak mogu reći, subvencionira sa 400 milijuna kuna život na otocima. Pomažu otočanima i drugima da mogu doći na otok. Prema tome, to sam htio reći, kada je u pitanju lex specijalist, a što se tiče tko je više dao ili manje, najbolje govore brojke i matematika je tu najpouzdanija.
Hvala. Kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bačić, ono što ste u svom izlaganju rekli, a što je izuzetno važno, izuzetno je važno kako doći na otoke. Tako da i u tom smislu postoji jedan problem, o kojem bi bilo dobro razmisliti, a to je tema jedrenja. Na otocima postoje škole jedrenja i postoje dobri jedriličari. I oni organiziraju regate. No, međutim, kada netko dolazi na te regate, ne dolaze morskim putem, jer je riječ o djeci od 15 g. nego dolaze trajderima. I pokušavali su nekoliko puta i u različitim ministarstvima su molili, da kada je riječ o organiziranim natjecanjima, djece do 15 g. da za te trajlere, koji nisu tako mali, se uspije, u smislu prijevoza na otocima, nekako naći razumijevanje i u svim ministarstvima nisu naći razumijevanje, osim u državnom uredu za sport koji razumije o čemu je riječ. Stoga mi se čini da bi do drugog čitanja valjalo i ovom zakonu a i niz drugim a koji je vezan uz to razmisliti.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Mrak Taritaš, vi ste bili dugogodišnja predsjednica, čini mi se jedriličarskog saveza Hrvatske, trebali ste znati da postoje mogućnost i nikada Jadrolinija, u prvom redu, nije bila gluha, ako to tako mogu reći, nije se oglušila kada je bilo u pitanja sportska natjecanja, pogotovo, kada su to bila djeca i kada su se takva događanja događala na otocima. Ali, ovo što ste rekli, bilo je primjerenije predložiti u izmjene zakonska o linijskom obalnom pomorskom prijevozu jer tamo se definira prijevoz sa otoka i na otok i ovakve aktivnosti koje treba pozdraviti, a to je da se te regate održavaju upravo na otocima, bi moglo se sufinancirati odnosno, Jadrolinija bi trebala onda imati mogućnosti da tu regatu osigura, da se bude doista tim trajlerima jeftiniji prijevoz na otoke. Ali, kažem i sada uz jedan mali zahtjev Jadrolinija uvijek radi.
Sljedeća replika kolega Josip Borić.
Hvala lijepo, kolega Bačić, najprije, dobro da smo ono negativno, jutarnju energiju, ja mislim sada prebacili na pozitivu i govorimo o onome što je konkretno i što bi još možda trebalo do dva čitanja poprimiti. Mislim da je tu dosta važno, opet ono što ste spomenuli, otoci znači sa specifičnim obilježimo tj. oni mali, slabo nastanjeni, zaista moramo naći načina, da tih 10 doktora obiteljske medicine, za te male otoke imamo na tim otocima, u tim ambulantama, koje smo napravili, obnovili i da ih stimuliramo, ako ne može država jer ima opći propis za svih, za sve doktore, za sve jednake plaće ili ne znam, malo različite, neka to preuzmu na sebe lokalne samouprave ili županije jer imamo iskustvo turističkih ambulanti i znam da nijedna lokalna samouprava na otoku ne libi se osigurati sredstva u ljetnim mjesecima za strance, za goste, za turiste i to velike iznose ne bi li dobili poseban tim samo za to, onda mislim da i ti mali otočani i ti naši otočani na tim otocima zaslužuju i
.../Upadica Hajdaš Dončić: Zahvaljujem. Odgovor izvolite kolega Bačić./…
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolega Burić ako netko poznaje probleme otočana to ste vi i dugo ste godina vodili taj resor u ministarstvu i u državnoj upravi i slažem se s vama da je kroz ovaj nacionalni program održivog razvitka potrebno prepoznati tu specifičnost, čak manje moje Korčule ili Hvara ili Krka ili Brača, dakle Paga, jakih razvijenijih otoka, a kud i kamo više treba posvetiti pažnje malim otocima, odnosno slabo naseljenim otocima, pučinskim otocima gdje je potreban taj iskorak o kojemu ste vi govorili i kad je u pitanju zdravstvo, školstvo i kad su u pitanju svi oni drugi usluge državne uprave treba tu imati razumijevanja i osigurati sredstva za njihovu realizaciju.
Hvala. Sljedeća replika kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić dobro ste se dotaknuli jednog vremenskog perioda jer svako vrijeme nosi svoje probleme i načine za rješavanje. Tada jedina mogućnost da se nešto napravi što se tiče komunalne infrastrukture i javne infrastrukture su bila sredstva iz institucionalnih banaka. Danas su to sredstva iz EU fondova i sad je samo pitanje koliko ćemo se mi posložit da povučemo ta sredstva, to je isključivo na nama. Međutim javio sam se zbog nečega drugoga i kolegica Juričev i kolegica Perić su spominjali i kolega Borić su spominjale problem odlaganja otpada. Mene ova rasprava u Hrvatskoj o odlaganju otpada podsjeća na javnu raspravu i stručnu raspravu oko izvora električne energije, onda određene grupacije forsiraju atomsku energiju, određene grupacije forsiraju hidro, treće obnovljive izvore, tako i odlagališta otpada. A nažalost otočani taj problem sami ne mogu riješit, mora im ga riješit onaj koji ima novce, a to je fond za zaštitu okoliša.
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker, u pravu ste. Tih godina kada smo zajedno bili u državnoj upravi, sredstva koja su … [[Govornik se ne razumije.]] bila su uglavnom potpisom ministra Šukera, ministra financija i znam koliko je tih novaca bilo osigurano, ali što ste sami rekli … [[Govornik se ne razumije.]] projekti koji su bili dodatna vrijednost na hrvatskim otocima su omogućili vrlo, vrlo intenzivnu izgradnju. A ovaj drugi dio koji ste rekli apsolutno se slažem i u potpunosti podržavam.
Hvala. I kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Evo ja bih samo htjela se referirati na ovaj dio kad sam rekla da od 2006. nije bilo promjena zakona, dakle to je značilo da sve ono što je tim zakonima, odnosno 99. do 2006. i primjenom od 2006. nadalje vidi se koliko je napravljeno i pristaništa i ono što ste rekli i domova umirovljenika i dvorana itd., ali od 2013. kad smo ušli u EU, dakle trebalo je isto tako razmišljati na koji način povoljnije i bolje povlačit sredstva i kako ih onda isto tako iskoristit što više na otocima, a tada nije bilo nikakvih intervencija što je nažalost nije jer onda bi sigurno bila razvoj puno bolji i kvalitetniji.
Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. U pravu ste kolegice Perić kad govorite o zadnjoj izmjeni zakona, zadnja izmjena zakona bila je 2006. odnosila se na uvođenje prava prvokupa i definiran je tada bio postupak kako i na koji način spriječiti rasprodaju malih nenastanjenih otoka i otočića koji su bili u privatnom vlasništvu, iako nikada otok nije u privatnom vlasništvu jer ako je zemljište u privatnom vlasništvu, onaj prsten oko toga koji je bijele boje, koji je pomorsko dobro nikada nije mogao biti predmet prodaje i nije mogao biti u toj kupoprodajnom ugovoru. No svejedno kako bi spriječili, onemogućili da pojedini tajkuni budu pokupovali te otočiće onda smo bili ovim zakonom, izmjenom zakona o otocima propisali proceduru koja je definirala postupanje i pravo prvenstva, a s druge strane ne kroz prethodno definiranje granice pomorskog dobra praktički zaustavili u jedan dan rasprodaju malih otočića.
Hvala lijepo. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, sljedeći je kolega Ranko Ostojić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Prije svega slažem se s onima koji smatraju da bi u ovom Saboru ministri trebali biti, posebno kad su ovako važni zakoni koji čak pokušavaju biti lex specialis itd., da budu ovdje s nama, ali dobro, to je već izgleda uobičajena stvar. Ja ću nekoliko rečenica reći vezano za praktične stvari koje mislim da mogu u ovome djelu prvoga čitanja eventualno pomoć da se popravi u namjeri da bude bolji zakon, prema tome ne treba to nitko osjećat kao situaciju, niti ocjenjivati jer netko misli da je zakon dobar ili nije loš, mislim da naša obaveza i je da između ostaloga i praktičnim primjerima pomognemo i popravimo zakonska rješenja koja … [[Govornik se ne razumije.]] , da donesu bolji život na našim otocima i vjerujem da smo svi zainteresirani da to bude tako. Stoga po meni u brodsko putničkom prometu sa kopnom i posebno među otocima treba potaknuti jednostavniju poduzetničku angažiranost domicilnog stanovništva, ja mislim da se mi dobro razumijemo o čemu govorim, a to je da postoje otoci nije svuda Jadrolinija, nisu svuda privatnici i druga stvar mislim da je to jako važno, da bi to na neki način i njima pomoglo i bolje reguliralo prometnu povezanost. Drugo, oni koji žive trenutno na kopnu, to je tema koju ste sigurno savjetovanje imali, ljudi koji jesu sa otoka eventualno i otišli, mi se vrlo često borimo za to da se dijaspora vrati nazad u RH, nadam se da bi trebao biti trend da i oni koji su otišli sa otoka radi različitih razloga školovanje, poslije svega ostaloga, mogu biti u tretmanu pa ću sad reć povremenog otočanina. Ova trenutna situacija je takva da i oni koji žive na otoku su isto tako povremeni otočani jer određene stvari moraju raditi na kopnu i naravno ne možemo dovesti kazalište, ne možete imati svuda sve one stvari, bolnice itd. na otocima pa prema tome, veza može postojati, može se naći mjera. Zna se tko su ti ljudi, to su oni ljudi koji ne samo u sezoni kad dođu u svoje vikendice već i u vrijeme zime, imaju namjeru biti u svojim nekretninama, obrađivati maslinike, baviti se poljoprivredom, izvršavati između ostaloga i zakonske obaveze a to je da tretiraju svoje zemljište, konkretno to znači da se smanji opasnost od požara, da budu zaista oni koji će imati određeni minimum tzv. povremenoga boravka na otoku, ja govorim o onome razdoblju koje otok čini otok. Znači nemojmo gledati preko ljeta jer je to potpuno druga slika, ja govorim o vremenu kad u 5 sati, kad u onome selu padnete na pod, do 11 sati vas neće nitko vidjeti, o tom razdoblju govorim. To znači onih 8 mj. ili možda 7 ako su neki bolje razvijeni u smislu života u samim tim sredinama. S obzirom na ovaj nedostatak upravo kulturnih i sportskih događaja, potpuno se slažem sa gospođom Mrak Taritaš koja je maloprije spomenula, ponovno ne možemo ovisiti o milosti Jadrolinije ili nekoga drugoga, mora postojati sustav sa kojim se zna da sportske ekipe koje dolaze na otoke lige koje se održavaju, oni koji su sa otoka sudjeluju u gradovima ili na kopnu mogu imat naravno, sufinanciran odnosno riješeno to sistemski a ne na molbu. Ja sam mišljenja da bi time doprinijeli da se upravo postigne ono da nemamo toliki nedostatak kulturnih i sportskih događaja posebno u onim zimskim mjesecima o kojima govorim da su vrlo važni za sve one koji tamo žive. Naravno, liječnik, škola, posao itd., ali mislim da je jako važno i ovaj dio koji se ovdje svodi na priču o civilnom društvu. Mislim da postoji način kako se može subvencionirati same programe kojima oni mogu apsolutno biti financirani, to vam tvrdim, ne mogu sad u detalje, iz EU-a jer postoje posebni programi za pomoć i održivi razvoj, naravno otoka. Što se tiče koncesije na pomorskom dobru, ponovno ćemo doći do toga da je to možda neki drugi zakon, ali bar u ovom djelu deklarativnome rezolucijskome u koji se u ovaj zakon ulazi, ja mislim da pitanje dodjele koncesija mora imati veći utjecaj jedinica lokalne samouprave na te iste, da pitanje raspodjele prihoda također može biti ovdje barem spomenuto i dodijeljeno upravo jedinici lokalne samouprave na otocima a većim i kvalitetnijim nadzorom, te priče mislim da bi mogli postići puno više a to znači da oni imaju izvorni prihod koji onda može naravno unaprijediti ponovno kvalitetu života. Što se tiče pitanja koje je istaknuto u zakonu i koje vidim da je stavljeno i kao prioritet, ja ga želim ovdje naglasiti, to je pitanje rješavanja zemljišnih knjiga i katastra a posebno utvrđivanja granica pomorskoga dobra šta mislim da su izuzetno važne stvari pogotovo na svim otocima koji u ovom trenutku radi takvog papira, danas, sad i ukidanje sudova i sl., dolaze do još teže situacije a to znači da neće uspjeti riješiti taj gorući problem. Ja sam također mišljenja d pitanje najma prostora, poslovnog prostora, državnih prostora, koncesija na državnoj imovini itd., mora biti vezano uz onaj dio poduzetništva. Da tu moramo pronaći za onaj koji dio nije uvršten u to isto. Koji nije pitanje samo uslužnih djelatnosti već koji se bori jedino da bude nešto drugo i da održi život preko cijele godine. Moram vam jedan primjer navesti a to je da kad imate dentalnu medicinu odnosno ordinaciju, netko mora držati otvoreno preko cijele godine bez obzira … [[Govornik se ne razumije.]] zato što zapravo nema šanse da može imati dovoljan broj pacijenata, ne može ugasiti preko zime i to je nešto što onemogućava ljude da mogu taj posao raditi. Ovo je samo jedan od konkretnih primjera. Škole na otocima, nešto što se ne iskorištava, također, treba dati subvenciju za one koji žele organizirati fakultete, veleučilišta i sl. u prostorima koji su preko godina prazni. Od vremena kad turistu izađu do vremena kad se otvara sezona postoji prostor u kojemu se može dignuti kulturni život, dignut situacija u kojoj će to naravno biti prihod, to nisu velike institucije ali primijenimo norveški model. Tako Norvežani rade, organiziraju svoje škole odnosno fakultete koji rade preko godine na otocima. Preko zime na otocima. Ljeti to nije tako, naravno imaju i drugi dio posla. Katamarani, hidroavioni, nešto što je već smo imali pozitivnih pomaka itd., to treba apsolutno stimulirati. I pitanje otočkog vijeća. Ono je bilo bolje regulirano prije nego danas. To znači da se u starom zakonu se znalo točno koji su, znači tko su bili članovi, sad je to već ostavljeno na dispoziciji pravilniku. Moje mišljenje da je bolji bio raspored prijašnjih, to znači da se znalo tko su ministri koji se nalaze u otočkom vijeću nego da se to ostavlja pitanje pravilnika i mislim da bu mogli napraviti bolji iskorak. Ono što mi je također važno, a to je pitanje recimo evo konkretnog slučaja Lastova. Ne mogu da to ne spomenem. Možda vi ne čitate to ali ovaj primjer samo pokazuje kako je zapravo stanje. Imamo otok na kojem mu je ostalo tamo još nešto malo starosjedioca koji se bore i da smo mi u situaciji uz svu priču koju treba slušat, ovaj otok se može ugasiti. Ovaj otok će se ugasiti zapravo ukoliko se ne bude hitno interveniralo, a sredstva nisu takva niti zaslužuju, možda ova sjednica košta više od toga koliko je njima potrebno da se izvuku. I drugo, ne traže milostinju, traže da dođu do situacije da mogu sami plaćati sve svoje što imaju. Ugasit će i vrtić, ugasit će i školu, neće imati više za struju. I Lastovo prekriženo. Ja mislim da to nije interes RH i da tu treba intervenirati. Što se tiče popisa želja, rokova, slično itd., bez utvrđenih obaveza moja sugestija je da je bolje propisat ... [[Govornik se ne razumije.]] da postoje određeni rokovi do kada će biti gotov taj i taj program, do kada će biti to i to napravljeno bez ikakve namjere da nešto kažem loše u smislu ovoga Zakona. I ako smijem još, po pitanju sigurnosti, tu trebam dodat još jednu stvar. Potrebno je angažirati pričuvnu policiju. To je nešto što na otocima također fali, to se isto tako može ovdje regulirati i omogućiti da bude subvencionirano. ... [[Govornik se ne razumije.]] ne trebaju stanovi, ne trebaju prostori i mislim da je to pravi put.
Jedna replika. Kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Ostojić, spomenuli ste niz važnih tema koje se tiču ovoga Zakon i ovo je doista se moglo stavit u formu deklaracije. Osim dva-tri prava iz nekoliko članaka konkretnih, sve je drugo poticat će se, ciljevi su ti, to će riješit ministar pravilnikom. I nadam se da će ove vaše prijedloge čuti svi ministri jer ovo ide nekolicini ministara koje trebaju i od obrazovanja, zdravstva, prometa, regionalnog razvoja itd. Recimo, pitanje je cjenovne politike trajektnih karata. Dakle, ja recimo smatram da ne bi trebala ista cijena biti u svako doba dana. Imamo situacije kada je jako velika gužva i možda se malo rasterete i otočne luke i grad Split u tom smislu. I da se proširi krug osoba koji imaju povlašteno pravo na prijevoz i na ove koji povremeno dolaze, često dolaze na otoke, ali nisu stalni stanovnici.
Hvala lijepo. Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem kolega Bauk. Mislim da ste potpuno u pravo što se tiče tih definiranja i svega ostaloga, ali vjerujem da će to Vlada RH, uostalom bit će sad sjednica na Hvaru, pa ćemo vidjeti konkretno situaciju hoće li to napraviti. Mene jedino žalosti što će na tom Hvaru biti kupljeno 26 novih stolica koje koštaju više tisuća kuna za tu prigodu od sredstava koja su namijenjena za razvoj kulture grada Hvara. E, pa to je sramota.
Hvala. Nastavljamo dalje. Slijedeća pojedinačna rasprava o Prijedlogu Zakona o otocima je rasprava kolege Josipa Borića. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Opet nas malo prekinulo, došla gospoda iz ove samostalne detektivske agencije Živi zid i iz MOST-a i sad smo imali mali prekid o jednoj dobroj temi, o otocima. Čuli smo što su istražili, što još istražuju i činjenica jest da je to dosta angažirano u zadnje vrijeme. Pitanje je samo zbog čega. Ali dobro. Kad govorimo o Zakonu o otocima, čuli smo danas da je taj Zakon nije lex-specialis ali pomalo izgleda, s obzirom na neke odredbe. Nije bio ni do sada, s obzirom da je uređivao i nije nadjačavao neki opći zakon, ali je uređivao posebnim podzakonskim aktima dosta mjera koje su onda našle svoj prostor unutar državnog proračuna. Ono što svakako moramo reći je se ovdje događaju zabune da svi zakoni u RH jednako vrijede za sve građane, pa i za otočane i da je ovaj Zakon htio samo poboljšati određene segmente koji su davno primijećeni kao nedostatak i moguća prilika da se sačuva život, da se poboljša bolje i kvalitetnije organizira i da onda otoci isporuče ono što davno zapisano, znači u Nacionalnom programu da traže malo da bi ubrzano vratili nešto više. I ukupne politike prema otocima od 1997. godine na tome su tragu. Kako su se uopće uspostavljala ta prava, jasno je znači, napisao i donio Nacionalni program, iz njega je proistekao Zakon o otocima, ali i neki drugi zakoni, kao što Zakon o linijskom obalnom povremenom prijevozu i Zakon o otocima, brojni pravilnici koji su i ovdje navođeni, da bi se provele određene razine mjera i naravno, nakon toga pomoću tih pravilnika sa jasnim procjenama učinka na proračun, planirana su sredstva. Posebna sredstva planirana su na razdjelima uprave za otoke, a od ostalih ministarstava radilo je to Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture na svom razdjelu za izgradnju luka, za poticanje pomorskog prijevoza i naravno, u zadnje vrijeme Hrvatske ceste u svoj razdjelu za plaćanje troškove prijelaza Krčkog mosta. Kada govorimo o subvencijama, na otocima imamo cestovni prijevoz za učenike, studente, umirovljenike, vodoopskrbu za one koji nisu spojeni na vodovod. Imamo poticanje poslodavci, tzv. potpore male vrijednosti do 200 tisuća eura u tri godine, imamo besplatan prijelaz most prema svim otocima za otočane, govorim za otočane i svakako najznačajniji, najizdašniji pomorski prijevoz. Ono što se također poticalo s ne prevelikim sredstvima, ali je imalo jako veliki učinak u proteklih 11 godina, svakako je hrvatski otočni proizvod koji je stvorio danas jedan ... [[Govornik se ne razumije.]] malih otočnih proizvođača koji su evo, do 2017. godine, njih 280 označili gotovo 880 proizvoda i linija proizvoda što sigurno nismo računali kad smo krenuli u to da će to zaista biti u tolikoj mjeri i specifično na otocima, a napravljeno od izvornih otočnih sirovina ili proizvoda. Svakako tu valja spomenuti kapitalne pomoći koje ne idu iz ovog ili odredbi ovog Zakona, ali su najbolja pomoć lokalnim samoupravama. Valja spomenuti potpore i razvoj udrugama civilnog društva i svakako ono što smo imali do prije nekoliko godina, zajmove ... [[Govornik se ne razumije.]] koje je nažalost ukinut od svih ... [[Govornik se ne razumije.]] koji su bili na raspolaganju baš samo i isključivo taj, iako je već krenuo sa provedbom, potpuno neopravdano, ali što ćemo. Evo, možda zadatak upravi da se potrudimo da nađemo mogućnost da imamo još jedan kako bi se završilo konačno do kraja ja mislim sve objekte društvene i komunalne infrastrukture na otocima, ne računajući sredstva koja možemo povući iz europskih fondova. Što danas imamo kad govorimo o pomorskom prijevozu? 51 državnu liniju, od toga 24 trajektne, 15 brzobrodskih i 12 brodskih. Imamo i 8 linija bez obveze javne objave, što znači da u sezoni uvodimo linije da bi mogli bolje, pogotovo u Dalmaciji, mimo onoga što država plaća, znači servisirati sve koji želi doći na te otoke. Jadrolinija je kroz svoj program obnove obnovila 15-ak trajekata i brodova i kupila nove katamarane što zasigurno jest jedan veliki poticaj još boljem prometnom povezivanje hrvatskih otoka. Svakako je tu i jedan jedini mali brodar kad govorimo o trajektnim linijama, Rapska plovidba koja je u zadnje vrijeme također napravila veliki iskorak i što znači jedan ili dva velika trajekta recimo za otok Rab? Od nekadašnjih 5 sati koliko smo čekali na prijevoz subotom, sada je to 30 minuta maksimalno. Samo da znamo što znači izgraditi novu ili dobru luku, što znači imati velike trajekte i brodove. Kad govorimo o školama, na otocima su obnovljene gotovo sve škole i na malim slabije naseljenim i na velikim otocima. Kad govorimo o sportskim dvoranama, svi veliki otoci imaju najmanje jednu sportsku dvoranu. Kad govorimo o ambulantama i domovima zdravlja, na svakom malom otoku postoji obnovljena ambulanta i zato opet ona mjera o kojoj govorim, pronađimo doktora koji će stimuliran, uz pomoć plaće koju može dati država, ali subvencionirati ili pomoći lokalna ili regionalna samouprava da ljudi imaju doktora svakodnevno na tim otocima. Kad govorimo o domovima za starije osobe na otocima svakom velikom, imamo najmanje jedan, dva doma za starije osobe, imamo dva doma za starije osobe i na tim malim, slabije naseljenim otocima. Kad govorimo o sustavima vodoopskrbe, krenuli su programi aglomeracije koji trebaju nadograditi sve dosadašnje izgrađene sustave odvodnje i svakako riješiti do kraja pitanje sustave vodoopskrbe posebno opet kad govorim za male i slabije nastanjene jer veliki su spojeni na tri regionalna vodovoda a otoci Krk, Cres i Lošinj snabdijevaju se iz vlastitih izvora iako je Krk spojen na vodu iz Rijeke. Kad govorimo o spoju drugim malih otoka, davno smo riješili Elafitske otoke, također spojene na vodoopskrbu s kopna i nedavno je to napravio i otok Ilovik sa Malim Lošinjem. Obnovljeno je gotovo 90% svih luka u koje ulaze trajekti, brodovi, katamarani i to je možda jedan od najvećih rezultata, mjera koje su predviđene bile Zakonom o otocima, znači sveukupni sustav kojeg treba nadograđivati iz godine u godinu, dobru infrastrukturu, dobri brodovi i da vidimo što onda donese statistika. 2013. g. broj putnika na svim linijama, 11 milijuna 100 000, broj vozila 2 milijuna i 735 000. 2017. 13,5 milijuna putnika i 3 milijuna i 300 000 vozila, znači povećanje od 2 milijuna i 400 000 putnika i 500 000 vozila. To znači infrastruktura, to znači dobar brod, veći brod i to znači veće i nove prihode. Ono što smo danas često spominjali znači neće više zdravstvene djelatnike, učitelji ili oni koji su u područnim školama na malim otocima, mislim da također trebaju jednu brigu države ili lokalne samouprave drugačije odrađenu. I ono što je važno, otpad koji postaje problem i građevinski i krupni i komunalni, komunalni moramo odvoziti sa otoka i to je sada dodatni trošak. Uveli ste mjeru, nadam se da će Fond za zaštitu okoliša tu mjeru početi provoditi donošenjem zakona. Što se tiče cijene karata u pomorskom prijevozu, tu navodim jednu nelogičnost i možda u razgovorima s Ministarstvom mora isto treba riješiti. Otočne karte formirane su ili cijene otočnih karata po kartama ili cijenama iz sezone. Mi se vozimo i van sezone. Mislim da bi vansezonska karta ili tarifa, trebala biti osnova možda za formiranje otočne cijene karte koja je onda 50% jeftinija. Mislim da bi se tu našao prostor koji država vjerojatno možde onda riješiti svojim sredstvima ili pomoći subvencijama Jadroliniji. Evo toliko.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika i dvije replike. Povreda Poslovnika, kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedavajući. Kolega Borić, vi ste dužni opomenuti zastupnika člankom 232. opisanog u onom da može govoriti samo o temi koja se raspravlja i prema utvrđenom dnevnom redu inače imamo predviđene stanke, tako da kolega Borić ne može spominjati klub MOST-a u ovoj točki dnevnog reda jer smo mi otkrili nešto. Nisam ništa otkrio nego sam rekao da je ponižen Parlament i da je trebala ovdje biti ministrica Gabrijela Žalac a ne da radi pravilnik hoće li Marko Perković Thompson pjevati, to nije njen posao. Pjevat će na području cijele Hrvatske i svih … [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Bulj, hvala.
…/Upadica Bulj: Znate? Ministrica određuje hoće li pjevati Thompson./…
Hvala. Nema razloga za opomenu jer je ovo slobodni izričaj bio. Dakle nastavljamo sa replikama, kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Borić, kažete da se Živi Zid bavi detektivskim poslom. Ne, nema potrebe da se time bavi, naime posve je očito i malo djetetu jasno da je vaš premijer lagao javnosti, skrivao podatke, dolazio na sastanke a poslije govorio da nije, da je iz Agrokora ukradeno 540 milijuna kuna i podijeljeno političkim mentorima izvanredne uprave. Međutim s obzirom da se ovdje ipak radi o Zakonu o otocima, ja bih ipak htio pitati s obzirom da ste eto spomenuli detektive, da možda ne bi bilo loše da vi unajmite detektivsku agenciju pa da nam kažete na koji način je vaš prethodnik HDZ-ov načelnik pokrao općinu Lopar i također, na koji način se prenamjenjuju zemljišta na otoku Rabu, evo to bi otočani doista jako voljeli znati. Hvala lijepa.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Nema potrebe da odgovaram na ovaj pokušaj uvreda, možda samo da kažemo da kad govorimo o otocima da je to isto jedna specifičnost da na otocima Živog zida ima u tragovima ali imamo dosta suhozida. Tako da evo, čisto da znamo o čemu govorimo jer ovaj bezobrazluk koji pokušavaju plasirat od jutra ovdje u sabornici jednostavno ne zaslužuje tema o kojoj govorimo a vi nastavite sa svojim istragama, nikad ne znate. Ima jedna izreka, do istrage naši i vaši, kako ono kažu.
Replika, kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić, spomenuli ste eventualno i mogućnost da ministarstvo a s obzirom da je vrlo veliki broj jedinica lokalne samouprave na otocima u VI. ili VII. čak i VIII. skupini indeksa razvijenosti, što će na određeni način tražiti veća sredstva i veći vlastiti doprinos u rješavanju i onih projekata koji se odnose na financiranje sa stava EU-a, da bi bilo dobro da se pokuša, vrati, jedan od onih kreditnih linija kako bi se mogli dovršiti projekti koji su bili dovršeni, na taj način doista pomoglo jedinicama lokalne samouprave na otocima.
Odgovor izvolite kolega.
Kolega Bačić, mi smo imali ove mogućnosti preko HBOR-a, kada govorimo o kreditnim linijama, na to ste mislili? … [[Upadica se ne čuje.]] A na CBM, aha. Znači, to smo više-manje raspravljali zajam, EB3 je bio ugovoren, to nisu bili veliki novci, sve skupa 50 milijuna eura, od toga 25 država, 25 zajam i trebali su riješiti 50 većih objekata na otocima, od vrtića, škola, dvorana, do sustava odvodnje, vodoopskrbe itd. I nažalost, prekinut je u vrijeme vlade SDP-a iz nikada objašnjenih razloga, ili jednog lošeg razloga, da su tu fondovi, pa da nam ne trebaju zajmovi, ali onda bi bili došli u pitanje valjda i svi ostali zajmovi, ali nisu. Ali, što se tiče HBOR-a, možda ona odredba, imali smo HBOR sa 2%. Ja sada više ne vidim ovdje, ne. Znači HBOR je temeljem Zakona o otocima imao posebnu liniju za poduzetnike s otoka 2% i u vremenima kada su te kamate bile puno veće, imali smo 2% molim da o tome razmislimo … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, kolega Arsen, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici, na proslavi 10 obljetnice usvajanja ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina, gospodin Tolnauer, rekao je rečenicu, svi smo mi u jednom trenutku manjina. Što se tiče Zakona o otocima, mi smo manjina, nas s otoka je u Saboru 4, a vas ostalih 147. Dakle, debela smo manjina i tražimo da razumijete naše specifičnosti. I da se određenim aktima zakonima, te specifičnosti uvaže i da se dobiju neka posebna prava. I to se u ovome i u drugim zakonima implementiram, dakle, želja za tom specifičnosti. E sada malo konkretno, dakle, u ime kluba, rekao sam da se ovdje radi o jednom zakonu koji je ustvari više deklaracija, te nakon kojega se treba donijeti 20-tak podzakonskih akata i nekoliko 10-taka razvojnih planova jedinica lokalne samouprave. Prema tome, ono što mi donesemo u Saboru, tek će se naknadno vidjeti što smo ustvari donijeli odnosno, što je vlada u svojim pravilnicima napravila. To je ponekad dobro, zato što se može odlukom ministra ili Vlade intervenirati u nešto što je uočeno da je nelogično, a ponekad je loše, jer se neka rješenja ispod radara mogu provući, koja nitko od nas nije htio da se provuče. Dva konkretna prijedloga, jedno objašnjenje, dakle, ovdje se u ovom dokumentu, izrekom spominje Agencija za linijsku obalni pomorski promet, prijevoz, a u drugom dokumentu se ta agencija planira ukinuti. To je jedna dosta zanimljiva situacija. To ovaj plan ukidanja agencija. Drugo što se tiče vode, držimo da je 5 kubika u čl. 3 možda malo i da bi trebalo povećati na 8 kubika, to bi bilo bolje. Ono što je ipak najveća specifičnost i kako se definiraju otoci, to je onaj prostor koji se sve 4 strane okružen morem, pa je onda tu još dodan otok Pelješac, da bi se preko toga mora prešlo, treba ili most ili brod, trajekt. I naravno, da oni koji žive na otocima, češće prelaze brodom taj prostor mora, nego to rade oni koji ne žive tamo. Međutim, mislim da se tu treba 2 stvari značajno promijeniti, vrlo je jasno da imamo razdoblje ogromne gužve, to je 7. i 8. mjesec gdje se ostvaruje 50% negdje 50% ukupnog prometa na brodskim i trajektnim linijama, zatim 6. i 9. mj. gdje je to 25% i svi ostali mjeseci u godini gdje je to preostalih 25%. Čini mi se da je dakle, 8 puta veći promet u srpnju i kolovozu nego recimo u veljači ili ožujku. I mislim da bi cijene trebalo prilagoditi tome, da se potiče, da se taj prijevoz koristi onda kada trajekti plove prazno. Trajekti će … [[Govornik se ne razumije.]] ovako ili onako, pun ili prazan, on će održati redovnu liniju. Ali je nekako logičnije, da onda kada ide prazan, da cijene budu manje, a kada je izvjesno da će biti prekrcan, da cijene budu veće, tako da netko možda, ako mu baš nije o glavu, ide kada misli da će biti prazan, logično je. Mi smo ove g. imali u gradu Splitu, vikendom, u mnogim gradovima na otocima, u točne određene sate, znali ste, kada ne morate se uopće truditi doći tamo. Dakle, Supetar je bio zakrčen dvi, tri subote u 7. i 8. mj. po cijeli dan, ali samo tada. Dakle, moguće je bilo smanjenjem cijena ujutro i navečer, neke ljude koji odlaze sa otoka, potaknuti da ne ide baš u sred dana, nego da ide, i tako smanjiti gužvu, to nije neki veliki problem. Drugo pitanje je tko ostvaruje pravo na povlašteni prijevoz? U čemu je razlika osobe, koja živi na otoku i 2 puta godišnje ode primjerice u Split, on ima povlaštenu cijenu. A osoba koja živi u Splitu i 50 puta godišnje ide na otok, nema povlaštenu cijenu. Dakle, tu se postavlja pitanje, na neki način, da svi građani Hrvatske, subvencioniraju tu kartu i da li bi ona trebala ovisiti, ne samo o prebivalištu, nego i o tome koliko puta koristiti to. To je klasičan primjer određenog popusta na broj putovanja. Može li se to napraviti? Naime moja je ideja, da se ustvari uopće ne plaća, kada idete na otok, nego da se samo kupuje karta kada idete sa otoka, osim tamo gdje postoji most. Dakle, to je jedno pitanje, koje bi trebalo riješiti u ovim svim zakonskim stvarima. Zatim, politika cijena, izvan vikenda, zimi, pa da svi idu besplatno i ovi koji su s otoka i ovi koji nisu ne bi bio toliki gubitak, ne bi bio toliki gubitak kako bi se to nadoknadilo malo većim cijenama ljeti. Pa tko želi ljeti neka dođe, mislim ljeti nam ne fali stanovnika, ljeti imamo negdje i viška. Naravno ima i dobrih primjera. Prvi je primjer dobar primjer suradnje jedinica lokalne samouprave sa različitim političkim predznacima. Dakle na otoku Braču, grad i Supetar i općine Postira, Nerežišća i Sutivan dogovorili su se o zajedničkoj protupožarnoj djelatnosti i dogovorili se izgraditi vatrogasni dom. U Supetru je na vlasti SDP, u Postirama i Nerežišću HDZ, u Sutivanu nezavisni načelnik. I uspjeli su to dogovoriti i naveli jedan, napravili jedan zajednički dobar primjer. Drugi primjer je demografski plus, dakle kombinacija dobre pomorske povezanosti, dobrog demografskog programa i dobrog vodstva pojedine lokalne sredine, dolazi do toga da imamo demografski plus. Ali što se onda događa? Da bi se sva ta djeca koja su rođena negdje upisali treba suradnja države, treba suradnje županije a grad nije osnivač. A kako su u velikom indeksu razvijenosti onda im je teško pristupiti europskim fondovima, to je sad gospodin, gospodin Bačić govorio. I onda one ciljeve za koje svi se deklaratorno zalažemo, koji su na kraju krajeva i ostvareni, ne mogu se zbog nekih sasvim banalnih i prizemnih razloga ostvariti. Dakle umjesto da budemo sretni što imamo sretnu djecu i sretan grad kako se primjerice zove demografski program grada Supetra, umjesto da se oni mogu upisati u vrtić jer ima neupisane djece, da se mogu upisati u školu, dolazimo do toga da grad nema mogućnosti napraviti niti projektnu dokumentaciju za školu jer to trebaju oni platiti, nije osnivač, ne može pristupiti europskim fondovima jer su jako razvijeni i dolazimo u potpuno začarani krug. Prema tome, možda je dobro da se ostavlja sve, da se rješava pravilnicima, da ministarstva mogu reagirati ali onda neka ministarstva neka i slušaju to što dođe, to što dođe sa terena. Ja sam nekoliko puta dao onaj zaključak da se ova sredstva u Zakonu o financiranju lokalne samouprave uprave vrate pa je vladajuća većina odbila, to ste sada vi spomenuli, sada će biti otočni razvojni koeficijent možda to malo popravi. Ali evo ovaj naš otočni Ustav, da ga tako nazovem kao što je Zakon o otocima i nadam se da će onda ovo što će biti pravilnici doprinijeti boljem životu na otocima nadam se da će ovaj zakon kojega sam ja evo treći put nazvao deklaracijom, ali neka bude i deklaracija ako je ona dobra pa neka se onda po njoj radi, da će doprinijeti boljem i, boljem i kvalitetnijem životu na otocima. Dakle nama ljeti negdje od 15.6. do 15.9. ili kasnije ne treba demografska politika, tada imamo i više nego šta naša infrastruktura može izdržati. Ali ono što se može napraviti izvan sezone, dakle u zimi neka se napravi. Pa ako to zahtjeva i neka neobična rješenja, nemamo ništa protiv toga jer doista specifičan je život na otocima. Ja u ovih 40 sekundi još jednom apeliram na sva državna tijela, na hrvatsko pravosuđe a posebno na Visoki trgovački sud da omogući svojim odlukama normalan rad općinskih tijela općine Lastovo koje se našlo u jednoj apsurdnoj i potpuno Monty Paythonovskoj situaciji da je blokirana zbog duga koji su vratili prije 7 ili 8 godina zbog raznih mešetarenja sa prijenosom potraživanja itd. Zahvaljujem.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo 4 replike. Prva je kolegica Alfirev. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Bauk, evo u članku 16. ovog zakona govori se o tome da jedinice lokalne i područne samouprave moraju voditi posebnu brigu o otocima i pa evo, sada nekoliko pitanja u ovom kratkom vremenu. Slažete li se samnom da je i zapošljavanje jedna od posebnih ili posebnog područja važno kada bi i jedinice lokalne ili područne samouprave trebali voditi kada se govori o brzi o otocima? Drugo, vjerujete li da će kroz pravilnike a dosta ste o tome govorili biti posebna naglašena ta briga o zapošljavanju ljudi s otoka? I htjela bih spomenuti upravo brigu i nezadovoljstvo i zabrinutost naših građana, otočana i pogotovo s mog područja, područja Prvića, da tada kada se i ima mogućnosti zapošljavanja ne dođu u priliku biti zaposleni jer upravo jedinice lokalne samouprave su te koje biraju one koji nemaju prebivalište na samom otoku.
Hvala. Odgovor.
Hm, dakle na dva pitanja odgovor je slažem se i nadam se ali nije tako jednostavno. Dakle ako govorimo o pravu na zapošljavanje, postoji ustavna odredba da svaki državljanin RH ima pravo jednakog pristupa javnoj službi. I ako je raspisan natječaj onda nažalost ili na sreću, kako uzmete, svaki državljanin RH može se javiti. Pretpostavljam da je na nekim otocima logično da osoba koja obavlja neki posao mora stanovati tamo jer ga fizički neće moći obavljati s drugog mjesta. Ali isto tako je, sam sasvim siguran da bi svaki sud ukinuo rješenje o zapošljavanju nekoga kada bi u njemu izrijekom pisalo da je zaposlen samo zato što je sa otoka. Ne samo to vrijedi svugdje drugdje. Prema tome, ako bi to mi u nekoj odredbi stavili bila bi upitna njena ustavnost. A što se tiče ovoga, vjerujem da će Vlada pravilnicima napraviti nešto dobro, ako ne ispraviti ćemo.
Replika, kolegica Juričev Branka. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Bauk, govorili ste o otočanima koji imaju prebivalište na otoku, žive u Zagrebu i dva puta godišnje samo posjećuju otok i imaju nekakva prava, povlastice i otočnu iskaznicu za razliku od onih otočana koji imaju prebivalište u Splitu, a 50 puta posjećuju otok. Zaboravili ste da oni koji imaju prebivalište na otoku svoj porez, prirez i sva moguća davanja i one prihode o iznajmljivanja soba, apartmana i slično, isto uplaćuju svojoj jedinici lokalne samouprave, znači općini, odnosno gradu na otoku i time povećaju njihov proračun i iz tog proračuna se može nešto financirati. Oni koji imaju prebivalište u Splitu, odnosno negdje ne znam u Zadru pa idu 50 puta godišnje na otok, oni ne pune proračun tog grada ili općine na otok.
Odgovor izvolite kolega Bauk.
Moram reći da se u potpunosti ne slažem s vama, dakle potpuno je nebitno gdje ide prirez iz nečije plaće ako se nešto financira iz državnog proračuna … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, dakle to je ako se nešto financira, dakle ja sam svjestan da za to da bi ja mogao jeftinije putovati i svi moji kolege s otoka, ali i svi putnici plaćaju svoj porez ljudi iz Osijeka, Slavonskog Broda, Belog Manastira, iz Zaboka, iz Varaždina. Prema tome nije baš tako kao što ste rekli. I drugo, nije točno, ne, ne, nije točno da ako netko ima prebivalište na otoku, a boravište u Zagrebu porezno, njegov porez je u Zagrebu prema poreznim odredbama, nije iz osobne iskaznice porezno prebivalište, tako da bi ja tu stao. Dakle hvala svim državljanima RH koji svojim porezom omogućavaju nama otočanima nešto što sebi ne mogu oni priuštit. Hvala.
Hvala. Replika sljedeća broj 3 kolega Marko Vučetić, izvolite.
Poštovani kolega, evo zloupotrijebit ću ovaj institut replike samo kako bih izrekao pohvalu vašoj inzularnoj, otočnoj duhovnosti zbog toga što ste toliko kreativno intervenirali u zakone logike, demonstrirali ste nam tu jedno umijeće skrivanja razotkrivajući se i razotkrivanja skrivajući se, a sve kako bi u konačnici osigurali besplatnu kartu i prijevoz. Moram vam priznati da uistinu, od kad sam tu u Saboru, pomno slušam, nisam nikad čuo kreativniji pokušaj osiguravanja najjeftinije mogućih karata.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala na pohvali kreativnosti. Ja moram reći da ni uz najveću kreativnost nisam uspio shvatiti na koju ste moj konkretan prijedlog mislili pa ću to pokušati u bilateralnom razgovoru s vama razriješiti. Ali ja doista mislim da u jednom djelu godine, da u jednom djelu godine je za državu bolje da prijevoz ne naplaćuje i da to što ne naplaćuje u jednom djelu godine, isti iznos, nadoknadi u djelu godine kada ionako ima previše prometa. To je jedna vrlo logična stvar. Prema tome ljudi koji se voze cijelu godinu prošli bi bolje, a oni koji se voze jednom prošli bi lošije, ali u tom slučaju je puno više tih koji se voze jednom, nego koji se voze cijelu godinu. To je tako, prebacili bi malo taj teret, ako je to pohvala logične kreativnosti, zahvaljujem.
I posljednja replika kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bauk, ja ću se isto referirat na ove vaše cijene i što ste govorili o subvencijama i cijenama povlaštenih karata pa ću iskoristit ovu raspravu i priliku da još jednom pozovem vladu da ukine naplatu mostarine za Krčki most koji je preplaćen već više puta i koji su platili i otočani i svi mi građani primorsko-goranske županije koji ne živimo na tim otocima i naši gosti i naši turisti i ako se ne naplaćuju određeni tuneli koji su tek izgrađeni, onda želim koristit ovu priliku da još jednom pozovem vladu da ukine tu mostarinu koja je već više puta preplaćena i ne samo u zimskim mjesecima, već za cijelu godinu, odnosno trajno i zauvijek. Hvala lijepo.
Kolega Bauk, izvolite.
Što se tiče mostarine mislim da je Hrvatska nju platila 2015. i da se nikad od nje neće oporavit, ali dobro. Dakle sjećate se kako se prije zvao taj most? Ne. Evo samo zato ja ne bi, ja bi da se plati barem jednu kunu samo zato što se tako zvao. Dakle šalim se, šalim se. Dakle mislim da je potrebno da vlada vrlo racionalno odredi što će se plaćati, koliko će se plaćati, zašto će se plaćati i tko će plaćati tu razliku između stvarne cijene koštanja i onoga što dobije od toga. I slažem se da vlada treba odrediti nekakav omjer je li pravedno da se tek izgrađeni tunel ne naplaćuje, da se onaj koji je izgrađen prije 60 godina naplaćuje ili da se most koji je izgrađen prije 60 godina naplaćuje. To je apsolutno nešto što treba izvagati i donijeti pravu odluku, a nisam siguran da je u ovom trenutku to pravedno raspoređeno. Hvala.
Hvala. Time smo i završili sa replikama i prije kolegice Linić, koji je četvrti član vašeg 3b kluba kao manjina? … [[Upadica se ne čuje.]] Hvala, izvolite. Nastavljamo sa raspravom.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja bih kratko u pojedinačnoj raspravi ponovila možda neke stvari koje su se već čule, ali je bitno. Dakle konferencija o razvoju otoka održana je u Opatiji. Na njoj su bili gradonačelnik sa najvećeg našeg otoka, gospodin … [[Govornik se ne razumije.]] gradonačelnica s Malog Lošinja Ana Kučić i kolega Jurjako iz Cresa, toliko o tome da jedna tako bitna stvar priča se ipak na kopnu. U ovom trenutku mi ono što smo popisali imamo 128 000 ljudi koji žive na otocima, kad bi išli od kuće do kuće sigurno bi to bilo možda čak i pola od toga. Od 1228 otoka koje imamo, 67 su samo naseljeni, samo 15 otoka ima više od 1000 stanovnika. To je problem. znači depopulacija. A što smo mi učinili? Da li smo mi išta s ovim zakonom napravili? Nekakav pomak? Ja ga ne vidim. Dakle vrlo kratko i jasno, zakon je prelijevanje iz šupljeg u prazno. Objektivno ako pogledamo konkretne zakonske odredbe najčešće je riječ o političkim proklamacijama, ali ne i o zakonskim normama. Itekako, itekako puno toga mora stajati iza ovog zakona, iz njega mora proisteći da bismo mi poboljšali stanje na našim otocima ali oni ne mogu više čekati. Ne mogu čekati ni 6 mj. ni godinu dana. Nažalost opet moram ponoviti riječ koju vrlo često zadnjih dana govorimo, jučer ju je i premijer spominjao ali to je PR uradak. Kolege, ovaj PR uradak nije dobar. Prava koja su građani i žitelji otoka nastavit će ostvarivati i po ovom zakonu, dakle uglavnom ništa više i ništa manje. Samo su neke odredbe sitno preformulirane. Primjer je pravo na pitku vodu za otočane koji nemaju pristup vodovodu. Važeći zakon uređuje pravo otočana da im se voda dostavlja morskim ili kopnenim putem, brodom, vodonoscem ili cisternom a da je plaćaju po redovnoj cijeni uz ograničenja od 20 kubika mjesečno odnosno 150 kubika godišnje po domaćinstvu. Novi zakon samo mijenja kriterije ograničenja. Dakle osim navedenog, Prijedlog novog Zakona o otocima u nekim stvarima predstavlja i nazadovanje u odnosu na postojeće stanje, dakle odredbe o pravo prvokupa RH svakako treba doraditi jer one i u postojećem zakonu su loše ali one ne smije sada se dorađivati nauštrb otočana i vlasnika nekretnina. Dakle, koji su stvarni problemi koje treba rješavati na otocima? Prije svega to je još uvijek neriješeno imovinsko pravo stanje. Na brojnim našim otocima još uvijek nije do kraja riješeno pitanje katastra pa samim time niti zemljišnih knjiga s to su osnovni preduvjeti za gospodarski razvoj, pravna sigurnost, dakle pretpostavka za funkcionalno otočko gospodarstvo. Tu je još uvijek pitanje infrastrukture koja na mnogim otocima još uvijek nije primjerena a nalazi pod sve većim pritiskom turizma i turističke sezona. Činjenica je naše otočke kao i priobalne općine moraju graditi infrastrukturu koja je glomazna i odgovara potrebama samo u ona dva mjeseca glavne turističke sezone kada se broj osoba na otocima ponegdje i udeseterostruči. U ostatku godine samoodržavanje hladnog pogona takve glomazne infrastrukture izrazito je skupo a taj teret izgradnje održavanja kao i sve troškove mahom snosi lokalno stanovništvo. Posljedice su naravno, visoki računi komunalnih usluga. Nadalje, razvrstavanje otpada, spomenuto je već danas. I moramo ga ponovno spomenuti jer odvoz s otoka će biti bitno skuplji. Naprosto troškovi prijevoza otpada sa otoka bitno su viši nego na kopnu i tu središnja država mora pronaći neko rješenje. Generalno, odavno je poznato da je život na otoku skuplji nego na kopnu a tu je još prisutan i fenomen utjecaja turizma na cijenu svakodnevnih proizvoda. Izražena sezonalnost turizma i njegova masovnost utječu na povećanje cijene na svega i pitanje koliko dugo naše otočko stanovništvo to može podnositi. Treba primijetiti kako se kapitalne stvari koje država može napraviti za naše otoke uopće ne uređuju Zakonom o otocima. Primjerice, digitalizacijom kompletne javne uprave mnogi bi otočani posebni oni koji se nalaze na izoliranijim otocima ili dijelovima otoka, konačno postali ravnopravni građani naše zemlje u pristupu administraciji a svoje bi uprave postupke mogli rješavati uglavnom od kuće bez potrebe da poduzimaju duga i skupa putovanja u administrativne centre. Npr. zamislite ove Pažane s vrha gore, odozgora … [[Govornik se ne razumije.]] on je već pod Rabom ali oni koji moraju otići u Zadar ili Gospić rješavati takve neke svoje zahtjeve. A što se tiče energetske politike na otocima, pa Vlada je na svojoj sjednici održanoj prošlog tjedna, odbila MOST-ov zakon o mikrosolarima, time je ova Vlada barem zasad zalupila vrata masovnoj proizvodnji električne energije i sunca koja je upravo na našim otocima mogla doći do izražaja. Dakle, zaključno, novi Zakon o otocima, otočanima neće donijeti puno, tek tu i tamo pokoju mrvicu sa stola, čak i ovakav neambiciozan zakon neće zaživjeti odmah već će se čitava stvar otegnuti do donošenja brojnih podzakonskih propisa, planova, programa i sl. Neke ideje iz zakona poput koordinacije jedinstvenih otočkih projekata i planova putem otočkih koordinatora, nisu očito našli nikakvu svrhu i osuđene su propast. Jedino će lokalno stanovništvo morati snositi trošak plaćanja novih uhljeba ako takve ljude uopće budemo izabrali. Umjesto toga treba urediti stanje u katastru i zemljišnim knjigama da ono bude potpuno, pouzdano i točno, digitalizirat javnu upravu da otočani kao i drugi građani mogu javnim uslugama pristupiti elektroničkim putem, urediti komunalnu infrastrukturu uz pomoć središnje države i EU fondova, promicati i omogućiti otočanima visok stupanj energetske neovisnosti proizvodnjom energije iz obnovljivih izvora na mjestu potrošnje i razviti posebnu strategiju razvoja otočkog turizma koji ne smije ciljati na masovnost. Masovni turizam na otocima producira inflaciju i podiže troškove i smanjuje kvalitetu života naših otočana. Dakle ako ovaj zakon ne budu pratili odgovarajući programi i planovi razvoja s konkretnim mjerama, to će biti samo još jedan pravni dokument koji neće imati pozitivne učinke na život otočana. Ono što mi nismo našli a to je, da nismo našli npr. malo konkretnije o tradicijskom ribarstvu, malo više se govori o mineralnim, o iskopima i građevinskim iskopima mineralnih ruda nego o pravom tradicijskom ribarstvu i takve stvari. Znači nije se razmišljalo na način na koji razmišljaju otočani već je kao što je i u zakonu definirano, rečeno da zapravo politiku života na otocima promišlja ministarstvo. Hvala lijepa.
Hvala vam. Prva replika, kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice, u ovoj replici ste kazali da je ovo PR, jedan dokument i da su toliko novaca dali koliko reklamiraju ovaj papir tj. ovo je deklaracija u biti, ovo su popisi nekakvih namjera koje nemamo, znači tu mjere koje mještani otoka očekuju, otočani. Naravno da u tome što vi govorite kad u svim mjerama koje ste vi nabrojali, od mikrosolara, energetike, problema vodoopskrbe koji bi morali biti navedeni, katastarskih knjiga, apsolutno niti jedan pokazatelj u ovome zakonu nije napisan. Niti u jednom od ovih svih članaka kojih imamo. Ali je bitno zato da ministrica nije danas došla ovdje, vidite da je ona to promovirala kroz medije, kroz razne tribine i obmanjivala javnost i otočane da će riješiti njihov problem. Ona očito radi samo pravilnik gdje će koji pjevač pjevati. Gdje će pjevati Marko Perković Thompson, to je njen posao a nije, ili bilo koji drugi pjevač. Njen posao nije ovo. Očito nije pokazala interes za to sve.
Hvala vam, hvala. Odgovor na repliku, hvala.
Naravno života na otocima osim ovog svega što sam navela nema ni bez kvalitetnog i dostupnog zdravstva i škola. A koliki je interes, znači moglo bi biti, pokazuje i to da se radi ovih dana jedan tečaj, što pod naslovom: „Što ako vaše prvo mjesto bude mjesto otočkog liječnika?“. Na 25 mjesta javilo se 300 liječnika i samo 25 ih je i učestvovala, učestvuje u ovom trenutku je sad u tijeku. To samo govori interesa ima. Mi moramo naći snage kao i za život i kvalitetu života i uvjete koje će dočekati i liječnike i medicinske sestre kako na otocima tako i na svim ovim područjima o kojima ćemo danas razgovarati, brdsko-planinskim i onima koji su deprivirana. Znači dok ne bude i država pronašla mehanizme da zadrži tamo i liječnike i medicinske sestre, isto tako i za učitelje, tamo čovjek uz sve ove pogodnosti i linije neće moći kvalitetno živjeti. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika kolega Nikola Grmoja.
Poštovana kolegice, mi smo od samog jutra upozoravali da je ovaj prijedlog zakona jako loš, da ne donosi ništa novo otočanima. Istina je da je to čisti PR, znamo sami koliko novca ministrica Žalac daje medijima određenim znači kako bi promovirali njen lik i djelo ali stvarnih rezultata nema. To je ono što je činjenica. Isto tako svi prijedlozi koji dolaze ovdje iz Hrvatskog sabora koji žele poboljšati položaj ne samo otočana nego svih naših građana bivaju odbačeni od hrvatske Vlade. Imamo zakon o mikrosolarima koji ide naše građane učiniti energetski neovisnima. I što imamo od Vlade da se taj naš prijedlog odbacuje. A zar nije to upravo cilj kako pomoći i naš zadatak ovdje kako pomoći otočanima. Međutim, nema nikakvog sluha sa strane Vlade imamo samo ovakve PR zakone.
Hvala kolega Grmoja. Odgovor na repliku, izvolite.
Pa naravno jer, mi smo danas pobrojali i meni je drago da zapravo i s desna i s lijeva i mi govorimo o tome što bi zapravo trebalo. Žao mi je da vi meni s lijeva niste utjecali da taj zakon bude kvalitetniji. Jer puno vas je otočana isto tako iz onih područja vidjeti ćemo da li ste uspjeli utjecati na ove druge zakone koje ćemo danas čuti jer ovi zakoni danas su ključni. Mi sami znamo što se dešava s Hrvatskom, od, koja depopulacija je prisutna, depopulacija Slavonije i svih onih područja gdje ne mogu ljudi dobiti posao i odlaze zbog loših životnih uvjeta a bijela kuga je prisutna u Gorskom kotaru i na otocima već desetljećima. I mi desetljećima, vi koji ste ovdje do sada bili u Saboru govorite o tome a još uvijek niste riješili problem. Problem brodskih linija prijevoza. Možda evo svi spominju to, možda je to jedan od ključnih problema. Problema da mladi dođu i da mogu svoju djecu slati ako nema srednjih škola ponovno na kopno, ali i da mladi posjete svoje roditelje koji su na otocima.
Hvala vam. Sljedeća replika kolegica Juričev Branka. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolegice Strenja Linić, ja ne znam gdje vi živite i s kime ste vi komunicirali vezano za ovaj zakon. Ja sam od druge polovice srpnja kada je donesen, usvojen na Vladi ovaj zakon komunicirala sa načelnicima i gradonačelnicima i to sam već naglasila u svojoj raspravi. Znači ne samo svoje političke opcije nego i SDP-a. I nitko nije izrazio svoj nezadovoljstvo ovim zakonom. Da će se pravilnikom nešto detaljnije urediti da se proračunom trebaju osigurati sredstva, tu smo se svi složili. Ali da je to tako katastrofalan zakon to ne mogu vjerovati. U radnoj skupini bili su gradonačelnici i načelnici. Imali smo sad, isto tako predstavnike udruge gradova i općina na sjednici Odbora za lokalnu samoupravu. Imamo npr. pokret otoka, isto kaže kao članovi radne skupine doprinijeli smo brojnim poboljšanjima Zakona o otocima te smo izuzetno zadovoljni ostvarenom suradnjom itd.. Svi članci idu u tome smjeru. I tako da me jako iznenađuje vaš nastup. Uz to trebali biste znati da npr. kada govorite o tradicijskom ribolovu da to ne može biti u Zakonu o otocima jer to donosi Ministarstvo poljoprivrede.
Odgovor na repliku, izvolite.
Pa sasvim je očekivano da ćete vi braniti svoj zakon. Dakle ja živim u županiji u kojoj je i gorski kotar i u kojoj su otoci. Ali otok nije samo otok Krk koji se suočava sa isto tako depopulacijom jer mora neke stvari početi rješavati. Ali isto tako imate male otočiće tipa Susak i Lovik i sve, otkud, gdje mladi više ne dolaze, gdje vi imate samo starije osobe koje žive životom gdje ukoliko će ih posjetiti njihova djeca moraju svaki put potrošiti tisuću kuna. O tome govorimo. Vi ste ovim zakonom trebali puno kvalitetnije riješiti način na koji ćete vratiti ljude na te otoke. A poseban problem je ono što još nisam stigla naglasiti su problem ljudi koji rade na otocima. Znači dolaze sa kopna i rade na otocima. O tim ljudima nismo razgovarali, ti ljudi isto tako privređuju i sve svoje doprinose plaćaju na tom otoku ali zapravo nemaju sada nikakva prava.
Hvala vam. Sljedeća replika kolegica Grozdana Perić.
Evo ja se isto pridružujem ovom čuđenju jer mislim da ne znate da cijene recimo roba na otocima neka trgovačka društva i neke trgovačke kuće zapravo nemaju razliku u cijeni na otoku u odnosu na kopno i trude se da spuste te cijene a ne da, upravo iz razloga što postoji način kako se subvencioniraju indirektno zapravo i trgovci i poduzetnici koji su dolje prijavljeni. Osim toga i do sada je, npr. neke su općine imale i kupovale brze brodove da bi mogli svoje građanstvo prevoziti za hitne intervencije u grad jer nije bilo drugačije moguće to riješiti.
Hvala. Odgovor izvolite kolegice.
Ja ne znam kolegice gdje vi živite, ja kad odem na otok praktički 30% skuplje se plati i pizza i piće, kava i sve ono zapravo što vi uzimate. Da li ste vi razmišljali samo o nekakvom Konzumu koji može imat uniforme cijena, ali mislim da su i te cijene jasno je da su, ne 30%, ali su veće. Ono što je činjenica, to je da ja očekujem od vas i trebali ste isto tako odgovoriti na koji način ćete riješiti zdravstvo i koje mjere će biti poduzete kako bi zdravstvo i školovanje djece, onih koji zapravo trebaju ostat i zdravstvo znači koje je namijenjeno tim starijim pacijentima, kako će biti riješeno. I već sada imate otoke u šibenskom arhipelagu 4 otoka na kojem su samo sprovodi, ali djeca se ne rađaju i kako će netko doći tamo i počet živjeti ako nema barem neke osnovne uvjete, a te uvjete može učiniti jedino država koja će propisat nekakve mjere da zadrže učitelje i liječnike i sestre na tim otocima.
Hvala vam kolegice. Sljedeća replika kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Strenja, mislim da nema razloga za ovu žuč koju prolijevate. Vizavi ove konferencije koja je bila u Opatiji, vjerojatno bi bili zvali nekog iz Mosta, ali nemate nijednog čelnika , niti načelnika, niti gradonačelnika na otoku, mislim šta bi sad trebali? Kad govorite o plaćanju i to možda i bolje da ne govorite tko šta treba i koliko isplaćuje ili plaća, ali govorimo o zdravstvu. Evo od vas očekujem prvu konkretnu mjeru da kažete ovoj upravi da je provede kako riješiti pitanje obiteljskog doktora na malom, slabije nastanjenom otoku? Evo ja sam rekao način, recite i vi. Znači kako ga riješiti? Ali nemojte nam raditi ovo u zdravstvu, ne samo vi, nego i svi drugi, pa i ministru zdravstva ću to reć, da dobijemo obiteljskog doktora, doktora obiteljske medicine i odmah ide specijalizacija. I naravno napusti otok i gubimo doktora i gubimo ambulantu. Znači postoji prostor, ali dajmo konkretna rješenja, ne opisivat, recimo toliko nek plati općina, nek plati grad, kad plaćamo turističke ambulante, možemo platit doktore, njih 15 za male otoke, evo nije problem.
Hvala vam. Odgovor na repliku, izvolite kolegice.
Meni bi trebalo malo više vremena da odgovorim, bilo je puno aspekata, ali zadnje je bilo bitno. Došla sam u posjet u Vrgorac, znači ne govorimo sad o otocima i rekla sam načelniku Vrgorca nećete moć zadržat liječnike i medicinske sestre, nema ih, ako im nešto ne osigurate. Ovih dana mi je rekao da gradi zgradu sa 5 stanova za sestre i liječnike. To je poticaj lokalne sredine. Nema druge. A što se tiče otoka, pogledajte u splitsko-dalmatinskoj županiji, zapravo najveći broj načelnika su nezavisni načelnici s kojima mi surađujemo. Ja nisam bila u Opatiji zato jer u tom trenutku je gorio Uljanik i Treći maj, a to su u ovom trenutku bili ključni trenutci za moj grad i za moju regiju, zbog toga nisam bila, ali sam pročitala. I bilo mi je žao da je to u Opatiji, a da nije na Krku ili na Lošinju ili na Braču gdje će se sasvim drugačije moći pristupit i govorit s aspekta otočana. Hvala.
I posljednja replika kolega Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Pa kolegice dobro ste rekli da ne može zakon o otocima i samo zakon o otocima poboljšati kvalitetu života ljudi na otocima i zadržati ljude na otocima jer to mora biti sustavan pristup vlade, svih ministarstava i svih državnih tijela jer često ministarstva regionalnog razvoja i kroz ovaj zakon pokušava nešto pokrenuti, međutim ostala ministarstva i državna tijela ne prate te aktivnosti i sigurno da treba razmišljati o tome kako život na otoku omogućiti i ne samo od turizma, nego od poljoprivrede. Ima ljudi koji su zainteresirani podić tamo i vinograde i maslenike i bavit se stočarstvom, ali kako će se na Visu bavit stočarstvom kad nema veterinara? Zato treba jedan sustavni pristup i sudjelovanje svih ministarstava jer cilj nam je da ima ljudi na otoku, a pogotovo ona tamo stara populacija, fali staračkih domova, o tome nitko ne govori i na otocima ih treba graditi, kao što ih treba graditi kod Vinkovcima i u Gunji, tako i na otoku Visu. Hvala lijepo.
Hvala vam, odgovor izvolite kolegice.
Zahvaljujem kolega. Ja ću reći samo što smatram da je trebalo biti definirano ovim zakonom i što je zapravo po nama jedna lista prioriteta nakon razgovora sa načelnicima sa otoka. Dakle cijena karata, redovi vožnje, brzina putovanja, kvaliteta flote, poljoprivreda, dakle olakšati bavljenje poljoprivredom jer ne može se živjet samo od turizma, zdravstvena skrb, jača autonomija otoka, konkretnija i čvršća suradnja s lokalnim vlastima kojima pripadaju jer Mulat i Iš pripadaju, znamo gdje pripadaju jednoj vrlo razvijenoj sredini, ali oni zbog toga zapravo imaju problem, voda i struja, znači način računanja dodjele vode, ceste i osnovna komunalna infrastruktura i sigurnost, ekologija i zbrinjavanje otpada, opskrba hranom, cijena hrane, pića, građevinskog materijala je veća i teže je nabaviti itd., itd. To je jednom širokom raspravom među načelnicima ipak na neki način isfiltriralo se kao najveći problemi, nažalost odgovore nismo dobili. Da li ćemo to podzakonskim aktima i propisima uspjeti, nisam sigurna. Trebalo je ipak, ovo je zakon koji određuje nešto nakon puno godina, jedno područje trebalo je više.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, koja je ujedno i posljednja. To je rasprava od kolege Željka Lenarta.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolege i kolegice. Evo malo se zahuktala ova rasprava otocima. Ona bi trebala biti daleko i žešća. Nažalost što sam iz tih rasprava danas ja primijetio, da su se i HDZ i SDP složili da postoji kontinuitet politike prema otocima, evo i kolega Borić je to spomenuo. No, nažalost, taj kontinuitet politike prema otocima očito nije dobar, a to nije samo moj zaključak, već ono što je najbolji pokazatelj toga je da i postoji kontinuitet iseljavanja s otoka, da sve više otoka ostaje bez stanovnika, da oni koji imaju stanovnike sve manji im je broj, da ti stanovnici imaju sve lošije uvjete za život. Znamo da je na otoku bitna hrana, voda, prometna povezanost, pomorski prijevoz, nažalost mi danas još imamo brodove koji plove brzinom parobroda iz 19. stoljeća koji povezuju otoke. Bitna je telekomunikacija, televizijski programi, zdravstvo, školstvo, znači sve ono što treba svima nama ovdje u daleko razvijenijim sredinama, to treba i na otocima. Ono što to onemogućava je normalno nedostatak novca, ali možda i nije toliki nedostatak novca koliko je loša politika koja se provodi. Pa evo, na Braču s kojega dolazi kolega Bauka postoji 8 jedinica lokalne samouprave. Jedan otok – 8 jedinica lokalne samouprave. Ja smatram da to nije potrebno, da bi svaki otok trebao imati jednu jedinicu lokalne samouprave, da se sav ovaj novac koji troše administracija koja je nepotrebna tamo preusmjeri u prijevoz, mislim da bi se otočani slobodno mogli voziti besplatno, kao što je kolega Bauk tu i insinuirao. Otok Murter kojega ujutro kad popijete kavicu, obujete tenisice i do ručka možete lagano obići po rubu, također ima dvije jedinice lokalne samouprave. I da sad ne nabrajam otoke po različitim veličinama. Mislim da rasipamo novac na vrlo nebitne stvari. Liječnička skrb na otocima, danas kada se nudi liječnicima da idu raditi u Irsku, Njemačku, bez obzira da li su obavili specijalizaciju ili nisu, za 5 tisuća eura na dalje, vjerujte da će oni odabrati uglavnom taj način da organiziraju svoj život, nego da odu na neki od otoka gdje su im ti uvjeti otežani, a i njihova odgovornost spram ljudi koji tamo žive i nemogućnosti da u određenim uvjetima i pomognu jer nemamo dovoljno kapaciteta za prijevoze u kritičnim situacijama, mislim da će uvijek možda odabrati i ovaj način da se maknu s otoka i da žive na svoj način. Gospodarski pojas. Ono što bi trebalo svakako proglasiti, a što bi vjerojatno i pridonijelo ostanku života na otocima je gospodarski pojas. Sve ovo maltretiranje malih ribara sa veličinama mreža, zabrana lova za njihove potrebe, mislim da je isto jedan od razloga zbog čega se bježi s otoka i ta tradicija koju su otočani svakako imali ulov ribe za svoje potrebe se na ovaj način guši i jednostavno ljudi nemaju niti tu mogućnost, a more je svuda oko njih. Što učiniti da otoci zažive? Nije lagano pitanje i mislim da jedan ovakav mali Zakon to ne može riješiti. Žao mi je što nije danas ministrica ovdje kada se govori o Zakonu o otocima jer to je jedan od vrlo bitnih Zakona koji se odnosi na ljude koji žive u RH na područjima koja su slabo naseljena i gdje trebamo činiti sve napore kako bi oni tamo živjeli, ali ne samo kako bi živjeli već da imaju jedan normalan život tamo na otocima. Svima su nam puna usta otoka kada je sezona, govorimo kako su to biseri Jadrana, kako je to naša komparativna prednost, a onda kada turisti odu, kada dođe bura, oni koji ostanu tamo imaju i fizičke probleme za život, ali i psihološke s obzirom da sve opusti nakon par mjeseci intenzivnog života na otocima. Stvarno su oni prednost, evo s obzirom da sam svojevremeno radio u Ministarstvu turizma, stvarno su oni velika prednost RH, mogli bi donijeti puno dobroga, puno stvorene nove vrijednosti na otocima, no međutim, politika svih ovih godina nije to prepoznala i jednostavno su otoci otišli u smjeru kojem nisu trebali, znači da stanovništvo napušta otoke. Možda je lako razgovarati o otocima kada se živi u Zagrebu, zarađuje u Zagrebu, a dođe se samo preko ljeta malo u svoj zavičaj vidjeti kako je tamo. No, mislim da je ovo tema o kojoj bi isključivo trebali govoriti ljudi koji žive cijelu godinu na otoku, koji i zimu proborave na otoku jer jedino oni imaju pravi osjećaj i oni vjerojatno mogu iznjedriti prava rješenja ovakvih zakona koji bi pomogli da se otoci počnu ponovno naseljavati. Hvala lijepo.
Na vaše izlaganje imamo 3 replike. Prvi je kolega Miro Bulj. Izvolite.
Kolega, spomenuli ste Brač i broj jedinica lokalne samouprave. Zasigurno da ovoj Vladi nije interes decentralizirati sredstva ovim Zakonom prema tim lokalnim samoupravama. Evo, pa i malo prije sam bio na Odboru izvijestio o svome Zakonu, čak se nitko iz Ministarstva nije pojavio da 50% sredstava ostane lokalnim samoupravama od prodaje državne imovine. Nije se nitko po prvi put iz Ministarstva javio. Pa evo prijedlog. Neka bude u drugom čitanju. 100% od prodaje državne imovine koja je vrijedna i otoci daju ogromnu dobit u turističkoj sezoni u državni proračun, ali otoke zaboravljamo. Neka bude 100%, nek ostane od prodaje državne imovine lokalnim samoupravama. Ali to njima nije interes. Interes je od čelnika lokalnih samouprava na otocima napraviti ovisnike, da oni ovise o Vlade, a ne da razvijaju svoje krajeve i na otoku svoje lokalne samouprave.
Hvala. Odgovor.
Poštovani kolega Bulj, u pravu ste što se tiče decentralizacije. HSS već duže vrijeme govori o pravoj decentralizaciji, ne o ovim mrvicama koje se daju jedinicama lokalne samouprave već o pravoj decentralizaciji gdje će se daleko veći dio prihoda stvoriti jedinicama lokalne samouprave, pa isto tako i otocima i kada bi se provela prava istinska decentralizacija za koju nažalost, vladajući nemaju nikako niti želje, a možda niti snage da to provedu, kada bi se ta decentralizacija provela, mislim da o mnogim problemima otoka i otočana sigurno mi ovdje ne bi trebali kao točku imati i ne bi trebali o njima raspravljati, već bi oni mogli sami riješiti svoje probleme s obzirom na prihode koje bi tada imali. Prihode koje oni sada imaju su premali i jednostavno oni nemaju snagu, a što se tiče hrvatske države odnosno Vlade koja upravlja državom, ona nema volje da to riješi, ovo je samo kozmetika kako bi se zamazalo oči javnosti.
Hvala vam. Slijedeća replika, kolega Slaven Dobrović.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Lenart, slažem se sa vašim opservacijama koje ste u diskusiji iznijeli. Mislim da postoji još jedna stvar odnosno ustvari neotkrivena vrijednost dakle u ovom zakonu, barem za sada, možda će se to popraviti, dakle potencijal je održivoga razvoja tih otoka. Moramo znati da su naši otoci doista jedno bogatstvo, spominjali ste i gospodarski pojas koji je jako bitan, s kojim bi se zaštitila dakle ta morski riblji fond, s njime bi se moglo daleko kvalitetnije upravljati na održivi način i uz bitno snažnije češće lokalne zajednice. Spominjan je bio Zakon o mikrosolarima koje smo danas diskutirali na Odboru za gospodarstvo koji je odbijen, koji bi mogao donijeti strahovito potencijala za razvoj, dakle razvoj koji ne uništava potencijal za nove generacije … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Kolega Dobrović, spomenuli ste dobro ovu priču o mikrosolarima, tj. o malim izvorima obnovljive energije. Mi smo imali te zakone, imali smo priču o tome no nažalost prevagnule vjetroelektrane a svi koji bi željeli sami investirati na solarnim ćelijama za proizvodnju električne energije a što bi otocima vrlo dobro bilo jer imaju veliki broj sunčanih dana, ta administrativna prepreka za dobivanje te kvote subvencija za obnovljivu energiju, jednostavno je nemoguće do toga doć. I sam bi ih želio na svoj krov staviti no međutim, znate koja je procedura da se do toga dođe. Onog trena kada svi oni koji budu željeli to napraviti svojim novcem ili na bilokoji drugi način isfinancirati a hrvatska država će reći da, vi to gradite, vjerujte da će puni krovovi biti toga i da će onda naša električna ovisnost otoka biti daleko manja i manji pritisak će biti u sezoni nego što je danas. Hvala.
Hvala vam. I posljednja replika, kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega, dakle vi ste dobro detektirali problem teritorijalnog ustroja koji je u Hrvatskoj preglomazan, znači jedna Austrija sa 10 milijuna stanovnika ima 83 općine i 15 gradova, Hrvatska sa 4 milijuna stanovnika ima 428 općina i 128 gradova, dakle potpuno se ne racionalno gospodari. Evo vidjeli smo situaciju na jednom otoku prije neki dan da su morali zatvoriti vrtić jer općina nema sredstava da ga financira, da su općini isključeni Internet i telefon i čini da ustvari jedina svrha tih silnih općina, spomenuli ste na Braču ih ima čak 8, amo zato da bi HDZ mogao uhljebljivati svoje kadrove koji bi onda poput nekih malih šerifa mogli izvlačiti proračunski novac kao što je to recimo slučaj u Loparu na otoku Rabu. Hvala lijepa.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Pa kolega Bunjac, evo vi ste spomenuli riječ uhljebljivanje, mislim da je to jedan od glavnih hrvatskih problema uz korupciju koja se dešava a vidimo po svim istraživanjima europskima da smo visoko korumpirani. Jedan od dijelova korupcije je upravo i uhljebništvo, ti ljudi uglavnom znaju doć po stričevima ili ne znam kome ili na koji način po nekim stranačkim iskaznicama, ali nažalost mnogi od njih ne znaju odraditi svoj posao. Dobro je za državu ako su došli neki ljudi koji znaju dobro odraditi svoj posao no postoji veliki dio ljudi koji ne znaju odraditi taj posao, ja znam karikirano reć da u Ministarstvu poljoprivrede ima negdje oko 3000 ljudi, da barem pola njih misli da je krava ljubičasta kako je na reklami za Milku. Hvala.
Hvala vam. Nastavljamo sada sa završnim u ime kluba zastupnika, prvi se javio kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, o jednom vrlo bitno zakonu smo završili raspravu, nažalost ovdje nije bilo ministrice, činjenica da kad govorimo o stvarnom životu otočana da je vidljivo da je ovaj zakon pisan iz Zagreba i da nema nikakve veze sa ljudima sa otoka. To može vidjeti iz više primjera, evo npr. šibenski arhipelag ima 4 otoka na kojem ljudi žive. Samo imamo pogrebe, nemamo djece. Da su bolje organizirane prometne linije, brodske linije, češće linije, mladi vole tu živjeti na našim otocima, zasigurno tu ljudi živjeli, da je osigurat uvjete zdravstvenim, školskim djelatnicima, prosvjetarima, zasigurno bi tu života bilo. Nažalost tu života nema. Nažalost u brojnim otocima ima više lokalnih samouprava nego stanovnika, više čelnika lokalnih samouprava nego ukupni broj stanovnika. A mi dajemo prijedloge u klubu MOST-a, isključiva zaštita ribara, isključivi gospodarski pojas, mikrosolari koji rješavaju problem energetike i boljeg življenja na tim otocima. Ja danas dajem prijedlog na odboru di se po prvi put nitko nije pojavio iz ministarstva, da 50% sredstava od prodaje državne imovine ostaje jedinicama lokalnih samouprava. Nitko nije došao po prvi put predsjednik odbora je gospodin Kosor je kazao da nije došao predstavnik ministarstva državne imovine. A danas nema ministrice. To vam govori da mi ovdje saborski zastupnici i Sabor jednostavno omalovažava ih prije svega predsjednik Jandroković koji je podložan i koji je prepustio apsolutnu vlast predsjedniku Vlade što nije dobro. Ovo je Parlament i ovdje izvršna vlast mora poštovati. Ne samo da ne odgovaraju pitanja koja postavljamo kao zastupnici nego ne dolaze na odbore, na naše zakonske inicijative da se očituju. To je trenutna situacija da je ovaj Parlament preuzeo diktaturu Andrej Plenković i njegovom izjavom koju govori, njemu je bitno da vi kolege načelnici s otoka budete njihovi ovisnici. Ali sad vi koji ste u HDZ-u, vama je lakše jer morate se slikati iza njega i mora vam narediti kako ćete glasati. Ali šta kad bi se promijenila vlast? Da to radite u interesu budućnosti. Ovdje nije pitanje da od vas stvara ovisnike, da plačete nad njim, da predizborno vrijeme dolazi, kako je dao ovom otočkom otoku nekakve iznose. Izborite se za samostalnost odlučivanja otočana, pa tako i u čl. 17. nitko ne treba biti sa područja otoka u ovom otočkome vijeću, nitko. Pročitaj čl. 17. Nisi pročitao Zakon, a sa otoka si. Zamolio bih vas, nervozan je kolega Borić. Došao načelnik općine sa otočkog područja [[Upadica Hajdaš-Dončić: Evo, ja vas stvarno molim, nemojte dobacivati govorniku, evo. Prosim čak lepo, evo.]] Ma naredila mu je ministrica koja trenutno je resorna ministrica, koja sad piše pravilnik gdje će pjevati Marko Perković Thompson, a manje je zanima ovaj Zakon koji je u mnogo novca potrošila za PR ovoga Zakona. Baš me zanima, zastupničko pitanje ću postaviti, koliko je novca uloženo za PR, koliko ulaže svoj, a nema je kod ovako bitnih zakona, a slijedi nam iza i Zakon o brdsko-planinskim područjima i nerazvijenim područjima, potpomognutim područjima. Još jednom, vrlo bitne stvari ovdje su iznesene. Poručite ministrica da bi bio red da dođe ovdje pred saborske zastupnike već kad pleše sa Plenkovićem šokačko kolo, a ne smije im se nitko približiti iz politike njima. Znači, ovdje je problema bezbroj. Imamo gospodarski pojas koji smo dali za zaštitu ribara, imamo problem gdje na Pagu sortirnicu, gdje rade razvrstavanje otpada, tj. pretovarnu stanicu na Pagu, gdje ljudi se bave stočarstvom, proizvodnjom paškog sira. To je ogroman problem, potičimo naše ribare, zaštitimo naš gospodarski pojas, budimo suverena država, nemojmo ići klečeći, nemojmo slušati učenike i njihove kumove od onih koji su locirali, uhićivali, transferirali i onih koji su bili se protivili gospodarskom pojasu da bi se dodvorili europskim činovnicima, da bi stvarale europsku karijeru, svoju osobnu, nego štitimo hrvatskog ribara, ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Izvolite kolega Borić, u ime Kluba zastupnika HDZ-a završno.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo, želim nešto reći za kraj jer činjenica jest da pokušaj [[Upadica Hajdaš-Dončić: Ja vas molim, može? Kolegice i kolege. Hvala. Dobro je.]] Čini mi se da od jutra ima jedan pokušaj da se obezvrijedi vrijednost ovog Zakona, ja mislim na potpuno promašenim temama i platformama koje su se bistrile negdje u MOST-u, ali loše je to. Nije tu bilo ništa konkretno osim iskazivanja jednog uvrijeđenog stava da vas se nije zvalo na jednu konferenciju koja je, usput rečeno organizirao jedan dnevni list, ne ministarstvo. I jednostavno ne znam što Vladi kačite za leđa. Što se tiče ovih iznesenih neistina o tome da na šibenskim otocima nema života, na Zlarinu ove godine prvi puta 7 prvašića, prošle godine jedan. Sve skupa 8. Ima života i treba ga čuvati. Upravo smo to govorili na tim malim i slabije naseljenim otocima i upravo ova uprava ovdje ima zadatak da učini sve da tamo života bude. Nisu problem veliki otoci više. To je bilo možda prije 20-ak godina, ali razina pomoći države mora biti kontinuirana da bi otoci mogli vraćati ono što je u njih ulagano, a mislim da su zadnjih 10-ak godina itekako to počeli jer sam navodio brojke jasno, provjereno što znači samo poboljšanje pomorskog sustava brodovima, novim lukama i ukupno povećanje prevezenih putnika samo nekoliko godina za gotovo 2,5 miliona putnika i gotovo 500 tisuća vozila. Što smo čuli od prijedloga? Vrlo malo. Čuli smo nešto o mikrosolarima. Za vaše gospodo znanje, na otocima su krovovi puni mikrosolara, ali za vlastitu uporabu, ne za prodaju. Zašto ne možemo prodati? Zato jer je neka Vlada prije potrošila sve ukupne kapacitete koji su bili na raspolaganju, što ne znači da na otocima neće krenuti prve dvije fotonaponske elektrane. Prva ide na otoku Cresu, vrlo velika. Mislim da će slijedeća biti na otoku Rabu. Nema prepreke za izgradnju mikrosolara, ali za osobu uporabu. Što se tiče teritorijalnog ustroja, razumijem potrebu stranaka koje nemaju lokalne čelnike ili ih imaju vrlo malo, da bi ukinuli sve. To razumijem. Ali osuđivati Brač da ima 8 lokalnih samouprava, da je to greška. Što ne kažete mjeru vi u MOST-u koji ste predložili kroz reformu, vašu reformu javne uprave da ćete nagraditi svakog načelnika i gradonačelnika koji će ukinuti svoju općinu ili grad, pripojiti je drugom i da ćete mu za to dati 6+6 naknadu. Kakav je to prijedlog? To je prvenstveno nepoznavanje zakonskih prijedloga ili zakonskih propisa. Zna se tko osniva, i tko ukida općine i gradove. To sigurno nije načelnik i to sigurno nije gradonačelnik, gospodo iz MOST-a. Tako da malo bolje se pripremati, ovo je bila vrlo vrijedna tema da se o njoj kvalitetno raspravlja i imali smo dosta toga, nadam se da su zapisali ono što je bilo dobro da se ispravi do drugog čitanja. Ova Vlada itekako ima sluha za sve prostore RH i prva sjednica ikada Vlade RH na jednom otoku biti će krajem 10 mjeseca ove godine, što god vi u MOST-u mislili o tome. To je itekako pokazatelj koliko se želi brinuti i dalje o tom prostoru. A vi kažem, nastavite sa svojom politikom poništavanja svega što želi dobro napraviti i onda gospodo, idu izbori, samo da vam ova vaša kako bi je nazvao, pokret opstanka, jel' tako ide to, da vam se ne pretvori u pokret nestanka. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije povrede Poslovnika, prvu je dignuo poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, kolega Borić je povrijedio članak 33. a predsjedavajući vi niste bili nego bio je vaš prethodni kolega potpredsjednik gdje cijelo vrijeme se ovdje oslanjao o MOST-u govorio, kako mi nismo bili na otocima, nismo upoznati, ja sam otišao na Pag i vi ni ste tu došli gdje se baca otpad. Prema tome, ja sam otišao sam, ne treba mene pozivati, jedino me narod pozvao. Vama je problem ovdje jedan kolega Boriću, a predsjednik vam nije dao opomenu, imaju jedan problem…
…/Upadica Reiner: Kolega Bulj, hvala./…
… što vi imate više načelnika općina…
…/Upadica Reiner: Vi ste iscrpili svoje vrijeme./…
… nego stanovnika…
…/Upadica Reiner: Kolega Bulj, ne možete dalje govoriti./…
To vam je jedan od većih problema.
…/Upadica Reiner: Kolega Bulj, molim vas./…
I nema rađanja nego djeca umiru odnosno stari umiru a djeca se ne rađaju.
Kolega Bulj, izričem vam opomenu. Izvolite, kolega Grmoja. I naravno, nije bilo nikakve povrede Poslovnika.
Bilo je, bilo je povrede Poslovnika, članak 33., vi ste povrijedili Poslovnik jer kao predsjedavajući niste reagirali na izlaganje kolege Borića koje je bilo izlaganje o MOST-u, njegov doživljaj MOST-a, govora o tome što MOST, što pokazuje da je jako nervozan. Cijelo vrijeme se bavi MOST-om, voli mene spominjati očito da mi gađamo u pravu metu, znači očito da gađamo u metu, da ukazujem da ova Vlada ne radi ništa i da je pogrdna reforma javne uprave.
…/Upadica Reiner: Hvala, kolega Grmoja./…
I da je ostavljeno u Ministarstvu uprave akcijski plan vrijedan…
…/Upadica Reiner: Premašili ste i vi vrijeme./…
… 880 milijuna kuna, hvala.
Kolega Grmoja, i vama izričem opomenu, a drugo, ja nisam bio ovdje. Prema ovome što vi kažete, po tome nitko ništa ne bi smio ovdje govoriti jer svatko se referira na…
… [[Upadica Bulj, ne razumije se.]]
… eventualno nekoga drugoga slažući se ili ne slažući se s njime, po čemu bi to bila povreda Poslovnika osim ako nije vrijeđao nekoga.
…/Upadica Bulj: On je trebao govoriti o otocima./…
Dobro, riješili smo tu stvar, prema tome …
… [[Upadica Grmoja, ne razumije se.]]
…/Upadica Bulj: On je trebao govoriti o otocima./…
Kolega Grmoja, ja vas upozoravam ako sad zlorabite povredu Poslovnika, ja ću vam ponovno dati opomenu, drugu opomenu. Izvolite kolega …
… [[Upadica Grmoja, ne razumije se.]]
To nije povreda Poslovnika da vi mene pitate ni koji je članak povrijeđen.
Povrijeđen je članak 33. Vi kao predsjedavajući niste reagirali na činjenicu da kolega Borić nije uopće pričao o ovom zakonu kojeg ovdje mi danas obrazlažemo, o kojem govorimo nego se referirao na ono što MOST radi i što mi predlažemo.
Ovako, ja nisam vodio sjednicu kao što znate vrlo dobro, prema tome, nije povrijeđen Poslovnik i to i vi znate. Neću vam izdati drugu opomenu ali molim vas, nemojte zlorabiti tu instituciju. Kolega Bulj i vas upozoravam, riskirate drugu opomenu.
… [[Upadica Bulj, ne razumije se.]]
Samo vam upozoravam.
Pa kako ste mi mogli dat opomenu kad niste bili tu i ne znate šta je bilo, šta je govorio čovjek.
Znam da vi ste premašili za 40 sekundi vaše vrijeme npr. Dobro, sad će završno u ime predlagatelja poštovani državni tajnik u Ministarstvu razvoja i fondova EU-a.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici. Evo na kraju ove zaista sveobuhvatne rasprave i diskusije, htio bi samo na početku reći, dakle zašto danas nema naše resorne ministrice. Gospođa Gabrijela Žalac danas je u Slavoniji iz razloga što je dakle još prije pa 4 mj. gotovo dogovoren posjet povjerenice Europske komisije za regionalnu politiku gospođe Corina Cretu i dakle jednostavno uz svo nastojanje, nije mogla biti s nama. Inače informacije radi, dakle ona je apsolutno i vrlo intenzivno i aktivno sudjelovala su svim radnim skupinama, sastancima odnosno sjednicama otočnog vijeća. Evo jučer sam bio na jednoj takvoj, dakle i ona je osobno bila na istoj gdje je slušala naravno mišljenja, razmišljanja, sugestije, prijedloga članova otočnog vijeća gdje dakle kao što smo već čuli danas, došlo je jako mnogo prijedloga tijekom proteklih mjeseci i koji su se gotovo svi uvažili. To mogu konstatirati jer sam to čuo iz usta predstavnika i lokalne i regionalne razine resornih ministarstava koja sudjeluju na tom otočnom vijeću, akademske zajednice, organizacija civilnog društva, dakle zaista su brojni prijedlozi predloženi i svi su oni kao takvi, gotovi svi uvršteni u prijedlog ovoga zakona. Također, naravno ovo je prvo čitanje nacrta prijedloga zakona na kojem se ne očekuje da bude idealan materijal, ali mogu reći da se u njega uložila bez obzira na ovdje izreče kritike, mnogo truda, mnogo napora. Činjenica je da je u prošlosti, dakle u proteklih 20-ak godina, znači koliko od 1999. g. imamo prvi Zakon o otocima, da su se nekakve dodatne mjere uvodile i kao što je i zastupnik gospodin Šuker rekao, dakle otoci su živnuli, naravno da nije 100%-tno oživljavanje ali određeni trendovi su se promijenili što nas naravno veseli i zato se ide s ovim zakonom koji nije nikakav PR nego je zaista potreba koju izražavaju otočani. Brojne nove stvari uz zadržavanje svih postojećih mjera i unaprjeđivanja nekih o kojima sam govorio u uvodnom izlaganju koje direktno utječu na život otočana, odnosno otočnog stanovništva, sigurno do sada su pokazali dakle značajne rezultate i ono što je isto tako jako važno za reći, zaista država kao država, odnosno vlada kao vlada da budem precizniji vrlo mnogo skrbi o otocima, nisam siguran da li je to danas ovdje rečeno, možda i jest. Dakle u 2017. godini ukupno je iz svih resora 1,7 milijardi kuna uloženo u područje tih 1244 otoka, otočića, hridi i grebena. Dakle a kad govorim o ovoj vladi, dakle to jasno govori o orijentaciji ove vlade RH, dakle da zaista regionalno razvija sve njezine segmente. Dakle vi znate da se u mandatu ove vlade redovito održavaju sjednice izvan Zagreba, da se redovito održavaju sastanci i sjednice sa predstavnicima, kako regionalne samouprave, tako i lokalne samouprave tako da već smo i čuli danas, sjednica Vlade RH po prvi put će biti održana na Hvaru za malo više od mjesec dana, 26.10. gdje će, siguran sam, riješiti se brojni, konkretni životni problemi koji se na otocima do sada nisu riješili, uključujući dakle naravno i brojne probleme sa nekretninama, odnosno zemljištima itd. Evo dakle čuli smo od vas, rasprava je bila vrlo sadržajna, čuli smo neke korisne sugestije, zaista korisne koje ćemo naravno popraviti, odnosno do drugog čitanja ćemo ih sigurno unaprijediti. Vjerujem da ćemo što se tiče samog konačnog prijedloga zakona dobiti kvalitetniji materijal i očekujem još isto tako kvalitetnu raspravu i kod tog konačnog prijedloga zakona. Ali nažalost osobno moram reći da sam očekivao malo više konkretnijih primjera koje očekujete kao zastupnici da bi bili u ovom zakonu, ali to je sve dakle normalno. Hvala vam lijepa na pažnji.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike na vaše izlaganje. Prva je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepo. Pa gospodine … [[Govornik se ne razumije.]] kad ste već rekli da ste očekivali konkretne prijedloge, ja bih vas molio da nam konkretno onda odgovorite i na bar neke od njih, a ja sam bio vrlo konkretan i zamolio da temeljem zahtjeva koji su bili na marginama ove konferencije koja se spomenula nekoliko puta u Opatiji, kod brojnih sastanaka sa predstavnicima koji su različitih političkih opcija, grada Krka, Cresa, Lošinja, Primorsko-goranske županije, da se problem alohtone, autohtone i invazivne divljači riješi na drugačiji način, a ne ovako kako ste predložili i u potpunosti promijenili prvobitni tekst kakav je bio predložen glede ovog problema. Pa vas molim konkretan odgovor da li ste u stanju to promijeniti ili ste čvrsto ostali do toga da upropastite sve ono što se tiče ovčarstva npr. na otoku Cresu, Krku i Malom Lošinju?
Odgovor poštovanog državnog tajnika, izvolite.
To sam zaboravio spomenuti, znači nismo odustali od toga, već evo kolegica pomoćnica ministrice koja je baš u upravi za otoke mi kaže da ćemo već sljedeći tjedan nastaviti razgovore sa nadležnim resorima te Ministarstvom poljoprivrede, siguran sam da ćemo do konačnog prijedloga zakona imati, ja bih rekao, kvalitetniji okvir jer slažem se da je to veliki problem i to sam čuo od mnogih kolega gradonačelnika i načelnika sa otoka.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvaženi državni tajniče. Očito ste nezadovoljni raspravom koja je bila u Saboru pa na taj način ste imali potrebu to i sa govornice reći, ali postoji nešto vrlo konkretno. Dakle načelno ste i uvodno, a i sad govorili o problemu rješavanje imovinsko pravnih odnosa, odnosno bolje rečeno sređivanje katastra i gruntovnice. Kad usporedite katastar koji je aktualan i sa orto foto snimkama naših otoka, onda vam otprilike pola otoka i pola kuća se nalaze u moru kad uspoređujete karte. I nešto što bi bilo za očekivat, da odredba ovog zakona bude prioritetno rješavanje otoka, odnosno situacije na otocima građevinskih područja. Jer ono što imamo prilike vidjeti temeljem važećeg zakona o katastru, da kad kreću izmjere, izmjere traju 2, 3 godine i cijelo vrijeme se zapravo mjere cijeli otoci. A ono što bi trebalo napraviti za građevinska područja je da takva odredba u ovom zakonu bi bila sasvim u redu jer na taj način onda da se primjenjuje poseban propis vezan uz to. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika, izvolite.
Zahvaljujem na pitanju. Dakle nisam mislio samo na rješavanje zemljišnih katastarskih knjiga, nego sam mislio dakle i na one nekretnine koje već dugi niz godina muče, kako općine, tako i gradove koji će sigurno biti rješavani sukladno svim ostalim sjednicama vlade koje su se događale proteklim mjesecima. A ovo je svakako jedan od prioriteta i jedan zaista, kako bih rekao, strateški cilj koji se na otocima mora postići, dakle evo, rekao sam da je rasprava bila u dobrom djelu i konstruktivna, ali da je naravno moglo biti i malo više konkretnijih stvari, ali dobro. Očekujemo da ćemo u dogovoru sa našim, sa državnom geodetskom upravom, sa resornim ministarstvom, našim ministarstvom napraviti kvalitetan okvir, da naravno sudjeluju i jedinice lokalne samouprave, regionalne samouprave i da zaista taj problem riješimo.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog zakona o otocima, prvo čitanje, P.Z. br. 413., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog zakona o otocima. 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 94 za, 28 suzdržanih donijet Zaključak kao su ga predložila saborska radna tijela.
Time zaključujem raspravu o ovoj točci, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sada bih predložio da sljedeće dvije točke objedinimo kao raspravu. O tome je bilo govora prije. Da li se slažete s time? Slažete se. Nitko nije protiv. Dobro, hvala. Pa ćemo objediniti i raspravljati zajednički o - Prijedlog Zakona o potpomognutim područjima, prvo čitanje, P.Z. br. 410 - Prijedlog Zakona o brdsko-planinskim područjima, prvo čitanje, P.Z. br. 412 Predlagatelj oba je Vlada RH temeljem članka 85 Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu te Odbor za regionalni razvoj i fondove EU. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu regionalnog razvoja i Fonda EU Velimir Žunac. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Obzirom da smo dakle objedinili ove dvije točke, ja ću prvo se referirati na Zakon o brdsko-planinskim područjima, nakon toga na Zakon o potpomognutim područjima da ne dođe do nekakvih kolizija. Dakle programom Vlade RH za razdoblje 2016.-2020. godina u dijelu koji se odnosi na poticanje ravnomjernog regionalnog razvoja svih krajeva, dakle a to je definirano u poglavlju 8, predviđena je izrada novog Zakona o brdsko-planinskim područjima, Ministarstvo regionalnog razvoja kao i Fondova EU kao nositelj politike regionalnog razvoja pristupilo je izradi novog Zakona o brdsko-planinskim područjima. Problematika brdsko-planinskih područja do sada se uređivala u okviru zakona koji je donesen 2002. godine a koji je u međuvremenu imao 7 izmjena i dopuna. Tim zakonom, … [[Govornik se ne razumije.]] aktualnim zakonom u kategoriju brdsko-planinskih područja ušlo je 45 jedinica lokalne samouprave koje su bile dispezirane u 11 županija. Brdsko-planinska područja, nije to tajna, vrlo su ozbiljno suočena sa nizom gospodarskih, socijalnih izazova a to je još dodatno izraženo i zbog dakle postojećih geomorfoloških karakteristika i otežanih klimatskih uvjeta. Prepoznata je problematika depopulacije, brdsko-planinskih područja te svi navedeni gospodarski i socijalni problemi naravno ovisno o specifičnostima brdsko-planinskih područja, dakle nisu oni svi isti ali slične probleme dijele. Problemi s kojima se susreću dakle jedinice lokalne samouprave sa statusom brdsko-planinskih područja su prije svega otežana dostupnost i obavljanje javnih službi, kontinuiranje iseljavanje stanovništva, oslabljena temeljna infrastrukturna osnova i nepovoljni trendovi gospodarskog rasta. Dakle cilj ovog zakona je osigurati podlogu za jačanje konkurentnosti i ostvarenje vlastitih razvojnih potencijala brdsko-planinskih područja. Dakle ovaj zakon, to je pravni okvir koji objedinjava materiju brdsko-planinskih područja a regulira se i drugim posebnim propisima. Ono na što želimo staviti naglasak ovim zakonom a to je dakle na specifičnosti određenih mikrolokacija i na neki način potaknuti aktivaciju svih dionika na zajedničkom radu za dobrobit brdsko-planinskih područja te stvaranje pretpostavke za njihov gospodarski oporavak. Dakle ovim nacrtom prijedloga Zakona o brdsko-planinskim područjima propisuje se uvođenje programa razvoja brdsko-planinskih područja kojim će se utvrditi dakle i konkretne mjere i projekti i projekti i poticanje razvoja brdsko-planinskih područja, nositelji njihove provedbe, provedbene radnje, izvid sredstava te metodologija praćenja provedbe i vrednovanja pojedinih mjera. Zatim uvodi se Fond za brdsko-planinska područja u okviru kojeg će se financirati programi i projekti poticanja razvoja brdsko planinskih područja, infrastrukturni i drugi projekti koji pridonose i doprinose poboljšanju kvalitete života stanovnika ovisno o njihovim potrebama i specifičnostima. Uvodi se hrvatski gorski proizvod koji ima za cilj poticanje proizvodnje i plasmana te promocija izvornih i inovativnih proizvoda tih područja, dakle želimo osigurati stručnu i financijsku pomoć i potporu koja ima za dugoročni cilj zadržavanje i poticanje proizvodnje na lokalnom području, samozapošljavanje i prepoznavanje kvalitete lokalnog kraja. Također uvode se posebni kriteriji odabira projekata te oblikovanje potpora za projekte na brdsko-planinskim područjima za čiju se provedbu planiraju koristiti sredstva europskih strukturnih i investicijskih fondova. Također uvode se zelena i održiva mjerila u postpuku javne nabave sa ciljem smanjenja potrošnje resursa, onečišćenja okoliša, jačanja izvornog domaćeg proizvoda. Znači također ovim zakonom se između ostalih odredbi refefinira i obuhvat brdsko-planinskih područja. Dakle, jedinice lokalne samouprave koje bi na temelju ovog zakona dobile i stekle status brdsko-planinskog područja bi se razvrstavale prema njihovim geografskim obilježjima, prirodnim i drugim posebnostima kao što su geomorfološki kriteriji, klimatska obilježja, naravno i nadmorska visina, nagib itd., demografska obilježja, infrastrukturna obilježja. Dakle, ali prema indeksu razvijenosti dakle koji su određenim zakonom, posebnim zakonom kojim se uređuje regulirani razvoj, dakle i to bi bilo u tri skupine. Prvu skupinu bi činile jedinice lokalne samouprave koje bi stekle status brdsko-planinskog područja a bile bi razvrstane kao potpomognuta područja, drugu skupinu bi činile dakle to su skupine od 1-4, druga skupina bi bile jedinice lokalne samouprave koje bi stekle status brdsko-planinskog područja a sada imaju status, dakle da su u trećoj i četvrtoj četvrtini iznadprosječno rangirane, dakle to bi bile sadašnje 5. i 6. skupina. I treća skupina brdsko-planinskih područja činile bi jedinice lokalne samouprave koje ovim zakonom bi stekle status brdsko-planinskog područja a razvrstane su dakle u prvoj i drugoj četvrtini iznad prosječno rangiranih, odnosno tzv. 7. i 8. skupina prema indeksu razvijenosti. Dakle također status brdsko-planinskog područja ovim prijedlogom zakona ne bi mogle ostvariti jedinice koje su obuhvaćene posebnim propisom kojim se uređuje razvoj otoka, dakle prema Zakonu o otocima odnosno one koje se dakle svojim teritorijem protežu uz morsku obalu i imamu gustoću naseljenosti veću od 20 stanovnika po km kvadratnom. Dakle, određena sredstva se naravno planiraju u državnom proračunu RH na razdjelu Ministarstva regionalnoga razvoja, na aktivnosti koja se zove razvoj brdsko-planinskih područja. Dakle i to su dakle sredstva od 20 milijuna kuna i u procijenjenom iznosu i za 2019. i za 2020. godinu. Naravno da će u tim svim aktivnostima i druga središnja tijela državne uprave prilikom planiranja mjera i programa za razvoj upravno područje svoje nadležnosti, naravno ovisno o prirodi mjera i o raspoloživim financijskim sredstvima također planirati potrebna sredstva unutar svojih proračuna i voditi računa o učinku pojedine mjere na razvoj brdsko-planinskih područja. Evo to bi bio dio koji se tiče znači brdsko-planinskih područja a nekoliko minuta i o Prijedlogu zakona o potpomognutim područjima. Također u programu Vlade RH za razdoblje 2016.-2020. dakle, u kojem se dakle, govori odnosno definira poticanje ravnomjernog regionalnog razvoja svih krajeva RH predviđena je izrada posebnog Zakona o potpomognutim područjima. Naravno, temeljem toga Ministarstvo regionalnoga razvoja krenulo je u izradu Nacrta prijedloga Zakona i izradilo ovaj Nacrt prijedloga Zakona o potpomognutim područjima. Do sada se problematika potpomognutih područja rješavala Zakonom o regionalnom razvoju u kojem su iste definirane kao područja RH koja na temelju indeksa razvijenosti zaostaju za nacionalnim prosjekom i čiji je razvoj potrebno dodatno poticati. Kao što znate, odlukom Vlade RH o razvrstavanju jedinica lokalne i područne, regionalne samouprave prema stupnju razvijenosti status potpomognutih područja ostvarilo je 304 grada i općine odnosno 55% jedinica lokalne samouprave od ukupno 556, 304 njih se klasificiraju kao potpomognuta područja. Velik broj nažalost, ali to je stanje koje je naravno iziskuje i određene mjere i nove zakone i nova sredstva financijska itd. Cilj Zakona je dakle da se na tim područjima koja zovemo potpomognuta osiguramo podlogu za jačanje konkurentnosti ostvarenje također vlastitih razvojnih potencijala svih tih područja, a naravno najviše usmjereno na gospodarstvo, te na socijalne i demografske poteškoće. Dakle, ovaj Zakon je pravni okvir kojim se objedinjava materija potpomognutih područja, a želi se staviti naglasak upravo na te specifičnosti koje muče sva ova područja kako bi se potaknuo njihov gospodarski oporavak, što je preduvjet za sprečavanje daljnjeg iseljavanja stanovništva i smanjenja negativnih demografskih trendova. Ključne mjere koje će se poticati su naravno, mjere koje se tiču, dakle gospodarske mjere, socijalne mjere, demografske mjere, mjere stambenog zbrinjavanja, te mjere jačanja administrativnih kapaciteta. Ovim Zakonom se uvodi program održivog društvenog i gospodarskog razvoja potpomognutih područja kojim ćemo kao i u godinama do sad, ali kroz druge instrumente i dalje pokušati kroz konkretne mjere i projekte poticanja potpomognutih područja razvijati ta područja. Naravno, moraju se znati i u tom programu će biti definirani i nositelji provedbe, provedbene aktivnosti, metodologija praćenja provedbe i vrednovanje pojedinih mjera. Uvodi se i fond za potpomognuta područja iz kojeg će se financirati infrastrukturni projekti, te drugi projekti koji doprinose razvoju potpomognutih područja i programi namijenjeni isključivo jedinicama lokalne samouprave koje se nalaze na području koje zovemo potpomognuto. Također, uvode se posebni kriteriji odabira projekata, te oblikovanje potpora na projekte na potpomognutim područjima za čiju se provedbu planiraju koristiti sredstva europskih fondova, dakle bilo strukturnih, bilo investicijskih i svih drugih izvora. Planira se dakle, odnosno uvodi se načelo održive proizvodnje i potrošnje, dakle poticanjem korištenja zelenih i održivih mjerila u postupcima javne nabave. Zatim, uvodi se pravo na novčanu naknadu od prodaje ulaznica za posjećivanje zaštićenog područja koje mogu ostvariti jedinice lokalne samouprave za potpomognutim područjima i na onima koji se nalaze u zadnjoj četvrtini iznadprosječno rangiranih jedinica lokalne samouprave, dakle tzv. 5. skupina, a koja na svom području imaju evidentiraju zaštićeno područje. Zatim, bit će, također planira se kao jedna od mjera se koje se uvodi, dakle poticanje zapošljavanja osoba onih zanimanja koja pridonose poboljšanju kvalitete života na potpomognutim područjima i također dakle, uvode se određene porezne olakšice za potpomognuta područja, dakle porezni obveznici koji obavljaju samostalnu djelatnost na potpomognutim područjima mogu ostvariti pravo na potporu male vrijednost u skladu sa Zakonom o porezu na dohodak i Zakonu o porezu na dobit. Dakle, kao što ste vjerojatno primijetili, svi ključni elementi su nabrojani, ali naglasak Zakona je na programu održivog društvenog i gospodarskog razvoja potpomognutih područja. Dakle, on objedinjava sve aktivnosti na potpomognutim područjima koje proizlaze kako iz ovog Zakona, tako i iz propisa kojima se uređuju i gospodarstvo i socijalna i demografska politika, stambeno zbrinjavanje i jačanje administrativnih kapaciteta. Naravno, ono što planiramo je da u izradi ovog programa održivog društvenog i gospodarskog razvoja potpomognutih područja sudjeluju svi ključni dionici koji će doprinijeti njihovom razvoju budući da najbolje prepoznaju, dakle neovisno da li su sa lokalne, regionalne, nacionalne razine, akademske zajednice, dakle predstavnici upravo tih područja će biti ti koji će sudjelovati u pripremi i izradi ovog programa. Što se tiče financijskih sredstava, znači sredstva se planiraju u državnom proračunu RH na razini Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU pod aktivnošću koja se zove Razvoj potpomognutih područja za 2019. godinu u procijenjenom iznosu od 85 milijuna kuna, a isto tako i za 2020. godinu, što je značajno povećanje u odnosu na 2018. odnosno aktualnu godinu. Naravno da će i druga središnja tijela državne uprave za mjere i programe razvoja upravo područja iz svoje nadležnosti planirati potrebna sredstva unutar svojih proračuna i voditi računa o učinku svake pojedine mjere na razvoj potpomognutih područja. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo priličan niz replika. Krenimo po redu. Prvi je bio poštovani zastupnik Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, recimo za razliku od prethodnog Zakona za koji je također rečeno da fali dosta konkretnih mjera, problem oba zakona koja nam sad predstavljate, Zakon o brdsko-planinskom području i potpomognutim područjima je da su oni potpuno, u cjelini su neodređeni i sve se svodi na provedbu kroz program razvoja i podzakonski akte koje tek treba donijeti. Dakle, izostaju konkretne mjere i aktivnosti za poticanje razvoja jedinica lokalne samouprave sa statusom brdsko-planinskog područja. Sve ono što bi trebalo pridonijeti gospodarskom i svekolikom razvoju mi zapravo ne vidimo. Puno toga ste izostavili. Evo, recite nam zašto ste izostavili iz prve verzije planinsku iskaznicu koja je recimo, trebala omogućiti svima sa prebivalištem u brdsko-planinskom području da imaju pravo na iskaznicu u svrhu ostvarivanja prava i povlastice u sustavu javnog prijevoza koja je bila jedna konkretna mjera, a i tu konkretnu mjeru ste u međuvremenu izbacili.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, da u pravu ste, ovo su novi zakoni, Zakon o otocima je zakon dakle koji je prvotno donesen 1999. godine, dakle on se već 20-ak godina praktički razvija, unaprjeđuje, poboljšava i puno je više konkretnih mjera u njemu jer su oni dakle životniji. Ovo su novi zakoni gdje tek trebamo znači na neki način prepoznati sve ono što je ključno a znamo da problemi su već sada. Ono što je bitno dakle čitav set zakona pogotovo kada govorimo o poreznoj reformi već je donesen, znači to je bila direktna pomoć upravo jedinicama lokalne samouprave. Naravno to nisu građani, to su jedinice lokalne samouprave jer brojne jedinice, pogotovo ove koje se tiču dakle potpomognutih područja i brdsko-planinskih područja su te koje su to zaista i osjetile i to onako značajno. A što se tiče, dakle očekujemo dakle da ćemo i u ovoj raspravi čuti nešto konkretno. Naravno ovo je prvo čitanje, biti će prilike da to kažemo. Što se tiče [[Upadica Reiner: Hvala.]] Pardon.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Vešligaja. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Moram se nadovezati evo na kolegu Jovanovića i složiti se sa njim da je nažalost pred nama jedan vrlo općenit zakon. Očekivao sam puno više nakon ovih dugotrajnih rasprave koje su bile oko ovih dugotrajnih rasprava koje su bile oko ovoga zakona, zasjedanje radnih tijela, raznih tematskih sjednica koje smo imali u Hrvatskom saboru. I očekivao sam zakon sa konkretnim mjerama, očekivao sam zakon koji će odrediti obuhvat područja koja će ući u brdsko-planinska područja, očekivao sam tu jasne kriterije koje će dati, jasne kriterije koji će biti definirani za obuhvat tih područja. Nažalost sve to i još puno toga nije napravljeno u Zakonu o brdsko-planinskim područjima. A moram reći da ljudi koji žive na tim područjima a nažalost sve ih je manje i manje očekuju od nas konkretne mjere. Vjerujem da ga do drugog čitanja barem možemo popraviti. Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem na pitanju poštovani zastupniče. Kao što sam rekao, ovo je prvo čitanje zakona, paralelno se radi na drugim aktivnostima. Dakle, nismo mogli nažalost uvrstiti u Prijedlog zakona o brdsko-planinskim područjima neke određene dakle spoznaje koje u ovom trenutku sada znamo jer smo dakle određene studije odradili, dakle imamo jednu sad puno stručniju podlogu dakle u smislu i analitike i pokazatelja što se tiče konkretno brdsko-planinskih područja tako da će to siguran sam biti uključeno u onoj konačnoj verziji gdje će se sigurno osjetiti onda dakle kvalitetnije kako bih rekao sadržajno u ovom dakle zakonu. Znam da je problem vrlo životan i to i je smisao da kroz ovaj zakon, da kroz mjere koje će on iznjedriti, kroz sve ono što ćemo dogovoriti, odnosno provoditi da unaprijedimo područje koje je u problemima.
Hvala. I sljedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče mene zanima koliki vam je napor trebao da napravite ovaj Prijedlog zakona o brdsko-planinskim područjima. Dakle ovaj Zakon je od strane vaše Vlade najavljen prije 2 godine. I šta mi dobijemo nakon svih tih rasprava, okruglih stolova u Saboru, javnih rasprava? Dobijemo 5 stranica sa 30 članaka ničega. Ovo je promidžbeni zakon koji služi vama, odnosno vašoj Vladi samo da možete reći donesli smo Zakon o brdskim područjima. Niste napravili ništa. Da ne govorim da niste uopće kontaktirali predstavnike općina. Znači na području Gorskog Kotara razgovarali ste samo s predstavnicima gradova Delnica, Čabra i Vrbovskog. Niste ni jednu općinu kontaktirali, ni jednog načelnika da pitate njihovo mišljenje. Ja ću u pojedinačnoj raspravi malo detaljnije govoriti ali ovo je ništa i ovo je sramota uopće da se naziva zakon. Nema ni jedne jedine konkretne mjere. I opet ste prevarili ljude koji žive na tim područjima jer sve te mjere koje donesete uredbom možete mijenjati od godine do godine. Dakle ovo je jedna promašena priča.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mateljana. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Prije svega digao sam dvije replike jer se radi o dva zakona pa znači ova prva replika je od Zakona o brdsko-planinskim područjima. Naime, slažem se sa svojim kolegama koji su ustanovili dakle da ovaj zakon se teško može nazvati zakonom s obzirom da je ovo više skup načela i skup nekakvih usmjerenja koja i mogu biti pozitivna međutim ovo teško da se može nazvati kvalitetnim, sadržajnim zakonom. Međutim i u ovakvom prijedlogu dakle gdje postoje određene smjernice, postoje smjernice koje su krive i koje čine nepravdu. Pa tako u članku 7. u stavku 2. stoji status pripadnosti brdsko-planinskim područjima utvrđuje se na razini jedinica lokalne samouprave. Brda i planine, odnosno način života ne može se urediti administrativnim granicama. To plastično znači, reći ćemo vrlo konkretno da recimo grad Ozalj koji se proteže na 200km kvadratnih možda u 5% svog dakle teritorija je brdsko-planinski a to je upravo područje Žumberka. Tamo imamo jednu od najvećih hrvatskih planina to je Sveta Gera. Međutim temeljem ovoga Ozalj neće biti brdsko-planinsko područje.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem na pitanju. Znači mogu samo reći što se tiče obuhvata brdsko-planinskih područja dakle da zaista će biti napravljena temeljita analiza i da tu sumnjam da će se netko da tako kažemo mimoići, odnosno između ovog čitanja i konačnog prijedloga zakona sigurno će biti još puno sastanaka, puno dakle prilika da se razmjene iskustva, da se sugerira, da se preloži. Ono što je ključno znači to su nekakvi financijski okviri. Napominjem, ovo su novi zakoni, ne mogu odmah krenuti sa nekakvim stotinama milijuna kuna, dakle kao takvi jer ne želimo se ponašati, rekao bih neracionalno. Činjenica je da trebaju pomoć odmah, to je detektirano. Znači mnoga od njih su zapravo i potpomognuta područja. Dakle nisu to samo dakle jedinstvena priča. Tako da će biti obuhvaćeni kako jednim tako i drugim zakonom i mislim da će ta pomoć zaista biti.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Anke Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle objedinjena rasprava o dva zakona. U Hrvatskoj imamo 556 jedinica lokalne samouprave. Na 304, prema onom što je državni tajnik rekao, odnosi se dakle zakon za potpomognuta područja, iako sutra imamo u raspravi jedan zakon o stambenom zbrinjavanju na potpomognutim područjima, a tamo je navedeno da je 336 jedinica lokalne samouprave pa bi bilo zgodno da se međusobno uskladite da znamo točno o čemu je riječ. Stoga imamo ostatak nam je 252, odnosno 220 jedinica lokalne samouprave. Ako donosite zakon, odnosno ako ste u prijedlogu zakona o brdsko-planinskim područjima elementarno bi trebalo znati koliko jedinica lokalne samouprave, na koliko jedinica lokalne samouprave će se odnosit. Dakle potpomognute idu po svojim kriterijima, brdsko-planinska po svojim kriterijima pa bi bilo zgodno znati na što će se to odnosit. A mi to ne znamo. Pitanje je kad ćemo znati.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Dakle 304 jedinice su potpomognuta područja, 336 će biti za stambeno zbrinjavanje jer ima određenih jedinica na kojima su određeni projekti započeti koje treba završiti, dakle samo je ta razlika. 304 je definitivan broj. A brdsko-planinska područja dakle njihov obuhvat ćete sigurno imati u konačnoj verziji zakona jer tek smo prije nekoliko dana imali završnu prezentaciju što se tiče studije pa ćemo dakle u konačnoj verziji imati i sve te elemente i sve te kriterije i obuhvat.
Hvala. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Evo imamo dva zakona koja ste vi ste rekli vrlo bitna, brdsko-planinsko i potpomognuta područja. Za brdsko-planinsko 20 milijuna kuna predviđate, a 80 milijuna kuna za potpomognuta područja. Znači oko 400 jedinica lokalne samouprave, znači 80% teritorija RH vi planirate ovim zakonom 100 milijuna kuna. više ste dali za promidžbu ovoga zakona koji je u biti ništa, prazan papir. Niti jedna mjera ovdje nema. koji imaju prednosti, poduzetnici, ljudi očekuju radna mjesta u tim krajevima. Što se tiče obrazovanja, tiče zdravstva, što se tiče svih prometnica, ovdje nema niti jedna mjera. Ovo je samo jedan obični pamflet koji se uobličili u nekakav zakon, niti jedna mjera, energetika, mikrosolari, kako se ti ljudi u tim područjima koriste energiju. Ova područja i dalje ostaju samo eksploatacijsko polje i onih koji se dođu najesti i napit, a plaćaju to ljudi. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem na pitanju. Dakle ovi zakoni, ove mjere, odnosno ovi prijedlozi nisu dakle zasebni otoci, oni se kombiniraju sa poreznom reformom, dakle za vašu informaciju 2018. godine će upravo potpomognuta područja od porezne reforme, odnosno od novog načina raspodjele poreza na dohodak dobiti zajedno sa brdsko planinskim područjima gotovo pola milijarde kuna u lokalnim proračunima više, tako da mislim da je to isto tako jedna vrlo značajna mjera koju je ova Vlada donijela. A što se tiče dakle prometnica i svih ostalih, dakle ovo su samo razdjeli ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU, druga ministarstva, dakle ne ulazimo u ono što će raditi promet, to nije ni mjesto, ni vrijeme i svi ostali resori koji će ulagati, investirati, graditi i raditi nešto na područjima koje zovemo potpomognuta područja. Tu je i projekt Slavonija, Baranja i Srijem gdje se također planira, zahvaljujući Europskim fondovima, koje također koristimo kao izvore u mnoštvu ulaganja.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Pranića.
Hvala vam uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče. 7 puta se mijenjao ovaj zakon od 2002. svaki put sve gore i gore. Mi smo napravili analizu kako su nam oduzeti novci u zadnjim izmjenama koje su stupile na snagu 1.1.2015. Kumulativno, nisu gradovi i općine izgubile, nego naši građani, odnosno 200 000 Hrvata koji žive u najugroženijem području Hrvatske. Izgubilo je godišnje 155 milijuna kuna prihoda poreza na dohodak raznim izmjenama. Mi smo očekivali zaista reformski zaokret, ali ako je reformski zaokret, da nam sada dajete 20 milijuna kuna i da ćemo s tim oporavit gospodarstvo na našem području, ja vas pozivam da 7 dana dođete u Vrgorac pa da vidite kako ljudi žive te otiđite u Gorski Kotar, otiđite u Liku, otiđite u Zagorje pa se vratite u ovaj Sabor pa nam govorite o 20 milijuna kuna pomoći. Znači mi smo doslovno prosjačili pred ministrom financija 2015., '16., '17. na rebalansima dobivali 10 milijuna kuna.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Dakle ponovit ću znači. Ova mjera naravno da nije dovoljna, to je tek početak, to je više nego što je bilo ove godine, to je više nego što je bilo prošle godine, ali u sinergiji sa mjerama koje se tiču porezne reforme, dakle konkretno brdsko planinska područja će dobiti oko 35 milijuna kuna više u ovoj godini, dakle po ovom razdjelu, u prošloj godini. Ali rekao sam zajedno sa potpomognutima koliko to iznosi. Govorimo preko 500 milijuna kuna koje će jedinice lokalne samouprave dobiti na raspolaganje, a oni su tu da dakle na neki način pomažu i svojim građanima, odnosno da im stvaraju uvjete za kvalitetniji život, da standard življenja bude veći, da ulažu u ono što im nedostaje, a to su svi infrastrukturni … [[Govornik se ne razumije.]] da li su društvene, kulturne, sportske, vatrogasne i svakakve ostale infrastrukture. Naravno da nije dovoljno, ali kažem, novi je zakon, kreće se s njim.
Hvala. Sljedeća replika poštovane zastupnice Dragane Jeckov.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine državni tajniče u članku 7. postoji definicija brdsko planinskog područja koja je dosta općenita, koja baš ne govori puno. Naime ja sam već od jutros imala nekoliko upita koji su se upravo odnosili na pitanje načelnika iz tog područja koji su pitali dobro jesmo li mi sad u tom brdsko planinskom području ili nisu? Nisam im znala odgovoriti pa vas molim da mi u tom pomognete, odnosno smatrate li da nije bilo, smatrate li da niste trebali barem u tu jednu opću definiciju barem unijeti i dio koji se odnosi na prosječnu nadmorsku visinu ili na nagib? Evo naprosto me zanima šta vi mislite o tome? Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem na pitanju, uvažena zastupnice. Znači ne bih ja o prošlost, ja samo znam da je ovo zaista jedna jako, jako kvalitetna studija napravljena, zaista brojni kriteriji su se gledali, nije to samo područje nadmorske visine, znači nagiba, nije to pitanje samo klimatskih obilježja, znači broj snježnih dana, broj kišnih dana, količina oborina nego su se gledale i demografski elementi, udio staračkog stanovništva zatim blizina odnosno postojanje reći ćemo broj škola što matičnih što područnih, također i broj ambulanti. Dakle sve se gledalo da bi se na neki način dobio jedna kompozitni indeks koji će sigurno onako dati jednu vrlo jasnu sliku da li neko područje zaslužuje ili ne zaslužuje biti u području koje zovemo brdsko-planinska područja. Dakle naravno da bi mnogi htjeli, ali napominjem velika većina brdsko-planinskih područja su ujedno i potpomognuta područja tako da će tu biti preklapanja, da će oni na neki način moći imati zapravo dvostruku korist.
Slijedeća replika je … … [[Upadica Bulj, ne razumije se.]] Kolega Bulj, nemojmo iz klupe. Postavili ste repliku, dobili ste odgovor, zadovoljavajući ili nezadovoljavajući ali nemojte iz klupe, jel'. Sad će repliku, priliku za repliku imati poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče. Evo sad je nakon ovog istupa i zbunjenosti državnog tajnika jasno zašto ministrica nije ovdje danas s nama. Znači imamo ovdje zakon o kojem ne znamo uopće kako izgledati ovaj taj indeks, znači kako će se to određivati, što će biti, znači imamo eto čisto zakon ovdje pred nama a što će taj zakon u konačnici donijeti za svaki pojedini grad i općinu, mi ne znamo jer ne znamo uopće u kojoj će kategoriji ta općina ili grad biti, tako da uopće nema smisla da mi raspravljamo danas ovdje o ovom zakonu i sad je jasno zašto ministrica ovdje nije došla. A iznosi koje su iznijele kolege, oni se više bave tim, ja evo, sad sam prvi put čuo da se tu radi od 80% teritorija Hrvatske i da ste vi za to predvidjeli 100 milijuna kuna. Ako je to nekakva mjera koju vi želite pomoći za područja, onda je to stvarno sramotno i smiješno.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Pa evo ja smatram da je ovo jedan dobar temelj za raspravu, predviđa se nekoliko kriterija i jasno je da će svatko zagovarati kriterij koji najbolje odgovara njegovoj sredini, gdje je veća nezaposlenost pozivat će se na taj kriterij, gdje je recimo gora demografska slika, pozivat će se na taj, a ako se mene pita, evo ja bih predlagao da temeljni kriterij bude prosječni izvorni prihod po glavi stanovnika. Nije isto da li vi imate 500 kuna u proračunu po glavi stanovnika ili 2000. naravno da tko ima 2000 kuna po glavi stanovnika može i sufinancirati i s većim postotkom dječje vrtiće i stipendije i bolje održavanje javnih površina i sve ostalo. Prema tome, smatram da je ovo jedan dobar temelj, da treba dobro raspraviti i da ključni kriterij bude upravo prihod po glavi stanovnika, hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da, poštovana predsjednica Odbora za regionalni razvoj i fondove EU-a, Branka Juričev-Martinčev.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, pomoćnici ministrice. Odbor za regionalni razvoj i fondove EU-a je također proveo objedinjenu raspravu o Zakonu o potpomognutim područjima i Zakonu o brdsko-planinskim područjima o svojstvu matičnog radnog tijela i donijeli smo zaključak da se prihvaćaju oba zakona ali sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja iznijeta u raspravi upućuju se predlagatelju radi izrade konačnog prijedloga zakona te obvezuje se predlagatelj da nadopuni tekst točnim kriterijima kao i aktivnostima i konkretnim mjerama za pomoć navedenim područjima. Prije odlaska ovih zakona na drugo čitanje na Vladu, organizirat će se i tematska sjednica odbora.
Hvala lijepa. Sada bih otvorio raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Davor Lončar. On će podijeliti vrijeme sa zastupnikom Ivanom Šipićem.
Hvala vam potpredsjedniče Sabora, poštovani tajnici, kolege i kolegice. Kad je u pitanju Prijedlog Zakona o potpomognutim područjima, bilo je do sad nekoliko izmjena još od '96. koji su uvijek donosile i odnosile se na ravnomjeran razvoj RH. Međutim nikad se nije moglo isti provesti u cijelosti iz niza okolnosti a sve radi različitosti prostora koji su bili pod okupacijom ili uz crte razdvajanja tijekom Domovinskog rata. Postojale su i još uvijek postoje velike štete koje se organizirano umanjuju međutim to iziskiva proces koji traje i koji će trajati gdje će se još dugo morati ulagati uz sve kako bi naša područja dosegla približnu izjednačenost u sveukupnom ciklusu ravnomjernog razvoja RH. Pokušalo se kroz razne potpore naći načina kako pokrenuti uz obnovu stambenih jedinica i gospodarski razvoj, međutim to nije bilo moguće jer stanovništvo je bilo prognano a uz to radilo se o starijoj i mlađoj populaciji koja nije bila u mogućnosti radno stvarati nove vrijednosti koje bi potaknule otvaranje novih radnih mjesta a time i ostanak i razvoj porušenih područja. Povratak stanovništva trajao je dugo, jedan dio ostao je u razvijenim krajevima što je dodatno ostavilo povratak u ruralne krajeve. Sve ovo za sobom ostavilo je učestale promjene na područjima od posebne skrbi uz sva novčana davanja od strane izvršne vlasti. Toliko su evidentne razlike po svim kriterijima za one koji su bili u progonstvima od onih područja gdje ratnih događanja nije bilo. Prihodi, uvjeti, mogućnosti zaposlenja i stalnog zbrinjavanja su značajno različiti što se osjeća još i danas. Županije, gradovi i općine na potpomognutim područjima imali su nižu stopu i standard življenja dok su troškovi bili, može se reći isti. Niz je pokazatelja koji govore o različitostima. Od popisa stanovništva, od manjeg prihoda po glavi stanovnika, od većeg broja nezaposlenih, nedostatka obrazovanja itd. koji su utjecali, a i trebalo je pružiti potpore pa i danas, kako bi se stanovništvo vratilo na područja od posebne skrbi. I ovaj Prijedlog Zakona ima vjerojatno dobru namjeru. Međutim, moramo biti svjesni svih posljedica tijekom poratnih godina koje smo počeli otklanjati prije 10-ak, 15-ak godina. Da bi pomogli potpomognuta područja moramo učiniti sve da vratimo gospodarstvo na njena područja jer posebnosti koja ona imaju daju nam nadu za povratak i opstanak ljudi na potpomognuta područja. U svemu ovome obavezno treba uključiti jedinice lokalne, regionalne samouprave jer one najbolje znaju što zapravo treba na njihovim područjima. Razni su faktori koji do sad nisu dali prostora slobode u kreiranju razvojnih potencijala općina, grada i županija. Zato danas kad se nude poticaji iz europskih izvora, moramo učiniti sve da zastupljenost jedinica lokalnih i regionalnih uprava mora pokrenuti novi ciklus ka oživljavanju i stvaranju osnovnih uvjeta s kojima bi se pozvalo stanovništvo na povratak. Za sve ovo zaduženo je Ministarstvo regionalnog razvoja koje mora sagledati i snimiti prioritete uz obavezu davanja veće podrške svima. Sve radi razvoja koji mora generirati podršku i potpomaganje slabije razvijenih područja. Na kraju, najvažniji cilj ovog Prijedloga je svakako donošenje mjera demografske obnove gdje se treba nastaviti osigurati podloga za jačanje konkurentnosti, stvaranje razvojnog potencijala na potpomognutim područjima i zaustavljanje odlaska sa tih područja. Da bi se sve ovo dogodilo, svakako treba i slažem se sa dijelom pojedinih kolega biti financijska potpora veća. Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sad će nastaviti poštovani zastupnik Šipić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici Ministarstva, kolegice i kolege. Evo, ispred nas je prvo čitanje Prijedloga Zakona o brdsko-planinskim područjima. Tema je itekako važna, a posebno za mnoga područja u RH, točnije 45 gradova i općina, a posebno za ljude koji žive u tim područjima, o kojima Vlada i Ministarstvo regionalnog razvoja upravo Zakonom, a kasnije i programom i drugim mjerama o brdsko-planinskim područjima žele konkretnim mjerama pomoći. Upravo zbog svijesti da je potrebno pojačati napor i skrb za područja kojima je razvijenost na nižem stupnju ide se u novi Prijedlog Zakona o brdsko-planinskim područjima. Izravne kapitalne potpore lokalnim proračunima i područnim, nova raspodjela zajedničkih poreza, porezne olakšice poreznim obveznicima, smanjivanje troškova poslovanja poduzetnicima, posebno poljoprivrednicima, poticajne mjere stambenog zbrinjavanja, mjere zapošljavanja, npr. zaželi. Sve to imamo u provedbi i svaki dan smo svjedoci da se o tome priča. Ali ipak, na mnogim područjima bilježe se negativna demografska, gospodarska te socijalna kretanja. Analiza i stanje gospodarskih, fiskalnih i demografskih kretanja ukazuje da je važno pristupiti osmišljavanju, vjerujem na temelju prakse, izmjena zakonskih podloga sa ciljem uočavanja razvojnih trendova i razvoja brdsko-planinskih područja. Čuli smo, Ministarstvo je provelo javno savjetovanje od mjeseca lipnja do mjeseca srpnja ove godine putem portala e-savjetovanje za Nacrt prijedloga ovoga Zakona. Praksa primjene postojećeg Zakona o brdsko-planinskim područjima pokazala je da neka od pitanja koja uređuje ovaj Zakon nisu pravno cjelovito, te u provedbenom smislu učinkovito i koherentno riješena, što nije ponudilo zadovoljavajuća rješenja u cilju otklanjanja problema za ostajanja u razvoju brdsko-planinskih područja. Zato je za pozdraviti želju i intenciju Vlade i Ministarstva da, kao što je sve podložno promjenama, tako se i ovaj Zakon kao i drugi zakoni mogu revidirati, nadopuniti, promisliti i usmjeriti prema potrebama naših sugrađana. Važno je da je cilj ovog novog Zakona koji naravno nije s ovim činom današnjim gotov o brdsko-planinskim područjima osiguranje podloge za jačanje konkurentnosti i ostvarenje vlastitih razvojnih potencijala brdsko-planinskih područja. Zakonom se želi staviti naglasak na specifičnosti mikrolokacija i potaknuti aktivacija svih sudionika i dionika na zajedničkom radu za dobrobit brdsko-planinskih područja i ljudi koji u njima žive. U pripremi i provedbi mjera, programa i projekata za razvoj brdsko-planinskih područja sudjeluju druga središnja tijela državne uprave, jedinice lokalne i područje i regionalne samouprave, te druga javno pravna tijela koja svojim djelovanjem mogu znatnije pridonijeti njihovu razvoju. Ono što je važno naglasiti da u Nacrtu prijedloga Zakona o brdsko-planinskim područjima propisuje se uvođenje i to slijedećeg, program zavoja brdsko-planinskih područja, fonda za razvoj brdsko-planinskih područja, hrvatskog gorskog proizvoda, posebnih kriterija odabira projekata, zelenih i održivih mjerila u postupku javne nabave. Novim Zakonom će se, između ostalih odredbi, redefinirati i obuhvat brdsko-planinskih područja o kojima stalno imamo rasprave i upitnike i dvojbe i govore. Novim Zakonom trebaju se urediti osnovna pitanja, a tiču se ukupnog razvoja i zaustavljanja negativnih trendova kojih smo itekako svjedoci. Jačanje lokalnih razvojnih potencijala brdsko-planinskih područja i povezanost lokalnih i regionalnih potreba, a sve u cilju priprema za povlačenje što više sredstava iz EU proračuna u slijedećem razdoblju, to je jedna od bitnih tema sviju nas koji smo istureni u jedinicama lokalnih samouprava. Nova politika mjera za daljnji rast i razvoj jedinica lokalne samouprave obuhvaćenih novim indeksom razvijenosti, zadržavanje i povratak raseljenog stanovništva i poticanje na novo naseljavanje upravo na ovim područjima koje smatramo nerazvijenim. Još više mjera koje će dovesti do toga, novih mjera, to nam je itekako važno i potrebno. Poticati gospodarski i društveni razvoj, još više sredstava, kao i stručne pomoći, za pripremu razvojnih projekata koji svoj temelj financiranja vide u strukturnim fondovima. Jedinice lokalne samouprave koje bi na temelju ovog novog zakona stekle status brdsko planinskog područja razvrstavale bi se prema geografskim obilježjima, prirodnim ili drugim posebnostima u tri skupine prema indeksu razvijenosti, o njima je već ovdje bilo govora da se ne ponavljam. Po usvajanju zakona o brdsko planinskim područjima Vlada RH donijet će odluku o obuhvatu brdsko planinskog područja. Ono kad govorimo o financijama, vidjeli smo i kroz replike kolega, naravno da su sredstva ono što svi gledamo kada gledamo prijedlog ovog zakona i svih ovih zakona koji su usko vezani uz ovaj. Reći ću da sredstva koja su predviđena za provođenje mjera zakona o ovom prijedlogu zasigurno nisu dostatna za razvojne projekte lokalnih zajednica. Svakako treba iznaći načina da se povećaju sredstva za financiranje provedbe projekata sa posebnim naglaskom na pripremu projektne dokumentacije, za novo razdoblje financiranja projekata iz EU fondova koji nam slijedi za 2 godine. Svi smo svjedoci da sada novi gradovi i općine hvataju i hvatali su zadnje natječaje i nastojali se ubaciti u vlak potencijalno dobivanja tih sredstava, a ono sada razdoblje koje nam slijedi upravo je da se moramo što više redefinirati, pozicionirati i što više projekata pripremiti. Pa u tom smislu, možda između ova dva čitanja u novom prijedlogu bi trebalo zasigurno kad govorimo o ovim milijunima +20 iznaći i moliti ministra financija i sve druge koji sudjeluju u stvaranju, kreiranju proračuna da se iznađe još više sredstava jer kad zbrojimo jedinice lokalne samouprave, onda ćemo vidjeti da nam ta sredstva će stvarno biti na stotine jedinica lokalne samouprava će biti nedostatna jer ako će svatko od nas prijaviti 2 projekta kao što smo sada prijavljivali i grad Trilj i općine u cetinskom kraju i u Vrgorcu i svim ostalim našim mjestima dalmatinske zagore, Like, Slavonije i drugima, onda vidimo da je dobar zbroj sredstava koji će potencijalno doći u naše gradove i općine. Ali je nedostatan broj sredstava u pripremi i provedbi samih projekata. Zato molim i vas kao predlagatelje i sudionike sve u procesu konačnog stvaranja ovog zakona, a posebno programa o kojima danas ne govorimo i koji će sigurno biti plod ovog zakona, da nam se stvarno iziđe u susret jer ja sam isto jedan od onih koji dolazi iz ovih ugroženih područja i naravno koliko god je dobro u onom vrednovanju i analizi kada dođemo na red da li nam projekt će proć ili neće proć pa se posebno bodujemo, koliko god ima prednost, toliko imamo i nedostatak da prikupimo sredstva za projektiranje i za provedbu u konačnosti. Ja vjerujem da će ministarstvo, zajedno sa drugim ministarstvima, posebno sa vladom, imati razumijevanja za ovo što u biti nas načelnike i gradonačelnike i one koji čitaju ovaj prijedlog zakona najviše zanima, a to su sredstva za buduće provedbe svih tih programa koji se ovdje najavljuju. Zahvaljujem se ministarstvu i Vladi na, nakon niza godina da ide u ovaj prijedlog, kritike su dobre, od svih naših kolega unutar Sabora, ali čuli smo ovdje da svih ovih godina nismo imali toliku pomoć kao što ju sada imamo. evo navest ćemo, nevezano na ovo ministarstvo, samo primjer ministra financija i mjere poreznog rasterećenja pa i to prilog ovim brdsko planinskim područjima je da nije bilo tog rasterećenja i tih milijuna koji se sada svaki mjesec slijevaju pa i u cetinski kraj i u vrgorački kraj, mi ne bismo sada prijavljivali i sada bili itekako u šansi da kroz naredne mjesece dobijemo nove odluke i za vrtiće i za jaslice i za vatrogasne domove i za druge potrebe što čine život ugodnijim, sigurnijim i ljepšim na ovim područjima. U tom smislu, vjerujem da ćemo iznjedriti nove prijedloge između ova dva čitanja, a da će ministarstvo s vladom imati razumijevanja za ljude koji dolaze s terena i donose kvalitetne prijedloge. Klub HDZ-a podržat će ovaj prijedlog, sa vjerom i nadom u još bolje rješenje kroz drugo čitanje. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDSS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Dragana Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora, državni tajniče sa suradnicima, poštovane zastupnice i zastupnici. Do sada smo kroz 4 zakona, dakle Zakon o PPDS-u, Zakon o otocima i Zakon brdsko-planinskim područjima te Zakon o obnovi i razvoju grada Vukovara nastojali riješiti problem društvenog i gospodarskog zaostajanja u razvoju pojedinih područja izazvanih geografskim položajem ili zbog posljedice rata i ratne štete. Uz sve mjere državne pomoći, kao što su kapitalne potpore lokalnim područnim proračunima, povoljniji tretman raspodjele zajedničkih poreza, porezne olakšice, smanjivanje troškova poslovanja te poduzetnicima i poljoprivrednicima, poticajne mjere u području stambenog zbrinjavanja, poticajne mjere zapošljavanja i brojne druge ipak nismo uspjeli dobiti očekivani rezultat odnosno očekivana demografska i gospodarska pozitivna kretanja. Naprotiv, gotovo u svim potpomognutim područjima, bilježi se kontinuirana negativna demografska, socijalna i gospodarska kretanja. Analize i pokazatelji uz trogodišnji prosjek, dakle od 2010. do 2012. govore da su prosječni izvorni prihodi za sva potpomognuta područja iznosila 1912 kuna po glavi stanovnika, a za ostale županije više od 3600 kuna. To dakle govori o dvostruko većem fiskalnom kapacitetu razvijenih županija. Svaka usporedba s drugim dijelovima RH je na štetu ranjivih područja. Prosječna stopa indeksa razvijenosti im je tek 54% republičkog prosjeka. Prosječni dohodak je po glavi stanovnika iznosi 16900 kuna u odnosu na nacionalni koji je 28700 kuna. Na kraju, depopulacija stanovništva od 1991. do 2011. godine na tim područjima je bila 45%, dok je na razini RH bila 10%. Ovo društveno i gospodarsko zaostajanje posebno je vidljivo u povratničkim područjima koja su mahom naseljena pripadnicima srpske nacionalne manjine. Jaz između razvijenih krajeva i onih pogođenih ratom, povratničkih naseljenih pripadnicima srpske nacionalne manjine je sve izraženiji i sve vidljiviji. Za vrijeme dvije prethodne upravne i izvršne vlasti značajno su smanjena ulaganja u povratničke krajeve, a nisu donesene nove mjere oporavka. Gotovo jedine ekonomske inicijative u mjestima s većinskim naseljenim srpskim stanovništvom odnosno povratnicima bile su one tzv. prljave industrije, tvornica gipsa ili skladište otpada. Na osnovu anketa i istraživanja koje smo proveli u 2016. i 2017. godini, u 32 jedinice lokalne samouprave na područjima pogođenim ratom, a sa udjelom Srba većim od 15% u ukupnom stanovništvu, potvrđena je sistematska zapostavljenost tih krajeva, pa je tako apostrofirano da je neophodno popravak gotovo trećine državnih i polovine lokalnih i nerazvrstanih cesta. Preko 60% naselja nema uredan vodovod. Gotovo svi javni ili državni objekti, kanalizacije, vatrogasni i društveni domovi zahtijevaju temeljnu obnovu ili izgradnju. Smatramo pozitivnim donošenje ovog Zakona, dakle Zakona i o potpomognutim područjima i Zakona o brdsko-planinskim područjima za koje smo dakle posebno zainteresirani zbog naprijed navedenog i s obzirom da se tim zakonom predložile poticajne mjere za obnovu i razvoj, poticanje demografskog i gospodarskog napretka, te postizanja što ravnomjernijeg razvoja ovih područja. Upravo zbog važnosti ovog Zakona i posebne zainteresiranosti Kluba zastupnika SDSS-a za ovu temu, predložili smo nekoliko konkretnih mjera za koje smatramo, odnosno konkretnih prijedloga za koje smatramo da će pridonijeti boljim rješenjima. Pa tako predlažemo da se jasno navede da lokalna zajednica mora imati korist od svih prirodnih resursa na svom teritoriju, dakle i od šuma i od rijeka, jezera, poljoprivrednog zemljišta, vjetra i drugo. Nadalje, da se uvrste mjere kojima lokalna zajednica ima više koristi od nacionalnih parkova i parkova prirode. Da se uvrste mjere obaveznog otkupa proizvoda lokalnih proizvođača od strane javnih ustanova, nacionalnih parkova. Dakle, misli se na lokalne OPG-ove. Da se u Zakon ugrade mjere kojima se osigurava dugoročno osiguranje proizvodnje autohtonih proizvoda. Da se u Zakon ugrade mjere kojima se potiče seoski ruralni turizam, da se u zakon ugrade mjere kojim se potiče organiziranje lokalnih manifestacija i kulturnih događanja, da se u Prijedlog Zakona preciznije dopuni u dijelu koji se odnosi na kriterije odabira projekata, kao i zapošljavanje na potpomognutim područjima opet s jasnim i konkretnim kriterijima. Osim navedenog, smatramo da bi paralelno sa izradom Zakona trebalo raditi na višegodišnjem programu održivog društvenog gospodarskog razvoja kako bi se proračunom, dakle za 2019. već osigurala adekvatna sredstva za provođenje ovog programa. Još ću samo reći da je Vlada RH operativnim programom za nacionalne manjine za razdoblje 2017.-2020. u okviru aktivnosti 281, a koja se odnosi na unapređenje razvojnih programa na područjima gdje povijesno žive pripadnici nacionalnih manjina, a koja demografski, ekonomski i socijalno su oslabljena i znatno ispod prosjeka nacionalne razvijenosti, zapravo na neki način i predvidjela ove izmjene i dopune postojećih zakonskih rješenja, a sve sa ciljem unapređenja razvojnih programa na područjima povratka prognanika i izbjeglica, te na području gdje povijesno žive pripadnici nacionalnih manjina, a koji su dakle oslabljeni, kao što sam rekla. Dakle, osigurani su i predviđeni upravo ovim operativnim planom određeni razvojni instrumenti da bi se osigurali minimalni standardi komunalne i socijalne infrastrukture. Upravo zbog toga posebno podržavamo specijalizirani fond, te posebno osmišljene kriterije pri odabiru projekata za financiranje i u tim potpomognutim područjima uz sugestije o kojima sam ranije govorila, a koje su usmjerene na konkretnija rješenja ovog zakonskog prijedloga. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnik Damir Mateljan i Marko Vešligaj. Izvolite.
... [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] Uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Prije svega, državni tajniče vi ste ovdje kako bi opravdali površnost To nisu novi zakoni. Naime, prvi Zakon o područjima od posebne državne skrbi još je donesen 1996. g., Zakon o brdsko-planinskim područjima prvi put je donesen 2002. g., znači to nisu novi zakonski prijedlozi. Prijedlog Zakona o potpomognutim područjima o kojem danas raspravljamo u njegovom prvom čitanju, dio jednostavno trebao bi biti dio ukupne politike regionalnog razvoja RH što znači da bi cilj ovog prijedloga zakona trebao biti usklađen sa ciljevima regionalne politike RH što podrazumijeva gospodarski razvoj u skladu s načelima održivog razvoja, stvaranjem uvjeta koji će u svim dijelovima zemlje omogućavati jačanje konkurentnosti i realizaciju vlastitih potencijala. Ovaj zakonski prijedlog zajedno sa ostalim zakona koji se odnose na regionalni razvoj a to su i Zakon o otocima, Zakon o brdsko-planinskim područjima, Zakon o regionalnom razvoju, trebao bi činiti ukupni zakonski okvir kojim bi se trebalo osigurati povezanost lokalnih i regionalnih razvojnih potreba s prioritetima razvoja središnje razine te ga uskladiti sa … [[Govornik se ne razumije.]] europske … [[Govornik se ne razumije.]] politike, sve u cilju jačanja, slabije razvijenih područja u RH i to bez obzira bila ta područja otoci, bila ona brdo i planine, bila onda pogranična područja, bila ona demografska opustošena područja ili sve to zajedno. Kada govorimo o potpomognutim područjima u jednom europskom kontekstu, oda su to proje svega gotovo u pravilu ruralna područja i 90% potpomognutih područja ove zemlje također čine ta ruralna područja. Dakle ti europski prostori od Skandinavije pa do Balkana, od Baltika do Mediterana zapravo dijele te iste probleme, demografska opustošenost, infrastrukturna zaostalost i to s jedne strane komunalne infrastrukture poput cesta, puteva, javne rasvjete, vodoopskrbe i sl., s druge strane socijalne infrastrukture kao što su dječji vrtići, kao što su to škole, domovi kulture, kao što je to kulturni, zabavni život, dakle jednostavno taj dio u tome oskudijeva. Upravo zato i iz tog razloga, europska politika je shvatila važnost potencijala tih područja stoga izuzetno velika sredstva ujedno, znači EU ulaže u te prostore odnosno u ruralni prostor i u poljoprivredu. Dokaz tome da je to tako je i ukupna sredstva EU fondova koja se omogućena Hrvatskoj od 2014. do 2020., od 11 milijardi eura, gotovo preko 2 milijarde eura je upravo osigurano za ruralni razvoj i za poljoprivredu. To su između ostalog i one mjere 74 i mjere 72 koje se odnose na gradnju cesta, na gradnju dječjih vrtića, domova kulture i vatrogasnih domova, dakle to su one aktivnosti koje se već sprovode, danas nije tema dinamika raspisivanja natječaja niti je danas tema njihova evaluacija odnosno provođenje, pa o tome neću ni govoriti. Međutim s obzirom na sve ovdje navedeno odnosno s obzirom na silnu količinu sredstava koja su na raspolaganju regionalnom razvoju, izuzetno je važno naglasiti jedan od ciljeva regionalne politike RH a to je poticanje teritorijalne suradnje i korištenje EU fondova. Naši zakonski okvir vezan uz regionalni razvoj do sad je izgledao ovako, dakle prvi zakon o područjima, dakle o područjima od posebne državne skrbi donesen je 1996. g., Zakon o otocima 1999. g., Zakon o obnovi i razvoju grada Vukovara 2001. g., Zakon o brdsko-planinskim područjima 2002. g. te Zakon o regionalnom razvoju 2014. g. Novi zakonski okvir regionalne politike odnosno regionalnog razvoja RH, počinje se stvarati izmjenama i dopunama Zakon o regionalnom razvoju odnosno novom indeksacijom koja je donesena 2017. g. Već tada smo, dakle ne samo mi u klubu SDP-a nego i ostali zastupnici uključujući i zastupnike pozicije, govorili o tome zapravo da očekujemo od vašeg ministarstva da nam u vrlo kratkom vremenu donese zakonski okvir koji će objedinjavati sve ove zakone i dakle da takav jedan zajednički okvir dođe tu pred nas. Međutim to nažalost nije slučaj, svi ovi zakonski prijedlozi osim Zakona o otocima zapravo teško da se mogu nazvati zakonima, teško da se mogu nazvati nečim konkretnim i nečim što ima sadržaj, više su ovo zapravo smjernice i načelo s kojima se doduše možemo i složiti. Zakoni koji se odnose na regionalni razvoj su kompleksni zakoni i možda, ne možda nego zasigurno se oni ne bi trebali donositi samo u jednom ministarstvu kao što je Ministarstvu regionalnog razvoja i EU fondova nego bi tu trebalo biti više dionika pogotovo recimo Ministarstvo demografije, Ministarstvo zaštite okoliša a prije svega Ministarstvo financija jer zapravo soul cijelog tog sustava je, novac su sredstva. Zašto još Ministarstvo financija? Temeljem novog Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave, dakle od 1.1. ove godine jedini izvor financiranja jedinica lokalne samouprave je porez na dohodak odnosno postoji referentne vrijednosti, one su za općinu 1900 kuna, za gradove su 2500 kuna i jedinstveni je udio u porezu na dohodak za sve općine bez obzira na njihov indeks razvijenosti a to je 60% što znači dakle da su područja od posebne državne skrbi i brdsko-planinska područja, izgubila 28% udjel u porezu na dohodak. Izravnavanje u mnogim tim općinama, njih ima 264 ne kompenzira taj dio koji su oni izgubili. Dakle 85 milijuna kuna koji su osigurani u proračunu za 2019. i 2020. zasigurno nisu dostatna sredstva i to također pokazuje ozbiljnost ovog zakonskoga prijedloga. Dakle nažalost u ovom prvom čitanju klub SDP-a može podržati ova načela ali ovaj zakon svakako ne može podržati jer on nema konkretne mjere, nema konkretne aktivnosti, što je najvažnije, dakle nema konkretnih izvora financiranja. Hvala lijepo.
Hvala. Sada će nastaviti poštovani zastupnik Marko Vešligaj
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici. Evo kratko ću se osvrnuti ovaj Prijedlog zakona o brdsko-planinskim područjima. Evo kao što smo čuli i od kolege Mateljana prvi put je donesen 2002. godine, donijela ga je Vlada koju je vodio Ivica Račan. I od tada ovaj zakon se mijenjao 7 puta, što zapravo i nije toliko loš prosjek za naše hrvatske okvire mijenjanja zakona. Čuli smo već prije i kroz replike koje smo imali stanovito razočaranje sa zakonom, dakle nakon ovoga jednoga dugoga procesa koji smo imali, rasprave oko prijedloga ovoga zakona, odnosno nacrta. Održavanje tematskih sjednica, zasjedanja radnih tijela, tematske sjednice dakle Odbora i za lokalnu samoupravu i Odbora za regionalni razvoj. Bili su nam ovdje i veleposlanstva, predstavnici veleposlanstava iz Francuske, iz Švicarske, iz Austrije, prezentirali nam određena njihova rješenja. I nakon toga očekivali bi jedan vrlo jasan, jedan konkretan zakon sa konkretnim mjerama koji će poboljšati prvenstveno standard ljudi koji žive na brdsko-planinskim područjima, komunalni standard, društveni standard, mjerama za razvoj tih područja, mjerama koje će zaustaviti odlazak ljudi sa tih područja i nakon toga stvoriti uvjete da i ljudi počnu doseljavati na ta područja sukladno onim nekakvim rješenjima koja smo čuli od naših kolega iz ovih alpskih zemalja. No, pred nama je više jedan ja bih ga nazvao police paper koji možda može biti jedan dobar prijedlog za izradu zakona i tih mjera ali nikako zakon. Zakon je vrlo općenit, još jedanput ću ponoviti, već sam uvodni dio donosi niz tih nekih općih odredbi poput toga da je cilj zakona naravno jačanje lokalnih razvojnih potencijala brdsko-planinskih područja povezano sa, lokalnih i regionalnih projekata sa mjerama EU, programima, itd.. Naravno sve je to lijepo rečeno ali kako to konkretno učiniti to se nigdje ne kaže. Slično ovom nedovoljnom ... [[Govornik se ne razumije.]] je zapravo već članak 7. u kojem ću se najviše osvrnuti u ovih 3,5 minute koliko još imam a to je evo već u prvom stavku stoji da pod brdsko planinskim područjima se razumijevaju područja čija je nadmorska visina, nagib i vertikalna raščlanjenost terena te njima uvjetovane pedološke, klimatske i druge prirodne osobitosti predstavljaju otežane uvjete za život i rad stanovnika. Dakle ta mjera bi valjda trebala biti jedan od kriterija temeljem kojih će se određivati što će biti, brdsko-planinsko područje i što neće, po meni nedovoljno konkretno. Stavak 2. također mi je vrlo upitan a to je da se status pripadnosti brdsko-planinskih područja određuje na razini jedinica lokalne samouprave. Znam da je to tehnički najlakše napraviti. Ali zbog čega to nije dobro? I zbog čega ja mislim da bi to trebalo biti na razini naselja? Zbog toga jer ovo vodi ka raslojavanju i vodi k jednoj nepravdi. Na brdskim područjima a mi znamo da su granice jedinica lokalne samouprave, unutarnjih su naravno naselja, one su umjetno povućene. Primjerice na jednom brdu možemo imati dva naselja koja se nalaze u dvije različite jedinice lokalne samouprave, te kuće mogu biti udaljene 10 metara. Po ovom zakonu jedna kuća će potpasti pod brdsko-planinsko područje, druga neće potpasti pod brdsko-planinsko područje. Dakle jedno domaćinstvo će ući u program hrvatskog gorskog proizvoda čiji je cilj poticanje proizvodnje i plasmana i promocije izvornih inovativnih proizvoda a druga neće. Dajte mi objasnite na koji način priči sad ljudima, građanima koji žive na tom području i reći im čuj tvoj susjed je ušao u brdsko-planinsko područje, nažalost ti nisi. Po meni to znači jednu diskriminaciju. Francuski model koji nam je bio prezentiran na jednoj od tematskih sjednica je upravo takvu mogućnost predvidio, doduše oni su išli u okrupnjavanje svojih lokalnih jedinica pa su onda predvidjeli da dijelovi općina koje su se dakle okrupnjavale ipak ostanu pod brdsko-planinskim područjima. Dakle nisu ulazile cijele lokalne jedinice. Stavak 3. dalje isto u sklopu članka 7., dakle rangiranje jedinica lokalne samouprave se vrši temeljem indeksa razvijenosti. Mislim da to nije dobro za kriterij rangiranja jer nema prevelikoga utjecaja taj indeks sa otežanim uvjetima življenja i poslovanja na pojedinim brdsko-planinskim općinama. Evo to i evo osvrnuti ću se još isto u članku 7. na stavak 6. koji smatram isto vrlo spornim a to je da Vlada RH na prijedlog resornog ministarstva određuje obuhvat, donosi zapravo odluku o obuhvatu i razvrstavanju jedinica lokalne samouprave koje ulaze u brdsko-planinska područja. Nažalost tu otvaramo jedan prostor za političku manipulaciju, otvaramo prostor za netransparentnost i smatramo da bi trebao biti sastavni dio zakona obuhvat jedinica lokalne samouprave koliko god ih bude, da bi trebao biti sastavni dio zakona a ne da se to donosi posebnom odlukom. Dakle cilj zakona naravno trebao bi biti bolji život na brdsko-planinskim područjima, zakon sa konkretnim mjerama, nažalost kojih nema. Nadam se da ćemo to uspjeti napraviti do drugoga čitanja, ali ovakav zakon nažalost ne mogu, ne mogu podržati. Popis jedinica lokalne samouprave koje ulaze, uključiti i naselje koje se nalazi na područjima drugih jedinica lokalne samouprave koji neće ući u brdsko-planinska područja i omogućiti jednaki kriterij za sve. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Pranić i Bulj. Prvo kolega Ante Pranić, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Volio bih danas da je tu i ministrica ali prije svega i ministar financija i premijer koji bi trebao odgovoriti na jedno jednostavno pitanje, da li želi ili ne želi život u brdsko planinskom području Hrvatske? Zakon o brdsko planinskom području prvi put je usvojen 2002 godine 7 puta se do danas mijenjao i svaki put je bilo sve gore i gore jer kad vidimo demografsku sliku, indeks starenja ljudi koji žive tu, zaista je to jedna katastrofalna slika. Trenutno po važećem zakonu u okviru područja brdsko planinskog djela Hrvatske imamo 45 jedinica lokalne samouprave, najveći broj gradova koji imaju status brdsko planinskog područja nalazi se u primorsko goranskoj županiji njih 13, u splitsko dalmatinskoj iz koje ja dolazim, iz dalmatinske zagore 11, krapinsko zagorske 7, istarske 5, ličko senjske 2 itd. Na tom području po popisu stanovništva iz 2011. godine živjelo je 202 000 ljudi i zaista kad govorimo o brdsko planinskom zakonu ne govorimo o financiranju gradova i općina, ne govorimo o financiranju nogostupa, nego govorimo o preživljavanju 200 000 Hrvata. Da je kojim slučajem danas u Saboru možda bila rasprava o nekoj firmi koja zapošljava 200 00 ljudi ja pretpostavljam da bi danas sabornica bila puna, imali bi i ministra, ne samo jednog, nego i … [[Govornik se ne razumije.]] ali kad govorim ovako o brdsko planinskom području koji isto živi 200 000 ljudi, vidim da ta tema nije čak značajna da ni ministrica danas ne može doći. U nas Hrvata postoji jedna stara poslovica, koliko para toliko muzike. Pa prije nego što bih ja govorio o financijskom aspektu ovog zakona, želio bih reći, odnosno iznio činjenicu koja opravdava onu tezu da svaka izmjena je bila sve gora i gora. Kada sagledamo zadnje zakonske izmjene koje su stupile na snagu 1.1.2015. godine, a vezale su se za zadnje izmjene zakona o brdsko planinskom području, kao i niza seta zakona o financiranju i poreza i zakona o regionalnom razvoju, možemo sagledati čak da je 45 gradova iz brdsko planinskog područja, odnosno ljudi koji žive u njemu, ako ih se financira iz gradskih proračuna, razvojnih projekata, izgubilo 155 milijuna kuna godišnje, znači 155 mil. Kuna godišnje preko noći, proračun se prepolovljen. Ja zaista ne znam da li je itko tada pitao kako mi možemo preživjeti, kako kad proračun gradski se prelomi na pola iz čega financirat vrtiće, iz čega financirat neka druga djelovanja. Sa kolegama, gradonačelnicima i načelnicima iz brdsko planinskog područja Hrvatske, iz različitih policijskih opcija, iz Lepoglave, iz Buzeta, iz Delnica, iz Vrbovskoga dva puta smo išli kod ministra financija, doslovno potezali za rukav da nekome kažemo da je nemoguće preživjeti ako ti netko preko noći prepolovi proračun duplo. Dobili smo jedne godine 20 milijuna kuna, jedne godine 10 mil.kuna i onda pričamo danas o demografiji, pričamo o demografiji u dalmatinskoj zagori, govorimo o iseljavanju, naseljavanju Gorskog kotara, Like, Hrvatskog zagorja i unutrašnjost Istre. E sad bih ja postavio pitanje kako bi ministar pojedini da mu netko prepolovi proračun preko noći uspio realizirati sve programe iz svoga resora? Jedva se preživljavalo, povlačili smo za rukav doslovno kažem vam, zadnje dvije do tri godine ministarstva, prije svega Ministarstvo financija, rekao sam koliko para, toliko muzike. Čekali smo ovaj prijedlog zakona i sam sam bio sa kolegama pojedinim gradonačelnicima u radnoj skupini, a zaista me razočaralo kad sam vidio da u ocjeni financijske potrebe za provedbu ovog zakona je namijenjeno samo 20ak milijuna kuna. Opet se vraćam, ako smo ostali 155 mil. Kuna godišnje u zadnjim izmjenama, sad netko očekiva da će pokrenut gospodarstvo i zaustavit propadanje sa 20 mil. Kuna. a ja znam da to možda nije vaše pitanje, a itekako je pitanje ministra financija, kao i premijera koji trebaju odgovoriti da li žele ili ne žele život u brdsko-planinskom području. Neka slobodno kaže da ne žele, mi ćemo se snać, snalazili smo se i ove zadnje dvije do tri godine. Ali mi ne može danas netko govorit da mi je vratio putem fiskalnog … [[Govornik se ne razumije.]] određena sredstva. Nek mi prvo vrati one zadnje dvije do tri godine kad su proračuni prepolovljeni da bi uopće bili konkurentni sa ostatkom Hrvatske. Što se tiče samog ovog područja iz kojeg ja dolazim, iz kojeg dolaze mi kolege iz Like i Gorskog kotara i ostalog djela dalm.zagore, zagorja, ja zaista ne znam više koliko se škola treba ispraznit, koliko ljudi trebaju dokazivat da ulože sredstava u održavanje nerazvrstanih cesta prilikom snježnih uvjeta, koliko naši gospodarstvenici trebaju biti nekonkurentni zbog niza drugih čimbenika ili pak u konačnici koliko prosječno mjesečno kuna treba izdvojit jedna obitelj da se zaista shvati da život u brdsko planinskom području Hrvatske nije jednak životu u nekim urbanim područjima Hrvatske, znači blizu je meni Split, blizu je kolegi iz Delnica Rijeka, blizu je kolegi iz Lepoglave ili krapinsko-zagorske Zagreb, ali nije jednostavnije živjeti, odnosno nemamo jednake uvjete života mi iz brdsko-planinskog područja, kao i ostatak Hrvatske. Zbog toga sam zaista očekivao da će ovaj zakon biti konkretan, prije svega da će u obuhvatu definirat koje jedinice lokalne samouprave i uprave ulaze u brdsko planinska područja, a vidimo da to nije tako. Iako bi trebalo doći do redefiniranja i pozdravljam to, pozdravljam i drago mi je vidjeti fond za razvoj brdsko planinskog područja, ali ja zaista ne znam da kakav fond mi pričamo 20 mil. Kuna. vi ste tako isto nakon nekoliko prozivanja u Saboru vjerojatno dali 10 mil.kuna za infrastrukturu koja je uništena djelovanjem elementarnih nepogoda. Od tih 10 mil.kuna mi moramo uložit još dodatnih 10 da bi uopće išli u realizaciju. Drago mi je vidjeti i hrvatski gorski proizvod, ali sad zamislite paradoks. Imate mjeru raspisanu 6.3 od ministarstva poljoprivrede na ovom sada zadnjem koji je prošlo gdje se dodatni bodovi poljoprivrednika iz brdsko planinskog područja izbacivaju. Znači imamo zakon koji kaže pomoći će poljoprivredi sukladno hrvatskom gorskom proizvodu, a drugo ministarstvo koje bi to trebalo konkretno baš u tom trenutku definirat, on izbaciva dodatne bodove našim poljoprivrednicima. Ja zaista ne znam kako netko nama pomaže. Ali ipak najviše, što me zaista najviše razočaralo to je planinska iskaznica. Mi jedino što smo tražili su određene bile beneficije fizičkim i pravnim osobama sa fizičkim osobama koje imaju prebivalište i pravnim osobama koje imaju registrirano sjedište na brdsko planinskom području radi ostvarivanja prava i olakšica njenog korištenja. Predstavljeno nam je, ne samo da je predstavljeno nego dapače dali ste nam nacrt iz travnja 2018. i u ovom nacrtu zakona iz 2018. na kolegiju u članku, čini mi se da je bio 36. planinska iskaznica i sve određene kriterije. Da bi to bilo izbačeno i nama rečeno da se neko ministarstvo ne slaže. A sada smo imali prethodno Zakon o otocima gdje imamo otočku iskaznicu jer tu može proći. Pa ja, ispada iz ovoga da ovih 200 tisuća ljudi koji žive u najgorim uvjetima u Hrvatskoj, jer nije jednako sezona grijanja u Gorskom Kotaru, Dalmatinskoj zagori, Lici kao i sezona grijanja na otocima. Ispada da smo građani II. reda. Nije jednako ni investirati. Znači samo ću vam princip jedan dokazati. Trošak električne energije po metru kubnom fakturirane vode prema korisnicima. Ispada u isporučitelju u gradu Vrgorcu 4,47 kuna po kubiku, 4,47 po kubiku. A prosjek Hrvatske je 1 kunu po kubiku. Pa najskuplja voda u Hrvatskoj vam je voda u Dalmatinskoj zagori. Pa upravo zbog svih geomorfoloških karakteristika brdsko-planinskog područja. I sve smo to ukazivali, sve smo to uredno na nekoliko sastanaka vam dokazivali, ne znam više kako dokazati, osim možda da nekoga za rukav povedem ministricu da 7 dana bude u Vrgorcu pa da vidi kako je živjeti tu. I šta smo dobili danas na klupe? Dobili smo zakon. I meni je zaista, ja ne znam šta ću reći svojim građanima kada se vratim? Šta to znači njima? Šta znači poduzetniku koji investira u gospodarske zone diljem Dalmatinske zagore, Like, Gorskog kotara ili dijela Zagorja gdje, koje on beneficije ima? A te beneficije je imao u prošlim zakonima. I umjesto da se prepišu te beneficije iz zakona o izmjenama iz 2008., 2009. pa porez na dobit prepolovi ili neke druge što su bile tada definirane stvari. Ali dok god poduzetnik iz brdsko-planinskog područja plaća jednake namete kao i poduzetnik iz urbanih područja, pa doslovno iz centra ću reći Splita, Zagreba, Rijeke i Osijeka mi o životu u brdsko-planinskom području ne možemo govoriti. S obzirom na niz drugih aspekata, kao što sam rekao trošak života ili ove osnovne infrastrukture temeljem novog zakona možda je netko imao dobre namjere ali ovaj zakon ništa drugo nego nastavlja jednu agoniju brdsko-planinskog područja Hrvatske i vodi apsolutno u demografski slom. Vi možete nama dati ne znam i 200 milijuna kuna za osnovnu infrastrukturu ali ja ne znam zaista za 20, do 30 godina tko će hodati tim pločnikom u Delnicama, tko će hodati nogostupom u Vrgorcu kada neće biti ljudi ako ne pomognete prije svega gospodarstvenicima u ovom području. Hvala.
Hvala. Nastaviti će u ime Kluba zastupnika poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Šta kazati o ovome zakonu u biti koji je nekakav okvir možda za razradu nekakvog zakona, u biti brdsko-planinska područja i potpomognuta područja i 80% RH za brdsko-planinska područja govorimo o 20 milijuna kuna, za fond a za potpomognuta 80 milijuna kuna. Mi se ne pozivamo za, na indeksaciju, pa Drniš ste proglasili razvijenim gradom, pola Like, Ravne Kotare. Pa koja područja su to ovim zakonom niste to definirali? Indeksacija koja je donesena je katastrofalna. Jedino što imamo u ovim krajevima to su pogrebi, nema rađanja. Zato morate poticati život na tome području a ovdje gledajući ono to je najbitnije to su poduzetnici. Koje ste mjere u ovome zakonu kažite nam ovdje, odgovorite nam, dali u prijedlogu za poduzetnike. Koje su mjere? Navedite ih koje su mjere jer je energija skuplja. Ja, prije, prošle godine, tj. za 2018. proračun, bio sam u većini, bio, nisam glasao zbog ovoga odnosa prema brdsko-planinskom području. Možda prvi saborski zastupnik otkada je Parlamenta koji je bio dio većine a nije glasao za proračun. A vi sada radite još gore. Zaista ovim zakonom se ne smije igrati. Ovaj zakon skrbi o 80% praznog teritorija koji se ciljano iseljava i koji ne prihvaća Vlada koja ne prihvaća zakonske inicijative. Ja sam predložio danas, taj zakon sam već davno predložio, danas bio na odboru, da 50% od sredstava kao prodaje državne imovine ostaje jedinicama lokale samouprave. Pa na brdsko-planinskim područjima i nerazvijenim krajevima, koji su nerazvijeni, potpomognutim područjima trebalo bi bar 90% sredstava ostajati. Ovdje nije pitanje betoniranja, asfaltiranja, slikanja sa ministrima, da li je nogostup, nego pitanje života i opstanka ljudi na ovome području. Dalmatinskoj zagori od 2011. do 2016. iselilo je 26 tisuća ljudi. Od Krke do Neretve. Ta područja su zaboravljena. Vlada ne može znati jer ne živi dolje. Njih nije briga. Oni dođu na vrgorački pršut kod gradonačelnika Pranića, dođu za Sv. Mihovila u Trilj, dođu na Sinjsku alku i naravno tu vide, tu se slikaju, naslikavaju, obećavaju. Nema više dječjeg plaća. Škole su prazne kolega Šipiću. Možda su ove mjere dok oni razrade ove pravilnike koje bi trebale biti u zakonu, možda neće nitko biti više na Tijarci. Nije dovoljno slikavanje sa ministrima za jedan nogostup, nije to dovoljno. I mi smo učinili kao gradonačelnici, načelnici, zastupnici, vijećnici nešto. Ne, nije dovoljno da ovdje, ovim zakonom je trebalo biti propisano ... [[Govornik se ne razumije.]] da država subvencionira sve udžbenike za ta područja, osnovnoškolce a ne da se mi moramo terorizirati županija, grad Sinj, ja sam u gradu Sinju kada sam imao mogućnost to riješio, ove godine županija je preuzela ... [[Govornik se ne razumije.]] lokalna samouprava. Ali je činjenica da ovdje nemamo mjera za opstanak poglavito mladih, djece i obitelji. Zbog toga možemo slobodno napraviti ispostavu tj. ovaj zakon obrazlagati kada ga napravimo u Irskoj za ljude da se vrate ovdje. Jer dok ga vi razradite ove sve mjere neće biti 80% Hrvatske, stanovnika.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime, a pardon, oprostite, u ime predlagatelja poštovani državni tajnik Velimir Žunac će sada imati svojih 5 minuta, izvolite.
Hvala lijepo, potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici, ja bih htio samo nekoliko rečenica reći. Ovdje je spomenuto dakle da je poreznom reformom 2015. g. znači oko 150 milijuna kuna ako sam dobro shvatio, dakle samo grad, svih 45 brdsko-planinskih područja, dakle a ukupno negdje oko 500 milijuna kuna dakle gledajući kompletno jedinice lokalne samouprave u RH. Ja bih dakle zaista ponovio, već sam to ponavljao, znači poreznom reformom koja je na snazi ove godine znači ne da se uzima nego se milijardu i pola dakle, milijardu i 500 milijuna kuna se vraća u te proračune od čega gotovo 500 milijuna kuna ide na potpomognuta područja. Znam da je ovih 20 milijuna malo i sigurno da ovih 85 ili 80 milijuna kuna je isto tako malo ali dakle moramo znati dakle da osim ovih sredstava koje sam upravo rekao, dakle gotovo 500 milijuna kuna godišnje ide iz Ministarstva regionalnog razvoja za različite programe kao što su program održivog razvoja lokalne zajednice, program podrške regionalnom razvoju, program za razvoj otoka, dakle imamo i program za sufinanciranje projektne dokumentacije jedinica lokalne samouprave, imamo i fond za sufinanciranje ugovorenih europskih projekata, dakle radi se o velikim sredstvima, dakle to je na godišnjoj razini 500 milijuna kuna a intencija je i ono što svi dakle pretpostavljam shvaćaju u RH, postoji veliki izvor financiranja svih, gotovo svih projekata a to su dakle u ovom trenutku europski, strukturni i investicijski fondovi. Znamo koja je alokacija, znamo da ima jako puno sredstava i mnogi od gradova i općina su se javili, mnogi su već i dobili sredstva, neki su svoje projekte već odradili, neki i provode sad, dakle intencija ove Vlade RH je ne da svaki grad i općina ovisi od tih 100, 200, 300 000 kuna koje će dobiti Ministarstvo regionalnog razvoja ili Ministarstvo graditeljstva ili Ministarstvo gospodarstva ili negdje druge, nego da ih se fiskalno ojača, da se njihov fiskalni kapacitet dovede do razina da oni samostalno mogu te projekte raditi i unaprjeđivati svoje općine i gradove i to je intencija i što se po ovim konkretnim brojkama i vidi. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Čim ste već prvu riječ izustili, već imam repliku, prva je ona poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Molim vas, recite mi točku Poslovnika kad ste sad komentirali, kad bi ja morao dati repliku?
Kolega Bulj, nemojte sa mnom polemizirati [[Upadica Bulj: pa vi polemizirate bez potrebe.]] Nemojte polemizirati, kolega Bulj.
Bez potrebe, želite biti uljez ... [[Govornik se ne razumije.]] ali dođe svemu kraj. Govorim o vrlo ozbiljnoj temi i znao sam šta će reći, ja nisam podržao proračun zbog toga, inače sam i bio prošle godine u Gorskom kotaru sa kolegom Pranićem gdje ljudi doslovno nemaju za financiranje osnovnih potreba za normalan život, pa primjer poslije zime, poslije snijega di se svi slikaju, naslikavaju, čiste snijeg svi ministri, nemaju sredstava za obnoviti asfalta tj. ceste, asfaltirati ta područja koja su doslovno katastrofalna. I onda morate 10 tiskovnih, moraju oni moliti, ali očito cilj Vlade da se moli. Da se njih lokalni čelnici mole a poanta je da te resurse koje imamo brdsko-planinskim područjima i potpomognutim područjima, koriste lokalne samouprave a ne državni proračun.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Roberta Podolnjaka.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče. Sjetit ćete se jučerašnje rasprave na Odboru za zakonodavstvo kada sam posebno upozorio na članak 7. prijedloga zakona i rekao da ne definirate ključne kriterije što je brdsko-planinsko područje i na koje jedinice lokalne samouprave će se to odnositi. Vidjeli ste danas slušajući rasprave po klubovima na koje naravno nemamo replike, da su zapravo svim klubovima govorili isto ukazujući upravo na taj ključni nedostatak pored financijskog aspekta, vi ste naglasili da ćete do konačnog prijedloga zakona, to ponavljam radi onih kolega koji nisu bili na Odboru za zakonodavstvo, da ćete imati sve indekse da ćete imati gotovu studiju koja će poslužiti kao predložak da u konačnom prijedlogu zakona imamo kriterije koji će biti jasni, nedvojbeni i da to nećemo prepustiti Vladi na pravilniku.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Marije Puh.
Pa kao što ste rekli, indeks poravnanja i poravnanja proračuna jedinica lokalne samouprave u mnogome je pomogao ali je ponajviše pomogao gradovima. U mojoj Krapinsko-zagorskoj županiji, nažalost matematika je ispala takva da one jedinice koje su bile u sustavu brdsko-planinskog područja su ostale ili na nuli, pozitivnoj nuli a neke su nažalost čak i sa tim novim poravnanjem opet bile u minusu. Sjećamo se prije par godina kada su jedinice lokalne samouprave koje su bile u sustavu brdsko-planinskih područja, ostale i preko 40% prihoda doslovce preko noći. One su se godinama oporavljale, neke se još dandanas nisu do kraja oporavile od tog udarca ali definitivno ne može govoriti ovom poravnanje koje išlo da je to zadovoljavajuće za sve jedinice lokalne samouprave jer eto nažalost, baš u mojoj Krapinsko-zagorskoj županiji, jedinice koje su bile u sustavu brdsko-planinskog područja nažalost nisu imali nekog velikog efekta od poravnanja. Zahvaljujem.
Hvala. I zadnja replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera, izvolite.
Gospodine državni tajniče, dobro je da ste išli sa ovim financijskim pokazateljima jer kad predlažete ovakav zakon onda su onima koji se taj zakon tiče, bitne samo dvije stvari. Tko je u tom brdsko-planinskom području i koliko će dobiti novaca. Pa prema tome, s obzirom da su se jedinice lokalne samouprave i na potpomognutim područjima na brdsko-planinskim područjima opekla onu famoznu reformu i novu raspodjelu sredstava 2015. kad im je uzeto preko 155 miliona kuna, mislim da treba isticati ovu novu podjelu jer većina jedinica lokalne samouprave, osobito manjih je dobila daleko, daleko više sredstava i možda u konačnom prijedlogu Zakona bi trebalo izaći sa financijskim pokazateljima jer evo, što je kolegica Puh rekla, ako se dogodilo da je neka jedinica dobila možda malo manje, vidjeti što se tu dogodilo da se to ispravi. Jer kad govorimo o ovakvim zakonima, ako ne ponudimo financijske pokazatelje, u principu nismo napravili ništa. Evo, hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sad ćemo ići na slijedeći Klub zastupnika, a to je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Vesna Pusić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče sa suradnicima i kolegice i kolege. Dakle, raspravljamo o dva zakona. Na oba bi se mogla primijeniti, mislim da je to bio Einstein koji je rekao da je jedan od pokazatelja pogrešnog ili lošeg mišljenja ako ponavljaš jedan te isti postupak nadajući se da ćeš dobiti drukčiji rezultat. On je to rekao malo grublje, ali razumijete što mislim. Dakle, u ovom prijedlogu Zakona o potpomognutim područjima, a odnosi se i na brdsko-planinski i na otoke, dakle na sve ove zakone o specijaliziranim područjima i posebnoj pomoći za pojedina izdvojene kategorije se kaže da su u prošlosti kroz različite zakone primjenjivane razno-razne mjere da bi se smanjilo iseljavanje, da bi se smanjila nerazvijenost, da bi se smanjila disproporcija u GDP-u po stanovniku itd. i da ništa od toga nije funkcioniralo, odnosno nije postiglo željeni efekt. I odmah nakon toga slijedi prijedlog potpuno istog tipa mjera koji očekuje da će sa potpuno istim tipom mjera za koji konstatira da do sada nisu funkcionirali, da će sada iz nekih razloga funkcionirati. Nije dovoljno da se nešto zove nekim imenom. Samo da dam primjer iz onog Zakona, a de facto su svi oni jedna vrsta paketa o otocima, gdje se recimo za otoke predviđa određena suma za poticanje gospodarstva. Kad uzmete sumu, podijelite je sa brojem otoka i otočića, dobit ćete da po svakom otoku ili otočiću u prosjeku godišnje otpada 20 tisuća kuna. Za to si mogu kupiti jedan malo bolji električni bicikl. Dakle, vi imate tu kategoriju, a de facto ništa jer to nikome pomoći neće ništa. I ovdje, ono što je zanimljivo u ovim zakonima da ljudi, autori zakona konstatiraju da takva vrsta mjera ne pomaže, ali ne odustaju. Iste takve mjere ponovno pakiraju, jedino što donose zakon, odnosno predlažu da se donese Zakon o brdsko-planinskim područjima bez da se zna o čemu se radi. Bez da se zna, ne postoji niti taksativno nabrojeno koje su to jedinice lokalne samouprave, ne postoje niti jasni nedvosmisleni kriteriji na temelju kojih svatko od nas može odrediti da li pripada ili ne pripada u tu kategoriju. Što to u politici znači? Vi ste svi tu političari, prema tome odmah znate što to znači. To znači, ako nema taksativno nabrojane, navedene liste gdje je taksativno nabrojena, su nabrojene jedinice lokalne samouprave, ako nema kriterija na temelju kojih vi i ja možemo odrediti da li općina x pripada ili ne pripada u brdsko-planinsko područje, znači da ću ja koji sam na vlasti određivati tko je, a tko nije. I tko je meni simpatičan, iz moje stranke ili bilo šta, taj će bit, a tko nije, taj neće bit. Dakle, to je jedan instrument, ajmo reći političkog pogodovanja da budem vrlo blaga. Ali ja bih rekla da je to sekundarno. Ono što je ključno i vidi se iz… Ja bi molila da vi malo prislušate, možda nije vama zanimljivo, ali to vam je posel da to slušate. Dakle, ono što je ključno u ovoj i jednom i drugom zakonu je broj. Dakle, ako vi imate 304 ili 336, svejedno debelo preko pola jedinica lokalne samouprave koje potpadaju pod ovu kategoriju, a tu imate dakle, potpomognuta područja, pa onda ima te brdsko-planinska, pa još imate otoke, pa još imate grad Vukovar, dakle Zakon o gradu Vukovaru i cijelom okolici. Drugim riječima, vi imate više-manje cijelu Hrvatsku unutra. I to govori da tu fundamentalno nešto nije u redu. Dakle, ako vi morate pomagati različitim posebnim mjerama, praktički svakog osim možda 10-ak velikih gradova ili šta ja znam, 100-ak jedinica lokalne samouprave, to znači da na ljudi treba jedan novi princip. Jedan pojam ili ideja o kojoj se jako puno govori, obično oko i prije izbora, a nešto malo manje poslije, mislim da je ova dva zakona vrlo jasno obzirom na ogromnu većinu jedinica lokalne samouprave koje obuhvaćaju u RH govore da ovakvo financiranje lokalne samouprave ne valja. Jer ako vi morate krpati na 400, 450 od 550 mjesta to znači da taj model financiranja lokalne samouprave ne valja. Drugim riječima da bi trebalo očito spustiti više novaca. Da bi trebalo spustiti više novaca. Ja se slažem sa spuštanjem znanja, sa spuštanjem kontrole, sa spuštanjem jasno definiranih kriterija. Nisam ja uopće veliki prijatelj toga da se razbacuju novci nekakvim lokalnim načelnicima i gradonačelnicima bez ikakvog uvida i bez povrata ali sa vrlo jasnim kriterijima, sa pomoći a pomoć apsolutno u Hrvatskoj postoji. Dakle nije istina da u Hrvatskoj recimo, čak u ovoj državnoj upravi prema kojoj smo često vrlo kritični ne postoji dovoljno ljudi sa znanjem koji mogu pomoći jedinicama lokalne samouprave recimo na izradi projekata da se kandidiraju za europske novce, na zajedničkom objedinjavanju recimo jedinica lokalne samouprave kada se radi o nekim, kandidiranju za neke infrastrukturne projekte koji obuhvaćaju više od jedne jedinice. Apsolutno u hrvatskoj državnoj upravi postoje ljudi koji tu mogu pomoći, postoje ljudi koji tu mogu pomoći, postoje instrumenti pomoću kojih se ti novci mogu kontrolirati i uvesti vrlo jasni i transparentni kriteriji kako će se referirati. U krajnjoj liniji mogu se malo pojednostaviti i prepisati oni od EU kada će se referirati natrag, kako se taj novac potrošio. Ali iz činjenice da mi imamo između 400 i 350 jedinica lokalne samouprave kojima treba pomagati i krpati ih proizlazi da ljudi lokalno nemaju dosta novaca da bi živjeli. I mnogo tih stvari koji, mi uvijek govorimo i da bi trebao smanjiti se broj jedinica. I ima nešto u tome, ima nešto i protiv toga što kaže da ljudi često se osjećaju bliže, da glavna vlast koju vide i s kojom komuniciraju je lokalna vlast. I ako imaju bliže da onda imaju i osjećaj mogućnosti većeg utjecaja a s druge strane i lokalno da ljudi bolje znaju i bolje razumiju što toj sredini i toj zajednici treba nego ako gledaju sa s vrha države. Prema tome, ima argumenata i za to da se tim jedinicama omogući da prežive. Ali dok postoje, možemo imati posebnu raspravu o tome treba li ih toliko, koje trebaju, koje ne trebaju, to može biti posebna rasprava. Ali dok postoje, dotle im treba omogućiti da žive temeljem redovnog financiranja. Dakle očito je da ako ti moraš krpati 450 od 550 jedinica lokalne samouprave da model financira treba promijeniti. Treba spustiti više novaca i treba odrediti što će biti u nadležnosti tih jedinica lokalne samouprave. Recimo nešto o čemu cijelo vrijeme govorimo što bi bilo od ogromne pomoći a što se tu ne spominje je taj famozni fond koji bi pratio jedinice lokalne samouprave brdsko-planinske, otočne, na potpomognutim područjima, ali defacto sve, dakle ne samo, naravno sve ove ali te su ionako većina, kao što smo i vidjeli iz ovih podataka koji su ovdje izneseni. Dakle ono što je neophodno da bi iskoristili ta sredstva koja nam trebaju i koja nam stoje na raspolaganju je da uzmemo na razini države taj fond koji bi mogao a) financirati izradu projekata ili pomoć financiranje projekata u tim jedinicama lokalne samouprave. S druge strane mogao bi osigurati onu participaciju koja se obično traži od jedinica lokalne samouprave i s treće strane mogao bi financirati onu famoznu prvu godinu. Jer kao što svi znate i kada dobijete projekt prvu godinu morate prvo odraditi i platiti pa vam oni onda vrate. A jako puno jedinica lokalne samouprave naročito ovih o kojima danas govorimo u ova dva zakona, čak samo načelno u ovom Zakonu o brdsko-planinskim područjima jer ne znamo zapravo o kojim područjima se radi za njih naročito vrijedi to da ne mogu uopće se pojaviti da se kandidiraju za europska sredstva koja stoje na raspolaganju zato jer nemaju pare prvo izraditi projekt a drugo ono i participaciju osigurati a ono što je zapravo kratkoročno ali obično najveći iznos je osigurati financiranje tu prvu godinu dana dok se kvalificiraju izrade projekta dok se ne kvalificiraju za povrat sredstava iz prve godine. O tome nema ništa. To je i za potpomognuta područja i za brdsko-planinska područja i za sve ostale jedinice lokalne samouprave u Hrvatskoj puno više nego sve što piše u ova dva, plus Otočki zakon pomnoženo sa današnjim datumom. Dakle ovo sve je ajmo reći marginalno ili sitnica u odnosu s time što bi se moglo postići sa jednim takvim drugačijim pristupom. Odredite koji postotak više sredstava iz državnog proračuna koji ćete spuštati na razinu jedinica lokalne samouprave pa ne mora to sad bit odmah dramatično, ali ajmo odredit, neka odredimo sve kriterije kontrole i odredimo taj fond i to znanje koje će se stavit, nema tu puno raznolikosti u projektima koje jedinice lokalne samouprave žele i na koje se prijavljuju na Europske fondove, to je uglavnom voda, kanalizacija, cesta, vrtić, kulturni dom i neki naravno imaju i više od toga. Ali 5, 6, tipskih projekata koji se onda prilagođavaju, ovisno o veličini, broju stanovnika i konkretnim potrebama koji bi se ljudima stavili na raspolaganje sa svim pratećim izračunima i svemu što je potrebno bi višestruko premostilo sve što se u ovom jednom zakonu predviđa, dakle o potpomognutim područjima, a u ovom brdsko planinskim područjima o čemu se, ajmo reć razmišlja, jer ja se slažem s onima koji su rekli da to nije zakon jer ne možete pisati zakon o nečemu čega nema. jer morate prvo definirati šta je subjekt zakona, a subjekt zakona su područja, odnosno jedinice lokalne samouprave na koje će se onda ta pravila odnosit. A mi ovdje imamo nešto što se zove zakon, a sam državni tajnik kaže a u proceduri do sljedećeg puta ćemo mi vama reć točno na šta se to odnosi. Ja sam dugo u Saboru, moram reć da to još nisam vidjela. Dakle ima konkretnih mjera, ima konkretnih mjera koje su neke županije koje su lokalne samouprave u Hrvatskoj probale. Prema njima bi se mogli okrenut i iskoristit, ali za početak stvarno očito je da ovi zakoni ne definiraju iznimke, kao što bi bilo po naslovu logično, nego pravilo, većina. Dakle Glas neće podržat ovo.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Milorad Batinić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, kolegice i kolege. Naime, ova dva prijedloga zakona objedinjena rasprava vrlo logično jer praktički govore o slabije razvijenim područjima u RH ili područjima koje svakako trebaju za svoj ravnomjerni razvoj, kvalitetniji razvoj trebaju potporu države. Krenut ću od osnovnih pitanja koja se treba u oba zakona, predviđaju se ovim zakonom riješiti, manje-više u potpuno su identična. Povratak raseljenog i poticanje naseljavanja stanovnika. Stručnu i financijsku pomoć u pripremi razvojnih projekata u brdsko planinskom znači da se treba još redefinirati obuhvat brdsko planinskih područja, a područja potpomognuta koja su potpomognuta i radi slabijeg financijske moći još i neke dodatne stvari. Kad pogledamo u ocjenu stanja praktički ona je potpuno identična, prepisana, što je potpuno logično. Zakon o potpomognutim područjima '96. brdsko planinska 2002. konstatacija za jedan i za drugi zakon, naprotiv u gotovo svim potpomognutim područjima, odnosno u gotovo svim područjima brdsko planinskog bilježe se kontinuirana negativna demografska, gospodarska te socijalna kretanja. Znači 2002. to je 15 ili 16 godina, potpomognuta područja 20 godina. Postojeći zakoni očito iz ovoga što nam piše ovdje, nisu polučili one rezultate radi čega su donesena. Imamo različitih primjera. Različitih statističkih pokazatelja, međutim vjerujem da u Ministarstvu regionalnog razvoja imaju statističke podatke kakvo je stanje u tim krajevima bilo '90. moramo detektirati koji su uzroci, odnosno razlozi ovoga što sada nastojimo poboljšati ovim zakonima. Ratom pogođena područja. Kroz pretvorbu i privatizaciju uništeno previše radnih mjesta i sve se to ovim zakonom, … [[Govornik se ne razumije.]] svaki je do sada imao ugrađeno potpore gospodarstva, za potporu za demografsku obnovu, za gradnju komunalne infrastrukture, očito nije u tome problem. problem je očito u nečem puno većem ili u nečem drugom. Ja bih volio da znamo da se napravi jedna kvalitetnija analiza da znamo što trebamo liječiti. Mi liječimo pacijenta sve, a njega boli samo na jednom mjestu ili na dva eventualno, to bih volio znati. A vjerujem da imate podatke i kroz kvalitetnije analize da ćete doći do razloga i uzroka. Ili je općenito pao imunitet. Koga ili kako, mislim nisam liječnik, ali svi smo mi imali nekih kontakata sa doktorom pa kaže pa pao ti je imunitet to ti je iz tog i tog razloga. Ne mogu se složiti sa dijelom rasprava da je određenim područjima nešto oduzeto. 2013. postali smo punopravna članica EU i morali smo primijeniti, odnosno korigirati određene zakonske prijedloge, uskladiti ih sa standardima jedne moderne Hrvatske države kakvu svi želimo, ali jednako tako želimo i jednako razvijene sve krajeve. Čitajući ove prijedloge zakona, jedan i drugi, možda, možda neki detaljić nema što dodati, sve je to u redu, sve je to u redu, međutim još uvijek taj zakon nije odgovorio na pitanje gdje boli i što trebamo liječiti? Parafraziram. Što trebamo liječiti? Isto tako kad sam kazao da bi bilo vrlo interesantno u tim krajevima što je bilo prije 30, 40 godina. Probajmo si slikovito predočiti kartu Hrvatske pa da vidimo koje je to područje i za brdsko-planinsko i potpomognuta područja. Brdsko-planinsko područje odmah to je sinonim Gorski kotar. To je svima manje-više jasno. Lika, ali nažalost nisu svi dijelovi, sve općine, sve administrativne jedinice nisu obuhvaćene ovim zakonima što je po meni pogrešno. Imate meni ono što mi je blisko, u mojoj blizini, susjedna lokalna samouprava je brdsko-planinsko područje. 2002. je upala, ok. Ne zato što mi je kolega načelnik iz iste stranke nego živimo zajedno, praktički je razlika je od centra 8 km i vrlo dobro znam koliko napora, koliko financijskih sredstava, koliko kandidiranja na predpristupne fondove, mislim, stvarno čovjek bi rekao jednostavno riječima, razderao se kako da obogati sadržaje, omogući ostanak. Negativni demografski trendovi. Znači nisu to mjere koje ć polučiti onaj rezultat koji očekujemo. Nešto drugo je u pitanju ali ni ja sam ne znam što. Nažalost imamo nešto dalje, 20-ak km jednu drugu susjednu sredinu, isto brdsko-planinsko područje, vjerojatno po nekim kriterijima treba biti, koja je imala s tim prihodima kao brdsko-planinsko pa rekao bi za nekih 60% veće prihode proračuna nego neke druge sredine koje su se kvalitetnije razvijale. Pad nezaposlenosti, pozitivni demografski trendovi, znači nije ni novac. Nije novac presudan. Da li imamo državni tajniče, odgovore na ova pitanja? Što učiniti? Naravno, slažem se sa kolegama koji su primijetili u raspravi s kolegicama, listajući zakon, dođem do zadnje stranice i nešto fali. Meni je drago što smo na matičnom odboru, Odboru za regionalni razvoj, što se prihvatio zaključak i vjerujem da će se on ispoštovati, da se do idućeg čitanja dopuni sa kompletnim podacima, znači s kriterijima i za jedan i za drugi zakon koja su to područja da znamo o čemu raspravljamo i da se konkretiziraju mjere sve ove koje su ovdje navedene jer vidim koliki je interes po svim klubovima, ovdje nema politike u smislu ideoloških, ovo je interes RH. Glavni cilj nam je nerazvijena područja da sutra neke druge generacije nemaju potrebe o tome govoriti nego da se raspravlja o nekim drugim projektima i stvarima. Nadalje, svima je interes da svi oni koji su dali, nemaju osnove za život, da li nemaju uvjete za život, morali otići tražiti posao negdje vani i očekujemo da se vrati. Znači cilj nam je stvoriti pretpostavke za njihov povratak. Da li je to stambeno rješavanje, da li je to, međutim osnov svega kolegice i kolege, ono što se nameće samo po sebi je posao. Da li imam gdje raditi? Da li imam gdje osigurati egzistenciju za sebe i svoju obitelj? Ja sam siguran da je to jedan uvjet, osnovni, da li ih ima još, vjerojatno da. Još bih htio samo vezano za ovaj zakon, iako on nije ispunio svoja očekivanja, učinjeno je puno dobrog. Ono što je možda nedostajalo a mislim da ne bi smjelo više na takav način funkcionirati se na što se utrošio taj novac više nego što bi se dobilo financiranjem temeljem Zakona o financiranju jedinice lokalne samouprave koje su te jedinice i potpomognute dobila više nego što im pripada kao ostalim jedinicama lokalne samouprave. Mislim da smo tu kao država zakazali. Neki su gradili stadione. Ok, supe. Nije vratio ljude u to naselje. Neki grade šetnice uz neke rijeke. Građani mu bježe van jer nemaju posla. Mi na sjeveru imamo prihode per capita po glavi stanovnika 75% prosjeka RH. Stopa nezaposlenosti je od 3 do 4%. Imamo pozitivne demografske trendove gledajući na razini regije. U kom smislu pozitivnih? Negdje smo tu, variramo nažalost, ja bi volio da je više rođenih ali ne pada nam broj upisanih u 1. razrede osnovne škole. To smatram pozitivnim kad je generalno na razini RH negativan trend. Ali ljudi imaju gdje raditi. Pitanje uloga lokalne samouprave u provođenju ova dva zakona je velika. Bojim se da što god mi donijeli ukoliko neće biti kontrole, nadzora od strane resornog ministarstva ili za to nadležnih tijela u što se troši novac, i da li je opravdanost određenih projekata, da li će oni rezultirati onime što je intencija, pozitivna intencija ovih zakona. Parafrazirat ću, vrtić. Da. Školstvo, da. Dali neka nadgradnja, da li društveno ili nešto što ne utječe na to? E tu bi trebao biti revizor ili kontroling koji će kazati ne, to ti ne mogu financirat, financirat ću ti ovo, ovo ti ne mogu financirat. Bez zamjere jer to je novac poreznih obveznika RH. Da sad pitamo građane u RH tko je za ovaj zakon, svi bi bili za. Neki iz solidarnosti a neki stvarno što osjećaju Hrvatsku kao svoju domovinu. Ima i onih koji će biti možda ajmo reći malo i zavidni nekima, međutim to je kratkoga vijeka. Ali ako nema kontrolinga, ukoliko nema opravdanih projekata koja daju rezultat bojim se da opet koliko god kvalitetan zakon u drugom čitanju bio da on neće donijeti očekivane rezultate. Hvala lijepa.
Hvala lijepa.
Naravno podržati ćemo u prvom čitanju, uvažavajući ovaj zaključak Odbora za regionalni razvoj da se dopuni sa svim predloženim točkama.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na pojedinačne rasprave. I prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo svi smo suglasni u ime klubova da je ovaj zakon u biti što se tiče mjera nula, rekao je premijer zero, nula, ništa. Pa bolje bi bilo da je ovih 20 milijuna + 80 milijuna brdsko-planinskog + 80 milijuna poslalo pismo za Božić da je dalo čestitku ili za Novu godinu lokalnim samoupravama jer ne bi se trošila toliko administracija, toliko papira samo, sastanaka, sastančenja za nula, zero, tajniče, nula, ništa nema. Pokazatelji same Cetinske krajine kažu da od 2005. do ove godine 13 razreda prvašića manje, 13 razreda prvih, znači prvašića. To je slika, trenutka slika. U šta ulagati? I kontrolirati. Jer je činjenica da se potpomognutim područjima davao novac brdsko-planinskom ali se nije kontrolirao. Neki su čelnici to iskoristili pozitivno, neki negativno. Ali sam svjedok i oporbe ovdje i vladajućih da je ovo nula, ništa. Rekao bi ovdje sad premijer Plenković, ništa, evo kažite, šta je ovdje, koja mjera, koja mjera je evo ovdje navedena. Koja je mjera navedena, 400 jedinica lokalne samouprave, 80% područja? Ja živim na tome području kolega Boriću i planiram ostati na tome području, živjeti u Dalmatinskoj zagori, isto je u Lici, isto je na područjima Slavonije. Kada idem putem od Zagreba prema Dalmatinskoj zagori onda gledam, okrećem se šta je sa poljoprivredom, nema stoke. U cijelom tom području je najveća Lika, Ravni Kotari, Skradin, Šibensko zaleđe, Dalmatinska zagora, nema stoke. Nema ljudi. To je dokaz. Gledam škole, nekada u lijepim tim mjestima Dalmatinske zagore, Like, bilo je puno djece, čuo se dječji plač. Više se ne čuje dječji plač. Samo se čuje plač roditelja na autobusnim kolodvorima. Nema dječjega plaća u rodilištima. Hrvatska je prazan teritorij. Hrvatska je prazan teritorij. Svi osvajači koji su prošli ovuda manje su štete nanijeli nego što je naneseno za ta područja u zadnjih 20, od poslije rata. U zadnjih 20-ak godina evo svi mi svjedoci smo koji dolazimo iz tih područja su prazna. Mi jedino što imamo lijepa obećanja. Imamo sjednice Vlade u Splitu gdje se obećavaju projekat Ravča-Drvenik, po četvrti put se obećava, 2, 3 puta je do sada otvarano ali to je laž i obmana. Nedostaje povezanost koja je vrlo bitan element razvoja gospodarskih zona u koje se ulaže. To je bitan element. Ja znam, vidim da kolega sad Šipić Klariću govori podatke za repliku. Ali je istina da sva ulaganja, i drago mi je … [[Govornik se ne razumije.]] kolega Šipić replicira ali ovo je činjenica, obići ćemo i Sinjski kraj i Triljski, Cetinski kraj, Vrgorački kraj, sav nogostup, sve rasvjete, sva svjetla neće pomoći nastavi li se ovako pisati zakon u koji se više potrošilo novca u pisanje i PR, ministrice, nego što će se uložiti u te krajeve. Zašto nije pisalo ovdje na tim područjima koje mi odredimo, koje imaju specifičnost. Imaju, država će financirati besplatan vrtić, toj djeci, tim lokalnim samoupravama jer te lokalne samouprave nemaju mogućnosti financirati besplatan vrtić. I to je poruka mladoj obitelji da živi, to je jedna mjerica mala. Ili šta je kolegica maloprije govorila u ime kluba GLAS-a, educirajmo, platiti ćemo ljude koje ćemo educirati, mlade da privlače EU fondove. Ovo je pamflet, jedno lijepo pismo koje ste mogli poslati sa ovim novcem koji ste uložili. Više ste uložili u ljude koje su radili, činovnici, sastanke i papire nego što ste odobrili za 80% jedinica, lokalnih jedinica u RH, ako uzmemo i brdsko-planinska, a govorimo o dva zakona i potpomognuta područja, to su 304 jedinice + 445, to je 349 jedinica koje se u ova dva zakona spominju. I naravno, da ja kao čovjek, zastupnik, osjećam obvezu dati zakon recimo u Dalmatinskoj zagori koji je specifičan. Nije isto za Slavoniju koja je demografski slomljena, ciljano slomljena i ciljano je donesen Zakon o prodaji zemljišta strancima poljoprivrednog u 2020. i ciljano je donesen u zakonu da stranci mogu otvoriti OPG-ove, zna se zbog čega, da se sustavno i planski iseljavaju ta područja. I nije dobro da stvaramo lokalne čelnike s tih područja ovisnima o izvršnoj vlasti. Mjeru koju sam predložio da od prodaje državne imovine na tim područjima mogu gradonačelnici, da ide lokalnim samoupravama 50% iznosa jer su gradonačelnici lokalne samouprave dužni napraviti infrastrukturu do tih nekretnina, do toga zemljišta, a ne da budu prosjaci u Vladi i ministarstvima. I onda se naravno moraju slikat, moraju organizirat derneke gdje će se oni hvaliti prije izbora te političke elite koje dolaze, moraju. Ovo nije pitanje ideologije, ali moraju njima. Nebitno. Ja mislim da treba decentralizirati i treba specifičnost. Ja sam rekao u pripremi Zakona o Dalmatinskoj zagori jer u 36 jedinica lokalne samouprave koje su dvije županije koje su bile najveći njihov potencijal je bio ljudski potencijal. Od 2011. do kraja 2015. iselilo je 26 tisuća djece, 26 tisuća stanovnika. Samo rekao sam evo, koliko je manje prvašića u Cetinskoj krajini, a koliko je u Lici, još rapidnije i to nezaustavljivo odlazi. Nema plača u rodilištima, djece. Jedino roditelji na autobusnim kolodvorima za Irsku. I naravno da imamo te sjednice Vlada gdje nam se obećaju prometnice, povezanost i tako svake 4 godine koda su progutali staru onu kazetu koja je bila u starim kazetofonima i istu priču ponavljaju. Bilo koja Vlada, bez obzira na ideološki predznak. A ja sam kao dio većine, ponovit ću, prošle godine, 2017. nisam glasao za proračun zbog toga što sam dao amandman da se pomogne brdsko-planinskim područjima. Kao dio većine. Da ne bi ispalo da ja to sad govorim iz opozicije. Ovo nije pitanje ideologije. Dolje ljudi žive svih ideologija, svjetonazora i nacionalnosti. Ja živim u selu gdje ima ljudi i Hrvata i srpske nacionalnosti. I svi odlaze. Ne u Bačku Palanku kao Pupovac, al odlaze. U Irsku, da. Jedino što smo postali odlagalište otpada, a to je primjer Lečevice. Čak i taj, za očuvanje okoliša kao centar i taj nam se resurs štetni, taj projekat će nam uništiti vode ili kao što su bile TE štetne ove Peruča i slični projekti koji su loši. Znači, naša je obaveza davati prijedloge i zakona, ja sam dao prijedlog da 50% danas evo, 50% bio na Odboru, ali nitko nije došao iz Ministarstva, 50% od prodaje državne imovine na područjima lokalne samouprave ostaje toj lokalnoj samoupravi. Ne žele. Jer žele da gradonačelnici i načelnici budu ovisnici o državnoj blagajni i koji ima iskaznicu stranačku, taj će dobit nešto, koji čuva leđa, taj će dobit nešto, to je ta vertikala, moramo bit dobro, moramo im nosit pršute, moramo i na taj način to funkcionira. Vama bilo smiješno ili smiješno to je istina. Plenković je rekao, ovo je ... [[Govornik se ne razumije.]] unutra nema ništa, svi smo suglasni, nula. Hvala lijepo. Evo svi smo suglasni u ime klubova da je ovaj zakon u biti što se tiče mjera nula, rekao je premijer zero, nula, ništa. Pa bolje bi bilo da je ovih 20 milijuna + 80 milijuna brdsko-planinskog + 80 milijuna poslalo pismo za Božić da je dalo čestitku ili za Novu godinu lokalnim samoupravama jer ne bi se trošila toliko administracija, toliko papira samo, sastanaka, sastančenja za nula, zero, tajniče, nula, ništa nema. Pokazatelji same Cetinske krajine kažu da od 2005. do ove godine 13 razreda prvašića manje, 13 razreda prvih, znači prvašića. To je slika, trenutka slika. U šta ulagati? I kontrolirati. Jer je činjenica da se potpomognutim područjima davao novac brdsko-planinskom ali se nije kontrolirao. Neki su čelnici to iskoristili pozitivno, neki negativno. Ali sam svjedok i oporbe ovdje i vladajućih da je ovo nula, ništa. Rekao bi ovdje sad premijer Plenković, ništa, evo kažite, šta je ovdje, koja mjera, koja mjera je evo ovdje navedena. Koja je mjera navedena, 400 jedinica lokalne samouprave, 80% područja? Ja živim na tome području kolega Boriću i planiram ostati na tome području, živjeti u Dalmatinskoj zagori, isto je u Lici, isto je na područjima Slavonije. Kada idem putem od Zagreba prema Dalmatinskoj zagori onda gledam, okrećem se šta je sa poljoprivredom, nema stoke. U cijelom tom području je najveća Lika, Ravni Kotari, Skradin, Šibensko zaleđe, Dalmatinska zagora, nema stoke. Nema ljudi. To je dokaz. Gledam škole, nekada u lijepim tim mjestima Dalmatinske zagore, Like, bilo je puno djece, čuo se dječji plač. Više se ne čuje dječji plač. Samo se čuje plač roditelja na autobusnim kolodvorima. Nema dječjega plaća u rodilištima. Hrvatska je prazan teritorij. Hrvatska je prazan teritorij. Svi osvajači koji su prošli ovuda manje su štete nanijeli nego što je naneseno za ta područja u zadnjih 20, od poslije rata. U zadnjih 20-ak godina evo svi mi svjedoci smo koji dolazimo iz tih područja su prazna. Mi jedino što imamo lijepa obećanja. Imamo sjednice Vlade u Splitu gdje se obećavaju projekat Ravča-Drvenik, po četvrti put se obećava, 2, 3 puta je do sada otvarano ali to je laž i obmana. Nedostaje povezanost koja je vrlo bitan element razvoja gospodarskih zona u koje se ulaže. To je bitan element. Ja znam, vidim da kolega sad Šipić Klariću govori podatke za repliku. Ali je istina da sva ulaganja, i drago mi je … [[Govornik se ne razumije.]] kolega Šipić replicira ali ovo je činjenica, obići ćemo i Sinjski kraj i Triljski, Cetinski kraj, Vrgorački kraj, sav nogostup, sve rasvjete, sva svjetla neće pomoći nastavi li se ovako pisati zakon u koji se više potrošilo novca u pisanje i PR, ministrice, nego što će se uložiti u te krajeve. Zašto nije pisalo ovdje na tim područjima koje mi odredimo, koje imaju specifičnost. Imaju, država će financirati besplatan vrtić, toj djeci, tim lokalnim samoupravama jer te lokalne samouprave nemaju mogućnosti financirati besplatan vrtić. I to je poruka mladoj obitelji da živi, to je jedna mjerica mala. Ili šta je kolegica maloprije govorila u ime kluba GLAS-a, educirajmo, platiti ćemo ljude koje ćemo educirati, mlade da privlače EU fondove. Ovo je pamflet, jedno lijepo pismo koje ste mogli poslati sa ovim novcem koji ste uložili. Više ste uložili u ljude koje su radili, činovnici, sastanke i papire nego što ste odobrili za 80% jedinica, lokalnih jedinica u RH, ako uzmemo i brdsko-planinska, a govorimo o dva zakona i potpomognuta područja, to su 304 jedinice + 445, to je 349 jedinica koje se u ova dva zakona spominju. I naravno, da ja kao čovjek, zastupnik, osjećam obvezu dati zakon recimo u Dalmatinskoj zagori koji je specifičan. Nije isto za Slavoniju koja je demografski slomljena, ciljano slomljena i ciljano je donesen Zakon o prodaji zemljišta strancima poljoprivrednog u 2020. i ciljano je donesen u zakonu da stranci mogu otvoriti OPG-ove, zna se zbog čega, da se sustavno i planski iseljavaju ta područja. I nije dobro da stvaramo lokalne čelnike s tih područja ovisnima o izvršnoj vlasti. Mjeru koju sam predložio da od prodaje državne imovine na tim područjima mogu gradonačelnici, da ide lokalnim samoupravama 50% iznosa jer su gradonačelnici lokalne samouprave dužni napraviti infrastrukturu do tih nekretnina, do toga zemljišta, a ne da budu prosjaci u Vladi i ministarstvima. I onda se naravno moraju slikat, moraju organizirat derneke gdje će se oni hvaliti prije izbora te političke elite koje dolaze, moraju. Ovo nije pitanje ideologije, ali moraju njima. Nebitno. Ja mislim da treba decentralizirati i treba specifičnost. Ja sam rekao u pripremi Zakona o Dalmatinskoj zagori jer u 36 jedinica lokalne samouprave koje su dvije županije koje su bile najveći njihov potencijal je bio ljudski potencijal. Od 2011. do kraja 2015. iselilo je 26 tisuća djece, 26 tisuća stanovnika. Samo rekao sam evo, koliko je manje prvašića u Cetinskoj krajini, a koliko je u Lici, još rapidnije i to nezaustavljivo odlazi. Nema plača u rodilištima, djece. Jedino roditelji na autobusnim kolodvorima za Irsku. I naravno da imamo te sjednice Vlada gdje nam se obećaju prometnice, povezanost i tako svake 4 godine koda su progutali staru onu kazetu koja je bila u starim kazetofonima i istu priču ponavljaju. Bilo koja Vlada, bez obzira na ideološki predznak. A ja sam kao dio većine, ponovit ću, prošle godine, 2017. nisam glasao za proračun zbog toga što sam dao amandman da se pomogne brdsko-planinskim područjima. Kao dio većine. Da ne bi ispalo da ja to sad govorim iz opozicije. Ovo nije pitanje ideologije. Dolje ljudi žive svih ideologija, svjetonazora i nacionalnosti. Ja živim u selu gdje ima ljudi i Hrvata i srpske nacionalnosti. I svi odlaze. Ne u Bačku Palanku kao Pupovac, al odlaze. U Irsku, da. Jedino što smo postali odlagalište otpada, a to je primjer Lečevice. Čak i taj, za očuvanje okoliša kao centar i taj nam se resurs štetni, taj projekat će nam uništiti vode ili kao što su bile TE štetne ove Peruča i slični projekti koji su loši. Znači, naša je obaveza davati prijedloge i zakona, ja sam dao prijedlog da 50% danas evo, 50% bio na Odboru, ali nitko nije došao iz Ministarstva, 50% od prodaje državne imovine na područjima lokalne samouprave ostaje toj lokalnoj samoupravi. Ne žele. Jer žele da gradonačelnici i načelnici budu ovisnici o državnoj blagajni i koji ima iskaznicu stranačku, taj će dobit nešto, koji čuva leđa, taj će dobit nešto, to je ta vertikala, moramo bit dobro, moramo im nosit pršute, moramo i na taj način to funkcionira. Vama bilo smiješno ili smiješno to je istina. Plenković je rekao, ovo je ... [[Govornik se ne razumije.]] unutra nema ništa, svi smo suglasni, nula.
Hvala. Slijedeća, zapravo imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Ante Pranića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, rekli ste da svakodnevno putujete iz Sinja u Zgreb, odnosno kad dolazite u Sabor, putovali ste sa mnom u Gorski kotar, sjećam se, u Zagorje ste putovali. Ne znam da li ste vidjeli i jedan građevinski stroj i jedne državne investicije na ovome području? Brdsko-planinskom području. Ja se slažem da Ministarstvo regionalnog razvoja bez obzira što je intencija da donošenje ovog Zakona promijeni razvoj tog područja prema boljem, ovdje bi danas trenutno trebao sjediti premijer i ministrica regionalnog razvoja, ali i druga ministarstva koja bi trebala dat nama odgovor. Jer gledajte što piše u prijelaznim i završnim odredbama. Rokovi gdje će se donositi pravilnik, gdje će se donosit program. S obzirom da je danas 29., a ovo stupa na snagu sve 1.1., znači nema tu koliko, još dva-tri mjeseca, pa valjda već sada postoje nacrti koje pojedina ministarstva bi trebala predstaviti, ako to nije, kao što kažete PR pa onda…
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Pa ... [[Govornik se ne razumije.]] i razgovorati o ... [[Govornik se ne razumije.]] Zakonu ... [[Govornik se ne razumije.]] trebaju ga omalovažavati. Oni će sjediti u počasnoj loži na Sinjskoj alci, doći će na vaš vrgorački pršut, na drniški pršut, moj kolega Kovač je dole redovite, ali nema kad ... [[Govornik se ne razumije.]] ovome Zakonu, ali traže glasove. Ova dva zakona su prazan skup, prazan. Šteta papira i novca kojega ste dali, ništa ne piše, nula. Ovo! Šta ću ja reći sada u Cetinskoj krajini, Dalmatinskoj zagori, šta piše u ovome Zakonu? Šta ste vi predložili? Koje vi tom narodu šaljete poruku da ne odlazi u Irsku, da ne kopaju tuđu zemlju i ne čuvaju tuđu stoku? Ništa. Nema investicija. Nije ih briga. Bitno je da drže ovisne gradonačelnike i načelnike i da ih dočekaju kad su svetkovine, da oni mogu se naslikavati, da ih primaju župnici, da im se klanjaju, svi skupa da im se klanjaju i na taj način da su oni doprinijeli, evo da 10 miliona kuna za projekat ovaj, za projekat onaj. A u biti, ta područja su opustošena ciljano zbog svojih interesa.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Klarića.
Uvaženi kolega Bulj, doista sam kolegu Šipića, kad sam se javio za repliku pitao da li živite baš u gradu Sinju ili negdje drugdje. On je rekao da živite u mjestu Suhač, a on da pripada gradu Sinju, a javio sam se za repliku zato što ste rekli da ovo vrijedi zero, nula. Samo iz razloga da vas podsjetim da ste sličnu raspravu imali i isto govorili kad smo govorili o Zakonu o financiranju jedinica lokalne samaouprave tzv. Marićevom zakonu i da vas podsjetim da je po tom Zakonu za koji ste vi govorili da će biti nula, grad Sinj dobio nešto više od 20 milijuna kuna povećanje proračuna. Ne samo grad Sinj nego i Vrgorac i brojni drugi gradovi i općine u Gorskom kotaru i svim ostalim gradovima i općinama. Evo toliko, nije prozivka ali samo podsjećanje da rasprava koju ste vodili ... [[Govornik se ne razumije.]] može polučiti i nekoliko milijuna kuna veći proračun jedinicama lokalne samouprave.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Apsolutno govorite neistine da ne čujem težu jednu riječ. Ja sam to podržao, ja sam to gurao, ja zbog toga nisam podržao 2017., ja sam to ovdje pohvalio, da je to jedan korak koji je dobar i podržao sam i glasao sam za taj zakon, to možete jednostavno provjeriti. Znači Ivan Šipić vas je krivo informirao, ja sam se evo sa gradonačelnikom, on je već 5 puta tada kod ministra, nisam podržao ovaj proračun kad sam bio u većini, vi se sjećate toga. I tu je i krenula ta priča, … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] da, glasao sam za taj zakon, ali to je nama oduzeto godinama, to je trebalo ovdje pritiskat, to je više od bojazni od ovih napada da ne bi slučajno neko u Saboru rekao nešto. Bar da je dato onaj poticaj što je dan Todoriću i bjanko, one bankarske zadužnice bez pokrića, bar taj dio da je uložen dolje prema Dalmatinskoj zagori, Lici, Slavoniji, tim seljacima ali nije, pa nije on nama ništa dao. ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marka Vešligaja [[Upadica Bulj: I istina je da sam ja glasao za taj zakon i podržao ga, možete provjeriti jer govorite neistinu.]]
Hvala potpredsjedniče. Pa evo kolega Bulj, u svojoj raspravi naglasak sete dali na, ja ću reći iseljavanje iz ovih područja o kojima danas raspravljamo a to su evo u ovom konkretnom slučaju brdsko-planinska područja i da, broj 1 ovakvoga zakona, broj 1 općenito regionalne politike bi trebali biti sprječavanje i iseljavanje iz tih prostora i stvaranje uvjeta koji bi država trebala stvarati za određeno doseljavanje na te prostore da te prostore spasimo. Mi sa Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave koje evo danas ovdje puno puta spomenuto od strane vladajućih, nismo riješili problem. Da, dobile su jedinice lokalne samouprave dosta više sredstva, promijenjeno je i određeno makroekonomsko rješenje ali ukoliko nam je to jedini zakon koji to rješavamo, zbog čega onda raspravljamo danas u ovom zakonu? Onda smo to trebali uklopiti u Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave, onda nam regionalni razvoj na ovaj način uopće ne treba.
Hvala. Odgovor poštovanog kolege Bulja.
Pa slažem se s vama da bi trebalo pod hitno mjere povratka ljudi u Hrvatsku, znači mi možemo slobodno osnovati sada, pola države je otišlo nažalost mladih u Irsku, ponavljam svakodnevno odlaze autobusi poglavito iz ovih nerazvijenih krajeva jer ne rješavamo bitne probleme. Mi imamo samo PR agencije koje upućuju određene ministre i Vladu da imaju sjednice Vlade po terenu koje u biti ništa ne rješavaju niti bilo osim što ponavljaju projekte kao što je Ravča-Drvenik koji je otvorena 2005., trebala je biti 2008. zatvorena pa opet 2009. Mi jednostavno ovim zakonom je nula, nula, ništa se ne spominje, nula. Ovo je PR zakon i ovo je ogromna šteta koliko je radilo na ovom zakonu, koliko se papira potrošilo da se poslala čestitka nerazvijenim gradonačelnicima i tim krajevima da se uplatio u proračun taj novac, bilo bi puno pametnije i korisnije nego da se bavite samo PR agencijom.
Hvala. Sad idemo na pojedinačne rasprave i slijedeća će biti poštovanog zastupnika Tomislava Lipošćaka, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama su dva zakonska prijedloga, Zakon o potpomognutim područjima kojim ona zapravo na jedan način po prvi put dobivaju svoje samostalno zakonsko rješenje i Zakon o brdsko-planinskim područjima, zapravo novi tekst zakona budući da je prošli bio izuzetno manjkav osobito zbog brojnih izmjena koje su se tijekom godina dešavale. Ravnomjeran regionalni razvoj, zapravo jedna mantra koju vrlo često ponavljamo svih ovih godina ali i uz brojne napore, uz brojna dosadašnja rješenja i pokušaje, nisu se dogodili očekivani pomaci. Nažalost u svim gotovo potpomognutim i brdsko-planinskim područjima nailazimo na kontinuirane negativne demografske i gospodarske trendove a osobiti bi naglasak tu stavio na demografske trendove koji su zapravo onaj glavni pokretač i okidač svih zbivanja i događanja na određenom području bilo da ona idu u negativnom ili u pozitivnome smjeru. I upravo zato pozdravljam i namjeru Vlade i ministarstva da se novim zakonskim rješenjima stvari pokušavaju pokrenuti prema boljima. Stara rješenja očito su bila manjkava, osobito bi tu podcrtao Zakon o brdsko-planinskim područjima koji je nakon brojnih izmjena postao s vremenom praktički samo mrtvo slovo na papiru. Kao plastični primjer naveo bi i svoj grad, grad Ogulin. Podsjetimo se da je još 2014. g. tadašnja Vlada Zorana Milanovića izmjenama Zakona o brdsko-planinskim područjima izazvala jedan revolt svih jedinica lokalne samouprave upravo sa tih područja. Od povlastica su nam ostala praktički samo besplatno branje šumskih plodova te određene beneficije ori zakupu poljoprivrednih zemljišta i lovišta. Ako se sjećate, tada je više od 500 Gorana prosvjedovalo na Markovome trgu i tada je predana peticija sa više od 11 000 potpisa za spas Gorskoga kotara. U to vrijeme smo ostali bez prihoda od poreza na dobit, u prvoj rundi 25% a 2015. g. uzeto nam je i onih 75% i zapravo tim zakonskim rješenjima najviše je profitirala odnosno prihodovao je državni proračun ali građani osobito sa ovih jedinica lokalne samouprave su dobili vrlo malo. Grad Ogulin je zbog izmjena tadašnjih zakona ali i tih spomenutih zakonskih rješenja, izgubio više od 20% proračunskih prihoda, čuli smo danas ovdje neke druge jedinice lokalne samouprave izgubile su i puno više. Ovim zakonskom prijedlozima jedinice i regionalne lokalne samouprave postavljaju se kao nositelji planiranja i upravljanja na svojim područjima i zapravo tu i dolazimo do najbitnijeg djela, najbitnijeg djela u oba da zakonska prijedloga a to su programi. Program održivog društvenog i gospodarskog razvoja potpomognutih područja i program razvoja brdsko-planinskih područja. Upravo su ti programi, možemo reći alfa i omega ovih zakona i upravo o njima ovisi ukupna uspješnost samih ovih zakona u budućnosti. Samo dobrim programima, kvalitetnim i donesenim na vrijeme kroz realizaciju godišnjih planova provedbe možemo jamčiti određene promjene koje će ići u pozitivnom smjeru, odnosno prema boljemu. U Zakonu su jasno definirani rokovi koji slijede prema donošenju. Sam program mora biti donošen 90 dana od stupanja Zakona na snagu, a središnja tijela državne uprave imaju 60 dana od donošenja državnog proračuna za donošenje pojedinačnih planova provedbe koje zatim dostavljaju Ministarstvu koje u roku 90 dana nakon donošenja državnog proračuna moraju donesti godišnje planove provedbe. Naravno, to ne znači da ti rokovi ne moraju biti i kraći i dapače, u interesu nam je mislim svih jedinica lokalne samouprave i regionalne samouprave da ti planovi budu što prije i donošeni. Također, ovim Zakonom su definirane i naknade zbog zaštićenih područja priroda iz prihoda javnih ustanova, a dodatne mjere usmjeravaju se i prema zapošljavanju na potpomognutim područjima, osobito za deficitarna zanimanja. Ovdje bih naglasio da ove mjere koje su predviđene prilikom zapošljavanja kod deficitarnih zanimanja, uistinu je potrebno da budu stvarno konkretne, da budu privlačne iz razloga što i na drugim područjima koja su, drugim sredinama koja su znatno atraktivnija, koja su puno prihvatljivija za zasnivanje radnog odnosa i za život, kod određenih zanimanja primjera liječničkih ili zdravstvene struke također imamo problema kod zadržavanja ljudi na tim područjima, tako da bih još jednom tu podcrtao da te mjere moraju biti konkretne da bi uistinu zadržale ljude na tim prostorima. Također, ovime se predviđaju određene porezne olakšice te tzv. zelena javna nabava, stambeno zbrinjavanje koje se regulira posebnim zakonom koji se sutra nalazi na dnevnom redu, pa bih tada i više i detaljnije o njemu sutra govorio. Rezime svega je zapravo da su sami programi ključ ovoga Zakona i na tim programima ovaj Zakon prolazi ili pada. Upravo o njima, o njihovoj kvaliteti, o njihovoj kvalitetnoj izradi i provedbi ovisi hoćemo li ovom Zakonu kroz godinu ili dvije govoriti u pozitivnom ili negativnom smislu, odnosno hoćemo li govoriti da su bili neuspješni kao, možemo to tako reći, ovi zakoni prije njih ili su učinili određeni pomak i napredak prema boljemu. Zato još jednom na kraju pozdravljam ovaj zakonski prijedlog i samo se nadam da ćemo s ovim zakonskim prijedlozima i rješenjima, odnosno kvalitetnim programima ipak učiniti pomak prema bolje i biti uspješniji nego dosadašnjim zakonskim rješenjima. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lipovščaku. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Damir Mateljan, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Lipovščak, spomenuli ste Vladu SDP-a i o tome kako je ona zapravo 2015. zakonom oduzela sredstva brdsko-planinskim područjima. Zaboravili ste reći da je ujedno i vlada SDP-a 2002. donijela prvi Zakon o brdsko-planinskom području i zaboravili ste reći da je Vlada Zorana Milanovića 2015. godine tim Zakonom omogućila 264 jedinicama lokalne samouprave u RH, najsiromašnijim jedinicama lokalne samouprave u RH trostruko uvećanje proračuna i da je predvidjela za 2016. godinu 60 milijuna kuna kompenzacija za brdsko-planinska područja koja vaše vlade nisu realizirale, a ovim dakle, nazovi Zakonom se nudi 20 milijuna kuna za duplo veći broj jedinica lokalne samouprave koje će navodno biti u brdsko-planinskom području. Ja vas molim da mi navedete ne 5, evo barem dvije konkretne mjere koje proizlaze iz ovog Zakona, dvije konkretne aktivnosti i dva konkretna izvora financiranja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Mateljan. Odgovor, kolega Lipošćak.
Kolega Mateljan, zahvaljujem na opširnoj edukaciji i vremenskom slijedu donošenja zakona. Govoreći o Zakonu o brdsko-planinskim područjima, osvrćući se na ovaj dio iz 2014., prvenstveno sam se osvrnuo šta nam je ostalo u tom Zakonu i zbog čega je bila potreba odnosno zbog čega je taj Zakon u obliku kakav je bio bio zapravo manje važan odnosno puno manje ga obuhvaća. Što se tiče ovih 20 milijuna kuna, to smo već nekoliko puta čuli danas u sabornici i gospodin državni tajnik je nekoliko na puta na to odgovarao. Ne znam da li ima smisla to ponavljati, ali ova mjera, znamo svi da nije dovoljna, ali nije jedina nego je zapravo samo jedan mozaik raznih drugih mjera u sinergiji sa izravnim kapitalnim pomoćima jedinicama lokalne samouprave, poticajnim mjerama, poreznim rješenjima i sl. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lipošćaku na odgovoru. Slijedeća replika, poštovani kolega Tomislav Klarić, izvolite.
Uvaženi kolega Lipošćak, bitno je naglasiti da ovaj Zakon nije sam po sebi Zakon koji će riješiti probleme potpomognutih područja i brdsko-planinskog područja. I pravilno ste spomenuli, svi problemi koji su nastali prema tom tadašnjem Zakonu koji je stupio na snagu 2015. u tzv. Milanovićevoj vladi. Tada je općinama i gradovima uzeto preko 155 miliona kuna, aktivni smo sudionici bili svi. Ali, sagledavajmo drugo nešto što smo donijeli prošle godine i što je izglasano u proračunu. Dakle, općine i gradovi su dobili milijardu i pol kuna. Od toga je 500 miliona vraćeno upravo ovim područjima, gradovima u brdsko-planinskom i potpomognutom području. I ovo je samo jedan u nizu paketa mjera ove Vlade da se tom području pomogne. Ja vjerujem da nije jedina i posljednja i da će ih biti još jer tim krajevima prvenstveno treba voditi brigu o stanovništvu koje treba ostajat živjet na tom području.
Zahvaljujem kolega Klarić. Odgovor, kolega Lipošćak izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Klariću, zapravo ponovili smo ono već što smo nekoliko puta tu čuli. Žalosti me samo stav kada se pojedini zakonski prijedlozi koji idu uvijek naravno u poboljšanju jer sumnjam da itko donosi zakonske prijedloge sa namjerom da ide nešto unazaditi, uvijek kritiziraju na način kao da to nije dovoljno. Svakodnevno donosimo zakone iz polja demografije, tako i ovdje, koji zapravo korak po korak nadopunjuju jednu sliku i pokušavaju zapravo pomoći. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru kolega Lipošćak. Sljedeća replika poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Lipošćak, kada bi s područja s kojeg ja dolazim građani vidjeli gdje vi živite oni bi rekli da je tu lijepo i da je puno bolje i uređenije i ljepše živjeti nego u mome, ili obrnuto, kada bi došli iz vašeg područja dolje onda bi rekli znate kvadrat zemljišta ne znam u Makarskoj, Vrelima, više vrijedi nego kod vas, vama je daleko lakše, teško je napraviti jednu vagu da svi budemo zadovoljni. Siguran sam da bi zbog ovih 20 milijuna ili 85 bilo bolje da je 2 milijarde, kad bi bilo 2 milijarde ne znam bismo li i tada bili zadovoljni. Dobro je da se ide u tome pravcu i ja pozdravljam napore ministarstva i prijedloge donošenja ovih zakona, ali trebamo gledati širu sliku i ovo što vi govorite ne zaboravite da se u paketu poreznih mjera i financiranja iz jedinica lokalne samouprave zakon o poljoprivrednom zemljištu razmišljali o razvoju i održivim programima jedinica lokalne samouprave. Je li to dovoljno? Nije. A da treba bolje, sigurno treba.
Zahvaljujem kolega Babić. Odgovor kolega Lipošćak, izvolite.
Slažem se u potpunosti s vama i posebno bih se osvrnuo na ovaj dio gdje ste rekli da je teško napraviti vagu da svi budu zadovoljni, pogotovo uspoređujući različite krajeve, svaki kraj ima svoje specifičnosti, svaki kraj ima svoje specifične načine funkcioniranja i one dijelove zbog kojega ljudi tamo žive, odnosno ostaju tamo živjeti. Upravo zato smatram da su, što sam i rekao, programi ključ u ovim zakonima i uloge jedinica lokalne samouprave u kreiranju tih programa biti će velika jer će se pružiti prilika svakoj jedinici lokalne samouprave da kroz svoje specifične potrebe ne jednom, ajmo to tako reći, uranilovkom ili nekakvom općenitim planom sa konkretnim prijedlozima i rješenjima sudjeluju u stvaranju i kreiranju programa koji će upravo na njihovom specifičnom području uroditi plodom.
Zahvaljujem kolega Lipošćak na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Davor Ivo Stier, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Lipošćak, vi ste naveli koje su glavne odrednice, rezimirali ste glavne odrednice ovih zakonskih prijedloga. Na tragu ovoga što je kolega Babić rekao koji je napomenuo kako se mora i šire gledati, dakle što se tiče regionalnog razvoja mora se gledati paket mjera uključujući i poreznu politiku vlade i kako ona utječe. Na tom istom tragu bih ja htio napomenuti nešto što do sada možda i nije rečeno, a to je uloga i državnih ili javnih tvrtki koje isto tako koriste resurse od kojih su na području lokalnih samouprava, a bitno je da možda se vidi na koji način da bolje vrate ili da bolje lokalna samouprava ima i koristi od toga što se eksploatiraju ti resursi. Mislim da to isto tako jedan element koji može pridonijeti i ovoj raspravi.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Stieru. Nema odgovora, hvala lijepo. Sljedeća rasprava, poštovani kolega Ivan Šipić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ako su, a jesu, oba zakona prijedlog, onda ona nude okvir, a ne konkretne mjere. Ono što je važno da će se posebnim programom i drugim aktivnostima razraditi konkretno bit ovih zakona, onda je potrebno strpljivo i razumski pristupiti ovoj, itekako važnoj temi. Jer čini mi se da smo svjedoci današnjim raspravama, što se vrlo često događa, jednom moru populističkog pristupa koji ne samo da je na granicama ne razumnog, nego je na granicama i uvredljivog. Vidjeli ste kako se barata imenima, kako se proziva ljude, kako se iznose neistine, krivi podaci itd., itd. kako se proziva ljude koji su 10, 11, 15 godina u izvršnoj vlasti u lokalnoj samoupravi, kako ih se lako omalovažava, proziva s ovih govornica, a te ljude je netko birao. Ti ljudi su usprkos teškim, tim brdsko planinskim i potpomognutim područjima i uvjetima života ti ljudi žive s tim ljudima. Tako da bih molio da kolege ipak paze malo kako prozivaju svoje kolege i na koji način. Medij je Internet, medij je face, medij je sve vrste objava, a upravo oni koji danas prozivaju pa i mene da se volim oslikavati, uđite malo na njihove fejsove pa ćete vidjeti da li su se oni slikavali i objavljivali ... [[Govornik se ne razumije.]] i borili se s pravom, izborili se za neke svoje projekte u svojoj lokalnoj sredini. Pa zar nije normalno da svi oni koji prozivaju čelnike za netransparentnost, ne iznošenje podataka, da ti ljudi objave što rade? Prema tome to je sasvim najnormalnije jer krivi smo kad ne objavljujemo, kad ne dajemo podatke, a krivi smo kad kažemo što se radi. Prema tome, bilo bi dobro da se ne proziva svoje kolege na kriv način jer to neće donijeti ništa dobro u onom području iz kojeg dolazi, niti će to donijeti bilo kakvu konkretnu mjeru, ni pomak, niti je to ikakav prijedlog današnjim razgovorima, konkretnim o budućim mjerama kojim će uroditi ovi prijedlozi zakona. Pa sam sam rekao da nije najidealnije rješenje i svi smo rekli, i oporba i vlast pa i vlada u svojim obrazloženjima uvodnim je rekla da nisu dosadašnji koraci polučili rezultat. I da nove mjere koje se predviđaju kroz programe i zakonski okvir ovih prijedloga zakona da bi trebalo poboljšati pa vlada je sama rekla da treba učiniti iskorak i svjesna je toga i upravo s tim ide. Ali da je najbolje i najpametnije i najljepše rješenje, nije. Da je najoptimalnije, nije. Ali opet ću se vratit, kad nastupamo, onda imajmo zrno, kako mi u Dalmaciji kažemo dostojanstva prema ljudima koji zastupaju nekoga. Jer ako ste vi birani, biran sam i ja i birani su i ovi ljudi. Gospodine Bulj, ja vam nisam upadao nijednom riječju nikada u riječ, nikada, kad ste govorili niti ću se spustiti na tu razinu. Puno analiza pokazuje da svake bespotrebne i neutemeljene pričice i krivi pristup neće donijeti rezultat a posebno neće pomoći našim ljudima na ovim područjima. Mnogi su problemi koji nas muče na ovim krajevima, iseljavanje, demografski pad, slabiji rast i razvoj. Ono što je vidljivo i što sam rekao da Vlada priznaje da je potrebno učinit još jedan iskorak. Lijepo je realizirati projekte šire društvene namjere, komunalne infrastrukture ali ono što nas muči, evo bit ću otvoren kao što sam uvijek bio otvoren je radno mjesto. Novo radno mjesto. Mi radimo, mi koji smo kolega Pranić svaki dan objavljuje šta čini za novo radno mjesto i ja mu lajkam njemu što radi za radno mjesto, šta radi za svoj kraj. Jel to populizam ili čovjek radi i objavljiva, ne, za mene ne, nego je samo rekao što je napravio. Evo bez ikakvog uvlačenja i priznajem mu svaki radi i iskorak za Imotski kraj i za vrgorački kraj i cetinski kraj ili za bilokoji drugi kraj. Prema tome, to nazvati populizmom i to nazvati naslikavanjem, ja mislim da je to poprilično malo i nisko i uvredljivo za ljude koji rade svoj posao. Za provođenje ovog zakona o lokalnim samoupravama, potreban je cjelokupan i temeljit pristup svih ministarstava koje koordinirano mogu ponuditi rješenja. Zato ću preskočiti sad jedan dio da se ne ponavljam. Ovi zakoni su kako smo čuli prvo čitanje i nisu kako rekoh, konačno rješenje za zakonodavni okvir. Puno je napora i koordinacija sviju biti će potrebno da bi se mjere koje se najavljuje da bi one urodile svjetlo dana i da bi urodile plodom. Puno mjera. Ali je činjenica da mi iz brdsko-planinskih i potpomognutih područja ipak u zadnje neko vrijeme ipak se možemo lakše javljati na mnoge natječaje, ipak lakše dođemo do ministarstava ne samo da se naslikavamo, ipak lakše dođemo do rezultata i to je mjerljivo, i to netko vidi i to netko gleda i to je plod rada. A normalno da kad dolazimo iz svoje lokalne sredine da sam malo i uskogrudniji pa ću onda lakše vidjeti šta se događa u mom dvoru i šoru a ne onom mom susjedu. A trebalo bi biti da bacim pogled i tamo. Znači naše područje cetinskog kraja, istina, kolega Bulj da smo mi svjesni mnogih loših pokazatelja i od toga ne bježimo ali nitko nema pravo reći da ljudi koji su odgovorni na tim mjestima i koji čine izvršnu vlast, da ti ljudi ne rade ništa. to ne mogu priznati nikome. Uz sve propuste i mane koje imam osobno i moji kolege koji rade od juga, sjevera, Like pa sve gore do Vukovara, posao. Sačuvaj bože da bi ovaj moj istup iti malo mirisao na populizam i čistu demagogiju. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Šipiću, ja bi vas lijepo da u raspravama se više držite tema a malo manje ovih drugih stvari. Imamo nekoliko replika. Prva replika poštovani kolega Marko Vešligaj, izvolite.
Hvala. Evo pa kolega Šipić, u svojoj raspravi rekli ste da ovaj zakon okvir. Ja ne mogu sad to shvatiti, ako nam zakoni postaju okviri, čemu onda ove silne rasprave? Čemu velika priprema oko ovog zakona, čemu sve one tematske sjednice? Građani od nas očekuju nekakve konkretne mjere. Pa ja ću priznati, Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave ima konkretne mjere. Nažalost ovaj zakon ih nema jer u ovom konkretnom slučaju građani su koji žive na brdsko-planinskim područjima su očekivali određene mjere koje će normalno njih nagnuti da ostanu živjeti tamo a neke možda i da se dosele na ta područja. Također, očekivalo smo određene mjere kojima ćemo riješiti probleme koje su lokalne jedinice unatoč ovim sredstvima koja su dobile a vidimo da ih nisu sve dobile, određena financijska sredstva da ih riješi, klizišta, rješavanje poljoprivrednih zemljišta, problemi zimske službe, nerazvrstane ceste, ja govorim normalno sa svojega aspekta. Dakle, ne mogu nam zakoni biti samo okviri. Zakoni moraju sadržavati određene mjere.
Zahvaljujem kolega Vešligaj. Odgovor, kolega Šipić, izvolite.
Hvala lijepa. Istina kolega, slažem da nam zakoni trebaju biti okviri, ja ih nisam mislio u plastičnom smislu da je to okvir. Zna se šta je okvir. Imamo okvir i zacementirano je. Ali ovdje isključivo govorimo o pravcu i smjeru koji je zauzela Vlada preko resornog ministarstva, koji bi trebao polučiti konkretne mjere. U tom smislu sam mislio da je on temelj a i vaše kolege u raspravi, u cijeloj lepezi nesuglasica u raspravama, u svim klubovima, mogu tako slobodno reći se vidjelo da je uz ovaj okvir da tako ponovno rečem, potrebna konkretna i mjera. A ja čvrsto se nadam i vjerujem da ćemo dobiti te mjere i da ćemo vidjeti što se za pojedina područja posebno sprema. Ne sumnjam u to.
Zahvaljujem kolega Šipiću na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Kolega Šipiću, dolazimo iz istoga kraja i naravno niste se trebali osjećati prozvanim jer nisam prozivao ovaj zakon od općeg interesa, nažalost ovdje nema osim okvira konkretnih mjera. To je činjenica. Ja sam predlagao mjere, evo danas imamo zakon koji je bio u proceduri da 50% sredstava od prodaje državne imovine ostaje gradonačelnici i načelnici da ne moraju biti prosjaci. Ja mislim da je to jedna mjera koja je minorna ali je mjera ta mogla biti napisana u ovome svemu, da se dječji vrtići sufinanciraju na tim područjima država, znači da će država sufinancirati, a ne ovdje napisalo 20 milijuna za brdsko planinske i 80 milijuna za potpomognuta područja, to je ukupno 350 jedinica lokalne samouprave. Koliko je bilo sastanaka, činovnika, papira, bez ijedne mjere? Ovdje je nula, zero, to vas ja pitam. Koja je mjera ovdje navedena? Nijedna. Nego bit će tamo. Znači ovo je trebao biti zakon sa posebnim specifičnostima tih područja. Zato sam i rekao da ću predložiti zakon [[Upadica Brkić: Zahvaljujem kolega Bulj. Odgovor kolega Šipić, izvolite.]]
…/Upadica Brkić: Zahvaljujem kolega Bulj. Odgovor kolega Šipić, izvolite./…
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Bulj složit ćemo se u ovom djelu i cijenim ovakav pristup replike zato što ona stvarno vraća u bit i vraća nas u korito rasprave. Znači mi očekivamo, što sam rekao sada kolegi, da ćemo mi kroz ovaj daljnji razvoj da tako kažem i analizu pristupa rješavanju konačnog drugog čitanja, da ćemo kroz raspravu i konkretne zahtjeve dobiti, kao što ste se sami maloprije pohvalili da ste sudjelovali u onom djelu da dobijemo svi ona sredstva kroz ... [[Govornik se ne razumije.]] što su nam oduzeta prije, od prošlih vlada, tako da vjerujem da će se naći i od nas sviju jedan dobar prijedlog, konkretan prijedlog koji će biti prihvatljiv ovom ministarstvu, a time i vladi za drugo čitanje.
Zahvaljujem kolegi Šipiću na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Tomislav Lipošćak, izvolite.
Kolega Šipiću, govorili ste o omalovažavanju čelnika i prozivanju. Vi kao čelnik jedinice lokalne samouprave vrlo dobro znate što znači privući investiciju u vaš grad i koliko je zapravo potrebno uložiti truda i snalažljivosti da bi se takve investicije realizirale pa čak i ako to podrazumijeva uslikavanje, kako god to netko nazivao. Svako novo radno mjesto, svaka nova investicija, osobito na područjima potpomognutim, odnosno brdsko planinskim područjima zlata su vrijedni i upravo i ovim zakonskim prijedlozima još nam se dodatno zapravo otvaraju vrata da to ide u jednom puno boljem smjeru. I zato vas još jednom molim, ne dajte se isprovocirati sa ... [[Govornik se ne razumije.]] zbog uslikavanja, nazivanja prosjacima jer vaši rezultati dovoljno govore za vas.
Zahvaljujem kolega Lipošćak. Sljedeća replika poštovani kolega Ante Pranić, izvolite.
Hvala kolega Šipiću na pohvalama, ali evo jedna konkretna mjera za pomoć našoj dalmatinskoj zagori, a ja sam uvjeren da ćete vi apsolutno dati podršku saborskoj većini, odnosno iskoristit vaš saborski autoritet da to i bude. Naime, pričali smo, Ministarstvo turizma svake godine raspiše natječaj za razvoj manifestacija. S obzirom da je riječ o brdsko planinskom području, a s obzirom da znamo što je Švicarska napravila iz svoga brdsko planinskog područja, kako je revitalizirala Alpe, ja se nadam da će baš Ministarstvo turizma sljedeće godine raspisat jedan natječaj isključivo za brdsko planinska područja, a ne da se dodjeljuje pola milijuna kuna kako smo rekli Ultri u Splitu, vamo koliko 20ak, 30ak tisuća, nama 10 000. i sad bi s time mi trebali razvijat ruralni turizam na našem području. Hvala.
Zahvaljujem kolega Pranić. Odgovor kolega Šipić, izvolite.
Pa da, raspravljali smo na kavama jer uvijek o svemu i svačemu razgovaramo otvoreno i doista vjerujem da će se dogoditi kako su neki više pozicionirani političari govorili ravnomjerniji razvoj i pristup, tako da ja vjerujem da spomenuto ministarstvo, da gospodine Bulj, vjerujem jer nije do mene da ja pišem i odlučujem, to vi vrlo dobro znate. Znači nemojte mi upadat u riječ, ali brdsko planinska područja pa i za te manifestacije i kod vas i kod nas i u cijelom tom području, primijećeno je da lokalne samouprave upravo da podignu kvalitetu u turističkoj ponudi, da privuču, evo naš kraj bilježi 12% više noćenja već sad nego u protekloj godini i 3% više u dolascima. Znači ipak se nešto radi.
Zahvaljujem kolega Šipiću na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa kolega Šipić. Dakle ... [[Govornik se ne razumije.]] o populizmu, a nema većeg populizma od programa vjerodostojnog HDZ-a. vi ste tamo svašta namljeli, između ostalog ste rekli da ćete otvorit 180 000 radnih mjesta, da ćete osnovat agrobanku, da ćete smanjiti liste čekanja, to vam piše u vašem programu, ja ću vam podcrtati i pokazat ću vam gdje to piše. Ne samo da niste smanjili liste čekanja ispod 6 mjeseci, tako bar piše, nego niste u stanju organizirati hitnu pomoć, ljudi umiru zbog vaše nesposobnosti. Liste čekanja su, ako niste znali, duže od godinu dana. I uporno se i dalje produžuju. Pročitajte izvješće ministra Kujundžića koja dolaze na Sabor. Prema tome, ako tražite razlog zašto se mladi iseljavaju, oni se iseljavaju zbog vas, zbog HDZ-a, zbog vaših politika, uostalom i javno govore u medijima, nije valjda da ne pratite medije kada toliko pratite fejs. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolega Bunjac. Niti jednom riječju niste spomenuli temu o kojoj mi danas govorimo. Dakle fulali ste da ne kažem što. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, rekao sam, nemojte mi replicirat molim vas, ja bih zamolio i vas i sve druge kolegice i kolege da se držite teme, a kolega Šipiću nemate na što replicirat, osim ako imate nešto po [[Upadica Šipić: Samo ću se potpredsjedniče.]] Osim ako imate po ovoj temi nešto. Izvolite.
Potpredsjedniče samo ću se složit s vama. Za vrijeme svih izlaganja gospodin kolega Bunjac je spavao i prespavao sva izlaganja danas. prema tome ova reakcija, njegova replika je u skladu sa njegovim ponašanjem jer ja sam bio cijeli dan kao i on ovdje. Znači apsolutno nit je pratio, nit se javljao. Dakle u skladu sa današnjim pristupom ovim vrlo važnim temama.
Hvala lijepo kolega Šipiću, ne znam kad ste vi njega vidjeli da spava, nisam bio tu pa možda i je, ali molim vas ako i je, nije to vaše da to tako govorite kolegi. On ima jako dobro kodeks ponašanja unutar Hrvatskog sabora i zna kako se treba ponašati, ja sam siguran da kolega Bunjac to sebi ne bi dozvolio. Izvolite kolega Bulj, povreda Poslovnika.
Da, povrijedili ste, uvaženi potredsjedniče, članak 33. jer ste vi u stavku koji kaže da morate brinuti o zaštiti prava i ... [[Govornik se ne razumije.]] dužnosti zastupnika, prava zastupnika da odradi repliku. I na repliku se pozvao na populizam gospodin Bunjac. I točno je što je rekao ima 180 tisuća radnih mjesta ali u Irskoj. Znači jedino što nisu dodali u kojoj državi. Tako da ste vi povrijedili Poslovnik jer morate braniti pravo saborskog zastupnika da se na kolegu, repliku koju je spominjao populizam. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bulj. Ne mislim da sam povrijedio Poslovnik. Uostalom, o Poslovniku zna se tko o tome odlučuje, to sigurno niste vi, kolegi Šipiću sam rekao što sam imao reći. Vama temeljem članka 240. izričem opomenu sa oduzimanjem riječi jer ste zloupotrijebili institut povrede Poslovnika. Nastavljamo dalje. Sljedeća replika poštovani kolega Tomislav Klarić.
Uvaženi kolega Šipić, govoreći o Zakonu o brdsko-planinskim područjima i njemu kao okviru, gospodine Bulj, ja repliciram gospodinu Šipiću, spomenuli ste nekoliko ključnih stvari. Dakle u zakonu kao okvir. U svojoj raspravi podosta ste vremena posvetili i tom dijelu populizma. Upravo smo vidjeli dva takva svježa primjera. Dakle nemojte se zavarati tim i takvima. To su ljudi koji, iza kojih ne stoji praktički ništa ono što je rekao maloprije gospodin Bulj zero ili zero. A iza vas kao gradonačelnika općine i grada u brdsko-planinskom području, potpomognutom području vrlo dobro znate što sve stoji iza vas i vodovod i kanalizacija i poslovna zona. I svaka kuna koja je isplaćena iz vašeg gradskog proračuna koju ste vi osobno potpisali. Dakle to je nešto što stoji iza vas a iza tih i takvih ne stoji ništa. I uopće bespredmetno je spominjati u raspravama jer se, samo gubimo vrijeme.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Klariću. Odgovor kolega Šipić? Ne. Hvala lijepo. Prelazimo na sljedeću raspravu poštovana kolegica Marija Puh. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstava. Evo moram napomenuti da ja ne patim od veličina pa razumijem da ministrica ima posla i mora biti negdje drugdje a ja vjerujem da ćete vi njoj detaljno prenijeti sve naše sugestije koje imamo na navedene zakone i u to uopće ne sumnjam. Iskreno moram priznati kada sam u ljeto prvi put vidjela prijedlog koji nam je upućen prema Saboru bila sam blago rečeno šokirana. Jer definitivno ne da nisam bila zadovoljna ja nego i svi kolege načelnici i gradonačelnici iz moje Krapinsko-zagorske županije također su bili zbunjeni sa onime što je došlo do Hrvatskoga sabora pa čak na taj način da su govorili pa nećete valjda gubiti vrijeme i raspravljati o jednom zakonu u kojem nema nikakve konkretne mjere, konkretnog cilja ili konkretnih stvari koje će se odraditi. Prva stvar koja nas sve skupa zbunjuje a to su konkretni parametri koji bi trebali biti u zakonu na temelju kojeg se može znati koliko će uopće biti jedinica lokalne samouprave koje će ući u prostor brdsko-planinski. U kuloarima se znalo čuti da će ih biti 70, 100, 130, 170. Bilo bi lijepo da u zakonu imamo barem na neki način kao što je to u Zakonu o otocima jasno navedeno koje jedinice lokalne samouprave spadaju u taj zakon, bilo bi jako dobro da imamo i neke malo konkretnije parametre. Oni kriteriji koji su sada navedeni, znači nadmorska visina, nagib, vertikalna raščlanjenost, klimatske i druge osobitosti. Postoji jedan kriterij po meni koji se mora uvažiti i onaj prijašnji Zakon o brdsko-planinskim područjima koji je bio donesen, koji je na neki način mnogim mjestima donio nepravdu a to je to što se zapravo nije gledala koji je broj stanovnika na određenoj nadmorskoj visini pa se znalo dogoditi, odnosno imam konkretnu općinu u svojoj županiji, to je općina Petrovsko koja je zapravo većinski dio svog stanovništva ima na višim nadmorskim visinama, ima u naseljima koja su teško dostupna, do kojih je trebala raditi asfaltirane ceste, do kojih je trebala omogućiti javnu rasvjetu da djeca mogu sigurno doći do škole ali jednostavno nije imala neku možda još malo višu planinu iznad sebe, imala je dovoljno nizinskog prostora gdje nije bilo toliko stanovnika i eto oni na žalost nisu niti u onoj prvoj rundi kada je bilo upali u brdsko-planinsko područje. A kada bi se gledala gustoća stanovništva po nadmorskoj visini mislim da bi definitivno trebali biti među višima na ljestvici koji ulaze u to. Tako da vam to sugeriram kao jedan od kriterija da se obavezno gleda. Ono što me isto još zbunjuje, od tih kriterija što znače demografski elementi. Da li demografski elementi znače da će se gledati gdje je sad veća naseljenost, gdje je veća naseljenost mladih obitelji sa nekim prosperitetom i sa eventualnom budućnošću gdje će moći ljudi ostati, graditi svoje obitelji ili će se gledati pretežno staračka naselja u kojima budimo iskreni teško da će se opet moći vratiti život. Znači tu bi definitivno trebalo voditi računa o tome, ja često puta znam reći, ne smije nam biti cilj da imamo 3, 4 mjesta oko većih gradova koji su naseljeni a ostali pustu Hrvatsku. Jer ja uživam živjeti na zagorskim bregima i znam da mnogi uživaju ali nažalost dok oni nemaju cestu po kojoj mogu doći do svoje kuće. Ja razumijem mlade ljude koji se jednostavno spuštaju u veća mjesta jer jednostavno kvaliteta života koju imaju nažalost im nije dovoljna. A iskreno ne da bi me boljelo srce nego bi bilo užasno kada bi naši prekrasni zagorski bregi ostali prazni a velika većina naših naselja je zapravo visoka. Tu sad dolazimo i do zime i do zimske službe i svega. Nekoliko naselja je ove zime, naravno i u Gorskom Kotaru i Lici su bili odsječeni, svi su pričali i o Gorskom Kotaru i Lici, malo tko je pričao o Zagorju gdje ista situacija se desila gdje nije došla vojska u pomoć da pomogne. Stanovnici su bili 3, 4 dana zatočeni dok nisu s bagerima uspjeli raščistiti cestu da djeca mogu u školu. Na kraju krajeva, sama hitna služba, sreća Božja pa se nije desio nikakav hitni slučaj do tih ljudi koji su bili u tim visokim naseljima jednostavno se nije moglo doći. Kad sam čitala Zakon o brdsko-planinskim područjima, cijelo vrijeme sam na neki način vukla paralelu sa Zakonom o otocima. Zašto sam to radila? Zato jer na isti način kako su i otoci specifični, specifična su i brdsko-planinska područja. Jedna druga općina u mojoj Krapinsko-zagorskoj županiji su Zagorska Sela koja doslovce, ja mogu reći da na neki način funkcioniraju poput otoka. Ne postoji nikakva javna linija autobusna ili bilo koja sa kojom ljudi mogu doći u bolnicu. Znači, neko staračko domaćinstvo koje nema auta, djeca ne žive sa njima, treba tražiti prijatelje ili nekoga ukoliko treba doći do bolnice i treba im više od sat vremena. Tako da na neki način gledajući Zakon o otocima i Zakon o brdsko-planinskim područjima, gledajući da Zakon o otocima ima 51 jedinicu lokalne samouprave i dobiva 208 milijuna kuna godišnje, Zakon o brdsko-planinskima ima predviđenih 20 miliona kuna, ne znamo još uvijek na koji broj. To bi definitivno trebalo malo detaljnije izanalizirati i pomoći. Ono što sam još primijetila, a veliki je problem u Zagorju, ja vjerujem i u drugim dijelovima RH, a to je u Zakonima o otocima postoji, našla sam stavku u proračunu koja postoji za sređivanje katastara i zemljišnih knjiga. Znači, na otocima i u primorskom dijelu RH u pravilu vrijednost samog zemljišta koje je, je 10, ako ne i više puta to zemljište skuplje i vrednije nego što je zemljište u Zagorju i u okolici Zagorja. Kada općine kreću sređivati katastar i sve te papire, njima trebaju u pravilu 2,5 miliona kuna za jednu katastarsku općinu ili više. Ako uzmete da su proračuni tih jedinica lokalne samouprave 3, 4 miliona kuna, njima je to nemoguće. Da idu na način da traže od ljudi da sufinanciraju, znači da se srede te knjige, pa ajde, nek ljudi sufinanciraju, dajte mi recite koja će osoba za svoju parcelu koja vrijedi 2000 kuna dati 2,5 tisuće kuna da se srede papiri? Nažalost, to se kod nas neće desiti, dok recimo na otocima će ljudima biti u interesu da srede papire jer će moći svoju zemlju prodati za znatno višu cifru, tako da po meni to je još jedna od stavki koje bi definitivno trebali razmotriti. Vi ste rekli da ćete saslušati naše prijedloge i da ovo nije konačna verzija zakona, tako da zato idem na te neke konkretne stvari da imate neku podlogu i da razmislite o tome, o ovim sređivanjima knjiga definitivno mislim da bi trebalo razmisliti. Bilo je već danas tu riječi i definitivno to podržavam, da treba postojati određena pomoć za te jedinice lokalne samouprave vezano uz provedbu europskih projekata. Znači, trude se, pišu projekte, ali dođe do problema kad recimo prođe sad ... [[Govornik se ne razumije.]] jedan, dva, dobi 7 miliona kuna, treba sufinancirati 10% ili 15%, to je poprilično velika cifra za jednu malu lokalnu samoupravu, pa da postoji neki taj prijelazni period dok oni sami moraju sufinancirati, da im se na taj način pomogne jer na kraju krajeva, svima nam je u cilju da što više iskoristimo sredstva EU, a jedan od načina bi definitivno mogao biti i fond koji bi pomogao tim jedinicama lokalne samouprave da što više novaca potegnu iz EU, da opet nije država ta koja će im morati pomagati. Poticanje konkurentnosti i rasta poduzetništva smatram također, kao što će se to raditi na otocima, da bi se to moralo raditi i brdsko-planinskim područjima jer jednostavno i ti poduzetnici koji su dovoljno hrabri i odvaže se imati neku proizvodnu tvrtku na tom području, kad uzmete održavanja, grijanja, zimsku službu i sve to skupa, treba im pomoć i bit će još konkurentniji i još bolji u svemu tome skupa. Rekla sam već prije u svojoj jednoj replici da su brdsko, jedinice lokalne samouprave u brdsko-planinskim područjima prije nekih 4 godine doslovce bile preko noći bačene na koljena, mnoge se još i sad oporavljaju i nisu se do kraja oporavile. Neke su imale sreću sa poravnanjem da su zadovoljne, da su mogle sanirati svoje proračune, no nažalost nisu bile sve. I ne bih željela da ovaj Zakon ostane ovako kak je, jedan neki okvir. Željela bih da to bude jedan konkretan zakon, jedan dobar zakon koji će stvarno biti dobar alat, na kraju krajeva, ako će jedinice lokalne samouprave imati više novaca, ulagati će više u komunalnu infrastrukturu i ljudi će više ostajati na tim područjima. Nemojmo dozvoliti da u RH imamo 4 područja koja su naseljena, a ostalo pustu zemlju.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Mariji Puh. Slijedeća rasprava, poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, sva ova tri zakona koja su danas u našoj raspravi, o otocima, o brdsko-planinskim i potpomognutim područjima, ja zaista vjerujem da svi koji smo ovdje u sabornici želimo da ti zakoni budu što je moguće bolji i da uvjeti života na otocima, u brdsko-planinskim i potpomognutim područjima budu dostojni kvalitete života u 21. stoljeću. Kao što znate, ja dolazim iz Primorsko-goranske županije u kojoj imamo i otoke i brdsko-planinsko područje i možete zamisliti kako je komplicirano jednoj županijskoj ustanovi kao što je dom zdravlja ili hitna medicinska pomoć osigurati da jednaki uvjeti budu i na otoku Malom Lošinju i u jednom Čabru, a to je zadatak ovakvih zakona i moramo reći da strategija predstavlja okvir, a zakon predstavlja alat koji mora omogućiti kroz konkretne mjere i aktivnosti poticanje razvoja jedinica lokalne samouprave, u ovom slučaju u brdsko-planinskim i potpomognutim područjima. Prema tome, kada mi iz oporbe danas pokušavamo izreći kritike na račun ovih zakonskih prijedloga, one su zaista dobronamjerne iz jednostavnog razloga što se radi o prvom čitanju i što je moguće do drugog čitanja učiniti ova dva zakona i onaj prethodni o otocima, životnijim. Dakle ono što nedostaje ovim zakonima, što se složio državni tajnik kad je usporedio ova dva zakona sa Zakonom o otocima u kojima ima konkretnih mjera, rekavši da su ovo novi zakoni pa u stvaranju novih zakona možda se i nije u prvom čitanju došlo do onih najkonkretnijih mjera koje će osigurati i poticati razvoj brdsko-planinskih područja što u ovom trenutku ovim zakonskim prijedlozima nedostaje. Prema tome, mislim da se nitko ne mora ljutiti kada kažemo da su oba zakonska prijedloga u cjelini neodređene jer se svode na provedbu kroz program razvoja i podzakonske akte koji trebaju tek biti doneseni. Dakle možda je onda bilo bolje da smo već danas imali gotove i te podzakonske akte kada bismo mogli oba zakonska prijedloga onda ocijeniti na jedan objektivniji način. Dva članka da izaberem od svega ovog što smatram vrlo bitnim, to je članak 7. stavak 3. jedinice lokalne samouprave koje su demografski posebno ugrožene. Dakle jedinice lokalne samouprave koje na temelju odredbi ovog zakona stječu status brdsko-planinskog područja, razvrstavaju se u tri skupine, prema geografskim obilježjima, prirodnim i drugim posebnostima iz stavka 1. ovog članka te prema indeksu razvijenosti određenom zakonom kojim se uređuje regionalni razvoj. Dakle razvrstavanje sukladno kriterijima iz definicije brdsko-planinskom područja i indeksa razvijenosti izuzev prve skupine gdje osim kriterija indeksa razvijenosti dodan i kriterij jedinica lokalne samouprave koje su demografski posebno ugrožene, o tome je govorila i kolegica Puh, međutim nejasno je kako će se navedeni kriterij valorizirati odnosno temeljem čega će se utvrditi koje su to lokalne jedinice. Stoga smatramo da je potrebno u članku 7. stavku 3. ovog zakona odrediti kriterije koji će uzimati u obzir prilikom određivanja statusa posebno demografski ugroženih jedinica lokalne samouprave. Slijedeće što se tiče članka 12., mjere i projekti za razvoj brdsko-planinskih područja. Mjere i projekti za razvoj brdsko-planinskih područja utvrđuju se programom razvoja brdsko-planinskih područja, odredbama ovog zakona te drugih propisa čije su odredbe usmjerene na poticanje razvoja brdsko-planinskih područja. Dakle to je ono što stalno nedostaje i zato ističemo da je cijeli ovaj zakonski paket nedorečen. Koncept zakona se dakle svodi na program razvoja i podzakonske akte koje tek treba donijeti a nedostaju konkretne mjere koje su ključne za razvoj brdsko-planinskih područja koje bi voljeli svi danas ovdje vidjeti jer vjerujem da i građani koji prate našu raspravu, koji će čitati ove zakone bi voljeli znati koje će to mjere biti koje će osigurati veću kvalitetu života kod njih. Stoga evo, npr. smatramo da bi u članku 12. zakona gdje su predviđeni projekti i mjere osim programom razvoja, trebalo uključiti mjere koje su lokalne jedinice sa statusom brdsko-planinskog područja, u ovom slučaju npr. Gorski kotar, u prethodnim inicijativama već isticale. Dakle to je pokrivanje troškova zimske službe i sanacija prometnica uzrokovanih klimatskim uvjetima, sanacija udarnih jama npr., zatim besplatna cestarina na autocesti prema Zagrebu i Rijeci kao poticaj mladim obiteljima da ostanu živjeti na području Gorskog kotara, subvencioniranje javnog prijevoza, slijedeće, izmjena propisa vezano za izdvajanje zemljišta iz šumsko-gospodarske osnove u djelu reguliranja i oslobađanja plaćanja iznosa naknada priliko rješavanja imovinsko-pravnih odnosa u Ministarstvu državne imovine za lokalne jedinice sa statusom brdsko-planinskog područja. Također smatramo da je u tom članku 12. potrebno navesti i osiguranje plaćanja pravične komunalne naknade za kapitalne nacionalne koridore i objekte na brdsko-planinskom području kao što su naftovod, plinovod, dalekovod, akumulacijska jezera, posebno nam je žao što nedostaje i tražimo da se to svakako unese, to je sufinanciranje režijskih troškova i plaće nastavnika u osnovnim školama na brdsko-planinskom području uključujući i osnovne škole koje imaju manje od 5 učenika. Naravno vrlo je bitno osigurati efikasnu primarnu zdravstvenu zaštitu na brdsko-planinskom području i navesti koje će to mjere biti kao i dostupnost jaslica i vrtića na brdsko-planinskom području te olakšice za poduzetnike koji djeluju na brdsko-planinskim područjima, umanjena stopa plaćanja poreza na dobit. I ono što sam na početku rekao, državni tajnik nije stigao u replici odgovoriti, u ranijem prijedlogu Zakona o brdsko-planinskom području bilo je odredba o planinskoj iskaznici za sve fizičke osobe koje imaju prebivališta na brdsko-planinskom području a sada je u ovom prijedlogu nažalost izostavljena pa ja apeliram da se doda poseban članak o planinskoj iskaznici u kojoj bi bilo navedeno stavak 1. svaka fizička osoba koja ima prebivalište na brdsko-planinskom području, ima pravo na planinsku iskaznicu u svrhu ostvarivanja prava i povlastice u sustavu javnog prijevoza, drugo, prava i povlastice koje pripadaju imateljima planinske iskaznice uredit će se uredbom i treće, sredstva za ostvarivanje prava temeljem planinske iskaznice osiguravaju se u državnom proračunu na proračunskoj stavci ministarstva nadležno za cestovni prijevoz. Evo ja sam izdvojio ova dva članka želeći pokazati konstruktivnost u smjeru drugog čitanja kada ć ovaj zakon se nadam se, imati i ove dvije konkretne mjere ali i ostale koje će biti spomenute u ovoj raspravi kako bi zaista osigurali zakonski alat koji će unaprijediti kvalitetu života i omogućiti ostanak svih onih ljudi u brdsko-planinskim područja i potpomognutim područjima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Željku Jovanoviću. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Tomislav Klarić, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici, predstavnici ministarstva. Ja ću po svojoj pojedinačnoj raspravi u ovom zakonu dotaknut se par tema iz ne tako davne prošlosti i ukazati na nešto što definitivno ne vodi dobrom ukoliko se pristupa ovakvim nekakvim rješenjima ne promišljajući posljedice koje će se dogoditi. Dakle ako govorimo o paketu ovih zakona, ja ću se dotaknuti onog čega najviše znam a radi se o Zakonu o brdsko-planinskom području s tim u vezi i mojom VII. Izbornom jedinicom i Gorskim kotarom i promatrajući što se događalo posljednjih 18 g. od osamostaljenja RH sa tim općinama i gradovima na tom prostoru. Dakle imali smo određene specifičnosti koje je svatko svoje naselje, svaki grad i općina na području današnjeg Gorskog kotara i jedinica lokalne samouprave koje su nastale informirane '94. svaka općina, svaka jedinica lokalne samouprave je imala gospodarske subjekte u vidu tvornica namještaja, drvenjače, tvornica skija u Delnicama, zapošljavali su ljude i taj kraj je na neki način ostvarivao značajne prihode za svoje stanovništvo. Nakon toga dolazimo do prvog zakona o brdsko planinskom području kad su svim tim jedinicama lokalne samouprave sagledavaju situaciju u kojoj su se našli, upravo date određene pogodnosti. Imamo situaciju i primjer konkretan općine Fužine i općine Lokve i akumulacijskih jezera na tom području. Uredno su gradovi i općine na tom području za te gospodarske subjekte koji su zauzimali njihov prostor kroz branu, jezera, akumulacije na tom prostoru naplaćivale komunalnu naknadu. Jednim potezom pera taj prihod tim općinama je nestao. Proračuni prepolovljeni, istovremeno prepolovljena i demografska slika te dvije općine. To je bila konkretna posljedica jedne takve odluke. Kad se donosio zakon prošli, 2014. godine koji je stupio na snagu 2015. i ja sam s ovoga mjesta upozoravao na ono što će se dogoditi, koje će bit posljedice takvog promišljanja zakona, ali nebitno o tome što sam ja govorio, još bitnije od toga što su govorili inače mirni gorani koji su se tad našli ovdje na Markovom trgu, svi čelnici jedinica lokalne samouprave i ... [[Govornik se ne razumije.]] gdje su upozoravali na posljedice takvog promišljanja zakona. Oduzeto im je samo u Gorskom kotaru 55 milijuna kuna. što to znači za općinu ili grad koja živi, preživljava, održava kilometre i kilometre nerazvrstanih cesta u zimskim uvjetima, ako pojedinačno uzmeš jedan, dva, tri ili 5 milijuna kuna? isto tako upozoravao sam i ja i brojni ovdje zastupnici na nelogičnost prilikom utvrđivanja indeksa razvijenosti jer su se proračuni tih jedinica lokalne samouprave, to je bio najbitniji kriterij, dijelili sa brojem stanovništva i onda je ispadalo da je općina Lokve razvijeniji od grada Crikvenice i prema tom kriteriju nisu mogli zadovoljavat ove uvjete. Ono što pozdravljam i što svakako treba podržati to je sustavno rješavanje ovog problema. Kolega Šipić je u svojoj raspravi spomenuo jedan od slagalica tih zakona koje bi trebali donijeti ti propisa, dakle ako je poreznom tadašnjom reformom 2014. koja je stupila na snagu 2015. to ponovno ističe, ni prvi i drugi i treći i deseti put, to stalno treba isticati jer stalno treba isticati nešto što je napravilo štetu i što u budućnosti treba izbjegavat, bez obzira tko je počinio. Ako je tako brzopleto donesenom poreznom reformom, jedinicama, gradovima i općinama na potpomognutim područjima, na području Gorskog kotara oduzeto oko 155 milijuna kuna. možete zamisliti koje su posljedice takve odluke. Imamo drugu stvar koju svakako treba podržat i nastavit u tom smjeru. Ako smo zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave vratili gradovima i općinama u ukupnom iznosu tih milijardu i pol kuna, 500 milijuna kuna upravo usmjerena na ova područja. Ako sad ovim prijedlogom zakona, a vidimo u njemu da je konkretno za moje područje primorsko-goranska županija aktivno sudjelovala i sa primjedbama i sa prijedlozima i da je veći dio njih i ... [[Govornik se ne razumije.]] ovaj prijedlog zakona, a neki i primio na znanje prilikom razrade daljnjih procedura. Mislim da je to jedan od pokazatelja dodatnih da ovakav prijedlog zakona i ovakvu strategiju treba podržat. I tko god govori da 20 milijuna kuna, sagledavanih u ovom zakonu kroz 2018., 2019. malo, treba sagledavati u kompletu svih mjera koje su predložili i u Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave u ovom zakonu i u još nečemu o čemu nismo ovdje govorili, da bi se ublažile posljedice ondašnjeg zakona koji je stupio na snagu 2015. prilikom stupanja ove vlade i preuzimanja uloge vođenja države, upravo Ministarstvo mora pomorstva i prometa je uskočilo tim jedinicama lokalne samouprave financijskom injekcijom da bi mogle prebroditi zimske probleme jer uvijek kad se sagledavaju indeksi razvijenosti ne promišljaju se uvjeti, ne promišlja se da nekakav grad ili općina od 700, 800 stanovnika ima po 100, 200 kilometara nerazvrstanih cesta koje treba održavati, u zimskim uvjetima samo posipanje solju, pijeskom, koliko to košta. Radi se o milijunskim iznosima. Kako one mogu promišljati ... [[Govornik se ne razumije.]] ? a onda u ovom zakonu se spominje i još nešto o čemu je malo tko govorio. Europski fondovi i ono što bi oni trebali financirat i u postotcima koje bi iznose sredstava trebale osigurat jedinice lokalne samouprave. I sad nevezano i za zakon o brdsko planinskom području i za zakon o potpomognutim područjima i za zakon o otocima, već o čitavoj državi. Dakle svi gradovi ili općine koji kandidiraju projekte prema europskim fondovima moraju imati osigurana sredstva u iznosu 40%, 60% ovisno o vrijednosti projekta. Radi se o ogromnim iznosima. Kako će ti gradovi, ti općine doći do ovih sredstava ukoliko nema ovakvih mjera? Ukoliko nema ovakvog promišljanja? I mi možemo govoriti pa ja osobno smatram da svaki pojedinačno kad se sagledava ovakav nekakav zakon da bi se mogla gledat kao nekakva socijalna mjera. U konačnici cilj svega ovoga trebao bi bit gospodarski razvoj, gospodarski razvoj tog područja. I sad ću citirat riječi jednog starog oranina koji mi je govorio povijesti Gorskog kotara pa je govorio da nije ovo prvi put da se Gorskom kotaru ovo počelo događat. Možda smiješno zvuči, prvi put im se počelo događat kad je došla motorna pila, zamislite, jer je motorna pila odrađivala posao od stotina ljudi prije, ali su doskočili pa su dovukli i traktore pa su u svakoj općini ili gradu napravili nekakvu pilanu, nekakvu tvornicu, nekakav namještaj pa je narod ostao živjet na tom području. I upravo to je promišljanje ovog zakona i promišljanje ove Vlade. Ukoliko smo izgradili autocestu od Zagreba do Rijeke. Autocesta nije napravljena da bi Gorani njome odlazili ća u Irsku ili ne znam gdje u svijet, već da bi ostali u tom kraju i da bi se taj kraj mogao bolje razvijati. I ne samo on, ovaj brod koji je izgrađen u Kraljevičkom brodogradilištu koje je prisilno bilo zatvoreno a pokazalo se da i bez dizalica može raditi kvalitetne brodove 4 zvonika. Pokazuje koliko je vitalan naš čovjek, koliko se brzo organizira, koliko se brzo pripremi i koliko brzo može razraditi. A politika je ta koja mora usmjeravati i te gradove i te općine i praviti okvir za svoju državu na koji način će se razvijati. Ukoliko budemo postupali brzopleto kako se postupalo do sada sa svim ovim primjerima koje sam vam dao neće biti dobro. Mislim da je jedini pravi put ovaj put kojim smo krenuli. Evo hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Klariću. Replika poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Klarić, spomenuli ste, ja ću se samo osvrnuti na jedan dio vaše rasprave, vi ste spomenuli kako je Ministarstvo mora, prometa uskočilo Goranima za čišćenje snijega. Pa samo čisto istine radi na sastanku goranskih čelnika sa ministrima, bivše Milanovićeve Vlade kada je došlo do ukidanja zakona 2015. tada je i dogovoreno da će država čistiti snijeg i tada je, to je dogovor znači iz prijašnje Vlade. Zajedno na tome je dogovorena recimo i mjera povećanja šumskog doprinosa sa dotadašnjih 2,5 na 7,5, znači tri puta više novca koji će ostajati goranskim općinama. I novi Zakon o brdsko-planinskim područjima je bio u pripremi, nažalost mi smo izgubili izbore. Došla je vaša Vlada koja, rezultat je kolega Boriću vi se samo smijte, ali rezultat je da ove dvije godine imamo okvir bez slike i bez konkretnih mjera. I kada ste govorili da je 20 milijuna za duplo veći broj općina sada dosta, ista ta Vlada je osigurala bila 60 milijuna kuna kompenzacijskih mjera za 2016. godinu za prijelazno razdoblje.
Zahvaljujem kolega Đujiću, odgovor kolega Klarić izvolite.
Da gospodine Đujiću bio sam svjedok svih tih događanja, trčanja našeg župana Zlatka Komadine po Gorskom Kotaru da bi smirio Gorane. Pa trčanja vaših ministara gore ublažavajući, obećavajući brda i doline tim gradovima i općinama. Oni su bili jasni i konkretni. Sve što su obećali i sve što im je rečeno nije napravljeno. Pa nije bezveze valjda gospodin Zlatko Komadina vaš župan ovamo dolazio u Zagreb i pisao zajedno sa svima nama taj Prijedlog zakona o brdsko-planinskom području. Nisu bezveze, naša županija Primorsko-goranska radila ovo. To su bila obećanja ludom radovanja. Od toga nije bilo ništa, pa na kraju krajeva to se i pokazalo na dijelu. Pitajte malo gradonačelnika Delnica koliko ga je koštala zimska služba sa tim obećanjem gospodina Milanovića u to vrijeme i tih ministara koji su tada bil.
Zahvaljujem ne odgovoru, kolega Klarić. Sljedeća rasprava poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo imam raspravu 10 minuta pa ću iskoristiti malo i referirati se na ove stvari. Dakle da, točno, župan Komadina je zajedno sa našim ministrima gušio pobunu koju ste vi dizali svojim netočnim informacijama i buneći Gorane zajednički sa gradonačelnikom Delnica i Vrbovskog koji su bili najglasniji a kojih recimo danas, kojih danas ovdje nema, ja ih ne čujem. A šta ste napravili? Došli ste 2106. godine na vlast, godinu dana nakon ovog zakona i danas nakon dvije godine predlažete novi Zakon o brdsko-planinskim područjima. A sada da ja kažem još jednu stvar istine radi koju vi niste baš govorili po Gorskom kotaru kolega Klariću u razno raznim kampanjama. Dakle, Zakon o brdsko-planinskim područjima donesen je 2002. godine na inicijativu SDP-ovog zastupnika Dragutina Vrusa iz grada Čabra. Taj zakon je tada donesen kao privremeni zakon i to je pisalo u tom zakonu da je to privremeni zakon koji bi trebao poboljšati život stanovnika, prvenstveno je bila ideja Gorskog Kotara ali proširen je na neke druge jedinice. Tamo su bile određene konkretne mjere u tome zakonu koje su olakšavale život i stanovnicima i jedinicama lokalne samouprave na tom području. Međutim ono što nije bilo konkretno, šta nije bilo konkretno u tome zakonu, to je bio kriterij po kojem gradovi i općine ulaze u taj zakon. Znači jedini kriterij je bio nadmorska visina i broj stanovnika po površini općine. I isto je u tom zakonu pisalo da se on mora revidirati svakih par godina i da se treba raditi revizija općina koje su tamo, njihovog razvoja itd. i da bi se on trebao mijenjati i proširivati sa određenim mjerama, znači da su ljudi tamo trebali dobivati još određene pogodnosti. Međutim, šta se dogodilo, došla je Sanaderova Vlada. I onda je Sanaderova Vlada isključivo po političkom ključu trpala jedan dio gradova i općina u taj zakon. Pa smo recimo imali Dubrovnik koji je bio na području gradova brdsko-planinskog područja koji ne možete reći da je razvijen jednako kao Čabar, jednako kao Lokve, kao Vrgorac ili kao neke druge sredine, Gospić. Dubrovnik u kojem da biste ušli u zidine tamo staroga grada morate platiti ne znam 150 kuna, imaju ogromne prihode. I to je bilo neke određene nelogičnosti u starome zakonu. Zbog toga je 2015. godine taj zakon uzet u reviziju, on je ukinut, rečeno je da će se donesti novi ali je Vlada osigurala kompenzacijske mjere za iduće 3 godine. Ja nisam najsretniji sa rješenjem koje se dogodilo 2015. godine i tada sam govorio da indeks razvijenosti nije dobar kako je napravljeno za određene te općine i gradove zbog kojih su mnogi ispali iz brdsko planinskog područja ali i borio sam se za promjene u tom zakonu ali dogodilo se šta se dogodilo. I sa čelnicima goranskih gradova su odrađene stvari tada dogovarane. S druge strane došao je HDZ na vlast koji je dizao bunu po Gorskom Kotaru i tamo sa određenim gradonačelnicima i načelnicima koje danas vidimo da su tada bili glasni i vozili autobuse Gorana u Zagreb, danas ih nema nigdje sa ovim rješenjem koje po meni nije dobro jer ste im vi upravo iz HDZ-a obećavali brda i doline, razno razne stvari, premjer je u 4. mj. u Gorskom otaru, kada je bio sada snijeg prije par mjeseci obećavao ovaj zakon. I šta dobijemo? Dobijemo, kako ste govorili okvir, a di je slika? Di je slika? Dobili smo okvir u kojem nema ničeg. Dakle donosite zakon, koji se ne bi smio uopće zvati zakon, a ovo je sprdačina, a ne zakon. Ovo je zakon, koji ste donesli, samo da možete reći, donesli smo zakon. Niti jedne jedine konkretne mjere u ovome zakonu nema. Dakle, Vlada će donesti program razvoja brdsko planinskih područja, u kojem će sudjelovati gradovi i općine, i tamo će pisati mjere i kriteriji, po kojem ide i tamo će sve biti napisano. Zašto to niste napisali u zakonu? Ja sam očekivao to, koliko se taj zakon najavljivao, koliko je bilo javnih rasprava, koliko je bilo bune, koliko je bilo obećanja po Gorskom kotaru, međutim, ništa, kako kaže kolega Bulj, zero, nema ničega. I sada, kada pričamo o tim konkretnim mjerama, ja ću ih vama spomenuti, ne znam kolika je vaša moć uopće u ministarstvu, da to uđe u zakon u drugom čitanju, jer očito ste izabrali neki put, da ćemo donesti sada zakon, a onda ćete, ne znam par mjeseci, sjediti ministarstvo sa gradovima i općinama i onda ćete raditi tu strategiju i onda ćete vidjeti što će unutra ući, ali najviše mi smeta i ova rečenica, dakle sukladno financijskim mogućnostima. Za svaku mjeru vam piše sukladno financijskim mogućnostima, što to znači? Za godinu, dvije dana, ćemo imati slabo punjenje proračuna i onda ćete reći, ha gledajte, moramo malo smanjiti te mjere i te poticaje. Isto interesantno, kako HDZ-ovi zastupnici, drago mi je da je kolega Klarić otvorio ovo pitanje, 2014.-2015. urlali su, a sada kada imamo gore rješenje, sada govori se, pa gledajte okvir treba imati razumijevanja, to je država, to tako treba biti, pa ne može, pa ne može zakon imati konkretne mjere. Kako ne može? A zakon mora imati konkretne mjere. Imamo zakon o ne znam, subvencioniranju kredita za vlade, pa tamo točno piše, koji kriterij, kolika subvencija, tko ima pravo, tko nema pravo, jedno dijete, drugo dijete, a ovdje ne piše ništa. Ovo je obećanje rudom radovanje, biti će, biti će. Što će biti? Biti će, razgovaralo se puno o tim nekim mjerama i ne treba ih puno izmišljati, dakle, imamo šumski doprinos, kolega Stier je dobro rekao javnim poduzećima koji posluju na područjima tih jedinica, evo, Goranima, npr. ostavite prihode, od šuma, od Hrvatskih šuma. Isto tako recimo, da ne kažem, kolega Klarić je spomenuo npr. nerazvrstane ceste i to je recimo jedna od mjera koja se spominjala. Dakle, Hrvatske šume voze trupce po nerazvrstanim cestama, po Gorskom kotaru, uništavaju asfalt, a onda bi jedinice lokalne samouprave to trebale sanirati ili ne sanirati i zbog toga se dešava šta se dešava. Tu je cijeli niz mjera, koje se može napraviti. Povećanje šumskog doprinosa, zašto ne bi ušlo u zakon, da je država obvezna čistiti snijeg na jedinicama koje ulaze u brdsko planinsko područje. Jel to problem napisati*? Ako ima snijega platiti, ako nema snijega neće platiti. I platiti će točno onom tko potroši. I to je onda rasterećenje tih gradova i općina i zašto to ne bi tu pisalo. Isto tako trebale bi biti porezne olakšice za ljude koji tamo žive, za poduzeća koja zapošljavaju mlade obitelji, znači pojačan paket demografskih mjera i socijalnih mjera, koje će financirati država, a ne jedinice lokalne samouprave, iz svojih sredstava. Vi ste ovdje u zakonu napisali, da sve to treba biti, ali u pravilu, po zakonu to financiraju jedinice lokalne samouprave, pa dajte napišite u zakonu, da će država tu uskočiti. Isto tako recimo, ljudi na tom području imaju problem sa automobilima, tamo je puno soli, tamo s kupuju više zimskih guma itd. Pa evo, zašto ne bi oni bili oslobođeni, ne znam, plaćanje cestarina na registraciji ili takva neka mjera. Dakle, ali konkretne stvari, ne biti će, dogovoriti ćemo i imati ćemo. I još jedna stvar, ti ljudi, ne mole i ti ljudi ne traže i tim ljudima se ne treba netko nešto dati jer je milostiv. Nego tim ljudima treba samo omogućiti da žive jednako kao i svi ostali građani u RH, koliko god je to moguće. Neće nikada moći živjeti netko u toj sredini, kao i netko u Zagrebu, ali mu treba napraviti uvjete da može živjeti približno kao ljudi u Zagrebu, Rijeci, Splitu i nekim drugim razvijenijem sredina. A to možemo napraviti jedino konkretnim mjerama, a ne pričanjem priča. Evo ja se nadam da do drugog čitanja će biti možda malo nešto konkretnije, ovo što ste sada preložili u prvom čitanju, ne znači da to tako mora ostati. Dakle, vi možete napisati kompletan zaokret, imali smo primjera u ovoj vladi, upravo da su od prvog do drugog čitanja, zakoni se kompletno promijenili i dajte dobronamjerno shvatite ove stvari. Ne može zakon biti politička platforma da kaže mi smo nešto napravili. A da ste bar nešto napravili, a niste napravili ništa. Donesite do drugog čitanja, prijedlog sa konkretnim mjerama i to ćemo podržati, a ja ću kod ovog okvira bez slike za sada biti suzdržan na glasanju, hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Đujiću, imamo jednu repliku, poštovani kolega Tomislav Lipošćak, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Đujiću, spominjali ste Hrvatske šume da Hrvatske šume uvoze trupce po nerazvrstanim cestama, uništavaju ceste itd. itd. U dijelu se slažem s vama da Hrvatske šume, voze trupce tim cestama, međutim, bilo bi dobro vidjeti koliki je udjel Hrvatskih šuma, koliki je udjel privatnih prijevoznika, privatnih poduzetnika. Stalno se stječe dojam u ovom Visokom domu, da su Hrvatske šume nekakav veliki bauk i najveći neprijatelj u regionalnom razvoju i slično. Međutim, upravo ne ovakvim područjima i Gorskoga kotara, Hrvatske šume jedan su zapravo i značajnih i poslodavaca i zapravo razloga ostanka ljudi na tim područjima. A što se tiče n3erazvrstanih cesta i uništavanje, odnosno, održavanja cesta, bilo bi dobro i provjeriti podatke, kako se troše sredstva šumskoga doprinosa, jer vjerujete mi da sada javnih ih ovdje ne iznosim, postoje jedinice lokalne samouprave, koje su vrlo glasne po pitanju neodržavanju i uništavanjem cesta, a prenose sredstva iz šumskog doprinosa, iz jedne godinu u iduću i ne troše ih namjenskih, nego u neke druge svrhe. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Lipošćak, odgovor, kolega Đujić. Izvolite.
Ovo nije prvi puta, da ja i vi razgovaramo o Hrvatskim šumama, jer načelno se mi u većini stavova oko toga slažemo, ali to treba otvoriti opet raspravu o Hrvatskim šumama kao konceptu, one su danas poduzeće. Ja smatram da hrvatske šume kao javno dobro RH, možda čak ne bi trebale imati dobiti, odnosno, dobit koju imaju bi trebali rasporediti tamo gdje su je ubrali i onda ne bi nama trebao Zakon o brdsko planinskim područjima kad bi te jedinice imale prihod i korist od te šume od koje su u biti stoljećima i živjele. Tako da to je taj dio. A ovo isto, ja vjerujem da postoje jedinice koje šumski doprinos troše i nenamjenski i ne potroše uopće, ali tu su neke druge institucije u državi koje to trebaju kontrolirat i svaku kunu treba kontrolirat i treba im dat rok za koji ga moraju potrošit, ali kažem, možda bi nam trebala jedna opća rasprava o Hrvatskim šumama, dobro je da su na ovom području, ali ja bih volio da su malo više decentralizirane pa da prihodi koje ostvaruju ostaju više na tom području na kojem ih ostvaruju.
Zahvaljujem kolega Đujić na odgovoru. Sljedeća rasprava, poštovani kolega Ante Pranić, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Ja ću nastavit zapravo tamo gdje sam stao u ime kluba na početku ove rasprave. Osobno sam sudjelovao kao i druge kolege gradonačelnici iz Hrvatskog zagorja i unutrašnjosti Istre, Gorskog kotara u radnom tijelu koje je donijelo ovaj ajmo reći ... [[Govornik se ne razumije.]] i zaista mi nije jasno, što nam je bilo predstavljeno u travnju po pitanju planinske iskaznice. Planinska iskaznica smo zaista smatrali da, odnosno tražili smo da nju bi mogla raspolagat svaka fizička osoba koja ima prijavljeno prebivalište ili pravna osoba koja ima registrirano sjedište u brdsko planinskom području. Ona bi zapravo bila aparat za sve ove beneficije koje bi se ostvarivali kroz neke druge stvari. Recimo svi koriste autocestu do većih regionalnih središta. Hvala Bogu, ako bi temeljem planinske iskaznice to omogućavalo i kroz autoceste određene ove da se dadžbine smanjuju, da ta cijena karte bude manja. Zato kad govorimo o ovom zakonu i generalno o životu na ovom području, osim vas tu u sabornici, zaista bi trebalo biti neki drugi predstavnici drugih ministarstava da zaista kažemo da li je to moguće ili to nije moguće. Ja znam da se vama sad stavlja na teret velika obaveza da kažete kakav će život u brdsko planinskom području bit, ali ja bih zaista volio da bude i premijer, da bude i ministar financija i svi ostali, da se jednostavno kaže da li idemo spasit to područje Hrvatske jer konstantno od 2002. na ovamo svi zakoni koji su se donosili nisu išli nama u prilog, da li će doć do zaokreta ili zaista da li da se mi mislimo kako možemo? Ako je to tako, ja osobno svojim građanima kad se vratim, reći ću im ljudi moji ja vam ne mogu govorit da ostanete tu, nit vas želim lagat, idite spasite se, idite u urbane centre, idite van granica Hrvatske jer za razliku od urbanih centara koji su nama relativno blizu, konkretno nama dole Jadranska obala ili Split, konkretno Gorskom kotaru, Rijeka, naši ljudi sele urbane sredine, a sele i van granica Hrvatske. Dvostruko je jača demografska depopulacija tih kompletnih područja. Prema tome i ove mjere koje se donose na razini Hrvatske, a sami ste rekli program održivog razvoja, on mora biti duplo veći i duplo više novaca na raspolaganju imat onaj jadni brdsko planinski kraj ili potpomognuto područje. Ne možemo biti u istom košu, to se jednostavno treba razgraničit, razgraničit sredstvima. Rekao sam vam primjer turizma, nije mi jasno da Ministarstvo turizma, ako mi kao dalmatinska zagora želimo razvijat ruralni turizam ili područje Gorskog kotara ili pak Zagore, unutrašnjost Istre, da smo opet u istom košu za manifestacije kao i otočani. Sad bih ja pitao kolege, ne znam, nije tu gospodin Bauk, pitao bih ga kolika je cijena zemljišta na otoku Braču? 150 eura po kvadratu, kod mene ... [[Govornik se ne razumije.]] 150 kuna. prihod poreza na nekretnine koliko imaju otoci, koliko imaju priobalni gradovi, koliko imaju područje s brdsko planinskog područja. Koliko su prosječne plaće? I ova porezna reforma drugačije se odražava na brdsko planinsko područje i drugačije se odnosi prema nekim urbanim područjima. Naša prosječna plaća nije malo više ni 4000 kuna, znači kad gledate onu cifru od 3800 kuna neoporezivi prihod, porez na dohodak, što na donosi? Postavi se pitanje, a znamo u Zakonu o fiskalnom ... [[Govornik se ne razumije.]] koliko će te mjere trajati, neće trajat neograničeno. Znači nama treba unutar ovog paketa zakona da u drugom čitanju donesete ... [[Govornik se ne razumije.]] prijedloge pravilnika jer ako će zakon stupit na snagu 1.1., a hoće, a pravilnici i podzakonski akti koji definiraju maltene sve te beneficije o kojima danas raspravljamo bi trebali stupit za 60, 90 dana pa valjda je to spremno, nacrti, pa dajte nam i te nacrte da vidimo. Mi smo govorili, koliko se sjećam, da prije samog prvog čitanja ćemo dobit neke nacrte okvirne. Ali dok god poduzetnik u brdsko planinskom području plaća iste namete kao i poduzetnik u urbanom području, koliko god plaća naknade za uređenje voda Hrvatskim vodama, poduzetnik ili građanin u Vrgorcu, Delnicama ili ne znam Lepoglavi, jednako kao građanin u Zagrebu ili centru Splita, mi ne možemo govorit o revitalizaciji tih područja. Znači postoji niz faktora gdje bi se moglo pomoć, konkretno poduzetnicima. Svaki grad može donijet program mjera poticanja poduzetništva, svaki grad, svaki grad taj program vama može prijavit ako imate otvoren fond, ne mora uopće ić na kapitalna ulaganja, znači možete nam vi pustit novac preko naših konkretnih programa koji su prihvaćeni na gradskim općinskim vijećima ili ... [[Govornik se ne razumije.]] gradonačelnika gdje mi možemo ponudit deminimus potpore i vi možete otvorit taj jedan fond gdje mi možemo aplicirat, dobit određena sredstva. Pa program mjera poticanja razvoja poljoprivrede, sadnica, znači ali sad ja govorim o poljoprivredi i razvoju, a rekao sam na izlaganju u ime kluba, imali ste mjeru sada zadnju 6.3 od Ministarstva poljoprivrede gdje su se dodatni bodovi brdsko planinskom području ukidali, ali oni nisu nikad, ne mogu biti poljoprivrednik u brdsko planinskom području konkurentan onom poljoprivredniku iz Slavonije s obzirom na rascjepkanost područja, s obzirom na rascjepkanost njive, s obzirom na obradivost, na način obrade, s obzirom na kulturu. Nikako ne može biti prihvatljivo. A postoji niz tih mjera gdje bi se moglo kroz Ministarstvo regionalnog razvoja, uz suradnjom s Ministarstvom financija gdje bi se trebao osigurat novac da mi prijavljivamo naše programe mjera ili za poduzetništvo i za poljoprivredu, znači ne moramo govorit samo o komunalnim ulaganjima. Šta meni znači komunalno ulaganje da uložim u ne znam, cestu, gradnju nogostupa ili bilo šta kad tu za 20 godina neće bit ljudi? A objektivno neće kad su demografski pokazatelji poražavajući. Za privuć investitora u brdsko planinsko područje. Ja sobno sam išao na jedan sajam od Beča, ne znam, spajao se sa razvojnim agencijama srednje Europe, na sve moguće strane smo raspravljali i onda kada dođe poduzetnik uloži pa vidi cijena vode na brdsko-planinskom području, evo konkretno Dalmatinskoj zagori najveća. Ali rekao sam vam zašto je najveća. Trošak električne energije po metrom kubnom fakturirane vode zbog prepumpavanja na razini Hrvatske ispod jedne kune, kod nas 4,47 kuna po metru kubnom. Znači nije to jedan, dva puta, to je 4 puta veće. I sada mi govorimo da smo konkurentni. A kako gospodarstvenik može biti konkurentan sa takvim parametrima? A ti parametri nisu nastali ne znam zbog čeka, nastali su zbog geomorfoloških karakteristika brdsko-planinskog područja iako ... [[Govornik se ne razumije.]] to pomoći. Hrvatske vode, Hrvatske vode objavljuju javni poziv gdje smo svi jednaki, jednak je i onaj vodovod što ne znam ima puno veću gustoću stanovništva, puno više priključaka, nema takve velike vrijednosti visinskih razlika kao i moj vodovod, za smanjenje gubitaka. Tu mora postojati razlika, mora biti, postojati usklađenost. Ali te usklađenosti i te razlike trebamo unutar drugog čitanja ako zaista želimo pomoći. Ili pak ajmo donijeti ovaj zakon kakav je, dati ovih 20 milijuna kuna što se tiče, pretpostavljam da je to riječ za fond za sufinanciranje projekata. A ostalo kako se snađemo, snađemo. Ali to onda nije regionalni razvoj Hrvatske, to je urbanizacija Hrvatske. Svi građani iz ovih ruralnih područja, maltene brdsko-planinskih kada govorimo ali i potpomognutim isto prvo što će otići, otići urbana, prva urbana područja ... [[Govornik se ne razumije.]] sebe. Neki ozbiljniji će otići van granica Hrvatske. I bez, zaista, mi se možemo truditi, ja se nekad osjećam, zaista kemijamo na sve strane u gradskom proračunu, mogu pohvaliti povećanje mjera iz fiskalnog izravnavanja ali nitko mi neće vratiti one 3 godine propasti, izrazito lošeg financijskog stanja a maltene su isti nivoi. Znači ne možete ako kola kreću nizbrdo 10km na sat, reći ajde zaustavili smo kola pa ne idu 10, idu 8, ali ona idu. Znači treba enormno više napora, duplo više napora da bi se to vratilo. Ali ako želimo i to je ona osnova mog izlaganja u ime kluba, prve rečenice, trebamo se odlučiti u ovom Saboru, vi Vlada, ostatak ministarstava, premijer da li će života u brdsko-planinskom području biti ili neće biti. Ako je Švicarska, mene to fascinira, od svojih Alpi, Austrija, Njemačka, Francuska stvorila mjesto, znači, nedavno gledam reportažu iz jednih francuskih Alpi, jednog mjesta koje ima turističke kapacitete popunjene i većih cijena nego pojedina ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Govornik se ne razumije.]] stvorili od toga, znači turistička središta, ja ne razumijem da mi ne možemo. Šta smo mi manje sposobni Hrvat a nalazimo se na boljem položaju nego oni? Ali to iziskuje određeni napor i financijski određena sredstva. Ja mogu zahvaliti i Splitsko-dalmatinskoj županiji, ona ima novaca pa ulaže na ovo područje Dalmatinske zagore, ulaže koliko može uložiti, ima određene programe. Ali da samo malo dobijemo poticaja od strane nekih drugih ministarstava, rekao sam konkretno Ministarstvo turizma. Pa nije valjda da ne može raspisati samo za brdsko-planinsko područje Hrvatske da se jave po kriteriju za brdsko-planinsko područje u neki fond za neke manifestacije. To su sitni detalji. A što se tiče samog obuhvata i reguliranja to bi zaista trebalo znatno postrožiti. Sada pretpostavljam po nekom prijedlogu, nacrtu bi trebalo biti oko 90 i nešto jedinica lokalne samouprave brdsko-planinsko. To znači da i ova sredstva koja smo sada govorili za 200 tisuća ljudi po 45 još će biti manja jer će ići na viši nivo. Proglasili smo pola Hrvatske potpomognuto, nemojmo dozvoliti da se i pola Hrvatske proglasi brdsko-planinsko. Još bi onda trebalo samo proglasiti 10 područja ovih malo većih urbanih gradova, ali to nije smisao regionalnog razvoja Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem kolega Praniću. Sljedeća rasprava poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga, poštovani državni tajniče sa suradnicima, evo kolegice i kolege. Meni je bilo iznimno drago slušati današnje rasprave u Hrvatskom saboru i moglo se puno toga čuti a mislim da i državni tajnik sa svojim suradnicima je dobio jako dosta dobrih prijedloga, dobrih inputa koji bi se mogli, ne sada, ali u budućnosti implementirati u ovaj zakon ili neki novi zakon. Dakle, ja ću krenuti od nečega možda što naši građani, ono čega naši građani govore, poglavito na područjima, brdsko-planinskim područjima iz kojih i sam dolazim. Kada bismo govorili sada i spominjali sanacije banka, financiranje udruga, NGO-a, brodogradilišta i sredstava koja su tu uložena i da se dio tih sredstava uložio kroz jedinice lokalne samouprave, ja mislim da bismo polučili daleko, daleko veće rezultate. Ali treba govoriti o okolnostima u kojima nam se nešto događalo i prilikama u kojima smo tada živjeli. Neću spominjati vrijeme od rata ali već '93. godine kada su zapravo nastajale te jedinice lokalne i područne samouprave. I kolega Pranić a i kolega Đujić, ono što sam čuo, ja se sa puno stvari slažem. Recimo primjedba kolega Đujića da bi na područjima, brdsko-planinskim područjima, recimo čišćenje snijega trebala preuzeti država upravo zbog toga kao jednu posebnu mjeru a to su iznimno velika sredstva. Evo recimo, znam jednu općinu koja ima 170 stanovnika, 147km takvih cesta. Što to za nju znači? Jako puno i to su iznimno velika sredstva. Dakle mogu se, određene se mjere mogu napraviti. Ali to su sve pojedinačne mjere i vezane su za specifičnost pojedinih područja. Nije isto biti općina i u Slavoniji ili u Dalmatinskoj zagori, Gorskom Kotaru ili Zagorju. Kada pogledamo recimo općine s područja Jadranskog mora, dakle od Konavala recimo do Istre i oko 100 tisuća iznajmljivača i prihode koje oni imaju tu od par milijardi kuna i kada to usporedite sa poduzetnicima ili ljudima koji zapravo žive i rade u Slavoniji onda su ti su odnosi enormno disproporcijalni u korist ovih općina u Primorskom dijelu RH. Dakle ti specifikumi zapravo govore o tome kako i na koji način treba razmišljati. I zato je država još '96. godine, donošenjem Zakona o područjima od posebne državne skrbi ali i Zakonima o regionalnom razvoju razmišljala u tom smjeru. Jedan je od kolega danas rekao, u tih 18 godina 20 zapravo utvrđeno je i dalje otežano gospodarenje, jedna demografska depopulacija na tom području i pitam se zapravo gdje smo i u čemu smo pogriješili. Činjenica je također, kolega Praniću, da recimo na brdsko-planinskom području te općine odnosno bolje rečeno gradovi tada nisu zapravo plaćali niti za rasvjetu niti za komunalnu naknadu niti za telefone niti za ceste niti za grobarine, danas se zapravo njihovi rashod i kućni budžet povećao ali nemamo prihoda, to je njima jedan dodatan problem iako kada uđete recimo na web stranice pojedinih općina što ja često činim, evo danas mi je bila interesantna općina Kamanje. Recimo kad pogledate njihov prihod od prije godinu dana, onda je on bio negdje oko 4 milijuna kuna, danas je on preko 10 milijuna kuna. To zapravo govori da jednom dobrom i promišljenom politikom u RH i samom strategijom kada govorimo o jedinicama lokalne uprave i samouprave, jednim takvim dobrim Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave se zapravo mogu napraviti dobre stvari i dobro je da taj prihod, posebice prihod od dobiti ostaje na području tih jedinica lokalne samouprave što zapravo njima omogućava da mogu planirati određene stvari koje nisu mogle planirati. E sad, i život i društvo nisu statični, oni su dinamični, stalno se nešto mijenja i stalno nešto očekujemo. Ono što ćete od građana često čuti a to je zapravo da nema dovoljno radnih mjesta na tim područjima i da je to također jedan od razloga depopulacije tih krajeva odnosno privlačnosti nekih atraktivnijih sredina. To sam danas rekao jednome od kolega, nije isto i nije isto atraktivno područje u Istri odnosno područje u Slavoniji, svako je na svoj način lijepo ali nije isto za život. Dakle prihode daleko više imati u tom djelu nego u Slavoniji, cijena zemljišta je daleko veća u primorskom djelu nego u Slavonskom djelu ili u brdsko-planinskim područjima. Ono što mi se svidjelo i kod gospodina Pranića, zapravo govorio je o konkretnim mjerama. I mislim da biste vi također iz ministarstva poštovani državni tajniče, trebali razmisliti o ovim prijedlozima. Dakle nemoguće je i nije dobro i to je jedna loša slika ako vi taj potpuno depopulacijski kraj kada imate istu cijenu govorimo sad o građevinskoj odnosno upravnoj dozvoli za cijenu plaćanja struje, za cijenu plaćanja odnosno vodoslivne naknada ili bilo čega jer vam je ista kao u Zagrebu ili Splitu. O tome bismo recimo trebali razmišljati kad govorimo o tome i time bismo građanima odnosno tim jedinicama lokalne samouprave jako, jako puno pomogli. Dakle postoji jako puno načina kako to napraviti. Mišljenja sam da kad govorimo o ovim stvarima, ta šira slika koju bismo trebali imati stalno pred očima je da nije samo ovaj zakon ili prijedlozi ovih zakona o otocima, o potpomognutim područjima, brdsko-planinskim područjima su samo oni koji stvaraju preduvjete za dobar život ili opstanak na tim krajevima. Dakle treba gledati i Zakon o poljoprivrednom zemljištu i Zakon o raspolaganju državnom imovinom i financiranju jedinica lokalne samouprave. Dakle po meni bi svaki takav zakon trebao prolaziti recimo to tako jedan filter u Vladi RH i kod Odbora za zakonodavstvo koji bi trebao imati ili minimalno dvije mjere koje su vezane za demografiju odnosno opstanak na tom području, dakle da se razmišlja o tome, o toj komponenti kod donošenja bilokojeg a posebice ovakvih zakona, tada bismo možda imali i bolji i drugačiji rad. Ako govorimo sada o novčanim sredstvima vezanim za ovaj zakon, naravno da ona nisu dostatni, pa 20 milijuna kuna je dovoljno, malo je jednoj općini ili gradu Imotskome, dakle ali on ne dobiva sad samo ta sredstva kroz to. Treća stvar koja je vrlo bitna, mi smo 2013. g. postali punopravna članica EU-a i tu kroz tu mobilnost zapravo dogodile su nam se stvari na koje mi nismo na takav način utjecati a vjerujem da smo i svojim činjenjem odnosno nečinjenjem potakli određeni dio stanovništva da napušta Hrvatsku odnosno da idu izvan granica RH traćiti svoju egzistenciju. To nije dobro, to ne služi na čast niti jednoj Vladi niti Vladi prije niti nama sada, a zapravo nama saborskim zastupnicima u ovome Saboru i zapravo sudjelujemo u takvim stvarima odnosno bit ćemo zapamćeni po tome da jedan veći dio stanovništva otišao zbog egzistencijalnih razloga dijelom izvan RH. Da nam se to ne bi događalo, da razmišljamo o tom pravcu, ja pozdravljam sve napore svih institucija u RH, poglavito ministarstva da kroz konkretne mjere a o njima ćemo morati razgovarati, zapravo zaustavimo tu depopulaciju, da zaustavimo iseljavanje iz RH i da ponudimo zapravo kroz mjere iste ili slične uvjete koji mogu građani RH naći izvan RH. To možemo napraviti najbolje u sinergiji s jedinicama lokalne uprave i samouprave. Kolege s kojima pričam, oni možda imaju određene mjere svaki na svom području drugačije, nije isto imati općinu uz slovensku granicu ili ne znam općinu uz srpsku granicu, dakle te posebnosti, te mjere nisu i ne mogu biti iste ali zato je tu krovno ministarstvo, odnosno ministarstvo RH koje bi trebalo voditi jednu strategiju u jednačenja odnosno ravnomjernosti i ravnomjernog razvoja u RH čemu zapravo i teži ali bi ona trebala biti daleko brža i daleko učinkovitija. Tada bismo imali daleko manje problema odnosno mislim da bi zakonski prijedlozi ovakvi koji dolaze u Hrvatski sabor na prvom čitanju, akceptirali prijedloge onih koji su se dogodili u prvom čitanju da bi u drugom čitanju ispravili puno više stvari vezane za ovaj zakon, konkretizirali ih za dobro građana RH. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Babiću. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Babiću, evo baš ste spomenuli, čišćenje snijega i da je to jedan specifikum za brdska područja i to je točno i to je jedini možda malo problem što mi danas raspravljamo o dva zakona za jedno pa onda ja sam pričao uglavnom o brdsko-planinskom području vi ste pričali o potpomognutim područjima, pa onda do tuda dođemo do nekog nesporazuma, jer upravo je to poanta dakle, sva ta nerazvijena područja, odnosno manje razvijenih od drugih i otoci i Dalmatinska zagora i brdska područja i slavonske općine, imaju neke stvari koje su zajedničke. To je demografska slika, iseljavanje, pronatalitetna politika, socijalna politika i to su recimo, neki kostur mjera, koja mogu svi imati jednake. A onda dolazimo do ovih specifikuma, dakle, čišćenje snijega brdskim područjima, ko što recimo, otočani, maloprije smo pričali o tome, imaju povlaštenu trajektnu kartu. Recimo, šta će nekome u Slavoniji povlaštena trajektna karta ili nekome u brdskom području, ali zato njima omogućimo čišćenje snijega, ovima omogućimo cestarinu itd. Ali to je dobro da pričamo o korektnim mjerama, a ne način.
Zahvaljujem kolega Đujiću. Odgovor kolega Babić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Đujiću, vi ste rekli, jednu od mjera, danas se ovdje moglo čuti, jako puno recimo, izgradnja kuća, apartmana i naselja u malim općinama je iznimno velika i intenzivna. Kada vi s kamionima od 20 ili 30 tona prolazite lokalnim ili nerazvrstanim cestama, vi zapravo opterećujete proračun jedinice lokalne samouprave. Mi od toga nemamo neke velike koristi, dakle, dio sredstava koji ide iz prodaje benzina i naftnim derivata, se odvaja ili za državne ili za županijske ceste, ali za lokalne ceste nema niti jedne lipe. A ja upravo mislim obrnuto, da bi država trebala razmisliti o tome prijedlogu da jedan dio tih sredstava, odnosno, novaca, ide upravo za takve ceste i bilo bi kud i kamo lakše jedinicama lokalne samouprave, poglavito onima na brdsko planinskom području.
Zahvaljujem kolega Babić, sljedeća replika je poštovani kolega Tomislav Lipošćak.
Kolega Babiću, spomenuli ste u svojim izlaganju nedostatak, odnosno, nedovoljno radnim mjesta. Međutim, nije uvijek ni to samo uzrok na tim područjima. Osvrnuti ću se ponovno na Hrvatske šume i na situaciju na Gorskom kotaru, činjenica je da je stalno raspisan natječaj za određenu skupinu radnih mjesta, međutim, činjenica je i to da ljudi traže atraktivnija zanimanja i da zapravo traže atraktivnije sredine. Upravo je tu važnost programa, u kojemu bi trebale aktivno sudjelovati jedinice lokalne samouprave. Da upravo one, vide što mogu specifično ponuditi, da zadrže ljude na svojim područjima, odnosno, da ih privuku i to naravno traži jednu određenu inventivnost i snalažljivost, ali bez toga neće moći ići.
Zahvaljujem kolega Lipošćak, odgovor, kolega Babić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Lipošćak, ja sam to i rekao, ako pogledate 100000 iznajmljivača, koji ostvaraju nekoliko milijardi prihoda i ako to usporedite sa proizvođačima na području Slavonije, normalno da je ta neatraktivnost rada u Slavoniji daleko veća, dakle, ovdje govorimo o godišnjem radu, ovdje govorimo o tromjesečnom iznajmljivanju. Naravno je da je atraktivnije i da je razmišljanje oko takvih ljudi, pogotovo potpomognutim jednom medijskom kampanjom, govore o tome da je to atraktivnije i bolje biti na negdje na moru, nego živjeti u Slavoniji. Ali, zato je država tu, zato su ministarstva tu, da određenim mjerama potaknu upravo obrnuto, da naprave jednu inverziju i da zapravo tom dijelu, slavonskom dijelu ili rubnim dijelom RH, potpomognu upravo sa onim mjerama koji će ih ostaviti na tome području, što je za Hrvatsku državu jako bitno.
Zahvaljujem kolega Babić na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Evo, samo ponešto o Zakonu o brdsko planinskim područjima i potpomognutim područjima, jer mi se čini da i nakon Zakona o otocima, postoji jedna doza i površnosti, ali i zlonamjernih tumačenja, određenih odredbi ovih zakona, uz popratnu dozu licemjerja, nekih koji su imali prilike ugraditi sve ono što danas nude kao rješenje, a nisu imali hrabrosti, tj. nisu napravili ništa i sada post festum, kažem, znaju sve o tim područjima i što bi i kako bi trebalo nešto izgledati. A da bi to potkrijepio argumentima, onda ću se vratiti u razdoblje nastanka svih tih zakona, to su početak 2000 g. 2002. zakon o brdsko planinski, '99. Zakon o otocima, Zakon o potpomognutim područjima i Zakon o gradu. I ti zakoni su trajali i svo vrijeme kada smo se i pripremali da ćemo uči u EU, ti zakoni su prošli analizu svih stručnih službi EU i kada su dolazili do nas i kada smo im predstavljali što mi nudimo ili dajemo kroz zakone, oni su rekli, ti zakoni se ne trebaju usklađivati sa zakonodavstvom EU. Znači dozvoljavamo vam sektorske zakone za potpomognuta područja, da možete imati mjere s kojima poboljšavate uvjete života na tim prostorima. I dugogodišnja primjena tih zakona, jasno je pokazivala, da imamo neke mjere koje mogu omogućiti bolji i kvalitetniji život na tim prostorima. Kada je došla 2014. g. i priča o porezu na dohodak, kada govorimo o Zakonu o brdsko planinskim područja, tada je kukuriku Vlada i bivši ministar regionalnog razvoja, gospodin Grčić jasno naznačio, da će izmijeniti skoro i ukinuti taj zakon. Sjećam se 11. mjeseca 2014. g. ne '15., 2014. kada se najavljuje da će se taj zakon ukinuti. Naravno razlog je bio taj, što su kroz izmjene Zakona o porezu na dohodak, praktički nestale sve mjere koje su činili jedan veći dio tog brdsko planinskog zakona. Kada se to nije desilo nakon pritisaka lokalnih čelnika, posebno Gorskog kotara, onda se išlo na to da ostane samo naziv zakona i ostala je samo jedna jedina odredba koju ste mogli koristiti iz tog zakona, a to je da možete u šumi brati besplatno šumske plodove. I to je egzistiralo do danas, ali do danas brdsko planinska područja nisu nestala. Znači da zakon kakav je bio i koji imamo trenutno i ovaj novi, ne mogu posebno puno doprinijeti tom prostoru, ali ovaj zakon opet nudi konkretne pomoći, za razliku od dosadašnjeg koji nije nudio ništa. Znači on je ogoljen do kraja i nema ništa za brdsko planinska područja, baš ništa osim jedne jedine odredbe. I zato me čudi, rasprava s druge strane, kada uspoređujući ovaj zakon utvrde da on nije dobar i da ga ne treba donijeti, jer eto, primijetili smo mnogo nedostataka u istome. A sadašnji kaže nema ništa, ali i dalje postoje brdsko planinska područja. I mislim da je ovo dobar iskorak, zato jer se i brdsko planinska područja pokušavaju sagledavati, na način, na koji se to gledalo prema … [[Govornik se ne razumije.]] I kroz vrijeme i primjenu ovog zakona, kroz financijska sredstva, ovo su nacionalna sredstva, znači nema priče o fondovima, kojima možemo dati lokalne samouprave, plus ono što im se dalo kada govorimo o zakonu o porezu na dohodak, a to je sve što su mogli dobiti, a onda da bi ih se izjednačilo s onima razvijenima, puta stanovnici, puta ona osnovica, pa su to ispali iznosi, ne znam, Vrgorac 9 milijuna, Sinj 21, Metković 20 ili koliko itd. To je bila konkretna pomoć središnje države na tim prostorima. Ovo, ovo je još jedna mala pomoć, a što je učinilo Ministarstvo mora? Preuzeli su na sebe, znači da osmisle program održavanja zimskog održavanja cesta na tom prostoru i to plaćaju, a to je priča koju onda, kažem, slušam vas s druge strane, da su ju neki najavili, pa su nam najavili i kompenzacijske mjere od 60 milijuna kn jer su znali da su digli ruku, da uzmu 55 milijuna kn tada Gorskom kotaru. Ti isti koji danas kaže, da ovo ništa ne valja. Oni su dignuli ruku za to, to je to licemjerje. Znači, digneš ruku za nešto i onda optužiš drugog što nije to napravio. Ne gospodo, ovo je iskorak sigurno da nije savršen, ali teško je bilo i složiti zakon. Znam koliko smo imali inicijativa gorskih čelnika, jedinica lokalne samouprave, koji su htjeli da se ovaj zakon zove Zakon o Gorskom kotaru, ne Zakon o brdsko planinskim područjima, jer bi onda obuhvatio 9 jedinica lokalne, ili 13 nisam siguran, lokalne samouprave. A onda bi sigurno to bilo više novaca samo za njih, a gdje su onda svi ostali. Kada znamo što smo imali u Zakonu o brdsko planinskom području, da jedna općina Matulj koja nema nikakvih razvojnih problema je imala olakšice i benefite, koji su njezin proračun činile puno većim nego što bi to možda normalno bilo. Kada su se svi borili da budu u brdsko planinskom statusu. To je bio razlog, zašto je bila vrijednost samog tog zakona. Ne baš svaka i konkretna mjera koja je ovdje opisana, ovako široko pa će iz nje kroz pravilnik izaći detalji. Znači, nisam i cijeli dan to govorim, sklon tome, da polijevamo žuč na tome dok obezvrjeđujemo trud nekih ljudi, ja gospođu Katicu jako dugo znam, ona je cijelo vrijeme u toj upravi i znam koliko je problem ako nemaš zakon, pomoći nekoj lokalnoj samoupravi s nekog područja. I ovo je jedna dobra osnova, da se nadogradi, vidim da idete kao i otočni proizvodi, sa goranskim proizvodom, nek se stvori flaster proizvođača, koji će neće tom prostoru moći stvoriti proizvode od kojih će se živjeti. Ali, nije u redu, da ne znam zbog čega, samo olako iskritiziramo i ne ponudimo ništa. Evo, ja nisam čuo ništa, što bi netko rekao, evo, stavimo to u zakon, osim gospodina Jovanovića, on je rekao nekoliko mjera. Da li je besplatna autocesta, razlog ostanka ili odlaska, nisam siguran. Da li bi besplatni trajekt bio razlog ostanka ili odlaska, ne, može se o tome razmišljati ili neke benefite, recimo, koje trebaju dobiti djeca koja idu u srednju školu ili studenti koji se školuju u ne znam, središtima, županijama, žive u Gorskom kotaru. To su momenti o kojima će morati razmišljati uprava sada, čuli ste raspravu. I ono što sigurno očekujemo da možda ovo u sljedećem čitanju bude možda malo detaljnije, nakon svih ovih rasprava, ali da nam se ne desi ono što nam se opet desilo, da nam recimo županijski dom zdravlja ukine dijalizu u Delnicama, a onda mi govorimo kako se brinemo o tom prostoru, da ti bolesnici, sada svaki dan idu u Rijeku. Zašto? A može funkcionirati na otocima, a može funkcionirati u Delnicama. Znači pustimo licemjerje, gledajmo te ljude, što oni žele i na koji način im možemo pomoć, mala pomoć, možda nije puno 20 milijuna kn, ali je sigurno više od onoga što smo imali do sada, a to je bila nula. I tako, da uz sve ono što se spustilo kroz druge zakone, a opet kažem, sektorski su i svi ostali zakoni na području RH, vrijede za sve građane, a ovo je samo jedan nadogradnja na te zakone, koji nisu prepoznali možda neku specifičnost, da vam damo još neku mogućnost. Ja osobno podržavam ovaj zakon i Zakon o potpomognutim područjima, imamo vrijeme od nekih mjesec dana, da se to uobliči u jedan zakon, još bolji od ovoga, nakon svega što ste čuli, možda još nekih mjera, oko drvne industrije, šumarstva, svega onoga što ta područja obilježava, da bude možda konkretnije, vjerojatno će onda saborski zastupnici o ovome raspravljati na drugačiji način. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Boriću na ovoj raspravi. U ime predlagatelja, državni tajnik, poštovani kolega Žunac, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora, uvaženi saborske zastupnice i zastupnici. Na kraju, želim se zahvaliti svim zastupnicama i zastupnicima, na zaista iscrpnoj i konstruktivnoj raspravi, ovo je čini mi se ovaj set od dva zakona bio daleko konstruktivniji nego onaj o otocima, čuli smo mnoštvo prijedloga, čuli smo mnoštvo sugestija i vjerujte mi da smo ih zapravo i upamtili i zapisali, da se radi o iznimno važnim zakonima, to nam je apsolutno jasno i to shvaćamo i mi koji smo iz Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU. Dakle, a da to shvaćate i vi, naravno svjedoči današnja cijela rasprava, koja je očito potrajala. Dakle, želim još jedanput samo naglasiti, da su ovi prijedlozi zakona samo dio sveobuhvatnog skupa ili seta zakona koji različiti resori, Vlada RH rade, izrađuju, dakle bi se zaista na konkretan način i učinkoviti način fiskalno decentralizirala dakle cijela RH, dakle da bi naše jedinice lokalne samouprave, dakle da, pa i dakle naše općine i gradovi postali dakle mnogo manje ovisni o središnjoj državi. Dakle a prvenstveno o područjima o kojima smo danas razgovarali, znači područjima koja zovemo potpomognuta i brdsko-planinska. Dakle iako imamo, iako je ovdje riječ nekako, možemo to tako reći o novijoj zakonskoj regulativi dakle za razliku od Zakona o otocima gdje smo imali 20 godišnju praktički praksu i provedbu pa je to naravno puno životniji odnosno konkretniji zakon sa konkretnijim i životnijim mjerama za građane, odnosno otočane. Ovdje dakle smo čuli dosta tih konkretnih prijedloga. I evo kako smo i najavili dakle do konačnog prijedloga imati ćemo puno konkretniji zakon a ono što je prije svega važno, dakle ne želimo ništa skrivati, imati ćemo konkretne kriterije za obuhvat brdsko-planinskih područja gdje ćemo zaista bez ikakvih skrivanja navesti o kojim se jedinicama lokalne samouprave radi koje će steći taj status brdsko-planinskog područja. Dakle i dakle gdje ćemo zaista bez ikakvih skrivanja navesti o kojim se jedinicama lokalne samouprave radi i koje će steći taj status brdsko-planinskog područja. I naravno navesti dio tih mjera koje očito dakle svima nedostaju u ovom pravnom okviru. Ono što je dakle, još želim naglasiti da ćemo u daljnjim razgovorima sa drugim resorima u svakom slučaju nastojati još dodatnih sredstava pronaći. Svjesni smo i mi da je ovo dakle iako postoje neki gabariti, nekakvi limiti kojih se moramo držati, odnosno kojih smo se do sada držali. Ali u svakom slučaju očito da postoji veliki interes iz različitih dakle klubova je to došla inicijativa pa bi to moglo dovesti do nekakvih rekao bih možda i promjena a te konkretne mjere ćemo naravno onda i imati i u tom konačnom prijedlogu. Dakle evo da zaključim, uvjeren sam da ćemo imati tekst koji će se daleko više svidjeti svima vama kao zastupnicima i koji će vas daleko više zadovoljiti u svojoj konačnoj verziji a koji će naravno biti na dobrobit građana koji žive na brdsko-planinskim područjima i potpomognutim područjima. Hvala lijepa.
Zahvaljujem, državnom tajniku gospodinu Žuncu. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem državnom tajniku Velimiru Žuncu, pomoćnici ministrice gospođi Katici Mišković i pomoćniku ministrice Davoru Huški na obrazloženjima. Glasovati ćemo o ova dva prijedloga zakona kada se za to steknu uvjeti. Određujem stanku do 19,10 minuta STANKA U 18,55 SATI
Prijedlog Zakona o potpomognutim područjima, prvo čitanje P.Z. br. 410, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: 1. Prihvaća se Prijedlog Zakona o potpomognutim područjima Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Traži bih stanku u ime Kluba MOST-a od 10 minuta da se konzultiram sa članovima Kluba i svi mi između sebe da je ovaj Zakon u biti jedan PR pamflet kojim se ne rješava ništa, gdje za negdje više od, oko 350 jedinica lokalne samouprave se dodjeljuje kao 80 miliona kuna. Ništa nije definirano također i u područjima brdsko-planinskim također. Zakon za koji slijedi, za koji ćemo glasati, 20 miliona kuna za 35 jedinica lokalne samouprave. Ovo je neozbiljno prema tim krajevima. 2/3 Hrvatske ne vodi nitko brigu osim što ministrica čak nije ni došla na raspravu o ovome Zakonu i smatram da je to jedan neozbiljan odnos i mi u Klubu MOST-a, neozbiljan odnos prema tim krajevima gdje jednostavno samo dolaze u vrijeme kada su nekakve proslave, kao u moju Dalmatinsku zagoru dolaze na Alku, na vrgorački pršut, na drniški pršut, a poslije toga daju ovaj pamflet. Ovome Zakonu i ovim područjima treba razgovarati ozbiljno i o otocima i brdsko-planinskim područjima i potpomognutim područjima. Apsolutno ništa nije definirano. Čak nisu definirana ni područja koja pripadaju jedinice lokalne samouprave u ovaj Zakon potpomognutom području. Prema tome, ljudi s otoka, ljudi sa potpomognutih područja od Slavonije do Prevlake očekuju ta prazna područja da se donose jedan Zakon kojim će zadržati ljude da ne budu autobusni kolodvori i plač roditelja na autobusnim kolodvorima puni nego da se čuje plač roditelja, da se čuje plač djece u rodilištima. Zamolio bih vas još jednom kolege, da ovaj pamflet koji je uputila ministrica regionalnog razvoja ne dozvolimo da prođe na ovaj način i da ljudi misle u ruralnim područjima da je nešto riješeno. Apsolutno ništa nije riješeno ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Više je platila PR službu za ovaj Zakon nego što je uložila u ova sva područja. Hvala lijepo.
Dobro. Odobravam stanku do 12,23 sati. STANKA U 12,13 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,23 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti sa glasovanjem. Dakle sada smo na Prijedlogu Zakon o potpomognutim područjima, prvo čitanje P.Z. br. 410. Da ne ponavljam, došli smo do zaključka, a to je: 1. Prihvaća se Prijedlog Zakona o potpomognutim područjima i 1. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 78 glasova za, 3 suzdržana i 30 glasova protiv donijet zaključak kako su predložila saborska radna tijela. Odbor za regionalni razvoj i fondove EU predlaže Saboru donošenje Zaključka koji glasi: Obvezuje se predlagatelj da nadopuni tekst točnim kriterijima kao i aktivnostima i konkretnim mjerama za pomoć navedenim područjima. Molio bih predstavnicu predlagatelja, poštovanu Spomenku Đurić, državnu tajnicu u Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU da se očituje o predloženom Zaključku.
Poštovani predsjedniče Sabora, cijenjeni zastupnici. U ime predlagatelja prihvaćamo zaključak i obvezujemo se na provedbu svih mjera koje u zaključku i stoje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Mi ćemo sada i glasovati o tome, pa dajem na glasovanje Prijedlog zaključka Odbora. Utvrđujem da je većinom glasova 83 za, 6 suzdržanih i 14 protiv, donijet zaključak kako ga je predložio Saborski odbor.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 19,10 SATI]] Poštovani kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice. Točka dnevnog reda: - Prijedlog Zakona o uzgoju domaćih životinja, prvo čitanje, P.Z. br. 399 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu, pozivam predstavnika predlagatelja, državnog tajnika gospodina Tugomira Majdaka, da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zastupnici u Hrvatskom saboru. Pred nama je prijedlog Zakona o uzgoju domaćih životinja, prvo čitanje, koje su Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu pozitivno ocijenili i Vlada kao predlagatelju upućuje u prvo čitanje. Trenutno važeći Zakon o stočarstvu, najvećim dijelom, utemeljim na odredbama … [[Govornik se ne razumije.]] tehničkih pravnih akata EU koji potiču s kraja '80. i početka '90. g prošlog stoljeća. Tijekom godina usklađivanja hrvatskog zakonodavstva, sa zakonodavstvom EU, uslijed kontinuiranih izmijenih i dopuna, propisa koji uređuju posebna područja poljoprivrede, provedba pojedinih poglavalja obuhvaćeni navedenim zakonom, propisana je pravno obvezujućim aktima EU i preuzeta kroz druge nacionalne zakonodavne akte u pravni poredak RH. Učinivši tako Zakon o stočarstvu nedovoljno učinkovitim i primjenjivim. Europski parlament i Vijeće su sa svrhom potrebe mijenjanja usklađivanja, ujednačavanja i stvaranja jedinstvenog i sažetog pravnog okvira u području zoo tehnike, pristupili izradi objedinjujućeg pravnog akta i donijeli uredbu 1012 iz 2016. g. o zoo tehničkim i genealoškim uvjetima za uzgoj uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, uzgojno valjanih hibridnih svinja i njihovih zamijenih proizvoda i trgovinu njima kao i njihov ulazak u Uniju, te izmjeni Uredbe EU br. 652 iz 2014. g. Direktive Vijeća 89/608, od 90/625 i stavljen je izvan snaga određenih akata u području uzgoju životinja, tzv. uredbu o uzgoju životinja, koja na snagu stupila 8. lipnja 2016. g. a u punu primjenu stupiti će 1. studenog 2018. g. Zakon o uzgoju domaćih životinja, osigurava se provedba navedene uredbe o uzgoju životinja, kao temeljnog pravnog akta iz područja uzgoja domaćih životinja, kao i provedba, te preuzimanja drugih pravno obvezujućih akata EU, u pravni poredak RH, a koje su navedene u zakonu. Dodatno, uređuju se specifičnosti u provedbi uzgoju, trgovine, očuvanja genetske raznolikosti, te reprodukcija domaćih životinja u RH. Za razliku od postojećih Zakona o stočarstvu, u fokusu novog prijedloga zakona, nalaze se uzgajivači, koji drže domaće životinje, isključivo u svrhu uzgoju s ciljem stvaranja uzgojnih valjanih životinja boljih proizvodnih svojstava. Uzgajivači su se kao interesna skupina, slobodni udruživati uzgojno udruženje i uzgojno organizaciji, osmišljavati i kreirati vlastite uzgojne programe, te ih nakon odobrenja od strane Ministarstva poljoprivrede, provoditi na domaćim životinjama koje posjeduju. Osnovni cilj provedbe uzgojnog programa, u punom smislu, tako postoji stvaranje i uzgojno valjanih životinja. Nadalje, osnovni koncept uredbe, pa tako i zakona omogućava osamostaljivanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija, u provedbi uzgojnih programa, te naglašava potrebu i jačanje njihovih administrativnih i institucionalnih kapaciteta, u skladu sa smjernicama EU za potrebe u stočarstvu, a kako bi navedene asocijacije u potpunosti ispunjavali uvjete, za vođenje uzgojnih programa, te u odnosu na druga uzgojna udruženja i uzgojene organizacije iz područja EU bile tržišno konkurente. Budući da se uredbom, pa tako i zakon javna tijela, sukladno novoj nomenklaturi, smatraju uzgojnim udruženjima i uzgojnim organizacijama, te da nije predviđen, poseban, izdvojen pravni status ovlaštene ustanove za poslove u stočarstvu, zakon omogućuje uzgojnom udruženje, da se za potrebe provođenih uzgojnih programa na tržištu, ravnopravno natječe s drugim uzgajanim udruženjima po izboru najboljeg ponuditelja usluge provođenja uzgojnog programa. Organizacijski oblici, udruživanja, struktura i hijerarhija pri ovlašćivanju i provjeravanju provedbe uzgojnih programa, jasno su definirani, pri čemu se vodila pažnja o zaštiti nacionalnih interesa, uz istovremeno uvažavanje, dogovorenih načela na razini EU. Zakonom se reguliraju i uvjeti i načini priznavanja uzgojnog udruženja i uzgojne organizacije, koji će se po novom modelu provoditi odvojenim postupcima. Pritom, ne postoji mogućnost, da Ministarstvo poljoprivrede, ovlašćuju više uzgojnih udruženja ili uzgojne organizacije, za provedbu jednog, odnosno, istog uzgojnog programa, na istoj pasmini domaćih životinja, a samim time, posljedično osnivanja brojnih udruga nižeš i viših razina. Što u konačnici ima za cilj udruživanje i okrupljavanje uzgajivača, te jačanje, svih oblika kapaciteta uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija. Zakon brani institut prava privatnog vlasništva, te osobito naglašava pravo i potrebnu upisa uzgajivača u uzgojno udruženje, odnosno, uzgojnu organizaciju. Domaću životinju, namijenjenu uzgoju, potrebnu ju je upisati u neku od uzgojnih knjiga koje vodi ovlašteno uzgojno udruženje, odnosno, organizacija, a imperativ je upisa životinja u neku uzgojnu knjigu, njezino uključivanje u provedbu uzgojnog programa, te stjecanje uvjeta za dobivanje zoo tehničkog certifikata, za dotičnu životinju, postaju važni elementi u držanju i uzgoju životinja. Uzgojnim udruženjem se u skladu sa pozitivnim propisima EU, iz područje zašite okoliša i očuvanje bio raznolikosti, te genetske varijabilnosti, omogućuje da u okviru očuvanja genetskih resursa steknu status banke gene, uzgajajući reprezentativne kolekcije, uzgoju valjanje životinje i tako prošire svoje djelatnosti, te aktivno sudjeluju u razvoju korištenje životinja i njihovog zametnog materijala, s mogućnošću stjecanje financijske koristi s područja reprodukcije domaćih životinja namijenjenih uzgoju uvedene su obveze pravnih i fizičkih osoba nefinancijskog karaktera vezane za osposobljavanje i vođenje evidencije s ciljem praćenja i nadziranja korištenja zametnog materijala a u svrhu kontrole tržišta zametnog materijala, poboljšanja kakvoće uzgoja, učinkovitije provedbe uzgojnog programa. U odnosu na postojeći Zakon o stočarstvu, prijedlogom novog Zakona o uzgoju domaćih životinja, vođenje katastra pčelinje paše i utvrđivanja ... [[Govornik se ne razumije.]] kod korištenja pčelinjih paša, povjerava se Hrvatskom pčelarskom savezu koji predstavlja krovnu udrugu i obuhvaća najveći dio od ukupnog broja pčelara u RH čime se u kontekstu čitavog Zakona o uzgoju domaćih životinja nastavlja prenošenje ovlasti na udruženje uzgajivača, njihovo institucionalno i administrativno jačanje. Procjena uzgojne vrijednosti konj kroz organizaciju i prikupljanje podataka o rezultatima s natjecanja također je u odnosu na postojeći Zakon o stočarstvu značajnije i detaljnije propisano postavljajući na taj način pozitivne pretpostavke za poboljšanje uzgoja, promicanja i razvoja konjičkog sporta. Hvala vam na pozornosti.
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku na ovim obrazloženjima. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Govorimo o Zakonu o uzgoju domaćih životinja. Obilazeći pazare, sajmišta, vidimo da nema više domaćih životinja, ovo je uredba ili direktiva EU-a prilagođena za one države iz kojih mi uvozimo svinje, tako svinjetine uvozimo za milijardu kuna, 130 milijuna eura s time da ovaj zakon kasni, rekli ste da je mijenjano '89. ili 88. g., ako možete kazati koliko je onda bio stočni fond u RH, a koliki je danas stočni fond? Koliki smo proizvođači mlijeka i u biti što mi štitimo ovim zakonom a što EU je napravila davno kod svojih proizvođača tj. onih koji uzgajaju životinje? Prema tome, ovaj zakon ništa ne donosi hrvatskom seljaku, ovaj zakon ne znači ništa za uzgajivače životinja osim što smo samo potpisivači uredbi i direktiva EU-a.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Odgovor, državni tajnik, gospodin Majdak.
Zahvaljujem na pitanju. Poštovani zastupniče Bulj, daleko veći broj uzgajivača broja životinja u uzgoju i proizvodnji, znači kako mlijeka tako i mesa je bilo tih godina koje navodite, dakle osim prenošenja određenih odredbi uredbe koju sam naveo, ovaj zakon stavlja u poziciju povoljniju daleko proizvođača odnosno uzgojna udruženja koje ovim zakonom namjeravamo dodatno osnažiti kako bi upravo i ono što ste vi rekli, pojačali uzgoj i kako bi dobili kvalitetniji reproduktivni materijal odnosno genetski materijal u budućem razdoblju.
Zahvaljujem na odgovoru državnom tajniku. Slijedeća replika poštovani kolega Josip Križanić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, govorili ste o načinu procjene uzgojne vrijednosti konja. Mene zanima što je sa identifikacijom i registracijom kopitara. Naime, u dosadašnjem Zakonu o stočarstvu nije bilo jasno definirano u čiju ingerenciju spada označavanje odnosno čipiranje konja. S obzirom da se radi o mikrokirurškom zahvatu a i zadnja uredba EU je jasno definirala da to spada strogo i isključivo u nadležnost veterinarstva, mene zanima kako je u ovom zakonu definiran ovaj akt jer je označavanje također jedna od ZOO tehničkih mjera. Hvala.
Zahvaljujem kolega Križanić. Odgovor državni tajnik Majdak, izvolite.
Zahvaljujem poštovani zastupniče Križanić. Evo nizom ovih uredbi kako temeljnih tako i provedbenih odnosno delegiranih uredbi, na razini EU-a i dalje je jasno definirano da za označavanje odnosno identifikaciju te registraciju kopitara, nadležnost imaju veterinarsko tijelo unutar nadležnog tijela država članice te je u ovom slučaju nadležna Uprava veterinarstva i sigurnosti hrane Ministarstva uprave a ZOO tehnička pitanja vezana uz kopitare i dalje ostaju u okviru propisa koja se bave pitanjem uzgoja odnosno kako je predloženo prijedlogom Zakona o uzgoju domaćih životinja, znači ovog propisa.
Zahvaljujem na odgovoru državnom tajniku. Slijedeća replika poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, znači u sklopu ovog zakona mene zanima jedan konkretan slučaj. Naime došlo je do proširenja pogona tvornice mesa u Čakovcu Vajda, tamo se sada nalazi desetine tisuća svinja koje toliko vrište 24 sata na dan da u krugu 300 m nitko ne može normalno živjeti, ljudi ne mogu spavati i zanima me, oni su podnijeli nekoliko upita na županijsku razinu za mjerenje buke, za sve to, već godinu dana oko toga traju njihovi prosvjedi, međutim svi kažu da je to kao u redu, da je to u granicama normale pa sad me zanima da li se mogu ti građani obratiti nekome u ministarstvu jer to je takva buka da gluh ne bi mogao od toga spavati a kamoli zdravi čovjek. Znači zbog čega se ignoriraju propisi, da li samo zbog toga što eto, ta tvornica donosi profit? Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Bunjac iako vaše pitanje nije u skladu s temom odnosno sa zakonom ali evo, izvolite gospodine državni tajniče.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bunjac, dakle ovo pitanje nije u nadležnosti prijedloga ovoga zakona nego Zakona o zaštiti životinja. Naravno da se mogu uzgajivači odnosno oni koji su svjedoci te buke i koji imaju određene probleme javiti nadležnim službama u ministarstvu kako bi se obavio i izvršio inspekcijski nadzor.
Zahvaljujem na ovim informacijama radi opće kulture. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Danas praktično čini mi se da raspravljamo o zakonu koji se odnosi na vrlo malo onoga što je ostalo danas i to pokazuje interes u ovoj raspravi nas kolega koje nabrojimo na prste ruku jer smo svjesni zapravo toga da govorimo o nadstandardima, govorimo o nečemu što se očekuje, očekivalo se u ono vrijeme kada ovi zakoni su se po prvi put donosili, onda se donosilo u duhu operativnih programa kada su se podizale farme, kada je kupovao se stočni fond, nastajala ozbiljna poljoprivredna gospodarstva koja su bazirala svoj razvoj na stočarstvu. Nažalost, danas 10 godina od toga vremena možemo samo konstatirati da je to bio lijep projekt koji nije imao svjetlu budućnost. Sve Vlade koje su dolazile nakon toga jednostavno nisu uspjele napraviti značajan zaokret. Tako da i ovdje očekujući od Zakona o uzgoju domaćih životinja da bude još jedan od zakona koji je reformski, koji daje novi poticaj, novu nadu poljoprivrednim proizvođačima, zapravo možemo konstatirati da smo uskladili se sa EU a nismo, nismo uspjeli se uskladiti sa potrebama hrvatskih stočara. Oni će naravno primijeniti i obvezni su primijeniti sve ovo što se tu primjenjuje, što se zapravo u zakonu navodi da bismo mogli isto tako i stoku i meso i sve što proizvodimo distribuirati sve osim na hrvatskom tržištu i na tržište, zajedničko tržište EU. I onda je zapravo za razmišljanje kada imamo danas paket, reformski paket poreznih zakona, da se najavljuje značajno smanjenje PDV-a na meso. Mogli smo isto tako reći da je to reformski zakon kojim se smanjuje PDV na uvozno meso, bili bismo sigurno ispravniji, bili bismo točniji jer zapravo smo time omogućili da se nastavi tragedija koju imamo u našem stočarstvu a da brojni, evo i nedavno sam čitao jedno izvješće koji su podizali svoje objekte u okviru programa razvoja stočarstva da oni koji su možda i bili na prekretnici čekajući jedan mig, jednu naznaku boljega vremena da ponovno možda uspiju skupiti snage, uđu u tu proizvodnju koja ih je već jednom oborila s nogu. Bojim se da i sada proći će zakon koji svojim nazivljem kao i svi ostali zakoni koje imamo iz ovog resora obećava puno ali provodi se jako malo. Moram konstatirati da puno tih zakona, evo i Ministarstvo poljoprivrede, predložilo je, o njima smo raspravljali, diže se velika pompa, ministar je, cijenjena uvažena osoba koju se cijeni radi njegovih nastupa oko same reforme koju on najavljuje, promovira, ali u stvarnosti rezultat je izostao. Rezultat je više onoga što nas vuče, neka druga razvojna komponenta nego što smo napravili uspjeli raspravama, zapravo prijedlozima od Vlade, raspravama ovdje u Saboru i konačnim usvojenim zakonima unijeti u hrvatsku poljoprivredu, u hrvatsko stočarstvo. I činjenica je da evo danas više nas je bilo na saborskom Odboru za poljoprivredu gdje smo kvalitetnije mogli raspravljati o ovom prijedlogu nego danas ovdje jer vrlo je teško gledati u ekran i u možda par vas kojima se trebam obratiti. Tako da, ali dobro, to je vjerojatno i sudbina svih zakona koji dolaze u kasne večernje sate u ovu raspravu. I moramo biti da pažnja i ljudi koji su ovdje, neki koji su i cijeli dan, a isto tako i javnost je sigurno manje. I nama to prolazi. Prolaze nam stvari kojima bismo trebali stvarno, značajno, puno više razmišljati, promišljati i nadopunjavati. Tako da ne bude sretna samo struka, s ovim zakonom možemo reći da struka koja se bavi, sigurno će reći da ono time dobivamo jednu novu kvalitetu, jednu novu dimenziju. I treba tražiti uvijek napredak kao što očekujemo i tehnološki napredak, tako treba i ove u uzgojnim fazama tražiti uvijek napredak, s time postajemo i kvalitetniji i prepoznatljiviji. Međutim, ako počnemo prebrojavati grla stoke onda ćemo vidjeti da nemamo egzodus ljudi samo u Slavoniji, Baranji, Srijemu, Lici, bilo gdje u Sinju nego isto tako negdje je otišla i ta stoka. Samo što je ta stoka u međuvremenu završila na trpezi. Nekada smo uspjeli obnoviti taj stočni fond, značajan broj stoke uvezli smo iz Nizozemske, Njemačke, Austrije, u novije vrijeme je došlo iz Rumunjske i drugih zemalja. Ali sada smo evo svjedoci da ni od tamo više teško možemo i da pokušamo napraviti tu obnovu jer za nas više nema. Imali smo priliku. Jednom smo mogli reći, krivi je rat. Dogodile su se promjene, prešli smo iz jednoga socijalističkog sustava razmišljanja u jedan kapitalistički u kome trebalo je osposobiti proizvodnju da bude tržišno orjentirana, da bude uspješna, puno više možda kvalitativna i nismo položili taj ispit, dobili smo novu priliku, država donijela je odluku, uložilo se nova sredstva, krenuo je novi zamah, krenuo je optimizam, branša, stočarstvo, vrtjelo je značajne novce. Nakon toga ponovno smo klekli. Što smo sada rekli da je izgovor? Rat nije. Sve politike su rekle, mi to podržavamo. Je li onda trebamo reći da ja nisam čuo niti jednu politiku koja je upravljala državom da je rekla da ne podržava, sve su to podržavale ali mi imamo jednostavno proizvodnju koja izgleda ide ne da smanjuje se nego vodopadom pada i samo je pitanje kada dođemo do dna, koliko ćemo uopće biti sposobni jednoga dana, ako se nađemo u bilo kojoj teškoj situaciji brinuti zapravo i o osnovnim ljudskim potrebama, a svakako kvalitetna prehrana je jedna od najvažnijih. Naći ćemo se na udaru loše kvalitete mesa, naći ćemo se na udaru nedovoljnih količina koje možemo raspolagati, tržišni lanci će nam se zapravo urušiti sami po sebi jer ako nema ljudi, ako nema proizvodnih potencijala, onda oko toga zapravo i trgovci ne mogu naći više svoj interes. Tako da danas možemo reći, ovaj Zakon donio je zapravo ono što je bilo predviđeno, a to je da nas neće progoniti EK, neće pisati pamflete tražeći da se uskladimo. Dobit ćemo ocjenu 5, uskladili smo zadaću sa onim što je učitelj rekao. Ali, da li smo postali bolji gospodarstvenici, bolji poljoprivrednici, bolji stočari ili smo samo još jednom pokazali da smo stari političari koji iznova hvalimo ono što smo proizveli da ne najbolje, a o rezultatima će se u nekom novom mandatu raspravljati, ali koga tada više briga. I bojim se da uvijek je tako jer ako smo sada negdje na pola mandata ove Vlade, dok ovo krene u primjenu, dok bi trebali biti neki rezultati, prije će doći izbori, netko drugi, ha, valjda će znati braniti tekovine revolucije, ali izgleda da i ovaj put ne samo revolucija jede svoju djecu nego pojela je i svoju stoku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Paneniću. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Josip Križanić, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Ja se isto pridružujem zabrinutosti mog kolege Panenića. Mogao bih i ja satima 5, 6 minuta govoriti otprilike u sličnom tonu na istu temu, pa i mislim da mogu potpisati 99% svega što ste vi rekli. Također se slažem da je uvoz mesa i sve ostalo došlo do te granice da to više ne možemo zaustaviti, a da je hrvatska poljoprivreda upravo slika ovog Sabora gdje je sada 5 ili 6 zastupnika raspravlja o uzgoju domaćih životinja. Žao mi je zbog te nezainteresiranosti i sam se kao gospodarstvenik koji se bavi stočarstvom dnevno susrećem sa tim temama i puno puta se pitam da li se to isplati raditi ili ćemo upravo sve uvoziti. Ja ću ipak nekoliko rečenica reći o Zakonu, o meritumu, pa da iskoristim tih 10-ak minuta. Dakle, već smo čuli da je ovaj Zakon sljednik Zakona o stočarstvu čije se odredbe datiraju još iz 80-ih godina, pa je bilo nužno napraviti određene promjene i dati sažetak objedinjavajućeg akta i implementacije EU direktive i Uredbe koje smo preuzeli od EU. Inače je ovo važan Zakon za stočarstvo iz razloga što je stočarstvo u RH predstavlja 35% ukupne poljoprivredne proizvodnje. Ovim se Zakonom uređuje uzgoj, trgovina genetskog materijala, te način reprodukcije domaćih životinja. Propisuje se i provedba umjetnog osjemenjivanja, vođenja evidencija i registra u proizvodnju i prometu sjemena zametaka, zatim katastra pčelinjih paša, uzgoj peradi, svinja, konja, te nadzor i kontrola uzgoja. Zakonom su regulirana uzgojna udruženja, uzgojne organizacije koje ministarstvo priznaje od 10 godina. Takvo udruženje ili organizacija onda podnosi zahtjev Ministarstvu za priznanje jednog ili više uzgojnih programa čiji je cilj obnova pasmine ili stvaranje nove pasmine, o čemu Ministarstvo odlučuje na temelju mišljenja povjerenstva ili savjeta kojeg imenuje ministar. Udruženje ili organizacija samostalno obavlja specifične aktivnosti kao što su vođenje matičnih knjiga, uzgojne dokumentacije DNK analize, dok trećim osobama mogu povjeriti provedbu testiranja rasta razvoja i drugih ... [[Govornik se ne razumije.]] odlika. Genetska raznolikost odražava se provedbom uzgojnih programa, korištenjem i pohranom genetskog i biološkog materijala i banke gena. One moraju ispunjavati određene uvjete kao što su genski resursi pojedinih vrsta i pasmina domaćih životinja, objekte, opremu i stručno osoblje. Ugrožene pasmine dio su nacionalne baštine, te se njihovo očuvanje ostvaruje provođenjem odobrenih uzgojnih programa. Osnovni cilj provedbe uzgojnog programa je stvaranje i uzgoj uzgojno valjanih životinja. Reprodukcija domaćih životinja provodi se prirodnim pripustom, umjetnim osjemenjivanjem i prijenosom zametaka tzv. embrio transferom. U prirodnom pripusti smiju se koristiti samo uzgojno valjana muška grla u skladu sa odobrenim uzgojnim programom čiji je cilj očuvanje pasmine. Umjetno pak osjemenjivanje mogu obavljati pravne i fizičke osobe, dok prijenos jajnih stanica i zametaka obavljaju samo pravne osobe. Pravne i fizičke osobe provedenim radnjama moraju voditi evidencije i podatke o ... [[Govornik se ne razumije.]] registra. Osposobljavanje osoba za obavljanje ovih poslova obavljaju centri za skupljanje i skladištenje sjemena, te ovlaštene obrazovne ustanove. S obzirom da je uzgoj i selekcija, kao i sparivanje i odabir rasplodnjaka ili embriotransfer životinja najviši stupanj zadiranja u buduća svojstva životinje, te se tim poslom svugdje u svijetu bave najbolji, vrhunski stručnjaci, genetičari, veterinari, agronomi i biolozi, mišljenja sam da bi upravo ovim Zakonom bilo potrebno strože odrediti pravila koje poslove u cilju poboljšanja genetskih svojstva smije obavljati, pogotovo što znamo da upravo na poljoprivrednom i agronomskom fakultetu se upisuje u zadnje vrijeme vrlo malo studenata, a upravo su oni ti koji bi se sutra trebali baviti ovim poslom te se u ovoj zemlji oni vrlo teško zapošljavaju jer su ovakva zanimanja i profesije, kao što smo maloprije čuli postale vrlo malo atraktivne. Mislim da smo tu malo previše u dosadašnjim zakonima bili preliberalni pa se selekcijom i uzgojem često puta bave ljude bez ikakve stručne kvalifikacije i stručne spreme, što nije dobro. Pa se zato često javljaju i inzulti, najprije o genotipu, a kasnije i fenotipu ciljane životinje. Domaće životinje namijenjene uzgoju i njihovi zameci kojima se trguje na tržištu u EU i ulaze u EU moraju biti vraćeni ZOO tehničkim certifikatom. Uvodi se katastar pčelinjih paša koje vodi pčelarski savez koji utvrđuje pašni red. Uzgojno valjana perad može se proizvoditi samo od jaja peradi čistih pasmina i djedovskih matičnih jata koje moraju biti u središnjem popisu matičnih jata. Ovim zakonom propisana su pravila natjecanja kopitara koje se ne smiju razlikovati od pravila u EU, a za njihovu su primjenu odgovorni nacionalni sportski savezi dok organizator natjecanja primjenjuju pravila. Inspekcijski nadzor nad provedbom ovog zakona obavlja poljoprivredna inspekcija koja kontrolira čitav niz odredbi, kao što su provedba, trgovina, dokumentacija, uzgoj i držanje i poštivanje uvjeta. Danom stupanja na snagu prestat će važiti zakon o stočarstvu i puno, čak 29 pravilnika koji se tiču zakona o stočarstvu, dok će nove podzakonske akte vezane uz provedbu novog zakona donositi ministar u roku od godinu dana. Državni tajniče zbog izuzetne važnosti ovog zakona za hrvatsko stočarstvo apeliram na ministarstvo, na vas na ministra da se pravilnici donesu čim prije da se ne bi događalo, s obzirom da smo u zadnjih godinu dana donijeli puno novih zakona u poljoprivredi zbog implementacije, prilagodbe sa EU, da se ti pravilnici donose na vrijeme kako bi ovi zakoni koji su dobri, koji su pozitivni propisi mogli čim prije zaživjeti u praksi. Hvala. Klub HDZ-a će ovaj zakon podržati.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Križaniću. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Damir Tomić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, odnosno kolege i kolegica. Govorimo o provedbi uredbe EU i definitivno kada je provedba uredbe EU tu neće biti žučnih rasprava niti velikog vraćanja u prošlost, nećemo se natezati oko uzgajanja pitome svinje od europske divlje svinje poznate i kao ... [[Govornik se ne razumije.]] ostavit ćemo to iza nas. Ali moram se dotaknut malo prošlosti kada smo si već dopustili taj luksuz da u ovo kasno vrijeme malo budemo off topic, iako je to isto tema jer su kolege rekle sve prije mene. Kolega Panenić je manje-više pogodio srž svih problema, vjerujem da je mogao još pola sata pričati i reći puno toga, mi iz Slavonije stvarno dosta živimo s tim problemima vezano uz uzgoj domaćih životinja, proizvoda od istih, prehrana itd. naravno i vi ste kolega rekli ovaj meritum pa neću pretjerivati s tim, iako sam si pripremio. Moja rasprava će ići u ovom pravcu da kažem koliko smo pogriješili kao društvo tamo negdje '90. kada smo promašili imati strateško promišljanje o tome što želimo uopće s tim. Naime selo je tada u '80. ajmo recimo to tako u velikoj mjeri živjelo na industrijalizaciji gradova, barem je tako bilo u Slavoniji, vi ste imali obližnje gradove tih sela, ljudi su manje-više radili u nekakvim tvornicama, istovremeno su imali neki komad zemlje, nešto domaćih životinja, od toga su živjeli, a da bi stvar bila interesantnija svoje robne viškove su mogli prodati obližnjem Piku, recimo u Đakovu je to funkcioniralo mislim svaki drugi četvrtak ili jedan četvrtak u mjesecu, sad se više ne sjećam, to su bili ogromni redovi seljaka koji su sa traktorima u redu čekali da bi mogli prodati svoje dvije svinje ili već nešto treće. Mi se tada kao društvo nismo snašli, mi nismo znali što želimo kao društvo i napravili smo umjesto iskoraka u nešto bolje, mi smo dopustili da kroz pretvorbu i privatizaciju ove tvornice gdje su ti ljudi radili, što sam na početku rekao propadnu, a naši ljudi se nisu snašli. Našim ljudima još uvijek treba netko tko će im organizirati stvari pa ću vam ispričati jednu anegdotu i primjer kako to funkcionira s našim ljudima, pri tom ne optužujući čovjeka o kojem ću pričati, on je samo dio sustava. Imao sam naime tu priliku da ugostim u Đakovu Poljskog veleposlanika i između ostalog su bili, a to se tiče teme, u posjeti jednom malom proizvođaču kulena koji proizvodi otprilike 500 komada kulena godišnje. Veleposlanik ga je pitao gospodine ako bih ja htio od vas osigurati 5000 komada da bih nosio u Varšavu svake godine biste li vi to meni mogli organizirat? Ovaj mu je rekao ne bih mogao. E tu smo mi u problemu, tu smo mi u problemu pogotovo u Slavoniji, Slavonac je malo drukčiji od Zagorca, od Međimurca, od Dalmatinca, možda se negdje bolje snašao, ali naši ljudi su naučili da im se malo ipak u tom smislu pomogne. Tu ste govorili kolega Paneniću o potrebama hrvatskih stočara u kontekstu toga da mi provodimo ovu uredbu EU, ali što ćemo s provođenjem potreba tih ljudi, tu smo zakazali. Ja nisam siguran da će ovaj zakon riješiti sve te nagomilane probleme jer kao što rekoh mi strateški uopće ne promišljamo o svemu ovome. Ovaj zakon sam po sebi, on unapređuje svakako pravni okvir nacionalnog zakonodavstva, usklađuje sa EU, ali netko je tu dobro rekao, ne sjećam se tko, mi smo ustvari samo dobri učenici nekakvih profesora koji su nam dali zadatak i mi smo to dobro prepisali, što će biti u stvarnosti to ćemo naravno vidjeti. Nažalost, prošlo zadnjih 28 godina nas uči da do sada ništa dobro nismo vidjeli u svemu tome. Evo dođite malo u Slavonije, pogledajte što je sa slavonskim selom, mi smo danas imali dugu temu o brdsku planinskim područjima, ali, vjerujte mi, ljudi se iz Slavonije iseljavaju, to ne moram mislit, to znate isto tako vjerojatno više nego iz tih brdsko planinskih područja, upravo zato, što su godinama živjeli od svoga rada, koji više nije na cijeni, nemaju gdje prodati. Vi danas ne možete nigdje to prodati, svoj proizvod, ali vjerovali ili ne, skoro da ga nemate više gdje ni kupiti. O samom zakonu, je kolega sve rekao, pa se neću ponavljati, samo ću još reći na kraju, promislimo malo svi kuda idemo, Klub SDP-a će naravno podržati ovaj zakon, uz sve one primjedbe koje je Odbor za poljoprivredu istakao, a posebno Odbor za zakonodavstvo. Ne očekujemo da će ovo biti, ovo je možda okvir, puno više, nego onaj prethodni zakon, ali o tome ćemo valjda pričati kroz koju g. kada vidimo rezultate ovog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Damiru Tomiću na ovoj raspravi. Kolege Marasa nema, u ime predlagatelja, završnu riječ, državni tajnik, Tugomir Majdak, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice, poštovani zastupnici u Hrvatskom saboru. Zahvaljujem na raspravi svim sudionicima rasprave i istaknuti ću samo nekoliko detalja u završnom obračunu. Ovaj zakon, omogućuje pravni okvir za prije svega bolji uzgoj domaćih životinja, ali isto tako i povećanje konkurentnosti hrvatskog proizvođača stoke. S druge strane, on kao takav je potpuno funkcionalan i bez pravilnika, koji ćemo donijeti u najkraćem mogućem roku, umjesto 27 pravilnika, koji aktualni zakon o stočarstvu propisao, provedbenih akata, ovaj zakon definira 4 pravilnika i oni će biti donijeti u roku koji smo definirali. Također trenutno 15 uzgojnih udruga, organizacija, prima, odnosno, udruga i saveza, prima potporu od strane Ministarstva poljoprivrede, za svoj rad. Mi ćemo iduće g. financijski utrostručiti, iznos za ove i dr. udruge koji se najavljuju, a ima ih 6 uzgojnih organizacija, koje se još nisu javljale na natječaj, kako bi kroz ovaj okvir, koji se pruža ovim zakonom i njima omogućili što kvalitetniji rad u uzgoju domaćih životinje. To su bile neke od napomena, koje sam smatramo shodno za istaknuti, još jednom, hvala na konstruktivnoj raspravi, mi ćemo vaše prijedloge pomno razmotriti i sve kvalitetne prijedloge, do drugog čitanja ugraditi u konačan prijedlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem državnom tajniku Majdaku, na završnoj riječi. Ovime smo iscrpili sve rasprave, zaključujem raspravu. Zahvaljujem se još jednom državnom tajniku Tugomiru Majdaku i načelniku sektora Ministarstva poljoprivrede, gospodinu Tomislavu Makaru na obrazloženjima prijedloga zakona. Glasovati ćemo o ovoj točci kada se za to steknu uvjeti.
Prijedlog zakona o uzgoju domaćih životinja, prvo čitanje, P.Z.E. br. 399., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1. Prihvaća se prijedlog Zakona o uzgoju domaćih životinja. 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 98 za, 12 suzdržanih i 11 protiv donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o morskom ribarstvu, prvo čitanje, P.Z. br. 397 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava RH i čl. 172 Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda, primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli nadležni Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Pozivam predstavnicu predlagatelja, gospođu Mariju Vučković, državnu tajnicu u Ministarstvu poljoprivrede, da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana gospođo zastupnice, poštovana gospodo zastupnici u Hrvatskom saboru. Zakonom o morskom ribarstvu, usvojen je na sjednicu Hrvatskog sabora prošle g. i stupio je na snagu 8. srpnja, te je 2017. g. te je obavljen u NN br. 62/2017. Slijedom donošenje zakona o akvakulturi u prosincu 2017. g. nastupile su veće neke izmjene ovog zakona, izuzeće određenih odredbi objavljenih u NN br. 130/2017. Donošenjem ovog zakona, na nacionalnoj razini, utvrđeni su ciljevi ribarstvena politike, način gospodarenja i zaštite obnovljivih bioloških bogatstava mora, način i uvjeti obavljanja ribolova, prikupljanja podataka i postupanja s njima, upravljanje ribarskog flotom, nadležna tijela za provedbu potpora u ribarstvu, uređenje tržišta, nacionalnih tijela i druga bitna pitanja za morsko ribarstvo. Kada govorimo o EU razini, donošenje ovog zakona, uveo se novi sustav kontrole, uveli su se i teški prekršaji, obveze iskrcaju proizvoda, uspostava sustava vaganja proizvoda ribarstva, upravljanje ribolovnim kapacitetom, zajednička organizacija tržišta i slično, o mogućnosti dodatno provedbe svih nadležnih i važećih uredbi EU koje se odnose na zajedničku ribarstvenu politiku. Također, zakonom su postavljeni okviri za donošenje novog operativnog programa za ribarstva i pomorstvo, za godišnje planove prikupljanja podataka, kao i planove upravljanje ribolovom. Zakon također, kroz mjere zaštite omogućuje održivo iskorištavanje obnovljivih bioloških resursa mora, živih bogatstava mora, te doprinosi na gospodarsko opravdan, društveno koristan i ekološki uravnotežen način, održanju, opstojnosti i razvojnih obalnih i otočnih zajednica. Ove izmjene su ugl. tehničke naravi, prije svega potrebno je uskladiti još uvijek novi zakon, sa onim zakonima koji su poslije stupili na snagu s terminologijom, a to su prije svega, Zakon o akvakulturi, Zakon o hrani i Zakon o pružanju usluga u turizmu. Također, ažuriran je i popis uredbi koji su stupile nakon stupanja Zakona na snagu, prije svega nove uredbe br.2017/1004 koja se odnose na način prikupljanja podataka, upravljanje njima i potporu za znanstveno savjetovanje. Osim ovih tehničkih izmjena i usklađivanja, dodatno su pojašnjene određene odredbe za koje je praksa pokazala i treba pojasniti, uklonjeno je ponavljanje prekršaja u različitim člancima Zakona, što je dovodilo do dvojbi u postupanju ribarskih inspektora, te su dodatno pojašnjene, precizirane i pojednostavljene neke odredbe koje se odnose na sportski i rekreacijski ribolov, na ribolov u zaštićenim područjima prirode, na pohranu povlastica i na izdavanje odobrenja za određene ribolovne alate. Jedna od važnijih promjena u ovom Zakonu sukladno politici administrativnog i troškovnog rasterećenja i građana i gospodarstva je i ta da se stručno osposobljavanje više neće plaćati, te su zadaće povjerene savjetodavcima u sustavu Ministarstva poljoprivrede, koje će te zadaće, koje te zadaće, koji za te zadaće imaju stručne i tehničke, kadrovske i tehničke kapacitete, te će ih odsada obavljati besplatno za građane odnosno za korisnike. Predloženim izmjenama i dopunama ovog Zakona obavljene su i korekcije koje će poboljšati sveukupnu primjenu i pojednostaviti. Također, uvode se odredbe koje se odnose na bespilotne letjelice i na korištenje snimaka jer će takvi snimci se koristiti u ribarskoj inspekciji odnosno na u nadzoru, a također bilo je potrebno zakonski predvidjeti i omogućiti osposobljenim djelatnicima Ministarstva poljoprivrede da upravljaju navedenim sustavom bespilotnih letjelica. Na kraju, želim samo istaknuti da ove izmjene i dopune Zakona o morskom ribarstvu nemaju učinak na državni proračun. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj državnoj tajnici Mariji Vučković. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena tajnice, kad govorimo o morskom ribarstvu, kazali ste da je ovo sada nadopuna Zakona koji je u biti stupio na snagu prošle godine, rekli ste. Znači, u nas je inače prenormiranost, ali nikako se ne pitamo što naši ribari dobijaju i da li je zaštićena riblji fond u Jadranskom moru jer jednostavno dok naši ribari se ograničavaju razno-raznim zakonima, dotle iseljavaju iz priobalja i otoka, a u isto vrijeme mi nemamo nam strane ribarske flote love ribu kako god žele, uništavaju ribarski fond jer nemamo snage i hrabrosti proglasiti isključivi gospodarski pojas. Smatram da vi kao tajnica zadužena za ribarstvo, vjerojatno je to vaš resor kad ste došli ovdje ... [[Govornik se ne razumije.]] , da bi se trebali založiti puno više za proglašenje isključivog gospodarskog pojasa, poglavito za zaštitu ribljeg fonda od stranih ribarskih flota. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Miri Bulju. Odgovor, državna tajnica gospođa Vučković, izvolite.
Evo, što se tiče razlike između sadašnjeg uređenja i gospodarskog isključivog pojasa, ja ću ponoviti po tko zna koji put da postoje razlike, ali ne što se tiče zajedničkog mora, dakle gospodarski isključivi gospodarski pojas ne bi donio nikakve promjene što se tiče nadzora i korištenja ribolovnih resursa. Drugo je pitanje kontrole i nadzora, s čim nema veze proglašenje isključivog gospodarskog pojasa, a tako ćemo, istaknut ću svijetli primjerak konačnog uređenja nakon 13 godina pokušaja pitanja jabučke kotline. Stekli su se uvjeti za dugoročno rješavanje ovog pitanja nakon 13 godina, sklopili smo bilateralni sporazum s talijanskom Republikom za održivo korištenje i već su se počeli prikazivati rezultati, te je ova bilateralna suradnja čak ugrađena sada i u preporuke ... [[Govornik se ne razumije.]] Nadzor, kontrola, pa i strane flote će biti bolji kad dođe bespilotni sustav.
Zahvaljujem državnoj tajnici, gospođi Mariji Vučković. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Još jednom pozdravljam sve, a ovaj put s nama je državna tajnica. Ja ono što na početku moram pohvaliti. Znači, godinu dana kako smo donijeli Zakon, utvrdilo se je da je potrebne neke promjene, volio bih možda se događaju takve promjene i u većini zakona. Znači ono što se predlaže, što se na kraju usvoji ovdje kad dođe u primjenu, svakako nailazi na potrebu za određenim promjenama. Promjena je dnevna. Moramo se, svi se mijenjamo, očekujemo od naših ribara da se mijenjaju, pa na kraju moramo i mi priznavati nekada da promjene nekad su nastale neovisno o nama, a neke su nastale zato što griješimo. Griješimo i to je ljudski je griješiti i ljudski je isto tako i ispraviti. Tako da s moje strane prvenstveno pohvala da se ide na taj način ako treba mijenjati Zakon svaki dana, promijenit ćemo ga ako ide u smjeru bolje. Znači, ja pozdravljam bilo koji napredak. Ono što moram reći sigurno, nisam mjerodavan za morske ribolov da bi o njemu mogao razgovarati. O njemu prvenstveno trebaju i najviše razgovarati oni koji jesu tamo, koji žive tamo, koji to rade. Slušamo zapravo i nakon zadnjih izmjena koje su se dogodile, upravo je bilo veliko nezadovoljstvo u području tzv. sportskog ribolova ili toga, ja bih rekao više amaterskoga, što očekuje ljude na koji način. Naravno da svaki zakonodavac mora uvijek razmišljati o tome da ljudi kada ulaze u neke promjene najviše vole biti puno informirani. Nas ovdje u sabornici mi imamo prilike i da vas pitamo i da vas sretnemo i tražimo pojašnjenja, ono što je još bitnije, upravo na tom terenu na kome se te promjene o kojima raspravljamo, koje usvajamo, kojima zapravo mi predlažemo nešto što bi trebalo biti bolje, da se tamo najbolje informiraju, da se testiraju i da onda na osnovu tih rezultata možemo reći jesmo napravili dobar posao ili nismo. Često se događa da najavljuju se velike reforme. Najbolji zakon koji će se dogoditi na ovome svijetu, ne govorim sada specifično o ovome, nego nakon toga promjena će biti vidljiva, promjena je jasna, imamo pozitivan smjer, ali život terena, on često govori drugačije. Nekada i najbolja namjera dobije kvalitetnu potporu, i ono što često se dogodi, da zapravo zakonodavac, koji je čelništvo, svih državnih institucija, nešto predvidi, a da njegovi službe koje su na terenu, to ne provode u duhu, onako kako je zakonodavac zapravo i razmišljao. Tako da i ovdje, nadam se da evo i s ovim promjenama, da ribari neće biti ti koji će se javiti, pa nakon par dana, opet se žaliti. Mi očekujemo da svaki zakon pokaže jasne naznake, kako će on biti dobar, kako može unaprijediti stanje jer, strpljenje svakoga, hrvatskog ribara, poljoprivrednika ili bilo kojega gospodarstvenika i svi oni čine gospodarstvo. Zapravo očekuje se ne samo da promjene nego da budu brze, nego da budu dovoljno intenzivne, da osiguraju, da taj napredak je u kratkom vremenu vidljiv. Naravno, evo, sada slušajući, razvoj i često i natpise, o tome, kako ribarska flota nema potencijala više da se obnavlja, da imamo sve manje ribljeg fonda na kojem se može u nekom intenzivnijem ribolovu stvoriti kvalitetna zarada, naravno da zabrinjava. I drago mi je da postoje i ovakve inicijative, kao što je kod jabuke, gdje u biti nađe se model da osiguramo opstanak. Čini mi se da to treba i na terenu jasno komunicirati. Jer ako ne budemo mogli osigurati da u budućnosti imamo riblji fond, onda će nam se dogoditi i sa zakonom koji smo imali maloprije. Imati ćemo najbolje zakone, ali kao što smo rekli za stočarstvo, neće biti stoke, ovdje neće biti ribe i na kraju i onaj seljak u Slavoniji i ribar u Dalmaciji, imaju isti rezultat, imaju savršeni zakon, voze se na prekrasnim autocestama i uživaju u nekoj drugoj državi, a nije Hrvatska, u kojoj zapravo svi bi se trebali truditi, da stvorimo uvjete, da ljudi žele ovdje živjeti. Samo bi ja naglasio, bilo koja promjena je dobrodošla, ali intenzitet promjene mora biti još jači, još čvršći i onda će ostati i nadam se evo, budući da je vaš rad, da ćete moći, jednog dana, kada odete s te pozicije, bila sam u Vladi, koja je provela ključne reforme i danas, uživamo svi skupa u rezultatima. Ako bude tako, sigurno ćete imati i potporu Kluba Mosta nezavisnih lista. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Paneniću na ovoj raspravi. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Ante Bačić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državna tajnice sa suradnikom, poštovani kolegice i kolege. Nakon ovih insperatornih riječ gospodina Panenića, mislim da normalno da treba raditi što više i da treba poboljšati stvari, ali nije to tako sivo koliko vi prezentirate. Osobno, pripremajući se za ovaj zakon, čuo sam se i sa cehom ribara, koji su sa ministarstvom radili od prvih dana, na ovim izmjenama i dopunama, koje su, moram priznati tehničke naravi i oni su s ovim zadovoljni. Tako da nije sve tako sivo i treba malo širiti pozitivne priče, posebice kada je priča o našim seljacima i ribarima. Pred nama je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o morskom ribarstvu. Kao što je i državna tajnica i napomenula, ove g. smo donijeli i Zakon o akvakulturi, pa su prestale uvažiti ove odredbe ovog zakona koji je iz 2017. g. ali stupanje samog zakona omogućuju se provedba i određenih uredbi EU, iz područja ribarstva, uspostavlja se normalno i novi sustav kontrole, uvedeni niz novih prekršaja, ali i sustav upravljanja ribolovnim kapacitetom, te organizacija zajedničkog tržišta, proizvoda samog ribarstva. Mislim da je najbitniji dio ovoga zakona, postavljanje samog okvira za donošenje operativnog programa za ribarstvo i utvrđivanja ciljeva ribarstvena politike, planom upravljanja ribolovnim fondom, načina prikupljanja podataka, posebice, koje je naznačeno u ovom zakonu i preko instituta, da se koristi za znanstvene svrhe, sve u svrhu obnavljanja biologije mora i normalno sve u okviru zajedničke ribarstvene politike EU. Jako je bitno i naglasak, smoga ovoga zakona i poslije u operativnom programu, upravo to odgovorno održivo iskorištavanje živih bogatstava mora, te ekološke uravnotežen, te gospodarski društveni opravdan način, kroz mjere za zaštitu očuvanja, obnovu resursa eko sustava i sve kontrole koje trebamo provoditi u očuvanju našega mora. Čuli smo naravno, država tajnice, sve ove izmjene koje pridonose Zakonu o morskom ribarstvu, ugl. su one tehničke priredbe, uvođenje europskih direktive, tj. ove zadnje uredbe Europskog parlamenta i Vijeća iz 2017. vezano za prikupljanje i obradu podataka u sektoru ribarstva, te upravljanje njima, posebice u ovom dijelu potpore za znanstveno savjetovanje, ali mijenjaju se i konkretno, evo i u čl. 6. koji propisuje, na koja ribarska plovidbena i na koja područja se odnosi ovaj zakon, uvodi se termini ribarska plovidba pod hrvatskom zastavom, ali i bitna regulacija je upravo vezano i za ribolov u zaštićenim dijelovima prirode, športski, rekreacijski ribolov, pohrana i upravljanje odobrenje za ribolov, ali i smanjenje broja propisanih prekršaja, koji su se u određenim dijelovima između zakona i poklapali. Bitno je naglasiti, vezano je uz ovo prenošenje poslova organiziranja i provođenja stručnog osposobljavanja, za gospodarski ribolov upravo na Hrvatsku poljoprivredu, šumarsku, savjetodavnu službu, što će i rasteretiti na jedan način i Ministarstvo poljoprivrede ali i uvođenje kontrole ribarstva putem bezpilotnih letjelica uz suradnjom sa Ministarstvom obrane što se uvidi ovaj zakon, itekako će pomoći u samom nadzoru ali i naplati poslije u prekršajnim postupcima. Na kraju bitno je naglasiti da sami operativni programi ribarstva koji pokriva razdoblje od 2014. do 2020. g. ostavlja nam definitivno još novca iz europskih fondova posebice naravno europskog Fonda za pomorstvo i ribarstvo koji je ukupno iznosio 252 milijuna eura, sama količina sredstva koja će se iskoristiti u tom izvršenju i ciljevima ribolovne politike RH, normalno da moraju biti znatno veća, to su u i sami ribari, posebice u cehu pri komori naglasili da je bitno što više iskoristiti ovih sredstava koje su predviđeni i samim fondom ali i samim ovim operativnim programom. Definitivno na taj način ćemo osnažiti i našu domaću flotu ali u konačnici i naglasiti i ono najbitnije a to je očuvanje biologije i bogatstva našega mora. Normalno, klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona, hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Anti Bačiću. Prelazimo na slijedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika Živog zid i SNAGA-e, poštovani kolega Branimir Bunjac. Nije nazočan. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala. Zakon o morskom ribarstvu, nadam se da će biti puno ljepši na terenu i veća, bolja provedba ribarima nego što je napisan. I očekujem da će biti jedna mjera u jednom Zakonu o ribarstvu gdje ćemo reći evo kad naši domaći ribari u restoranu gdje se prodaje riba, da će imati nekakav poticaj što su oni ulovili tu ribu, a što nismo uvozili stranu ribu jer najgore što nam strane flote izlovljavaju našu ribu, tj. u našim teritorijalnim vodama ribu i dobiti imaju, stvaraju dodatnu vrijednost. Dal' će ribari od ovoga zakona imati bilo šta, što je pozitivno kroz ove mjere? Ne. Vjerojatno je ovaj zakon usklađivan za europskim direktivama i najbolji je vjerojatno napisan, ne fali mu niti zareza. Ali šta je u provedbi? Šta ribari kažu na terenu? Ribari se žale, jel' da su strane flote u našim vodama privilegirane. Rade što god žele i što god hoće. Niti tko kontrolira naše teritorijalne vode a moramo znati da je i kopno i more teritorij RH. I da odnos prema Jadranskom moru i našim ribarima je jednak. Nitko ne vodi brigu o tom djelu teritorija a Hrvatska je bogata država i značajna geostrateški isključivo zbog toga što ima Jadransko more. Imamo samo sreću što van malo ribarskog zakona će sad i balastne vode i velike mrlje, što se ispiru i tankeri od nafte i po središtu Jadrana imamo ogromne mrlje koje se jednostavno zbog strujanja a veće su čak površinske od grada Splita se ne pomiču prema našoj obali i našim otocima. Prema tome, mi ne štitimo svoj teritorij. Mi moramo tajnice uvažena, lijepo ste vi to ispričali, lijepo ste vi to izrecitirali, svaka vam čast rekli, isključivi gospodarski pojas jer pravo po međunarodnom pravu Konvencije UN-a '82. g., Hrvatska ima pravo na proglašenje isključivog gospodarskog pojasa. Vijeće Europe traži od nas da ga proglasimo. Zbog čega ga ne proglašavamo? Da se dodvorimo Talijanima? Nemamo razloga. Nemamo mi razloga biti loši sa našim susjedima, dapače jer to su i naše teritorijalne vode, hrvatske teritorijalne vode, mi ne štitimo tako našeg ribara, ribarsku flotu, mi to ne štitimo, mi to imamo pravo. Nije to da vršimo mi agresiju, to je teritorij kao i kopno. Kao na kopnu što imamo, kontroliramo, tako je i more dio teritorija RH. To sam tražio na županiji da se zaštite naše teritorijalne vode i zbog ribara i zbog ekoloških razloga, pogotovo zbog naših ljudi da opstanu na otocima i priobalju, da mogu loviti ribu i da imamo očuvan fond. Nemojte kao što je kolega Panenić rekao, da ostanemo bez ribe a naši ribari da love u Irskoj. Jedino što je ispunjeno zaista iz programa Vjerodostojno, HDZ, tako se zvao program je da se zaposli 180 000 ljudi, to je vjerodostojno, ja to uvažavam, sve je manje i manje nezaposlenih na birou jer su u Irskoj a među njima ima i ribara, ja ih poznajem osobno koji su otišli u Švedsku, Norvešku. Ne, ne, ne govorim ja ovdje o ribarima koji imaju svoje ribnjake, zakonom su zaštićeni, imaju nekakav poticaj. Ja govorim o ribaru, težaku, nema ga, tako i poljoprivredu nismo zaštitili na tim područjima a poglavito ovdje poljoprivredne proizvodnje, niti je potičemo a skup je život tim našim ribarima. Skup na otocima. Poglavito zimi a i ljeti kad dođu turisti, naravno da se dižu cijene tako da je to katastrofa a i ne mogu se nadmetati kad jedno selo u Italiji imaju jaču ribarsku flotu nego cijelo Hrvatsku, toga ste svjedoci i to svi znamo da druge članice imaju puno jaču ribarsku flotu. Imamo pravo kontrolirati svoj teritorij i nitko nam to ne može zabraniti, to je suvereno pravo RH kao i kopno. Ne možete vi kazati ovo, ono, teritorij je more. Vi kažete, šta znači isključivi gospodarski pojas? Šta znači kontrola? Ništa onda. Mogu ispirati tankere gdje se mreste ribe, mogu ispirati, raditi šta hoće, balasne vode ispuštati a to i rade i nikoga nije briga. A donosimo lipe zakone i lipo ste vi to sve rekli maloprije, vi ste citirali ovo, ono, mi moramo i imamo pravo zaštiti isključivi gospodarski pojas, naše vode i to je zakon, tu nas nitko ne može spriječiti. Uostalom, imamo i kontrolne mehanizme, a baš zbog ovoga zakona. Šta donosimo zakone ako ne izlove ribu? Jer se riba mrijesti. Ako nemamo riblji fond, tad ne treba ni zakon. Neće nam čuvati drugi državljani koji dođu u flote njihove, sigurno nam neće oni čuvati niti će gledati gdje love ribu i u koje vrijeme, kada je dozvoljeno, kad nije dozvoljeno. Mi isključivo ovdje radimo za naše ljude koje ograničavamo u svemu a stranim flotama smo dozvolili da rade što god želi jer mi to ne možemo. Možemo, po međunarodnom pravu. To je teritorij RH i štitimo naš riblji fond. Da smo donijeli isključivi gospodarski, proglasili isključili gospodarski pojas što nismo smjeli, da bi se dodvorili EU. Isto kao što se sad dodvoravamo drugima, mi smo samo zbog dodvoravanja. Mi smo morali zatvoriti sve generale, sve dokumente o Domovinskom ratu, uljuljati temelje državi samo da bi se zatvorili, ne proglasili isključivi gospodarski pojas samo da bi ušli u EU. I potpisali smo, tko zna šta smo mi potpisali, ni Bog sam ne zna. I jednoglasno izglasan ovdje ulazak u EU. Jednoglasno. Naše je pravo i obaveza štiti naš teritorij a to je naše teritorijalne vode. I molim vas, evo kao državnu tajnicu, ovdje ste ispred Vlade i ministarstva, pošaljite ovu poruku i premijeru da ne bi bilo na kraju da zbog dodvoravanja Italiji, zbog nečijih ambicija da bude na tronu Europe. Hrvatska mora biti nama svima u interesu. Ne smije Hrvatska nikome biti neželjena žena da bi došao, ostvario nekakav cilj u Europskom vijeću, Europskom parlamentu. Nama treba biti bitan onaj čovjek, ribar koji živi na bilo kojem dijelu otoka ili priobalju. I naša je obaveza, bez obzira na Brisel, bez obzira, to je nešto međunarodno pravo, po svim konvencija. I tako ćemo mi štiti riblji fond i onda će imati ovaj zakon učinke, ovako nema. Ovako samo ograničavamo naše ribare, gonimo ih da, potrajemo ih da idu u druge države a ne štitimo, a dozvoljavamo stranim ribarskim flotama da rade što god želi. Otiđite kod riba pa ih pitajte. Bio sam na zadarskom području, šibenskom području, ribari iskazuju veliko nezadovoljstvo da strane ribarske flote love ribu i prodaju na našem Jadranu u turističkoj sezoni, njima ide dobit. To je katastrofa. Možda to sad čudno izgleda pod ovim svjetlima ali kada odemo na teren i kada razgovaramo sa ljudima ribarima otiđite pa ćete imati. Ako ovo ne ponove ljudi, ribari, vi kažite da nisam u pravu. Na svim tržnicama gdje se prodaju ove riblje, čak je i EU financirala tu tržnicu ribe gdje se prodaje riba ulovljena, nema više interesa naših ribara kroz zakonodavstvo da se, jer nisu konkurentni. Mi samo donosimo zakone za naše ribare a strani rade što god hoće zato što ne, isključivo iz jednog razloga što ne štitimo svoj teritorij i što ga ne smatramo. Mi kao da je to, pa nama je božji dar Jadran, Jadransko more. Moramo ga čuvati. Mi smo ga samo uzeli od naše djece i budućnosti. Zato još jednom molim vas da je ključni problem znači i zaštite ribljeg fonda i svih ovih zakona ako ne zaštitimo naše teritorijalne vode što je naša obaveza prema kopnu, svi ovi zakoni su bezvrijedni, uvažavajući vaš trud i sve uloženo u ovaj zakon. Ključ je zaštiti i kontrolirati taj teritorij koji je vrlo bitan za RH. To je naše Jadransko more. I zato proglasimo, odvažimo se, nalazi se na dnevnom redu isključivi gospodarski pojas. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Miri Bulju. Kolege Marasa nema. Sljedeća rasprava poštovana Branka Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnikom. Pa večeras kada govorimo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o morskom ribarstvu ja bih tu obratila pažnju na članak 28., stavak 2. koji je dodan a govori da za obavljanje športskog ribolova u dijelovima mora koji su zaštićeni na temelju propisa o zaštiti prirode u kategorijama nacionalnog parka, posebnog rezervata i parka prirode posebna dozvola se izdaje i može se izdati samo uz posjedovanje dozvole za športski ribolov koji izdaje savez. Pa naime u lipnju ove godine obratila mi se udruga Kornatara i tu je na sastanku prezentirala probleme sa kojima se susreću žitelji i vlasnici posjeda na Kornatima kako oni kažu Kurnatima i tu su bili i vaši predstavnici. Ovom prilikom bih se i zahvalila Ministarstvu poljoprivrede koji je jako brzo reagirao. Naime, oni su istakli svoj problem, jedan od problema da od siječnja 2016. godine nisu bili u mogućnosti dobivati svoje dozvole za rekreacijski ribolov ili kako su oni željeli tradicijski ribolov. I nakon svih predradnji koje je učinilo ministarstvo kasnije i Odluku o rekreacijskom ribolovu u Nacionalnom parku Kornati već 25. srpnja donio i predsjednik Upravnog vijeća Nacionalnog parka. Tako da je još uvijek otvoren poziv i Kornatari mogu dobiti te dozvole. Međutim, radi se o rekreacijskom ribolovu a ono o čemu su oni pričali to je tradicijski ribolov. Upoznati smo na tom sastanku da nažalost s obzirom na Uredbe Vijeća Europe tzv. Mediteranske uredbe onemogućen je rekreacijski ribolov na čitavom Jadranu a posebno naravno u nacionalnom parku. Kako su tradicijske ribolovne vještine običaj i vjerovanja na Jadranu upisane u listu zaštićenih nematerijalnih, kulturnih dobara Ministarstva kulture, tako je malo nelogično da smo tu na listi zaštićenih kulturnih dobara sa tim istim tradicijskim ribolovom, a s druge strane da nitko to ne može u Hrvatskoj obavljati, kako oni sami kažu činiti Sveto trojstvo, znači stočarstvo, maslinarstvo i tradicijski ribolov. Pa evo, ovom prilikom bi apelirala i molila ministarstvo u budućim razgovorima i pregovorima ako ikako mogu da se, ako ništa drugo pozovu na ovu listu kulturne nematerijalne baštine i da se to našim ribarima, odnosno otočanima omogući. Čuli smo i jutros kad se govorilo o Zakonu o otocima da su neki kolege govorile da bi bilo dobro da se i tradicijski ribolov obradi u samom tom zakonu. I još jedna crtica na koju smo također upoznati od istih, da jako puno profesionalnih ribara, odnosno posebno plivarica ima u kontaktnom području oko nacionalnog parka. Oni smatraju da upravo osiromašenje ribljeg fonda je zbog toga što te plivarice zbog jakog svjetla privlače i sitnu ribu, kao i onu krupniju i posljednjih 5, 6 godina da fond Kornatskog otočja je znatno osiromašio. Utoliko, hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Branki Juričev Martinčev na ovoj raspravi. Imamo završnu riječ u ime predlagatelja, poštovana državna tajnica Marija Vučković, izvolite.
Hvala lijepa. Dakle ovim zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o morskom ribarstvu koje su pretežito tehničke naredbe usklađujemo se sa poslije usvojenim zakonima i uredbama EU, ali i nastojimo i što je na tragu primjedaba uvaženih saborskih zastupnika pojednostaviti određene odredbe i olakšati primjenu zakona o ribarskom sektoru. Vezano za obavještavanje javnosti i informiranje o novim odredbama u pogledu prigovora koji su se odnosili na sportski i rekreacijski ribolov, moram reći naravno da je zakon prošao prošle godine cijelu svoju redovitu proceduru, prvo, drugo čitanje, lektorsko savjetovanje, da smo mi zbog određenih usklađivanja skratili rok za izdavanje dozvola sportski rekreacijski ribolov o čemu se mjesecima prije pričalo na 3 mjeseca, da smo i pored toga, baš zbog tih izmjena i dozvola koji se moraju svim građanima EU izdavati na ne diskriminirajućoj osnovi izdali u ta tri mjeseca 10 000 dozvola više, nego za cijelu 2018. godinu. No uvažili smo primjedbe šire javnosti, pronašli smo jedno rješenje, prilagodili smo se, našli smo načine mijenjajući zakon da u pravilnik unesemo polugodišnje dozvole, ... [[Govornik se ne razumije.]] i time su ljudi pod istim uvjetima dobili dozvolu na 180 dana što je bilo prilično dobro rješenje. U pogledu kontrole i nadzora na moru, ja moram ovdje opet istaknuti riskirajući da će me se smatrat birokratom i nedovoljno nacionalnom osviještenom, da isključivi gospodarski pojas, naravno ima određene razlike u odnosu na ekološki pojas, ribolovni pojas, međutim u pogledu mjera, kontrole i korištenje ribolovnih resursa nema i on nije i to moram reći jer je tako pravo i pravilo, on nije u teritorijalnim vodama RH, nego u vodama koje se sad zovu vode EU, imamo dva, da da, nije u 12 milja koliko su teritorijalne vode, tako stoji, i mi imamo dva moguća načina, to su bilateralni sporazumi što je svijetao primjer Jabučka kotlina i naravno pregovori razgovori s komisijom, a uvijek može biti bolje. No u prošloj godini riješili smo pitanje Jabučke kotline na duži rok, ovlastili smo, osposobili i izdali rješenja za preko 200 osoba Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstva obrane i carinske uprave Ministarstva financija provođenje kontrola da svoju ribarsku inspekciju ojačamo, nabavljamo bespilotne letjelice, jako modernu opremu i od prošle godine nakon sporazuma s Talijanskom republikom po prvi put primamo signale čim jedan talijanski brod uđe u hrv. vode. Znači mi smo u tih godinu dana evo statistički nabrojano prilično toga učinili, a uvijek može biti bolje. Na kraju što se tiče plivarica u područjima koje su pod određenom vrstom zaštite moram naglasit da smo mi jedna od rijetkih zemalja EU koja ima posebni kontrolni mehanizam za plivarice i za takva područja i da propisujemo pravila po kojima to uopće nije dopušteno, da smo jedna od zemalja koja ima tako regulirano pa ćemo provjeriti taj slučaj i prijave. Zahvaljujem vam svima na svim korisnim sugestijama i motivima koje nam dajete da budemo još bolji. Hvala vam.
Zahvaljujem državnoj tajnici, gospođi Vučković. Imamo dvije replike, poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana državna tajnice, ja bih se osvrnuo, ne na ovaj dio vezano za zakon, nego na proceduru. I sami ste spomenuli e savjetovanje. Ali ajmo biti realni među nama, nekada prije nego što je uveden taj instrument, znači ... [[Govornik se ne razumije.]] javnošću stvarno je bilo jedno onako malo dubinski, zahtjevniji proces koji se provodio po terenu, puno razgovora i toga, sad smo došli u jedno novo moderno doba u kojem bismo trebali svi biti dovoljno osposobljeni, kao građani RH, kao zainteresirani građani oni koji se tom temom bave, da probaju pogoditi kada će se to pojaviti na e savjetovanju pa da ovaj birokratski jezik zakona kojim je napisano uspiju odgonetnuti pa da utvrde što će se s njima dogoditi u nekom budućem razdoblju. Ja razumijem što je napredak, ali to razumijete vi, razumijem ja, razumiju oni koji su u temu, međutim oni koji su stvarni korisnici, oni saznaju za taj zakon onda kad je usvojen i kad se primjeni.
Zahvaljujem poštovanom kolegi. Sljedeća replika poštovani kolega Miro Bulj.
Hvala lijepo. Uvažena tajnice Vučković, vi dolazite iz Ploča i mornarica je proslavila svoju godišnjicu baš u Pločama, teritorijalna vode su dio Hrvatskog suvremenog prostora i Hrvatska ima pravo proglasit isključivi gospodarski pojas samo razlika od zaštićenog ekološko ribolovnog pojasa u tome što nemamo tu punu primjenu isključivog gospodarskog pojasa nego dijelove. To vam je kao da kupite, mi imamo, kao da kupite auto bez vrata, bez prozora, bez guma, kola, bez svih dijelova, to je samo dio mi koristimo. A mi trebamo primjenjivati cijeli isključivi gospodarski pojas na svom teritoriju. I to imamo pravo po međunarodnom pravu i Konvenciji UN-a. I to mi moramo, to je naš teritorij, to je naša obaveza prema budućim generacijama i prema ribljem fondu i prema ekološkom očuvanju i kontroli Jadranskog mora i gdje dobivamo i proširenje isključivim gospodarskim pojasom nad kontrolom našeg teritorija. Prema tome, to je naša obaveza.
Zahvaljujem poštovani kolega Bulj. S ovime smo iscrpili sve rasprave. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem se još jednom državnoj tajnici gđi. Mariji Vučković i načelniku Sektora ministarstva poljoprivrede g. Mariju Rogošiću na obrazloženjima i odgovorima. Glasovati ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti. S ovim smo iscrpili sve točke dnevnog reda za današnji dan. Nastavljamo sutra sa radom u 9,30 ujutro s točkom dnevnog reda Prijedlog zakona o fiskalnoj odgovornosti, prvo čitanje, P.Z. br. 403. Hvala lijepo i ugodan ostatak dana. SJEDNICA JE PREKINUTA U 20,30 SATI
Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o morskom ribarstvu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 397., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak. 1. Prihvaća se prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o morskom ribarstvu, 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 102 za i 19 suzdržanih donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.