Prva točka je: - Konačni prijedlog Zakona o održivoj uporabi pesticida, drugo čitanje, P.Z.E. br. 181. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje konačnog prijedloga zakona, s nama je poštovani državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede Tugomir Majdak. No prije toga imamo zahtjev za stankom, kolega Bulj izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime Kluba Mosta od 10 minuta o ovoj vrlo bitnoj temi, o bitnoj temi gdje štitimo zdravlje ljudi od otrova koji se koriste najviše u poljoprivredi, bilo pesticida, bilo herbicida, bilo čega koje nanose zlo našim ljudima, a poglavito kad govorimo o ovome onda moramo kazati da je sve više i više poglavito karcogenih bolesti tj. tumora. Moram ovdje kazati da sam u više navrata i davao zakon, prijedlog zakona po prvi put u ovome saboru u prošlom mandatu, tada nije podržan, Zakon o zabrani glifosata. Da bi ljudi bolje razumili, da bi narod to bolje razumio, znači govorimo o cidokoru, on se primjenjuje u nas, cidokor, znamo šta to znači, znamo što znači glifosat. Austrija i druge države već su u visokoj fazi zabrane glifosata korištenje u poljoprivredi jel moramo znati da je polovica stanovništva EU u istraživanja, dokazana je glifosat u krvi. Imamo brojne tužbe pridobijene od ljudi koji su obolili od glifosata, od tih otrova i njihovo zdravlje je ugroženo. Ja bi još jednom rekao i naglasio da sam 2020.g. dao Zakon o zabrani glifosata. Glifosat je nešto najopasnije, nešto najopasnije što rade znači poglavito tvrtke Monsanto koja je naravno napravila GMO proizvode koja kroz GMO proturila je i glifosat. Inače Monsanto vam je bio u ratu u Vijetnamu i koristio tj. proizvodio je bojne otrove i prije … bojne otrove i sad se prenamijenio na glifosat. Glifosat je nešto najopasnije, brojne države svijeta se bore protiv toga, ali lobiji su očito prejaki. Zabranimo glifosat.
Hvala. Stanka je odobrena. Imamo još jedan zahtjev, poštovana kolegica Vlašić Iljkić. Izvolite.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime kluba SDP-a radi dodatnih razmatranja sukladno odnosno odredbi Zakona o održivoj uporabi pesticida. Ovim zakonom se usklađuje hrvatsko zakonodavstvo sa zakonodavstvom EU, posebno sa Strategijom Od polja do stola, Strategijom EU za bioraznolikost do 2030.g. i Europskom zelenom planu. Strategije su ambiciozne i propisuju ukupno smanjenje korištenje pesticida za 50% do 2030.g. smanjenje upotrebe gnojiva za najmanje 20% do 2030.g., a za 25% se povećava površina pod ekološkim uzgojem u EU. Koliko je Hrvatska zapravo spremna za provođenje zadanih ciljeva i koliko sustavni potporu ima uopće hrvatska poljoprivreda, pogotovo ako govorimo o zdravoj prehrani i namirnicama uzgojene iz ekološke proizvodnje bez upotrebe pesticida. Cijene rapidno rastu hrane, građaninu proizvodi iz ekološke proizvodnje je nedostupan, a proizvođaču je proizvodnja neisplativa. Hrvatski poljoprivrednik nema dovoljno za obradu poljoprivrednog zemljišta, a zbog rasta cijena energenata proizvodnja će biti neisplativa, gotovo i uopće dodatno otežana ili ugrožena. Hrana bez kemije je proizvod sa dodatnom vrijednosti i prilika je zapravo za proizvodnju kvalitetnih namirnica u kojoj se može naći i hrvatska poljoprivreda. Zakonom su ovim određene određene aktivnosti no nisu navedena financijska sredstva. Ako vas pitamo uopće za neprovedbu dosadašnjeg zakona, reći ćete da nije bio dovoljno da je bio manjkav da su uočeni nedostaci, no zato mislimo uopće zbog neprovedbe dosadašnjeg zakona da se radio o administrativnoj stvari [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] a ne stvarnom pristupu smanjenja upotrebe pesticida i [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] planiranja razvoja poljoprivrede.
Stanka je odobrena. Imamo još jedan zahtjev, poštovana kolegica Vukovac. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Dakle, u ime kluba Za pravednu Hrvatsku također tražim stanku u trajanju od najmanje deset minuta kako bi još jednom ukazali na sve one probleme i poteškoće s kojima se hrvatsko selo mora suočavati ovih dana. Dakle, s jedne strane prijetnje Europske komisije o kaznama koje uopće nisu male, a iznose blizu 230 milijuna kuna za izravna plaćanja dakle za direktne poticaje koji trebaju njima sjesti na račune za njihove proizvode za ono što oni rade i za što se uopće pate. S druge strane imamo situaciju u kojoj nas Europa upozorava da nismo zadovoljili one strateške ciljeve koje je Europa zamislila za naredno razdoblje. Dakle govorimo o smanjenju upotrebe pesticida, govorimo o ekološkoj proizvodnji, govorimo o ambicioznim planovima o provedbi strategija koje su mogle pomoći hrvatskom selu da se i ono ukomponira jer koliko je svima ja mislim da nema osobe koja nije osvijestila probleme od kad smo ušli u EU zapravo vidimo koliko su svi drugi poljoprivrednici konkurentniji od naših poljoprivrednika. Zašto naše ministarstvo konstantno negira neke pozitivne prakse koji mogu biti pozitivni primjeri koje možemo prepisati iz EU? Ne znam, dakle mi radimo nova ograničenja, s druge strane imamo situaciju poskupljenja svih repromaterijala, cijena plavog dizela ide skoro na 10 kuna, kako će ti poljoprivrednici preživjeti, a kako će još pratiti korak onih njihovih kolega na razini EU ako im samo ministarstvo u tome neće pomoći. Stoga mislim da trebamo svi skupa još jednom razmisliti o tome u kom smjeru hrvatsko selo ide i kako im pomoći da prežive da nam mogu i dalje proizvoditi zdravu hranu, nezagađenu hranu, hranu koja je lako dostupna, koja će biti lokalno proizvedena, koja može činiti dobro svim građanima RH. Zahvaljujem.
Ima li još zainteresiranih za stanku? Ne, onda ćemo otići malo na stanku do 10 sati i 45 minuta. STANKA U 10:32 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,45 SATI]] Pozivam sada državnog tajnika poštovanog Tugomira Majdaka da obrazloži konačni prijedlog zakona. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru, dakle područje održive uporabe pesticida u RH uređeno je Zakonom o održivoj uporabi pesticida koji je u potpunosti usklađen s odredbama Direktive 128 iz 2009. godine Europskog parlamenta i vijeća vezano za uspostavu okvira za djelovanje zajednice o postizanju održive uporabe pesticida. Budući da je od stupanja na snagu ovog zakona donesen niz strategija koje između ostalog ima za cilj smanjenje uporabe pesticida zakon je potrebno prilagoditi prije svega Strategiji Od polja do stola, ali i Europskom zelenom planu. Također, Strategiji EU za bioraznolikost 2030. godine. Također, nakon višegodišnje primjene Zakona o održivoj uporabi pesticida primijećeni su određeni nedostaci u postojećim sustavima za postizanje održive uporabe pesticida koja je potrebno poboljšati. Konačnim prijedlogom Zakona o održivoj uporabi pesticida unapređuje se pravni okvir nacionalnog zakonodavstva, područje održive uporabe pesticida čime se postiže njegova učinkovitija provedba. Glavni cilj zakona je postizanje održive uporabe pesticida, smanjenje rizika i negativnih učinaka od uporabe pesticida na način koji osigurava visoku razinu zaštite zdravlja ljudi i životinja te zaštite okoliša i očuvanja bioraznolikosti, uvođenje obvezne primjene temeljnih načela integrirane zaštite bilja za suzbijanje štetnih organizama odnosno alternativnih tehnika kao što su ne kemijske mjere zaštite bilja radi postizanja održive i konkurentne poljoprivrede. Zbog daljnje informatizacije i automatizacije sustava fitosanitarni informacijski sustav FIS potrebno je nadograditi pa se konačnim prijedlogom zakona stvara zakonodavni okvir za uvođenje sustava vjerodajnica radi autentifikacije kupaca sredstava za zaštitu bilja na prodajnim mjestima s ciljem validacije njihovih prava za kupnju sredstava za zaštitu bilja namijenjenih za profesionalnu uporabu. Jedna od mogućih vjerodajnica bit će i e-poljoprivredna iskaznica. Također, automatiziranje i sustav prijave prodanih godišnjih količina sredstava za zaštitu bilja krajnjim korisnicima čime se rasterećuju i zaposlenici na prodajnim mjestima. Za punu primjenu odredbi zakona i uvođenje u sustav elektronične poljoprivredne iskaznice neophodno je izvršiti prilagodbu sustava fitosanitarnog informacijskog sustava, sredstva za nadogradnju FIS-a u iznosu od milion i pol kuna planirana su u državnom proračunu. Dakle, konačnim prijedlogom zakona propisane su odredbe koje se odnose na Nacionalni akcijski plan za postizanje održive uporabe pesticida. Uređuje se sustav izobrazbe profesionalnih korisnika pesticida, distributera i savjetnika. Uređuje se i jasno definira sustav distribucije i prodaje pesticida, rukovanje pesticidima, skladištenje i postupanje s ambalažom pesticida i ostacima ambalaži, vođenje zbirki podataka te vođenje evidencija. Propisuje se i obaveza informiranja javnosti sa svrhom podizanja razine svijesti o pesticidima, mjere za smanjenje rizika od uporabe pesticida. Nadalje, propisuje se obaveza primjene temeljnih načela integrirane zaštite bilja. Uređuju se i posebni postupci po uporabi pesticida, primjena iz zraka, obavještavanje javnosti o primjeni, posebne mjere zaštite okoliša, smanjenje uporabe pesticida i smanjenje rizika u određenim područjima. Propisuje se i načini zaštite pčela i drugih oprašivača pri primjeni pesticida. Uređuje se primjena pesticida na javnim i zelenim površinama, definiraju se i pokazatelji rizika. Uređuje se pružanje usluga tretiranja, izvješćivanja i razmjene informacija. Definiraju se ovlaštene stručne institucije i zadaće ovlaštenih stručnih institucija te povjerenstva za pesticide. Propisuje se i naknade te prekršaji za nad, na nadzor nad provedbom ovog zakona i propisa donesenih na temelju ovog zakona. U odnosu na prvo čitanje Konačnim prijedlogom Zakona o održivoj uporabi pesticida pojašnjeno je da poljoprivrednici koji tretiraju sjeme na svom gospodarstvu ne pružaju uslugu tretiranje te ne moraju biti upisani u upisnik pružitelja usluga tretiranja. Omogućena je i zajednička uporaba uređaja za primjenu pesticida od strane više profesionalnih korisnika. Isto tako propisano je da ako profesionalni korisnik koji nije u mogućnosti sam provesti testiranje, tretiranje za njega to može obaviti drugi profesionalni korisnik bez naknade i to se ne smatra pružateljem usluge tretiranja. Slijedom navedenog, danas u raspravi imamo Konačni prijedlog Zakona o održivoj uporabi pesticida u koji je uključena većina primjedbi i prijedloga istaknutih u okviru prvog čitanja zakona. Primjenom odredbi ovog zakona poboljšat će postojeći sustav održive uporabe pesticida u svrhu smanjenja rizika koji primjena pesticida predstavlja za zdravlje ljudi i životinja, bioraznolikost te utjecaj na okoliš. Hvala.
Zahvaljujem državnom tajniku, sada ćemo preći na replike, prva na redu je poštovana kolegica Ban Vlahek. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi državni tajniče pokušala sam izbrojiti koliko pravilnika na temelju ovog zakona treba donijeti u roku godinu dana, ali mi to nije pošlo za rukom. Moje pitanje vama, smatrate li bi li odredbe mogle biti sastavni dio određenih pravilnika jer ovako velikim brojem složenih članaka opterećuje i kompliciraju zakonske odredbe umjesto da budu što jednostavnije i prihvatljivije samim korisnicima. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem na upitu. Dakle, vezano za odredbe zakona sve ono što je nužno bilo propisati zakonom mi smo i propisali, a definitivno je potrebno donesti i pravilnike vezano za pojašnjenja u vezi pojedinih odredbi zakona. To je ustaljena praksa ukoliko se radi o materijama kao što je održiva uporaba pesticida i potrebno je definitivno dodatna pojašnjena odrediti i definirati pravilnikom.
Kolega Bačić izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani državni tajniče, poštovana ravnateljice, u ovom zakonu se spominju i same pčelinje zajednice. Svjesni smo i uloge i značaja i pčela i divljih oprašivača u održavanju samoga ekosustava, ali i uloge pesticida vezano i za brojnost, a normalno i bolest samih pčelinjih zajednica. Zanima me evo konkretno ovim zakonom kako je samo ministarstvo propisalo upravo i načine postupanja sa samim pesticidima konkretno vezano i za očuvanje pčelinjih zajednica. Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala na vašem upitu. Dakle, vrlo je važno pitanje utjecaja pčela na ukupan ekosustav i na poljoprivredu i samu poljoprivrednu proizvodnju. Mi smo se u odredbama zakona definitivno vodili za mišlju da zaštitimo ovog važnog čimbenika u poljoprivrednoj proizvodnji oprašivača. I prije svake uporabe, odnosno primjene pesticida koje se procijeni da je opasna, dakle za pčele dužni su profesionalni korisnici, odnosno provoditelji zaštite prijaviti, dakle primjenu Hrvatskom pčelarskom savezu, odnosno lokalnim povjerenicima koji vode evidenciju na razini lokalnih udruga, odnosno katastra za pčele.
Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani državni tajniče. Dakle, ovo sve što je navedeno u zakonu lijepo sve zvuči, stoji itd. Ja sam sad htjela malo provjeriti kako to u praksi izgleda, pa sam u svojoj bližoj okolini provjerila kako se provodi ova edukacija. I kad idete na prvu edukaciju kažu mi edukacija traje nekih četiri, pet dana, zaista se detaljno dobije informacija, piše se test itd. Međutim, kada se ide na ponovljenu edukaciju to traje jedan dan. Odmah nakon predavanja se piše test, nekih 200, 300 kuna sve to skupa košta i produži se iskaznica. I sad mene je interesiralo da li je bilo riječi o alternativnim načinima zaštite bilja i u sklopu te ponovljene edukacije baš i nije bila. Dakle, mene zanima da li postoji nekakva strukturirana edukacija na nivou Republike Hrvatske da se i to, dakle educira ljude ili se moraju služiti nekim drugim modelima kao što je recimo na našem području bila organizirana edukacija ali ne u sklopu ove za produženje iskaznice. Hvala.
Izvolite odgovor.
Dakle osnovna dopunska izobrazba je propisana i način iste i ovim zakonom. Definitivno su alternativne metode jedna od mogućnosti koja se otvara i ovim zakonom i vršitelji izobrazbe osim, dakle osnovne izobrazbe mogu definirati i dodatne module izobrazbe koji postoje vezano i za alternativne, odnosno nekemijske metode i svi profesionalni korisnici mogu dobiti osnovne informacije, dakle putem stručnih službi kao što je i HAPIH, ali i putem ovlaštenih obrazovnih ustanova koje su na raspolaganju.
Kolegice Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani državni tajniče, dakle države članice EU donose nacionalne akcijske planove u kojima onda utvrđuju svoje kvantitativne ciljeve, opće ciljeve, mjere, vremenske planove za smanjenje rizika i učinaka djelovanja pesticida na zdravlje ljudi i na okoliš, potiču razvoj, uvođenje integrirane zaštite bilja, alternativnih postupaka ili tehnika kako bi se smanjila ovisnost o upotrebi pesticida. Države članice moraju dostaviti taj svoj Nacionalni akcijski plan Komisiji i drugim ostalim, dakle zemljama članicama. Je li Hrvatska dostavila svoj akcijski plan? Jesmo li ga revidirali u skladu sa propisom koji kaže da to moram raditi svakih pet godina, najmanje svakih pet godina i da li je on negdje javno dostupan? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala na vašem upitu. Dakle, Nacionalni plan za održivu uporabu pesticida je aktivan od 2013. godine. On je dostupan kao što se upravo rekli i svim institucijama nadležnim na razini EU, odnosno Komisije i on je kao takav i dostupan na razini hrvatskih institucija, odnosno svih onih koje ova tema zanima. Ovim zakonom se također omogućuje na neki način aktualizacija ovog Nacionalnog plana, a Ministarstvo poljoprivrede redovno, dakle vodi računa o samoj provedbi i potencijalnog reviziji istog.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Zaštita eko sustava i zdravlja ljudi je najbitnija. Međutim, nije dovoljno samo prepisivati i usklađivati naše zakonodavstvo sa europskim zakonodavstvom. Mi ovdje moramo govoriti o proizvodima, o sjemenu i konačnom proizvodu našeg seljaka koji će morati imati i mora već imati alternativna rješenja. Mi smo našeg seljaka do sada u biti napravili ovisnim o ovim pesticidima i vrlo malo što je ostalo sad u ovome poskupljenju umjetnih gnojiva je pitanje na koji će način … [[Govornik se ne razumije.]] Pesticide apsolutno triba po meni zabraniti pogotovo te opasnije koji uništavaju i pčele, međutim pitanje je što se poduzelo da bi naš seljak, proizvođač mogao proizvoditi u alternativi. Koliko imamo uopće eko proizvoda dok smo radili na tome.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala na upitu. S jedne strane, dakle mi smo u procesu donošenja akcijskog plana ekološke proizvodnje. S druge strane vezano za uporabu pesticida na razini Hrvatske mi smo na polovici prosjeka, dakle ukupnih količina pesticida koje se na razini svih zemalja članica u ovom trenutku tretiraju na poljoprivrednim površinama EU. Znači polovicu sredstava za zaštitu bilja u količinama mi, dakle definiramo, odnosno koristimo čime smo dakako jedna od rjeđih zemalja gdje ovdje je održiva upotreba pesticida i briga za okoliš definitivno je naša praksa i u tome ćemo i nadalje i kroz sve akcijske planove. Jedan od njih je i Nacionalni plan za održivu uporabu pesticida biti naše odredište i na tome ćemo zasnivati našu poljoprivrednu proizvodnju u okviru održivosti i konkurentnosti.
Kolegica Dreven Budinski, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, ravnateljice. Evo ga, kolega Bulj me je preduhitrio, imala sam ja jedno pitanje, ali ja budem ovako. Znači pesticidi su tvari koje se koriste u poljoprivredi, ali i u javnom zdravstvu, komunalnoj higijeni, veterinarstvu za suzbijanje nametnika na biljkama i životinjama. Pesticidi koliko su nam potrebni toliko mogu biti štetni za zdravlje ljudi, a i okoliša. Pa evo ga, mene zanima kakva je situacija sa ekološkom proizvodnjom.
Izvolite odgovor.
Pa evo Hrvatska je u porastu poljoprivrednih površina koje se prijavljuju za ekološku proizvodnju. Dakle i do sada smo kroz aktualni Program ruralnog razvoja 2014.-2020. doprinosili, dakle zaštiti okoliša, bioraznolikosti, razvoja ekološke proizvodnje. Naš cilj je jasan, dakle povećati ekološke površine, ali i proizvode. Dakle, ne vezati se samo na poljoprivredne površine, nego to mora biti rezultat konačno i o samim ekološkim proizvodima.
Kolegice Vlašić Iljkić, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče, moj upit se odnosi na informacijske sustave. Koliko se informacijskih sustava planira nabaviti ili nadograditi u iduće dvije godine za provedbu ovog zakona ali i općenito za potrebe Ministarstva poljoprivrede? Kako su odabrane i na koji način se tvrtke koje servisiraju te sustave plaćaju? Koliko godišnje iznose sredstva? Svjedoci smo odredbi o takvim sustavima u području veterinarstva, poljoprivrednog zemljišta, komasacije a sada i vezano za pesticide. Naravno da podržavamo digitalizaciju sustava s ciljem ubrzanja i pojednostavljanja postupka ali budući se veliki dio financira putem Nacionalnog plana oporavka i otpornosti i drugih sredstava EU-a, nakon 2022. godine strahujemo zapravo da izrada tih sustava ne završi slično kao i sa Ministarstvom regionalnog razvoja i tvrtkom Omega Software.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Zahvaljujem. Dakle, na razini Nacionalnog programa oporavka i otpornosti, u okviru 4 komponente, jedna je i digitalizacija samog sustava na razini Ministarstva poljoprivrede, a u sklopu održive uporabe pesticida, FIS informacijski sustav će se i kroz ovaj zakon, odredbama ovog zakona, propisuje se da se on nadograđuje, dakle u ovom djelu svi postupci su transparentni i javni kao i u ostalim segmentima, ne samo po pitanju Nacionalnog programa otpornosti, već po pitanju općenito svih sustava koji su vezani na Ministarstvo poljoprivrede.
Kolega Miletić, izvolite.
Hvala vam, predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine državni tajniče, da ne budemo samo kritični, znači meni su dvije stvari posebno drage, čl. 12, u pitanju izobrazbe, dobro, tu ste stavili sve ljude koji su završili Agronomski i Šumarski fakultet, tako da to je logično i meni posebno važan, čl. 71, pčele, dakle, u vremenu kada pčele vrše ono svoje poslanje, ja bih rekao, jer znamo koliko su važne da se tada zabranjuje uporaba pesticida, no ono dakle to je dobro, to je dobro. No ono što bih vam htio, što bi htio vas pitati, što je sa lažnim pesticidima, sa fake proizvodima i zar nije i to trebalo biti ugrađeno u zakon, možda nije pa mi objasnite, s obzirom da su tu veliki problemi. Dakle, o pesticidima koji nam dolaze izvana, o fake pesticidima, oni nanose veliku štetu.
Izvolite, odgovor.
Hvala na upitu. Dakle, na razini EU-a, EU odobrava pojedino sredstvo, Hrvatska ga registrira. Dakle, to nije vaše pitanje, samo da objasnim sustav. Što se tiče samog pitanja koje je usmjereno vezano za određene nepravilnosti prilikom unosa odnosno prometa ovih sredstava, nadležna inspekcija i carinska inspekcija unutar Državnog inspektorata odnosno ovog sustava, dakle nije predmet ovog zakona ali mi u uskoj suradnji dakle surađujemo, razmjenjujemo podatke o ovom djelu i možemo dobiti ukoliko je potrebno, i ovaj podatak, da li su i u kojoj mjeri su uočene određene nepravilnosti pri unosu takvih sredstava.
Kolega Šašlin, izvolite.
Poštovane gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče. Pa evo zbog agresije Rusije na Ukrajinu, došlo je do velikih promjena odnosno do globalnih poremećaja na tržištu hrane kako na svjetskom, tako i europskom tržištu. Neke države i EU-a čak odlučuju se za zabranu izvoza žitarica, tako da evo. RH je na svu sreću samodostatna u velikom broju odnosno u velikoj vrsti proizvodnje poljoprivredne poglavito žitarica, uljarica itd., zanima me kako će se odredbe ovog zakona odnosno ovaj zakon odraziti upravo na proizvodnju odnosno mogućnost samoopstanka i ostanka samodostatnosti poljoprivredne proizvodnje RH u ovim novim okolnostima, u ovim novim uvjetima? Evo hvala.
Izvolite, odgovor.
Pa hvala na upitu. Dakle, bez obzira na ograničenja koja smo svi svjesni, koje definiraju pojedine strategije i novi zeleni plan, dakle naši poljoprivrednici su usvojili agrotehničke mjere u visokom stupnju, dakle kvalitete i provode je u okviru svoje proizvodnje. Jedan od primjera je prošlogodišnji prinos šećerne repe koji je na razini 70 tona po hektaru odnosno 17 digestija, što je iznad prosjeka dakle prosjeka EU-a, što svjedoči da smo u agrotehničkom smislu usvojili agrotehnike na globalnom tržištu, odnosno globalnoj poljoprivrednoj proizvodnji bez obzira što smo na polovici, ponovit ću, na polovici primjene pesticida prosjeka EU-a.
Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani državni tajniče, u Hrvatskoj već 10 godina haraju neki novi insekti a radi se o crvenoj afričkoj pipi, radi se o palminom drvotoču koji su poharali hrvatsko priobalje, pogotovo Dalmaciju i gdje su uništili desetke tisuća palmi. Palme u Hrvatskoj isključivo služe kao ukras međutim postale su i simbol hrvatskih primorskih turističkih mjesta. I smatram da bi bilo nužno iako je već kasno, da se konačno iz ministarstva jasno i glasno netko oglasi i da da upute svim jedinicama lokalne samouprave kako postupiti prema ovim iznimno štetnim nametnicima. Svaka lokalna samouprava radi na svoj način, 99% ih nisu uspjeli, evo Split je jedan od rijetkih gradova koji je uspio odnosno djelomično riješiti problem crvene afričke pipe i sačuvati palme ali ponovit ću, hrvatska obala je devastirana, kasno je ali neka evo i danas [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] čujemo glas ministarstva.
Izvolite, odgovor.
Hvala na upitu. Dakle i hvala na sugestiji, bez obzira što naše savjetodavne službe na terenu uz pomoć institucije kao što je Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu odnosno instituti s kojima surađuje, definiraju dakle i razinu … [[Govornik se ne razumije.]] službe i razinu analiza pojave svih štetnika i na Mediteranu ali i ukoliko je pojava u okruženju. Dakle, svaki dodatni napor je hvalevrijedan i mi ćemo također i to učiniti temeljem evo i ove vaše sugestije.
Sada je na redu kolegica Petir, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče i u prvom čitanju sam pohvalila zabranu upotrebe pesticida opasnog za pčele u vrijeme poljoprivredne cvatnje. Mislim da je to izuzetno važno posebno poučeni slučajem u Međimurju gdje je stradalo gotovo 60 milijuna pčela, a sumnja se da je razlog prekomjerna upotreba određenih insekticida. Mene zanima što je ta istraga na kraju pokazala i je li taj slučaj utjecao i na ovakvu odredbu zakona, te isto tako me zanima obzirom da smo razgovarali o krivotvorenju pesticida, pokazalo se kroz nalaz Državnog inspektorata da ustvari je otkriven u 2020. samo jedan krivotvoreni pesticid, znači to nije neki ozbiljan problem, ali ono što ja mislim da je problem što se na naše tržište uvozi voće i povrće iz trećih zemalja tretirano pesticidima i herbicidima koji nisu dozvoljeni u EU i što u tom slučaju možemo napraviti da pojačamo kontrole.
Izvolite odgovor.
Hvala na vašim upitima. Dakle, što je moguće napraviti, pojačati kontrole, definitivno inspekcijski nadzor na razini samog Državnog inspektorata i svih nadležnih inspekciji i službi u svakoj pojedinoj domeni. Vezano za dakle nepogodu koja se dogodila vezano za pčelare i pčele Međimurja hrvatska vlada odnosno Ministarstvo poljoprivrede putem hrvatske vlade je osigurala naknadu za ovaj pomor koji je što se pokazalo bio i učinak upravo jednim dijelom i ovog dakle nepravilnog korištenja dakle sredstava za zaštitu bilja. Evo, pohvaljujemo i odbor koji je između 2 čitanja ukazao na potrebu dodatnih, nećemo reći ograničenja, dodatnih poboljšanja dakle odredbi u ovom dijelu i mi smo to učinili vezano za tretiranje i zabrana tretiranja vezano za cvatnju, a sve kako bi zaštitili pčele [[Upadica: Hvala vam.]] odnosno hrvatsko pčelarstvo.
Kolega Sobota, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, mene zanima da li je ovim zakonom obuhvaćena Strategija Od polja do stola i da li je ovaj zakon usklađen sa Europskim zelenim planom?
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Da evo i ovaj zakon se naslanja na buduće strategije zelenog plana, prije svega Strategijom Od polja do stola odnosno Strategija bioraznolikosti i kroz odredbe smo naglasili način održive uporabe pesticida ali i naglasili one metode, dakle alternativne metode i sve ne kemijske prakse koje može kroz ovaj zakon primijeniti svaki profesionalni korisnik odnosno korisnik sredstava za zaštitu bilja iako podsjećam ponovno na činjenicu da smo mi na polovici razine kad su u pitanju zaštitna sredstva prosjeka EU i da smo već dosada puno toga učinili, ali cilj nam je da idemo i u ovom smjeru naslanjajući se na ove strategije koje ste spomenuli.
Kolega Matula, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Državni tajniče Majdak evo spomenuo je kolega opasnosti koje sada dolaze od rata u Ukrajini. S obzirom da će se bitno smanjiti na tržištu moguća količina žita zbog toga mene zanima u takvim okolnostima, a da ne spominjemo već veliku sušu koja se sada očita i vidjet ćemo hoće li ova 2-3 dana od sutra, prekosutra išta to u tom smislu pomoći. Hoće li takve okolnosti možda biti razloga da se radi alarmantne proizvodnje ipak ove godine pesticidi koriste u možda većem postotku nego inače i na koji način se može pomoći ekoproizvođačima koji na 108.000 hektara proizvode da se u tom slučaju i njima pomogne [[Upadica: Hvala lijepa.]] da sa prirodnim pesticidima …
Izvolite odgovor.
Dakle, uvjeti u kojima danas posluju poljoprivredni proizvođači nisu nimalo ugodni, niti lagodni, dakle inflacija prošle godine, Covid kriza odnosno najnovija kriza izazvana agresijom na Ukrajinu sve to rezultiralo povećanim cijenama inputa poljoprivrednih, u poljoprivrednoj proizvodnji ali i samim rastom cijena osnovnih dakle ratarskih kultura gdje smo mi samodostatni. U ratarstvu smo vezano za žitarice i uljarice samodostatni. Što se tiče samih agroklimatskih prilika evo očekuje se prema prognozi očekuje se dakle određena količina oborina ovih dana. Što se tiče stanja usjeva oni su još u dobrom stanju i vezano za sve ono što je učinjeno dosada, a provedena proljetna sjetva na preko 90% šećerne repe dakle stanje usjeva je vrlo dobro u tom dijelu. Dakle, nema dodatnih napora po pitanju poglavito i sredstava za zaštitu bilja [[Upadica: Hvala vam.]] a što se tiče samih ekoloških proizvođača tu smo i surađujemo sa njima.
Kolega Ivanović, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče ono čemu se hrvatski poljoprivrednici raduju pogotovo danas i čemu će se radovati sutra to je kiša evo koja je najavljena i koja je prijeko potrebna za ovo sve o čemu govorimo, ali vratimo se na ovo što je tema. Danas po meni hrvatska poljoprivreda mora se preorijentirati na ono što Europa već polako radi, a to je tzv. pametno prskanje. Danas bez digitalizacije i bez svih ovih tehnoloških čuda koja se događaju teško da ćemo odraditi sve ono što se stavlja pred nas kao izazov, a tu je također i aviotretiranje koje se ovim zakonom definira na jedan drugačiji način, pa možda evo par riječi o tome. To će sigurno zanimati i ljude koji se bave poljoprivrednom, ali vjerojatno i pčelare koji su bitno onda obuhvaćeni ovom tehnikom.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala također na vašem upitu. Dakle, tretiranje iz zraka odnosno tretiranje koje nije dakle sa zemlje je definirano uredbom, novom uredbom znači na razini EU i u pravilu se ono zabranjuje zbog drifta i učinka koje može izazvati na prije svega zdravlje ljudi i životinja, ali i na ukupni okoliš. Derogacija također postoji. Derogacija u ovom slučaju znači da trebate dokazati da je ono učinkovitije i na neki način pogodnije vezano za zaštitu upravo ljudi i životinja ili okoliša i u tom slučaju se može odobriti i tretiranje iz zraka.
Kolega Pavliček izvolite.
Poštovani državni tajniče možete nam reći koliki je udio poljoprivrednog zemljišta u Republici Hrvatskoj pod eko proizvodnjom, znači kako voćarstva, tako i ratarstva i gdje smo tu u odnosu na ostatak Europske unije?
Izvolite odgovor.
Hvala na upitu. Što se tiče poljoprivrednih površina dakle mi smo premašili brojku od 100 tisuća hektara pod ekološkom proizvodnjom znači u odnosu na ukupnu poljoprivrednu proizvodnju prijavljeno u ARKOD sustav to je 10%. Dakle, razina poljoprivrednih površina mi imamo milijun i 100 tisuća hektara prijavljenih poljoprivrednih površina temeljem jedinstvenog zahtjeva za potporu i težimo dakle povećanju ne samo kao što sam rekao poljoprivrednih površina jer je ovaj prosjek na razini zemalja članica poglavito nekih zemalja koje nas okružuju, Austrija daleko veći, ali i udio poljoprivrednih proizvoda iz ekološke proizvodnje. Znači naš cilj je povećati i proizvode, ne samo površine.
Kolegice Burić izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče Majdak odredbe ovoga Zakona predviđaju usklađivanje sa europskim zakonodavstvom. Također prilagodbu Strategiji „Od polja do stola“ što ste i sami spomenuli i prilagodbu europskom zelenom planu. Svakako pozdravljam što ovaj Zakon ide u smjeru učinkovite uporabe pesticida i što mu je cilj smanjenje rizika od negativnih učinaka pesticida, zaštita zdravlja ljudi, zaštita životinja, okoliša, ali isto tako i osiguravanje bioraznolikosti. E sada temeljem izazova u provedbi Zakona koji jest na snazi moje pitanje jest koja rasterećenja predviđa ovaj novi zakon posebice u području distribucija i prodaje pesticida? Hvala.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Hvala na upitu. Vezano za distribuciju i prodaju dakle umjesto obveze, rasterećenje se sastoji u okviru odredbe ovoga Zakona umjesto odredbi da se mora na svakom maloprodajnom mjestu definirati osoba u svojstvu savjetnika visoke stručne spreme agronoma odnosno šumara dakle, ovdje je rasterećenje da se može sukladno propisima to obavljati te poslove i osoba sa srednjom stručnom spremom što je rezultat dijaloga sa dakle samim distributerima odnosno profesionalnim korisnicima. A također u primjeni odnosno kontroli primjene uređaja za primjenu pesticida također smo napravili i određeno rasterećenje, umjesto dvije zaposlene osobe može biti dakle u tim ispitnim stanicama definirana jedna osoba na stalni radni odnos odnosno jedna na ugovor o djelu.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče, dakle protekle dvije godine malo više se pokazalo da je tema korone otvorila i temu zaista pojačane online prodaje. Dakle, mene zanima da li postoji mogućnost odnosno da li ste razmišljali o tome da kada je riječ i o pesticidima naravno trebale bi određene vjerodajnice i određeni uvjeti ali da se otvori i mogućnost online prodaje. Mi ne znamo što nas čeka u sljedećoj godini ili dvije. Ne želim biti nekakav onako zloguki prorok, ali pokazalo se zaista da ta online prodaja funkcionira, da je ona apsolutno prihvatljiva i ja ne dvojim da bi ona bila moguća i prihvatljiva i za naše poljoprivrednike. Ne dvojim da bi ona moguće i prihvatljiva bila uz određene uvjete dakle da imamo sigurnost da baš svatko ne kupuje sve. Pa me zanima da li ste razmatrali mogućnost ili u okviru ovoga Zakona ili je bio razgovor o tome na razini Europske unije? Hvala lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Hvala također na upitu. Dakle, online prodaja uz dakle ovu praksu i ovaj segment prodaje zaštitnih sredstava odnosno zaštitu bilja je bio predmet određenih razmatranja. Ali pošto se radi upravo o sredstvima za zaštitu bilja i upravo se radi na vjerodostojnom dokumentu koji morate dostaviti prilikom kupovine, a to onda sa sobom povlači i ne samo primjenu nego i odlaganje tih sredstava i sve ostalo, znači i utvrđenje samog identiteta u ovom trenutku online prodaju nismo definirali kao mogućnost, ali otvoreni smo ukoliko situacija bude naložila za određene alternative. U ovom trenutku kažem upravo zbog specifičnosti područja to nije bilo moguće definirati.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Uvaženi gospodine Majdak da naglasimo još jednom pitanje pčela koji su spomenuli i neke zastupnice i zastupnici ovdje danas i vratimo se u lipanj 2020. na slučaj već spomenuti kada je uginulo nešto manje od 60 milijuna pčela, vidjeli smo Vlada je reagirala. Pronašao se novac iz mjere 5.2 Fonda ruralnog razvoja. No evo možda je samo malo ostalo u zraku jedno pitanje jesu li pčelari stvarno konkretno obeštećeni odnosno jesu li i kada i kolika isplaćena sredstva? Hvala vam na odgovoru.
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam na upitu. Dakle da, temeljem odluke Vlade pčelari su obeštećeni dakle dobili su dakle naknadu u okviru ove odluke. Na žalost ova situacija se dogodila. Mi reagiramo u okvirima naših vremenskih termina, ali smo promptno reagirali u ovom slučaju tako da je naknada isplaćena u punom iznosu i na vrijeme.
Poštovani zastupnik Beljak.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine Majdak sve što vi govorite i što radite, ne samo vi, nego u zadnjih puno godina inercija. Dakle, radimo nešto po inerciji po uzoru na Europsku uniju itd., itd. Ja vas pitam da li ste ikad vi osobno razmišljali ili netko u Ministarstvu o hrvatskom interesu? Da li ste razmišljali o tome da bi ova krizna situacija i vezano uz rat, i vezano uz korona krizu, i vezano uz sve ovo i uz propast hrvatske poljoprivrede, dakle budimo realni hrvatska poljoprivreda je propala, na koljenima je, ono malo što je ostalo to su veleposjednici, tajkuni u čestom stranom vlasništvu da li ste razmišljali da je ovo prilika za novi početak hrvatske poljoprivrede, na način da se posve okrenemo ekološkoj proizvodnji kako bismo dobili na tržištu od 500 milijuna ljudi, dakle bili vrlo konkurentni, skuplji i konkurentni a s druge strane da to povežete sa zakonima koji bi onemogućile prehrambene proizvode proizvedene na drugim područjima, da uopće dođu u Hrvatsku ako su tretirani kemijskim sredstvima.
Poštovani državni tajnik.
Hvala na upitu. Dakle, kroz novi akcijski plan za razvoj ekološke proizvodnje u RH, definirat ćemo sve mjere upravo nastavno na ovo što ste govorili. Pojedine županije se već određuju vezano za ekološku proizvodnju kao što je to slučaj i na razini EU-a, npr. Danska se odredila vezano za ekološku proizvodnju da će proizvoditi na razini 100% poljoprivrednih površina ekološke proizvode. Dakle, s druge strane, ova proizvodnja je izuzetno zahtjevna i iziskuje dakle s druge strane potrebno znanje. Mi kako se rekli da ne reagiramo uvijek, da reagiramo po inerciji, baš nasuprot, mi educiramo naše poljoprivredne proizvođače i pomažemo im kako bi njihova proizvodnja što prije imala što veći učinak vezano i kvalitetu i cijenu njihovih proizvoda pa time i ekološki proizvodi.
To bi bilo, izvolite državni tajniče na mjesto si sjesti. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da, poštovana predsjednica Odbora za poljoprivredu Marijana Petir, izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, ravnateljice, zastupnice i zastupnici. Odbor za poljoprivredu Hrvatskog sabora razmotrio je na 55. sjednici održanoj 24. ožujka 2022. godine Konačni prijedlog zakona o održivoj uporabi pesticida koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada RH aktom od 17. ožujka 2022. godine. Nakon uvodnog obrazloženja predstojnika predlagatelja, u raspravi su članovi odbora pozitivnim ocijenili prihvaćanje primjedbi iz rasprave Odbora za poljoprivredu o prijedlogu zakona koji se odnose na dopunu pojmovnika te jasnije definiranje odredbi vezanih uz pružanje usluge tretiranja i tretiranja bez naknade a kako bi se primjenom ovog zakona izbjegla moguća dodatna opterećenja za poljoprivrednike. Pohvaljeno je propisivanje zabrane primjene pesticida opasnih za pčele u vrijeme cvatnje poljoprivrednih kultura. Postavljeno je više pitanja uz uporabu dronova, online prodaju pesticida, prodaju krivotvorenih sredstava za zaštitu bilja te smanjenje parafiskalnih nameta vezanih uz tehničke preglede strojeva za primjenu pesticida, prodaju krivotvorenih sredstava za zaštitu bilja te smanjenje parafiskalnih nameta vezanih uz tehničke preglede strojeva za primjenu pesticida. Nakon što je predlagatelj odgovorio na postavljena pitanja, Odbor za poljoprivredu Hrvatskog sabora većinom glasova, 7 glasova za i 1 glas suzdržan odlučio je predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o održivoj uporabi pesticida. Cjelovito izvješće imate na web stranici Sabora. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu i prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika Mosta poštovani zastupnici Miletić i Bulj, najprije poštovani zastupnik Miletić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine Reiner, poštovani gospodine Bukarica, poštivani gospodine državni tajniče sa suradnicom i poštovane kolegice i kolege, građani RH koji nas pratite. Ajmo dati kratki uvod, dakle 2002. godine na razini EU-a, usvojila se ona tematska strategija o uporabi pesticida, onda 2009. usvojena je Direktiva 2009/128 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi djelovanja zajednice u postizanju održive uporabe pesticida, onda 2019. g., 11. prosinca dakle Europska komisija objavljuje europski zeleni plan koji između ostaloga uključuje i smanjenje uporabe pesticida. Čuli smo ovdje nešto od kolegica, u središtu europskog zelenog plana nalazi se i Strategija o bioraznolikosti i Strategija od polja do stola koje ukazuju na novu bolju ravnotežu između prirode, prehrambenih sustava, bioraznolikosti radi zaštite zdravlja i dobrobiti naših građana. Državni tajniče, pitao sam vas ovdje dakle pred svima, još jednom bi ponovio, u prijedlogu zakona nigdje ne nalazim krivotvorene pesticide. Budući da njihova primjena nije izrijekom zabranjena, bar u ovom zakonu, pitao sam vas da li to znači da su oni dopušteni, rekli ste mi da Državni inspektorat se time bavi, moramo biti dakle konkretno jasni, ono što je mene malo strah s obzirom kada gledam na Državni inspektorat koji uistinu je glomazan aparat i mislim da bi trebao biti puno učinkovitiji i evo apeliram ovdje na vas koji ste odgovorni i koji vodite ovu državu, imate legitimitet za to da puno, puno više fokusa posvetite tome da se to provjerava zato jer je trgovina krivotvorenim pesticidima ogroman rastući kriminal, ogroman. Dakle, tu se ne radi samo o nezakonitom postupanju s originalnim proizvodima naših tvrtki nego u doslovnom smislu dakle sa fake proizvodima koji onda nanose veliku štetu ugrozi ne samo u okolišu, dakle nego zdravlju. Dakle, isto tako vidimo u klubu Mosta je problem i kontrola svega što dolazi ajmo tako reći pojednostavljeno, izvana. Dakle, hrane koja nam i ovim zakonom uređujemo, ajmo se izrazit plastično, ono kako treba biti kod nas poslužena ali onda ispadne da nam neka hrana puna pesticida može doći izvana i sad opet je priča tijela koja to kontroliraju ali evo, apeliram ovdje da puno bolje i to se mora posložiti. Isto tako čuli smo ovdje od kolegica, nisam našao jesu li dopušteni dronovi, dakle korištenje našim poljoprivrednicima pa vas molim da s obzirom da nadlijeću ovi puno opasniji dronovi i padaju usred glavnog grada RH, onda brate dopustimo i našim poljoprivrednicima da se s tim dronovima koriste i da im se omogući lakše bavljenje poljoprivredom. Da ne bude samo da lupamo po glavi, ono što je dobro, govorio sam čl. 71. zaštita pčela, izrazito je to nama važno u klubu Mosta ali ja bih rekao da to nadilazi naravno politiku, svim građanima RH pčele su izrazito bitne za cijeli ekosustav i koliko god nekima smiješno to zvučalo, ne bude li pčela ne bude nikoga od nas i zato mi je drago da ste zakonom predvidjeli, dakle da u vrijeme cvatnje poljoprivrednih kultura u članku 1., 2., 4. itd. dakle potpuno zabranjena upotreba pesticida za pčele, za bumbare, za solitarne pčele i sve ostalo. Pa na tome vam mogu reći hvala. Isto tako pozdravljam iznimke, dakle to je ono isto što sam govorio Agronomski fakultet, Šumarski fakultet. Suludo je da ljudi koji su odslušali preko nekoliko stotina sati struke pa onda moraju trčati za neke iskaznice, tako da to je dobro. Ovdje se isto slažem za sada, dakle da se ne dopusti on-line prodaja kao što u većini država EU nije dopuštena kolegica je ovdje rekla pa da, ali ako bude neki lockdown neće biti lockdowna više. Neće ih biti! Neće. Znate zašto? Pa zato jer se raspada cijeli sustav. Dakle, jer su sada i oni najzagriženiji zastrašitelji shvatili da lockdown dovodi do potpunog kolapsa svega. I zato neće biti lockdown i ne trebamo se bojati više toga. I na kraju, Hrvatska mora ići prema samodostatnosti, prema ekološkoj proizvodnji i zato vas molim da cijeli taj naš akcijski plan ekološke proizvodnje bude u fokusu svih vas koji upravljate našom državom, a onda mi u oporbi ćemo ko' kobci bdjeti nad time, upozoravati na sve ono što ne valja a ono što valja ćemo reći da valja je li nekako kao što razboriti ljudi čine. Moramo sačuvati našu vodu, ići prema energetskoj samostalnosti i proizvodnji hrane dovoljnoj za sve naše građane. Miro legendo odi!
Nastavit će u ime Kluba zastupnika MOST-a poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Ja bih samo, tj. nastavio bih tamo gdje je stao kolega. Naravno da kad govorimo o eko sustavu, zaštiti zdravlja ljudi da je to preozbiljna tema. Naravno evo spomenute su pčele, zaštita pčela kao vrlo bitnog, najbitnijeg, najbitnijih za eko sustav naše pčele zato bih ja, samo nekoliko stvari napomenuo koje smatram da bi tribale biti svima nama uvijek na pameti. Prije svega mi sve zakone koje donosimo pitanje je uvijek primjene. Znamo šta znači, evo spomenuto je i crno tržište. Međutim, pitanje je tu da li se naš seljak, poljoprivrednik prilagodio uopće novim alternativnim uzgojima poglavito eko proizvodnji kojoj svi težimo i koju bi svi proklamirali, tj. i brendirali našu domaću proizvodnju. Pitanje je znači prilagodbe sela i poljoprivrednika da bi bio učinkovit i da bi mu bila konkurentna cijena na tržištu. To je možda jedno od najbitnijih pitanja koje moramo postavljati sebi, jer je činjenica da uvozni lobiji guraju u Hrvatsku razno razne proizvode prehrambene na naše područje, naše trgovačke lance koji su ispod cijene i naravno da kupovna moć naših građana u ovome trenutku, ne u ovome trenutku nego konstantno nije tolika da može naš poljoprivrednik proizvesti proizvod za ljude sa slabijom kupovnom moći, a sve više i više ljudi ima slabiju kupovnu moć, tako da uglavnom to što je preko uvoznih lobija plasirano na naše tržište i upitne, ne upitne kvalitete nego neusporedivo je sa domaćom proizvodnjom, da je dovedeno, znači do toga da imamo i propadanje naših OPG-ova, izumiranje tj. naših sela i praznih hrvatskih. A znamo, ja ću stotinu puta ponoviti, to je i Stjepan Radić ponavljao bez bogata sela nema ni bogate države. I činjenica da taj nekakav, tu vertikalu složenosti i horizontalu tribamo gledati ravnomjerno. Međutim, mi donosimo ove zakone u trenutku kada se našem seljaku, poljoprivredniku upitno kako će uopće doći do sjetve. U ovome trenutku je upitno da li će čovjek imati novac za gnojivo? Zato bih ja Ministarstvu poljoprivrede još jednom kazao vama državni tajniče, dobro bi bilo prenijeti ministrice da hitno mjera prema umjetnom gnojivu. Znači to je najbitnija mjera bila da seljak što jeftinije ta poticajna mjera. Znam, svi ćemo to podržati da u ovome trenutku nitko ne može dati 1000 kuna za stotinu kilograma gnojiva jer mu je neisplativo i nema taj novac, mada bi to bila trenutna najbolja mjera sa … [[Govornik se ne razumije.]] Svi smo mi ovdje za zaštitu pčela, protiv pesticida. Evo ja sam malo prije govorio, doduše radi se o herbicidu, gliposatu koji je vrlo opasan. Dao sam zakon u proceduru, tribamo raditi na tome, ali to je naravno ukupno ta industrija GMO proizvoda koja proizvodi i te opasne otrove koji nanose velike štete na ljudsko zdravlje, naš zdravstveni sustav, teške bolesti, tumori i ono što je najteže. Međutim, ovdje je pitanje trenutne situacije. Ja ne znam sad ako čovjek zaore poljoprivrednik svoje zemljište i ako mu je 70% jeftinije umjetno gnojivo bilo prošle godine što će on ove godine, na koji način? Mislim da ovdje treba jedna hitna mjera Ministarstva poljoprivrede baš za umjetno gnojivo, našim OPG-ovcima ili direktna potpora u razgovorima sa proizvođačem. To je Petrokemija jer znamo da plin cijena divlja. I pitanje je što će biti sa plinom, a trenutno mi moramo to uzorati, zasaditi. Ova kriza će producirati nestanak hrane, poskupljenje hrane, mislim a ako mi ne iskoristimo svoj potencijal, to je naša zemlja i ako ne bude se maksimum dao kroz umjetno gnojivo onda bit ćemo u ogromnom problemu. Daj Bože da ne bude problem, daj Bože da ne bude ratova, daj Bože da ne bude više lockdowna, daj Bože da ne bude više ničega, da bude sve normalno. Međutim u krizama i ugrozama je najbitnija samodostatnost inače doći će do velikih problema, a poglavito zbog uvoznih lobija koji strašno nekvalitetnu hranu koja narušava zdravlje naših ljudi se uvozi. I stoga evo još jednom hitno poticaji za umjetno gnojivo i mjere održive.
Hvala. Sada će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovani zastupnik Nikša Vukas, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici, pred nama je Zakon o održivoj uporabi pesticida i sad kad malo slušam raspravu mnogo više se priča o stanju u poljoprivredi, o proizvodnji, o nekim drugim zakona međutim evo sad se radi o održivoj uporabi pesticida. I kad pročitamo taj zakon koji je izašo iz EU direktive 2009. Zeleni plan Europe, moramo razgraničiti da mi u Hrvatskoj željeli ili ne imamo konvencionalnu poljoprivrednu proizvodnju i imamo ekološku poljoprivrednu proizvodnju. Da bi konvencionalna proizvodnja mogla opstati uporaba pesticida mora biti ljudima omogućena ali naravno da je zakonskom regulativom moramo uokviriti. I čuo sam tu mnogo nekih sad tipa i kolega Miletić kaže ne bi trebao inženjer agronomije imati iskaznicu, da trebao bi, ako je slušao smjer mehanizacija gdje nije odslušao 90 sati sa katedre zaštita bilja naravno da bi imao. Znači nije upoznat sa tom tematikom. Ne znači ako je inženjer da ujedno je i u svom petogodišnjem studiranju imao ikakav doticaj sa zaštitnim sredstvima i takva osoba ne može biti u poljoprivrednoj apoteci ili u nekoj kompaniji odgovorna osoba za uporabu pesticida. Međutim, mi imamo jedan dublji problem što mi nemamo kontrole i mi nemamo inspekcije. Mi moramo jednom jasno reći da mi imamo mali broj poljoprivrednih inspektora, da se u inspektoratu švrljalo, da su poljoprivredni inspektori i veterinarski inspektori došli u Državni inspektorat, da su se oni tamo dok su se skućili sve sredili, onda smo ih digitalizirali, onda ti jadni inspektori trče po terenu sa malim printerićima, sa A4 papirima, pišu neke zapisnike, onda to ide na sud, onda naše sudstvo takvo kakvo je pa uvijek će proći kroz prste građanima ili kompanijama manje, manje poljoprivrednom inspektoru i to su problemi stvarni gdje ja ne vidim da ćemo napraviti neki pomak jer mi usklađujemo našu zakonsku regulativu sa EU, ali nismo na svijesti naših poljoprivrednih proizvođača kakvu svijest o ekologiji, o održivom okolišu ima jedan Finac, Danac, Nijemac i Norvežanin. A s druge strane niti pravosuđe, niti naša država, niti naše inspekcije nisu te koje su neko budno oko nad tim poljoprivrednim proizvođačima da vidimo je li ta održiva uporaba pesticida. Pa onda imate primjer da imate u nekom polju osoba ima zemlju gdje ima i ako će se baviti ekološkom poljoprivredom, a oko njega je konvencionalna poljoprivreda on mora skratiti svoje površine i posadit nekakvu zelenu barijeru jer naravno ako je međa samo jedan kanal od 2 metra ili ako je uopće nema ovaj kad ide sa špricom od 6-7 metara još ako puše vjetar pitanje gdje će ta sredstava završiti. Onda imamo problematiku da naše te poljoprivredne apoteke koje su građanima prvi doticaj do kupaca i ti ljudi bi trebali imati neku savjetodavnu ulogu, agronomi su se sveli da sve drugo rade a ne savjetuju, pa onda i nose vreće i mineralnog gnojiva i stočne hrane i puno stari, a ono najmanje imaju vremena ljudima da im kažu što je taj pesticid, za šta se to koristi, koje negativne učinke on može imati i plod je toga da jadni naši poljoprivrednici kažem pod navodne znake jadni, kad dođu do nekog trovanja onda kažu brzo otvori mlijeko pa popi čašu mlijeka, onda dođeš na tečaj toksikologije kažu mlijeko je zadnje to ne smijete niti probat popit kad se otrujete jer mlijeko ima masti, otrovi se tope u masti, brže ulaze u krvotok i to vam je jedan đumbus u našoj poljoprivredi gdje mi smo pali na testu edukacije, edukacije, edukacije. Onda s druge strane pritiskamo poljoprivrednike moraju imati atestirane šprice, moraju poljoprivredne apoteke moraju imati prostorije sve to skupa i tu samo na neki način imamo ubiranje prihoda, ok netko tko je tu uslugu napravio mora i naplatit te cijene moraju biti manje, ti vremenski periodi moraju biti po meni kraći ako želimo da to bude sve skupa ispravno, ali to ne smije opterećenje za poljoprivrednike nego taj poljoprivrednik moramo ga dovesti u svijest da je on sretan kad vozi svoju špricu na kontrolu, a ne da tamo da ne kažem sad psuje i misli tko je donio taj zakon i šta ja moram sad tamo ići sa neregistriranim traktorom gdje se to u većini slučajeva događa 20 kilometara na tehnički pregled da neka osoba atestira njegovu špricu. I mislim da su to stvari o kojim se malo priča, o kojim se malo govori. Kad pogledamo zakon i pročitao sam ga je li treba bit posebna prostorija, treba, je li treba biti educirana osoba koja rukuje sa pesticidima, treba, je li svi mi na neki način želimo da je što manja uporaba pesticida i zbog zašite tla i zbog zaštite voda i zbog zaštite tih pojasa pčela. Ja znam da ljudi koji ne razumiju poljoprivrednu oni vidu aha zaštitili smo pčele i sad su se svi danas ulovili Članka 71. za pčele i naravno, ali to je po meni nulta stopa, to mi moramo znati gdje su te pčele, moramo imati registar tih košnica na kojim mjestima se one nalaze, na kojim mjestima te u koje područje idu pčelari kad nema više ispaše na njihovim područjima. I to su sve stvari koje morate unaprijed planirati, koje morate educirati i koje morate ljudima dati da im uđe u svijest u biti šta znači uporaba pesticida. S druge strane i državni tajnik kaže da imamo 10% od ukupnih poljoprivrednih površina pod ekološkom, to je dobro, tu se dižemo. Međutim, mi moramo biti i svjesni da, mislim ako ćemo pričat, ja sam uvijek za ekološku poljoprivrednu, ali da i mi nismo na standardu razvoja, da naše plaće nisu tolike da naši građani mogu isključivo se hranit poljoprivrednim ekološkim proizvodima jer oni su sigurno 2-3 puta skuplji. Kad god idem u neku prodavaonicu i u tržnicu ne vidim baš, nažalost ne vidim da su veliki redovi na tim štandovima gdje se prodava ekološka, ekološki proizvodi. A i s druge strane i nad samom tom ekološkom proizvodnjom koju pozdravljam, koju toleriram mislim da i tu smo na neki način pali na testu jer treba vidjeti nadzorne stanice koje nadziru ekološku poljoprivredu koje su kako to rade, znamo što se dogodilo sa prvom ekološkom zadrugom da se zatvorila, da imamo sudski spor. Pa onda imamo i jednu agenciju iz Slovenije, ispravite me državni tajniče ako griješim koja je vršila nadzor nad ekološkom poljoprivredom. Registrirana je u Sloveniji i ne podliježe Zakonu Republike Hrvatske. To su problemi dublji o kojima treba razgovarati, a sad reći je li u ovome zakonu nešto krivo, nije, usklađujemo europsku direktivu ali mislim prije svega da moramo našim poljoprivrednicima pomoći, da moramo ići edukativno, da moramo pomoći osobama koje prodaju pesticide, koji rukuju s tim i da moramo najviše brinut o radnicima koji sa tim pesticidima barataju u osmosatnom radnom vremenu. Radio sam u poljoprivrednoj apoteci i znam kad uđem u onu malu gajbicu kad su temperature visoke, uđeš 10 puta dnevno ne može ti to iz nosa, iz usta izaći skoro dva dana. Prema tome je li zakon treba, ali ono što bih želio da kad pričamo o tim zakonima pričamo o stvarnoj struci i da pomognemo poljoprivrednoj inspekciji, ne da oni budu neki tutori i da je njihova misija da dođu na OPG ili na poljoprivredno poduzeće neko i da mu napiše kaznu, nego da ja znam da inspektor ne smije biti edukator. Ali da prvi ti neki nadzor bude upozoravajući, da mu napiše 7, 8 mjera kojih se on mora poštivat i da mu da neki vremenski period da to ispravi. Jer država prema osobama koje rukuju sa pesticidima ne smije biti maćeha, mora bit majka, mora im pomoći, mora naći način za edukaciju. I ono što me žalosti da se svi sa tim nekim iskaznicama hvale. Bilo je i načina da su se te iskaznice kupovale za 700 kuna, za 300 kuna. Netko je riješio. Vlasnik kompanije je svom zaposleniku to donio, nije na ispitu ni bio i to su stvari koje se trebaju sprječavati, koje trebamo rješavati, a sve drugo je na svijesti proizvođača i na državi da to kontrolira. Hvala vam.
U ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku sada će govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] predsjedavajući, poštovani državni tajniče, poštovana ravnateljice, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, zbog povezanosti zdravih ljudi, zdravih društava i zdravog planeta održivi prehrambeni sustavi u središtu su europskog zelenog plana, Strategije EU za održivi i uključiv rast. Ta je strategija izrađena za poticanje gospodarstva, za poboljšanje zdravlja i kvalitete života ljudi, te naravno brigu o prirodi. Europski poljoprivredni i prehrambeni sustav uz potporu zajedničke poljoprivredne politike već je globalni standard kada je riječ o sigurnosti, sigurnosti opskrbe, prehrani i kvaliteti. Sad bi trebao postati i globalni standard za održivost. Prelazak na održiv prehrambeni sustav može donijeti korist za okoliš, zdravlje i društvo, te omogućiti pravedniju raspodjelu gospodarske koristi. A koji su to ciljevi EU? Prije svega osigurati sigurnost opskrbe hranom s obzirom na klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti, zatim smanjiti utjecaj prehrambenog sustava EU na okoliš i klimu, jačati otpornost prehrambenog sustava EU, predvoditi globalnu tranziciju prema konkurentnoj održivosti od polja do stola. Europska komisija donijela je niz prijedloga kako bi se do 2030. godine klimatskim energetskim prometnim i poreznim politikama smanjile neto emisije stakleničkih plinova za barem 55% u odnosu na razine iz 1990. Europska komisija još je 11. prosinca 2019. godine objavila komunikaciju Europski zeleni plan, novu Strategiju za postizanje održivosti gospodarstava EU, zaštitu i očuvanje prirodnih resursa EU, te zaštitu zdravlja i dobrobiti građana od rizika i utjecaja povezanih sa okolišem uključujući značajno smanjenje uporabe i rizika od uporabe pesticida, gnojiva i antibiotika. U središtu europskog zelenog plana nalaze se strategije o bioraznolikosti, Strategije „Od polja do stola“ koje ukazuju na novu i bolju ravnotežu između prirode, prehrambenih sustava i bioraznolikosti radi zaštite zdravlja i dobrobiti naših građana uz istodobno povećanje konkurentnosti i otpornosti EU. Strategija „Od polja do stola“ novi je sveobuhvatni pristup vrednovanju održivosti hrane u Europi. U strategiji se navodi da je potrebno hitno smanjiti ovisnost o pesticidima, te da je u području uporabe pesticida ključna provedba postojećeg zakonodavstva. Također se navodi da će se poduzeti i niz koraka kako bi se otvorio put za uvođenje alternativnih sredstava, te kako bi se očuvali prihodi samih poljoprivrednika. Države članice s tim ciljem donose nacionalne akcijske planove u kojima utvrđuju kvantitativne ciljeve, opće ciljeve, mjere i vremenske planove za smanjenje rizika i učinaka pesticida na zdravlje ljudi i okoliš, te potiču razvoj i uvođenje integrirane zaštite bilja i alternativnih postupaka ili tehnika kako bi se smanjila ovisnost o upotrebi pesticida. Ti ciljevi mogu obuhvaćati razna područja interesa, na primjer zaštitu radnika, zaštitu okoliša, ostatke, primjenu posebnih tehnika ili upotrebu na specifičnim kulturama. Nacionalni akcijski planovi također obuhvaćaju pokazatelje za praćenje upotrebe sredstava za zaštitu bilja koja sadrže aktivne stvari koje izazivaju posebnu zabrinutost posebno ako postoje alternative. Države članice moraju obratiti posebnu pozornost na sredstva za zaštitu bilja koja sadrže aktivne tvari odobrene u skladu sa direktivom Vijeća od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište. Na temelju takvih pokazatelja i prema potrebi uzimajući u obzir ciljeve za smanjenje rizika ili upotrebe postignute već prije primjene spomenute direktive moraju se utvrditi vremenski planovi i ciljevi za ograničenja upotrebe naročito ako ograničenje upotrebe predstavlja odgovarajuće sredstvo za postizanje smanjenje rizika s obzirom na utvrđene prioritete. Ti ciljevi mogu biti prijelazni ili konačni. Države članice primjenjuju sva potrebna sredstva za postizanje tih nabrojanih ciljeva. Pri izradi ili reviziji svojih nacionalnih akcijskih planova države članice vode računa o zdravstvenim, socijalnim, ekonomskim i okolišnim učincima predviđenih mjera kao i o posebnim nacionalnim, regionalnim i lokalnim uvjetima te svim relevantnim interesnim skupinama. U svojim nacionalnim akcijskim planovima države članice opisuju način na koji će provesti mjere sukladno postizanju zadanih ciljeva. U nacionalnim akcijskim planovima provodi se, vodi se računa o upotrebi pesticida u okviru drugih pravnih propisa zajednice. A kakvu situaciju trenutno imamo u Hrvatskoj? Kada govorimo o hrvatskom strateškom planu moramo ponoviti, koncem prošle godine u Ministarstvu poljoprivrede stigao je iz Europske komisije dokument u kojem se opširno govori o nedostacima Hrvatskog strateškog plana za poljoprivredu, dakle ključnog dokumenta za povlačenje sredstava iz EU u narednom ugovornom razdoblju. U dokumentu je Europska komisija prvenstveno zamjerila Hrvatskoj da nije dovoljno jasno stavila naglasak na dijelove upravo zelenog plana kao što je navedeno u samim preporukama komisije koje je komisija izdala u prosincu 2020. godine. Pritom su se pozvali na ciljeve unije za 2030. koji su navedeni u Strategijama Od polja do stola i Strategiji i biološkoj raznolikosti. Europska komisija smatra da nisu dobro predstavljeni postizanje upravo ekoloških i klimatskih ciljeva i prelazak na održivije prakse, dakle prikazan je kontinuitet, a potrebno je povećanje tih ambicija te nam je potrebno obuhvatiti široki aspekt dobrobiti za ekosustav, a koji će tako postati onda temelj za produktivan i profitabilan poljoprivredni sektor. Kada govorimo o samoj prodaji odnosno uvjetima za prodaju pesticida oni su slijedeći. Dakle, države članice dužne su osigurati da distributeri imaju dovoljan broj osoblja koje posjeduje svjedodžbe spomenute u Članku 5. Takve osobe moraju biti na raspolaganju u vrijeme prodaje kako bi kupcima pružale odgovarajuće informacije o upotrebi pesticida, o zdravstvenim i okolišnim rizicima kao i sigurnosne upute za sprječavanje opasnosti od dotičnih sredstava. Vrlo mali distributeri koji prodaju samo sredstava za neprofesionalno korištenje mogu se izuzeti ako ne nude na prodaju formulacije pesticida koji su prema Direktivi Europskog parlamenta i vijeća od 31. svibnja 1999. o usklađivanju zakona i ostalih propisa država članica o razvrstavanju, pakiranju i označavanju opasnih pripravaka razvrstani kao otrovni, vrlo otrovni, kancerogeni, mutageni ili otrovni za reprodukciju. Zatim države članice dužne su poduzeti potrebne mjere kako bi prodaju pesticida odobrenih za profesionalno korištenje ograničile samo na osobe koje posjeduju svjedodžbu iz Članka 5. stavka 2. Države članice dužne su zahtijevati od distributera koji prodaju pesticide neprofesionalnim korisnicima da pružaju opće informacije o opasnostima za zdravlje, za okoliš od upotrebe pesticida, a posebno o opasnostima izlaganju, pravilnom skladištenju, rukovanju, primjeni i sigurnosnom zbrinjavanju u skladu sa zakonodavstvom zajednice o otpadu kao i o alternativama manjeg rizika. Države članice mogu tražiti od proizvođača pesticida da takve informacije stave na raspolaganje. Naši poljoprivrednici imaju veliki broj poteškoća sa uporabom pesticida. Primjerice u poljoprivrednim ljekarnama stalno se mijenja spisak odobrenih pesticida. Poljoprivrednici znaju doći po pesticid kojeg su upoznali i znaju kakav rezultata od njega mogu očekivati, no onda njega više nema u prodaju. Trebaju savjet koji je zamjenski. Onda se iznova upoznaju s proizvodnjom čiju uspješnost, s proizvodom čiju uspješnost testiraju na usjevu u vlastitoj proizvodnji gdje onda nemaju pravo na grešku. To ih naravno dodatno zbunjuje. Primjerice isto tako što ako poljoprivrednik nađe odgovarajuće sredstvo s kojim ima pozitivno iskustvo u primjeni i kupi veću zalihu. Kada istekne dozvola distributera on to sredstvo više ne smije koristiti iako ga je legalno kupio. Onda ponovno kupuje novo i eksperimentira i ne zna što će na kraju dobiti. Vjerujem da prisutni jako dobro znaju kakve su cijene pesticida i da je to jedan od većih troškova u samoj poljoprivrednoj proizvodnji. Moramo biti svjesni da su mnogi pesticidi ovisni o padalinama, a koje kako smo vidjeli ne možemo predvidjeti i onda poljoprivrednici moraju češće ponavljati tretiranje ne bi li postigli efekt. Dakle, smanjenje pesticida neće biti dok god ne riješimo opskrbu vodom odnosno navodnjavanje i ne osiguramo stalan izvor vode. Drugim riječima projekti navodnjavanja koji u Hrvatskoj idu puževim korakom uvjetovati će smanjenu primjenu pesticida. Hrvatska je prilično ažurna s postupkom skidanja pesticida iz prodaje pa onda zapravo tjeramo naše poljoprivrednike da idu u druge države članice EU po iste te pesticide koji su u Hrvatskoj nedostupni. Isto tako moramo znati da dužina granice sa BiH i Srbijom itekako ima utjecaj. Je li kontrola koju država provodi i koju imamo vezano za kupnju pesticida u tim zemljama dovoljna? Nadalje, kvaliteta izobrazbe, a koju ste u prijedlogu izmjena zakona naveli kao problematičnu nije na leđima poljoprivrednika već savjetodavaca. Oni su povezani sa sveučilištima koje ste naveli kao subjekt koji obavlja stručne poslove. Koliko usko savjetodavne službe surađuju sa sveučilištem i koliko je intenzivan taj prijenos znanja? Vezano uz samu edukaciju ako je itko pogledao materijale koji se koriste razvidno je da se tu nema bog zna što naučiti jer se govori općenito, a kada se dođe do konkretnog problema i upita koje sredstvo kada i koliko tu najčešće poljoprivrednici ostaju bez odgovora. Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovani zastupnik Vilim Matula. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, državni tajnik naglašava to da smo samodostatni u količinama kada je u pitanju žito i to je u svakom slučaju dobro. Međutim, ljudi koji se bave tom proizvodnjom i koji se baš u to razumiju između ostalog govore o tome kako se to kvalitetno žito vrlo brzo i pšenica i kukuruz da se, prije svega pšenica da se vrlo lako prodaje odma van, da to ide, jedan veliki dio toga da ide u prodaju, a da istovremeno mi izvana umjesto tog srazmjerno kvalitetnog žita koje dakako da se isto tako tretira sa ovim pesticidima kada je potrebno, međutim da dolazi upitno žito prije svega da za hranjenje stoke. Ali nadam se da ćemo u tom smjeru ipak uspjeti ovu godinu koja je na sve načine krizna sve ono što sam rekao i po pitanju rata u Ukrajini, i ova suša koja itekako prijeti. Informacije koje su do nas došle vi kažete da je za sada žito dobro stoji, međutim ljudi nama govore baš tamo oko Županje i to da je srazmjerno malo i da su biljčice srazmjerno male i da je pitanje koliko će biti ove vode i koliko će ona u tome pomoći. Mi iz zeleno-lijevog bloka nismo u tom smislu nerealni da ne razumijemo da konvencionalna poljoprivrede kakvu imamo da traži pesticide, herbicide. Bez toga je uopće nemoguće zamisliti ovu dosadašnju konvencionalnu poljoprivredu i umjetna gnojiva. Da, to razumijemo. Ali želimo naglasiti i tu činjenicu da od 2007. kada je eko proizvodnja bila na samo 0,6% površina da je do 2019. za koju imamo zadnje nekakve relevantne podatke da je ona došla na 7,2% površina što zapravo govori da je u 12 godina 12 puta porasla površina koja je pod ekološkom proizvodnjom i sada je to 2019. je to bilo 108 tisuća i 169 hektara. Od toga pod ratarskom proizvodnjom znači u oranicama, ekološkim oranicama 52 tisuće 587 hektara. Evo govorim o tome ako se donese u panici koja se može zavaljati zbog opasnosti da zaprijeti nestašica hrane i da se zbog toga tržište hranom dovede u raznorazne opasne volatilnosti kako to zovu na tržištu nadamo se da u tom trenutku neće se prekoračiti one mjere koje ovaj Zakon preporuča i koje su i prije bile normalno racionalne i da su se … kao što je rekao kolega Vukas ne bi se niti desila onakva katastrofa i onakav pomor pčela. E sada ja samo želim još upozoriti na to kako ovaj zakon, ponavljam racionalni smo, razumijemo da je nužna, još neko vrijeme je nužna ovakva tradicionalna proizvodnja. Ali evo samo da u uvodu ovoga Zakona da usporedimo što bi bilo kada bi bilo drugačije, kada bi bila ekološka u tom smislu održiva proizvodnja ovaj Zakon kaže ovako: „Ovim se Zakonom uređuje nacionalni akcijski plan ili postizanje održive uporabe pesticida.“ Ovo održiva uporaba prirodnih pesticida ne treba niti stajati jer ako bi se svaki pojam pesticida u ovom zamijenio sa prirodnim pesticidima, vidjet ćete evo sad još samo da takav jedan primjer koliko ovih riječi je potpuno nepotrebno. Sustav izobrazbe profesionalnih korisnika pesticida dakako da je i za jedno i za drugo potrebna izobrazba. Međutim, ne zbog toga što je ovakva opasnost i što su kolege s punim pravom isticali i više puta sam u ove dvije godine slušao koliko alarmantno upozoravaju na opasnosti upotrebe te vrste pesticida i herbicida. Međutim, kada bi to radili sa prirodnim pesticidima takvo nešto ne bi bilo potrebno. Ono što nam govore ljudi, da sada ću spomenuti i još jedan vrlo važan podatak a to je koliko u međuvremenu na toj površini podatak iz 2019. znači imamo 5 tisuća i 153 ekološka poljoprivredna proizvođača i 395 prerađivača. Ali treba uzeti u obzir i ovaj podatak, trenutačno znači u ovom proteklom financijskom rasporedu za ekološku poljoprivredu u Europi je bilo 7,5 milijardi eura za te potrebe zajedničke poljoprivredne politike usmjerene u ekološku proizvodnju. U ovom razdoblju zajedničke poljoprivredne politike znači od 23. do 27. planirano je pak između 38 i 58 milijardi eura. Sada to još po ovom podatku, ne znam kakvi su na kraju ishodi. Moguće da to državni tajnik zna bolje kakvi su ishodi tih pregovora bili za zajedničku poljoprivrednu politiku. Međutim, ono što tvrde iz Europske komisije to bi trebalo dovesti do poboljšanja sljedivosti hrane, veće dostupnosti ekološkog sjemena. E sada pazite i ovo, mi koji smo ponosni na 20% prihoda od turizma, međutim ovaj veliki, veliki novac unutar tog zelenog plana pogotovo posebno usmjeren u ekološku proizvodnju veliki dio tog novca je predviđen za razvoj mreže ekološkog turizma. To bi nam znači pomoglo ne samo da onaj turizam koji nam je ionako jak radi mora i radi one ljepote, ali i zbog ekoloških proizvođača koji se i uz obalu itekako javljaju i sve više ih ima i u Zagori. Međutim, na kontinentu ovakvi poticaji i ovakvi veliki poticaji itekako mogu pomoći. Znači ako je bez poticaja u 12 godina se moglo 12 puta povećati broj površina i ljudi koji se bave ekološkom proizvodnjom pa zamislite što bi bilo tek moguće s ovim. Tu je onda i jačanje lokalnih i malih prerađivačkih pogona to je isto predviđeno, poboljšanje i prehrane životinja i da sada dalje to ne nabrajam. Završit ću ovaj govor s time da osim ove edukaciju koju predviđa Zakon o kemijskim pesticidima da znamo što bi sve mogli naučiti od naših ekoloških proizvođača oni koji se žele baviti ili koji se upravo počinju baviti čisto onako na obiteljskoj razini zato što su ili imali neku tragediju odnosno bolest neku u obitelji što je grozno ili imaju divan razlog koji obično je pravi motivator da ljudi prelaze na ekološku proizvodnju a to je rođenje djece. Sada ću samo najkraće pobrojati recimo mehanička zaštita od štetnika. Protiv letećih štetnika u povrtnjaku mrkvina muha, lukova muha, uši, kupusova muha, veliki kupusar na gredice to ste možda primijetili ljudi stavljaju žute ljepljive ploče. Štetnike privlači žuta boja i oni se zalijepe na to. To su prirodna ljepila. Miješani usjevi protiv bolesti štetnika na žalost neću moći reći koliko nevjerojatnih stvari tu ima a zdravih. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Centra i Glasa sada će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je u drugom čitanju Konačni prijedlog zakona o održivoj upotrebi pesticida. Apsolutno mi u Klubu Centra i Glasa cijenimo da je riječ o jednom izuzetno važnom zakonu. Ali dopustite mi da svoju raspravu nekako počnem malo drugačije. Dakle, pesticidi su sastavni dio života naših poljoprivrednika. Stvari koje vrijede danas bili su posve drugačiji prije 20 ili 30 godina i toga moramo biti svjesni. Tamo negdje kada je krenula tema procjene utjecaja na okoliš zemlja koja je najviše otišla i od koje smo mi učili kako raditi procjene utjecaja za okoliš bila je Nizozemska. Nizozemska je bila naravno godinama i najveći izvoznik cvijeća. Kada je bila tema i strateške procjene utjecaja na okoliš tada smo to naučili od Nizozemske i tada sam tamo vidjela nešto što kod nas nije bio slučaj i neće biti nikada slučaj. Tamo kada netko ide graditi zgradu, kada ide graditi bilo što onda radi iskop dakle zemlje i ono što mora doći, dolazi inspektor i utvrdi kolika je zagađenost te zemlje koju je iskopao pesticidima koje je Nizozemska koristila godinama i onda ovisno o zagađenosti ne može ići ta zemlja iskopana na svaku lokaciju. I osim toga se plaćaju i određene naknade ovisno o zagađenosti koja je bila. Hajdemo biti realni. Mi u Hrvatskoj nemamo takav slučaj. Jednako tako kada spominjem tu Nizozemsku tamo negdje 2000. išla sam dosta često mojoj prijateljici koja živi i jednom prilikom sam ju pitala što da donesem odavde što vi tamo nemate i ona mi je rekla daj mi odi u apoteku, biljnu apoteku i kupi mi sredstvo za uši protiv ušiju za ruže. Ja sam otišla, kupila. Ja kažem ček malo, mislim što je sada razlika između našeg u Hrvatskoj i tamo vašeg u Nizozemskoj? I ona je rekla, vi još uvijek možete koristiti određena sredstva koja mi u Nizozemskoj ne možemo koristiti. Naravno sljedeći put kada sam došla njene ruže su bile najljepše u tom naselju u kojem živi, a onda kada sam išla sam svaki put trebala kupiti sve više i više i rekla sam da će me zatvoriti na granici u jednoj prigodi jer će me tamo proglasiti da sam diler koji nosi sredstva protiv ušiju za ruže jer je cijelo susjedstvo snabdijevala. To vam je stvarnost. Dakle, to vam je stvarnost da neke stvari koje su vrijedile i bile pred 20 ili 30 godina ne vrijede danas i o tome moramo razgovarati i moramo vidjeti gdje idemo i što hoćemo i tako trebamo gledati promjene koje su vezane uz pesticide. Ovaj zakon zapravo on više definira način odnosno definira usavršavanje, definira izobrazbu, definira način na koji to sve je. Ono što iz ovoga Zakona bih ja voljela iščitati i vidjeti je sljedeće, a to je često imam osjećaj i ne samo da osjećaj da mi s jedne strane govorimo o parafiskalnim nametima i nastojimo ih maksimalno ukinuti, a s druge strane imam osjećaj da mimo zakona uvodimo nove parafiskalne namete. Dakle, vezano uz izobrazbu i vezano uz onu dodatnu izobrazbu i cijena koja je mislim da treba o tome dobro promisliti što znači dakle izobrazba, što znači za naše poljoprivrednike tu naknadu koju plaćaju i što znači onaj tehnički pregled strojeva za primjenu pesticida. Dakle, poseban tehnički pregled meni se čini da je to u sustavu parafiskalnih namete nove parafiskalne namete i o tome trebamo dobro promisliti. Jednako tako dobro treba promisliti i u nekim drugim situacijama i u nekoj drugoj priči. Nisam slučajno spomenula i u replici državnom tajniku se vezala uz mogućnost on-line prodaje. Sve zemlje EU zaista nekako razmišljaju o tome da kada je riječ o pesticidima, da oni ne budu u on-line prodaji. Zašto? Zbog krivotvorenja, zbog neupravljanja podacima, zbog dodatnih vjerodajnica. Ali on-line prodaja je činjenica. Ona će ih prije ili kasnije morati saživjeti i o ovom, pa hajmo pogledati toj istini u oči i pripremiti se za tu on-line prodaju a ne kasnije da budemo u čudu jer ona na određeni način će uvesti zaista da netko tko ne treba neka sredstva da ih ima. I dolazim do još jedne teme koja je vrlo interesantna, to je tema upotrebe dronova. Onaj nesretni dron koji je završio u onoj rupi na kojoj su stajali svi dužnosnici, premijer i svi njegovi ministri i gledali što se desilo, kad se taj dron, prvi naslov kad sam vidjela ja sam mislila da je to onaj nekakav mali dron sa kojim se može upravljati. Dronovi su isto činjenica i mislim da bi bilo puno bolje da kad već znamo da postoje činjenice mi imamo često u zakonodavstvu, ja imam osjećaj da mi zapravo rješavamo posljedice, a ne preveniramo čak ni kad znamo. Ako znamo da postoji mogućnost on-line prodaje, ako znamo da postoji mogućnost korištenja dronova zašto mi to unaprijed ne napravimo korak i probamo to definirati kroz zakonske odredbe, načina na koji se s tim upravlja, naći što hoćemo jer onda mi svaki put kaskamo. Kad se to desi onda mi idemo mijenjati zakone kojim popeglavamo ili nešto reguliramo. Mislim da bi bilo puno bolje i čini mi se da bi poruka trebala biti i nakon drugog čitanja, da naše ministarstvo, da mi otvorimo temu koja treba otvoriti na razini EU, dakle ne trebamo svaki put klimati i čekati da otvori temu netko drugi. Hajmo otvoriti temu i vidjeti zašto ne možemo regulirati on-line prodaju, zašto nam je to problem. Da li to uopće želimo regulirati ili ne želimo regulirati, kako skladištimo odnosno tema, otvara se naravno tema i prodaje i skladištenja i svega ostalog. Pa hajdemo to pokrenuti pa raspravljati pa vidjeti dokle ćemo doći zajedno sa ovim sretnim ili nesretnim dronovima. I nešto što bih htjela naglasiti je uloga inspekcije. Ja ulogu i to je tema o kojoj vrlo rado govorim, govorit ću i ovaj put. Ja ulogu inspekcije i Državnog inspektorata u našem životu, u stvarnom životu ne doživljavam na način koji ide negdje, koji ide okolo, koji piše kazne i koji onako zločest i rekao e vi bi to trebala znati, a ne znate. Ja mislim da svi inspektori moraju biti izuzetno stručno obrazovani, dakle oni moraju imati izuzetno dobro obrazovanje vezano uz procedure, uz sve ono upravni pravni postupak, ali moraju biti i stručno obrazovani i vezani uz sektor ili vezani uz područje koje pokrivaju. I uvijek mislim da prvi dolazak inspektora treba biti edukativan. Čak mislim da određene vratit će se ili ćemo se vratiti u nekakav život ili smo mogli putem različitih Zoom konferencija da dio predavanja moraju raditi inspektori za sve one koji zaista kada je riječ o pesticidima, za sve one koji jesu da se ljudi, gdje ljudi mogu postaviti pitanje. Mislim da je to neusporedivo bolje i sigurna sam da inspektori moraju imati i edukativan karakter. Ono pitanje koje nisam uspjela postaviti, a koje će biti zanimljivo koliko mi zapravo inspektora imamo? Koliko mi zapravo inspektora imamo, koliko oni zaista ovom svom edukativnom dijelu djeluju, koliko oni rješenja donose, koliko su oni uopće, koliko im je tema pesticidi, upotreba, dakle ovo što je u naslovu održiva upotreba pesticida u fokusu njihovog djelovanja ili imaju sve druge teme, a ovo im je nekako ispod radara. Moje iskustvo sa inspekcijom je sljedeće i to uvijek govorim i uvijek ću govoriti. Mi smo mala zemlja. Kod nas kad inspektor ode i nešto napravi ne znam u Istri to se isti čas dozna u Slavoniji ili obrnuto. To znači kad je riječ i o ovakvim stvarima, kad će inspektor postupati i odraditi svoj posao u nekom dijelu Hrvatske to će se vidjeti i u nekom drugom dijelu. Dobro je da je dio ovog zakona posvećen pčelama. Te pčele uvijek izazivaju burnu raspravu u našoj sabornici i dobro da je i o tome moramo voditi računa, ali nekako sam ja odlučila pčele ostaviti za pojedinačnu raspravu, jer one to zavređuju. Hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a govorit će poštovana zastupnica Marijana Petir, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, zastupnice i zastupnici. Pesticidi koji se upotrebljavaju u poljoprivredi i šumarstvu za zaštitu usjeva i ostalog bilja od štetnih organizama i bolesti potrebni su za postizanje ciljeva u pogledu zdravlja bilja i sigurnosti opskrbe hranom. Međutim, prekomjerna upotreba i ostale neprimjerene upotrebe pesticida mogu negativno utjecati na tlo, vodu, poljoprivredu i biološku raznolikost. To može imati učinak i na zdravlje bilja, životinja, ljudi. Stoga je potrebna upotreba sredstava za zaštitu bilja takva koja će biti prilagođena propisima EU o pesticidima. Ti propisi su naravno izuzetno strogi. U okviru Strategije „Od polja do stola“ jednog od središnjih stupova europskog zelenog plana Europska komisija postavila je opće ciljeve za održivu uporabu pesticida. Jedan od tih ciljeva je smanjenje uporabe i rizika od kemijskih i opasnijih pesticida u EU za 50% do 2030. godine. Zajednička poljoprivredna politika temelj je za održivu uporabu pesticida u poljoprivredi tako što poljoprivrednicima pomaže zaštititi njihove usjeve i održati prinose, te ujedno očuvati poljoprivredne ekološke sustave. Novi ZPP obuhvaća novu zelenu arhitekturu kojom će omogućiti alternative štetnim pesticidima. Primjerice u okviru poboljšane uvjetovanosti novog ZPP-a stvorit će se jača osnova za pravne standarde za ispravnu upotrebu pesticida. Osim toga znatan dio proračuna ZPP-a bit će namijenjen za programe za ekologiju kojima se mogu podržati i dobrovoljne prakse poljoprivrednika i pridonijeti održivoj uporabi pesticida. Osim toga plaćanja za upravljanje zemljištem, ulaganja, stjecanja znanja, inovacije i suradnja bitni su za održivu uporabu pesticida i oni će se i dalje financirati u okviru potpore za ruralni razvoj. Europska komisija je u analizi koju je izradila za nacionalni strateški plan Hrvatsku istaknula kako je trend smanjenja rizika povezanih s upotrebom pesticida u Hrvatskoj izraženiji nego na razini Europske unije što vrijedi i za trend antimikrobnih sredstava te da Hrvatska ima dobro opće stanje i zaštitu prirodnih resursa kao i najveći potencijal u Europi za razvoj biogospodarstva. Naravno da to ne znači da mi nemamo prostora za napredak posebno kada je riječ o području održive uporabe pesticida. Zahvaljujem predlagatelju na prihvaćanju primjedbi izrečenih pri raspravi o Prijedlogu zakona jer je naš klub zastupnika predložio da se članak 33. nomotehnički doradi, pojasni i uskladi s odredbama Zakona o sjemenu, sadnom materijalu i priznavanju sorti poljoprivrednog bilja zbog toga što je taj članak kod nas izazivao zabrinutost da poljoprivrednici neće moći sami kupovati pesticide za tretiranje sjemena kao profesionalni korisnici pesticida zbog toga što su neki pesticidi za tretiranje sjemena rješenjem određeni za uporabu samo profesionalnim korisnicima za profesionalnu primjenu. Ministarstvo je u članku 17. Konačnog prijedloga zakona dodalo da za obavljanje poslova primjene pesticida na vlastitom poljoprivrednom gospodarstvu posebice tretiranja sjemena osoba mora biti punoljetna i imati završenu najmanje osnovnu školu što je kriterij za profesionalne korisnike i jasno propisuje da poljoprivrednici mogu sami nabaviti pesticide namijenjene profesionalnim korisnicima i tretirati sjeme proizvedeno na vlastitom poljoprivrednom gospodarstvu. Također pozdravljamo jasnije definiranje pojma pružanja usluge tretiranja oko čega su naši zastupnici kao i Odbor za poljoprivredu u prvom čitanju imali primjedbe jer se iz teksta moglo zaključiti da će poljoprivrednici biti u obavezi zapošljavati osobu s potrebnim kvalifikacijama za tretiranje svojih usjeva što bi naravno zahtijevalo i dodatne troškove i na to smo upozorili. Jasnijim definiranjem ta je dvojba sada otklonjena. Pozdravljamo i novi članak o pružanju usluge tretiranja bez naknade a koji će omogućiti nesmetano obavljanje poljoprivredne djelatnosti za osobe koje nisu u mogućnosti proći propisanu izobrazbu ili nemaju uređaje za primjenu pesticida. Prihvatili smo i u prvom čitanju prijedlog zabrane primjene pesticida opasnih za pčele u vrijeme cvatnje poljoprivrednih kultura i propisivanje prekršajnih odredbi za nepoštivanje istog. Mislimo da dopuna ove odredbe na način da se zabranjuje primjena pesticida opasnih za pčele uključujući i medonosne pčele, bumbare i solitarne pčele bi trebala poslati još jasniju poruku ove zabrane i naglasiti koliko su nam oprašivači važni u proizvodnji hrane te da moramo učiniti sve kako bi ih zaštitili od negativnih utjecaja. Izvješće Europskog revizorskog suda iz 2020. godine o održivoj uporabi sredstava za zaštitu bilja ukazuje da je ostvaren ograničen napredak u mjerenju i smanjivanju rizika korištenje sredstava za zaštitu bilja. Poljoprivrednici su obavezni primjenjivati integriranu zaštitu bilja, ali to nije uvjet za dobivanje plaćanja u okviru zajedničke poljoprivredne politike te sud smatra kako je to razlog što se ne poduzimaju odgovarajuće mjere kojima bi se zajamčilo da poljoprivrednici primjenjuju tu praksu. Primjena načela integrirane zaštite bilja obavezna je za korisnike, ali su provjere ispunjavanja ove obaveze u državama članicama ograničenog opsega. Pravila zajedničke poljoprivredne politike u državama članica zahtijevaju i uspostavu savjetodavne službe za poljoprivredna gospodarstva kao i pružanje savjeta o integriranoj zaštiti bilja svim poljoprivrednicima. Zbog toga ću još jednom jasno apelirati da se savjetodavna služba mora kapacitirati jer danas jedan savjetnik dolazi na 585 poljoprivrednih gospodarstava što je nedostatno. Potrebno je ulagati također i u znanje samih savjetnika kako bi oni mogli kasnije ispravno savjetovati poljoprivrednike. Ukratko, nejasno definirani kriteriji, rokovi, procedure monitoringa ali i nedovoljna prilagodba javnih službi koje bi trebale biti potpora poljoprivrednicima u procesu smanjenja upotrebe sredstava za zaštitu bilja razlog su koji ograničava punu primjenu načela integrirane zaštite bilja, pa time i smanjenje uporabe pesticida i to je problem koji pogađa cijelu Europsku uniju i na koji odgovor moraju dati nadležne institucije Europske unije uključivanjem mjerljivih kriterija povezanih sa integriranom zaštitom bilja u okviru zajedničke poljoprivredne politike, ali i provjerom prijenosa ovih pravila i praksi u samim državama članicama. To je bitno zbog održive poljoprivredne proizvodnje, ublažavanja negativnog utjecaja pesticida na okoliš kao i na ljudsko zdravlje. Kada govorimo o utjecaju na ljudsko zdravlje Svjetska zdravstvena organizacija ukazala je kako visoko opasni herbicidi mogu imati akutne ili kronične toksične učinke, a poseban rizik predstavljaju za djecu te se radi o problemu koji izaziva globalnu zabrinutost, pa bi smjernice i pravni okviri o uporabi, upravljanju i prometu pesticidima, ali i njihovom skladištenju i rukovanju trebali biti dostupni svima. Iako su nam pesticidi pomogli u smanjenju pojavnosti bolesti biljaka i osiguranju stabilnosti poljoprivredne proizvodnje zanemarili smo tijekom vremena one štetne elemente koji proizlaze iz njihove uporabe. Uz zdravstveni aspekt moramo se usmjeriti i prema onom okolišnom tj. utjecaju koji uporaba pesticida ima na biljni i životinjski svijet u koji se ispuštaju, a kojim se narušavaju prirodni procesi u okolišu. Posebnu pažnju treba posvetiti kontroli poljoprivrednih proizvoda koji dolaze iz trećih zemalja u kojima su dozvoljena sredstva koja nisu dozvoljena na području Europske unije što znači da nisu dozvoljena niti na području Hrvatske. Takvi proizvodi predstavljaju potencijalni rizik za zdravlje naših potrošača. Ujedno su nelojalna konkurencija našim poljoprivrednim proizvođačima i njihovim proizvodima i zato ovim putem želimo još jednom pozvati na učestalije inspekcijske kontrole voća i povrća koje se uvozi iz trećih zemalja na hrvatsko tržište, a kako bi doista osigurali zaštitu zdravlja naših potrošača i kako bi zaštitili i naše poljoprivredne proizvođače. Ovo je ujedno i prilika da još jednom pozovemo sve naše građane da kupuju hrvatsko jer hrvatsko je najbolje. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj SDP-a, a govorit će poštovana zastupnica Martina Vlašić Iljkić, izvolite.
Poštovane kolegice, poštovani kolege. Kako kaže stara narodna izreka ono si što jedeš, a u našem slučaju zdravu hranu je pojela inflacija. Konzumacija zdravih namirnica i prehrane je preporuka svakog stručnjaka iz područja očuvanja zdravlja iako moramo biti svjesni da rastući troškovi poskupljenja energenata dovode do toga da će finalni proizvod biti skuplji za proizvesti, a samim tim i nedostupniji za hrvatskog građanina. Prema podacima istraživanja Eurobarometra 2/3 hrvatskih ispitanika izjavilo je kako je nesigurnost hrane glavni faktor pri kupnji, a najviše ih brinu pojave stočnih bolesti, bakterija, te prisustva tragova antibiotika, hormona i pesticida u hrani. 80% svih bolesti prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji je povezano sa konzumacijom hrane. Stoga je vrlo važno razvijati svijest kod ljudi o kontroliranim uporabama pesticida ili traženju adekvatnih alternativa tretiranja, što je odgovornost države da ponudi poljoprivrednicima adekvatnu zamjenu u zaštiti njihovog prinosa. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o održivoj uporabi pesticida, a kao razlog za donošenje su uočeni određeni nedostaci u postojećim sustavima za postizanje održive uporabe pesticida koje je potrebno poboljšati, te također i prilagoditi europskim Strategijama „Od polja do stola“, Strategiji EU za „Bioraznolikost do 2030.g.“ i Europskom zelenom planu. Europska Strategija „Od polja do stola“ je izglasana u listopadu 2021.g. i predstavlja novi sveobuhvatniji pristup vrednovanju održivosti hrane u Europi. U strategiji je navedeno da je pod hitno potrebno smanjiti ovisnost o pesticidima u području uporabe pesticida i također da je u području uporabe pesticida ključna provedba postojećeg zakonodavstva. Strategijom se definiraju pojedini ciljevi koje je potrebno ostvariti na razini EU, pa tako da je zapravo potrebno smanjiti korištenje pesticida za 50% do 2030.g., smanjiti upotrebu goriva za najmanje 20% do 2030.g., a za 25% povećati površine pod ekološkim uzgojem na razini EU. Želja za većom proizvodnjom i profitom je godinama bio snažni pokretač proizvodnje i nije se puno vodila briga o posljedicama uporabe pesticida. Iako moramo reći da je trend smanjenja uporabe pesticida i veća je osviještenost zapravo ljudi o važnosti proizvodnje i konzumacije zdravih namirnica hrvatska poljoprivreda nema sustavnu podršku i zdravi ekološki proizvod se teško može zapravo proizvesti da je isplativ, a da je dostupan našim kućanstvima. Upravo hrana bez kemije je proizvod sa dodatnom vrijednosti i prilika je da proizvodnju kvalitetnih namirnica nešto što treba detaljno, detaljno razraditi i u čemu se može naći hrvatska poljoprivreda. Istraživanja govore kako 65% hrvatskih kupaca najčešće kupuje u velikim supermarketima, 76% ih obraća pozornost na oznake i deklaracije, a 44% njih redovito izdvaja za kvalitetan proizvod. Svjedoci smo sve učestalijih povlačenja proizvoda sa polica trgovina upravo zbog tih prekomjernih i nedozvoljenih količina pesticida. Na samom početku je definiran zapravo zakon, Nacionalni akcijski plan, još uvijek je važeći dokument nacionalnog akcijskog plana koji je zapravo vrijedio od 2013.g. do 2023.g., izvršena je revizija sa jednim odmakom za razdoblje od 2013. do 2019.g. i o tome je izvješće sastavljeno krajem znači 2021.g.. Ono što zapravo prvo upada u oči je najlošija realizacija u području integrirane i ekološke zaštite bilja gdje su od 7 mjera svega izvršene tek dvije. U zaključku stoji da će biti najveći zapravo izazov predstavljati prihvaćanje općih načela integrirane zaštite bilja od strane poljoprivrednih proizvođača, ali i posebice praćenje stvarne primjene ovih načela u svim sektorima biljne proizvodnje i mjerici stvarne rezultate provedenih aktivnosti, posebice kod onih poljoprivrednih proizvođača koji nemaju stručnu podršku za integriranu proizvodnju bilja. Opće je poznato zapravo da dugotrajne i najsloženije zapravo je ono što treba promijeniti kod ustaljenih navika i razviti svijest o štetnosti nekontrolirane i nestručne primjene zaštitnih sredstava, a o pisanju uputa i financiranje istraživanja primjene i promidžbe ne kemijskih mjera u našem Ministarstvu poljoprivrede se tek razmišlja. Nadalje, u brojnim odredbama što se tiče zakona navode se fito sanitarni informacijski sustav koji će se moći koristiti putem elektroničkih vjerodajnica odnosno kodova. Međutim, čl. 31. propisano je da do uspostave tih vjerodajnica ovlaštene pravne ili fizičke osobe i dalje koriste iskaznice, pa ta mogućnost znači to korištenje sustava za sada ne postoji. Zanimljivo je da rok za uspostavu novog sustava se ne navodi u odredbama zakona, ali se čl. 33. jasno propisuje da distributeri pesticida odnosno poduzetnici trebaju posjedovati odgovarajuću opremu za elektroničku registraciju kupaca i prodavača, te za dostavu podataka o prodanim količinama pesticida. Naravno, ponovno bez navođenja rokova, što znači da bi tu opremu trebali posjedovati od dana stupanja na snagu ovog zakona. Smatramo da takvo ponašanje prema poduzetnicima, ali i drugim fizičkim i pravnim osobama na koje se primjenjuje ovaj zakon nije prihvatljivo i da je potrebno propisati zapravo prijelazni rok za prilagodbu novom sustavu. S druge strane postavila sam upit državnom tajniku koliko informacijskih sustava se planira nabaviti u iduće 2.g. za provedbu ovog zakona ili općenito za znači nadogradnju iz sustava koje koristi Ministarstvo poljoprivrede. Što se tiče ovog zakona i primjene fitosanitarnog informacijskog sustava na mrežnim stranicama kasnije sam vidjela da je raspisan poziv za ponudu, za dostavu ponuda za izradu fitosanitarnog informacijskog sustava, te je rok za prodaju prvog, ponuda 1.4. u iznosu od 185 tisuća kuna bez PDV-a, prema ovom zakonu, ispravite me ako griješim, koji još nije niti raspravljen ili izglasan, a kamoli da je stupio na snagu. To zvuči nelogično, jedno je planirati zapravo u planu nabave nabavu određenih informacijskih sustava, ali drugo je zapravo provoditi postupak dok još zakon nije stupio na snagu. Podržavamo digitalizaciju uprave kao što smo i rekli sa ciljem ubrzavanja i pojednostavljivanja postupka, ali kako se veliki dio financira iz NPOO-a strahujemo zapravo i upozoravamo da treba dobro popratiti i postupovno i procesno što se tiče nabave tih informatičkih sustava kako se ne bi dogodile situacije kao što je to viđeno u Ministarstvu regionalnog razvoja. Podržavamo integriranu zaštitu bilja i ekološku proizvodnju, no međutim smatramo da treba poticati i ostale alternativne metode uzgoja. Naime, zbog nemogućnosti prognoze daljnjeg rasta cijena ulaznih troškova proizvodnje, mogućih nestašica uzrokovanih ratnim zbivanjima u Ukrajini, ali i drugim uzrocima na globalnoj razini mogućih prekida lanaca u lancu opskrbe, potencijalnih pandemija ili epidemija, prirodnih katastrofa, posebnu pažnju zapravo treba posvetiti poljoprivrednom zemljištu i ljudima. Potrebno je stvarati otporni sustav utemeljen na malim proizvođačima zbog njihove fleksibilnosti na lokalnoj proizvodnji i distribuciji. Pozdravljamo izmjene što se tiče jasnih definiranja usluga tretiranja bez naknade. Smatramo da postoji još prostora za olakšavanje obveza poljoprivrednicima poput nepotrebne obnove dozvola za korištenje pesticida ili jasnijeg uređenja sustava kontrole uređaja za prskanje, što je poljoprivrednik dužan platiti, a pitanje koliko se stvarno i realno provjerava ta tehnička ispravnost uređaja. Pozdravljamo također i posebnu zaštitu pčela i divljih oprašivača i uvođenje zabrane primjene pesticida opasnih za pčele u vrijeme cvatnje poljoprivrednih kultura, kao i uređenje primjene pesticida na javnim zelenim površinama, osniva se povjerenstvo za pesticide, zakonom su određene aktivnosti, no nisu planirana financijska sredstva na što će bit utrošena kao primjena, na primjenu ovog zakona. Klub SDP-a će do kraja rasprave podnijeti amandmane jer smatramo da treba zakon doraditi i pojasniti pojedine članke. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta sad će govorit poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedavajući, poštovani g. državni tajniče, tajniče sabora, kolegice i kolege. Dakle Zakon o održivoj uporabi pesticida je pred nama, uređujemo i Nacionalni akcijski plan za postizanje održive uporabe pesticida. Između ostalog nešto ću kratko reći i o sustavu izobrazbe profesionalnih korisnika pesticida, distributera i savjetnika, pa onda naravno i o uporabi elektroničkih vjerodajnica odgovarajuće razine za pristup fitosanitarnom informacijskom sustavu. U čl. 17. u st. 5. propisuje se slijedeće, za obavljanje poslova primjene pesticida na vlastitom poljoprivrednom gospodarstvu, posebice tretiranja sjemena, osoba mora biti punoljetna i imati završenu najmanje osnovnu školu, što su uvjeti koje potencijalni korisnik mora ispuniti prije nego pristupi izobrazbi, a potom i primjeni sredstava ukoliko naravno položi tečaj. Osobno ne vidim prepreku da osoba nakon položenog ispita koristi sredstva u vlastitom vrtu primjenjujući propisane protokole. E sad, kako u praksi izgleda dobivanje potvrde i završavanje izobrazbe, tu puno toga ovisi i o predavačima i o samim korisnicima. No evo osnovnih fakata koje sam skinuo vrlo jednostavnom i brzom Internet provjerom. Izobrazba za sigurno rukovanje i primjenu pesticida, tako se zove tečaj, može mu pristupiti apsolutno svatko kako sam već rekao koji je punoljetan i ima završenu osnovnu školu. Ta se izobrazba najčešće provodi na institucijama za obrazovanje odraslih. U ovome slučaju tj. slučaju kojeg sam ja pronašao izobrazba traje 6 sati, aktivno je 5 sati, jedan sat su pauze i košta 3 stotine i 20 kuna. E sad, u tih 5 sati polaznici će učiti o zakonskim propisima, održivoj poljoprivredi, štetnim organizmima, sredstvima za zaštitu bilja, opasnostima i rizicima korištenja tih sredstava, ostacima pesticida, zaštiti voda, rezistentnosti, ne ciljanim organizmima, prometu i skladištenju pesticida, te uređajima za primjenu sredstava za zaštitu bilja. To će sve naučiti u 5 sati i nakon toga kad polože ispit odnosno ako polože ispit dobit će potvrdu i naravno odgovarajuću iskaznicu pomoću koje će u sustavu, u ovom slučaju kod nas u poljoprivrednim apotekama moći koristiti, kupovati i koristiti pesticide. U načinu na koji poljoprivredne ljekarne prodaju pesticide korisnicima ima li oni ili u lošim slučajevima nemaju, nema li iskaznicu, govorit ću kasnije u pojedinačnom izlaganju jer jednostavno neću stići, ali sustav ovdje očigledno ne funkcionira. Zakonom se rješava odnosno uređuje rukovanje pesticidima, skladištenje i postupanje sa ambalažom pesticida i ostacima u ambalaži. Svakako tražit ćemo bolju kontrolu povrata ambalaže pesticida. Ona se za sada vrši jednom godišnje, nažalost dobar dio se spali u prirodi po kraju uporabe. Potrebno bi bilo dobro razmisliti i natjerati na jedan način prodavače sredstava da u većoj mjeri prihvaćaju povrat ambalaže te da izdaju potvrde o povratu bez kojih predlažemo ne bi se moglo ponovno nakon isteka određenog vremenskog roka kupiti pesticide odnosno sredstva za zaštitu bilja. Isto je već doduše propisani znam reći će mnogi, ali u praksi priznajem vidimo i sami baš i ne živi. Slijedeće čime se u ovome zakonu treba pozabaviti je i ono što se spomenulo, a to je integrirana zaštita bilja. Dakle, da citiram, integrirana zaštita bilja je ekološki prihvatljivija zaštita ekonomski važnih poljoprivrednih kultura od štetnih organizama. Osim kemijskih mjera zaštite kada su iscrpljene sve ostale, u integriranoj se zaštiti bilja koriste ne kemijske mjere zaštite kao što su agrotehničke mjere, primjena plodoreda zdravstveno ispravnog sjemena itd., fizikalne mjere mehaničko uništavanje korova, lovke i mamci te biološke mjere, korištenje prirodnih neprijatelja najčešće kukaca i bakterija. U ovom sustavu zaštite bilja nastoji se populaciju štetnih organizama držati u tolerantnoj mjeri. Želja je svesti na minimum negativnosti konvencionalne zaštite bilja i intenzivne poljoprivredne proizvodnje čije se posljedice očituju. Poput zagađenja tla i voda te ekonomske neisplativosti poljoprivredne proizvodnje. Integriranom se zaštitom potiče biološka raznolikost koji ima funkciju samoodrživosti sustava. Razmatraju se sve mogućnosti smanjenja uporabe pesticida u svrhu proizvodnje hrane manje opterećene ostacima agrokemikalija i naravno ekonomski isplativije proizvodnje. U ovom se zakonu uređuje i primjena iz zraka te obavještavanje javnosti o istoj. Koliko je poznato s našim poljoprivrednim stručnjacima iz Domovinskog pokreta aviotretmani su gotovo pa u potpunosti iščezli. Možda i ne toliko zbog načina primjene koliko zbog nedostataka pilota, nedostataka naravno poljoprivrednog zrakoplovstva, gubitaka u primjeni sredstava, a gledajući provedeno e-savjetovanje bilo je pokušaja lakše uporabe dronova u poljoprivredi i korištenju precizne poljoprivrede kakvi su primjeri viđeni u većim i razvijenijim tvrtkama primjerice Belje d.d., no za sada barem koliko možemo vidjeti ti su prijedlozi odbijeni. Aviotretiranje se uglavnom svelo na korištenje pesticida u zaprašivanju komaraca o čemu naravno svake godine još nekoliko mjeseci ćemo pričekati pa ćemo pisati i čitati u novinama što se sve zbiva u Osijeku i njegovoj okolici. Naravno aviotretiranje koristi se i za eventualno suzbijanje štetnika u šumarstvu kada dođe do jačeg napada štetnih vrsta. Pozdravljamo i posebne mjere zaštite okoliša, smanjenje uporabe pesticida i smanjenje rizika u određenim područjima koja koristi šira javnost ili osjetljive skupine kao što su javne zelene površine uključujući javne vrtove i parkove, sportske i rekreacijske terene, školska i dječja igrališta, područja u neposrednoj blizini zdravstvenih objekata, različita urbana područja, područja ekološke mreže Natura 2000, područja strogih rezervata, posebnih rezervata, nacionalnih parkova, parkova prirode te ostalih područja zaštićenih temeljem posebnog propisa iz područja zaštite prirode. Dakle, kada smo već spomenuli Osijek znamo da se u neposrednoj blizini nalazi Kopački rit jedan izuzetno bitan nacionalni park i to očigledno ovdje problemi tretiranja komaraca odnosno zaprašivanja komaraca i problem zaštite nacionalnog parka su dva problema koji dolaze u direktnu koliziju. Izuzetno je važno naravno spomenuti i Članak 71. ovog zakona koji nam govori o potrebama da se pčelare obavijesti prije primjene pesticida na određenom području. Spomenuli smo ovdje u uvodnoj raspravi odnosno u replikama situaciju iz lipnja 2020. godine kada je Međimurju navodno budući da sam nalaz inspektorata nije direktno upućivao, navodno zbog pretjerane i nestručne upotrebe pesticida uginulo gotovo 60 milijuna pčela. Čuli smo ovdje da su sredstva pronađena u mjeri 5 i da su pčelari obeštećeni što svakako apsolutno pozdravljamo. Govorit ćemo malo kasnije, kažem govorit ću još i u pojedinačnom izlaganju, pa i u završnom o problemima pčelara ne samo u Međimurju. I evo za kraj pozdravljamo naravno da se pojača kontrola primjene pesticida i na javnim i zelenim površinama. Treba obratiti pažnju na zaštitu najranjivijih skupina, predškolsku i školsku djecu, bolesne osobe. Pročitao sam eto u tom predmetnom članku moramo priznati izgleda poprilično dobro pokriveno no pitanje je može li se isto unaprijediti baš zbog ranjivih skupina prvenstveno djeca koja vjerojatno ne pridaju dovoljnu pažnju. Kao ideja došao je i prijedlog upoznavanja djece sa štetnim posljedicama pesticida primjerice kroz dio nastave, određeni dio školskih sati gdje bi ih se upozorilo na znakove koji upozoravaju na zabranu korištenja takvih površina. Možda bi to eto i trebalo provjeriti sa nekom od osnovnih škola odnosno poštovani državni tajniče pa vas, zamolit ću vas kasnije u komunikaciji i za tu informaciju. Dakle, informiramo li dovoljno djecu o opasnosti prilaska područjima koja su tretirana nekim od pesticida. Zakon još regulira i pokazatelje rizika, pružanje usluga tretiranja, izvješćivanje i razmjenu informacija ovlaštene stručne institucije i zadaće istih, povjerenstvo za pesticide te naknade i prekršaje te nadzor nad provedbom ovog zakona i propisa donesenih na temelju ovoga zakona. Dakle, svaki zakon koji na bilo koji način povećava zdravlje hrane, a onda naravno i našeg prostora, ljudskog zdravlja te onoga što konzumiramo svakako treba pozdraviti, pa će tako i ovaj zakonski prijedlog u drugom čitanju Klub zastupnika Domovinskog pokreta podržati. Hvala.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu pa će prvi govoriti poštovani zastupnik Marin Miletić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a g. Reiner, poštovani g. Bukarica, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Nemojte mi zamjeriti na ovom intuitusu na početku na uvodu, dakle koliko smo u problemima Bog dragi nam jedino može pomoć, pa onda s obzirom na to pozivam sve vas dragi kolege kojima to nešto znači naravno, sutra je u 8,30 molitveni doručak pa se pojavite tamo, bilo bi dobro da svi naravno kojima to nešto znači da se pomolimo zajedno dragom Bogu da nas čuva, dakle to na početku. Dakle, ono što sam još htio progovoriti ovdje u ime kluba sam bio koncizan i jasan, pa ajmo onda tim slijedom. EU je shvatila koliko je važna poljoprivreda i koliko je važno očuvati poljoprivredu i proizvodnju hrane od pesticida tako da imamo još daleku 2002.g. kada su to svojom uredbom posložili. Onda imamo 2009. isto važnu dakle u pogledu dokumenata koji govore o uporabi pesticida i onda imamo 11. prosinac 2019. tzv. green new deal i kada ide priča široka, ali govori se konkretno i o uporabi pesticida. Poljoprivreda je glavna tema idućih, znate koliko? 20 godina, 20 godina, nema te teme koja može u bilo kojem pogledu natkriliti poljoprivredu, samodostatnost, proizvodnju ekološke hrane. I zato sam rekao državni tajniče dakle i akcijski plan proizvodnje hrane mora biti u fokusu svih onih koji imaju bilo kakvu odgovornost u hrvatskom narodu u Hrvatskoj državi. Ono isto što bi htio reći, pohvaliti dvije, tri stvari. Dakle, osobito jako mi je bitna priča zaštita pčela i zato u čl. 71. dobro je da ste vrlo studiozno razradili i naveli oprašivanje i zaštita pčela, bumbara i cijele te priče cijelog sustava jer i djeca valjda u 3. osnovne znaju da ako nam nestane pčela ne piše se i nama dobro. I zato mi je drago da ste računali na brigu o pčelama. Isto tako dobro ste posložili priču izobrazbe. Imamo studente Agronomskog fakulteta, šumarskog koji stotine sati imaju baš stručne tematike i potpuno je nelogično da onda ti ljudi poslije trče po neke kartice, tako da i to je ono što je dobro. Ono što mislim da bi moglo biti bolje, s obzirom na naše iskustvo na dronovima, onim puno opasnijim, mislim da bi bilo dobro da se omogući poljoprivrednicima uporaba dronova u pogledu zaprašivanja i svega ostaloga u samoj poljoprivredi na njivama i poljima. Ono što mislim da bi isto tako bilo dobro, iako ste mi rekli da je posao Državnog inspektorata, moramo uvijek biti otvoreni i jasni, dakle uporaba krivotvorenih pesticida je veliki kriminal, veliki kriminal i velike igre se tu igraju. I zato taj naš državni, ogromni, golemi Državni inspektorat mora raditi kvalitetno svoj posao i paziti, dakle paziti da nam ne prolaze ispod radara, a neki kažu da ima jake senzore, pa onda prođu nam ne samo ove stvari koje nam ne bi smjele proć, nego nam prođe i hrana koja je prepuna otrovnih pesticida ili zabrinjavajućih koje onda dolaze kao hrana građanima RH. Važno je prisjetiti se da godišnje vjerovali ili ne 3 milijuna ljudi se otruje od pesticida, a čak oko 200.000 više od 200.000 godišnje umre od posljedica trovanja pesticidima. Istinabog dakle ne u našoj zemlji nego to su pretežito one siromašne zemlje i države, ali ovo je vrlo, vrlo važno isto tako progovoriti. Dakle, još jednom, zaštitimo naše poljoprivredne proizvođače, učinimo svi da Hrvatska bude samodostatna, sačuvajmo našu vodu, zaštitimo je Ustavom. To su teme koje bi nama trebale svima biti u fokusu. Dakle, slobodan čovjek ima svoju zemlju i na svojoj zemlji nešto proizvodi i onaj koji ima svoju zemlju i koji ima svoju hranu on ne ovisi o nikome, a mi smo premala zemalja da bismo ovisili o stranim gospodarima. Dosta nam je tih stranih gospodara, imamo loša iskustva s njima. Čuvajmo našu slobodu.
Imamo nekoliko replika, poštovana zastupnica Ban Vlahek najprije.
Zahvaljujem. Poštovani kolega. Opće je poznato da je najdugotrajnije i najsloženije promijeniti ustaljene navike i razviti svijest o štetnosti nekontrolirane i nestručne primjene zaštitnih sredstava, a u pisanju uputa i financiranja istraživanja zaštitu u Ministarstvu poljoprivrede se tek razmišlja. Dodatno glavninu ovog posla trebala je odraditi Savjetodavna služba koja više ne postoji. Možete li se složiti sa mnom da neučinkovitost i kašnjenje po ovom pitanju dodatno zabrinjava s obzirom na obaveze koje imamo vezane uz smanjenje upotrebe sredstava za zaštitu bilja za 50% do 2030.g., a sukladno Europskoj strategiji Od polja do stola? Hvala.
Poštovani zastupnik Miletić.
Hvala vam kolegice Boška Ban Vlahek na pitanju. Pa znate šta, ja vam se trenutno osjećam tako, ali mislim da dijelim emocije većine građana RH. Znači kad si dugo vremena gladan i onda ti neko donese jest, a on ako ti donese koricu kruha ti si sav sretan, pa onda ako još namaže masti ko naše babe što su ono nas kad smo bili gladni, pa mast, ti kažeš uu čovječe, niko ne razmišlja o nekoj dobri salati, o nekom mesu, o nekom dobrom obroku, tako mi se čini da smo i mi sada. da smo i mi sada. Dakle, 2019. smo imali green new deal, mi 2022. o.k. 2002. još je Europa posložila tu priču. Mi sad slažemo. Sa svime se slažem što ste rekli, velik je problem i ovaj savjetodavni dio, velik je problem, dakle što mi opet imamo jedan zakon koji mi mislimo da će funkcionirati sam po sebi ali me toliko, mene osobno raduje ono dobro unatoč tome što smo godinama gladni.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Poštovani kolega koje je vaše mišljenje što se tiče zapravo prilike da Ministarstvo poljoprivrede kreira konačno alternativne metode, odnosno mjere uzgoja u uskoj suradnji sa akademskom zajednicom i organizacijama civilnog društva, zadrugama i poljoprivrednim gospodarstvima koje već primjenjuju takve alternativne načine uzgoja. Uvjereni smo zapravo da u Hrvatskoj postoje brojni pozitivni primjeri što se tiče, znači primjene alternativnih metoda uzgoja i takvi zapravo već korisnici odnosno provoditelji mogu zapravo biti i oni koji će provoditi i izobrazbu u suradnji sa ministarstvom kako to se može odraditi na drukčiji način. Takvu mogućnost bi trebalo možda uvesti i u zakon, no o tome nema govora. Tako da mislim da ministarstvo propušta ovdje priliku da se okrene malim i srednjim poljoprivrednicima i alternativnim metodama uzgoja [[Upadica Reiner: Hvala.]] kako bi se zapravo sačuvali prirodni resursi.
Hvala. Poštovani zastupnik Miletić.
Ono što je mene životno iskustvo naučilo da puno puta se dogodi da netko tko je gore negdje na nekoj visokoj stolici uglavnom izgubi uopće realnost onoga što jest. Zato preporučam svim svojim kolegama da što češće šetaju među građanima, da odlaze na place, da šetaju ulicama, da razgovaraju sa ljudima. Ha nekad te netko malo ćušne, nekad dobiš malo po nosu, mislim figurativno je li, ali ne dao bog je li fizički. Ali je važno da čujemo što ljudi misle. Tako da ja definitivno kad bi to bilo moje područje, mislim vjerojatno neću nikad biti ministar poljoprivrede, prije ću biti ministar sporta, ali dobro i odvojit ćemo Ministarstvo sporta od turizma jer je to, dakle nevjerojatno da Ministarstvo sporta i turizma bude zajedno. No, dakle potpisujem sve što ste rekli i mislim da je jako važno da osluškujemo i čujemo male ljude, poljoprivrednike. Male pod navodnicima, naravno ljude koji su tu u svakodnevici sa konkretnom temom. Hvala.
Hvala lijepo. Sada će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa kolegicom, kolegice i kolege. Ja ću se u pojedinačnoj raspravi vezano uz zakon koji imamo u drugom čitanju o održivoj upotrebi pesticida vezati i govoriti o pčelama, govoriti o temi urbanog pčelarstva. Dakle, urbano pčelarstvo kod nas nije regulirano. Urbano pčelarstvo kod nas ni zakonom nije definirano. Dakle, to su svi oni pčelari koji se s tim bave u urbanim područjima Republike Hrvatske. I te pčele su bespravni graditelji, jer zaista i u urbanim prostorima postoje i te pčele bespravno tamo žive i obitavaju. Na području grada Zagreba ima prema nekim podacima oko 500 zajednica. Te pčele koje tu jesu se onako popularno zovu purgerice i one su bespravne. One nisu regulirane na odgovarajući način i želja je da se regulira ostaje samo na razini želja, a nije definirano. Hajdemo malo vidjeti kako je to i što je svijet tu napravio. Recimo Berlin, tamo na parlamentu Berlina postoji zajednica pčela, proizvodi med i taj med kad idete u posjet parlamentu onda dobivate jedan od recimo suvenira je taj med koji se tamo proizvodi. Hajdemo recimo vidjeti SAD koje odu uvijek korak naprijed pa odu i ovaj put. Tamo je kad živite na vrhu nebodera i ako se slučajno bavite urbanim pčelarstvom to vam onako pokazuje vašu svijest o prostoru, svijest o zaštiti okoliša i sve ostalo. Hajdemo vidjeti Austriju. U Austriji je recimo na bečkoj operi jednako tako je jedna zajednica pčela i tamo se isto tako proizvodi med i taj med kad kupujete je znatno vrijedniji od nekog drugog. Borba za urbano pčelarstvo kod nas postoji samo borba, iako u stvarnosti postoje. Dakle, ono rađeno je pred nekakvih pola godine i jedno istraživanje među građanima i otprilike 80% građana je ono koje podržava i da se urbano pčelarstvo zaista regulira. Važno je i to se da regulirati, postoji ona jedna tabla da postoje pojedine zajednice pčela, jer je važno iz razloga jer postoje građani koji su alergičari, koji imaju nekakve druge stvari. Da ne kažem da je kod nas u Hrvatskoj, odnosno u gradu Zagrebu tema urbanog pčelarstva čak bila potaknuta jer je bavljenje pčelarstvom bilo vezano uz pojedine udruge veterana Domovinskog rata, jer je bavljenje pčelarstvom u smislu određenih, dakle uopće da se bave u smislu terapije nakon svega onog što je bilo pokazalo dobro. U nekoliko navrata sam probala i sa amandmanom i sa nekim drugim načinom u jedan od zakona reći da treba definirati u zakonu mogućnost urbanog pčelarstva, jer kad u gradovima to pokušavate provesti kroz njihove odluke o komunalnom redu, onda uvijek dobijete jer sve odluke o komunalnom redu u gradovima govore o tome da ne možete držati domaće životinje, a pčele su domaće životinje. I onda vam je kroz te odluke ne možete to izdefinirati. Što vam zapravo želim reći? Želim reći da je i ovo jedan od zakona koji zaista govori o tome, govori pogotovo ona upotreba pesticida na zelenim površinama. Upotreba pesticida koja je na određenim drvoredima, da je važno da se to regulira, ali jednako tako bi bilo dobro da napravimo jedan iskorak i da konačno reguliramo i definiramo temu urbanog pčelarstva jer ono postoji, ono u naravi je i ljudi se s tim bave i zašto to zaista pitam ovo ministarstvo od tih pčela, ja govorim o pčelama koje su u Zagrebu, stvaramo bespravne graditelje, stvaramo bespravne korištenje prostora zato jer on tu samo može biti dobro, može biti pozitivno, može se na dobar način regulirati, a mi pred tim onako lijepo čvrsto žmirimo, pa nemojmo žmirit, pa adjemo regulirat, pa ajdemo to izdefinirat. I ovaj zakon koji govori i o upotrebi pesticida u gradovima i u urbanim prostorima zaista govore i o našem stavu prema pčelarstvu općenito, a pogotovo o temi urbanog pčelarstva. Ja neću propustiti niti jedan zakon koji će definirati pčelarstvo da ne govorim o tome jer zaista sam sigurna da je to jedan iskorak i sigurna sam da to govori i o kvaliteti života i o onom što mi kao zemlja hoćemo i želimo. Hvala.
Hvala. Replika poštovanog zastupnika Dretara.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedavajući. Uvažena zastupnice Mrak-Taritaš, evo moje pitanje je iz vaše struke, vi ste arhitektica po struci, jel tako?
Jesam.
Englezi evo vrlo brzom pretragom na internetu našao sam slijedeći podatak. Englezi su u svoje zakone unijeli odredbu, ispričavam se, da svaka zgrada viša od 5 metara mora imati ugrađene posebne tzv. pčelinje cigle koje osiguravaju gnijezda za pčele, prvenstveno za pčele samice. A budući da znamo da nas uskoro u Hrvatskoj očekuje spektakularna obnova i Grada Zagreba i naravno Banovine ima li mogućnosti da možda i mi Hrvati imamo takav jedan zakon? Hvala.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo, hvala lijepo na vašem upitu. Dakle, jedna od, jedan od kolegija koje sam ja imala na fakultetu tamo u nekom prošlom stoljeću su bile i poljoprivredne zgrade, a posebni kolegij su bila uopće pčele. Ja sam znala napamet koliko mogu bit udaljene, ne smiju, moraju bit, mislim to sam polagala ko kolegij i zaista ovo što vi govorite to je činjenica. I namjerno sam govorila o urbanom pčelarstvu, kod nas to nije moguće, ne zato što to ne bi bilo dobro, ne zato što to ne bi bilo korisno, ne zato što tu ne bi trebalo napraviti iskorak, ne bi bilo moguće iz dva razloga. Prvi razlog je što mi nemamo zakonom definirano urbano pčelarstvo, pa bi to bilo protuzakonito, a drugi razlog je taj što obnove nema, pa nemate gdje ugradit.
Poštovani zastupnik Pavić.
Poštovana zastupnice, urbano pčelarstvo je sigurno jedan od većih problema koji se trenutno kod nas ne razmatra, ali mislim da osim što se to može regulirati zakonom, posebno zakonskom regulativom možda se može regulirati i nekim pravilnikom trenutno da se na neki način premoste trenutni problemi koji postoje. Naime, pčele nisu samo za proizvodnju meda korisne, ima tu i oni su veliki oplođivači. Ako gledamo malo što se dešava baš u tim urbanim sredinama, voćari i vinogradari, pogotovo mali stavljaju košnicu ili dvije u svoje voćnjake i u svoje vinograde samo zbog toga da bi se povećao prinos jer znamo što pčele nakon toga rade. Ono što je problem koji ćemo mi teško ovoga izbjeći to je problem sa ljudima koji imaju alergije i zbog toga trebamo vodit računa da skrenemo pozornost i pčelarima i malim pčelarima kako da postupaju sa tim zajednicama i kud ih smiju i kako smještati.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo, hvala lijepo kolega Paviću na vašem, na vašoj replici jer uvijek svaka medalja ima dvije strane i ništa nije, uvijek trebate gledati i jednu i drugu. Dakle, ja sam tu za govornicom izašla s dvije maramice, dvije maramice su iz razloga što sam alergičar i kako ide vrijeme sve više i više i više ne znam ni na što sam alergična, ali čim nešto krene cvast bilo tratinčica ako cvate meni curi nos, što ne znači da se ne trebam zalagati za ovakve nekakve stvari, ali to jednostavno treba izdefinirati i treba izregulirat. Jednom kad sam bila zastupnica u gradskoj skupštini odnosno Skupštini Grada Zagreba onda smo tamo pokrenuli tema urbanog pčelarstva. Pripremala sam se za to i razgovarala s ljudima koji se s tim bave, razgovarala s ljudima koje vatrogasci zovu kad u Zagrebu imate, govorim o Zagrebu jer tu situaciju znam, kad imate negdje nastambe pčela koji zovu da ih maknu jer nešto, dakle u saboru je bilo pred par godina jednako tako jedna nastamba pčela, to je činjenica.
Hvala. Poštovani zastupnik Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana zastupnice Mrak-Taritaš, da ja ću malo samo vratiti između ostalog i na pesticide samo u tom smislu da kažem koliko su opasni pesticidi ne samo za pčele nego za sve brojne druge kukce koji nisu samo štetnici nego su brojni drugi kukci isto tako oprašivači i ti pesticidi uništavaju i to. Kada govorimo o gradu i o urbanom pčelarstvu, da mogu se složit, samo to ćemo se svakako sa prijateljima životinja i s takvim udrugama treba dogovorit u kojoj mjeri to, recimo oni predlažu nešto što građani lako mogu doživjet kao neuredan grad, a to je da se ne kosi toliko često što je odmah jeftinije, da se dopusti da se i drugi kukci imaju priliku razvit i da puno više cvijeća, što i meni smeta ovo što kažete od tratinčice, da se dopusti da to onda i pčelama koristi.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo kolega Matula. Dakle, nikad ne možete, stvari uvijek morate gledati sa više aspekta i nikad nema jednoznačnog odgovora, dakle uvijek imate jednu kritičnu skupinu ljudi koja će postaviti možda stvari drugačije i zato je dobro da bude tako i zato je dobro da se raspravlja i zato je najbolje kad raspravljate čak i onako malo sa suprotstavljenim stranama jer vam je istina uvijek u sredini. Dakle, ovdje između ostalog u ovom zakonu je zaista govoreno i o načinu korištenja pesticida na javnim zelenim površinama, drvoredima u gradu i sve ostalo. S jedne strane će ta kontrolirana kvalitetna upotreba pesticida koristiti, s druge strane neće i sad vam je tu zapravo ta prava mjera. Stvari se mijenjaju i ja sam, nisam slučajno u svom govoru kad sam govorila u ime kluba spomenula Nizozemsku koja je upotrebu pesticida imala ne znam do koje razine i do svega zajedno da bi onda stvar okrenula drugačije, da danas svi tamo zapravo je upotreba pesticida na najmanju moguću mjeru. Dakle, to vam je uvijek to i tako treba gledati ovo sve, ali je puno bolje da reguliramo, da definiramo, da imamo pravila ponašanja nego da se pravimo da to ne postoji [[Upadica: Hvala.]] Budući da je bila zamjena ja sam prekoračila vrijeme.
Jeste, dosta i to ste iskoristili ali dobro, snašli ste se. Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Marijana Petir, izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Državni tajniče, ravnateljice, zastupnice i zastupnici još jednom želim zahvaliti predlagatelju na prihvaćanju prijedloga koje sam iznijela u prvom čitanju ovog zakona koji se odnosi na bolje definiranje pojmovnika, ali isto tako koji se odnosi na jasnije definiranje pojma pružanje usluge tretiranja zbog toga što se nekako iz, iz prvog teksta čitanja moglo zaključiti da će naši poljoprivrednici biti u obavezi zapošljavati osobu s potrebnim kvalifikacijama za tretiranje svojih usjeva što bi sigurno zahtijevalo dodatne troškove i drago mi je da smo ovim boljim definiranjem postigli jasnoću za daljnju provedbu ovog akta. Također je uveden i, nakon naše rasprave dodatni članak koji se odnosi na tretiranje bez naknade i to je posebno važna odredba za ona staračka domaćinstva, za ljude koji nisu u poziciji da idu na potrebne edukacije ili koji možda nemaju potrebnu mehanizaciju i strojeve za primjenu pesticida. Pohvalila sam u prvom čitanju i članak koji se odnosi na prijedlog zabrane primjene pesticida opasnih za pčele u vrijeme cvatnje poljoprivrednih kultura i propisivanje prekršajnih odredbi kad je riječ o kršenju ovog članka. Mislim da je to izuzetno važno definirati posebno nakon nemilih događaja koje smo imali u Međimurju, koji su rezultirali pomorom preko 60 milijuna pčela da naravno ministarstvo je odmah i brzo reagiralo i osiguralo obeštećenje za pčelare, ali moram reći da su te pčelinje zajednice bespovratno izgubljene, njih ne može nadomjestiti apsolutno nikakav novac i zbog toga nam takav nemili događaj i vrlo negativan primjer neprimjerenog i protuzakonitog korištenja pesticida odnosno insekticida mora biti poticaj da se u buduće drugačije ponašamo i da dosljedno slijedimo ovaj zakon jer je šteta napravljena. Oprašivači su nam važni zbog proizvodnje hrane, ali i zbog održavanja biološke ravnoteže i takve situacije se više ne smiju događati. Prijedlogom zakona predlagalo se također da ministarstvo provede naknadnu procjenu financijskog učinka zakona u razdoblju najkasnije 2 godine od stupanja na snagu ovog zakona. Ova odredba više nije sastavni dio konačnog prijedloga zakona i mislim da nije dobro da se odustalo od te odredbe zato što ipak govorimo o pesticidima koji imaju utjecaj i na okoliš i na ljudsko zdravlje i na kraju krajeva puno smo danas ovdje govorili da se nažalost rezidui pesticida nađu i u hrani, tako da mislim da bi takva jedna procjena možda pripomogla da eventualno u budućnosti neke stvari korigiramo ako ih ovog trenutka nismo dobro prepoznali jer nismo dobro definirali. Pozitivno je to što i Europska komisija hvali Hrvatsku da manje od ostatka EU koristimo pesticide i antibiotike, to je dobro i na tom moramo i dalje ustrajati. Dobro je da imamo pozitivno ozračje kad govorimo o očuvanju biološke raznolikosti, da imamo dobre trendove u povećanju ekološke proizvodnje, 10% površina, svih površina je danas pod ekološkom proizvodnjom. No, kad govorimo o ekološkoj proizvodnji, naravno tu onda isključujemo pesticide o kojima danas govorimo, moram reći da bih voljela da se u toj ekološkoj proizvodnji više usmjerimo na dobivanje konkurentnijeg ekološkog proizvoda na tržištu jer je moj dojam da uglavnom prevladavaju orasi i lješnjaci što definitivno ne bi trebao biti naš cilj kad govorimo o ekološkoj proizvodnji. Znamo da sve ove proizvode koji su uzgojeni u poljoprivrednoj proizvodnji, koji su prerađeni, dorađeni koristimo za ishranu i svakako kroz primjenu pesticida u bilo kojoj fazi proizvodnje moramo također te proizvode testirati i na njihovu prisutnost, zato je važno da u onoj prvoj fazi kad koristimo pesticide budemo odgovorni i zbog nas i zbog našeg zdravlja i zbog utjecaja na okoliš. Ja još jednom želim pozvati na strože kontrole od onih koje imamo danas i na koordiniranu akciju Ministarstva poljoprivrede, Carinske uprave i Državnog inspektorata kad govorimo o uvozu iz trećih zemalja posebice voća i povrća. Znamo da se tamo koriste sredstva koja nisu dozvoljena u EU i to predstavlja problem za zdravlje potrošača, predstavlja nelojalnu konkurenciju našim proizvođačima i zbog toga evo očekujem da se uz uvođenje ove oznake dokazana kvaliteta poradi i na akcijskom planu za strože kontrole uvoznog voća i povrća u Hrvatsku. Hvala.
Hvala vam lijepa, imate nekoliko replika, prava uvažena zastupnica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice Petir, vi ste u jednom djelu svog izlaganja referirali i mislim da je dobro da ste se referirali da je u prvom prijedlogu, dakle kad smo imali zakon u prvom čitanju onda je bila i obveza izrade naknade procjena financijskog učinka. Između prvog i drugog čitanja je to nestalo. Negdje sam u materijalu našla da je bilo obrazloženje da Ured za zakonodavstvo je rekao da to nije potrebno. Meni se čini, ja to govorim vama jer vi pripade dijelu vlade, dakle vladajuće strukture, mi ako iz oporbe nešto krenemo tako naravno da to neće proći, ali mislim da bi bilo izuzetno važno i taj financijski dio. Dakle, nema ni jednog zakona koji je idealan, nema ni jednog čarobnog štapića, a mislim da bi to bilo izuzetno važno da se prati kao što ste već naknadno rekli i sve ostalo i da onda napravimo i da dobijemo zaista da znamo što to i financijski znači.
Vrijeme, hvala. Odgovor na repliku izvolite.
Hvala lijepo potpredsjednice. Hvala kolegice Mrak Taritaš. Da, skrenula sam pažnju na taj čl. 77. i na odboru jer mi se činilo važnim bez obzira na odgovor Ureda za zakonodavstvo koji očigledno ima neke svoje argumente s kojima ja nisam upoznata, ponovno podcrtati da kad govorimo o ovako osjetljivom zakonu možda bez obzira na takav odgovor bi trebalo razmisliti o naknadnoj procjeni ovog propisa i učinaka iz tog razloga što znamo da pesticidi mogu doista negativno utjecati na okoliš i na ljudsko zdravlje, ali i na samu poljoprivrednu proizvodnju i u tom smislu mi se čini da opreza nikad dosta. Vidjet ćemo da li će evo ministarstvo tu našu sugestiju prihvatiti za koju ponavljam dakle rečeno je da nije obaveza, ali po mom mišljenju bilo bi dobro da se napravi pa makar i voluntaristički.
Hvala vam. Sljedeća replika uvaženi kolega Šašlin.
Poštovana potpredsjednice, poštovana kolegice Petir. Od 2013.g. kada je usvojen Nacionalni akcijski plan o održivoj uporabi pesticida zaista su vidljive ogromne promjene u RH, ne samo na ovom zakonodavnom smislu nego i stvarno na terenu u smislu i zbrinjavanja otpada odnosno ambalaže od herbicida, načina u porabe, načina nabavke itd., naravno da prostora još uvijek ima za poboljšanje i ovaj zakon dodatno to sve skupa precizira. Međutim, volio bih čuti vaše mišljenje što mislite u tom lancu od nabavke, uporabe do kontrole koja je tu karika najslabija i gdje bismo trebali dat poseban naglasak u provedbi ovoga zakona kojega usvajamo? Znači što bi to trebalo i što bi se moglo dodatno učiniti da stvarno to dovedemo u nekakvo željeno stanje? Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo kolega Šašlin. Pa sasvim sigurno ono što Europski revizorski sud naglasio u analizama koje je napravio da i Europska komisija i države članice nisu do sad uspjele stvoriti dostatne instrumente za procjenu rizika i očigledno je to područje koje je trustno i na kojem treba više raditi. Isto tako ne bih voljela da se stekne dojam da mi sad ovdje želimo napraviti neke užasno stroge propise koji će biti dodatno teret poljoprivrednicima. Ne, mi moramo napraviti balansirani propis i sami ste već rekli da je veliki napredak učinjen i to nam priznaje i Europska komisija. Prostora naravno za napredak ima, a s druge strane treba saslušati što nam poljoprivrednici kažu koji negoduju zato što im se čini da su možda i previše pod nekim udarom obaveza, testiranja uređaja za upotrebu pesticida, školovanja, iskaznica da ih to eto malo nekako dovodi u nezgodan položaj. No sigurno je da tu ako uspijemo fleksibilizirati [[Upadica Glasovac: Vrijeme.]] tu proceduru, a postrožiti kontrole možemo doć do tog balansa.
Hvala vam. Sljedeća replika uvaženi kolega Šimičević. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjednice. Poštovana kolegice. Evo složit ćemo se da Ministarstvo poljoprivrede čini sve da bi se napravio red u tom sektoru koji je izuzetno bitan za održavanje na kraju krajeva i života odnosno preživljavanje odnosno samodostatnosti. Ja ću dva pitanja vama postaviti pa vas molim ovo prvo, kontrolirana upotreba pesticida. Mi znamo da su pesticidi napravili štetu na pčelama i sad da li mi možemo nakon usvajanja ovog zakona biti sigurni da će pčele biti zaštićene od ovih pesticida? I drugo, nama je hrana jako skupa, uvozimo svakakvu hranu, dalje strojevi, gnojidba, repromaterijal su isto tako skupi, a imamo ljude koji rade u toj poljoprivredi koji su loše plaćeni. Što mi možemo zapravo napraviti da populariziramo zapravo rad u poljoprivredi jer zapravo mi imamo prostora gdje možemo plasirati hranu s obzirom da smo turistička zemlja [[Upadica Glasovac: Hvala.]] i da je jako važno da proizvodimo dosta hrane.
Molim vas kolegice i kolege samo malo vodite računa o vremenu. Odgovor na repliku izvolite.
Hvala lijepo. Hvala kolega Šimičeviću. Pa prije svega mislim da ovim zakonom stvaramo snažne instrumente, da stvari budu onakve kakve trebaju biti, ali sve na kraju ovisi o pojedincu jer ni ovo u Međimurju se nije trebalo dogoditi da smo imali odgovorne pojedince koji čitaju uputstva i koji se pridržavaju propisa. To se dogodilo zato što se neko nije pridržavao propisa. Sada ovdje još jednom naglašavamo važnost zaštite oprašivača, kažemo da se ne smije u vrijeme cvatnje pesticidima prskati kako bi zaštitili pčele, ali isto tako uvodimo i prekršajne odredbe odnosno kazne. S druge strane da bi bolje plasirali hrvatski poljoprivredni proizvod na tržištu moramo uvesti red na tržište. Ja se zalažem za propisivanje kvalitete tako da znamo što taj proizvod mora kvalitativno sadržavati da bi mogao uopće biti na tržištu, ali i za strože kontrole uvoza jer iz uvoza kao što ste sami rekli doista svašta stiže.
Hvala lijepa. Sljedeća replika uvažena zastupnica Vukovac. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjednice. Poštovana kolegice Petir. Evo i ja ću vas isto pitati vezano uz pomor pčela u Međimurju, dakle doista jedan nemili događaj gdje su stradale preko 110 košnica, štete su nekoliko milijuna kuna, stradalo je sedam sela u Međimurju, dakle vrlo ozbiljna situacija. Međutim, ono što brine je ponašanje odnosno reagiranje Državnog inspektorata jer koliko smo čitali i slušali u medijima prekasno se uzeo uzorak i to je naravno stvorilo dodatne probleme. Kako utjecati na rad inspektorata da on bude promptniji, da bude ažurniji, adekvatniji barem u ovakvim situacijama koje su itekako ozbiljne?
Hvala lijepa. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo kolegice Vukovac. Da, stradavanje 60 milijuna pčela je zasigurno nešto što nas sve mora frapirati jer je riječ o živim bićima o kojima mi kao ljudi itekako ovisimo i cijeli prehrambeni lanac. Ja mislim da je Ministarstvo poljoprivrede ovdje promptno reagiralo. Kada je riječ o Državnom inspektoratu oni su poslali inspekciju na teren koja je ustanovila da postoje ostaci odnosno rezidui insekticida i da se to može dovesti u vezu sa pojačanjem tretiranjem nekih ratarskih usjeva, a sad nisam dovoljno stručna da mogu reći da li to što su oni utvrdili jest dovoljan nalaz da se nekog goni pod materijalnom i kaznenom odgovornošću. U svakom slučaju puno se očekuje od državnog inspektorata jer su sve inspekcije objedinjene. Mislim da su oni shvatili svoju odgovornost i nužnost promptnog reagiranja i u tom smislu vidim da su i kad je riječ o pesticidima postupali kako bi utvrdili ima li krivotvorenih pesticida na tržištu. Da, hvala.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Kolarek, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Petir, imam pitanje jedno, da li smatrate da ovaj prijedlog zakona u potpunosti štiti zdravlje ljudi? Zašto to pitam? Dosta se govori o pčelama, smatram da će ovaj zakon itekako unaprijediti da se pčele zaštite, no ono što se desilo kod nas u Međimurju dokaz je da pesticidi, lanac prodaje pesticida ide i preko granice RH i tu smatram jednu dosta dosta veliki problem to je broj jedan, drugo rat i utjecaj i pritisak na državni inspektorat bi trebao biti čim manji odnosno pustiti ljude da rade svoj posao, ali prvenstveno me interesira da li smatrate da je zdravlje ljudi ovim zakonom zaštićeno?
Odgovor poštovane zastupnice Petir.
Hvala, hvala lijepo zastupniče Kolarek. Ja smatram da je napravljeno sve i da zdravlje ljudi i da zdravlje biljaka i životinja bude zaštićeno. Kao što sam već odgovorila u prethodnoj replici, sve opet ovisi o pojedincu koji koristi te pesticide i koji barata s njima, postoje jasna uputstva, da bi se uopće moglo tretirati usjeve sa pesticidima potrebno je proći adekvatno školovanje, da bi se moglo koristiti prskalice za prskanje također te prskalice moraju proći adekvatnu kontrolu odnosno testiranje. Ako se svi ti uvjeti zadovolje onda nema razloga da neko ko koristi pesticide u tretiranju svojih usjeva bude na bilo koji način nepotrebno izložen većem riziku. Da pojedini pesticidi i herbicidi sadrže određene supstance koje su problematične to je točno i to pokazuju neke zdravstvene studije, njih se treba izbaciti iz uporabe, a u međuvremenu treba naći zadovoljavajuću aktivnu supstancu jer mi ne možemo ukinut pesticide jer time bi onda imali totalni kaos.
Replika poštovanog zastupnika Ivanovića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče i uvažena gđo. Petir. Hrvatska još uvijek nije toliko zagađena zemlja kada se gleda europski prosjek, pa i svjetski prosjek, Hrvatska tu još uvijek dobro stoji, što ne znači da nije to možda zadnje zvono na uzbunu da krenemo s ovim, pa i ovaj zakon govori u prilog tome. Sjetimo se samo što su Amerikanci napravili sa famoznim DDT-jem kojim su istretirali sve živo, uništili i floru i faunu i imali katastrofu, znači ne postoji pesticid koji je 100% učinkovit jednako za poljoprivredna je kultura, a tako i za zdravlje ljudi. Mislim da Hrvatska ima alternativu, to je naravno ekološka proizvodnja, a ekološka proizvodnja zahtjeva i ekološke tretmane sa herbicidima i pesticidima i mislim da u tome upravo trebamo tražiti svoju svrhu i za tu dodanu vrijednost i za ono što želimo veći dohodak u poljoprivrednoj proizvodnji.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala lijepo kolega Ivanoviću. Pa svakako Hrvatska ima ogromnu perspektivu za razvoj ekološke proizvodnje i sam rast površina pod ekološkom proizvodnjom govori da su to trendovi na kojima trebamo ustrajati i u budućnosti. Ekološka proizvodnja isključuje upotrebu pesticida, za ekološku proizvodnju trebamo imati prirodna sredstva koja sasvim sigurno i cjenovno također moraju biti prilagođena potrebama poljoprivrednika, što mi se čini da danas nije slučaj, a da bi u tom poduhvatu uspjeli mislim da je jako važno da ministarstvo u nacionalnom planu kojeg izrađuje za ekološku proizvodnju detaljnije definira određene ciljeve koje želimo postići kako bi doista maksimalizirali učinak te ekološke proizvodnje i dobili one ekološke proizvode koji će bit konkurentniji na tržištu.
Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Gorana Ivanovića, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, uvažene kolege i kolegice. Evo još jedna tema koja otvara stanje u poljoprivredi. Ovdje danas možda govorimo o nečemu što je samo jedan mali segment poljoprivredne proizvodnje, a to je održiva uporaba pesticida, ali poljoprivreda je dobra tema i ja volim kad HS raspravlja o poljoprivredi. Poljoprivreda je jedna od strateških grana gospodarstva RH i želim ovdje pohvaliti i ministarstvo na svemu onome što čini da ne samo da se implementiramo u europsku direktivu nego da i za svoju državu učinimo ono najbolje, pa evo i možda jedan podatak koji govori u prilog tome je sutra je na dnevnom redu 57. sjednica Odbora za poljoprivredu, 57 sjednica evo u manje od 2.g., mislim da jasno i zorno pokazuje da imamo o čemu razgovarati, da imamo što mijenjati, da imamo što raditi. Naravno, tu pohvaljujem evo i resornu odnosno našu predsjednicu odbora gđu. Petir koja stvarno i svojom inicijativom puno toga čini. No jedan od velikih problema hrvatske poljoprivrede su naravno nepoštene trgovačke prakse, nepoštene trgovačke marže i onaj problem s kojim ćemo se morati ozbiljno pozabaviti u nekom vremenu ispred nas, a to je odvojiti kriminalce i sitne lopove u poljoprivredi od pravih poljoprivrednika. Mislim da tu percepcija prema hrvatskim poljoprivrednicima gubi smisao jer ljudi koji pošteno rade svoj posao u poljoprivredi i kada je u pitanju upotreba pesticida i herbicida točno znaju što rade, način na koji to rade i ne pada im na pamet trovati ni sebe ni druge. Prema tome, to je jedna od bitnih stvari. Pesticidi i herbicidi su neophodni za bolju poljoprivrednu proizvodnju i tu nema govora. Evo jedan podatak možda koji će fascinirati neke. Znači 35% ukupno proizvedene hrane u svijetu nikada ne stigne do potrošača. Znači, zbog lošeg skladištenja ta hrana propada. Naravno da su određeni kemijski sastojci potrebni da bi se hrana sačuvala i da bi došla do krajnjeg potrošača. Prema tome i na tome svakako treba raditi. Spomenuo sam famozni DDT koji se smatrao svemogućim herbicidom koji će riješiti sve probleme u poljoprivredi na kraju je ostavio spaljenu zemlju i tek 2001. godine Ujedinjeni narodi su donijeli Zakon o zabrani DDT-a kao sredstva za globalno tretiranje. Prema tome, ne postoje kažem herbicidi i pesticidi koji su sto posto učinkoviti niti treba. Znači digitalizacija poljoprivrede, pametno prskanje, pametno gnojenje to je budućnost hrvatske poljoprivrede, to je u biti budućnost svake poljoprivrede. Jer zašto bi prskali cijelu njivu od 50 ili 100 ha ako samo jedan dio te njive je zagađen određenim korovom. Prema tome, sustavom dronova, praćenja i svega ostaloga to se da apsolutno riješiti. Biološka raznolikost to je nešto na što moramo paziti, jer kad uništimo ptice, kad uništimo kukce, kad uništimo žabe, ribe to bitno smanjuje poljoprivrednu proizvodnju možda ne u prvoj, drugoj ili trećoj godini ali dugoročno je to vrlo bitno. I upravo tu vidim našu priliku u tim zelenim politikama, u ekološkim politikama koje proniče naravno i Europska unija. Ali Hrvatska kažem nije toliko zagađena zemlja kad su u pitanju pesticidi i herbicidi i imamo dobru priliku za razliku od nekih zemalja koje su svoje tlo uništili da će ga barem morati odmarati narednih 20 ili 30 godina. To je dobro, stoga sve ovo što i ovaj zakon donosi uz ove primjedbe i evo Odbora za poljoprivredu i može donijeti dobro poljoprivrednicima. Mislim da nije uzalud potrošeno vrijeme, al9i kao što sam rekao u replici državnom tajniku tako ću i reći sada na kraju. Ako se nečem radujem danas, sutra i prekosutra to je kiša koja će padati i koja će za Slavonce, Baranjce i Srijemce značiti suho zlato. Jer budimo iskreni da ne dođe kiša još sedam ili osam dana imali bi strašnih problema.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Šimičevića, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega, evo prije želim čestitati na 57. sjednici Odbora koji ćete imati sutra. Znači da radite dobro i kvalitetno, a jasno svi se radujemo kiši. Neka padne kiša, pogotovo za nas poljoprivrednike da nam narastu krumpiri ako ništa drugo. Evo šalu na stranu, vi ste govorili ovdje o dvije stvari. Znači o ovim problemima koji su prisutni u poljoprivredi, a to je kriminal, odnosno nezdrava konkurencija koju svakako treba zaustaviti, a isto tako govorili ste o digitalizaciji. Izuzetno je važno da mi imamo tehnologiju kojoj možemo upravo to snimiti određene velike površine, vidjeti gdje ima korova i tretirati samo taj dio. I na taj način zasigurno da ćemo dobiti i kvalitetniju hranu, ali da ćemo i više proizvesti. Jasno trebamo uložiti dosta novaca i ne smijemo na tome stati, nego doista poljoprivredu napraviti onakvu kakvu želimo. Hvala.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Evo kao što sam i rekao imao sam prilike malo posjetiti neke veće sustave koji se bave ovim o čemu sam govorio i stvarno čovjek ostane fasciniran dokle je danas tehnologija napredovala i način na koji se danas uopće problemi u poljoprivredi mogu rješavati. Naravno to su veliki sustavi i mi želimo takve sustave i za male, iako ni mali više nisu toliko mali. To su proizvođači koji proizvode na 50, 100, 150, 200 ha. Budimo iskreni to je relativno velika proizvodnja. Da bi ona bila dohodovno bolje strukturirana, da bi se njima ta proizvodnja više isplatila potrebno je ovo. Meni je drago da zajednička poljoprivredna politika Europske komisije govori upravo na tragu ovoga o čemu i mi govorimo. Digitalizacija je ključ uspjeha. Nadam se da će i ministarstvo imati određene mjere i programe koji će poticati male da [[Upadica Reiner: Hvala.]] se uključe u ovo.
Poštovani zastupnik Šašlin.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani kolega Ivanoviću, vi dolazite iz kraja u kojemu je poljoprivredna proizvodnja ključ svega i bez na žalost bez uporabe pesticida još uvijek ona je na žalost nezamisliva. Zanima me, često ste u kontaktu sa poljoprivrednim proizvođačima poglavito ovima i malima itd., zanimaju me njihove reakcije na ove promjene i zakona i propisa koji reguliraju uporabu pesticida, kako oni reagiraju na to, da li su dovoljno educirani, da li im je dovoljna ova izobrazba koju prolaze na ovim tečajevima ili bi bilo potrebito možda kroz savjetodavnu službu itd. još više im približiti tu problematiku da sami doista shvate koliko je važna održiva uporaba odnosno korištenje pesticida. Evo ga.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Savjetodavna služba je kičma poljoprivredne proizvodnje, bez savjetodavne službe nema uspješne poljoprivrede i mislim da ojačavanje tog segmenta je jedan od prioriteta i ministarstva, pa naravno i Vlade Republike Hrvatske. Ja bih rekao da pravi proizvođač nema nikakvih problema, za njega je zakon, zakon, neki su sudjelovali u javnoj raspravi i dali svoje određene komentare i oni nemaju problema. Problema imamo sa ovima koji su još uvijek skloni tome da švercaju robu iz trećih zemalja o kojima je govorila i predsjednica odbora da koriste sredstva koja su u Hrvatskoj zabranjena pod izlikom da su ona puno učinkovitija, a to je laž. To su sredstva koja mogu donijeti veliku štetu u poljoprivredi. Prema tome, kažu da je preventiva ključ uspjeha svake struke pa tako i poljoprivrede, prema tome preventiva, edukacija i poštivanje zakona mislim da je ključ koji nas može dovesti do …
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Ivanoviću, vi kad kažete broj sjednice Odbora za poljoprivredu koja je na redu ja nisam više sigurna jel me hvalite ili kudite, ali ja vam mogu obećat da ću ja i dalje sazivati sjednice jer one daju rezultate i mi ipak kroz to naše adresiranje problema koje nam poljoprivrednici prenose uspijevamo utjecati na određene odredbe zakona, poboljšati ih i pomoći poljoprivrednicima da zajednički dođemo do kvalitetnih rješenja. Bilo je ovdje riječi o nekim praksama koje nisu baš do kraja poštene ni primjerne, ja sam u međuvremenu zatražila izvješće Državnog inspektorata kako bi ustvari vidjela koliko krivotvorenih pesticida ima na tržištu i tu se čini da prema ovom izvješću koje sam ja dobila za 2020. je pronađen svega jedan krivotvoreni pesticid koji je povučen sa tržišta, a počinitelj je kažnjen. No kad govorimo o nekim drugim kategorijama kad je riječ o zaštiti bilja, provjeravalo se također da li sredstva za zaštitu bilja imaju ispravna svojstva i jesu li u skladu sa rješenjem o registraciji u RH i tu se utvrdilo više slučajeva [[Upadica Reiner: Hvala.]] koji su bili van zakona.
Poštovani zastupnik Ivanović [[Upadica Petir: Slažete li se da treba pojačat kontrole?]]
Hvala lijepo. Naravno da vas hvalim i s radošću očekujem 60. sjednicu jubilarnu koju ćemo siguran sam proslaviti malo svečanije negoli ove obične i radujem se naravno tome. Upravo ovo što ste rekli, znači jedan proizvod je otkriven ali je dovoljan da baci ljagu na sve one koji pošteno i časno i rade sa pesticidima i herbicidima, skladište ih na određeni način odnosno zakonski način i poslije kad ih istroše također ih vraćaju po zakonu. E sad, da i među proizvođačima pod ovim legalnim sredstvima postoje ti koji žele neke stvari progurati, naravno konkurencija je žestoka, svi oni žele da njihovi preparati budu broj jedan na tržištu i to se događa. Ali pozdravljam i ništa nisam znao o nepoštenim trgovačkim praksama dok nisam došao ovdje u HS i naučio to od vas i sada sam glavni zagovornik toga da je to jedan od najvećih problema hrvatske poljoprivredne proizvodnje.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Kolega Ivanović. Koliko je poljoprivreda i proizvodnja hrane važna, a pogotovo u današnje vrijeme neizvjesne situacije u kakvoj jesmo, ali iziskuje znači i uvođenje uvijek novih mjera i novih prihvatljivih metoda i tehnika. Znači imamo u zaštiti bilja imamo biološke mjere, biotehničke mjere i metode sterilnih kukaca, znači to su da bi se to je ovo sprovelo treba educirati poljoprivrednike, poljoprivredne proizvođače, udruge, zadruge, a i čelnike jedinica lokalnih samouprava. Mislim da su ta sredstva manje-više Ministarstvo poljoprivrede je osiguralo sva sredstva pa me interesira kako da što više motiviramo i educiramo i naše poljoprivrednike i sve ove koje sam sad nabrojila? Hvala puno.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Ja bi rekao vrlo jednostavno, ovakve teme moraju biti u fokusu hrvatske javnosti. Nažalost nisu one u fokusu ni nas koji ćemo dići ili ne dići ruku za ovaj zakon, a kamoli oni krajnji do kojih to mora doći. No to vam je tako u hrvatskom društvu. Rekao sam, edukacija i preventiva su ključ uspjeha pogotovo kad su u pitanju herbicidi i pesticidi. Naravno da svi smatraju da o tome jako puno znaju i svi će reći da su oni štetni, to niko ne umanjuje, no postoje herbicidi i pesticidi koji su možemo reći manje štetni … Još su stari Sumerani radili i špricali određene kulture jel su shvatili da će na taj način povećati proizvodnju. Prema tome, slažem se volim kada su poljoprivredne teme na dnevnom redu HS-a, ali bi volio da je ta vidljivost puno, puno veća i ovdje u sabornici [[Upadica Reiner: Hvala.]] a pogotovo u hrvatskoj javnosti.
Poštovani zastupnik Sobota.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega. Ja zapravo nemam pitanje, ali bih volio vaše mišljenje, a na temu izobrazbe profesionalnih korisnika, distributera i savjetnika konkretnije iznimke od obaveza pohađanja izobrazbe iako smo to danas već čuli u HS-u što zapravo i ja pozdravljam ove iznimke jel nekako mi je pomalo i do sada bilo nelogično da oni ljudi koji su završili poljoprivredne i agronomske fakultete i šumarske fakultete su trebali dodatne izobrazbe, posebice oni koji su koristili pesticide pa i za privatne svrhe ili u privatnu svrhu. Kakvo je vaše razmišljanje o …
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo na pitanju. Uvaženi zastupnik Dretar je nešto govorio o tome. Ja se slažem da za pet sati možda nećemo postići ništa, ali postić ćemo nešto, barem ćemo otvoriti temu. Poljoprivreda je kao i svaki segment života. Cjeloživotno učenje i mi još dan danas učimo o poljoprivredi uz svu struku koju već imamo, uz sve tehnologije koje imamo, ali još uvijek učimo o nekim stvarima i shvaćamo da su neke stvari za koje smo prije smatrali da su dobre da sada postaju vrlo štetne i da su vrlo opasne, na kraju krajeva i globalne klimatske promjene nas tjeraju na to. Stoga svakako uz svaki zakon koji je vezan za poljoprivredu mora biti utkan i taj dio usavršavanja, učenja svakog pravog poljoprivrednika i njemu to neće smetat, čak štoviše to će za njega biti veliki izazov.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Nikše Vukasa. Izvolite.
Potpredsjedniče sabora, državni tajniče, kolegice i kolege, pa evo kolega Ivanović me je inspirirao kada je rekao da se treba iskorijeniti kriminal u poljoprivredi i tu ćete od nas imati punu podršku. Ako imate neka saznanja gurajte to da ćete imati punu podršku. I drugo, svi pričaju kaže pesticidi i herbicidi. Pesticidi su, pesticidi su tema danas o kojoj trebamo svijet ljudi promijeniti. Znači mi ne možemo ništa ne možemo napraviti zakonskom regulativom ako svijest ljudi ne promijenimo, ono što sam i u ime kluba govorio tu, mi moramo dovesti ljude do toga da oni sami moraju biti svjesni kad su uzeli neko sredstvo za zaštitu bilja, a to je pesticid ili namjensko sredstvo herbicid za uništavanje korova da oni sutra mogu ugroziti nečiji život. I to je poanta. Znači prekomjerna doza stavljanje tog proizvoda na tržište ili nepoštivanje karence ti si automatski ugrozio neki život. I to je tema o kojoj trebamo razgovarati i tu treba biti puna podrška Državnom inspektoratu ili inspekciji Ministarstva poljoprivrede kako se to prije zvalo. Ovo sve drugo što se regulativom stavlja u okvir da se moraju ljudi koji s time barataju educirati, da se moraju strojevi atestirati, da odgovorne osobe moraju biti svjesne i da moraju imati znanje i položeni taj ispit na koncu da bi mogli uopće biti odgovorna osoba i rukovodit se time to je svima jasno. Međutim ono što mi moramo dalje komunicirati, kaže 10% je pod ekološkom, ali mi jednom moramo izaći sa bilancom ekoloških proizvoda koje smo pustili na tržište. Još nisam čuo ekoloških proizvoda, koliko smo proizveli ekološkog kukuruza, koliko samo proizveli ekološkog povrća, koliko smo proizveli ekološkog mesa, koje su to nadzorne stanice certificirale i da li ima nekih nepravilnosti. Kada pričamo o krivotvorenju pesticida, ja sam to dugo radio u struci i nisam baš vidio puno i ne čudi me da je samo jedan taj primjer da je netko htio krivotvorit, ali ima nažalost puno na tržištu crne robe, pokradene robe iz tvornica, pokradene robe iz poljoprivrednih apoteka i naravno da neki ljudi koji dođu to dilaju po terenu i zato trebamo staviti budni nadzor inspekcije da se to, da se to riješi. Ovaj prijedlog zakona svakako ne trebamo gledati samo kao prijedlog zakona nego trebamo gledati šta smo mi napravili sve da promijenimo svijest ljudi, da ljudi znaju šta sa tim lošim primjenom tih pesticida rade i ono što trebamo poticati da u budućnosti primjenjujemo pesticide sa manjom karencom, pesticide koji manje zagađuju i tlo, koji manje zagađuju okoliš, a prije svega pomoći ekološkoj poljoprivredi. Mi ne možemo ekološku poljoprivredu podići preko noći, ali postepeno kako to radimo trebamo je podizati, trebamo dati cjelokupni suport ekološkoj poljoprivredi i ne samo gledat koliko smo mi, jel to 10% ili je to 100.000 hektara poljoprivrednih proizvoda pod ekološkom, poljoprivredne zemlje pod ekološkom poljoprivrednom nego moramo vidit koliko se toga proizvelo, koliko smo toga izvezli, koliko su toga naši krajnji potrošači konzumirali i moramo pomoći tim distributerima i tim i tim samim proizvođačima da nađu neki zajednički jezik da ne dođu u koliziju između proizvođača i distributera koji uzima veću cijenu nego ovaj koji proizvede i to su teme o kojima moramo razgovarati. Svakako da ćemo podržati Zakon o pesticidima jer je nesporno da se to treba staviti u okvir, da se treba kontrolirati i da samim time kada čuvamo taj Zakon o održivoj uporabi pesticida praktički čuvamo krajnje potrošače, a to je čuvamo naše građane i građanke i to nam je dužnost. Hvala.
Replika poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega drago mi je da toliko govorimo svi zajedno o edukaciji i o potrebi podizanja razine svijesti, pa evo Članak 54. ima upravo i taj naziv informiranje javnosti i podizanje razine svijesti pa sam si posebno zaokružila jer mi je interesantno. Ako idete malo online gledati kao što sam ja gledala u pripremi za ovu točku onda možete svašta naći. Ima tu i priručnik o održivoj uporabi pesticida koji govori o pripremi pesticida, odlaganju, ambalaži, prvoj pomoći pri trovanju itd., vjerojatno se nešto od toga uči i na onim edukativnim ovim radionicama. Međutim, mislim da još uvijek u praksi se događaju slučajevi, a to mi znamo koji u zdravstvenom sustavu radimo da nam događaju, dolaze ljudi koji su unesrećeni zbog trovanja određenim pesticidom. Dakle, koliko god su oni prošli određenu edukaciju ipak se događaju situacije da nam dođu, a pri tome svakako treba naglasiti da moraju imati zaštitnu opremu što nekad i nemaju, u ljetnim mjesecima, a moraju imati sa sobom ambalažu na kojoj piše kako provoditi prvu pomoć. Dakle, nedovoljno se očito [[Upadica: Hvala.]] radi na toj edukaciji podizana svijesti. Hvala.
Poštovani zastupnik Vukas.
Pa po meni nije da se radi nedovoljno, nego se skoro ne radi ništa i to je veliki problem. Prema tome, ono cjelokupno, cjelokupna situacija je ta da mi moramo edukativno djelovati. Ne možemo sada represivno udarit po poljoprivrednim proizvođačima. Naravno da moramo pratit, moramo pratiti distributere ali se slažem sa vama da smo čak i pali na tom testu jer ono iz mog iskustva što mogu reći malo ljudi koristi zaštitnu opremu, malo ljudi se pridržava isključivo te doze ili količine jer pojedini ljudi misle ako stavi 10% više nekog herbicida da će imati bolji učinak. Neće, samo će potrošit više sredstva i više će zagadit tlo, a učinak će biti isti. Ali to su stvari koje se godinama moraju govorit, govorit, govorit i educirat jer mi uvijek kad pričamo o poljoprivredi možemo mi imati i 57 sjednica odbora i 100, ali stanje se ne popravlja. I to je ono što me, što me žalosti.
Poštovani zastupnica Ban Vlahek.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani kolega podržavam integralnu zaštitu bilja i ekološku proizvodnju, međutim smatram da treba poticati i ostale alternativne metode uzgoja. Naime, zbog nemogućnosti prognoze daljnje rasta cijena ulaznih troškova proizvodnje mogućih nestašica uzrokovanih ratnim zbivanjima u Ukrajini ali i drugim uzrocima na globalnoj razni, prirodnih katastrofa i ostaloga, posebnu pažnju treba posvetiti poljoprivrednom zemljištu i samom proizvođaču odnosno ljudima. Smatrate li da bi bilo dobro stvarati otporni sustav utemeljen na malim proizvođačima zbog njihove fleksibilnosti na lokalnoj proizvodnji i distribuciji? Hvala.
Poštovani zastupnik Vukas.
Pa gledajte, uvijek su dobrodošli mali proizvođači koji će lokalno distribuirat svoje proizvode i tu im se treba stvorit zakonska regulativa i pomoć države da se, da se to napravi. Integralna poljoprivreda sigurno da je podržavam i ja, ali ono što mi moramo, mi moramo dozvolit našim poljoprivrednim proizvođačima da oni sami odaberu model kojom će se poljoprivrednom proizvodnjom bavit, da li će se bavit konvencionalnom, da li će baviti integriranom ili će se bavit ekološkom poljoprivrednom proizvodnjom, znači nikoga tu ne smijemo diskriminirat, ali sigurno kada vidimo šta nam se događa vezano za klimatske promjene i za rast, postotak porasta oboljelih od malignih bolesti sigurno da moramo dat prednost ekološkoj poljoprivrednoj proizvodnji i da njima trebamo pomoć da upravo ti naši proizvodi završe na našim policama, ali i da građani cjenovno to mogu pratiti i kupovati i konzumirat.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi kolega Vukas, ja nisam iznerviran vašom saborskom raspravom, čak što mislim da je kompaktibilna bila sa mojom jel i vi ste se složili da ne vjerujete tome da je samo jedan proizvod bio lažnjak na tržištu da ih je puno veći, znači da tih kriminalaca i lopova o kojima sam i ja govorio da su oni tu negdje i da trebamo raditi na tome da ih se zajednički riješimo i da konačno poljoprivreda prodiše punim plućima. No ono što ste vi istaknuli i s čim ću se ja apsolutno složiti, em ste struka, em znate o čemu govorite, a i mi koji nismo struka, a puno o tome slušamo već smo ponešto naučili da budućnost hrvatske poljoprivrede je upravo u tome, u ekološkim sredstvima za tretiranje ekoloških usjeva i za što manje trovanje zemlje koju Hrvatska ima. I budimo iskreni Hrvatska još uvijek ne spada u skupinu europskih zemalja koja ima toliko zatrovano tlo da ga ne bi mogla, većinu njega proizvesti u ekološki održivo.
Hvala. Poštovani zastupnik Vukas.
Ma nisam se ja ništa iznervirao i nisam ja rekao, krivo ste me razumjeli, nisam ja, ja sam rekao da me taj jedan proizvod ne iznenađuje jer ja znam da je teško i krivotvorit pesticid, al ono što se događa na tržištu je kao što sam rekao je da razno razni ljudi dođu neću, neću reć na koji način, da to švercaju ilegalno ili na crno i to je da, odma da, da to, to je jedna stvar. A druga je stvar, je dobro je što mi još uvijek nemamo, imamo praktički očuvano tlo, al imamo ga zato što naš stupanj poljoprivredne proizvodnje nije na razini jedne Nizozemske ili Njemačke jer bi onda imali veću produktivnost, ali imali i veće zagađenje. Da su ostali pikovi kakvi su bili i da su primjenjivali tehnologije i da su te tehnologije pratili zbog Europe mi bi imali možda 20 do 30% zagađenije tlo nego što ga imamo danas, znači mi se moramo odlučiti kakvu poljoprivredu želimo, u kojoj količini je ta poljoprivreda, a mi ne možemo natjerati naše seljake čime će se oni bavit, uz dužno poštovanje o ekološkoj poljoprivredi moramo pazit i na konvencionalnu da ne bi došli u nestašicu hrane. Evo, to je to.
Poštovani zastupnik Kolarek.
Poštovani kolega Vukas, vi ste čovjek od struke, radili ste u struci i lijepo ste rekli dvije stvari, motivacija i savjest, kako utjecati na to? Da li se slažete sa mnom da je najveća motivacija i najveći utjecaj na savjest onih koji se bave poljoprivrednom i koriste pesticide je cijena njihovog rada odnosno dobit za proizvod koji proizvode? Radeći u, veterinar sam po struci, radio sam sa puno poljoprivrednih proizvođača i baš u tome vidim i primijetio sam da su takvi poljoprivredni proizvođači bili najmotiviraniji koji su u krajnjem proizvodu vidjeli svoju veliku dobit i da mi se onaj rad koji su dali u poljoprivrednoj proizvodnji isplati.
Hvala. Poštovani zastupnik Vukas.
Pa evo dobro ste rekli, znači imamo samosvijest, imamo odgovornost, a i s druge strane imamo toga proizvođača koji želi proizvest što više. Al ja mislim da vam to ide sve iz kuće, ide iz kuće, ide iz obitelji, ide iz susjedstva i mora se raditi pritisak jer sigurno da ja ne bi podržao nikoga mog bližnjeg da ide, ako je … [[Govornik se ne razumije]] prošla i ako taj zna da će neke jagode ubrat za 3 dana da ide sa nekim sredstvima protiv botritisa jer je svjestan da će možda preko noći izgubit 5 il 10 il 15 tisuća kuna i to je sad pitanje čovjeka da li će pustit tih 5, 10 ili 15 tisuća kuna ili će opalit sa nekim sredstvom protiv botritisa, niko to neće vidjet jer ne može vidjet i on je tu robu pustio na tržište, a mi nemamo takvu kontrolu koja će to moć otkrit jel onda trebali bi imat ne znam 100 tisuća poljoprivrednih inspektora da može pokrit sve prodajne, prodajne, prodajna mjesta gdje se ta roba prodaje, al to je praktički, pred nama je dug put, ne vidimo tu pomaka preko noći, evo.
Hvala lijepa. Sada će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče i poštovani državni tajniče sa suradnicom. Već sam vam u replici kod vašeg uvodnog izlaganja postavio pitanje vezano uz štetnike koji napadaju palme diljem priobalja, prije svega Dalmacije. Evo sad ću to malo pojasniti i molim vas evo da nešto poduzmete. Dakle, već 2011.g. pojavilo se u Hrvatskoj dva štetnika, jedan je palmini drvotoč koji napada žumare i ove visoke i niske, a drugi je crvena pipa ili crveno afrička pipa koja napada one vošingtonske i kanarske datulje. Jedna odrasla sadnica kanarske datulje vam košta negdje i po 20 tisuća eura, znači stablo odraslo 20 tisuća eura, znači 150 tisuća kuna. Npr. to su vam ona stabla koja su vam sađena evo žao mi je što nema g. Opare on nek potvrdi, koja su vam sađena na Rivi u Splitu, ona prekrasan drvored palma u Splitu. Naravno od tih 20-ak tisuća eura prema niže, ali palme su jako skupe i rastu iznimno polako. Palme su došle u Hrvatsku negdje tamo prije 110 godina i upravo onda je počela palmanizacija Dalmacije prije svega i one su postale simbol Dalmacije i čitave priobalne Hrvatske, ali pogotovo Dalmacije i radi se o stotinama tisuća stabala koje su posađene u Dalmaciji. Danas od tih stotina tisuća stabala, ja ću sa sigurnošću reći ostalo je svega nekoliko tisuća, nekoliko tisuća stabala. Dakle, ne radi se o desetkovanju nego se radi o tome da tih stabala više nema. S obzirom da imam i afinitet prema tome i radio sam u sustavu zaštite prirode ja sam pokušavao sa mnogim jedinicama lokalne samouprave, počevši od svog Šibenika pa nadalje razgovarati i utjecati na njih da se stvar rješava. Nažalost s vaše strane ministarstva evo od 2011., danas je 2022.g. nije samo vaša ovaj mandat ove vlade, nisam čuo nikada da ste vi poslali konkretne upute za borbu protiv tih štetnika. Ljudi ne znaju, male jedinice lokalne samouprave evo ja ću vam reći primjer Sumartina na Braču, tamo često boravim, imam tamo svojtu neku rodbinu na Braču. Ja sam deset puta pokušavao objasniti toj maloj općini i načelniku i ljudima koji su nadležni što trebaju napraviti. Nije se napravilo i jedna od 30-ak prekrasnih palmi tih kanarskih datulja su propale. To je nepopravljiva šteta jer ta palma raste 60 godina raste da dođe do toga. Niko ništa. Mjesto je unakaženo. Grad Split je uspio spasiti 300-njak palmi i to je to. U Šibeniku su stradale, a radi se, a radi se o tretmanu, o preparatu koji košta 30 kuna i 30 kuna sa jednom bušilicom i 30 kuna preparata spasite palmu. I tih 30 kuna vam nije ili 40 da ne lažem za jednu godinu, nego za pet godina imate preparata za jednu palmu. A nitko nije iz ministarstva poslao upute, dopis danas pošaljite ako gdje postoji poneka palma koja je spašena, pošaljite upute što treba raditi, koje su ovlaštene tvrtke za zaštitu tih palmi. Znači ja vam odgovorno tvrdim da smo mi izgubili zbog ta dva štetnika, palminog drvotoča i afričke pipe evo teško mi je izračunati, ali možda i stotine milijuna ma eura možda. Hajmo računat znači svega nekoliko tisuća palmi, ali te palme koje su ostale, ostale su vam u Splitu. Split je tu napravio i djelomično dobar posao, zaštitili su one palme na udarnim mjestima i po hotelskim naseljima. Tamo gdje postoji gazda to se radi, znači hotelski veliki risorti evo npr. Solaris kraj Šibenika oni imaju možda i tisuću palmi nisu propale, one stoje, oni su ih zaštitili jer to košta. Dakle, poštovani državni tajniče, evo ja sam vas malo kritizirao, ali možda i kasno zapravo iako nije prvi put da govorim o ovome u HS-u, danas kada se vratite nakon ove rasprave u ured, molim vas pošaljite dopis svim jedinicama lokalne samouprave i regionalne, nađite nekakvu uputu, rješenje da ljudi mogu postupati. Ne znaju, ne znaju.
Hvala. Poštovana zastupnica Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Zekanoviću ustvari skrećete pažnju na jedan problem tihog umiranja palmi, a u međuvremenu koliko ja razumijem nije došlo do nekih agrotehničkih mjera gdje bi se razbili otporniji kultivari. U slučajevima koje ste nabrojali stručnjaci nisu očigledno konzultirani od samih jedinica lokalne samouprave da se primjene one prave mjere koje bi zacijelile rane tamo gdje je možda došlo do odstranjenja pojedinih dijelova palmi, a očekujete da i ministarstvo tu reagira. Meni se čini da bi logičan slijed bio da su te jedinice lokalne samouprave kojima je nekako primarna djelatnost kojoj su posvećeni njihovi građani turizam prepoznale taj problem i reagirale na vrijeme. Ja se nadam da će i ovakav jedan obrnut postupak gdje vi pozivate ministarstvo dati rezultate jer se slažem s vama da reakcija jest potrebna i da reakcija mora biti žurna dok se bolest ne proširi dalje i dok ne ostanemo bez svih palmi.
Poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovana kolegice Petir puno vam hvala na vašoj replici. Slažem se s vama i prvo trebaju reagirati jedinice lokalne samouprave, ali ovo je sad prilika da evo ja postavim to pitanje i da tu temu aktualiziram i sa ministarstvom. Rekao sam zapravo u raspravi da jedinice lokalne samouprave nemaju osoblje, ljude koji su educirani za to. Nekada je to neprimjereno, imamo 600 jedinica lokalne samouprave 550 koliko ih imamo, ok nisu sve u priobalnom pojasu. Slažem se prije svega je njihova krivica znači ovo je jedna velika kritika na sve načelnike, gradonačelnike, sve župane koji nisu reagirali, a gotovo nitko nije reagirao. Ali evo imamo dva instrumenta, imamo sa strane države, iako moram reći nažalost kasno. Znači nama je možda taj fond palmi ostao evo meni je grubo reći, ja govorim iz šibenskog konteksta, možda da je ostala svaka stota palma, svaka stota. Znači mi smo u Šibeniku izgubili nekoliko tisuća palmi u zadnjih par godina.
Hvala. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Davora Dretara. Izvolite.
Poštovanje svima još jednom. U ovih pet minuta kao mojoj pojedinačnoj raspravi pročitat ću vam ustvari jedan članak, da budemo u potpunosti korektni navest ću da je autor članka Nedjeljko Jusup, a članak je na Internet stranici Agrokluba.hr. Čovjek je vrlo aktualno i moram priznati potpuno ispravno napisao sljedeće riječi, Mnogi poljoprivredni proizvođači pitaju moramo li pohađati tečaj održiva uporaba pesticida. Iskaznice koje se dobiju prestaju važiti nakon 5 godina, a u većini poljoprivrednih ljekarni prilikom kupovine sredstava za zaštitu bilja niti ne traže iskaznicu te je dakle govore poljoprivrednici bez veze utrošiti 5, 6 sati ili čak 2 dana sjedeći na kako oni kažu tamo nekom predavanju, po završetku polagati ispit i sve to platiti nekoliko stotina kuna. Podsjetit ću kako je Vlada RH na prijedlog Ministarstva poljoprivrede usvojila Nacionalni akcijski plan za postizanje održive uporabe pesticida u lipnju 2013. i plan je naravno dostavljen Europskoj komisiji i svim državama članicama. Profesionalni korisnici, distributeri i savjetnici u prodaji pesticida i proizvodnji hrane neovisno o njihovom stečenom obrazovanju moraju dokazati da posjeduju odgovarajuća znanja o pesticidima. Dokaz o posjedovanju potrebne razine znanja je potvrda o položenom ispitu i naravno odgovarajuća iskaznica. Prema spomenutim zakonskim propisima sredstva za zaštitu bilja namijenjena profesionalnim korisnicima smiju se prodavati samo u specijaliziranim prodavaonicama, u Hrvatskoj su to poljoprivredne ljekarne. Smiju ih prodavati samo zaposlenici koji imaju položen ispit iz odgovarajućeg modula i također valjanu iskaznicu. Ali nažalost situacija na terenu nije baš takva. Evo u članku se navodi i dva slučaja iz stvarnog života ljudi koji su bili u poljoprivrednim ljekarnama kažu da su vlastitim očima vidjeli, čovjek je ušao rekao je, tražio je želio je kupiti jedan od insekticida koji spada u skupinu sredstava namijenjenih za profesionalnu primjenu, kupio ga je bez da ga je prodavač tražio valjanu iskaznicu. Drugi slučaj je pak onaj pravi hrvatski, jedan kupac želio je kupiti insekticid iz skupine piretroida, to su insekticidi vrlo širokog spektra djelovanja kako na štetne tako i na korisne organizme i zahtijevaju izuzetan oprez pri korištenju. Prodavačica je tražila iskaznicu, čovjek je rekao nemam iskaznicu i sad naravno žena ipak želi da nešto proda toga dana, pitala je ima li tko od vaše rodbine ili prijatelja, a on reko ima brat i eto ime, prezime, gospođa kuc kuc bazu podataka, evo brata i prodaje to sredstvo bez imalo grižnje savjesti. U nastavku navest ću nekoliko opasnosti takvog ponašanja. Prvo, prodano je nestručnoj osobi koja ne zna kako s time rukovati. Može se i on tijekom rada otrovati, pa će se onda i policija pitati kako je došao u posjed navedenog sredstva kojima se otrovao. Zna li on to sredstvo stručno upotrijebiti? Kako će odrediti dozu, koncentraciju, na kojoj od poljoprivrednih kultura će koristiti navedeno sredstvo? Evo još jedna činjenica. Brojni maslinari za suzbijanju štetnika u masliniku još uvijek rabe insekticid aktivne tvari cipermetrin koji u promet dolazi pod trgovačkim imenom Fastac ili Direkt. Cipermetrin nije registriran u maslinarstvu i pripravci proizvedeni gdje je on aktivna tvar nemaju dozvolu za primjenu u maslinama. Dakle, stvarno se moramo upitati koje su opasnosti od primjene sredstava koja nemaju dozvolu u pojedinim poljoprivrednim kulturama. Jasno je nepoznata je njihova karenca odnosno vrijeme koje mora proći od posljednje primjene do berbe ili žetve, a izražava se u danima. Osim toga nepoznat je i ostatak sredstva za zaštitu bilja na poljoprivrednim proizvodima tijekom prerade ili konzumaciju u svježem stanju. Ne zna se je li prekoračena maksimalna dopuštena koncentracija ostataka pesticida koja se izražava u miligramima po kilogramu poljoprivrednog proizvoda, a nije opasna za zdravlje ljudi i životinja. Evo, budući da mi vrijeme ide kraju ostala mi još i završna rasprava u kojoj ću završiti sa cijelom ovom pričom. No, činjenica jest da zakon može puno toga propisati, a da se nažalost na terenu situacija baš i ne razvija u skladu sa zakonskim odredbama. Hvala.
Imamo replike poštovanog zastupnika Zekanovića najprije.
Poštovani kolega Dretar evo ukazali ste na jedan problem koji je očit, a to je upravo, možda ću vam postaviti na ovaj način. Danas evo ja sam htio zaštititi svoju palmu i ja sam imao 2 mogućnosti, jedno je zvati ovlaštenog agronoma i platit za to 5.000 ili se snaći i kupiti preparat za 40 kuna i zaštitit palmu na 3 godine. I to je sada, znači mi ćemo donijeti taj zakon i ovo je u redu da imamo edukaciju i da postoje ovlaštene osobe, ali ja imam jednu jedinu palmu u dvorištu i da bi je spasio ja moram završiti tečaj da bi mogao kupiti taj preparat, moram biti educiran da bi mogao zapravo tretirati svoju palmu ili imati 3-4 tisuće kuna u džepu i jednu jedinu palmu spasiti. To je evo može se tu treba naći neko među rješenje ili nešto da ljudi poput, znači koji imaju samo 1 palmu, 2 palme npr. da ih mogu zaštiti u skladu sa zakonom.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Zekonović, da, situacija je vrlo plastično prikazana. Da imate 1 palmu, problem je ili polagati ispit, ulagati, investirati u samog sebe i u neko znanje ili naravno zaobići slučaj. Jednak sistem odnosno primjer iz stvarnog života je i moj osobni, ja sam ovdje u Zagrebu imam veliko dvorište pod betonskim opločnicima iz kojeg je sad evo u ovo doba godine počelo iz svih onih silnih otvora nicati razna trava, korov, svakojako bilje, ja nemam stručni tečaj, nemam odgovarajuću iskaznicu, ali vjerujem da ću jel pomoću možda nekog međukoalicijskog dogovora sa kolegom Pavićem iz Kluba Socijaldemokrata uspjeti nekako da mi on kupi tzv. Total pa ću onda pošpricati svoje opločnike. Da, razumijem vaš problem i činjenica jest da bi zakon tu možda trebao biti puno precizniji. Hvala.
Nemojte tako javno govoriti o zlouporabi ovaj, poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče ja ću to kupiti i doći ću kod vas, to ću vam ja poprskati, ja imam završenu školu. Ovaj, htio sam vam skrenuti pozornost da to što ste vi danas rekli da trebamo svi zajedno raditi na tome da skrećemo pozornost da je obuka potrebna, da je školovanje potrebno jer bez toga nema, radi se o tome da zapravo trebamo probuditi svijest pogotovo kod amatera da znaju što upotrebljavaju i kako upotrebljavaju. Naime, radi se problem, radi se o problemu i kod proizvođača jer u uputstvu za upotrebu na primjer imate da je potrošnja recimo 200 litara na 1 hektar uz ne znam dva litra pesticida u tu količinu. Kako ćete vi to izračunati na svojih pet jabuka? Nema šanse. Zato je jako važno da proizvođači tih pesticida to pišu u nekakvim normalnim jedinicama, znači toliko i toliko decilitara na 10 litara vode ili neka druga mjerila koja su prepoznatljiva ljudima koji to koriste.
Hvala. Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala vam lijepa. Hvala lijepa uvaženi zastupniče Pavić na pitanju i naravno na ponudi da dođete i svojim znanjem i naravno radom riješite problem koji ja imam da ne moramo kako je rekao poštovani predsjedavajući ulaziti u protuzakonite radnje. Prvenstveno hvala, a vjerujem da onda možemo zajedno otići kao ljudi koji dolaze iz Hrvatskog zagorja i zastupniku Zekanoviću pošpricati palmu. Pa evo ako je netko stručnjak za održavanje i uzgoj palmi to smo mi Zagorci sigurno. No, šalu na stranu. Svakako potrebno je izuzetno raditi na edukaciji, jer sve zastupnice i zastupnici danas ovdje rekli i jednu od stvari koja je notorna činjenica, a to je ta da rukovodimo se i koristimo izuzetno otrovna sredstva kako za ljude, tako i za životinje, tako za biljke, tako i za okoliš i svakako da da. Potrebna je edukacija, edukacija i samo edukacija. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Željko Pavić će sada govoriti.
Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče sa suradnicom. Ja sam se javio samo da bih skrenuo pozornost na nekoliko stvari koje su trenutno evo stvarno problem pogotovo kod uzgajivača hobista, da tako kažem, da ih nazovem amateri. Prvi problem je povrat ambalaže. Nekad prije desetak godina možda, možda i manje je u zakonu pisalo da će povrat ambalaže se moći obaviti u trgovini u kojoj ste kupili određeni pesticid, odnosno određeno sredstvo međutim danas tih obveza više nema. Prema tome, kad vi potrošite pesticid ili sredstvo za zaštitu nemate tu ambalažu kuda vratiti. Znam da je to, piše u zakonu da je to regulirano Zakonom o zbrinjavanju komunalnog otpada. Međutim, što se dešava sa mjestima koja nemaju reciklažno dvorište ili ukoliko to reciklažno dvorište ne prima taj otpad? Znači tu imamo problem i to bi trebalo nekako regulirati ili zakonom ili podzakonskim aktom. I tu se ne radi samo o povratu ambalaže, tu se radi i o povratu neutrošenih pesticida kojima je istekao rok valjanosti. To se najčešće baca u smeće ili sa ostalim otpadom što nije dobro, a isto tako jedan veliki problem zbrinjavanja napravljenih mješavina koje se nisu utrošile. Naime, kad prskate u voćnjaku ili vinogradu ako vam ostane 10 ili 15 litara te mješavine koju ste već napravili trebate je negdje staviti, trebate je negdje zbrinuti. Ako to ne zbrinete na pravi način, onda zapravo zagađujemo okolinu, zagađujemo prirodu i tu bismo trebali na tome malo poraditi. Bio je tu jedan prijedlog da korisnik ne može kupiti sredstvo ukoliko nije vratio ambalažu. To bi bilo sve dobro kad bi se uvijek kupovalo u istoj trgovini. Na žalost trgovine čak ni u istom trgovačkom lancu nisu međusobno povezane, da bi se znalo tko je kupio koje sredstvo i da li je vratio ambalažu, a da ne govorim o tome, da ne samo da se kupuje u drugim trgovinama u istom gradu ili unutar Hrvatske, nego se kupuje i u zemljama Unije, a da ne pričamo o onome što je bilo tu malo prije spomenuto. Mislim da je to kolega Dretar spomenuo, to je kupovina na crno i šverc iz susjednih republika jer tamo su kod njih neka sredstva dozvoljena, kod nas nisu, pa se onda to zbog niže cijene ili zbog možda prepoznatljivog načina upotrebe uvozi izvana. Drugo, htio bih još jedanput podsjetiti da je pogotovo za uzgajivače amatere, odnosno hobiste jako bitno školovanje i informiranje, obrazovanje s obzirom da evo malo prije sam i naveo primjer teško je amateru, hobisti prepoznati koje zapravo treba staviti omjere da bi se to iskoristilo, to sredstvo koristilo na pravi način i da to nije prekomjerno korištenje sredstva. Na žalost često se danas dešava da dođete u poljoapoteku, kupite to sredstvo i da vam onda i sam prodavač koji je naravno završio tečaj, završio je školovanje za to, da vas on upozori da bi trebali staviti malo više, jer to ipak nije to što je nekad bilo. Tako da znamo što piše u sredstvu za upotrebu, ako je to prepoznatljivo trebalo bi zapravo sa njima onda i komunicirati, tako da svi to koriste i da se ta svijest budi kod svih onih koji imaju svoja domaćinstva i završili su tečaj. Inače još jedna napomena gospodinu Davoru, postoji i besplatno, mogućnost da dođe besplatno kod vas, da vam to netko, piše čak i u zakonu. Tako da, evo znam da niste škrti, pa tak budete onda riješili. Nadalje apeliram na tajnika i suradnicu da se pokuša nekim podzakonskim aktom ili nekim drugim zakonom na neki način stimulirati proizvodnja prirodnih insekticida. Evo ja sam amater, bavim se malo vinogradarstvom, malo voćarstvom, svega po malo, puno posla, a malo koristi. Međutim, ako koristite domaće pesticide, prirodne insekticide dobit ćete puno kvalitetniji proizvod. I onda ako se malo prisjetimo što su radili naši djedovi, naše bake, da su koristile koprivu, da su koristile recimo hren, češnjak, luk za neka sredstva, a da ne spominjem buhač. Znači dalmatinski buhač koji je na daleko poznat kao prirodni insekticid. Mislim da bi sa stimuliranjem proizvodnje takvih prirodnih insekticida mogli doprinijeti zdravijoj prehrani našeg stanovništva. Naime, danas je teško u prirodi više pronaći koprivu, teško je pronaći hren, teško je pronaći pelin. To su sve sredstva koja su se nekad koristila za borbu protiv nametnika. Danas toga na žalost … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Imamo par replika, poštovana zastupnica Marić najprije.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, naveli ste puno stvari koje zaista treba još dodatno zapravo obrazložiti i iskomunicirati. Evo ja sam išla malo gledati na stranice Ministarstva poljoprivrede i naišla sam na jedan izbornik Sredstva za zaštitu bilja i česta pitanja i odgovori vezano uz održivu uporabu pesticida i tu zaista ima niz pitanja, pa i ponuđenih odgovora koji mogu interesirati što fizičke, što pravne osobe, između ostaloga ko mora pristupiti izobrazbi itd., dakle da li ste profesionalni ili ne profesionalni korisnik ne ovisi o veličini površine koju obrađujete ili imate OPG nego o vrsti sredstava koje se koristi, pa između ostaloga ima i pitanje o onome što ste govorili kako zbrinuti preostala sredstva odnosno ambalažu, a i na tim stranicama, a i u zakonu se govori da to reguliraju propisi o gospodarenju otpadom, ali detaljnije informacije nemamo. Dakle, ja sam se malo raspitala u svojoj bližoj okolini, poljoprivredne apoteke ne skupljaju, vi zaista morate kod sebe doma uskadištiti tu ambalažu i onda se jednom ili dva puta godišnje eventualno prikuplja ta ambalaža, al to ljudi ne znaju.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić.
Da, ja sam si dao truda, ja sam pročitao i ovaj dio zakona o komunalnom otpadu, zbrinjavanju komunalnog otpada. Tamo je teško prosječnom čitatelju prepoznati gdje i kako treba postupati, naime ne piše eksplicite ambalaža od pesticida se zbrinjava tako i tako ili se odlaže tu i tu iako se može iščitat da se to zapravo treba odložiti u reciklažno dvorište, ali problem je u tome što nemaju sva mjesta, pogotovo mala mjesta nemaju svoje reciklažno dvorište i ona vam se dešava da jednostavno ljudi te, taj, tu ambalažu prikupljaju sredstva kojima je istekao rok valjanosti čuvaju kod sebe u podrumu do nekog vremena, a nakon toga sve skupa bacaju u smeće sa svim ostalim otpadom i zapravo nakon toga nastaju problemi jer to završava sve na istom mjestu gdje možda i ne bi trebalo završiti sa ostalim otpadom.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi zastupniče Pavić, u našoj sjeverozapadnoj Hrvatskoj znamo i sami imamo vrlo puno rascjepkanih mnogobrojnih poljoprivrednih posjeda, manjih površina, naravno dakle ne možemo primjenjivati neke taktike, neke strategije kao što se to može na velikim površinama recimo kakve su u Slavoniji odnosno Baranji. Ali evo naišao sam na još jedan zanimljiv prijedlog da se uspoređuju evidencije iz poljoprivrednih ljekarni prodanih sredstava za zaštitu bilja sa površinama i poljoprivrednim kulturama gdje se odnosno na kojima se kupljena sredstva mogu upotrijebiti. To bi možda mogao biti još jedan od učinkovitih načina kontrole, prodaje, kupnje i naravno upotrebe sredstava za zaštitu bilja.
Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala vam na ovoj napomeni, ja sam inače htio sam govoriti nešto i o, o informacijskim sustavima koji bi trebali pratiti taj dio, taj dio poslovanja i poljoapoteka i zapravo ljudi koji to koriste. Međutim imamo jedan problem zbog toga što se ta sredstva mogu nabaviti zapravo na nivou unije, ako ne idete na crno to onda nabavite negdje u susjedstvu u zemljama koje imaju drugačije propise. E sad, ono što se dešava kod nas u Hrvatskoj, što se dešava unutar možda jednog trgovačkog lanca ili što se dešava unutar države to bi se još i moglo pratiti sa dobrim informacijskim sustavom i naravno treba onda i postaviti sustav kontrole da vidimo što se utrošilo i kada se utrošilo, znači nije bitno samo kolko se utrošilo nego dal se utrošilo primjerice u vrijeme cvatnje kad to škodi pčelama ili se utrošilo baš u ono vrijeme kad se to smije trošiti. Tako da, da slažem se s vama, kad bi postojala ta evidencija, to nije baš jeftin sustav jer bi sve poljoapoteke odnosno svi prodavači, pazite vi možete i u trgovini mješovite robe prodavati zapravo ta sredstva ukoliko zadovoljavate uvjete, ako imate odvojenu prostoriju ili imate onaj ormar kako piše u zakonu, znači trebali bi biti svi povezani na jedinstveni sustav, a to je teško.
Hvala. Poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovani kolega, evo s obzirom da postoje različiti slučajevi ja sam istaknuo jedan specifični slučaj, slučaj palmi koje su napadnute s tim štetnicima koje sam maloprije naveo, je li možda po vama rješenje da svaka jedinica lokalne ili regionalne samouprave ako je JLS premala ima neku svoju stručnu službu kojoj odnosno interventni tim gdje bi imao ovlaštene osobe koje bi mogle onda za nekakav minimalni iznos ili znači ne neku tržišnu cijenu nego cijenu koja bi zapravo podmirivala troškove tretirati npr. palme po privatnim dvorištima koje su stvarno ukras cijelog mjesta, a jednostavno nije moguće da vlasnik jedne ili dvije, tri palme bude niti educiran za tretman, niti da ima dopuštenja da bi tretirao svoje palme protiv ovih insekata?
Poštovani zastupnik Pavić.
Zahvaljujem na tom pitanju. Naime, piše u zakonu da može, može se tražiti besplatna intervencija da se zapravo onda to provede od strane stručne osobe, međutim pitanje je da li te stručne osobe stvarno postoje u JLS ili bi trebalo te službe oformiti. Znamo da postoje razno razne inspekcije, al naprosto i osoba koja može tretirati neku biljku e to je veliki problem. I slažem se s vama bilo bi dobro kad bi takva institucija postojala koja bi mogla provesti recimo kao što se provodi deratizacija. Ako recimo osobe koje provode deratizaciju da se obuče još dodatno da mogu provesti i taj dio zaštite bilja. Imamo veliki problem, to nisu samo privatne palme u privatnim dvorištima, radi se i o šumama. Nemojte zaboravit recimo Split, Marjan ima problem sa borovom šumom, imamo problem sa kestenima tzv. tumor kestena. Evo tu kod nas u Zagorju praktički divlji kesteni gotovo pa nestao odnosno onaj pitomi koji jedemo, ne. Tako da imamo velikih problema i kad bi se to radilo sustavno bilo bi sigurno puno bolje.
Hvala. Idemo na završna izlaganja, najprije u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Stipan Šašlin, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo ovo je još jedan zakonski prijedlog s kojim se usklađuje zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU. Ovaj prijedlog zakona vrlo je temeljit, sveobuhvatan i vrlo precizno definira zadaće i uloge svih dionika u provedbi ovoga zakona. Ovim zakonom uređuje se Nacionalni akcijski plan za postizanje održive uporabe pesticida, sustav izobrazbe profesionalnih korisnika pesticida, distributera i savjetnika uporaba elektroničkih vjerodajnica odgovarajuće razine za pristup fitosanitarnom informacijskom sustavu, sustav distribucije i prodaje pesticida, rukovanje pesticidima, skladištenje i postupanje sa ambalažom pesticida i ostacima u ambalaži, vođenje zbirki podataka i vođenja evidencija, uporaba i redoviti pregled uređaja za primjenu pesticida, informiranje javnosti i podizanje razine svijesti o pesticidima, mjere za smanjenje rizika od uporabe pesticida i temeljna načela integracije odnosno integrirane zaštite bilja, posebni postupci i uporaba pesticida, primjena iz zraka, obavještavanje javnosti, posebne mjere zaštite okoliša, smanjenje uporabe pesticida i smanjenje rizika u određenim područjima, zaštita pčela i primjena pesticida na javnim i zelenim površinama, pokazatelji rizika, pružanje usluga tretiranja, izvješćivanje i razmjena informacija, ovlaštene stručne institucije i zadaće ovlaštenih stručnih institucija, povjerenstvo za pesticide, naknade i prekršaji te nadzor nad provedbom ovog zakona i propisa donesenih na temelju ovog zakona. Svrha ovog zakona je postizanje održive uporabe pesticida, smanjenje rizika i negativnih učinaka od uporabe pesticida na način koji osigurava visoku razinu zaštite zdravlja ljudi i životinja te zaštite okoliša i očuvanja bioraznolikosti. Uvođenje obvezne primjene temeljnih načela integrirane zaštite bilja za suzbijanje štetnih organizama bilja i alternativnih pristupa i tehnika kao što su ne kemijske mjere zaštite bilja radi postizanja održive i konkurentne poljoprivrede. Odredbe ovog zakona ne sprječavaju primjenu načela predostrožnosti na način da ograničavaju ili zabranjuju uporabu pesticida u posebnim okolnostima ili područjima. O ovome govori se u Članku 66. koji posebno regulira odnosno definira posebne uvjete za primjenu pesticida iz zraka odnosno tretiranje iz zraka. Znači dozvoljeno je i to, ali doista u posebnim uvjetima kako u poljoprivredi tako i u šumarstvu gdje zaista nije moguća bilo kakva druga primjena, drugi način uporabe herbicida gdje primjer u sastojinama hrasta lužnjaka i poljskog jasena uslijed invazije štetnika gubara može doći do totalnog golobrsta odnosno velikih i dugotrajnih šteta na tim sastojinama i samim time kažem jednostavno štete su puno, puno daleko, daleko veće od onoga što bi izazvalo tretiranje iz zraka. Nadležna tijela za provedbu ovog zakona i propisa donesenih na temelju ovog zakona su slijedeća, ministarstvo nadležno za poljoprivredu odnosno Ministarstvo poljoprivrede, Državni inspektora odnosno državna poljoprivredna inspekcija, Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu HAPIH i HZJZ. Stručna tijela za provedbu ovog zakona su ministarstvo, HAPIH, Sveučilište u Zadru, Agronomski fakultet, Sveučilište J.J.Strossmayera u Osijeku, Poljoprivredni institut Osijek, Institut za medicinska istraživanja i medicinu rada, HZJZ u suradnji sa zavodima za javno zdravstvo jedinica područne odnosno regionalne samouprave i Nastavni zavod za javno zdravstvo Dr. Andrija Štampar. RH je usvojila Nacionalni akcijski plan za postizanje održive uporabe pesticida 2013. godine. U tom nacionalnom akcijskom planu za postizanje održive uporabe pesticida u daljem tekstu NAP utvrđuje se kvantitativne pretpostavke, ciljevi i mjere i vremenski planovi za njihovo provođenje radi smanjenja rizika i učinaka pesticida na zdravlje ljudi, okoliš i bioraznolikost te potiče razvoj i uvođenje integrirane zaštite bilja i alternativnih postupaka i obuhvaća razna interesna područja kao npr. zaštitu radnika, okoliša, pesticida i drugih tehnologija. Evo, ovaj [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] iz tog razloga podržat ćemo ovaj zakon.
Hvala. Sada će završno u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Martina Vlašić Iljkić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice zastupnice i kolege zastupnici evo na kraju ove rasprave možemo slobodno ponoviti ono što je istaknuto više puta, a to je zapravo da se ovim zakonom usklađuje europsko zakonodavstvo odnosno hrvatsko zakonodavstvo s europskim zakonodavstvom poglavito zbog značaja i specifične Strategije Od polja do stola, Strategije EU za bioraznolikost do 2030. godine i Europski zeleni plan. To su važni strateški dokumenti i sve oni ciljevi koji su tamo navedeni uvelike su nešto čemu treba težiti hrvatska poljoprivreda, no koliko će biti realno i koliko je primjenjivo na naše okolnosti o tome treba voditi računa i u svakom slučaju težiti da se hrvatskom poljoprivredniku daju što veće mogućnosti pogotovo što se tiče ekološkog uzgoja i znači sigurne hrane bez pesticida. Koliko je zapravo Hrvatska spremna za provođenje tih zadanih ciljeva i koliku sustavnu potporu uopće ima hrvatska poljoprivreda pogotovo ako govorimo o zdravoj prehrani i namirnicama iz ekološke proizvodnje bez uporabe pesticida. Cijene hrane u posljednje vrijeme rapidno rastu, građaninu je ekološki proizvod nedostupan, a proizvođaču proizvodnja gotovo neisplativa. Hrvatski poljoprivrednik oskudijeva što se tiče dostupnosti poljoprivrednog zemljišta, ne može uzgojiti hranu za uzgoj na ekološki način znači mesnih proizvoda i to je nešto što svakako otežava proizvodnju, a zbog rasta cijena energenata proizvodnja i obrada zemlje je dodatno otežana odnosno gotovo i ugrožena. Kao što smo ponovili nekoliko puta danas hrana bez kemije je zapravo proizvod sa dodatnom vrijednosti i prilika za hrvatsku poljoprivredu jer je to kvalitetna namirnica kojoj težimo pogotovo u ovim okolnostima u kojima stalno govorimo o nedostatnoj samodostatnosti u proizvodnji namirnica. Zakonom su određene aktivnosti, uvedene su određene vjerodajnice odgovarajuće razine, osniva se povjerenstvo, povećava se inspekcijski nadzor i prekršajne odredbe i to je sve ono što je dobro, no nisu navedena financijska sredstva koja će biti utrošena što smatramo i problematičnim. Zašto smo zapravo skeptični što se tiče provedbe ovog zakona je zapravo na tragu toga što se postojeći zakon slabo provodio i nemamo povratnih informacija što se tiče dosadašnje uporabe pesticida, kontrole uporabe pesticida, nemamo povratne informacije uopće o kontroli uporabe. Tajnik na odboru nije imao odgovore koje smo mu uputili te se nadamo da što se tiče kontrola da će sadržaj i informacije biti dostupnije široj javnosti. Kao razlog donošenja novog zakona je zapravo i nedovoljna kvaliteta izobrazbe i nepravilnosti pri pregledu uređaja za primjenu pesticida i izdavanju znaka o ispravnosti uređaja. To je sve ono što bi se trebalo popraviti ovim novim zakonom, no koliko je zapravo inspektorat u mogućnosti sve ono napraviti što mu se ovim zakonom nalaže, o tome je bilo danas riječ i koliko uopće možemo biti sigurni da će inspektorat tome prionuti onako kako to ovaj zakon nalaže. Zato mislimo zapravo malo smo skeptični, mislimo da se ovdje radi o primjeni europskih strategija i da se radi o administrativnoj stvari, a ne o stvarnom pristupu smanjenja uporabe pesticida i planiranja razvoja poljoprivrede. No navesti ćemo ono i što mislimo da je dobro u ovom prijedlogu zakona. Što se tiče jasnijeg definiranja usluge tretiranja bez naknade jer puno je tu staračkih samačkih kućanstava koji ne mogu si osigurati samostalno tretiranje svojih proizvoda. Također smatramo da još postoji prostora za olakšavanja što se tiče obaveza ponavljanja edukacije odnosno obnavljanja dozvole za korištenje pesticida. Ako je neko jedno položio i dobio tu dozvolu ne vidimo razloga zašto bi se morao i dalje obnavljati. I također ono što mislimo da je dobro [[Upadica Reiner: Hvala.]] je posebna zaštita pčela i divljih oprašivača.
Hvala, hvala lijepa.
Još na kraju bi samo rekla da će klub SDP-a podnijeti određene amandmane te svakako što se tiče usklađenosti [[Upadica Reiner: Hvala vam.]] i sa hrvatskim …
Sada će završno u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovani zastupnik Nikša Vukas. Izvolite.
Potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Pa mislim da je o zakonu manje-više sve rečeno. U završnoj riječi htio bi reći da će klub Socijaldemokrata će podržati ovaj prijedlog zakona isključivo zbog građana RH jer ovaj zakon je upravo bitan za očuvanje zdravlja ljudi i danas se puno pričalo o tom zakonu, ali u biti pričalo se o stanju u hrvatskoj poljoprivredi. Ono što ću još završno reći da same te kontrole trebaju biti jače. Nisam sad za to da preko koljena pošaljemo garnizon inspektora i da se odmah lupaju administrativne kazne, ali na edukaciji i kontroli je sada na vama u Ministarstvu poljoprivrede tj. ne na vama nego na Državnom inspektoratu da se taj zakon primjenjuje i da kontrole budu što veće. Prema tome, ono sigurno što ćemo iz godine u godinu najviše pozornosti u poljoprivredi posvećivati upravo to održivost, održivost, održivost, održivost uporabe pesticida, jačanje i podizanje ekološke poljoprivrede, podizanje svijesti samih poljoprivrednika da ne rade ono što može ugroziti živote ljudi koji će sutra konzumirati te proizvode i samo ono što je najbitnije da ukoliko se stvarno detektiraju ljudi koji krše zakon, koji prekomjernu uporabu pesticida koriste da to budu rigorozne kazne jer prevelika doza pesticida može ugroziti ljudski život i možemo je tretirati kao ubojstvo iz nehaja ili iz neznanja, ali nećemo to napraviti preko noći. Puno moramo napraviti edukacija, puno moramo raditi na svijesti naših poljoprivrednika, naših građana kada uzmu tu bočicu nekog herbicida ili insekticida da u biti znaju šta imaju u rukama. Ali ono što je bitno i evo vidim da će kolega Miletić o tome govoriti je ta ambalaža i praćenje te ambalaže od same kupnje, od samog momenta kada je ta ambalaža prazna kad je negdje treba odložiti, kad je neko treba pokupiti, ali da mu sad ne uzurpiram temu to možete vi i nastaviti. Prema tome, podrška prijedlogu zakona, ali prije svega ajmo podizati svijest ljudi, ajmo educirati ljude i ajmo napokon pomoći inspektoratu, ali u jednom pozitivnom smjeru da stvarno budu na terenu i da nadziru poljoprivredne OPG-ove i poljoprivredne firme koje se upravo bave tom proizvodnjom da se ne događaju stvari koje se ne smiju događat, a na polici nađenom neki proizvod koji ima rezidue jer sami znamo da je onda i život ugrožen. Evo hvala.
Sad će završno u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovani zastupnik Marin Miletić. Izvolite.
Poštovanje potpredsjedniče HS-a g. Reiner, poštovani Bukarica i poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Kažu Latini „repetito est mater studiorum“ i onda mi nekada mi razmišljamo dobro, evo drugi ili treći put u raspravi pa govorimo isto ili skoro isto ali mi koji smo ovdje u saborskim klupama znamo koliko nas ljudi u stvari prate i koliko je građanima jako važno što mi govorimo i koliko je građanima Republike Hrvatske itekako važno da govorimo njihove stvarne probleme i sve ono s čime se oni na dnevnoj razini suočavaju. Drago mi je evo da je ovdje i gradonačelnik Preloga. Bili smo prije nekoliko dana kod njega. On je dobro posložio kružno gospodarenje otpadom, a mi ovdje možemo govoriti o ovom zakonu kako on stvarno ima mnoge pomake. Kad bih htio bit sitničav, onda bih rekao da je još 2002. godine Europa svojom direktivom počela slagati uporabu pesticida. 2009. opet još jasnije, a onda 11. prosinca 2019. godine sa green new dealom, dakle posložila kompletnu jednu široku sliku u kojoj opet vrlo jasno, dakle Europa je tu rigorozna i možemo reći da ima jedne od rigoroznijih zakona pozitivno govoreći, dakle o zaštiti poljoprivrednog zemljišta uopće dakle o korištenju pesticida. Kolega Nikša je dobro rekao, o tome smo danas u raspravama cijeli dan govorili kako prikupljanje otpada od pesticida koje se za sada koristi jednom godišnje nije dovoljno. Dakle, nije to prvo, dakle nije dovoljno, a onda drugo država treba tu iznaći, državni tajniče znam da ste nas čuli i da ste pozorno pratili. Moramo naći rješenja neka, tako da sav taj otpad koji je u stvari opasan otpad na pravi način se u procesima prenese, dakle i da se skladišti i onda da ne završi, dakle u nekom spaljivanju kako se nerijetko zna dogoditi po našim selima da se to tako baci pa se spaljuje što je definitivno štetno. Isto tako molim Državni inspektorat sa ovog mjesta da snažnije kontrolira sve one krivotvorine pesticida i držimo da je to isto jako, jako opasno i takvo korištenje te vrste pesticida. Pohvaljujemo članak 71. o pčelama. Dakle, izrazito nam je bitno da se to postavilo kako treba i da u procesima i u vremenu dakle oprašivanja neće biti, zakonom će bit zabranjeno korištenje bilo kakvih pesticida. Znamo iz prošlosti da smo imali, već je tu bilo govora, nekih loših iskustava sa time i zato je bitno da se taj dio regulirao. Isto tako kolege su govorile iz kluba Socijaldemokrata o nužnosti savjetodavne priče koja ovdje nedostaje. Mislim nedostaje opet dosta toga, ali evo nas nekako veseli da makar pod neću reći palicom, nego pod motivacijom te gore, Bruxellesa i EU se ipak i naše zakonodavstvo suobličuje sa onim nekim trendovima koji su vani, a koji definitivno donose dobro građanima Republike Hrvatske. Pozitivan pomak je i cijela priča oko izobrazbe, to je isto dosta dobro posloženo. Ono što sam rekao da bih volio da našim poljoprivrednicima bude omogućeno korištenje gdje su oni sposobni, gdje mogu dakle i uloga dronova u zaprašivanju svojih poljoprivrednih zemljišta i da još nikada si ne oduzmemo pažnju govoriti dovoljno o samodostatnosti, o potrebi proizvodnje, o pod navodnim znakovima malim, srednjim proizvođačima jer tu je ključ svega. Dakle, mi moramo proizvoditi dovoljno hrane. Kao što znamo da jedan dio imamo već i Hrvatska mora bit samostalna. Dakle i zato je bitno da imamo dovoljno svoje hrane. Klub MOST-a je s pozornošću pratio ovaj prijedlog zakona i držimo da je tema poljoprivrede glavna tema o kojoj će se razgovarati barem još idućih 20 godina.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti. Sada idemo na sljedeću točku a to je - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biljnom zdravstvu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 262. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik Tugomir Majdak, izvolite. E oprostite molim vas, moja greška. Tehnička služba me molila da napravimo jednu stanku od 5 minuta, pa evo ga vidimo se opet u 14,47. STANKA U 14,41 SATI
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani članice i članovi iz Hrvatskog sabora, dakle Zakon o biljnom zdravstvu kojim se osigurava provedba Uredbe 2031 iz 2016. godine Europskog parlamenta i vijeća o zaštitnim mjerama protiv organizama štetnih za bilje uređena su temeljna pitanja zdravstvene zaštite bilja primjereno međunarodnim standardima, a glavni cilj je zaštita bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta od štetnih organizama. Nadalje, utvrđivanje prisutnosti određivanja štetnih organizama, sprječavanje unosa i širenje štetnih organizama te njihovo iskorjenjivanje primjenom fitosanitarnih mjera, sprječavanje izvoza bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta zaraženih štetnim organizmima te zaštita okoliša od posljedica djelovanja štetnih organizama. Nadležno tijelo za provođenje Zakona o biljnom zdravstvu je Ministarstvo poljoprivrede. Nadalje, Zakonom o biljnom zdravstvu definirana su i druga nadležna tijela u provedbi Zakona o biljnom zdravstvu, a to su Državni inspektorat, Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu i Hrvatski šumarski institut. Iskustvo stečeno u provedbi Zakona o biljnom zdravstvu pokazalo je da je određenim, da su definirane određene odnosno uočene određene manjkavosti odnosno pokazala se potreba da se jasnije definiraju određeni postupci. Predloženim odredbama Prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biljnom zdravstvu unapređuje se pravni okvir nacionalnog zakonodavstva u dijelu koji do sada nije bio propisan, a čime se postiže učinkovitija provedba zdravstvene zaštite bilja u RH. Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biljnom zdravstvu uspostavlja se informacijski sustav u području biljnog zdravstva koji će se koristiti za prikupljanje, pohranjivanje, čuvanje, obrađivanje informacija o rasprostranjenosti karantenski štetnih organizama unije i štetnih organizama koji privremeno ne ispunjavaju uvjete u karantenski štetne organizme unije. Detaljnije se propisuju odredbe koje se odnose na unos određenog bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta u granična područja RH te se detaljnije propisuju postupci za odobravanje rada karantenskih stanica i prostora za izolaciju odnosno propisuje se da opravdanost zahtjeva zbog kompleksnosti utvrđuje stručno povjerenstvo na temelju čijih se prijedloga donosi rješenje. Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biljnom zdravstvu propisuje se i mogućnost razmjene podataka između nadležnih tijela iz informacijskog sustava u području biljnog zdravstva. Isto tako propisuje se mogućnost javnog objavljivanja određenih podataka iz informacijskog sustava koji mogu poslužiti kao podloga za izradu strateških dokumenata u području biljnog zdravstva. Nadalje, Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biljnom zdravstvu osigurava se dodatna nadogradnja aplikacije … [[Govornik se ne razumije.]] i to za praćenje 10 novih štetnih organizama. Sredstva za nadogradnju bit će osigurana u Državnom proračunu RH u visini od 675.000 kuna za 2023. i 2024. Hvala.
Hvala lijepa, kraće ste vi govorili nego što će biti replika kojih ima mnogo. Prvo poštovana zastupnica Ban Vlahek, izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi državni tajniče, sad smo u ovoj saborskoj kratkoj pauzi raspravljali, a mene zanima vaše, vaš komentar zašto, pošto je ovaj jedan od manjih zakona zašto se on nije mogao eventualno spojit s nekim srodnim zakonom kao ovaj Zakon o održivoj uporabi pesticida o kojoj smo maloprije raspravljali s obzirom da ima sveukupno 33 članaka odnosno 27 bez tih prijelaznih i završnih odredbi, a smanjio bi se broj zakonskih akata koji uz sve podzakonske akte čine praćenje i snalaženje gotovo nemogućim. Također, imam pitanje zanima me da li trenutno postoje zahtjevi za privremeni unos karantenski štetnih organizama za RH? Hvala lijepa.
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Dakle, ovim zakonom odnosno izmjenama i dopuna Zakona o biljnom zdravstvu prije svega se definira sve one, prije svega se definiraju sve one odredbe transponiranjem određenih EU regulativa vezano za informacijske sustave u području biljnog zdravstva i kao takav zakon se naslanja na europsku praksu u ovom dijelu. Vezano za vaše drugo pitanje, da li ima do sada zahtjeva za unos karantenskih organizama u RH evo na to pitanje smo još dali odgovor na Odboru za poljoprivredu, dakle u ovom trenutku nemamo zahtjeva. Za iste mi na razini Ministarstva poljoprivrede znači izdvajamo financijska sredstva za nadzor karantenskih organizama za njih 47 i … [[Govornik se ne razumije.]] novim znači sustavom ćemo još 10 novih provjeravati odnosno kontrolirati i pratiti.
Poštovana zastupnica Peović.
Hvala. S obzirom na iskustva koja imamo sa državnom nabavkom softvera ja bih pitala koja firma radi znači ovaj softver … [[Govornica se ne razumije.]] da li je to open software, dakle open code software otvoren za nadogradnju ili je to ovaj … [[Govornica se ne razumije.]] software. Zašto je tolika cijena, znači 675.000 kuna samo o 10 novih štetnih organizama koji se uvode u taj sustav? Koliko je dosada koštao taj sustavi i zašto se sredstva rezerviraju na neki način za 2023. i 2024. ako neće biti izgleda nadogradnje softvera? To mi nije baš jasno jer ovdje je evidentno da je riječ o nadogradnji za ovu godinu, ali se sredstva predviđaju i za '23., '24., znači u koji svrhu, evo to bila pitanja.
Poštovani državni tajnik.
Hvala, evo dijelom sam odgovorio već u prethodnom odgovoru. Dakle, mi do sada pratimo i za to izdvajamo sredstva i vršimo monitoring na 47 karantenskih štetnika. Ovom dodatnom aplikacijom ćemo otvoriti prostor za praćenje novih 10 karantenskih štetnika. Dakle, njihovo praćenje i otklanjanje mogućnih znači štetnih posljedica. Vezano za sam odabir, znači sve je sustavno pravilima javne nabave i ministarstvo kao što sam i rekao i temeljem onoga što je bio upit vezano za Zakon o biljnom zdravstvu da ministarstvo radi transparentno javnu nabavu odnosno svi postupci su transparentni i javno dostupni.
Poštovana zastupnica Vukovac.
Poštovani državni tajniče, Hrvatska je već izgubila brijest, dakle postoje primjerci, ali ne i šume, patogena gljivica napala je i jasen pod kojim je 180 tisuća hektara šume vrijednih 11 milijardi kuna, potkornjak nam je prisutan i radi štetu u šumama Gorskog kotara, znate li kako su prošli hrast lužnjak i hrast kitnjak u borbi s hrastovom mrežastom stjenicom? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Da, poznato nam je sve ovo što ste spomenuli, dakle Ministarstvo poljoprivrede na razini Uprave šumarstva, u drvoprerađivačkoj industriji i lovstvu prati stanje kao nadležno tijelo dakle, ali u suradnji sa Hrvatskim šumarskim institutom, rezultate svim ovih istraživanja možemo dostavit pisanim putem.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, već i u ovom prethodnom zakonu iz 2019. spominje se da se nadograđuje na Uredbu 2016/2031 kao temeljni akt kojim se regulira biljna karantena u uniji i koja propisuje da zapravo bi svaki građanin ako je upućen trebao prijaviti sumnju na prisutnost karantenskog štetnog organizma na svom bilju. Koliko to funkcionira kod nas, da li se uopće građani sami javljaju ili je sve u rukama specijaliziranih subjekata? Evo naišla sam tu na Net-u na jedan priručnik od 376 strana sa obilnim slikama i opisima tih štetnih organizama, dakle to je očito za one koji se striktno s tim bave, a što je sa običnim građanima kako evo navodi ova uredba, pa i ovaj zakon na koji se sad naslanjamo? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem. Dakle, nadležno tijelo Ministarstvo poljoprivrede, a druga nadležna tijela u provedbi dakle zakona su državni inspektorat, Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu i Hrvatski šumarski institut, dakle procedura je da se građani jave ovim nadležnim tijelima i vezano za daljnje monitoring i praćenje, ali i otklanjanje suzbijanjem određenih sredstava ovih štetnih organizama.
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, Uredbom 2016/2031 je na neki način možemo reći omogućeno da se unose karantenski štetnici na područje pojedine države, država to može, ali i ne mora omogućiti. Vi ovim izmjenama zakona to omogućujete. Možete li nam pojasniti da li postoji neki poseban razlog zbog čega, da li ste imali na umu samo istraživanja, znanstvene neke, dakle znanstvene vježbe, situacije, kako bi se pripremili možda za neku budućnost i u stvari saznali više informacija ili već imamo neke konkretne slučajeve zbog kojih se ovako, ovakva uredba uvodi i zakon se mijenja?
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem. Pa evo, u praćenju je kao što sam već naveo 47 karantenskih štetnika i 10 novih će biti praćeno odnosno vršit će se monitoring nad istim upravo isključivo zbog ove činjenice odnosno zbog kasnijeg djelovanja u svrhu prije svega znanstvenih analiza i samog budućeg suzbijanja, potencijalnog budućeg suzbijanja dozvoljavamo dakle da se može dat zahtjev, unesti karantenski organizam i onda se kroz znači praćenje istog u okviru karantenskih stanica kurativno djelovati.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, dakle ja bih se možda još jedanput referirala i od vas dobila objašnjenje vezano su uopće načelno o prekograničnom utjecaju. Dakle taj prekogranični utjecaj je izuzetno važno jer naravno u, mi znamo gdje su granice, ali u nekakvom biljnom svijetu i svemu ostalom granice ne postoje. I sad ja nekako ne dvojim i mislim da će i ovaj informacijski sustav i sve ostalo on funkcionira i funkcionirat će dakle mi znamo kako Hrvatska izgleda, znamo kako su granice, znamo da imamo dio gdje graničimo sa zemljama koje su članice EU, ali imamo dio i gdje graničimo sa zemljama i to veći dio koji nisu članice EU, pa me zanima međusobni dogovori i razgovori, međusobna podjela informacija, što je izuzetno važno. Znate, važno je, mi možemo zakonom propisati sve, al je važno i međusobni dogovor između pojedinih zemalja na toj razini, pa me zanimaju kakva su tu iskustva. Hvala lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem na vašem pitanju. Dakle, međudržavna suradnja je aktivna vezano za dakle ovo područje i na razini unosa bilja i biljnih proizvoda u granična područja, dakle nadzor obavlja carinski službenik i službenik granične policije. Vezano za praćenje fitosanitarnog certifikata za to je nadležna fitosanitarna inspekcija. Ponovit ću dakle fitosanitarna inspekcija i ove druge službe vezano za carinske predstavnike surađuju na graničnim područjima sa službenicima iz drugih zemalja. Al dodatno, u pograničnim područjima smo odredbom olakšali dakle sami, ne samo nadzor nego i komunikaciju između ovih službi.
Poštovani zastupnik Kolarek.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, pa pitao bi vas da li se ovim izmjenama i dopunama Zakona o biljnom zdravstvu kvalitetnije i bolje uređuju pojedina područja biljnog zdravstva kao što su npr. uvođenje informacijskog sustava, praćenje štetnih organizama, unos određenog bilja i drugih predmeta u granična područja RH, fitosanitarni nadzor, da li je to na dovoljnoj razini i da li je to puno bolje nego što je dosad bilo ovim izmjenama i dopunama uređeno?
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem. Namjera i ovih izmjena i dopuna je upravo poboljšanje sustava, dakle prije svega fitosanitarnog nadzora, ali i samog sustava biljnog zdravstva na području prije svega RH, ali onda i u graničnim područjima. To nam je bio i cilj dakle da kroz ova 3 segmentalna poboljšanja uredimo dodatno kvalitetnije samo područje biljnog zdravstva.
Poštovani zastupnik Miletić.
Poštovani državni tajniče. Znamo da 15. prosinca ove godine ističe priča uporabe glifosata na razini cijele EU, znamo da postoje interesne skupine kojima odgovara uporaba glifosata, on poveća proizvodnju nekih 30, 40%, a znamo po svim istraživanjima koliko je otrovan i koliko nanosi štetne posljedice ljudima. I zanima me, znamo da ga je Austrija zabranila, znamo da je Njemačka najavila će ga zabraniti, jedan Tajland koji ima 70 milijuna stanovnika ga je zabranio, moramo li mi bit zadnji? Možemo li bar tu pokazat hrabrost, a ne gledati u majku Njemačku pa kako ona namigne mi hopsamo. Možemo li mi reć evo ga mi Hrvati, građani ne ovdje, ali dakle vi kao oni koji imate legitimitet vodite ovu državu zabranit ćemo uporabu ovog otrova.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem. Dakle naša stajališta posljednja stajališta prije ovog moratorija raspravnog su bila u prilog upravo navedenih zemalja, dakle i upravo temeljem ovog datuma kada ističe navedeno razdoblje mi smo naručili studiju, neovisnu studiju o utjecajima glifosata i ona će uskoro biti poznata znači široj javnosti gdje upravo idemo u smjeru kao Ministarstvo poljoprivrede, idemo u smjeru ovoga sve što je navedeno, iako određene znanstvene druge podloge nisu još dale utemeljene ovome što pojedine zemlje članice, a uključujući i mi kroz našu studiju dokazujemo.
Poštovani zastupnik Matula.
Zahvaljujem. Državni tajniče. Ja nisam najbolje razumio na koncu ko je taj koji prijavljuje i do kada taj zakon predviđa i buduće neke štetnike koji se mogu pojaviti, a koji trenutno nisu došli do hrvatskih recimo vinograda. Za pretpostavit mi je da to je ipak na neki način osigurano onaj tko bi eventualno uvozio čokote izvana neke plemenite sorte, to je za pretpostavit da tu ne bi trebalo biti takve graške uz sve ove do sada pobrojane da ih sada ne nabrajam od crne pjegavosti koja mi sada pada, pepelnice i sve ono što je poznato crvenilo lišća, znači ako neko primijeti neku novu bolest onda je to nešto [[Upadica Reiner: Hvala, hvala lijepa.]] što bi se trebalo upisati … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem. Dakle, fitosanitarna inspekcija provjerava dakle fitosanitarni certifikat plus svaku konkretnu sadnicu koja se unosi ili uvozi u RH i na taj način se dokazuje da je ona zdravstveno ispravna odnosno da nosi taj certifikat da je on pravovaljan. S druge strane nadležna tijela koja sam spomenuo vode računa o ukupnom stanju biljnog zdravstva u RH, ali ono što vas vjerojatno zanima je na koji način pojedini karantenski štetnik može doć u RH. Evo i gospođi Petir sam odgovorio na način da ove dozvole će se izdavati isključivo u znanstvene svrhe odnosno istraživačke svrhe, a sve ostalo može biti predmet fitosanitarne inspekcije kada se unose sadnice odnosno uvoze u RH.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Poštovana predsjednica Odbora za poljoprivredu Marijana Petir. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Državni tajniče, ravnateljice, zastupnice i zastupnici. Odbor za poljoprivredu HS-a razmotrio je na 55. sjednici održanoj 24. ožujka 2022.g. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biljnom zdravstvu koji je predsjedniku HS-a dostavila Vlada RH aktom od 17. ožujka 2022.g. U raspravi je pozitivnim ocijenjeno jačanje informacijskih sustava u biljnom zdravstvu, postavljen je upit o razlozima zbog kojih se ovim aktom predlaže mogućnost privremenog unosa karantenskih štetnih organizama u RH i propisuje mogućnost izdavanja odobrenja za rad karantenskih stanica i prostora za izolaciju. Upitano je postoji li već zahtjevi za unos karantenskih organizama u RH, uz olakšanje unosa bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta u granična područja RH, upitano je hoće li ista odredba hrvatskim građanima koji obrađuju svoja zemljišta u susjednim državama olakšati unos bilja i biljnih proizvoda u RH. Predstavnik predlagatelja odgovorio je kako trenutno ne postoje zahtjevi za privremeni unos karantenski štetnih organizama u RH, no da se predloženim izmjenama i dopunama nacionalno zakonodavstvo usklađuje sa europskim zakonskim okvirom kako bi se u budućnosti predvidjela i ova mogućnost. Potvrdio je olakšanje unosa bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta u granična područja RH za stanovnike graničnih područja. Odbor za poljoprivredu HS-a jednoglasno je sa osam glasova za odlučio predložiti HS-u sljedeće zaključke, prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biljnom zdravstvu, primjedbe i prijedlozi iznijeti u raspravi upućuju se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biljnom zdravstvu. Hvala lijepo.
I vama. Otvaram raspravu. Najprije po klubovima, prvi je Klub zastupnika Mosta, započet će g. Kujundžić i onda g. Miletić će nastaviti.
Hvala predsjedavajući. Poštovani državni tajniče. Poštovane kolegice i kolege. Dakle, nešto u Hrvatskoj nije dobro. Istina je da mi trebamo težiti tom da papirnati sustav u Hrvatskoj učinimo maksimalno što je moguće boljim. S druge strane ono na čemu zasigurno trebamo raditi jest svijest svakog pojedinca kako na ovom području tako i na svim ostalim. Ako pričamo o konkretnom ovom zakonu mislim da nam ključno polazište treba biti uzročno posljedični odnos, dakle fitosanitarnih mjera i sredstava koja se koriste ili će se koristiti skupa sa svojom refleksijom na zdravlje populacije. Jer ukoliko smo svjesni jedne činjenice, a to je da nam je drastično porastao broj neplodnih parova u Hrvatskoj, da nam je drastično porastao po generacijama ako gledamo broj djece sa dijabetesom, da nam je drastično porastao broj oboljelih od različitih kancerogenih oblika i bolesti i da ne nabrajam sve ostalo sasvim nam se jasnim stavlja u svijest važnost Zakona o biljnom zdravstvu i ključnog pitanja koje nam se samo po sebi postavlja. Što se to nalazi na našim stolovima i što se nalazi u našim poljima? Pitanje koje će nam i nakon ovog zakona ostati, a jasno mi je da nema načina kako bismo ga uredili jest što je sa zemljom koja se nalazi uz granična područja sa susjednim državama, koja određenu zemlju, određene biljke mogu tretirati sa određenim sredstvima koja su u hrvatskoj konkretno zabranjena, negdje drugdje nisu. A onda samim time što se može dogoditi sa zdravljem ljudi na tom području. Jasno mi je da i u ovom papirnatom smislu ne možemo stvari obuhvatiti na jedan idealan način, ali pozdravljam normalno bilo kakav oblik truda. Zato ne bih volio da bilo što, što ću izreći shvatite kao jedan oblik ataka ili kritike, bože sačuvaj prema vama. Ali ne mogu se otet dojmu da su sve prethodne vlade mogle napraviti puno, puno više u ovom području. Dakle, temeljno pitanje ovog zakona je zdravstvena zaštita biljnih proizvoda i drugih predmeta od štetnih organizama, te njihovo iskorjenjivanje primjenom fitosanitarnih mjera. No, čime ćemo to napraviti ili još preciznije, hoće li se dogoditi da tjerajući lisicu, možda istjeramo vuka kad je u pitanju jedan suodnos zdravlja bilja i ljudskog zdravlja. Drugim riječima fitosanitarne mjere sprječavaju i liječe bolesti na bilju što je zasigurno ključno za poljoprivredu, no ključno je i za zdravlje čovjeka. Proizvodi za zaštitu bilja također se mogu nazvati agrotoksik i definirane su od strane Svjetske zdravstvene organizacije kao tvari ili smjese koje se koriste za sprječavanje, uništavanje, privlačenje ili suzbijanje bilo koje bolesti što prijeti poljoprivredi, određenom obliku bilja ili javnom zdravlju tijekom procesa proizvodnje, očuvanja, transporta i distribucije svih poljoprivrednih proizvoda i onog što iz njih proizlazi. Uz pomoć fitosanitarnih mjera moguće je poboljšati performanse biljnih vrsta, te uzročno povećati poljoprivrednu proizvodnju, a zauzvrat ove tvari doprinose komercijalizaciji usjeva jer produžuju prije svega njihov život i odgađaju propadanje koje će se odvijati tijekom opsežnih procesa koji moraju proći od njihove izrade do njihove naravno prodaje. To također utječe i na smanjenje cijena i bolji izgled u očima potencijalnih potrošača. Ono što je zasigurno najvažnije jest da se dobrim fitosanitarnim mjerama u kontekstu tretiranja štetnih organizama svede na minimum štetnost za javno zdravlje i ekologiju. Jer fitosanitarne mjere se vezuju uz fitosanitarne proizvode, onda to znači da imaju i negativan aspekt. Mogu kontaminirati vodu i tlo i ugroziti bioraznolikost. Na primjer u kombinaciji sa gnojivima mogu dovesti do eurotrifikacije, točnije starenja vodenih eko sustava. Osim toga, nepravilno postupanje sa njima može utjecati na zdravlje poljoprivrednih radnika, pa čak i na potrošače biljaka. Iskustvo stečeno u provedbi Zakona o biljnom zdravstvu pokazalo je jedan oblik manjkavosti u suprotnosti u mišljenjima ako pričamo na razini EU, a onda samim time i kriterijima po kojima je negdje nešto štetno, a negdje nije. I kako bismo mi razumjeli jednu šarolikost pristupa i neujednačenosti dovoljno nam je uzeti evo za primjer ovo što je spomenuo i kolega Miletić. Dakle, istina je da se radi o herbicidu, ali kod nas u Imotskom, dakle riječ je o Cidokoru ili glifosatu … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, velika većina hrvatske populacije izražava ogromnu sumnju u kvalitetu proizvoda koji se nađu na njihovom stolu. Ono što je ključni problem je tko tu koga laže. Ako uzmemo ministra Tolušića koji dok je bio na čelu ministarstva ne tako davno jasno izjavljuje, dakle nedvosmisleno da je glifosat štetan i da ga treba zabraniti. Nekoliko mjeseci nakon sadašnja ministrica, dakle ne razmišlja o tom potezu. Vi ste spomenuli da jeste u tim raspravama, dakle vrlo blizu stavovima Austrije i Njemačke. Međutim, ključno je pitanje zašto to već do sada nije napravljeno. Ne znam je li netko svjestan da su tragovi glifosata kod takvog javljaju u preko zapravo više od 750 proizvoda koji se mogu pronaći na policama. Jedno od istraživanja u 18 zemalja Europe među kojima je bila i Hrvatska pokazalo je da 4 od 10 Hrvata, četvorica od 10 Hrvata u organizmu imaju koncentraciju ampe, točnije kiseline koja nastaje razgradnjom glifosata. Vodite računa da fitosanitarne mjere ne bi promijenile onu paradigmu našeg ministarstva dakle „Od polja do stola“ da se ne bi pretvorilo u sintagmu od polja do groba. Hvala.
Gospodin Miletić, izvolite.
Parićani smo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine Radin, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Cijeli dan raspravljamo danas o poljoprivredi i dobro je da raspravljamo jer je to glavna tema idućih 20 godina. Imam točno tri minute, malo manje pa ću onda samo se fokusirati na zabranu glifosata. I drago mi je da je naš državni tajnik danas ovdje u Hrvatskom saboru. Dakle, 30. ožujka vrlo jasno rekao da i Hrvatska ide u tom smjeru a znamo da glifosat podupiru interesni lobiji unatoč tome što je otrovan i što donosi niz problema, potiče proizvodnju odnosno produkt oko 30 do 40%, neki kažu i više i onda to je nauštrb zdravlja. Dakle, ekonomija, pare, pare, pare, a ko umre, ha bože moj umre. Dakle, i zato mi je drago da je Austrija zabranila uporabu glifosata, Njemačka ide sa tom zabranom, mnoge države, evo Tajland koji ima 70 milijuna stanovnika zabranio je uporabu glifosata. Znamo da na razini EU dakle 15. prosinca ističe odobrenje za korištenje glifosata i zamolio sam danas vladajuće da ne budemo zadnji, zadnja rupa na svirali pa onda kako ide vlak onda se i mi zakačimo nego da pokažemo hrabrost, odvažnost i da ne čekamo majku Njemačku kako ona namigne pa mi odmah poskočimo od straha nego da pokažemo odlučnost, odvažnost i da zabranimo glifosat. Zato bi volio da evo u ovom zakonu i on bude reguliran i da ga zabranimo. Što se tiče nekih pokušaja da kažu da on nije baš toliko štetan, prof.dr.sc. Vrček sa Zavoda za organsku kemiju farmaceutskog biokemijskog fakulteta u Zagrebu kaže, glifosat u Hrvatskoj treba hitno zabraniti, što prije, tom su herbicidu dani odbrojani. Dakle, ljudi znate kako kažu ono moderno, slušajmo struku, dakle pa slušajmo onda i mi struku i zabranimo glifosat. Ja se jedino nadam, „nadam“ da neće zakačit kao što npr. kanadska odvjetnička tvrtka podnijela je tužbu nešto više od 500 milijuna dolara dakle ljudi koji su dokazali da su se razboljeli, mnogi da su teško oštećeni, neki nažalost i umrli od uporabe cijele ove priče oko glifosata. A isto tako znate da je nekadašnji ovaj zloslutni Monsanto, nadam se da me neće ministarstvo istine zvanog faktograf sad opet ispravljat po bespućima interneta, vlasnik je sada Bayern izgubio je tužbe u Americi, milijunske, milijunske tužbe i sad ćemo vidjeti nastavak tog suđenja isto radi glifosata. Dakle, čuvajmo zdravlje hrvatskih građana, čuvajmo naš okoliš i našu prirodu. Hvala.
Gospođa Ružica Vukovac govorit će u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani. Cilj je postojećih pravila EU u području biljnog zdravstva zaštititi europsku poljoprivredu i šumarstvo sprečavanjem unosa i širenja stranih štetnih organizama. U nedavnoj ocjeni tih pravila kritizirana je njihova neuspješnog u rješavanju problema povećanog priljeva novih organizama štetnih za bilje i bolesti bilja, što je uvelike rezultat globalizacije same trgovine uz to mnogi od tih štetnih organizama i bolesti zbog klimatskih promjena sada mogu lakše preživjeti na području Europe. Stoga je ažuriranje postojećih pravila od ključne važnosti kako bi se te povećane rizike moglo u potpunosti ukloniti te u svim državama članicama EU uvesti ujednačena pravila. Kako bi se omogućio fleksibilniji odgovor na postojeće i novonastale rizike ne parazitsko bilje odnedavno se također smatra štetnim organizmima pod uvjetom da ima ozbiljan gospodarski, socijalni i okolišni učinak na području same Unije. Kroz važeće propise definirani su glavni štetni organizmi koji su podijeljeni u dvije kategorije, prvenstveno oni karantenski štetni organizmi koji su najopasniji za područje cijele EU i koje je potrebno iskorijeniti i to prioritetni štetni organizmi koji ozbiljno utječu na područje EU i borbi protiv njih su namijenjeni posebni resursi čime se također podrazumijevaju mnogo dalekosežnije obveze obaju nadležnih tijela misli se i na specijalizirane subjekte, ali i na privatne osobe te štetni organizmi zaštićenih područja. To su karantenski štetni organizmi od kojih će biti zaštićeni samo dijelovi područja EU s obzirom na to da su u drugim područjima oni već prisutni i drugi kvalitativni štetni organizmi koji napadaju bilje, ali ih nije potrebno iskorijeniti. Nova uvedena pravila na razini EU također uključuju mjere za suzbijanje štetnih organizama iz zemalja koje nisu članice EU. Komisija je dobila ovlast provesti mjere predostrožnosti za novonastale rizike koje uzrokuje bilje podrijetlom iz određenih zemalja koje nisu članice EU. Uvedena je kategorija visokorizičnih bilja, biljnih proizvoda ili drugih predmeta kojom su obuhvaćeni bilje, biljni proizvodi ili drugi predmeti za koje je preliminarnom procjenom utvrđeno da za područje EU predstavljaju rizik od štetnih organizama neprihvatljive razine. Uprave za biljno zdravstvo država članica EU još od 2017. postigli su dogovor o pokretanju nove opsežne strategije za podizanje razine osviještenosti o zdravlju bilja na razini EU. Strategija koja je donešena se sastoji od pet predloženih prioritetnih mjera koje provode države članice i komisija, a to su prije svega same izrade strategija za podizanje razina osviještenosti, zatim osnivanje komisijine radne skupine stručnjaka iz samih država članica, izrade alata i materijala za podizanje razine osviještenosti, suradnje s ciljnim skupinama i osposobljavanja stručnjaka za komunikaciju te praćenja i evaluacije. Nakon pročitanog prijedloga konkretno čl. 11.a prijedloga izmjena i dopuna zakona ministarstvo navodi da se vodi popis karantenskih stanica i prostora za izolaciju u skladu s čl. 60. st. 2. Uredbe 2016/2031 i dostavlja ga Europskoj komisiji i državama članicama na njihov zahtjev. No tražeći guglajući po internetu podatak o tome imamo li znači koliko imamo karantenskih stanica nisam našla zapravo odgovor na pitanje, koliko ih je, imamo li dovoljno prostora za izolaciju i postoji li kakav registar istih i da li je on uopće javno dostupan. Smatram da smo u obvezi danas i otvoriti temu uz ove izmjene i dopune Zakona o biljnom zdravstvu ozbiljnog problema kojeg Hrvatska ima. Dakle, hrastovo požutjelo i smeđe lišće zapravo nisu pokazatelji utjecaja jeseni, a ni zime već sve većeg utjecaja hrastove mrežaste stjenice koja je u posljednje vrijeme jedan od opasnijih invazivnih štetnika u šumarstvu prvenstveno na našem daleko poznatom hrastu u medijima se najviše spominju štete na hrastovim sastojinama u državnim šumama, ali sve veći problem se javlja i u privatnim šumama koje zauzimaju 24% ukupne površine šuma u RH pa će samim time i ovaj problem biti sve izraženiji na privatne šume u budućnosti. Hrastovu mrežicu, mrežastu stjenicu smatramo invazivnom vrstom jer prema definiciji stranu vrstu smatramo invazivnu, invazivnom ako njezino naseljavanje ili širenje negativno utječe na biološku raznolikost ili na zdravlje ljudi ili pričinjava ekonomsku štetu na području u koje je unesena. Hrastova mrežasta stjenica prvi puta je u Hrvatskoj utvrđena na području istočne Slavonije još 2013. godine. Osim ove vrste mrežaste stjenice na području RH od '70.-ih godina 20. stoljeća prisutna je i platanina mrežasta stjenica koja također čini velike štete na stablima platana u parkama i drvoredima diljem Hrvatske. Najčešće štete od hrastove mrežaste stjenice su sušenje i prerano opadanje listova koje se indirektno očituje u smanjenju intenziteta fotosinteze napadnutih listova što utječe na pojačan stres napadnutih biljaka. Vidljive promjene u krošnjama drveća prvenstveno vrsta iz roda hrastova uočavaju se već u mjesecu srpnju. Širenju hrastove mrežaste stjenice pridonose i povoljni klimatski uvjeti, dakle vjetar, visoke temperature pa i transport. Posljednjih godina zamijećene su veće i učestalije štete od hrastove mrežaste stjenice u šumama šumoposjednika na području RH o arealu vrsta iz roda hrastova i to kod dvije komercijalno najvažnije vrste hrasta lužnjaka i hrasta kitnjaka. Kontrola širenja hrastove mrežice, mrežaste stjenice i smanjenje njezina utjecaja na zavičajne vrste i šumske ekosustave veliki je izazov za zaštitu prirode ne samo u državnim šumama nego i u šumama šumoposjednika obzirom na njihov značajni udio u površinama areala hrasta lužnjaka i kitnjaka koje su najviše pogođene ovim širenjem. S obzirom na navedeno vrlo je važno rano otkrivanje prisutnosti hrastove stjenice kao i svih ostalih invazivnih stranih vrsta u šumskim ekosustavima RH neovisno o vlasništvu. Nažalost, trenutno nema učinkovitih mjera za suzbijanje pa preostaju samo mjere kontrole širenja hrastove mrežaste stjenice kao i drugih invazivnih vrsta u šumskim ekosustavima RH. Zahvaljujem.
Gospođa Anja Šimpraga, govorit će u ime Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, ravnateljice, kolege i kolegice, trenutno važeći Zakon o biljnom zdravstvu donesen je 2019., ali su i u ovako kratkom roku, vremenu provedbe, utvrđeni određeni nedostaci odnosno manjkavosti zbog čega se pojavila potreba da se jasnije definiraju određeni postupci. Primarni cilj izmjena i dopuna zakona jest unaprijediti pravni okvir nacionalnog zakonodavstva u dijelu koji do sada nije bio propisan, a čime se postiže učinkovitija potreba, provedba zdravstvene zaštite bilja u RH. Zanimljivo je u kontekstu ovog zakona spomenuti kako on nije nikakva novost te da se zapravo samo radi o svojevrsnoj modernizaciji i praćenju trendova jer zakonodavstvo iz područja biljnog zdravstva ima dužu tradiciju i datira još iz vremena Dubrovačke Republike kada je prema nekim izvorima prvi put došlo do uvođenja karantene. Zakonodavstvo iz područja proizvodnje i prometa sredstava za zaštitu bilja razvija se od polovice 20. stoljeća kada je počeo intenzivni razvoj kemijskih sredstava za zaštitu bilja. Kao članica EU Hrvatska je u svoje zakonodavstvo ugradila sve direktive i uredbe. To je posebno zahtjevno jer je donošenje novih propisa na razini EU stalan proces koji se neprestano mijenja ovisno o strategiji i postignutim ciljevima prethodnih propisa. Naravno ranije je prije ulaska RH u EU zakoni su bili izrađivani na nacionalnoj razini u skladu s nacionalnim specifičnostima. Zdravstvena ispravnost bilja je od iznimne važnosti za biljnu proizvodnju, šume, prirodu, prirodne ekosustave i biološku raznolikost. A sama proizvodnja bilja je i temelj prehrambenog lanca bez čije proizvodnje ne bi bilo hrane ni za ljude niti za životnije. Na globalnoj razni danas se izgubi i 40% usjeva zbog štetnih organizama i biljnih bolesti. U smislu ekonomske vrijednosti samo su biljne bolesti globalno gospodarstvo koštale godišnje oko 220 milijardi dolara, a invazivne vrste oko 70 milijardi dolara. Ogroman niz štetnih organizama i biljnih bolesti ugrožava proizvodnju hrane na globalnoj razini, utječe na produktivnost i biološku raznolikost šuma i divlju floru prirodnog okoliša. Najčešće glavni uzročnik je i sam čovjek, a uz to treba napomenuti i trgovinu bilja na globalnoj razini koja sa sobom nosi rizik od širenja štetnih organizama. Važno je pratiti pozitivne trendove, a ništa manje važno je da takav princip poštujemo i u zakonodavstvu. Tako se ovim izmjenama i dopunama Zakona o biljnom zdravstvu uvodi pojam informacijski sustav u biljnom zdravstvu za praćenje, prikupljanje, pohranjivanje, čuvanje i obrađivanje informacija o rasprostranjenosti štetnih i karantenski štetnih organizama. Informacijski sustavi u biljnom zdravstvu zaštićene su aplikacije nadležnih tijela u provedbi Zakona o biljnom zdravstvu putem kojeg će se prikupljati, unositi i ažurirati podaci o karantenskim štetnim organizmima unije i štetnim organizmima koji privremeno ispunjavaju uvjete za uvrštavanje u karantenske štetne organizme unije. Propisuje se razmjena podataka iz informacijskih sustava između nadležnih tijela i mogućnost njihovog javnog objavljivanja u svrhu izrade strateških dokumenata u području biljnog zdravstva. Detaljnije se propisuju odredbe vezane uz unos određenog bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta u granična područja RH kao i postupci za odobravanje rada karantenskih stanica i prostora za izolaciju. U ovom kontekstu važno je da će uz olakšanje unosa bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta u granična područja RH ista odredba hrvatskim građanima koji obrađuju svoje zemljište u susjednim državama olakšati unos bilja i biljnih proizvoda u RH. S gledišta legislative u području zaštite bilja od štetnih organizama odnosno područje biljnog zdravstva golem je broj propisa i provedbenih akata, prvenstveno pravilnika. Međutim, zabrinjava činjenica da niti jedan jedini subjekt nije sudjelovao u javnom savjetovanju u ovom zakonu iako je vidljivo da je riječ o dinamičnom, važnom i u konačnici životnom području. Zbog važnosti ovog područja i ovog zakona Klub zastupnika SDSS-a podržat že Zakon o biljnom zdravstvu u prvom čitanju. Jedan od ciljeva je djelovanje u ovom području treba biti smanjenje uporabe pesticida, gnojiva i antibiotika u proizvodnji hrane. U sklopu ovih nastojanja trebamo poticati različite inicijative kojima će poljoprivrednicima dati povoda da primjenjuju održive prakse u proizvodnji hrane jer u konačnici zaštita bilja od štetnih organizama i biljnih bolesti uvijek je isplativija od obuzdavanja iskorjenjivanja i u najgorem slučaju saniranja posljedica nekontroliranog utjecaja štetnih organizama. Hvala.
Gospodin Nikša Vukas zastupat će stavove Kluba zastupnika Socijaldemokrati. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Pa prije svega imam jednu i kritiku, mislim da smo mogli objediniti ove dvije rasprave. zadnji put smo objedinili poljoprivredno zemljište i pesticide, a sad smo Zakon o održivoj uporabi pesticida i Zakon o biljnom zdravstvu smo razdvojili i mislim da smo to sve nekako smo rastočili bez veze, ponavljamo se ne znamo šta bi rekli. Evo ja koji stvarno ono ajmo reći kužim donekle tu struku pa ne znam šta reć o tome. Šta reć o zakonu ono pročitao sam ga Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biljnom zdravstvu, a prije toga smo pričali kako pesticide smanjit, kako bit samodostatni, održivi i ekološki prihvatljivi i sad kolega Miletić priča o glifosatu, neko drugi će pričat o nekom trećem, jednostavno teško je o ovome zakonu išta reć. Mislim podržavamo ga, je li moramo imati karantenu kad uvozimo neke biljke … moramo imati jel ta karantena mora bit na nivou EU po standardima mora bit, je li moraju ti fitosanitarni, sanitarni svi inspektori, carinici vršiti tu kontrolu, moraju. Pa to je nacionalni interes, pa time čuvamo naše nacionalne interese da ne uvozimo bolesti jer ako tu zakažemo. Možda je to trebalo bit prva točka, ako tu zakažemo onda nema ove uporabe pesticida jer onda moramo ići drastičnim mjerama pesticidima ako s ove druge strane otvorimo kiksamo na ovome zakonu. Prema tome, čudno mi je bilo da imamo dvije rasprave, ali gdje smo tu smo idemo dalje. Što se tiče samog Zakona o biljnom zdravstvu mi ćemo ga sigurno podržati jer to je u interesu, državnom interesu. Moramo spriječiti unos štetnika, karantenskih štetnika. Znamo zašto karantena služi i od kad je, moji Dubrovčani su uveli karantenu, prema tome ono što moramo opet apelirati, a to su kontrole, kontrole, kontrole i ne smije nam se dogoditi da padnemo na tome testu jer ako smo pali na tome testu žali bože što smo tri, četiri sata pričali o održivoj uporabi pesticida jer sve to ćemo na neki način razvodniti. Vezano tu je bilo puno govora o glifosatu, o očuvanju tla, o očuvanju zdravlja ljudi, mislim da mi već smo stekli uvjete da donesemo zakon o zabrani glifosata, da se ne smijemo tu skrivati i da tu moramo gledati sami sebe. Ako su se zabranili atrazini koji su bili za širokolisne korove u kukuruzu, a to je bilo nezamislivo prije 15 godina kad je neko rekao da će se zabranit Deherbana ili ne znam koji ti atrazivni pa to je bila revolucija ko će se to usudit. Međutim, to smo donijeli i niko se više tih atrazina uopće ne sjeća, tako trebamo napraviti i sa glifosatom. Moramo to sami donijet svoju odluku jer kad malo bolje pogledamo danas je poljoprivreda napredovala, mehanizacija je sve bolja i bolja i možemo jednostavno mehanički uništavat te korove i onako s jedne strane država ogromne novce iz EU vuče upravo da poljoprivrednici kupuju te strojeve, freze, kopačice i sve drugo, flakserice prema tome nemamo mi tu problema za zabraniti glifosat ako mi to želimo i mislim da smo stekli sve uvjete. A ako je jedan od uvjeta to je dovoljan da čuvamo zdravlje naših građanki i građana. Što se tiče Zakona o biljnom zdravstvu još na kraju podržavamo to, podržavamo. Želio bi samo da toj softver i taj informacijski sustav da stvarno bude koristan da ne zakomplicirate s tim softverima, ne mislim sad to u fazi nabavke, tu nećete sigurno opekli ste se, tu nećete, tu ćete vi to provest cakum pakum, neće tu vam proć sad ispod radara ništa i to je dobro, ali da on bude prilagodljiv, da bude dobar da ga može i običan poljoprivrednik da bude dostupan, da može običan poljoprivrednik ako vidi nekog štetnika da može unijet na tome i tome području, taj i taj dan primijetio sam to i to molim Poljoprivrednu savjetodavnu službu ili inspekciju da izađe na teren i mislim da bi da je tog softvera to svrha. U današnje vrijeme se to može napraviti i kad objedinimo taj kad imamo s jedne strane softver kad imamo jedan registar, kad imamo dobru volju građana da to unesu, službe koje to prati napravit ćemo opet jedan mali pomak u poljoprivredi pa iz dana u dan se pomalo podižemo prema gore. Hvala.
Gospodin Vilim Matula zastupat će stavove Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Ja sam zavirio malo u priručnik specijaliziran za subjekte koji se time bave koliko ima tih karantenskih štetnih organizama EU i ono što je tu nekako za mene koji sam naravno potpuno sa time ovaj neupoznat bio, govori o tome da karantenski štetni organizmi za koje nije poznato da se pojavljuju u EU da ih ima 50 kukaca i grinja ima 56 vrsta. Karantenski štetni organizmi koji se pojavljuju u EU, nisam uspio naći za Hrvatsku ovaj, tih kukaca ima i grinja 7 vrsta. Znači 56 vrsta ima dalje širom svijeta ovaj koje još za sada nisu došle i to je sve u tom priručniku vrlo precizno i poslikano i objašnjeno sve u detalje i pretpostavljam da to je i fitosanitarna inspekcija i znanstvenici da oni na to budno paze. U tim karantenama nematoda ima na cijelom svijetu to, tih štetnih organizama 4 vrste samo iako tih nematoda ima, tih ovaj organizama ima silno, silno puno inače po čitavom svijetu, ali očito nisu štetni organizmi nego samo 4, a u Europi ima tih štetnih 3 vrste i našao sam da postoji 30 vrsta gljiva i nešto podvrsta po svijetu koje su nezgodne i opasne, a u Europi je za sada poznato 4 takve vrste koje su baš u tom smislu opasne kao karantenski štetni organizmi. Eto, isto tako želim sad samo reći još jednu rečenicu i ne želim koristiti ovaj cijeli termin jer nemam tu osobno što posebno reći, isto mislim da to ima smisla podržati, ali i razumijem sve kolege koji su već do sada uputili svoje sumnje na to da oni koji ili pišu softvere, a kamoli oni koji održavaju da sa time, pogotovo vladajući imaju jako, jako loše i nesretno iskustvo i ja bih rekao bizarno i ne čudim se da sada, ne znam koja vam je ovo ministrica koju pokušavate staviti na to mjesto. Činjenica je da u Hrvatskoj, ne samo po svijetu gdje imamo, u Hrvatskoj imamo fantastične softveraše koji iz nekog razloga vi ne želite platiti bitno umjerenije nego uzimate jako loše, ali za nepojmljiv novac koji oni sami sebi uzimaju. Nadam se da se to ovdje neće događat, ali vidim da i sada je javnost na to puno osjetljivija i želim vjerovat da slijedeća ministrica ili ministar kojeg postavite da će biti možda par mjeseci malo oprezniji. Eto, to je sve.
Hvala lijepa. Koliko sam shvatio ima puno manje kukaca nego, štetnih, nego ljudi u Europi i u svijetu. Gospođa Janka, Anka Mrak, Janka, dodao sam jedan J, Anka Mrak Taritaš, Klub zastupnica Centra i GLAS-a. Su vas zvali Janka kada, nikada jel da, dobro. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, pred nama je u prvom čitanju izmjena i dopuna Zakona o biljnom zdravstvu. Dakle, kao što su prethodnici koji su raspravljali u ime klubova naglašavali da je riječ o zakonu koji je iz 2019., zakonu koji se mijenja i dopunjava kao što je u obrazloženju rečeno temeljem određenih iskustava i rekli onu dvojbu koju ja imam da ne bilo da nije bilo loše da smo raspravljali o zajedničkom, jer smo imali, dosta često imamo ovako neobične objedinjene rasprave, gdje objedinjujemo u raspravi različite teme. Ovo je bila jedna tema koju se moglo objediniti, ali nema veze, što smo, gdje smo, tu smo i treba i možda i naglasiti važnost ovog zakona. Dakle, ovim zakonom uvijek kad o nekom zakonu se raspravlja i stav koji zauzimate ko klub nekako zauzimate temeljem onog što čitate, što bi bili glavni ciljevi pojedinog zakona. Pa glavni cilj ovog zakona je zaštita bilja, zaštita biljnih proizvoda i drugih predmeta od štetnih organizama, utvrđivanje prisutnosti i određivanje štetnih organizama, sprječavanje unosa i širenja štetnih organizama, njihovo iskorjenjivanje primjenom fitosanitarnih mjera, sprječavanje izvoza bilja i biljnih proizvoda i drugih predmeta zaraženih štetnim organizmima te zaštita okoliša od posljedica djelovanja štetnih organizama. Da li bilo kojem cilju ovog zakona imamo što dodati ili oduzeti? Ne. Da li nam je to važno? Je. Da li to trebamo definirati? Trebamo. Da li čitamo da iz prijedloga i važećeg zakona i izmjene i dopune postoje zaista neki uvjeti da će se to osigurati? Postoje pa ćemo vidjeti kroz primjenu da li su neke stvari dobre ili nisu. Ja moram priznati to mi je uvijek bilo zanimljivo kad ulazite u Australiji dakle, vi da bi uopće ušli u Australiju pregledava vam se sve. Pregledava vam se pogotovo da li ne znam bilo što jer to je zemlja koja zaista jako vodi računa da im ništa ne unesete u zemlju što bi im mogao narušiti njihov, njihov ekosustav i to je izuzetno važno i baš to na granici se pokazuje čak ako imate tenisice pa vam okrenu tenisice da vidi da nemate možda tamo nešto u tenisicama ako su prljave pa nekakva sjemenka ili nešto deblje naruši sustav. To je meni bio pokazatelj zapravo važnosti kako morate braniti svoj ekosustav. Ja nekako mislim da vezano uz te ekosustave Hrvatsku koja ima taj neobičan oblik te ptice ili ja volim reći ptica to mi je puno draže nego oni koji kažu kifla, meni je nekako to draže i trebate gledati u kontekstu svega drugog jer ljudi poznaju granice, na granici stanete. Kad je riječ opće o biljnom, o životinjskom svijetu teško da oni poznaju granice, ali ja nekako mislim da je to isti, ista priča. Ali ono o čemu trebamo voditi i trebamo voditi računa i kad je riječ i o biljnom zdravstvu su klimatske promjene. Kolegice i kolege, klimatske promjene su činjenica. Probajte si zamisliti pred 10-ak godina da li za Božić u Zagrebu recimo imate na svom balkonu ako imate par biljaka smrdljivog martina. To je bilo nesagledivo da uopće takav nekakav recimo štetnik, nametnik ili kako ga god hoćete, kukac, da ga čak i ne, da bude za Božić jer je za Božić bilo hladno, sve se je smrznulo pa se i on smrznuo. Dakle, klimatske promjene su činjenica. Klimatske promjene se dešavaju i u biljnom svijetu, biljni svijet će se prilagoditi klimatskim promjenama i nekako mi se čini da se već i prilagođava. Jednako tako će biti kad riječ o klimatskim promjenama vezano i uz štetne organizme. Imat ćemo neke koje prije nismo imali, imamo, imat ćemo neke, neke nećemo imati, stvari će se mijenjati ali ono što moramo voditi računa, moramo voditi računa da to na vrijeme prepoznamo. Voditi računa dana vrijeme vodimo o tome računa. I sad tu dolazi ono što ne mogu ovu raspravu završiti vidite da svi nekako pokušavamo sublimirati i ne razvlačiti raspravu, a da se ne referiram na uvođenje informacijskog sustava. Ne tako davno je u jednoj predizbornoj kampanji jedan čelnik jedne velike stranke govorio o informatizaciji i digitalizaciji. Potrebi informatizacije i potrebi digitalizacije. Ja apsolutno mislim da je informatizacija izuzetno važno, da je važno da imate dobar sustav, da je važno da taj dobar sustav dobro punite jer možete imati najobičniji sustav, ali ako nemate podatke koji unutra jesu, kojim pratite, prikupljate, pohranjujete, da je on otvoren, da je svima dostupan onda ga zapravo imate samo zbog sebe, ali informatizacija na način na koji vodi ova vlada je nešto što izaziva uvijek neću, bit ću vrlo blaga jer cijela rasprava ne treba otići u krivom smjeru, ali onako jedan veliki upitnik iznad glave. Pokazalo se da je jedna ministrica završila kad je riječ o informatizaciji u zatvoru, a onda je i zaista pokazano da nešto je vrijedilo 10 je tamo vrijedilo 100. Pokazalo se da nam je sad na izlaznim vratima i jedna druga ministrica koja je rekla da će tražiti azil ili svoju rezervnu, rezervno mjesto života u Bruxellesu jer joj je tako zaprijetilo. Tako da i ovaj informacijski sustav koji ovdje govorimo izaziva onako kod nas barem neću reći upitnik, ali ozbiljnu zabrinutost jer temeljimo na nekim iskustvima koje imamo i koji nisu tako daleki. Državni tajnik je onako olako odgovorio odnosno bojim se da je to jedino što je mogao odgovoriti da će nabava biti transparentna, da će biti otvorena i sve ostalo. Još nisam čula niti jednog dužnosnika da nije rekao da je, da će informacijski sustav dobiti kroz javnu nabavu, da će javna nabava biti transparentna, da će biti svima, da će svi moći vidjeti što je, ali onda vidimo ovo što vidimo u svakodnevnom životu. Stoga vas ja nekako ne bi bilo dobro da informacijski sustav kad je riječ i o biljnom zdravstvu završi onako kao što su završila priča s nekim drugim informacijskim sustavom. Možda zaista smo u stanju nešto napraviti kako treba, pa ja se nadam da smo možda u stanju kad je riječ o ovom informacijskom sustavu napraviti onako kako treba ili ja to možda mislim krivo. Možda oni koji su vladajući baš misle da onako kako oni danas napravljaju i onako kako treba, ali to sigurno nije korist za ovu državu.
Gospođa Boška Ban Vlahek ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, pred nama je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biljnom zdravstvu. Važeći Zakon o biljnom zdravstvu spada u kategoriju kao što sam već navela državnom tajniku manjih zakona. Ima sveukupno 33 članka odnosno 27 bez prijelaznih i završnih odredbi te bi se eventualno mogao spojiti s nekim srodnim zakonom poput ovog zakona o kojem smo prije raspravljali o Zakonu o održivoj upotrebi pesticida. Time bi se smanjio broj zakonskih akata koji uz sve podzakonske akte čine praćenje i snalaženje gotovo nemogućim. Sada se predlaže izmjena i dopuna 13 članaka odnosno 9 bez prijelaznih i završnih odredbi. Za razliku od mnogih drugih prijedloga zakona npr. Zakona o komasaciji koji je bio u e-savjetovanju 14 dana odnosno od Božića do Sv. tri kralja, ovaj prijedlog zakona bio je u e-savjetovanju punih 30 dana. U tih 30 dana nije bilo niti jednog komentara, niti jedne nadopune teksta. Nitko od predstavnika zainteresirane javnosti nije dostavio svoja očitovanja. Prema Ministarstvu poljoprivrede ovim prijedlogom zakona stvorene su zakonske pretpostavke za vođenje registra specijaliziranih subjekata, propisan je inspekcijski i upravni nadzor te financiranje naknade i odštete, propisuju se postupci za odobravanje rada karantenskih stanica i prostora za izolaciju. Čuli smo kako će se novim prijedlogom izmjena i dopuna zakona detaljnije urediti pojedina područja biljnog zdravstva kao što su vođenje informacijskog sustava praćenja štetnih organizama, unos određenog bilja i drugih predmeta u granična područja RH, fitosanitarni nadzor, formiranje stručnog povjerenstva za odobravanje i opoziv karantenskih stanica i prostora za izolaciju kao i mnoga druga pitanja koja će nadamo se prognozama pozitivno utjecati na provedbu Zakona o biljnom zdravstvu. S obzirom na to da dolazim iz pograničnog područja iz Međimurja jako sam zainteresirana da se ljudima koji obrađuju svoje zemlje u prekograničnom području ne otežava dovoz vlastitih rezultata rada u Republiku Hrvatsku. Također se ovim zakonom rješavaju pitanja praćenja prikupljanja, pohranjivanja, čuvanja i obrađivanja informacija o rasprostranjenosti karantenskih štetnih organizama Unije i štetnim organizmima koji privremeno ispunjavaju uvjete za uvrštavanje u karantenske štetne organizme Unije, te se uvodi pojam informacijskih sustava u biljnom zdravstvu, tj. uvode se novi informacijski sustavi. U Ministarstvu poljoprivrede kažu kako će se daljnjim razvojem informacijskih sustava u biljnom zdravstvu poboljšati i postati učinkovitije praćenje karantenskih štetnih organizama. Radi praćenja deset novih štetnih organizama čuli smo potrebno je nadograditi aplikaciju MOBIDI PEST jedan od informacijskih sustava u biljnom zdravstvu. Navedeni sustav kako kažu nužan je za praćenje štetnih organizama u Republici Hrvatskoj, a u svrhu provođenja odredbi Uredbe EU 2016/2031. Istom aplikacijom služe se Ministarstvo poljoprivrede, Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu, te Državni inspektorat Republike Hrvatske. Sredstva za navedenu namjenu osigurana su na aktivnosti informatizacija u visini od 675000 kuna za 2022. godinu. Projekcijama za 2022. i 2024. godinu sredstva nisu predviđena za aktivnosti vezane uz nadogradnju informacijskog sustava, ali će se ista u visini od 675000 kuna godišnje planirati prilikom izrade proračuna za novo trogodišnje razdoblje od 2023. do 2025. a za što točno to nije jasno. Dakle, ne zna se u kojoj godini će se nadograditi aplikacija ni koliko će koštati održavanje aplikacije. Ne znamo koji je ovo po redu informacijski sustav Ministarstva poljoprivrede, pa ponovno tražim informacije vezane uz njihov broj, naziv tvrtki koje su ih izgradile i koje ih održavaju, te ukupne iznose za tu namjenu na godišnjoj razini. Sa svakim zakonom ministarstva rastu u navodnicima novi informacijski sustavi kao gljive poslije kiše. Može li neko tijelo na razini države navesti podatak koliko informacijskih sustava imamo, da li su oni kompatibilni i koliko je koštala njihova izrada i koliko na godišnjoj razini stoji njihovo održavanje. Možda Središnji državni ured za razvoj digitalnog društva? Zanima me gdje građani Republike Hrvatske mogu naći taj podatak. Također inzistiram da se ti podaci daju na uvid javnosti što je prije moguće. Nadalje, ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona detaljnije se propisuju postupci za odobravanje rada karantenskih stanica i prostora za izolaciju što pozdravljamo. Opravdanost zahtijeva i udovoljavanje uvjetima utvrđuje stručno povjerenstvo, a na temelju prijedloga povjerenstva se donosi rješenje. Ono što nije dobro protiv rješenja ne može se uložiti žalba već samo pokrenuti upravni spor pred nadležnim Upravnim sudom. U ovom zakonu postoji još čitav niz situacija u kojima nije moguća žalba što smatram neprihvatljivim. Postala je praksa Ministarstva poljoprivrede da ukida mogućnost žalbe i zamjenjuje ga pokretanjem upravnog spora. Zanima me zna li ministarstvo u kakvoj smo financijskoj situaciji i da pokretanje upravnog spora košta i dugo traje. Koji su razlozi ovakvog postupanja nije poznato ni građanima, a ni nama. Inzistiram da se takva praksa napusti. I za kraj, zanima me nije li možda greškom Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu navedena kao nadležno tijelo za provedbu znanstvenih i drugih istraživanja u području biljnog zdravstva. Jasno mi je da te poslove može obavljati Hrvatski šumarski institut kao znanstvena institucija, ali agenciju ne nalazim na popisu znanstvenih institucija Ministarstva obrazovanja i znanosti od 29. ožujka 2022. godine. Hvala lijepa.
I vama. Gospodin Davor Dretar zastupat će stavove Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući, državni tajniče sa gospođom suradnicom, kolegice i kolege. Nekoliko tzv. Q and A pitanja i odgovora koje smo pronašli malo prolazeći kroz ovaj tekst. Kako Hrvatska sprječava unos i širenje štetnih organizama? Dakle, odgovor je vrlo jednostavan, postoji zakon koji se upravo tako i zove Zakon o sprječavanju i unosu i širenju stranih te invazivnih stranih vrsta i upravljanju njima. Načelno nikakav problem, nadležno je Ministarstvo poljoprivrede, ovlašteni su inspektori, neka ljudi rade. Spominju ovdje i fitosanitarne mjere, dakle službene mjere kojima je svrha sprječavanje unošenja ili širenja karantenskih štetnih organizama ili ograničavanje gospodarskog utjecaja reguliranih nekarantenskih štetnih organizama u čiju svrhu naravno postoji u regulaciji kojih postoji Uredba EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o zaštitnim mjerama protiv organizama štetnih za bilje. Svaka od mjera vezana je uz štetne organizme koji mogu ugroziti biljne i/ili životinjske vrste u Hrvatskoj i vodeći računa o pravilnom uzgoju, sljedivosti i porijeklu pri uvozu, zdravstvenom stanju itd. Dakle, zaista bi se ovdje moglo o svakoj vrsti govoriti o nizu zasebnih specifičnih mjera. Kako je reguliran karantenski štetni organizam i kako se s tim organizmom postupa u trenutku kada ga spomenuta već nekoliko puta ovdje aplikacija prepozna? Dakle, ustrojen je sustav biljne karantene upravo da bi se spriječilo unošenje i širenje novih vrsta štetnika i patogena na biljkama, sustavi pravila biljne karantene u Europskoj uniji izmijenjeni su krajem 2019. godine i mi se ovdje u Hrvatskoj tim pravilima postupno prilagođavamo u odnosu na stari sustav biljne karantene u novim pravilima jasno se ističe veća uloga javnosti. Uredba 2016/2031 jest temeljni akt kojim se regulira biljna karantena u EU, a tamo se propisuje da bi svaki građanin ako je upućen trebao prijaviti sumnju na prisutnost karantenskog štetnog organizma na svom bilju. Eto, tu sad stvarno moramo postaviti pitanje koliko je prosječni građanin educiran da tako nešto prepozna? Pitanje ima li Hrvatska strateški dokument kojim bi planirala zaštitu biljnog zdravlja, dobro je pitanje, odgovor je konkretno ne, ali odgovor na to pitanje na neki se način uklapa u Strategiju i Akcijski plan zaštite prirode RH za razdoblje do 2025. godine kao i u Strategiju poljoprivrede koju nam je ovdje ministrica predstavila, Strategiju do 2030. Ugroženost regija u Hrvatskoj po ovom pitanju može se promatrati isključivo prema ugroženim vrstama koje bi štetnik mogao parazitirati tj. prema intenzitetu proizvodnje. Jasno je nećemo očekivati štetnika na hrastu u tolikoj mjeri u područjima gdje hrasta nema ili štetnika na mandarini u jednakom intenzitetu u dolini Neretve ili u Slavoniji. Jednako vrijedi za sve ostale kulture i štetnike. Unos štetnika moguć je gotovo na sve načine s obzirom na moderno vrijeme, tranzit roba i mogućnosti robne razmjene. Stoga je, što su neke kolegice i kolege ovdje i rekli nužno provoditi stalno i precizno stručno nadziranje. Dakle, kontrola, kontrola, kontrola. No, ono što je zaintrigiralo mnoge zastupnice i zastupnike pa evo intrigira i nas u Domovinskom pokretu jest, pročitat ću nekoliko redaka iz samog zakonskog prijedloga. Za provođenje ovog zakona potrebno je osigurati dodatna sredstva u Državnom proračunu RH. Kako bi se osiguralo praćenje 10 novih štetnih organizama potrebno je nadograditi aplikaciju moja se zove MOBIDI PEST. Sredstva za navedenu aplikaciju tj. za ažuriranje i nadogradnju aplikacije osigurana su na aktivnosti informatizacija i to u visini od 675.000 kuna za tekuću 2022. godinu. Za one koji ne znaju, a nisam niti ja znao dok nisam pročitao aplikacija MOBIDI PEST je jedna od informacijskih sustava u biljnom zdravstvu. Navedeni sustav nužan je za praćenje štetnih organizama u RH, a u svrhu provođenja odredbi Uredbe EU 2016/NA 2031 koju sam već i spomenu. Istom aplikacijom službe se Ministarstvo poljoprivrede, Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu te Državni inspektorat. Naravno ovdje su svi postavili jedno pitanje, a moram postaviti i ja. Kakva je to aplikacija u kojoj za dodatno praćenje 10 novih štetnih organizama moramo uzeti 675.000 kuna hrvatskim poreznim obveznicima te izvučeno iz nacrta zakona sa sjednice vlade, sredstva za navedenu namjenu osigurana su na aktivnosti K84 itd., itd., za ovu 2022. 675.000 kuna, ali projekcijama za 2023. i '24. godinu sredstva nisu predviđena za aktivnosti vezane uz nadogradnju informacijskog sustava ali će se ista u već spomenutoj visini od 675.000 godišnje planirati prilikom izrade plana proračuna za novo trogodišnjeg razdoblje koje završava 2025. godine. Dakle, obratit ćemo se ministrici Vučković sa zastupničkim pitanjem da vidimo kakva je to aplikacija čija nadogradnja odnosno uvođenje 10 novih štetnih organizama košta 675.000 kuna te iz zdravorazumske perspektive postaviti pitanje zašto to odnosno nadogradnju unošenje novih štetnih organizama ne vrši korisnik nego za to moramo očigledno po visini ovog iznosa angažirati neku agenciju, pa vjerujem kroz proces javne nabave doći i do nekoga tko će to odraditi iako se bojimo u ovom slučaju da je već sve dogovoreno. Dragi moji hrvatski građani gotovo 2 milijuna kuna vaših novaca stoje tamo negdje visoko u zraku i jednostavno čekaju tko će ih uzeti.
Gospodin Ljubomir Kolarek zastupat će stavove HDZ-a o ovom zakonu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege i prijedlog, prijedlogom ovih izmjena i dopuna Zakona o biljnom zdravstvu uređuje se i usklađuje naša zakonska regulativa sa onom europskom. RH u obvezi je preuzeti u svoje zakonodavstvo europske propise odnosno stvoriti pravnu osnovu za donošenje podzakonskih akata koji proizlaze iz uredbi EU. Stoga današnje izmjene i dopune zakona omogućit će se daljnja provedba Uredbe 2016/2031 Europskog parlamenta i vijeća te provedbe uredbe komisije 2017/2313. Što je zapravo biljno zdravstvo? Zdravstvena ispravnost bilja je od iznimne važnosti za biljnu proizvodnju, šume, prirodu, prirodne ekosustave i biološku raznolikost, a sama proizvodnja bilja je i temelj prehrambenog lanca bez čije proizvodnje ne bi bilo ni hrane kako za ljude tako ni za životinje. Ogroman niz štetnih organizama i biljnih bolesti ugrožava proizvodnju hrane na globalnoj razini. Utječe na produktivnost i biološku raznolikost šuma, divlju floru prirodnog okoliša. Najčešće glavi uzrok je i sam čovjek, a uz to treba napomenuti i trgovinu bilja na globalnoj razini koja sa sobom nosi rizik od širenja štetnih organizama. Novim prijedlogom izmjena i dopuna zakona detaljnije se uređuje pojedina područja biljnog zdravstva kao što su uvođenje informacijskog sustava, praćenje štetnih organizama, unos određenog bilja i drugih predmeta u granična područja RH, fitosanitarni nadzor, formiranje stručnog povjerenstva za odobravanje i opoziv karantenskih stanica i prostora za izolaciju i druga pitanja koja će pozitivno utjecati na provedbu Zakona o biljnom zdravstvu. Osobna misija nadležnih tijela, tijela za biljno zdravstvo treba biti zaštita njezinog teritorija od unošenja i širenja organizama štetnih za bilje, stvaranje osnovnih preduvjeta za učinkovitu proizvodnju zdravog biljnog reprodukcijskog materijala u poljoprivredi i šumarstvu, osiguravanje dovoljne količine zdravstveno ispravne i visokokvalitetne hrane u okviru svoje nadležnosti. Nadalje, misija … [[Govornik se ne razumije]] tijela za biljno zdravstvo je i obučavanje i podizanje svijesti poljoprivrednih proizvođača i ostalih dionika u provedbi zdravstvene zaštite bilja i javnosti o potrebi očuvanja okoliša u kojem živimo. Zaštita bilja od štetnih organizama i biljnih bolesti uvijek je isplativija od obuzdavanja, iskorjenjivanja ili u najgorem slučaju saniranja posljedica nekontroliranog utjecaja štetnih organizama. Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biljnom zdravstvu ima za cilj i zaštitu teritorija RH od štetnih organizama, što svakako treba doprinjeti sigurnijoj poljoprivrednoj proizvodnji, osiguranju bolje zaštite okoliša, šuma, javnih i privatnih posjeda, te posljedično manju uporabu sredstava za zaštitu bilja. Definiranje uvjeta i načina odobrenja i opoziva rada karantenskih stanica i prostora za izolaciju pridonijet će smanjenju rizika od širenja štetnih organizama, a uspostavom informacijskog sustava u biljnom zdravstvu omogućit će se da zainteresirana javnost u svakom trenutku ima podatke o nezaraženim, zaraženim i ugroženim regijama kada su u pitanju karantenski štetni organizmi. Osim usklađivanja sa europskom zakonskom regulativom cilj je ovog prijedloga zakona je jačanje održivosti i produktivnosti hrvatske poljoprivredne proizvodnje i to je tema koja bi danas trebala biti vrlo aktualna. Na neki način stavljanje u puni pogon svih hrvatskih poljoprivrednih površina u današnjoj globalnoj situaciji je po meni iznimno ključno, možda je to skretanje sa teme biljnog zdravstva, a u ovoj situaciji mi moramo razmišljati o povećanju produktivnosti hrvatske poljoprivrede i pokušati sa svim našim resursima zadovoljiti potrebe naših građana, možda zvuči nemoguće, ali mislim da nije nerealno. S obzirom na situaciju na istoku Europe mi moramo biti spremni proizvesti sve žitarice uljarice koje su osnova većine osnovnih prehrambenih proizvoda, pa i stočne hrane. Sada je možda prava prilika, našoj poljoprivredi i našim poljoprivrednicima trebamo učiniti sve i pomoći na sve moguće načine. Ovaj prijedlog zakona je možda mali vjetar u leđa prema tom cilju. Stoga će Klub zastupnika HDZ-a podržati ovaj zakon u prvom čitanju.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačne rasprave, prva je gđa. Marijana Petir, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen]] državni tajniče, ravnateljice, zastupnice i zastupnici. Većini građana plan karantena nije bio pretjerano blizak sve dok se nije pojavila bolest koronavirusa koja nas je iskustveno naučio što karantena u punom smislu riječi znači. Preventiva, prepoznavanje rizika, pravovremena reakcija, uloga stručnih službi, sprječavanje širenja ugroze, te uloga pojedinca i društva u karanteni bitni su u svakoj vrsti zdravstva, pa tako i u biljnom zdravstvu. Sve je više ljudi koji nažalost danas boluju od alergija i to nas potiče na razmišljanje što bi bilo da je ambrozija uspješno iskorijenjena možda prije 70.g. i da se nikad nije proširila na poljoprivredne površine, da li bi tada imali bolju sliku i da li bi tada imali možda manje zdravstvenih problema za tisuće ljudi koje izaziva, za koje njezin pelud izaziva doista velika, velika pogoršanja u zdravstvenom smislu. Slično se može zamisliti u slučaju brojnih drugih biljnih bolesti ili štetnika koji su u prošlosti ušli i poharali Hrvatsku, a danas su nam manje-više to uobičajene pojave protiv kojih poduzimamo mjere zaštite. Sjetimo se samo uvijek su naši stari govorili o filokseri koja je u 19. stoljeću uništila gotovo 70% europskih vinograda. Što se jače i intenzivnije bolest proširi naravno da su tada mjere kontrole teže, štete mogu doista doći do … [[Govornik se ne razumije]] razmjera i zato je važno to iskorjenjivanje na samom početku pojave karantenske bolesti bilo kod biljaka ili kad govorimo o štetnicima koji na neki način mogu te biljke uništiti. Neki primjeri iz bliže ili daljnje budućnosti pokazuju nam kako je rano iskorjenjivanje zapravo najučinkovitija mjera u samoj karanteni kojoj treba težiti i na koju je potrebno usmjeriti svu energiju, resurse i znanje. I u biljnom zdravstvu u Hrvatskoj danas postoje slučajevi karantenskih bolesti štetnika koji su se ograničeno proširili na našem teritoriju i danas ih je doista teško iskorijeniti. Takvi su primjerice zlatna žutica vinove loze i trnoviti štitasti moljac agruma. Također imamo primjere u našem bližem susjedstvu Italiji, Španjolskoj i Francuskoj gdje se proširila opasna bakterija Xylella fastidosa, njeno iskorjenjivanje nažalost više nije moguće i tamo se nažalost uništavaju cjelokupni nasadi maslina, badema i drugih kultura, što je nekako alarmiralo druge europske države da bolje pripaze na prisustvo ove bakterije na svom teritoriju kako bi se njeno prisustvo pravovremeno otkrilo i kako bi se na vrijeme iskorijenilo. Sredinom devedesetih u Meksiku je uočena bolest krumpira osim što se kod takvog krumpira cima slabije razvijala na gomoljima su se javljali simptomi šara koji su ih činili neprihvatljivima za tržište. Bolest se početkom 21. stoljeća počela širiti u SAD-u uzrokujući goleme gubitke u proizvodnji krumpira. Tek 2008.g. je utvrđeno da bolest uzrokuje nova vrsta bakterije, a prenosi je američka krumpirova buha. Ta bolest i njen kukac prijenosnik danas su na listi karantenskih bolesti u EU i Hrvatskoj jer predstavljaju veliku opasnost za uzgoj krumpira. Zlatna žutica vinove loze nama je dobro poznata u Hrvatskoj, potječe sa Johe, pretpostavka je kako je fitoplazma zlatne žutice iz Johe prešla na vinovu lozu kao novog domaćina i ulaskom američkog cvrčka prijenosnika znatne žutice u Europu započela je epidemija koja danas zadaje brige brojnim hrvatskim vinogradarima. Zato je Ministarstvo poljoprivrede poduzelo određene mjere za sprečavanje širenja i suzbijanja zlatne žutice vinove loze. Koliko ja znam posljednja naredba bila je izdana 2019., akcijski plan je vrijedio do kraja prošle godine, ministarstvo je donijelo i kartu o određivanju demarkiranih područja na kojima je propisana obaveza provođenja mjera za sprečavanje širenja i suzbijanja bolesti. A o kakvoj pošasti je doista riječ, govori i činjenica da takva demarkirana područja se nalazi u dvije trećine hrvatskih županija. Zbog svega navedenog mislim da je jako važno da imamo jasan zakonski okvir i provedbene mehanizme kako bi spriječili nekontrolirano unošenje štetnika [[Upadica RAdin: Hvala.]] u Hrvatsku i očuvali biljno zdravstvo na zadovoljavajućoj razini.
Gospođa Vukovac prva replika.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovana kolegice Petir. Spomenuli ste u svom izlaganju ambroziju izuzetno invazivnu vrstu, opasnu po zdravlje naših građana. Malo sam pratila kako je Europa regulirala određene takve situacije, oni imaju zapravo uvedene dvije liste tzv. crnu listu koja je javno obznanjena. Na njoj se nalaze sve te invazivne vrste koje su opasne, koje su prijeteće za koje zapravo zabranjen i uvoz odnosno distribucija na razini cijele EU. Ali isto tako imaju i bijelu listu, na toj bijeloj listi su one strane vrste koje jesu strane, koje jesu nove, ali nisu tako opasne po zdravlje samih građana. Pa me interesira, smatrate li da bi i RH trebala imati svojevrsnu podjelu na crnu listu i bijelu koje će biti kasnije javno obznanjene pa se građani znaju lakše snalaziti u tome da li je nešto prijeteće po zdravlje, da li to treba tretirati sa posebnim oprezom i sl.?
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo zastupnice Vukovac na replici. Ne znam da li sam dobro razumjela da se crna i bijela lista ustvari referiraju i jedna i druga na štetnike, samo kod jedne postoji utjecaj na ljudsko zdravlje, kod druge ne. Mislim da je to dosta, dosta sklizak teren za takvo utvrđivanje iz tog razloga što možda u samim počecima kad se susrećemo sa nekim štetnikom mi ni ne možemo znati razmjere koje će utjecaj tog štetnika na pojedinoj biljnoj vrsti prouzročiti prije svega za tu biljnu vrstu, a potom da li se to može reflektirati na ljudsko zdravlje. Mislim da prije 70 godina teško da su tadašnji znanstvenici imali saznanja o štetnom djelovanju ambrozije za koja mi danas znamo i vidimo koje posljedice ustvari uzrokuje ne samo na poljoprivrednim parcelama nego zbog tog peluda koja alergije ljudi imaju i doista se s tim muče. Tako da nisam sigurna da lista podjela na crnu i bijelu listu može tome [[Upadica RAdin: Hvala.]] doprinijeti. Mislim da nam treba jedinstveni registar štetnika i detaljna istraživanja.
Hvala lijepa. I na kraju gospođa Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice. Spomenuli ste niz štetnika s kojima se i građani i poljoprivrednici i u krajnjoj liniji različite zemlje pa i Hrvatska bore. Postoji lista tzv. prioritetnih štetnih organizama, nekih 20-ak ih ima od onih skoro 200 koliko ih je na području EU, čak i 250 se kaže, za neke rizik za unos u Hrvatsku manji za neke malo veći. Pa evo recimo svi ste spomenuli bakteriju ksilelu fastidiozu postoji azijska strizibuba koja je isto zapravo ušla u Hrvatsku, japanski pivac i sad kad gledate malo ove aplikacije. Postoje različite zabavne aplikacije kad možete skenirati nekakvu biljku, grm, cvijet i prepoznate o čemu se radi. Međutim, da li su naši građani, da li smo mi svi skupa dovoljno senzibilizirani na to da bi trebalo koristiti aplikacije za prepoznavanje ovakvih štetnih organizama, pa da onda na taj način zapravo doprinesemo da se ovakva pojava ne širi? Jesmo li mi svi skupa [[Upadica RAdin: Hvala.]] dovoljno educirani i čini li ministarstvo dovoljno na tome. Hvala .
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala vam lijepo kolegice Marić. Prije bih se htjela referirat prije nego što odgovorim na prisutnost ksilele i ja se nadam da mi nemamo prisutnost ksilele u Hrvatskoj. Sjećam se rasprava na europskoj razini kad je ta pošast zadesila Italiju pa Španjolsku i Francusku dakle to je vrlo alarmantno stanje da bi ga iskorijenili moraju posjeći kompletne nasada, a znate da su masline negdje i više stotina godina stre, tako da ja mislim da mi dobro štitimo naše područje i da će tako ostati i u budućnosti. Što se tiče edukacije u prepoznavanju tih štetnika, slažem se s vama da sasvim sigurno nismo dovoljno educirani, pa možda ni mi koji dolazimo iz tog spektra prirodnih znanosti i nekako se podrazumijeva da smo možda više osjetljivi na takve teme pa i skloni istraživanju, a kamoli općenito javnost. Tako da možda kroz neke edukativne aktivnosti i aplikacije kao što ste sami spomenuli bi se moglo djelovati na osvještavanje javnosti i prepoznavanje štetnika.
Hvala. Nemate više replika. Gospodin Dretar, nama ga, gubi pravo. Gospodin Brkan. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Zdravstvena ispravnost bilja od iznimne je važnosti za biljnu proizvodnju šume, prirodu, prirodne eko sustave i biološku raznolikost, a sama je proizvodnja bilja i temelj prehrambenog lanca bez čije proizvodnje ne bi bilo hrane ni za ljude, ni za životinje. Što sve obuhvaća biljno zdravstvo? Biljno zdravstvo obuhvaća zaštitu bilju, biljnih proizvoda i drugih nadziranih predmeta od štetnih organizama, sprječavanje unošenja i širenja štetnih organizama i njihovo suzbijanje primjenom fitosanitarnih mjera, utvrđivanje prisutnosti i određivanje štetnih organizama, omogućavanje optimalne proizvodnje bilja i trgovine biljem, zaštitu okoliša od posljedica djelovanja štetnih organizama. Zakonom o biljnom zdravstvu definirana su nadležna tijela u provedbi zakona. To su Ministarstvo poljoprivrede, Državni inspektorat sa fitosanitarnom i šumarskom inspekcijom, Hrvatska agencija za poljoprivredu i hranu i Hrvatski šumarski institut. Poslove nadzora unosa bilja, biljnih predmeta u granično područje Republike Hrvatske. U iznimnim slučajevima mogu obavljati i ovlašteni granični službenici Republike Hrvatske, a za obavljanje poslova i zadaća iz područja biljnog zdravstva mogu se ovlastiti i druge pravne osobe sa javnim ovlastima. Zakonom se definiraju popisi štetnih organizama kao što su karantenski štetni organizmi, prioritetni štetni organizmi, nekarantenski štetni organizmi, karantenski štetni organizmi zaštićenih područja, te neregulirani karantenski štetni organizmi bilja. Globalna trgovina biljem i biljnim proizvodima uvelike je povećala rizik i mogućnost širenja biljnih štetnika i bolesti po svijetu. Nove strane vrste redovito se pojavljuju i u Hrvatskoj. Neke od njih uspiju se udomaćiti i uzrokovati velike štete u poljoprivredi, šumarstvu i u prirodnom okolišu. Biljna karantena je jedna od osnovnih preventivnih mjera zaštite bilja. Glavni cilj biljne karantene je spriječiti unos stranih štetnika i biljnih bolesti na nova područja gdje inače nisu bili prisutni. Na globalnoj razini, danas se izgubi i 40% usjeva zbog zaštite organizama i biljnih bolesti zbog štetnih organizama i biljnih bolesti u smislu ekonomske vrijednosti samo su biljne bolesti globalno gospodarstvo koštale 220 milijardi dolara godišnje, a invazivne vrste oko 70 milijardi dolara. Sprječavanje unosa novih stranih i potencijalno destruktivnih biljnih štetnika ili bolesti sprječavaju se milijunske štete u domaćem gospodarstvu. Brza reakcija je tu ključna, prepoznavanje štetnika ili patogena i njegovo učinkovito rano iskorjenjivanje cilj je od opće društvene važnosti. Time se čuva domaća poljoprivreda, šumarstvo, okoliš i gospodarstvo općenito. Sustav nadzora i kontrole prisutnosti karantenskih štetnih organizama bilja u Hrvatskoj je davno ustrojen, a provode ga zakonom definirana nadležna tijela. Iskustvo stečeno u provedbi Zakona o biljnom zdravstvu pokazalo je određene manjkavosti, odnosno pokazala se potreba da se jasnije definiraju određeni postupci. Ovim prijedlogom zakona uvodi se pojam informacijskih sustava u biljnom zdravstvu, informacijski sustavi u biljnom zdravstvu zaštićene su aplikacije nadležnih tijela u provedbi Zakona o biljnom zdravstvu putem kojega će se prikupljati, unositi i ažurirati podaci o karantenskim štetnim organizmima u Uniji. Prijedlogom zakona također je propisana razmjena podataka iz informacijskih sustava u biljnom zdravstvu između nadležnih tijela. Isto tako prijedlogom zakona propisuje se mogućnost javnog objavljivanja podataka iz informacijskih sustava koji bi poslužili kao podloga za izradu strateških dokumenata u području biljnog zdravstva. Nadalje, detaljnije se propisuju odredbe koje se odnose na unos određenog bilja, biljnih proizvoda i drugih predmeta u granična područja Republike Hrvatske. Detaljnije se propisuju postupci za odobravanje rada karantenskih stanica i prostora za izolaciju. Predloženim odredbama ovoga prijedloga zakona unapređuje se pravni okvir nacionalnog zakonodavstva u dijelu koji do sada nije bio propisan, a čime se postiže učinkovitija provedba zdravstvene zaštite bilja u Republici Hrvatskoj. U svakom slučaju predložene izmjene i dopune Zakona o biljnom zdravstvu su dobre, poželjne i ja vjerujem da će i osigurati sve naše institucije koje se bave nadzorom kontrole biljnih vrsta i biljnoga svijeta da bolje i učinkovitije rade svoj posao.
Hvala. Gospođa Petir prva replika.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Brkan, kad ste govorili o brojkama koliko globalno gospodarstvo košta u stvari, koštaju posljedice kad se dogode štete i kad ih je kasnije teško sanirati, onda me to podsjetilo na onu bolje spriječiti nego liječiti. Državni tajnik je govorio u svom uvodu da mi pratimo 47 karantenskih štetnika koje imamo na svom teritoriju, da nas to godišnje košta dva milijuna kuna i vidimo da za pojedine te štetnike koje je gotovo nemoguće iskorijeniti imamo i posebne mjere, akcijske planove, naredbe koje se izdaju. Na žalost na nekim područjima je potrebno ako je riječ o vinogradima izvaditi i dio nasada vinove loze što opet uzrokuje određene financijske posljedice. Mislite li da kroz ovu novu regulativu koja je svojevrsno poboljšanje ćemo te financijske troškove u budućnosti moći svesti na minimum.
Hvala. Odgovor.
Pa bojim se nećemo ih iskorijeniti. Znači biljne bolesti invazivne vrste u globalnom svijetu, globalnoj ekonomiji kakvu imamo su konstanta i kao što sam rekao znači i svako malo se pojavi neka vrsta koja se udomaći u našem prostoru. Međutim, upravo je to cilj sa izmjenama i dopunama zakona pojačanom kontrolom i boljim informacijskim sustavom, tj. evidencije od tih biljnih invazivnih vrsta i biljnih bolesti, da ih što više i što ranije detektiramo kako bi mogli staviti u tzv. karantenu, u biti pokušati iskorijeniti. Predložene izmjene i dopune zakona idu u tome smjeru, međutim frapantna je brojka. Godišnje 220 milijardi znači izgubi se od biljnih bolesti. E sad zamislite koliko je to u biti i dostupnost hrane, koje količine hrane koja je bila dostupna tržištu, a samim time i cijena hrane bi bila niža i sve da nije biljnih bolesti invazivnih vrsta.
Gospodin Miletić, replika.
Hvala vam potpredsjedniče Radin. Kolega Brkane, danas smo govorili puno puta o glifosatu i govorili smo da 15. prosinca na razini cijele EU ističe dozvola uporabe glifosata. Znamo da ga je u Austrija u potpunosti zabranila. Njemačka je najavila da će ga zabraniti prije tog kraja roka. Znamo da postoje neke interesne skupine koje guraju uporabu glifosata, opet je novac naravno prioritet tim ljudima jer 30, 40% usjevi rastu bolje, ali su otrovni brate mili je li. Imamo mnoge tužbe na razini cijelog svijeta, milijunske, milijunske Monsanto, Bayer, cijela ta priča da ne idemo sad preširoko. Mislite li vi, državni tajnik danas je rekao da mi idemo isto u tom smjeru zabrane, mislite li da ćemo uspjeti to zabraniti prije isteka roka, dakle do kraja ove godine i pokazat evo tu jednu odvažnost i hrabrost kao hrvatska država.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem se. Poštovani kolega kao što ste rekli danas je 30. ožujka do 25., do 15. prosinca ima još poprilično dosta vremena, ako vlada i radi u tome smjeru, ako se ide na zabranu ja vjerujem da će se to do tada i dobiti i da je nećemo promašiti rokove. Međutim, isto je bitno i podržati i ovo izmjene i dopune zakona jer vidimo da možda većina i ovih biljnih bolesti i invazivnih nametnika se može spriječiti sa ovim postroženim kontrolama tj. novim informacijskim sustavom gdje se bilježit takve vrste i pravodobnim stavljanjem u karantenu. Ja vjerujem da i Vlada RH kao i svi mi želimo što bolje čitavom našem stanovništvu bilo poljoprivrednicima bilo korisnicima poljoprivrednih proizvoda.
Gospodin Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolega Brkane, dakle u preko 750 proizvoda koji se nalaze na policama su pronađeni tragovi glifosata za koji se vjeruje ili se sa popriličnom sigurnošću tvrdi da je kancerogen. Ono što ću ja vas pitati jest nešto što je vezano za same, za sami predmet dakle izmjena. Mislite li da će biti dovoljno 675.000 kuna predviđenih u ovim izmjenama za praćenje 10 novih štetnih vrsta? Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem se uvaženi kolega, ja ne znam za tu točnost 750 kojih je vrsta bilo, kako da kažem zagađeno glifosatom, gdje je ta studija i gdje je ona rađena, ja za nju nisam čuo. A isto tako vjerujem da svako ulaganje u poboljšanje biljnog zdravlja u RH ne radi se za jednu godinu, ne radi se do kraja godine, ako ulažemo neka sredstva u poboljšanje sistema, informacijskog sustava, dodatne kontrole, dodatne karantene, to neće biti samo za jednu godinu, to će plodove svoje vraćati i u budućnosti dokle god ne nađemo nešto bolje i nešto jače za to. Tako da svako ulaganje u zaštitu, ovu zaštitu biljnih vrsta ja držim da se isplati jer sami ste rekli, samim tim neće ni trebati glifosati ukoliko nema biljnih bolesti i nametnika.
I gospođa Ban Vlahek.
Zahvaljujem. Poštovani kolega danas svi spominjemo taj famozni informacijski stava između ostalog i vi ste ga u svojoj raspravi spomenuli, međutim ja bi opet htjela napomenuti kako smo mi sve češće svjedoci kako svakim zakonom Ministarstva poljoprivrede ti informacijski sustavi pod navodnicima rastu kao gljive poslije kiše. Da li mi vi možete reći pošto ja ne znam, koji je ovo po redu informacijski sustav Ministarstva poljoprivrede? Hvala lijepa.
Odgovor.
Zahvaljujem se uvažena kolegice, ja nažalost stvarno ne znam koji je po redu informacijski sustav od strane Ministarstva poljoprivrede, ali vi i ja jesmo radili skupa u turističkoj zajednici, pa ja se sjećam kada je vlada SDP-a uvodila informacijski sustav e-vizitor u sistem turističke zajednice, sjećam se da su se tada argumentirali da tko zna koji je ovo sustav po redu, pa neće biti dobar, pa neće biti ovakav, na kraju mi svi koji smo radili u turističkoj zajednici, unijeli, postavili, e-vizitor kojega je stavila Ministarstvo turizma SDP-ove vlade i dan danas ga koristimo i dosada je već ja mislim doživio nekoliko … [[Govornik se ne razumije.]] i svaki puta je bila bolja i bolja. Stoga ne treba biti toliko skeptičan kada dođe nešto novo iz Ministarstva poljoprivrede ili bilo kojega drugoga, a cilj je poboljšanje korisnika, poboljšanje znači nečega što je dostupno našim građanima. Držimo da triba podržati, a ne a priori odbaciti.
Hvala, nemate više replika, a na redu je gospodin Marin Miletić. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja vas zaštićujem, sad možete, sad je apsolutno aseptično.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Radin, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, cijeli dan evo od rana jutra raspravljamo ovdje o najvažnijoj temi poljoprivrede, od 2 zakona, sada govorimo o biljnom zdravstvu. Rekli smo da su povezana oba dva zakona i da smo stvarno mogli u jednom terminu govoriti o ovoj važnoj temi i puno toga smo rekli o samom zakonu, hvalili što smo mislili da treba pohvaliti, kritizirali što smo mislili da treba kritizirati. I ja bih sad opet htio staviti naglasak upravo na taj glifosat o kojem moj heroj, naš gradonačelnik Sinja Miro Bulj je itekako puno govorio i na koncu jedini ovdje progovarao iz saborskih kluba, klupa, pa znate šta round up Monsanto, dakle pazite kažu da ne postoje valjani dokazi da herbicidi uzrokuju rak i onda plate 14 milijardi dolara, ljudi, 14 milijardi dolara plate da više od 100.000 parnica se ne nastavi na sudu. Pa dakle, pa moja kćer u drugom srednje bi rekla, ajme tata koja muljavina, jer tko bi platitio 14 milijardi, ma ne bi ti dao 14 lipa kad znam da sam u pravu, a ti me tužiš da sve izgubim, ja kažem ma idemo do kraja jer sam ja u pravu. Ja sam u pravu, ma nema toga, ma ne bojim se nikoga kad si u pravu, ali kad ti se gaće tresu jer si lopov, jer si obmanitelj, jer si odgovoran za smrt milijuna ljudi onda ćeš platiti 14 milijardi. I zato mi je drago da moj Miro Bulj ovdje je govorio o tom Monsantu, o glifosatu i o svim tim nevoljama, nevoljama koje su pogodile svijet, sa tim prevarama, interesnim skupinama, obmaniteljima, redateljima sjena, igračima iz pozadine koji onda utječu na zdravlje naših ljudi. Dakle, ajmo biti pozitivni. Državni tajnik mi je danas ovdje obećao, da državni tajnik će izreč da sam vas sve kako ste kimali glavom, glavom ste kimali nema sa mnom zezancije, dakle vrlo jasno govorili smo o tome Austrija je zabranila glifosat u potpunosti, Njemačka je najavila da ga zabranjuje. Pričao sam jutros o tome kako je Tajland, država od 70 milijuna stanovnika potpuno zabranila glifosat, govorili smo o tome kako prof. dr. scijencije Valerije Vrček, dakle predstojnik Zavoda za organsku kemiju Farmaceutsko-biokemijskog fakulteta u Zagrebu kaže glifosat u Hrvatskoj treba zabraniti čim prije, tom su herbicidu dani odbrojani, to kaže struka, kako ono kažu slušajmo struku je li, pa dakle slušajmo struku, zabranimo uvozni proizvod, loše agrokemijske znanosti, a zbog njegove upotrebe otkriveni su mnogi štetni ekološki i zdravstveni učinci. Milijuni i milijuni gube dakle ove korporacije sa tužbama, Bayer je sada vlasnik svega toga, dakle i Hrvatska treba pokazati odvažnost, snagu i ne čekati dakle mig tamo ljudi koji su na nekim većim pozicijama moći nego reći evo i mi dakle nećemo čekati kao što mi kaže kolega Brkan, nećemo čekati kraj godine nego ćemo pokazat odvažnost i hrvatska država zabranjuje uporabu glifosata sada, dakle evo sada, idući tjedan, vlada dođe i kaže zabranjujemo jer štitimo građane RH, štitimo njihovo zdravlje i stalo nam je do toga da se ne truje ni priroda ni ljudi. Rekao sam čl. 71., dakle ovog zakona koji govori o pčelama podupiremo. Važno je zaštiti pčele, pčelarske proizvode, a posebice bitno dakle da u vremenu oprašivanja naše pčele će bit zaštićene i zato vam hvala državni tajniče što ste o tome brinuli, hvala vam što ste posložili dobro obrazovanje, dakle to je isto dobro da naši studenti Agronomskog fakulteta i šumarskog ne moraju trčat po te iskaznice nego da ih dobiju zato jer su to zavrijedili, dobro je da pod navodnicima mali ljudi mogu dakle brinuti o svom zemljištu da ne moraju unajmljivati i da im se tako i financijski pomogne i rekao sam vam da s obzirom na naša iskustva sa prijetećim dronovima ne do Bog nikad više da onda bar možemo poljoprivrednicima dopustit da oni s dronovima oprašuju svoja dakle svoje usjeve, pa bilo bi dobro da to isto stavite unutra. Evo, toliko od mene. Hvala.
Gospodin Ante Kujundžić, prva replika. Neko ima, neko ima upaljen, neko ima upaljen [[Upadica iz klupe: Mikrofon]] ne, ne to, ne to, moj nema veze s time.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolega Miletić, dakle glifosat … [[Govornik se ne razumije]] je, kolega Bulj vi ste se danas poprilično u svim svojim raspravama koncentrirali na njega. Volio bih da mi prokomentirate jednu stvar, dakle niti Tihomir Jakovina iz vlade SDP-a, kasnije niti g. Tolušić, a nakon njega niti gđa. Vučković nisu donijeli određeni oblik zabrane korištenja glifosata unatoč tome što su im izjave dijametralno suprotne. Gospodin Tolušić citiram ga, kaže, obzirom na ukupnu potrošnju glifosata u Hrvatskoj prema dostupnim informacijama na glifosat otpada oko 50% ukupne potrošnje svih aktivnih pripravaka u RH, nije moguće isključiti rizik kako za radnike tako i stanovnike u blizini primjene glifosata, životinje, te okoliš u cjelini. Nije ga zabranio [[Upadica: Hvala, hvala]] nakon čega gđa. Vučković [[Upadica: Vrijeme g. Kujundžić]] također je na istom smjeru [[Upadica: Gospodin Kujundžić]] Zašto je to tako?
Izvolite odgovor, zašto je to tako, izvolite.
Kad bih ja bio proročki sin, a onda bih možda i znao odgovor na vaše pitanje kolega Kujundžiću, dakle ovako možda mogu samo predmnijevati što bi se moglo dogoditi. Mi znamo da hrvatska demokracija raste i znamo da procesi u našoj državi rastu, ne rastu onoliko koliko bismo mi htjeli brzo i kvalitetno, al neki pomaci se događaju, a pravi pomaci će se dogoditi kad se počisti korupcija i nepotizam koja guši ovu državu. Mi gubimo milijarde kuna godišnje radi korupcije i nepotizma i kada ih počistimo, počistimo korupciju i nepotizam onda neće više biti toga da jedno neki govore, drugo misle, treće radu, a četvrto kradu.
Gospodin Troskot.
Poštovani predsjedavajući hvala vam. Poštovani kolega Miletić, prije svega bih vam se htio zahvalit što ste ovako sveobuhvatno obradili ovu temu i prije svega iskazali zahvalnost našem Miri Bulju koji je stvarno borac protiv Monsanta i ostalih kompanija koji šire te herbicide ne samo po SAD-u nego i po europskom tlu i mislim da se članovi uprave i Monsanta itekako boje Mire Bulja. A moje pitanje je slijedeće, s obzirom da ste obradili ovu temu sveobuhvatnije zanima me ovaj prijedlog zakona o zdravlju, dakle bio već negdje prije godinu i pol dana na raspravama, već se obrađivao i to sve i sad me zanima da li vi mislite da s obzirom da danas opet raspravljamo da li je tu riječ o nekakvim birokratskim promjenama, da li je stvarno došlo do promjena ili se to vidi i na terenu, a pitam vas jer već dva puta raspravljamo, a šume nam se raspadaju i umiru tako da to je dosta ozbiljan problem, pa me zanima zašto to nismo odmah sve raspravili i krenuli u, u ozdravljenje naših šuma?
Hvala. Odgovor.
Hvala vam kolega Troskot. Ja sam imao dosta uspona i padova oko čitanja ovog zakona u, u, ne znam dal nedelju ili kad, imao sam čak laganu napad depresije, pa sam vam pisao u grupu kolega zastupnika, neću, neću se bavit s tim zakonom jer sam ga čitao, pa uvalio se unutra, pa nisam znao kojim smjerom ić, a onda mi je Kujundžić rekao da kad sam se lijepo prijavio da ga iščitam do kraja i da lijepo govorim o tome, nisam uspio čak prvo dobit ni profesora je li s Agronomskog faksa, al evo poslije je gospodin sve to posložio, pa na kraju to nije ispalo loše. Mislim da u drugom dijelu odgovor na vaše pitanje, zaboravio sam točno što ste me pitali, malo sam umoran, a nisam jeo koliko sam trebao jest, pa sam se malo pogubio, ali uglavnom stvarno mislim da možemo svi puno bolje i mi u oporbi i kolege koji su vladajući i potičimo mi njih da oni budu bolji s nama ovakvi kakvi jesmo.
Hvala, gospodin bili ste jasni. Izvolite g. Bulj.
Hvala lijepo. U prošlim mandatima kolega Miletiću ja sam dao zakon o zabrani GMO-a u prometu, prodaji, u sadnji, međutim ovdje većina nije prihvatila čak i tada oporba. GMO povezan sa glifosatom jednostavno korporacija Monsanto je toliko moćna da ona kupi svaku vladu zajedno sa Bayernom njemačkim se ujedinili, znači farmaceutska industrija i ova industrija otrova bojnih jer Monsanto je najprije proizvodilo bojne otrove kojima je palilo i Vijetnam i ostala mjesta. I od države, ja sam da zakon evo 4. rujna 2020. o zabrani glifosata. Nalazi se na stranicama sabora u proceduri i nikako da dođe na red. Zašto? Pa svi mi znamo da je glifosat ili cidokor narod će boje razumit je vrlo opasan i karcogen. Znaš zašto ga ne žele, jer je Monsanto pokrovitelj većine vlada, a čini mi se poglavito vlade Andreja Plenkovića. Znači 2 godine je u proceduri ovaj zakon [[Upadica: Odgovor.]] zbog čega ga, pa jel vas sramota? Evo vas predsjedniče, 2 godine Zakon o zabrani glifosata.
Odgovor, odgovor što se gospodin Miletić, odgovor. Oprostite ne zbog teme, ali vidite. Izvolite.
Vratite mi 2 sekunde, Radin sekunde molim vas.
Ne, ne mi ćemo to vratiti. Izvolite.
Hvala vam. Dakle, kolega Bulj, hrvatska javnost mora znati, malo smo umorni pa se smijemo, cijeli dan smo tu, a bolje da se smijemo nego da plačemo, mnogi od našeg naroda plaću, plaću i poljoprivrednici, plaću i svi oni koji očekuju pomoć, mnogi ju dobiju, mnogi ju ne dobiju. No, još jednom dakle Monsanto je platio sadašnji Bayer je li, 14 milijardi dolara za rješavanje parnica koje je pokrenulo više od 100.000 korisnika u SAD-u. Ma to, dakle ne bitno HDZ, hrvatski Socijaldemokrati, koji ste tu cijeli dan u saboru dakle MOST-ovci mi i kolegica iz SDP-a doktorica uvažena dakle i … [[Upadica se ne razumije.]] dakle 14 milijardi su platiti, ne bi lipe netko dao da je u pravu. Dakle oni su trovači hrvatske zemlje, trovači. Stao sam.
Dobro, hvala lijepa gospodin Miletić. Spomenuli smo da SDP nisu sad demokrati. Gospođa Andreja Marić sad će nam odgovorit valjda i na to pitanje. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, dakle sve ovo što ste naveli zaista se može naći kad malo guglate o glifosatima koji uzrokuju i non hodgin novolimfom, multiplu i mijelom, karcinom dojke itd. Interesantno je da je rečeno i u Europskom parlamentu koji se zapravo pobunio protiv njih da bi korištenje glifosata u EU trebalo zabraniti najkasnije do 15. prosinca 2022. pa sad čekamo gdje ćemo se mi u toj cijeloj priči naći. Međutim sad malo prebacujem na ono što ste također govorili, korupcija, nepotizam, svi se naravno koji smo evo pošteni protiv toga, pa mene evo interesira čisto vaše mišljenje jeste li shvatili onaj iznos od 675.000 kuna koji je namijenjen za 2022., 2023., 2024., za što to točno bude jel za nadogradnju jel za održavanje, ali da opet ne bude da sve kritiziramo išla sam malo na stranice Ministarstva poljoprivrede ima onaj izbornik gdje možete naći podatke o sredstvima za zaštitu bilja, česta pitanja [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] i odgovori, ali nema o biljnom zdravstvu, e tu ide kritika.
Izvolite odgovor. Odgovor.
Moramo težiti da, hvala, moramo težiti da bude baš sve jasno i da bude baš sve čisto i da bude baš sve transparentno. Ovaj novac o kojem isto smo razgovarali danas i neke kolege su u raspravama to govorili je vrlo upitan u svakom pogledu. Dakle, kada se uzima u sklopu ovog projekta i nema nam druge nego mi koji smo u oporbi da stvarno bdijemo nad svim ovime i kada vidimo da se događa sve ono što se ne treba događati da upoznamo hrvatsku javnost i da se nadamo da će se ostvariti Gibonnijeva ideja pameti kada je rekao, drugi puta ću pametnije. Pa dao Bog dragi Gibonni da te hrvatski narod čuje. Hvala.
Ne znam koliko je to u skladu sa, ali nadamo se da vas nije slušao da me traži tantijeme. Gospodin Ban, gospođa Ban Vlahek.
Uvaženi kolega koliko sam shvatila rekli ste da je Europski sud pravde naložio Europskoj agenciji za sigurnost hrane objavu svih studija o rizicima za nastanak raka koje se mogu dovesti u vezu s upotrebom glifosfata u pesticidima. Znamo da je EFSA odbijala objaviti rečene studije zbog zaštite interesa kompanije koje koriste glifosfate i to bi bila sudska odluka koja predstavlja prekretnicu u borbi za transparentnost odluka EU. Time je sud jasno dao do znanja da u ovom slučaju tajnost u zaštiti tih poslovnih podataka i interesa nije opravdana. Također se u odluci suda navodi i podatak da je Međunarodna agencija za istraživanje raka ocijenila glifosfat kao potencijalno kancerogen sastojak. Molim vas komentar.
Hvala. Odgovor.
Hvala vam kolegice Boška Ban na vašem pitanju. Pa ovo što je i rekla prije kolegica liječnica, dakle upišete u doslovnom smislu u Google je li glifosat i izađe vam brdo znanstvenih radova, dakle ne nekih sada baba Vanga pa sad ona priča kako je to trovanje, nego dakle istraživanja, EU je kada sam se pripremao za ovu temu provodi 11 znanstveni istraživanja o štetnosti glifosata, 2 su rekla da nije toliko štetan 2, a sva ostala su rekli da je jako štetan i da ima s ovim bolestima, s onim bolestima evo ovdje liječnica pa je konkretnije govorila o tome. Dakle, ja stvarno mislim da mi nemamo što čekati kraj godine, pa onda ćemo donijeti opet nešto jer nas je europska mater pritisnula da donesemo nego idemo sad zabraniti taj glifosat, čovječe, zabrani ga. Hvala.
Gospođa Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem. Prema podacima iz Ministarstva poljoprivrede od 2019.g. u Hrvatskoj je bilo odobreno 21 sredstvo za zaštitu bilja koja sadrži aktivnu tvar glifosat. Njegova ukupna potrošnja se kreće u razmjerima do 50% ukupne potrošnje herbicidnih pripravaka u Hrvatskoj. I sama ministrica Vučković je izjavila kako će Hrvatska sudjelovati u svim raspravama i ako treba naručiti dodatna znanstvena istraživanja jer još uvijek zasada nema zamjenskog sredstva. Koliko znamo ministarstvo još uvijek nema jasan odgovor, a niti konkretne pomake. Koje je vaše mišljenje koliko je zapravo prosječno stanovništvo odnosno prosječni stanovnik upoznat zapravo o štetnosti uporabe glifosata općenito?
Odgovor.
Hvala vam kolegice Martina na vašem pitanju. Znate šta, neka mi niko ne zamjeri, iako je meni ministrica ovako dosta simpatična mislim da će to novi ministar se bavit s time jer koliko sam shvatio neke najave dakle među ovih 4, 5, 6 koji odlaze i ona je tu je li. Evo sad je izišlo da i ministar Beroš je bivši, ali dobro Bože moj, neka budu svi koji trebaju bivši, a koji trebaju nek ostanu sadašnji je li kako to već ide. Ovaj, dakle ne znam jesam li odgovorio, aha da odgovorit ću na vaše pitanje. Definitivno građane treba educirati, naši ljudi uopće ne znaju koliko je opasan glifosat, ne znaju da ga se treba, kako je ono u uputstvima, jednom godišnje tretirati ne, a onda dođe ekipa, pa ga baca i baca i onda se čude je li, dolje nek mi ne zamjere moji na Neretvi ako stavite nogu u Neretvu čim izvadite van to vam je koda ste jednom nogom već u bolnici je li koliko je puno svog tog glifosata koji se naljeva, pa izlazi u Neretvu.
Gđa. Petir.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Miletiću, mi sad raspravljamo o biljnom zdravstvu i karantenskim štetnicima, a vi ste ostali na pesticidima i na glifosatu, što je tema prošlog zakona koji smo već raspravili. Slažem se da je glifosat jako važna tema i moram reći da ni opći populizam ne ide uz vas, a posebno kad se priklonite govorit stvari koje nisu točne, a rekli ste kako nitko nije reagirao kad je riječ o glifosatu na europskoj razini. Moram reći istine radi da 2017.g. je hrvatski predstavnik glasovao protiv produljenja roka za glifosat koji je predložila komisija i ja sam u Europskom parlamentu glasovala protiv toga i ako se ne varam velik dio hrvatskih zastupnika. Taj naš, to naše glasovanje nije bilo dovoljno jer je većina odlučila da se rok produži na 5.g. posredstvom reakcije znanstvene zajednice i posredstvom reakcije poljoprivrednika koji su se brinuli ukoliko se glifosat zabrani da neće imati učinkovito sredstvo za obranu svojih poljoprivrednih usjeva i tada je naloženo Europskoj komisiji da pronađe istraživanjem novu aktivnu tvar. Zanima me što znate o tome i je li ta nova aktivna tvar za novi pesticid pronađena?
Hvala lijepa, bilo je zanimljivo, ali vrijeme, ide. Izvolite.
Kolegice Petir, vi kao teolog, a i ja sam teolog, znate da nije grijeh moralni ako nisi znao, pa ja vam se ispričavam, dakle nisam znao da ste vi glasovali dakle protiv. Što se tiče populizma, ja vam nisam populist, moj šarm nema veze sa populizmom, jednostavno to je dio mog habitusa, tako da ja, ja tako govorim, ekstrovert sam, otvoren sam, ljudi se smiju sa mnom, dobro se osjećaju, ko je sa mnom u društvu osim ministarstva istine zvanog faktograf, on nekako baš me ne vole, ali možda nisu sa mnom pili kavu, pa zato me ne vole. Malo se šalim, dakle ispričavam se, nisam znao da ste glasovali protiv, hvala vam na tome i hvala vam na svemu onome što se u vašim nastojanjima gdje se vi brinete za hrvatske poljoprivrednike i za dobro naših građana.
Hvala lijepa. To sa teolozima i na mom doktoratu piše da sam doktor psihologije i filozofije i teologije, tako da oprostite, ali svi smo malo teolozi ovdje. Gospodin Bulj izvolite, izvolite.
Da ne bi govorili puno o populizmu evo ja ću odma predsjednici odbora kazati da je, Marijani Petir, pošto je velika zabrinutost njena o glifosatu da je Zakon 2.g. u proceduri o zabrani glifosata kojega sam ja dao u proceduru i u prošlom mandatu također je bio ovdje čak se raspravljalo o njemu, međutim kako je bili izbori tako se nije čak ni glasalo, a raspravljalo se. Kao saborski zastupnik odma sam dao 2 vrlo bitna tj. 3 bitna zakona što se tiče poljoprivrede. Jedan od ključnih je zabrana glifosata i ovo nije populizam, ovo je zakon koji je u proceduri koji je bio na vladi i vlada je dala mišljenje, ne znam je li bio na odboru, ne mogu se sitit, ali samo znam da uz ovaj zakon se dao i zabrana ovaj GMO proizvoda i u prometu i u trgovini i usjevi, samo osim u medicinske svrhe što bi naravno određivalo Ministarstvo zdravlja. Ta dva zakona su trenutno u proceduri, ali ne Monsanto ispred svega, pa mi smo u EU glasali za, pa smo malo bili suzdržani, pa smo izvagali da to neće proć, pa sad tu piar moramo raditi svi. Imate zakon, ja i moj klub ovdje nismo populisti, 2.g. je, 2.g. je zakon, 2.g., 2.g., Marijana Petir, gđo., predsjednice Odbora za poljoprivredu 2.g. je ovaj prijedlog zakona u proceduri o zabrani glifosata, najvećeg štetnika za čovika i za biljke. Imao sam i drugih tema o kojima sam mogao pričat Potkornjak na Marjanu npr. ili tisuće drugih tema, međutim ovo je najopasniji, iza ovoga stoji Monsanto, iza ovoga stoji lobi, iza ovoga stoji milijarde, milijarde, sustav koji uništava i sjeme i ekološku proizvodnju, tradicionalnu proizvodnju, pa mi smo čak doveli sebe da usklađivamo sa europskim direktivama da ćemo modificirat sjeme. Bit će ka kineski luk svaki mora sjeme bit isto inače ne vridi, pa ne možemo ubit selo i seljaka i ne možemo dozvolit da naša dica budu pokusni kunići i to se ponavlja iz mandata u mandat. Ja sa govorio bezbroj puta s ove govornice, dao sam amandman na vladin zakon u prošlim mandatima, nemojmo dozvoliti da naša dica budu pokusni kunići. I onda se čudimo odakle toliki broj tumora, pa znate šta je cidokor ako neko gleda, pa cidokor kad polijete troskot ej, troskot nestaje. Ne Troskot moj kolega. Korov. Gledajte, znači mi imamo najveću opasnost, jedino se moj širi kolega. Gledajte, mi imamo velik problem sa ovim otrovima i tribamo se smijat, tribamo biti veseli, al virujte mi da ova mafija koja ima nadzor i kontrolu nad svim vladama i EU Parlamentom oni su vrlo jaki lobisti, to su vriće para, vriće para koje oni daju svojim poslušnicima u vladi. I što se događa? Događa se, a mislim evo ja sam zastupnik saborski dobio sam 11.000 preferencionalnih glasova i šta to znači? Evo ovaj sad moj ovdje stoji zakon dvi godine u proceduri, dvi godine. Pa nemojte ga prihvatit, modificirajte ga ili da pošaljite u Monsanto možda će ga on modificirat. Ako nešto ne valja u ovome prijedlogu zakona jer istina je Svjetska zdravstvena organizacija kaže da je karcogen dokazano u sudskim sporovima da ljudi umiru od toga i mi i dalje o tome šutimo. Pa znatel koliko se soje uveze iz država koje su tretirane glifosatom? I to se hrani s time u EU se svinjetina ili ostale životinje i priko mesa dolazi naravno nama u organizam. Pa istraživanja kažu da 44% ljudi u EU ima u kriv glifosat, otrov, cidokor herbicid koji je najopasniji, to svi znamo. I znamo da je Monsanto bio proizvodio bojevo oružje, najveće otrove bojeve, trovao ljude i samo se promijenio u proizvodnju evo ovoga i smjena. Sjeme koje je otporno na glifosat, ej sjeme koje je otporno na glifosat. Zato još jednom, zakon je tu, ovo nije populizam, dvi godine u proceduri evo zamolio bi predsjednicu odbora [[Upadica RAdin: Hvala, hvala.]] da dođe i da uputi ovo u [[Upadica RAdin: Vrijeme, vrijeme.]] sabor.
Gospodin Troskot imate prilike na aluzije g. Bulja odgovoriti.
Hvala vam predsjedavajući. Poštovani kolega Bulj. Moje pitanje je sljedeće, dakle vidite li perspektivu gašenja tog glifosata iz razloga što je poznati slučaj u SAD-u gdje je jedan mali, mali američki vrtlar doslovno uspio dobiti povijesnu presudu koja je izmijenila cijelu povijest sa herbicidima u SAD-u, dakle vidite li vi tu perspektivu? Dva, jeste li imali primjer da je netko iz vaše Sinjske krajine podigao tužbu protiv Monsanta? Jer kada netko pita za Miru Bulja tri su stvari koje ljudi kažu, kaže Sinjska krajina, kaže borba za seljaka i poljoprivrednika i kaže glifosati kaže bježe od njega. Pa me evo zanima jel u vašoj krajini isto bilo borbe protiv toga jest dizali tužbe i da li su vam ikad prijetili možda sa smrću ili nečim kad ste se tako otvoreno borili protiv tih velikih kompanija da se više hrvatska polja i polja Dalmatinske zagore ne zagađuju?
Izvolite odgovoriti.
Evo hvala lijepo. … [[Govornik se ne razumije.]] vezano o vama uz troskot, međutim ja ću samo kratko kazat. Povezanost Monsanta sad koji je prodan njemačkoj tvrtki, povezala bi se Bayern i Monsanto farmaceutska industrija i ovamo poljoprivredna industrija herbicida i pesticida i sjemena znači oni kontroliraju sve i zakonodavstvo EU kojeg mi pripisivamo doslovno želi da mi sjeme modificiramo po njihovim gabaritima. Nema više domaća mrkva još malo kakvi to se ne smi sadit u vrtu, morate davat molbu. Mi nemamo osnaženu jaku banku našega sjemena tradicionalnog starog nego imamo sjeme koje nam oni podvale. More bit uspješno, kaže nije rodilo ove godine kapula nigdi, pa uvalilo ti sime da kupuješ njihov proizvod, tako da je Monsantno najveća štetočina. Ali nisu oni tolika štetočina koliko uvozni lobij u ministarstvima u vladama koji su potkupljeni i u EU Parlamentu [[Upadica RAdin: Hvala.]] jer nema niti jedan razlog da se ovo ne ukine, niti jedan razlog.
Hvala g. Bulj. Gospođa Vukovac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, kolega Bulj ovim Zakonom o biljnom zdravstvu usklađujemo se prvenstveno sa uredbom br. 2016/2031 EU Parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016.g., s istom uredbom smo se usklađivali i 2019.g. Što vi mislite zašto nama trebaju godine i nekoliko pokušaja da se uskladimo s uredbama EU jer sve to košta, košta vremena, košta novca, košta administrativnih resursa, zašto nam se to događa? Hvala.
Izvolite odgovor.
Pa gledajte, mi smo ostali obični prepisivači uredbi koji u provedbi smo nule, a uredno prepisivamo čak ovo me čudi kako nismo prije, ali uredno prepisivamo uredbe i direktive EU ko da je to nama zadato u zadaću. Naravno to je nekakav okvir, nije to zapovidno. Onda čemu HS, čemu narodni zastupnici? Znači jednostavno nije mi jasno zbog čega mi ne donesemo zakon, ne mora bit ovaj, slobodno ga prepišite dopišite zabrana korištenja glifosata u RH. Oćemo čisto zemljište, oćemo čistu hranu, ekološku proizvodnju, tražimo alternative to želimo, a ne mi prepisivamo ovdje uredbe i direktive po cile dane. I na kraju mandata doće predsjednik sabora zajedno sa predsjedništvo uvaženim i reće donili smo 1966 zakona i sve smo uskladili sa europskim direktivama, a na kraju provedbe ništa, nula. I dalje uvozni lobij i Monsanto kriminal, korupcija i to je to, to je žalosno za ovaj sabor, oni su nas ponizili.
Hvala, hvala, hvala. Ne, ne, ne morate odgovoriti ako nećete. Izvolite g. Miletić.
Hvala vam g. Radin. Gospodine Bulj važno je radi hrvatske javnosti, dakle mi možda smo čak i malo naporni jedni drugima, ali da hrvatska javnost zna. Dakle, priča Monsanta, ljudi su isplatili milijarde, 14 milijardi dolara platili su ljudima da se obustave sudski postupci, jer su ih ljudi tužili da umiru, da umiru od glifosata. Dakle, pa zar itko tko ima zrnce razboritosti bi mislio da će neka tvrtka platiti nekome 14 milijardi dolara zato jer šta? Nije u pravu. Pa molim vas vaš komentar i što vi mislite da mi možemo napraviti kao država da zaštitimo našeg seljaka, da zaštitimo ekološku proizvodnju u Republici Hrvatskoj.
Izvolite odgovor.
Šta možemo? Moramo najprije donijeti zakon, a naravno moramo imati alternativu. Hrvatska ima 700 000 ha neobrađenog poljoprivrednog zemljišta ekološki očuvan zbog čega? Zbog toga što nije obrađivano i nije tretirano. I mi imamo mogućnost ekološka proizvodnja je budućnost, tradicionalna proizvodnja je budućnost. Naravno moderna proizvodnja. Pa ja sam u gradu Sinju sa Sveučilištem Splitskim potpisao da bude sveučilište na tome području za poljoprivredu mediteransku i poljoprivredu, da bude u Sinju sveučilište. Potpisao, našli objekte, izrađujemo projekte da se bavimo našom mediteranskom tradicionalnom kulturama. Ali na moderan način, da moderniziramo to sve skupa, a ne da nam oni daju, siju otrov. 14 milijardi, pa onaj vrtlar je dokaza, čovik da je obolio od Cidokora. Milijarde plaćaju. Monsanto je jedna organizacija koja korumpira sve oko sebe, a poglavito čimbenike i lobiste unutar jakih institucija i tome se mora stati na kraj.
Hvala. Evo sad nemate više replika. I sada prelazimo na završna razmatranja klubova. Prva je gospođa Boška Ban Vlahek ispred SDP-a koji su ipak Socijaldemokrati.
Zahvaljujem predsjedavajući, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Čuli smo danas nekoliko puta kako će se novim prijedlogom izmjena i dopuna zakona detaljnije urediti pojedina područja biljnog zdravstva kao što su vođenje informacijskog sustava praćenja štetnih organizama, unos određenog bilja i drugih predmeta u granična područja Republike Hrvatske, fitosanitarni nadzor, formiranje stručnog povjerenstva za odobravanje i opoziv karantenskih stanica i prostora za izolaciju kao i druga pitanja koja će nadamo se prognozama pozitivno utjecati na provedbu Zakona o biljnom zdravstvu. Ponavljam klub SDP-a pozdravlja činjenicu da se ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona detaljnije propisuju postupci za odobravanje rada karantenskih stanica i prostora za izolaciju. Kao što sam navele u uvodnom izlaganju, smatram da je za sve zakone potreban sustavan pristup kojim će se postići dugoročno pozitivan efekt na korisnike i građane, a ne da se pod krinkom usklađenja zakona sa europskom regulativom ad hoc mijenjaju članci bez analize posljedica i teškoća koje će taj zakon imati za građane u praksi. Zbog toga smatram da su već prvim pregledom zakona uočeni potencijalni problemi sa žalbama, problemi za provođenjem digitalizacije i informatizacije, problemi sa nadležnostima i slično što bi trebalo ispraviti kako bi zakon bio koristan za državu i njezine građane, a ne samo akt koji donosimo pro forme. Hvala lijepo.
I vama. Gospodin Siniša Jenkač, Klub zastupnika HDZ-a također završno. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče sa načelnicom sektora, evo hajmo malo onda i konačno o biljnom zdravstvu ako ništa drugo završno. Znači Zakon o biljnom zdravstvu mada su kolege govorile u ovom dijelu zakona o štetnosti korištenja pesticida, tako da u biti vrlo malo se govorilo o samom Zakonu o biljnom zdravstvu. Naravno kao što smo čuli ovdje se radi o usklađivanju zakona sa europskim normama i nije točno da mi nešto posebno kasnimo jer postoji određeno i vrijeme kada i Europska komisija daje nacionalnim zakonodavstvima da implementiraju sam zakon i sve ostale zakone u svoje zakonodavstvo. Čuli smo da nije definirana nadležnost, a koliko ja vidim upravo u ovom zakonu nadležnost je definirana kroz ministarstvo, kroz agenciju, fitosanitarnu službu i kroz Državni inspektorat koji se ustrojio nedavno kao i kao što znamo preuzima značajan dio nadzora kako u poljoprivredi, tako i u svim ostalim sektorima, ovdje pogotovo nadzor oko biljnog zdravstva. Evo kolega Bulj je rekao da nije govorio o potkornjaku, možda bi bilo bolje da je spomenuo da će se upravo ovim zakonom moći kvalitetnije rješavati problematika potkornjaka ako govorimo o utjecaju, negativnom utjecaju potkornjaka na šume, na parkove itd. Tako da sam zakon je i tu na neki način omogućava rješavanje potencijalnih problema ili postojećih problema. Ono što je u svakom slučaju definirano i važno je da svaki zakon ima i određene financijske osnove po kojima se može primjenjivati, a vidimo u samom zakonu da je predviđeno za praćenje provedbe, za znači sve ono što treba u samoj primjeni je uspostava informacijskog sustava. Za njega je predviđeno 675000 kuna u 2020. godini i također u narednim godinama od 2023. do 2025. dodatno 675 000 kuna, tako da nije točno da zakon nije sprovediv. Dapače, čekali smo ga dulje vrijeme i on je samo jedan u nizu zakona koji smo nedavno donijeli da bi unaprijedili našu poljoprivredu. Štetnici koji utječu negativno, negativno utječu na poljoprivrednu proizvodnju utječu kao što smo rekli na razne načine i vrlo važno je da se na vrijeme prepoznaju štetnici i da se na vrijeme eliminiraju i da postoje mehanizmi na koji način se oni mogu eliminirati. Jednako kao što je važno da se nekvalitetno sjeme ne sije isto tako je važno da u tom nekvalitetnom sjemenu ili onda probranom sjemenu nemamo štetnika. Tako da ovaj zakon sve to definira. Usklađen je sa europskim normama kao što sam rekao usklađen je na vrijeme i sa voljom, postoje financijska sredstva i evo Klub zastupnika HDZ-a će podržati ovaj zakon i kao što sam rekao on je na tragu poboljšanja poljoprivredne, kompletne poljoprivredne proizvodnje i mogućnosti razvoja i autohtonih vrsta, znači da oni ne budu ajmo reći ugrožene sa štetnicima, a i onda i one masovne proizvodnje koja često puta zna izlaziti iz okvira i gdje često puta kao što smo čuli u nekim drugim zakonima imamo i nekvalitetno sjeme, a onda i u tom sjemenu značajne štetnike. I ono što je vrlo važno, a i mislim da je važno da se i u šumama, znači kada govorimo o potkornjaku sa ovim zakonom na neki način definira na koji način možemo rješavati i uništavati i sprječavati širenje štetnika i na neki način poboljšavati biljno zdravstvo. Hvala.
Hvala. Gospodin Bulj će sada govoriti i završno za MOST. Izvolite.
Hvala. Mislim da je ovo rasprava o zakonu tj. i dalje prepisivačina europskih uredbi koje u sebi sadrže ono što bi, šta je zapoviđeno, naređeno, a u biti to ne bi smila biti ni zapovid nego bi tribalo implementirati na način kako je prihvatljivo i provedivo. Uvik moramo imati nekakav što će biti u provedbi nekakav plan. Međutim, kod nas to sam rekao se donose zakoni poglavito što se tiče poljoprivrede i zaštite bilja u ovome slučaju, se donose čisto da se donesu, da rečemo evo mi smo ispunili nekakvu normu prema europskim zakonodavstvu i to je to i tu stajemo. Ja još jednom napominjem 2020. godine sam dao zakon u proceduru o zabrani glifosata. Tu je evo bila i predsjednica odbora, tu je državni tajnik, ne vidim niti jedan razlog da ovo ne iđe u raspravu, u sabor i da glasamo pa nek bude protiv tko hoće. I neka vlada predloži sličan zakon i mi smo što se tiče glifosata riješili taj problem. Ja znam šta je ovo, sad ćete reći to je populizam, nije populizam ako se da zakon u, prijedlog zakona. Znači imamo vrlo, međutim sad vlada očito ima prišnijeg posala bavi se sama sa sebom u ovoj krizi, kada bi tribali imati stabilnost i ozbiljnost u ovoj situaciji poglavito po pitanju poljoprivredne, sela i seljaka. Selo i seljak su u ovome trenutku najbitniji faktor u našeme društvu. Svaki čovik je bitan, ali selo, seljak, poljoprivrednik. U ugrozama bez hrane ne može ni vojska, a bome ni sabor, ne može nitko. Znači u ovome trenutku mi svu energiju svoju moramo uložiti u prehrambenu proizvodnju, a isključivo i samo prepisivati uredbe rekla je kolegica ovdje iz 2016. Vukovac, da je ova uredba iz 2016., mi sad raspravljamo o toj uredbi kao evo površinski u ovo vrijeme, međutim činjenica da moramo u ovome trenutku, danas sam napomenio uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege, da bi mi morali, vlada dati mjere subvencije, što veće subvencije da seljak što jeftinije može poljoprivrednik doći do umjetnog gnojiva jer jednostavno neće moći biti dovoljno, neće biti isplativa njegova proizvodnja, neće trud ako nema umjetnog gnojiva i još ova suša kad udari i dogodi li se još jedna bit će problema. Znači kad govorimo o glifosatu njega tribamo često spominjati, on je ključ problema priče i GMO-a i cile te nekakve problematike kada govorimo o herbicidu, zaštiti bilja. Imamo ovdje široku paletu problema u zaštiti bilja. Znači imamo problem i vode i flore i faune znači flore i faune u rijekama, jezerima također utječe taj glifosat i otrovi pesticidi. Tako je u šumama. Znači imamo tisuće problema. Nama je osnovno što moramo zaštiti i imati hranu, vodu, energiju. To su one 3 stvari. Pa mi sad moramo moliti Boga da bude što veća kiša, pa struja je poskupila evo čujem jutros u lokalnom vodovodu ono što je prošle godine bila struju plaćali su 200.000 sad plaćaju 700.000 kuna mjesečno. A jezera su nam prazna. Znači moramo molit Boga da padne kiša ionako je poskupila struja. Što će se događat sa svim tim? Znači imamo bezbroj problema. Međutim, hrana, voda i energija to su nekako ajmo reći 3 ključne i čist zrak naravno, ali ove 3 stvari moramo baš zaštititi u, pa vidimo u ratnim situacijama bilo u Ukrajini bilo negdje drugo, uvijek se sad seljak stavlja u prvi plan. Oranje, proizvodnja. Tako i mi. Ne možemo mi gledati kako je umjetni gnoj 100 kila prišlo 1.000 kuna. To seljak ne može pri prnji kupiti, ali može vlada u Petrokemiji zbog plina nije kriva ni Petrokemija nego jednostavno to je tako. Može, mora se naći modus i to je trenutno najpotrebnije. Sve potpore poslije ovoga su zakašnjele potpore, sad je trenutak kad je, kad se sije, kad se sadi, kad se ore i kad se, kad imamo taj problem, ne za 4 miseca bit će gotovo mislim ta priča. Znači u ovome trenutku očekujem evo očekujem i ja i vjerojatno i selo i seljak da vlada jednu mjeru da što se tiče umjetnog gnojiva, vrlo snažnu mjeru da ta cijena se vrati tamo gdje joj je mjesto i da seljaku je priuštiva i da mu je isplativa. Ne može on dat 1000 kuna za 100 kg umjetnog gnojiva, a on 1000 kuna ne može na tom području gdje pospe to gnojivo uopće ovaj uprihodit. Hvala.
Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Slijedeća točka dnevnog reda - Izvješće o radu Odbora za europske poslove za razdoblje od 22. srpnja 2020. do 15. prosinca 2021. Podnositelj je Odbor za europske poslove na temelju čl. 65. Poslovnika HS. Budući da predstavnik podnositelja želi dati dodatno obrazloženje, izvolite g. Domagoj Hajduković.
Hvala vam lijepo poštovani g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, pred vama je šesto po redu izvješće o radu od osnivanja Odbora za europske poslove HS u srpnju 2013.g. kada smo pristupili EU. Posljednje izvješće, ono za 2019. podneseno je 8. svibnja 2020., te je nakon konstituiranja 10. saziva HS ponovno upućeno u proceduru 2. studenog iste godine, a rasprava o izvješću provedena je na sjednici sabora 12. ožujka 2021.g., te je isto usvojeno na 6. sjednici HS prije malo više od godinu dana, točno 19. ožujka prošle godine. Ranija izvješća obuhvaćala su pravilo jednogodišnja razdoblja koja su se poklapala s kalendarskim godinama. S obzirom na konstituiranje 10. saziva HS i izbor predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za europske poslove 22. srpnja 2020.g., a uvažavajući da su informacije o radu odbora u prvoj polovini 2020.g. sadržane u izvješću za 2019.g. odbor je saboru podnio izvješće o svojem radu obuhvaćajući drugu polovinu 2020.g. i 2021.g.. Izvješće inače slijedi format ranijih izvješća, no ovaj smo puta nastojali unijeti dodatna pojašnjenja pojedinih postupanja odbora, a kako bismo odgovorili između ostalog i na primjedbe iznesene u plenarnoj raspravi po prethodnom izvješću o radu. Izvještajno razdoblje bilo je obilježeno radom u izvanrednim okolnostima izazvanom pandemijom novog koronavirusa kojima smo se kao odbor nastojali prilagoditi, te mi je drago da smo u nekim segmentima uspjeli čak intenzivirati svoj rad. Na prvoj sjednici odbora održanoj u 10. sazivu usvojili smo Poslovnik o radu Odbora za europske poslove koji je sabor potvrdio 16. listopada 2020.g., te je isti objavljen u Narodnim novinama br. 116/2020 23. listopada iste godine. Poslovnikom o radu odbora preciznije se uređuje rad odbora i dodatno razrađuju postupci propisani Zakonom o suradnji HS i Vlade RH u europskim poslovima i saborskim Poslovnikom. U skladu s mogućnostima i epidemiološkim okolnostima sudjelovali smo u nizu međunarodnih aktivnosti, djelomice u videokonferencijskom obliku. Prošle smo jeseni napokon nakon prekida od više od godinu i pol dana nastavili s razmjenom bilateralnih posjeta, te je posjet u Zagrebu, pardon, te je posjetu u Zagrebu u listopadu 2021.g. boravilo Izaslanstvo Odbora za europske poslove Zastupničkog doma rumunjskog parlamenta, a izaslanstvo našeg odbora je u studenome boravilo u posjetu Ankari na poziv Odbora za harmonizaciju sa EU Velike nacionalne skupštine Turske. Odbor je također u izvještajnom razdoblju podnio izmijenjeni i dopunjeni radni program za razmatranje stajališta RH za 2020.g., te radni program za 2021.g., slijedom kojih je uputio na razmatranje matičnim radnim tijelima niz stajališta o kojima je kasnije donio zaključke. Održali smo i nekoliko sjednica na kojima su podnesena izvješća o održanim sastancima Vijeća EU. Odbor za europske poslove je od srpnja 2020. do prosinca 2021. održao ukupno 28 sjednica od čega su 3 bile tematske održane u sklopu tzv. Dana europskih fondova u HS. S obzirom na epidemiološke okolnosti odbor je u izvještajnom razdoblju održao ukupno 4 elektroničke sjednice na kojima je sva komunikacija izjašnjavanja o točkama dnevnog reda tekla putem elektroničke pošte. Preostale sjednice odbora uglavnom su održavane u hibridnom formatu odnosno bilo je omogućeno sudjelovanje videokonferencijskim putem za one koji nisu bili u mogućnosti fizički prisustvovati sjednicama. Zahvaljujući upravo tim alatima mogli smo ispoštovati poslovničku obavezu da na sjednice odbora pozivamo članove Europskog parlamenta izabrane u Hrvatskoj. To inače radimo nevezano za to, no drago nam je da su zbog videokonferencijskog formata mnogi od njih mogli zaista redovito i aktivno sudjelovati na našim sjednicama. Odbor je bio među prvima u EU koji je raspravljao o prvom godišnjem izvješću Europske komisije o vladavini prava objavljenom u rujnu 2020.. Od preostalih sjednica valja istaknuti i da je odbor, kao i zainteresirano radno tijelo raspravljao o 3 dokumenta o kojima se kasnije raspravljalo na plenarnoj sjednici, prijedlog odluke o sustavu vlastitih sredstava EU, prijedlog Nacionalne razvojne strategije RH do 2030.g., te o informaciji o sažetku nacrta NPOO-a 2021.-'26.. Također smo na sjednici odbora održanog 9. prosinca prošle godine obilježili 10. obljetnicu potpisivanja ugovora o pristupanju RH EU na kojoj su sudjelovali potpisnici u ime RH Jadranka Kosor i Ivo Josipović. Ove smo, ove smo godine ranije ovoga mjeseca, točnije 9. ožujka na sjednici odbora obilježili i 10. obljetnicu jednoglasne ratifikacije ugovora o pristupanju RH EU. Ovim simboličnim događajima koje smo organizirali u skladu s mogućnostima i uvažavajući epidemiološke okolnosti na neki smo način se pripremali za 10. obljetnicu hrvatskog članstva u EU 1. srpnja slijedeće godine za koju ćemo nadam se moći svi zajedno svečano obilježiti neopterećeni epidemijom i ratnim zbivanjima u Europi. Osnovna zadaća Odbora za europske poslove je kako sam već istaknuo sudjelovanje u donošenju nove pravne stečevine EU. Riječ je o procesu koji je u potpunosti odvojen od rada plenarne sjednice sabora odnosno odbor ima snagu plenuma, recimo to tako pojednostavljeno, a koje se uobičajeno prepušta radnim tijelima nadležnima za europske poslove u nacionalnim parlamentima država članica Europske unije. Dakle, tu nismo po ničemu posebni. Posebne ovlasti na neki način i posebni položaj Odbora za europske poslove proizlazi upravo iz ove činjenice. Uoči ulaska Hrvatske u članstvo u Europskoj uniji osmišljen je sustav obavljanja europskih poslova u Saboru koji se temelji na razmatranju stajališta Republike Hrvatske. Dakle, s jedne strane imamo prijedloge zakonodavnih i nezakonodavnih akata Europske unije koje možemo usporediti s prijedlozima zakona na nacionalnoj razini, a koje institucije Europske unije izravno dostavljaju Saboru i koje objavljujemo na web. stranici Sabora. A s druge strane imamo stajališta Republike Hrvatske o tim dokumentima kao i stajališta za sastanke Vijeća Europske unije koje Saboru dostavlja Vlada. Stajališta koja nam dostavlja Vlada predsjednik Sabora prosljeđuje Odboru za europske poslove, a mi zatim djelujemo kao koordinativno tijelo te prosljeđujemo stajališta matičnim radnim tijelima za informaciju ili na postupanje. Stajališta o prijedlozima zakonodavnih i nezakonodavnih akata ako je riječ o dokumentima iz našeg radnog programa za razmatranje stajališta objedinjujemo zajedno s tekstovima samih prijedloga, dokumente s oznakom DEU i prosljeđujemo ih matičnim i zainteresiranim radnim tijelima. Interes radna tijela iskazuju predlaganjem uvrštavanja pojedinih akata ili inicijativa Europske unije slijedom kojih su akti objavljeni odnosno uvršteni u radni program kako bi nam radna tijela dostavila svoja mišljenja o stajalištu. Na osnovi mišljenja radnih tijela Odbor za europske poslove donosi zaključke o stajalištima na osnovi kojih Vlada djeluje u Vijeću Europske unije. S druge strane stajališta za sastanke Vijeća Europske unije u njegovih 10 formacija Odbor prosljeđuje matičnim radnim tijelima za informaciju na osnovu koje radna tijela mogu predložiti održavanje zajedničke sjednice s Odborom za europske poslove na koje nadležni ministar podnosi Izvješće o održanom sastanku Vijeća Europske unije. Ove dvije vrste stajališta su međusobno vrlo različite iako se obje pripremaju za sudjelovanje predstavnika Vlade u radi Vijeća Europske unije. Naime kada je riječ o prijedlozima zakonodavnih i nezakonodavnih akata o njima se u sadržajno raspravlja na radnim skupinama Vijeća te kasnije na Odboru stalnih predstavnika tzv. koreper 1 i koreper 2 da bi ministarska razina samo potvrdila dogovor postignut na nižim razinama kao i s Europskim parlamentom koji je suzakonodavac na europskoj razini. Stajališta o prijedlozima zakonodavnih i nezakonodavnih akata koje zaprimamo i od kojih izrađujemo DEU dokumente pripremaju se za radne skupine Vijeća i prikladna su za našu eventualnu intervenciju s obzirom da rasprava u Vijeću o tim prijedlozima traje često i po nekoliko godina. Ovdje dakle imamo dovoljno vremena razmotriti stajališta kako u matičnim radnim tijelima, tako i samom Odboru. S druge strane stajališta za sastanke Vijeća Europske unije izrađuju se i donose uoči samih sastanaka što je uvjetovano dinamikom pripreme i objave dnevnih redova na europskoj razini. U trenutku zaprimanja stajališta u Saboru sam sastanak Vijeća je najčešće već prošao, pa je s naše strane moguć samo at hock nadzor u obliku mogućeg podnošenja Izvješća o održanom sastanku Vijeća i pripremama za sljedeći sastanak. U postupanju sa svim stajalištima Odbor za europske poslova nastupa u ime Sabora u cjelini te kroz Odbor prolaze dokumentacijski tijekovi koji su u potpunosti odvojeni od planirane sjednice Hrvatskoga sabora. Odbor se u tom smislu oslanja na suradnju s Informacijsko-dokumentacijskom službom i Odjelom za europske poslove Ureda za međunarodne i europske poslove Hrvatskoga sabora kako bismo dokumente s oznakom DEU i izravno dostavljene dokumente mogli učiniti dostupnima svim zastupnicima, ali i javnosti putem internestskih stranica Sabora i saborske e-doc baze. Vjerujemo da je sustav koji je uspostavljen i tijekom posljednjih skoro 9 godina hrvatskog članstva u Europskoj uniji već i uhodan te predstavlja pragmatično rješenje koje na prikladan način koristi instrumente i kapacitete koje imamo na raspolaganju. Sadržajnije uključivanje Sabora u obavljanje europskih poslova je moguće kroz postojeće mehanizme te u tom smislu prvenstveno želim ohrabriti zastupnike i radna tijela da prate tzv. izravno dostavljene dokumente Europske unije koji su objavljeni na našoj internetskoj stranici u rubrici europski poslovi. Kako je krajem prošle godine izvijestila saborska služba za medije u 2021. godini po prvi puta je zabilježena visoka posjećenost sadržaja baze izravno dostavljenih dokumenata s više od tisuću posjeta baze na engleskom jeziku kao i više od 7 tisuća posjeta istoj bazi na hrvatskom jeziku. Svako radno tijelo, zastupnik ili klub zastupnika se može izravno obratiti Europskoj komisiji vezano uz pojedine dokumente koje Komisija dostavlja Saboru, ali i vezano uz politike Europske unije te na taj način dobiti dodatne pojašnjenja i iznijeti svoje stavove. Također ohrabrujem radna tijela da češće traže od Odbora za europske poslove održavanje zajedničkih sjednica na kojima bi nam nadležni ministri ili državni tajnici podnosili izvješća o sastancima Vijeća na kojima su sudjelovali. Kao Odbor ćemo se uvijek odazvati takvom prijedlogu i omogućiti održavanje zajedničke sjednice jer mislim da je to u interesu svih. Vjerujem da bi aktivnije uključivanje zastupnika i radnih tijela u sve faze europskog zakonodavnog procesa pridonijelo i da doprinos matičnih radnih tijela i Odbora za europske poslove ne bude samo puko potvrđivanje stajališta kao što je to do sada u pravilu slučaj. Drago mi je međutim što i dalje bilježimo povećani interes radnih tijela za dokumente sa oznakom DEU. U izvještajnom razdoblju Odbor za europske poslove je razmotrio ukupno 32 dokumenta sa oznakom DEU i donio jednako toliko zaključaka o stajalištima. Od navedena 32 dokumenta s oznakom DEU, njih 27 bilo je vezano uz Radni program za 2020. godinu, a njih 5 uz Radni program za 2021. U istom razdoblju Odbor je uputio matičnim radnim tijelima na razmatranje 15 stajališta Republike Hrvatske o dokumentima EU-a iz Radnog programa za prošlu godinu. Radna stajališta koja nisu raspravljena do kraja prošle godine nastavlja se i u ovoj godini. Štoviše od početka 2020. do danas uputili smo u proceduru još 26 dokumenta s oznakom DEU slijedom Radnog programa za prošlu godinu. Oznaka godine u DEU dokumentima dakle ne ovisi o godini u kojoj se dokument upućuje, već o radnom programu u kojem je dokument sadržan. U izvještajnom razdoblju Odbor je od Vlade primio ukupno 33 stajališta Republike Hrvatske za sastanke Vijeća Europske unije održane u 2020. te za sastanke Vijeća održane tijekom prošle godine ukupno 84 stajališta u svih 10 formata u kojima Vijeće djeluje. Stajališta je Odbor za informaciju proslijedio matičnim radnim tijelima, a zajedno sa Odborom za vanjsku politiku održali smo dvije sjednice na kojima je ministar vanjskih i europskih poslova izvijestio o sastancima Vijeća za vanjske poslove na kojima je sudjelovao. U 10 sazivu odbor je uveo i praksu provedbu rasprave o izvješćima sa sastanka Europskog vijeća u svojstvu matičnog radnog tijela. Nadalje kao što smo i prilikom podnošenja prethodnog izvješća o radu istaknuli Sabor pripada manjoj skupini nacionalnih parlamenata država članica EU koje sudjeluju u izboru nacionalnih kandidata za institucije i tijela EU. Ovu zadaću u ime Sabora izvršava Odbor za europske poslove koji je u veljači 2021. raspravljao i podržao kandidature za suca i nezavisnu odvjetnicu suda pri sudu EU. Za kvalitetan rad odbora za EU poslove posebno je važna suradnja sa ostalim radnim tijelima u Hrvatskom saboru ne samo prilikom donošenja radnog programa, već osobito i kada je riječ o radu na samim stajalištima, a kao što smo već i naglasili. S obzirom da europski poslovi podrazumijevaju širok spektar tema i velik broj raznovrsnih politika EU, mišljenja različitih radnih tijela koja su specijalizirana za pojedine teme ključna su za kvalitetan rad na stajalištima. Tijekom izvještajnog razdoblja matična radna tijela su donijela ukupno 72 mišljenja o hrvatskim stajalištima, o prijedlozima zakonodavnih akata EU što je uistinu značajan porast u odnosu na 2019. kada smo zaprimili 23 mišljenja od matičnih tijela. Također naš je odbor član COSAC-a, Konferencije odbora za poslove EU, parlamenata nacionalnih parlamenata EU, te su izaslanstva odbora sudjelovala na svim sastancima tzv. COSAC-a u skraćenom obliku održanim u izvještajnom razdoblju. COSAK se sastaje 4 puta godišnje, po 2 puta u svakoj od država predsjedateljica. Jednom u formatu sastanka predsjednika odbora, a jednom na plenarnom sastanku. Osim ovog multilateralnog formata odbor je bio aktivan i u bilateralnim aktivnostima koliko su nam epidemiološke okolnosti dopuštale. Zaključno. Rad Odbora za EU ovisi prvenstveno o događajima na europskoj razini i dinamici donošenja odluka o institucijama EU. U pravilu smo odvojeni od rada plenarne sjednice, pa stoga i podnosimo Saboru izvješća o radu kako bismo zastupnicima maksimalno približili naš rad. S druge strane kao predsjedniku Odbora želja mi je ojačati ulogu Odbora za europske poslove kao zainteresirano radno tijelo u pojedinim dokumentima o kojima se raspravlja na sjednici Sabora a koji su od ključne važnosti za RH. Također u predmetnom razdoblju primio sam sve veleposlanike država članica EU sa sjedištem u Zagrebu, kao i veleposlanike mnogih partnerskih država. Posebni naglasak stavio sam na suradnju sa državama koje smatramo partnerima EU osobito zemljama u našem neposrednom okruženju kojima i dalje stojimo na raspolaganju za suradnju u euro integracijskom procesu. U kontekstu aktualnih događanja na istoku Europe nadam se da ćemo uskoro na Odboru imati prilike raspravljati i o zahtjevima za članstvo u EU prvenstveno Ukrajine, ali i Moldove i Gruzije. S kolegicom predsjednicom Odbora za europske integracije gruzijskog parlamenta dogovaramo i posjet izaslanstva odbra Zagrebu, nadam se što skorije, a sljedeći tjedan se veselim što ćemo moći ugostiti Izaslanstvo Odbora za europske poslove Sobranja Republike Sjeverne Makedonije. U nastavku godine također ćemo se posvetiti ispunjavanju hrvatskih strateških ciljeva u okviru EU, članstvu u euro zoni i schengenskom procesu. Dozvolite mi da se na samom kraju zahvalim svim članicama i članovima odbora, mojim potpredsjednicima kao posebno i stručnoj službi Hrvatskog sabora tj. našeg odbora na čelu sa gospođom Jelenom Špiljak na podršci u radu, a posebno bih tu istaknuo i moje prethodnike, predsjednike Odbora za europske poslove gospodina Danijela Mondekara, Gordana Jandrokovića i Domagoja Ivana Miloševića koji su nam i utrli zapravo stazu za rad koji danas obavljamo i koji iz godine u godinu raste. Hvala vam lijepa.
Gospodin Pavić prva replika.
Poštovani zastupniče dali ste nam izvješće o radu vašeg odbora koje je stvarno detaljno, opširno, iz kojeg se zapravo vidi koliko je bilo aktivnosti i to raznih aktivnosti ne samo u Saboru nego i van Hrvatske. Imam nekoliko pitanja, odnosno imam dva pitanja. Recite mi da li je ovaj rad koji je opisan u vašem izvješću rad svih članova odbora ili samo grupice entuzijasta s obzirom da je to jedan od najmnogobrojnijih odbora u Saboru, ima vas 24, 23 ako se ne varam ukupno u odboru. Znači da li je to rad svih vas ili samo nekolicine. To je prvo pitanje. I drugo pitanje rekli ste da je izuzetno važna suradnja između ostalih radnih tijela i vašeg odbora. Imate li problema sa ostalim radnim tijelima i sa kojim tijelima i koji su ti problemi ako postoje?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo kolega Pavić na ovom pitanju. Da bi radili naravno moramo imati kvorum, tako da većina zastupnika uvijek mora biti prisutna na sjednici. Ja bih volio da su svi angažirani što više u radu odbora, ali zbog različitih obaveza i zbog ne znam osobnih prioriteta ne sudjeluju svi jednako u radu odbora, sudjeluju onako sukladno mogućnostima. Ali vrlo se lako iz našeg zapisnika koji su također javni daje iščitati tko je bio na koliko sjednica. Što se tiče drugih radnih tijela, odnosno odbora neki sudjeluju više, neki manje. Neki su više zainteresirani, neki manje, ali ono što mi je drago jest da iz saziva u saziv pratimo povećanja zainteresiranosti odbora, da sve više odbora raspravlja i donosi mišljenja uz teme vezane, teme koje se raspravljaju na Vijeću EU jer europski poslovi nisu vanjski poslovi. To su naši unutrašnji poslovi i to treba osvijestiti.
Hvala. I broj radnih tijela naravno kojih ima previše. Gospođa Petir, izvolite.
Kolega Hajdukoviću željela bih vas pitati kao predsjednika Odbora za europske poslove da li se možete složiti sa nekim natpisima kojima svjedočimo, pa možda čak i posljednje dvije godine, ali posebno nakon posljednjih izbora za Europski parlament, da u Hrvatskoj raste euroskepticizam. Naime, teze da smo do 2019. imali u Europskom parlamentu jednog zastupnika, odnosno zastupnicu koji je bio euroskeptik, a da sada imamo nakon zadnjih izbora čak 3 zastupnika koji su euroskeptici, da istraživanja pokazuju da euro baš i nije toliko omiljena valuta hrvatskim građanima, a često ovdje u hrvatskom saboru možemo čuti pojedine zastupnike koji kažu pa ne moramo mi sve baš prenositi. to što nama Europa kaže, pa nema veze što smo mi članica EU kao da mi ne sjedimo za tim stolom i nemamo nikakav utjecaj i kao da ti zakoni nisu nastali i nekim našim posredstvom. Kako vi to tumačite?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo, pa kolegice rast euroskepticizma koji je nedvojben odnosno možda propitivanje unije ja tumačim prije svega neinformiranošću i neobrazovanošću zapravo možda šire javnosti, a onda neke kolegice i kolege koje ovdje sjede u to kako EU funkcionira i kako se odluke donose. Znači jedna stvar je što su građani možda očekivali više u smislu europskih fondova, ali tu smo krivi sami prije svega što te fondove nismo uspjeli iskoristiti u maksimumu. A druga stvar je kako vi dobro kažete, mi imamo direktan utjecaj na europske politike i iz Hrvatskog sabora i iz vlade, trebamo ih početi koristiti. S tim da postoje dvije vrste zapravo europskog zakonodavstva. Jedna je koja se primjenjuje direktno u zakon, dakle tu nema puno mijenjanja u onom trenutku kad je donošeno, a drugo jesu akti koje mi možemo prilagoditi našim potrebama, ali slijedeći glavne ideje iza toga dokumenta. Dakle, imamo i na toj razini mogućnost utjecaja.
Gospodin Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče sabora. Hvala na izvještaju gospodine predsjedniče Odbora za europske poslove. Moje pitanje je zapravo na tragu i ovoga što je pitala kolegica Petir i vašeg odgovora na njezino pitanje. Rekli ste da je jedan od uzroka nerazumijevanja možda položaja Hrvatske u EU ili uopće što europski poslovi jesu ili što EU je i gdje je činjenica da, pripisali ste to i neobrazovanosti s jedne strane itd., da li mislite da i naš odbor može imati ulogu u promjeni toga. Vaš prethodnik Domagoj Ivan Milošević imao je neke inicijative koje su išle prema javnosti u smislu tribina javnih itd., smatrate li da bismo mogli nastaviti neke od tih tradicija ili smisliti neke nove recimo kao odbor? Hvala.
Odgovor.
Hvala kolega Glavašević, da postoji nerazumijevanje i neznanje ali recimo građanski odgoj bi bio jedan od odgovora na to pitanje. To je s jedne strane. S druge strane naravno da i mi kao zastupnici, a onda i kao odbor trebamo imati tu prosvjetiteljsku notu recimo to tako. I da trebamo i političku javnost prije svega, a onda i širu informirati zapravo o svom radu i o tome što je EU. Sam je dokaz na replike koje su bile dosada, ima ih još ne znam možda promijene, možda promijene tijek, ali kad ih uspoređujem sa onim sa prošlog izvješća vam pokazuje to da su mnogi zastupnici i zastupnice zapravo shvatili što odbor radi i da nema više nekih nejasnoća oko toga. Što se tiče tribina i sličnih događanja apsolutno da, neke smo i počeli, neke ćemo i nastaviti, nažalost zbog pandemije nismo mogli sve, ali recimo Dani europskih fondova u Hrvatskom saboru koje smo organizirali zajedno sa Odborom za europske fondove ili rasprava o izvješću vladavini prava spada među njih.
Gospođa Antolić Vupora.
Poštovani predsjedniče odbora u dnevno informativnim emisijama dakle nemamo baš puno informacija što se događa u našoj EU, međutim što se tiče samog odbora kojeg vodite vidljivo je da stavove koje iznosi vlada na Europskom vijeću često nisu prošli prethodno odbor i tek se naknadno tom istom odboru dostavljaju. Kako mislite doskočiti toj lošoj praksi uz ono prvo kako riješiti zapravo informiranje javnosti i kako pomoći da dnevno informativne emisije zapravo sadržavaju informacije iz EU? Imate li možda mogućnosti da kroz odbor utječete pa i na vladu da se potrudi da kroz medije isto tako zajedno s vama informira.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Evo svatko od nas može pridonijeti tome gostujući u medijima, a svakodnevno smo u medijima možemo dio posvetiti i europskim temama. Što se tiče raspravljanja izvješća i kada ona dođu na red, dakle što se tiče Vijeća EU zbog rokova i dinamike kako se pripremaju sastanci ponekad se i dnevni red donosi gotovo ad hoc, nema, vrlo je rijetko moguće unaprijed ih raspraviti, tehnički čisto. To je s jedne strane. S druge strane dok postoji važeći odnosno zakon koji je na snazi ovako zapravo i moramo raditi na neki način jer postoje različiti modeli nadzora parlamenata nad radom vlade u europskim tijelima, mi smo neki hibridni između onoga da vlada ne može otići bez stava do toga da je vlada potpuno neovisna od hrvatskog parlamenta u europskim poslovima. Dakle, možemo razmišljati nakon određenih vremena prakse, možda se već sad je sazrjelo vrijeme za to, o promjeni zakona.
Gospođa Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Hajduković dakle nedavno je održana nova sjednica konferencije o budućnosti EU na kojoj su sudjelovali slučajno izabrani građani sa područja svih zemalja članica EU. Građani su tom prilikom poslali određene poruke političarima odnosno iznjedrili su određene zahtjeve. Između ostalog jedan od tih zahtjeva bio je i osnivanje nove europske vojne alijanse. Koji je vaš stav o tom prijedlogu i imate li možda informaciju je li se o tom prijedlogu raspravljalo na nekim od naših službenih tijela? Zahvaljujem.
Odgovor.
Pa ne znam što mislite pod našim službenim tijelima, ako mislite na odbor mi smo već raspravljali o nekim tadašnjim vojnim formacijama koje egzistiraju u okviru EU. Kada jako se na dnevni red vijeća stave takve točke onda ćemo o tome raspravljati kao odbor zasigurno. Što se tiče mog osobnog stava, mislim da sigurnosna situacija zahtjeva jednostavno jačanje našeg saveza. Na koji način i kako sigurnosno prije svega to ne znači samo vojni nego i obavještajni, vojnu nego samo obavještajnu i sigurnosnu suradnju također. O tome ćemo raspravljati kada neke stvari dođu na dnevni red recimo to tako. Tu nismo agenda setteri to je EU. Što se tiče konferencije o budućnosti Europe, komisija, vijeće i parlament su se obavezali da će preporuke te konferencije pretočiti u djela, a preporuke su između ostalog i o vanjskoj politici, obrambenoj politici pa ćemo vidjeti kako ćemo kako će se prema tome postaviti. U svakom slučaju kako te teme budu dolazile na dnevni red Europske unije dolazit će i kod nas.
I gospođa Posavec Krivec.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega Hajdukoviću kao predsjednika Odbora za europske poslove pitat ću vas pa više-manje ono što su vas pitali svi ovdje kolegice i kolege jer je očito da smo u dvorani zajedno sa vama ostali mi članovi bivšeg saziva ili ovog Odbora za europske poslove. Dakle, sa nekakvom sigurnošću mogu reći da mi svi ovdje nazočni znamo nešto više o europskim poslovima, nego što to možda znaju prosječni građani ili ljudi koji nas prate putem televizijskih ekrana ili koji prate naše rasprave. Teško je često ljudima shvatiti da europski poslovi više nisu vanjski već unutarnji poslovi Hrvatske kao članice Europske unije. Kada smo pratili medije i kada smo pratili sva ona događanja ostali smo često zatečeni time koliko ljudi malo znaju o Europskoj uniji, o institucijama. Ali ja sam ostala zatečena koliko malo znaju o Konferenciji o budućnosti Europske o kojoj smo mi često raspravljali i u koju ste vi puno, puno se potrudili da ljudi znaju. Možete li mi reći da li vas je rasprava razočarala ili ste zadovoljni s onim što je ona polučila?
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, govoreći o Konferenciji o budućnosti Europe svi smo imali vrlo visoka očekivanja. To je jedan projekt bez presedana kada je prvi put vodstvo Europske unije pitalo svoje građane što očekuju i žele od Unije, u kojem smjeru žele da se Unija razvija. Koncepcijski dijelom i zbog pandemije, ali i dijelom zbog proceduralnih i organizacijskih problema na žalost to nije zaživjelo u onakvom obliku kakvom sam se nadao, dakle da će to zaista biti neki forum gdje će građani moći iznijeti svoje mišljenje, da će biti svojevrsni vox populis samo na europskoj razini. Dijelom to i je bilo da se razumijemo. Međutim, ovo je novi projekt pionirski i ocijenio bih da ako više jezična i digitalna platforma ostane kako bi se na čistom hrvatskom rekli u amanet odnosno nasljeđe ove konferencije da smo već učinili puno jer će građani imati direktnu otvorenu komunikaciju stalno sa tijelima Europske unije.
Hvala lijepa. Nemate više replika. Sada je na redu Klub zastupnika Mosta i gospodin Zvonimir Troskot. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege i poštovani narode. Kao član Odbora za europske poslove htio bih pohvaliti rad Odbora, prije svega predsjednika Odbora na njegovoj sustavnosti i revnosti što se vidi iz samog izvještaja i te silne količine veleposlanika koji su dolazili u Hrvatski sabor ili je predsjednik odlazio na razgovore s njima tako da ne bih se htio toliko fokusirati na sam izvještaj, nego bih htio obraditi 3 teme koje su važne za europske poslove i poslati određene poruke u smislu odnosa prema Bosni i Hercegovini, eurozone i određenog prijedloga Kluba Mosta za energetiku. Perspektiva Hrvata u Bosni i Hercegovini se kroz prizmu dosadašnje politike Vlade Republike Hrvatske zajedno s politikom određenih visokih dužnosnika Hrvatske u EU vanjske politike te politike bošnjačke strane može opisati kroz poznatu izreku Ive Andrića: „Prevariti se u jednoj velikoj nadi nije sramota. Sama činjenica da je takva nada mogla da postoji vrijedi toliko da nije suviše skupo plaćena jednim razočarenjem ma kako teško ono bilo.“ Prevara o kojoj govori gospodin Andrić u ovom političkom kontekstu je pseudo građanska priča ili pseudo građanski koncept koji se koristi kao krinka za većinski nacionalizam, točnije dominaciju nacionalizma brojnijeg naroda. Paradoks je da se takva politika predstavlja kao nešto što nadilazi nacionalne ili kako neki međunarodni akteri pogrešno govore etničke podjele. No u Bosni i Hercegovini ne postoje tri etničke skupine. To su tri naroda, tri nacije te su definirane kao konstitutivni narodi i u Ustavu. Prvo razočarenje koje opisuje Ivo Andrić jest politička volja bošnjačke strane koja ne postoji, jer glavni politički akter Baker Izetbegović je sam negirao identitet Hrvata i Srba u Bosni i Hercegovini izjavivši da su svi ljudi u Bosni i Hercegovini zapravo potomci, citat: „dobrih Bošnjana odnosno bogumila koji su političke silnice tek u novije vrijeme podijelite po vjerskoj i nacionalnoj osnovi“. Izetbegović je nedavno na tribini u njemačkom Mainzu rekao da je srednjovjekovna Bosna bila zasebna i posebna, kao njezino stanovništvo koje jest bilo i pravoslavno i katoličko, ali ne hrvatsko i srpsko. No zeznuo se Izetbegović. Povijest je pokazala i dokazala da formiranje moderne nacionalne svijesti do koje dolazi u 19. stoljeću teče paralelno kod Hrvata u Hrvatskoj i Hrvata u Bosni i Hercegovini. Zanimljivo je da je Izetbegović ovakvu glupost izjavio 130 godina nakon austrougarskog upravitelja Benjamina Kalaja koji je u Bosni i Hercegovini pokušao provesti takav koncept i nije uspio, a da se u međuvremenu dogodilo čitavo 20. stoljeće s dva svjetska rata i s radom 90-tih koji su dodatno učvrstili te entitete. Drugo razočarenje o kojem govori Ivo Andrić pronalazimo u mislima i retorici određenih političkih aktera u Hrvatskoj, pa i danas zastupnika u Saboru koji unatoč povijesnim činjenicama čak i svojim korijenima koji potječu iz Bosne i Hercegovine i dalje podržavaju taj pseudo građanski i povijesno neutemeljeni koncept. A treće razočarenje jest njemačka vanjska politika koja misli da dekretom, potpisom može ukidati konstitutivnost naroda u Bosni i Hercegovini i koja tako neodgovorno potkopava temelje krhkog mirovnog sporazuma koji funkcionira kao ustav države. Ta je politika moramo reći zločinačka i to treba reći jasno i glasno našim velikim prijateljima bilo da je riječ o Njemačkoj iz čije vanjske politike dolaze sulude ideje o ukidanju konstitutivnosti naroda, ili bilo da je riječ o našim visokim dužnosnicima koje je naša diplomacija ugurala u vrh Vijeća Europe da bismo dobivali odgovore koji kao da dolaze iz kabineta Bakira Izetbegovića ili Željka Komšića. Vrh bošnjačke politike očito procjenjuje da im vrijeme radi u korist i sada je već izvjesno da će sva tri naroda odnosno da će se sva tri opisana Andrićeva razočarenje preliti u formiranje vlasti u Bosni i Hercegovini bez legitimnih predstavnika Hrvata. A koja je nada i gdje se ona krije u Andrićevoj izjavi? Započeli smo sa Andrićem i sa njegovim poznatim citatom ćemo i završiti „dok ima mraka ima i svanuća“. U tom mraku ostat će i Komšić, Izetbegović, saborski zastupnici koji zagovaraju pseudo građanski koncept, visoki dužnosnici hrvatske diplomacije i njemačka vanjska politika, a u svanuću će dozoriti neki novi legitimni i pravi predstavnici Hrvata u Bosni i Hercegovini, kako u Bosni i Hercegovini tako i u Europi i u svijetu. Što se tiče energetike Hrvatska se u svojoj Strategiji vodika 2050. odlučila i za interdržavni pristup strateške doline ugljika koju bi gradili zajedno sa Hrvatskom, Italijom i Slovenijom. Sa Slovenijom već dijelimo nuklearnu elektranu Krško. I s obzirom da se naš predsjednik odbora sastajao sa veleposlanikom Talijanske Republike Francescom Sakom ili Španjolske Kraljevine sa gospodinom Alonsom … [[Govornik se ne razumije.]] imamo prijedlog. Vlada RH možda i kroz ovaj naš odbor napravi određenu zajedničku platformu opskrbe prirodnim plinom sa Kraljevinom Španjolskom i Italijom. Kraljevina Španjolska je već nekoliko puta tražila ugovaranje plina na razini EU, međutim Europska komisija još nema jedinstven stav oko zajedničke nabave plina s obzirom da pojedine članice osobno kalkuliraju po pitanju količina cijena iz zasebnih i osobnih suverenih energetskih interesa. Na neki način bi zapravo trebalo napraviti strateške točke opskrbe LNG plina kojim bi se opskrbljivala cijela Europa s južne strane kontinenta. Republika Italija nabavlja svoj plin iz tri dobavna pravca, ranije iz Rusije a još uvijek iz Alžira i Katra. Također imaju LNG što je odlična zajednička poveznica i preduvjet za strateško rješavanje problema. Nije ovo bezazlena strategija iz razloga što sjeverna Europa itekako ima koncept i planira nešto što se u službenoj strateškoj terminologiji naziva nova Europa. A što je to nova Europa koju Jurgen Renders opisuje u svojoj knjizi 2052. globalna prognoza za sljedećih 40 godina. Termin nova Europa označava strateško promišljanje koji označava novu ravnotežu moći koja će se za 40 godina pomaknuti prema sjeveru Europe. U toj strategiji se očekuje da će zemlje u usponu biti skandinavske zemlje Njemačka, zemlje Beneluxa i baltičke zemlje. Također prema pisanju profesorice Katharine Camerun … [[Govornik se ne razumije.]] na sveučilištu Oxford Škotska će se u potpunosti po njenim procjenama odcijepiti u jednom trenutku od Ujedinjenog Kraljevstva i pridružiti se novoj skupini nazvanoj nova Europa koja će se prema prognozama probati uspostavljati nakon resetiranja EU koja prema njihovim vizijama koje su opisane u knjizi se očekuju u drugoj polovici 20 godina ovog stoljeća. I zašto je onda bitno raspraviti ovu platformu? Prema rezultatima profesora Rendersa i profesorice Camerun južne države poput Španjolske, Portugala, Grčke, Italije i država na Balkanu patit će od porasta temperature, nestašice vode što će dovesti do nestašice hrane, lošeg zdravlja i nemira. Uslijedit će kretanje stanovništva uključujući i imigrante iz sjeverne Afrike. Strateško rješenje tih dvoje profesora, a time i svih njihovih učenika koji su učili na sveučilištima u Oslu i na Oxfordu jest dvostupni sustav za Europu koji bi se realizirao do 2052. godine. S jedne strane nova Europa, odnosno sjeverne države i Europa dva južne države koje sklapaju povlašten trgovinski sporazum, ne dijele ništa više od prijašnjih struktura EU ili statusa zemalja i koje dijeli granica koja je pod teškom zaštitom kako bi se spriječila daljnja migracija stanovništva. No, neovisno o tome da li će se ostvariti njihova strategija valja uzeti u obzir da možda sjevernjaci i idu ka podjeli EU. I da li idu ili ne idu bilo bi pametno i strateški i mudro pripremiti se energetski, ekonomski, ekološki i vojno za taj period. Inicijativa sa Kraljevinom Španjolskom i Republikom Italijom je možda prijedlog tog prvog koraka. A što se tiče eura i sam predsjednik Odbora za europske poslove odlično zapazio da prilikom prezentiranja Zakona o euru nije ni bio prisutan HNB. O HNB-u smo dovoljno govorili, međutim glavni zaključak kluba MOST-a sljedeći: Hrvatsko gospodarstvo nije spremno i ne vidimo gospodarski niti cilj, niti strategiju hrvatske Vlade. Nije napravljena niti jedna ozbiljna strukturna reforma, ne povlačimo pravovremeno sredstva iz EU, ne štitimo naša poljoprivredna zemljišta i u mandatu Vlade gubimo deset Peljeških mostova na poljoprivredi. Ova Vlada RH zajedno sa ovim razbojničkim vodstvom HNB-a će možda omogućiti ulaskom u euro zonu, da nakon svake nove recesije u bliskoj budućnosti jedino što ćemo imati od ekonomskih politika su smanjenje plaća i otpuštanje radnika.
Vrijeme. Hvala. Gospođa Ivana Posavec Krivec ispred Kluba zastupnika Socijaldemokrati. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, predsjedniče Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Klub Socijaldemokrati podržat će ovo Izvješće o radu Odbora za europske poslove za razdoblje od 22. srpnja 2020. do 15. prosinca 2021. godine iz više razloga. Ja ću pokušati ovdje sažeti neke od tih razloga. Prije svega mi u klubu Socijaldemokrata svjesni smo da su europski poslovi izuzetno važni za ukupnu politiku Republike Hrvatske. Mi kao članica EU kroz europske poslove zapravo realiziramo sve one politike koje su za nas izuzetno važne, koje su važne za naše građane. Možda još to svi građani nisu u potpunosti osvijestili, ali ono što je nekad bila vanjska politika danas je postala, ne danas nego prije gotovo 9 godina postala unutarnja politika Republike Hrvatske time što smo postali punopravna članica Europske unije. Sve ono što smo trebali učiniti i kolike žrtve smo trebali podnijeti da bi ušli u članstvo upravo zemalja i država članica Europske unije sada nam se nedvojbeno vraća. Puno je stvari oko kojih je Hrvatska iskoristila ne samo sredstva Europske unije, već civilizacijske tekovine koje sa članstvom u Europskoj uniji dolaze. Izuzetno je važno ovdje naglasiti da mi kao najmlađa članica Europske unije moramo imati punopravni politički, kada govorim onda ovdje mislim na punopravni politički status da se naša promišljanja i naši stavovi trebaju uvažavati i koliko vidim to iz rada Odbora za europske poslove ali i iz segmenta koji se tiče europske politike u Republici Hrvatskoj mislim da možemo biti zadovoljni. Isto tako mislim da trebamo dodatno raditi na edukaciji i svemu onome što su ovdje kolegice i kolege govorili kako bismo prokazali i ukazali koliko su ove teme iznimno važne, kako bismo ukazali što znače direktive i što znače preporuke Europske unije, što znače stajališta sa kojima Hrvatska ide na sastanke Europske unije, ali što znače i ona stajališta koja smo mi dužni unijeti u zakonodavstvo Republike Hrvatske. Kao što je i sam predsjednik Odbora rekao mi ovdje imamo prostora da koristimo sve ono što je u legislativi Europske unije najbolje ono što nam može pomoći da budemo bolji, ono što nam može pomoći da se izjednačimo sa zemljama koje su ispred nas i da ulovimo korak sa njima. To su u svakom slučaju i ovdje je bitno za naglasiti i kohezijski fondovi do kojih ćemo lakše dolaziti ako ćemo obaviti sve one reforme koje proizlaze iz uređene države, a oko tih reformi do tih reformi dolazimo i upravo uređenim zakonodavstvom i prijenosom svega onoga što je u Europskoj uniji na snazi. S obzirom na to mene veseli kao zastupnicu koja je imala priliku biti i članicom Odbora za europske poslove u određenom razdoblju, upravo u razdoblju o kojem ovdje raspravljamo kroz ovo Izvješće da na sjednicama Odbora u ovome sazivu teče jedne tolerantna atmosfera, atmosfera dijaloga, atmosfera međusobnog uvažavanja, atmosfera koja ne dovodi do politikanstva već najčešće do zajedničkih stavova, do rasprava koje dovode k jednim kvalitetnim rješenjima i reći ću boljim rješenjima za Republiku Hrvatsku. Uvijek mi se sviđa kada na sjednicama Odbora za europske poslove mi zapravo raspravljamo o meritumu stvari kada ulazimo dovoljno duboko jer sa druge strane imamo stručnjake koji nam mogu odgovoriti na sve dileme i koji nas mogu u potpunosti upoznati s onim što nam određena stajališta ili direktive donose u budućnosti Hrvatske. Isto tako me veseli da je predsjednik Odbora ostvario jednu odličnu suradnju sa ostalim parlamentima, da imamo jednu jako dobru međuparlamentarnu suradnju što se tiče samoga našeg Odbora, ali isto tako da je on izuzetno uvažavan od strane veleposlanika akreditiranih u Republici Hrvatskoj odnosno veleposlanika Europske unije. To ne govorim bez razloga. Mislim da je to izuzetno bitno za Hrvatsku da su ljudi koji se bave upravo europskim vanjskim i ostalim poslovima imaju status da se vidi da oni razumiju to što rade i da se zapravo zdušno za to zalažu. Jednako tako nas u Klubu Socijaldemokrata veseli što vrlo rijetko na Odborima za europske poslove kada je interes Republike Hrvatske u pitanju a to je u većini slučajeva mi nemamo podjele na ideološkim principima na vladajućima i na oporbi. Zapravo mi imamo uvijek vrlo kvalitetne rasprave i kao što sam i naglasila uvažavanje. Zalagali bismo se za to da vidljivost rada Odbora za europske poslove da postane veća, da bude veći interes i ostalih zastupnika koji nisu članovi Odbora za europske poslove da prije nego što ta stajališta Europske unije odnosno stajališta Hrvatske postanu aktualna da se o njima informiraju i da zapravo znaju što nam slijedi u našoj zakonskoj proceduri. Često se dogodi da je Europska unija nešto definirala da Hrvatska mora učiniti a da smo iako smo to vidjeli u Hrvatskoj da bi bilo bolje ipak pričekali trenutak da nas na to pogura Europska unija. Dakle i tu ima ta prednost da smo nekada dovedeni u situaciju da i sami sebe tjeramo da budemo bolji, da budemo agilniji, da se trudimo da život naših građana bude što bliži životu građana stanovnika ostalih zemalja Europske unije. Nadalje, izuzetno su važne teme koje nas očekuju. To su teme kao što je ovdje rečeno o hrvatskom članstvu u euro zoni, o shengenskom prostoru to su vrlo osjetljiva pitanja, ali i pitanje koje je nametnuto i od strane Hrvatske na europskog razini pitanje europske budućnosti Bosne i Hercegovine. Ali ne samo Bosne i Hercegovine, već pitanje budućnosti jugoistoka Europe kao segmenta proširenja članstva u Europskoj uniji. Smatram da mi kao zemlja koja je susjedna, kao zemlja koja ima najdužu kopnenu granicu Europske unije tu trebamo uistinu imati čvrste i jasne stavove te stavove ako ćemo ih znati dobro braniti će uvažavati i ostale članice Europske unije. Dakle, ono što bismo mi željeli i za što bismo se zalagali je težnja da o stvarima u kojima smo najbolje upućeni, koje su ustvari našeg bliskog susjedstva uistinu Europska unija sluša naše stavove da tu imamo uvažavanje i da budemo uistinu partner kojem se u potpunosti vjeruje koji je ravnopravan u tom formatu. Mislim da smo na dobrome putu. Mislim da je taj put upravo utkan u sve ono što je i predsjednik Odbora ovdje rekao da je to jedna slijednost. Dobra je praksa i i toga da na čelu Odbora je sada evo i član opozicije. Znači kao predsjednik Odbora kao što smo imali nekada tko će se sjetiti kada smo imali i proces pristupanja Hrvatske Europskoj uniji mislim da je to jako dobro i za parlamentarizam u Hrvatskoj, ali i za parlamentarizam na europskoj razini. Dakle Odbor za europske poslove ne samo da je jedan od najaktivnijih odbora u Hrvatskom saboru, najagilnijih odbora jer mora često brzo i hitno reagirati, mora se sastajati ponekad i u at hock situacijama. Ali to je Odbor koji često predlaže, to je Odbor koji inicira, to je Odbor u kojem se osim multilateralnog puno pitanja rješava i na bilateralnom planu i na taj način se zapravo jača naša pozicija u Europskoj uniji. Mislim da treba odgovorno reći da tome doprinose svi članovi Odbora ovisno o njihovom vremenu i mogućnosti, ali da pri tome šaljemo jednu jasnu sliku hrvatskog parlamenta i hrvatske države koji je za svoje strateške ciljeve nekada vanjska, sada i unutarnje politike odredio čvrstu odrednicu članstva u Europskoj uniji kao važnoga subjekta. Kao što sam rekla na samome početku ponosni smo na sve što je ovaj Odbor učinio, ali moram reći ponosni smo što je i na njegovom čelu naš istaknuti član koji je uistinu pokazao da u potpunosti razumije europsku politiku, ali i da je uvažavan od strane ostalih subjekata, prvenstveno diplomatskoga zbora ne samo u Republici Hrvatskoj već i ostalih članica Europske unije. Stoga podržavamo ovo Izvješće.
Gospođa Ružica Vukovac zastupat će stavove Kluba zastupnika za pravednu Hrvatsku. Izvolite.
Sada sam i sama dio tima koji predstavlja Hrvatski sabor unutar Konferencije o budućnosti Europe. Rado bih vam iznijela nekoliko informacija o radu same Konferencije iako je predsjednik Odbora i o tome govorio u svom Izvješću. Dakle, Konferencija o budućnosti Europe pokrenuta je na Dan Europe 9. svibnja 2021. kao zajednički pothvat Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije i predstavlja jedinstvenu i pravodobnu priliku da europski građani i građanke rasprave o izazovima i prioritetima Europske unije. Sastavni dijelovi Konferencije su prije svega jezična digitalna platforma, dakle mjesto na kojemu građani mogu razmjenjivati ideje i davati svoj doprinos putem interneta, zatim decentralizirana internetska fizička i hibridna događanja u organizaciji pojedinaca. Zatim, organizacija nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela, četiri europska panela građana i građanki te plenarne skupštine, konferencije koje raspravljaju o preporukama nacionalnih i europskih panela građana, te o doprinosima prikupljenima putem višejezične digitalne platforme. Odluke o radu Konferencije, njezinim procesima i događanjima donose se konsenzusom. Rad plenarne skupštine podupire 9 tematskih radnih skupina. Zaključci same plenarne skupštine Konferencije koju objavljuje Izvršni odbor bit će predstavljeni na političkom događanju na Dan Europe 9. svibnja 2022. godine. Nakon toga tijekom svibnja 2022. godine Izvršni odbor Konferencije trebao bi predstaviti završno izvješće odnosno završni konačni ishod Konferencije zajedničkom predsjedništvu i trima institucijama koje ono predstavlja. Tri će institucije brzo ispitati kako učinkovito slijediti ovo izvješće svaka u svojoj sferi nadležnosti i u skladu s ugovorima. Cilj je Konferencije omogućiti otvorene, uključive, transparentne i strukturirane rasprave s građanima iz različitih sredina iz svih društvenih slojeva kao i s predstavnicima civilnog društva, dionicima s europske nacionalne i regionalne razine, s nacionalnim i regionalnim parlamentima, zatim s Odborom regija, Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, socijalnim partnerima te akademskom zajednicom o oblikovanju budućih politika i ambicija Europske unije uključujući dakle sve što se događa u svjetlu pandemije Covid-19 te na taj način doprinijeti tekućim aktivnostima usmjerenim na jačanje otpornosti same Unije. Zainteresirani dionici svoja mišljenja i gledišta mogu izraziti u okviru događanja i dijaloga koji su organizirani diljem Europske unije kao i putem interaktivne višejezične digitalne platforme. Na europskoj razini institucije Europske unije obvezne su organizirati europske panele građana. Svaka država članica može organizirati i dodatna događanja kao što su nacionalni paneli građana ili tematska događanja u skladu sa svojim nacionalnim ili institucijskim posebitostima. Nacionalna i europska događanja organizirana su u skladu sa skupom načela i minimalnim kriterijima u kojima se odražavaju vrijednosti Europske unije. Djelokrug Konferencije odražava područja u nadležnosti Europske unije ili područja u kojima bi djelovanje Europske unije moglo biti od koristi za europske građane usredotočujući se na teme koje su istinski važne za same građane s dugotrajnim učincima i širokim dosegom. Uzimajući u obzir strateški program Europska unija za razdoblje od 2019. do 2024. političke smjernice aktualne Europske komisije te izazove uzrokovane pandemijom Covid-19 rasprave među ostalima obuhvaćaju i sljedeće teme: izgradnju zdravog kontinenta tzv. zdravstvena unija, borbu protiv klimatskih promjena i izazova u području okoliša, gospodarska i socijalna pitanja u interesu građana, socijalna pravednost, jednakost i međugeneracijska solidarnost, zatim digitalna transformacija Europe, europska prava i vrijednosti uključujući vladavinu prava, izazovi povezani s migracijama, sigurnosna pitanja, uloga Europske unije u svijetu te demokratski temelji Europske unije i načini na koje ih je moguće ojačati odnosno kako ojačati demokratske procese na kojima se temelji sama Europska unija. Raspravama se mogu obuhvatiti i međusektorska pitanja povezana sa sposobnošću Europske unije da ostvari prioritete politika kao što su bolja regulativa primjena supsidijarnosti i proporcijalnosti, a građani mogu potaknuti dodatna pitanja koja smatraju izuzetno važnim. S jedne strane mislim da je danas važno i prenijeti rezultate istraživanja koja je Eurobarometar dostavio, a tiču se same budućnosti Europe, dakle radi se o građanima odnosno o njihovim stajalištima o određenim pitanjima, pa tako prema posebnom istraživanju Eurobarometra o budućnosti Europe koje je objavljeno 27. siječnja 2022.g. čak 91% ispitanika u dobi od 15 do 24.g. smatra da borba protiv klimatskih promjena može doprinjeti njihovom zdravlju i dobrobiti, a s njima se slaže čak i 84% ispitanika koji su stariji od 55.g.. Gotovo polovina Europljana 49% klimatske promjene drži glavnima globalnim izazovima koji utječu na budućnost EU. Velika većina podupire i okolišne ciljeve Europskog zelenog plana, dakle njih 88% Europljana smatra da je važno povećati udio energije iz obnovljivih izvora u europskom gospodarstvu i postići veću energetsku učinkovitost, dok čak 80% njih smatra da je važno da Europa postane prvi klimatski neutralan kontinent do 2050. i da se promiče rast tržišta vozila s nultim i niskim emisijama. Osim toga ispitanici su kao izazove za budućnost EU istaknuli zdravlje, njih 34 ispitanika, te prisilnu migraciju i raseljavanje oko 30% ispitanika. Smatraju da će usporediv životni standard, njih 31% ispitanika i zajednička zdravstvena politika, dakle 22% najviše doprinjeti budućnosti Europe. Vrlo važnima smatra se i veća solidarnost među državama članicama, dakle 21% i energetska neovisnost, njih 20%. Na pitanje s kojim se izazovom suočava EU najčešći su odgovori bili socijalna nejednakost, to smatra njih 36%, nezaposlenost 32%, zaštita okoliša i klimatske promjene 32% i naravno pitanje migracija 31%. Glavnom prednošću EU Europljani smatraju demokraciju, ljudska prava i vladavinu prava, njih 27% nakon čega slijedi gospodarska, industrijska i trgovinska moć EU, njih 25%. Prema mišljenju ispitanika vrijednosti koje EU najbolje utjelovljuje u usporedbi s drugim zemljama jesu prije svega mir, dakle njih 50%, sloboda mišljenja 47%, socijalna jednakost i solidarnost 45%, te tolerancija i otvorenost prema drugima 44%. Velika većina Europljana sretna je što živi u EU, njih čak 81% i u svojoj zemlji njih 89%, te su zadovoljni obiteljskim životom, njih 89%. Oko 43% Europljana izjavilo je da je glavna prednost uključivanja mlađe generacije u Konferenciju budućnosti Europe to što će se raspravljati o pitanjima koja su važna za njih, a kao druge prednosti ističu i njihovu energiju i motivaciju za reforme i promjene, dakle njih 35% ispitanika i odlučnost da se riješe aktualna društvena pitanja važna za budućnost Europe, njih 33% ispitanika, 59% ispitanika spremno je sudjelovati tako da odgovore na anketu, a gotovo svaki drugi njih 46% može zamisliti da sudjeluje u događanjima u svojoj blizini. Osim toga zainteresirani su i za sudjelovanje u internetskim savjetovanjima, njih 40%, predstavljanje ideja i prijedloga europskim i nacionalnim političarima čak 39%, te sudjelovanje u europskim, kulturnim i sportskim događanjima povezanim s konferencijom, njih 39%. Općenito ključnim pitanjima konferencije smatraju klimatske promjene i okoliš 44%, zdravlje 40%, te snažnije gospodarstvo, socijalnu pravdu i radna mjesta njih 40%. Od konferencije očekuju konkretne rezultate, a motivacija većine njih, dakle 53% ovisi o tome koliki je stvarni učinak njihovog sudjelovanja. Zahvaljujem.
Gđa. Barbara Antolić Vupora govorit će ispred Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani prisutni. Prema Zakonu o suradnji sabora i vlade u europskim poslovima saborski Odbor za europske poslove ima gotovo jednake ovlasti. Kolika je važnost odbora, utjecaj koji bi on trebao imati u zemlji članici EU govori i činjenica da se odbor razlikuje od ostalih radnih tijela HS jer ima dva potpredsjednika, jednog iz reda vladajućih i jednog iz reda opozicije, dakle osim pukog usklađenja s europskim zakonodavstvom svrha odbora trebala bi bili jačanje utjecaja zemlje članice unutar EU i izvan nje, ali to bi trebalo imati viziju i odrediti se dugoročne ciljeve. Dakle, pravo je pitanje da li odbor ispunjava svoju ulogu ili samo djeluje po principu bespogovornog usklađivanja domaćeg zakonodavstva s europskim zakonodavstvom i to uvijek po hitnom postupku. Dakle, prema zakonu odbor može zatražiti od vlade izvješće o održanom sastanku Vijeća EU, kao i o pripremama za slijedeći sastanak. Vlada je dužna izvijestiti sabor ako odstupi od zaključka odbora o stajalištu koje će zastupati u institucijama EU, međutim odbor se marginalizira i njegova funkcija se zanemaruje. Odbor dozvoljava premijeru da stavove koje će vlada zastupati na Europskom vijeću dostavlja tek nakon što su ti stavovi već izneseni, a sastanci vijeća održani. Još uvijek većinu stajališta vlada donosi samostalno bez konzultacija sa saborom ili sa hrvatskom javnošću uopće. Ministri i HS više ni sporadično ne izvještavaju o sastancima Vijeća EU na kojima su zastupali hrvatski interesi. Broj izvještaja ministarstava o sastancima Vijeća EU na kojima su zastupali hrvatska stajališta je stalno u padu. Resorni ministri u nekim drugim europskim zemljama kao što je npr. Estonija, Danska, Finska, Švedska predstavljaju i brane stajališta pred specijaliziranim parlamentarnim odborima ovlaštenima nadzirat rad vlade u europskim poslovima. Dobro je što je od ovog saziva sabora uvedena praksa provedbe rasprave o izvješćima sa sastanka Europskog vijeća u svojstvu matičnog radnog tijela, što je svakako pomak. Europska politika je i naša politika. Europska politika se tiče i svih naših građana, zakonodavstvo EU odražava se na živote nas i naših građana. Zbog toga smatramo da odbor mora zaključcima tražiti od institucija da dostavljaju provedbu postupaka procjene učinka propisa za dokumente EU iz radnog programa kako bi se na vrijeme znalo, kao bi se na vrijeme znalo kako će europsko zakonodavstvo utjecati odnosno reflektirati se na naše živote. Kako iskrivljenu sliku u ulozi Hrvatske u EU imaju vladajući pokazuju nizom afera npr. uhićenjem ministrice, loše raspolaganje novaca iz EU fondova, 30 milijuna eura izravnih poticaja bit će uskraćeno našim poljoprivrednicima, to je kazna Ministarstvu poljoprivrede, međutim to je nešto na što Odbor za europske poslove nažalost ne može utjecati, ali to svakodnevno negativno utječe na hrvatske građane. Kako se slika naše uloge u europskoj politici promijeni tada će i odbor svojim raspravama, idejama i strategijama aktivno doprinositi hrvatskoj europskoj politici i tada ćemo moći reći da Odbor za europske poslove u potpunosti ispunjava svoju ulogu. Time posebno i naglašavam i posebnu ulogu odbora, njegovo vođenje, ali apostrofiram maćehinski odbor vlade i vladajući naspram tog odbora. I na kraju isto tako posebno i naglašavam potrebu većeg informiranja javnosti o tome što se događa na raznim tijelima EU, to ne možemo raditi pojedinci ovdje u HS, to sustavno mora raditi vlada i ovaj odbor kroz formalne kanale informiranja sa stalnom komunikacijom i upućivat im na to da kamere HRT-a moraju biti i u institucijama HRT-a i da na Dnevniku HRT-a moramo slušati i vidjeti ono što mi kao građani EU zapravo moramo i budemo provodili u svojim zakonima. Hvala lijepo. Na kraju Klub SDP-a će podržati izvješće. Hvala lijepo.
Gospodin Bojan Glavašević govorit će ispred Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvoli.
… [[Govornik se ne razumije]] s obzirom na temu valjda smijem na talijanskom ovaj put. Ovaj odbor je kao što je, kao što je više kolegica i kolega istaknulo pomalo drugačiji od većine odbora u HS, ima doista dva potpredsjednika i jedan iz opozicije i jedan iz vladajućih i intencija, intencija tog posebnog statusa ima svoju podlogu u činjenici da bi europska politika trebala nominalno barem u ideji svojoj bi trebala biti rezultat nekakvog konsenzusa oko nekih ključnih nacionalnih interesa oko kojih onda na tijelima na toj nekakvoj europskoj razini koja je onaj jedan čardak ni na nebu ni na zemlji i kao što smo i u replikama na izlaganje predsjednika odbora čuli zapravo nije nešto što je u ovih nekoliko skromnih godina našeg članstva postalo organski razumljivo i nešto što se podrazumijeva. Ja ću ovdje reći da smatram da, da jedan dio uzroka tome proizlazi iz činjenice što, što generalno je do sada bila praksa nekad više nekad manje da kreiranje europske politike i europskih politika ipak nije bilo smješteno u parlamentu nego je bilo smješteno mahom u izvršnoj vlasti. Ono čak nije bilo smješteno ni na drugom brdu koje je bitno po našem ustavu za europsku i za vanjsku politiku na Pantovčaku, ona je mahom bilo preko puta ovoga trga u Banskim dvorima i to nije, dakle ja mislim da je to generalno jedna ona loša demokratska praksa u Hrvatskoj ta činjenica da je, da je težište zakonodavnih svih procesa, svih procesa odlučivanja, kreiranja apsolutno svih politika je zapravo smješteno u izvršnoj vlasti i onda to druge instance i druge aktere političke na kraju krajeva u ovoj zemlji stavlja u poziciju da uglavnom ostanu bez posla. Tako iako mi imamo jedan jako dobar odbor članice i članovi ovog odbora, kako vanjski tako i oni koji su zastupnice i zastupnici u HS dakle mi redovito imamo vrlo kvalitetne rasprave, čak i u situacijama u kojima sukobljavamo mišljenja oko kojih se ne slažemo, možda nekako ipak uspijevamo mahom doći do, do nekakvih zajedničkih temelja u velikoj većini slučajeva, ne uvijek jesmo aktivni doista kao što je kolegica Posavec Krivec istaknula i kao što je vidljivo na kraju krajeva iz izvješća predsjednika, ali činjenica je i to je stav našeg kluba zastupnica i zastupnika da to nije dovoljno. Zato ovaj pomalo dugačak uvod služi tome zapravo da bih argumentirao da ne smatram da je isključiva krivnja na odboru zato što možda nisu ispunjene neke želje i očekivanja i mogućnosti koje ovaj odbor ima na kraju krajeva. Dao bih nekoliko prijava, stajališta za Europsko vijeće kasne redovito i to smatra i puno puta sam o tome govorio i ja to smatram vrlo ozbiljnim problemom. Naime, to je problem za nas, to nije problem za izvršnu vlast koja ih kreira na kraju krajeva. Malo su se popravili dušu bismo griješili kad bismo rekli da to nije bolje u nekim ranijim periodima, ali to i dalje nas kao Odbor za europske poslove ne stavlja u poziciju sukreatora tih stajališta. Jednom prilikom je državna tajnica Metelko Zgombić na jednoj od sjednica kada sam joj postavio to pitanje što o tome misli, mislim da je čak i premijer o tome govorio svojevremeno su rekli da evo kroz rasprave u HS-u oni sve prate pa onda dobiju nekakve povratne informacije koje valjda u teoriji onda utječu i na njihove stavove koje će onda oni nama poslati, kao oni to uzmu u obzir. Ali to je crna kutija, dakle mi to ne vidimo, mi to ne znamo, mi ne dobijemo nikakvu vrstu fitbeka o tome što od naših rasprava, koji od naših stavova su uzeti u obzir i kao inkorporirani u ta stajališta. Zato smatramo da bi taj proces morao biti institucionalan kao što je zapravo i zamišljeno da bude institucionalan. Na taj način u jednom dijalogu koji je moguć s ovim odborom, koji je moguć sa članicama i članovima kažem kako vanjskim tako i zastupnicama i zastupnicima u odboru, dakle ja smatram da bi to skinulo značajan komad tereta između ostaloga i sa izvršne vlasti. Samo to zahtijeva jednu ipak razinu povjerenja za koju nisam siguran da smo spremni, mislim kao demokracija. Što se tiče nekih drugih stvari, dakle osim što nemamo upliva u kreiranje stajališta, naš maksimum je ustvari reagiranje na njih i to već nakon što je kasno. Naš odbor također, bili smo naša delegacija našeg odbora nedavno je bila na COSAC-u u Parizu i pokazali su nam jednu statistiku o tome odnosno koliko parlamenata iz zemalja članica je slalo mišljenja o pojedinim temama, o pojedinim zakonodavnim inicijativama, koliko ih je radilo nadzor supsidijarnosti. Naš odbor nije među njima, naš odbor je reaktivan većinom umjesto da je proaktivan. Dakle, zašto mi ne bismo radili nadzor supsidijarnosti na kraju krajeva? Zašto naš odbor ne bi tu mogućnosti iskoristio između ostaloga? Zašto naš odbor ne bi recimo tražio procjenu učinka propisa pojedinih od tijela? To je isto mogućnost koju imamo, to je isto mogućnost koju imamo. Dakle, kolikogod se mogu apsolutno složit sa ocjenama da je naš odbor ono generalno vrlo aktivan, da u njemu sjede vrlo zainteresirani članovi i članice smatram da imamo neke institucionalne mogućnosti koje bismo mogli iskoristiti i ja mislim da bi to bilo stvarno na korist Hrvatske kada bismo to i učinili. Tu je također pitanje recimo nadzora usklađivanja pravnog sustava RH s EU, nešto što također, mislim mi to nominalno radimo, ali mi to ne radimo kroz neki proces zajednički koji onda ono je vidljiv i da o njemu možemo isto izvještavati priliko ove točke u HS-u. Na kraju osvrnuo bih se možda na nekoliko stvari iz ranijih rasprava, neke ću ostaviti za svoju pojedinačnu raspravu. Prije svega tu je pitanje Konferencije o budućnosti Europe. Mislim da je to i generalno stava koji smo spomenuli, to je notorna činjenica da naše građanke i građani još uvijek ne osjećaju EU kao ono kad kažu mi ili naše je nemaju dojam da se to proteže ipak dalje od granice RH, a to doista nije slučaj. Jedan od razloga za to je povijesni trend antagoniziranja Bruxellesa, dakle antagoniziranje politika, političarki i političara koji su birani na dužnosti u EU, bilo da je riječ o zastupnicama i zastupnicima, bilo da je riječ o Europskoj komisiji na kraju i o Europskom vijeću da se odluke uvijek donose negdje drugdje. Dakle, ironično je da su neki od glavnih krivaca za takvu vrstu retorike zapravo imali uloge u vođenju Hrvatske u EU, a ono njihov stav je u biti vrlo limitiranom, ja bih rekao proeuropski, to je nekakav, oni bi to možda artikulirali kao neku vrstu suverenizma, ali korištenje nečega što smo ugradili u naš pravni sustav, nečega što smo prihvatili, antagoniziranje toga i korištenje kao političke poluge za opravdavanje nekih nepopularnih odluka naprosto nije dobra praksa i to će nam se obiti o glavu. Dakle, Konferencija o budućnosti Europe je jedno mjesto ono na čemu trebamo više radit i mislimo da naš odbor u tom procesu može imati isto tako mnogo aktivniju ulogu nego što je do sad imao. Mislim da također sa popuštanjem mjera pandemijskih možemo se vratiti i ponovo razmisliti i revidirati neke prakse koje smo imali prije pandemije, a pogotovo kažem u kontekstu konferencije o budućnosti Europe. Još ću malo govoriti o nekim stvarima tokom svoje pojedinačne rasprave. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovane zastupnice Marijane Balić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovani predsjedniče Odbora za europske poslove, uvažene kolegice i kolege. Dakle, pred nama je danas kako smo i čuli iz uvodnog izlaganja Izvješće o radu Odbora za europske poslove za razdoblje od 22. srpnja 2020. do 15. prosinca 2021.g., čiji je rad dakako bio obilježen izvanrednim okolnostima izazvanim prije svega najvećom pandemijom u zadnjih 100.g., pandemijom Covid-19, ali jednako tako i potresima koji su pogodili Zagreb u ožujku 2020.g. i Banovinu u prosincu iste godine. Riječ je o izvješću koje odbor podnosi u skladu s obvezama iz čl. 65. Poslovnika HS, te o šestom izvješću podnesenom ovom visokom domu od osnivanja Odbora za europske poslove u srpnju 2013.g.. U pravilu kako smo i čuli Odbor za europske poslove jednom godišnje podnosi saboru izvješće o radu koje se poklapa s kalendarskom godinom uz iznimke za pojedina razdoblja poput ovog koji je danas pred nama iz razloga što je konstituiranje 10. saziva HS i izbor predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za europske poslove od 22. srpnja 2020.g.. Izvješće je vrlo iscrpno, detaljno, te kvalitetno pripremljeno, zasebna poglavlja su posvećena sudjelovanju odbora u procesu donošenja odluka na europskoj razini, suradnje s drugim tijelima, radnim tijelima HS, te suradnji sa zastupnicima u Europskom parlamentu izabranih u RH, suradnji sa Europskom komisijom, kao i informiranje o izravno dostavljenim dokumentima EU, jednako tako i o usklađivanju zakonodavstva, međuparlamentarnoj suradnji, te aktivnostima i organizaciji rada stručne službe odbora. U predmetnom razdoblju Odbora za europske poslove održano je ukupno 28 sjednica od čega su bile 3 tematske i to u okviru kakav smo već čuli Dana fondova EU, a odnosile su se na slijedeće teme, predstavljanje višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. do 2027., zatim programiranje fondova EU, provedba sigurnosne politike, te strateški plan zajedničke poljoprivredne politike u RH i operativni program za ribarstvo i akvakulturu, što su sve vrlo bitne teme. Treba spomenuti i to da je odbor na svojoj sjednici koja je održana 9. prosinca 2021.g. simbolično obilježio za nas povijesno važan datum, potpisivanje ugovora o pristupanju RH EU i to na samu 10., 10. obljetnicu. Jednako tako treba spomenuti i sudjelovanje predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za europske poslove u brojnim međuparlamentarnim, bilateralnim i multilateralnim aktivnostima u okviru međuparlamentarne suradnje koje su unatoč značajnim ograničenjima intenzivno, osobito intenzivirale u predmetnom razdoblju. Odbor za europske poslove također kontinuirano prati postupak usklađivanja nacionalnog zakonodavstva s pravnom stečevinom EU budući da RH kao država članica EU ima obvezu preuzimanja pravne stečevine u hrvatsko zakonodavstvo. Tako je plan za 2021.g. sadržavao ukupno 56 zakonodavnih mjera kojima se preuzimanje, propisi EU. U izvještajnom razdoblju sabor je usklađivao zakonodavstvo i za 2020.g. čiji je plan obuhvaćao 62 zakonodavne mjere. Ukupno je tijekom 10. saziva u saborsku proceduru upućeno 127 zakonskih prijedloga od kojih je 63 doneseno, 50 ih je prihvaćeno u prvom čitanju, a 14 ih je sa zaključenjem izvještajnog razdoblja još uvijek u proceduri, te se rad na njima nastavlja i u ovoj godini odnosno 2022.. Na razini EU izvještajno razdoblje je bilo obilježeno uz suzbijanje gospodarskih, političkih i društvenih posljedica pandemije covid-19 i početkom rada Konferencije o budućnosti Europe čiji je značaj u kontekstu oporavka EU od covid-19 krize postao još relevantniji, a sve s ciljem pokretanja široke i otvorene rasprave o budućnosti EU. Konferencija je, kako smo već imali prilike čuti, pokrenuta na Dan Europe 9. svibnja prošle godine i njen završetak je planiran za ovu godinu jednako tako na Dan Europe. Ona bi trebala dodatno približiti EU građanima, kao i doprinjeti oblikovanju zajedničke budućnosti odnosno doprinjeti izgradnji moderne vizije ujedinjene gospodarski održivije i solidarnije Europe. Kada je riječ o suradnji odbora sa institucijama i tijelima EU treba istaknuti slijedeće. U odnosu na prethodne godine zbog epidemioloških razloga u izvještajnom razdoblju značajno su smanjena učestali sastancima s predstavnicima Europske komisije. No unatoč ograničenjima održan je videokonferencijski sastanak s povjerenikom Europske komisije za pravosuđe na kojem se raspravljalo o prvom izvješću Europske komisije o vladavini prava za 2020.g. i pripadajućem poglavlju za RH, kao što je i nastavljena i suradnja s potpredsjednicom Europske komisije za demokraciju i demografiju gđom. Dubravkom Šuicom. Članovi Europskog parlamenta izabrani u RH uglavnom su u ovom razdoblju pozvani na sudjelovanje na sjednici odbora videokonferencijskim putem, a tijekom 2021.g. organiziran je i videokonferencijski sastanak s tada prvom potpredsjednicom Europskog parlamenta nadležnog za odnose s nacionalnim parlamentima, a sada predsjednicom Europskog parlamenta gđom. Robertom Metsolom. Članica Europskog revizorskog suda iz RH gđa. Ivana Maletić je i krajem prošle godine, točnije 4. studenog 2021.g. predstavila godišnje izvješće Europskog revizorskog suda za 2020.g.. Konferencija Odbora za poslove unije parlamenata EU ili skraćenije COSAC kako smo već čuli, predstavlja važnu platformu susreta i razmjena mišljenja i u njenom radu Izaslanstvo Odbora za europske poslove sudjeluje na svim sastancima. No zbog već poznatih ograničenja odnosno epidemiološke situacije svi sastanci COSAC-a tijekom predmetnog izvještajnog razdoblja su održani videokonferencijskim putem. Posljednji sastanak koji je održan u tradicionalnom formatu održan je u sklopu parlamentarne dimenzije hrvatskog predsjedanja Vijećem EU početkom 2020.g. u Zagrebu. Kada je pak riječ o razmatranju izvješća o sastancima Vijeća EU i izvješćavanje o sastancima. Treba istaknuti kao Vlada RH redovito dostavlja stajališta RH za sastanke Vijeća EU. Ovdje dakako treba i podsjetiti kako upravo trenutna vlada je uvela praksu češćeg izvješćavanja sabora o europskim aktivnostima i praksama kako bi se najbitnije zajednički analiziralo i komentiralo, a sve u cilju boljeg informiranja zastupnika i hrvatskih građana odnosno u cilju senzibiliziranja hrvatske javnosti o europskim temama koje su dakako u svojoj punini i hrvatske teme. Dok je u 10. sazivu odbora uvedena praksa provedbe izvješća raspravu o izvješćima sa sastanka Europskog vijeća u svojstvu matičnog radnog tijela, a uoči rasprava o izvješćima na sjednicama sabora. Bitno je dakle da hrvatska javnost osjeti odnosno treba osjetiti i jasnije percipirati prednosti koje im u njihovoj svakodnevnici donosi članstvo u EU. Teme od posebnog interesa za Hrvatsku su dakako pripreme za ulazak u Schengenski prostor i europodručje, nastavak politike proširenja i situacije u regiji Istočne Europe. Možemo reći kako je 2021. godina u političkom smislu sa aspekta Hrvatske u odnosu prema EU važna u kontekstu ispunjavanja zadanih okvira i kriterija prema Schengenu i europodručju. I vjerujem kako će tijekom ove godine donijeti odluka o članstvu Hrvatske u Schengenskom prostoru, a čime će Hrvatska ostvariti svoja dva strateška cilja. Zaključno želim još jednom pohvaliti izvješće Odbora za europske poslove, kao i stručnu službu odbora, ali je tako i sve napore koje je Odbor za europske poslove učinio u okviru svog djelokruga rada tijekom izvještajnog razdoblja. Slijedom navedenog Klub zastupnika HDZ-a podržat će izvješće o radu europskog, Odbora za europske poslove za predmetno razdoblje. Hvala lijepo.
Slijede pojedinačne rasprave, prva je poštovane zastupnice Marijane Petir.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi predsjedniče Odbora za europske poslove, zastupnice i zastupnici, mislim da je prilika sada kada raspravljamo o izvješću Odbora za europske poslove podsjetiti se na neke političke činjenice, a to je da je Hrvatska punopravna članica EU, da smo to dosta mukotrpno uspjeli postići uz velike napore, dugotrajne procese i ponekad stavljanje tereta na naša leđa za koji u stvari nismo bili odgovorni, tako da je ova rasprava možda i prilika zahvaliti svima onima koji su sudjelovali u tim dugotrajnim procesima i pregovorima na poslu koji su odradili. Iz naše perspektive danas naravno da je lako biti general nakon bitke i možda komentirati mi bi to napravili drugačije ili bolje ili možda nije trebalo baš tako. No, činjenica je da je to bio jedan vrlo velik poduhvat koji možemo se složiti svi zajedno bez obzira kojoj političkoj opciji pripadamo da je uspješno okončan. No, to je ujedno i postupak koji kontinuirano traje jer onog trenutka kad smo postali članica EU u stvari nismo završili proces nego smo tek počeli aktivno participirati i sudjelovati u donošenju odluka za, koje su važne za budućnost Hrvatske i hrvatskog naroda. I to je ujedno prilika da taj svoj utjecaj koristimo na najbolji mogući način kako bi pozicionirali naše interese, zaštitili ih ali adresirali probleme kojih naravno da uvijek ima. Mislim da u reguliranju pitanja koja su nam važna i koja nas muče ne bi se uvijek trebali pozivati na EU ako ona ta pitanja nije regulirala odnosno konkretno ukoliko mi uočimo da postoji prostor za zakonska rješenja koja bi mogla pomoći u uređenju pojedinih pitanja u Hrvatskoj bez obzira što EU ta pitanja nije regulirala ja mislim da mi trebamo posegnuti za zakonskim instrumentima jer je to naš posao. Primjerice ja sam nedavno apelirala da se zakonski propiše rok na koji meso može biti smrznuto zbog toga što smo otkrivali na našem tržištu doista meso iz doba dinosaura, koje je staro 7 godina. Ja mislim da to nije dobro za naše građane kao što nije dobro niti za građane EU, a takvo meso je očigledno stiglo od nekud preko granice u Hrvatsku. Odgovor koji sam dobila je bio taj da to EU nije propisala u svojim aktima, pa onda eto kako ćemo mi to propisati. Pa tako propisat ćemo ako želimo propisati kao što možemo propisati i što je to svježe meso da izbjegnemo prevare koje se događaju, a takvih prevara ima puno i te prevare štete našim poljoprivrednim proizvođačima, ali ujedno one štete i našim potrošačima. Zato bih tu voljela da budemo nekako realni, ne da EU koristimo često kao izliku ako možda nismo ni pronašli najbolji model za određeni problem ili ako nam se s nečim ne da baviti. Dakle, mislim da trebamo jednostavno se početi suočavati sa onim što jesu realni problemi i rješavati ih. Ono što nekako ja imam bar tako stječem dojam ponekad u saborskim raspravama ovdje da postoji jedna struja u saboru koja možda i nesvjesno promiče euroskepticizam, a za koji je očigledno da je ipak uzeo posljednje vrijeme maha i o tome smo svjedočili na posljednjim europskim izborima gdje su se čak izabrala 3 eurozastupnika koja su deklarirani euroskeptici i čini mi se da je to nekako poruka oko koje bi trebali možda porazmisliti na koji način i Odbor za europske poslove može dati doprinos možda u pojašnjavanju nekih politika, u pojašnjavanju naših ovlasti, naše uloge, našeg doprinosa, našeg utjecaja jer mislim da smo puno napravili. Ono što prolazi ispod radara jest veliki posao koji je napravljen oko ulaska u Schengen i ulaska u Eurozonu. Nije bilo jednostavno uvjeriti druge države članice, unatoč tome što smo ispunili kriterije da doista ta vrata za nas trebaju biti otvorena. Puno je tu truda uloženo i čestitam svima onima koji su na tom poslu radili, a ujedno i apeliram na to da se evo nekako čuje ono što zastupnici poručuju posebno članovi Odbora za europske poslove gdje bi mi voljeli da naša uloga u procesima kad govorimo [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] o stajalištima bude ipak malo veća.
Replike, prva poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo. Kolegice Petir apsolutno ste u pravu. Naš europski put hrvatski europski put je bio jedan od rijetkih zapravo konsensualnih stvari koje smo uspjeli dotjerati od početka do kraja, al kao što ste rekli zapravo taj put nije završio našim ulaskom u EU, on je tek i počeo. Ono što bih volio da posvijestimo i sa ovom raspravom prije svega je među zastupnicima i zastupnicama jest da se svatko može obratiti Europskoj komisiji sa pitanjem, prijedlogom, mišljenjem dakle i radna tijela i klub zastupnika, ali i svako od nas ponaosob kao zastupnika. Prema tome, možemo direktno komunicirati sa Komisijom, direktno predlagati, direktno pitati, direktno iznositi mišljenja i ne smijemo Bruxelles koristiti kao izliku zašto se nešto ne može. Može se, samo možda drugačijim putem i možda malo duže će trajati da to toga dođemo jer moramo sjesti za stol sa još 20-ak članica EU, ali se može. Sve se može jer EU je naša kuća kao što je i Hrvatska.
Potpuno ste u pravu jer instrument političkog dijaloga tome i služi da i zastupnici pojedinačno i građani, ali matična radna tijela mogu komunicirati direktno sa Europskom komisijom, tražiti određena pojašnjenja i davati svoje prijedloge. Moram reći da ja kao predsjednica Odbora za poljoprivredu koristim to pravo za svoj odbor i mi smo imali takav politički dijalog sa Europskom komisijom u više navrata oko tema za koje smo mislili da je važno reagirati prije nego što se donesu neki zaključci odnosno po modelu željezo se kuje dok je vruće, pa smo tako u procesu oblikovanja zajedničke poljoprivredne politike otvorili taj politički dijalog kod izrade Nacionalnog strateškog plana kako bi čuli preporuke Europske komisije i kako ih čuli svi oni koji ih trebaju čuti također i uvažili ih, ali i kod Strategije Od polja do stola i svih drugih dokumenata za koje mislimo da su važni.
Sljedeća replika poštovani Bojan Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice Petir mislim da je vrlo interesantno da ste postavili pitanje zapravo i kao repliku na izlaganje uvodno kolege Hajdukovića i sada u vašoj raspravi o euroskepticizmu i o zastupnicima u Europskom parlamentu koji su euroskeptici. Nekako pogledamo li na te posljednje europske izbore oni se zapravo čine užasno daleko iako nisu toliko daleko, ali kao da je politički moment u cijeloj Europi bio dosta drugačiji. Mislite li da je to zapravo bilo na neki način slučajno u tom trenutku ili vidite nekakve dublje poveznice sa aktualnim političkim trendovima u Hrvatskoj odnosno da li mislite npr. iako je nezahvalno raditi tu projekciju npr. da su danas europski izbori da li bismo isti rezultat ili ipak bolji ili lošiji u smislu euroskepticizma s jedne strane i nekakve nekog proeuropskog stava s druge? Hvala.
Hvala vam lijepa kolega Glavaševiću. Pa teško je naravno biti prorok, ali ja mislim da bi ti izbori danas bitno drugačije izgledali, ne samo zbog korona krize koju smo imali svih ovih događanja na geopolitičkom planu nego zbog toga što su upravo neki od tih zastupnika koje ja sada ne želim imenovati, ali svi znamo o kome se radi pokazali da su oni isključivo populizmom osvojili te mandate i da tamo nisu napravili ništa korisno za Hrvatsku, dapače da su svojim ponašanjem Hrvatsku na neki način stavili na stup srama što mislim da Hrvatska ne zaslužuje niti je to uloga eurozastupnika. Svi koji su izabrani na tako visoke dužnosti trebali bi zajedničkim nastojanjima pokušat oblikovat zakonodavstvo i utjecati da hrvatski narod živi bolje, a ne to koristiti u neke svrhe koje su doista neprimjerene.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Bojana Glavaševića.
Hvala g. potpredsjedniče sabora. Evo kao što sam najavio u raspravi u ime kluba mislim da je bilo još nekoliko momenata tokom ove rasprave na koje se vrijedno zapravo osvrnuti i kolegica Balić je u svojoj raspravi u ime kluba govorila i o sadržaju tema kojima smo se bavili, na neki način i kolegica Petir i mislim da je to dosta važno. U svojoj raspravi je kolega Troskot kojega nažalost nema, on je morao ići, se dotaknuo odnosa prema BiH i iako sad to nije ta točka i nije zapravo nije format, mi se kao odbor jesmo tim pitanjem bavili puno i ne samo na Odboru za europske poslove nego smo se bavili tim pitanjem i na Odboru za vanjsku politiku. Jedna od ono na što smo mi kroz odbor pa tako i na zadnjem COSAC-u recimo stavili naglasak kada su u pitanju zemlje Zapadnog Balkana, a to se pri tom najviše mislim u velikoj mjeri se to odnosi i na BiH kolikogod je ta situacija ono komparativno kompliciranija recimo nego neke druge zemlje koje su kandidatkinje u tom dijelu naše susjedstva. Inzistirali smo i nastavljamo inzistirati i u tome smo doista jednoglasni na tome da EU održi svoja obećanja zemljama u našem susjedstvu i da europski put tih zemalja ni u jednome trenutku ne smije biti upitan. I zapravo na tom zadnjem COSAC-u smo problematizirali to upravo kroz prizmu ovog neka mi bude dozvoljena metafora santo subito pristupa za Ukrajinu u kontekstu proširenja. Dakle, zemlje Zapadnog Balkana kada gledaju, mislim dakle neusporediva je situacija, iznimno je teška, apsolutno treba otvoriti pristupni proces za Ukrajinu itd., ali bilo je onih koji su na tom COSAC-u zagovarali da kao ono sad odmah primimo Ukrajinu u članstvo u EU i kao to je to. Mi smo svi zapravo naši zastupnici i zastupnici koji su u toj raspravi sudjelovali napomenuli smo da je minimalno iz jedne točke to problematično, mislim iz više njih, ali minimalno iz jedne kada govorimo o nama iz Hrvatske i o našem susjedstvu i da postoje zemlje ovdje koje su napravile značajan napredak koje su u puno boljoj poziciji od Ukrajine u kontekstu usklađivanja sa pravnom stečevinom EU koje su blokirane i koje nisu možda formalno blokirane kao Makedonija o kojoj smo tom prilikom usput budi rečeno posebno apostrofirali, nego naprosto neformalno, nema napretka u pregovorima. I da EU na taj način gubi kredibilitet. To je ono na čemu mi kao odbor uvijek ustrajemo i to je nešto oko čega postoji konsenzus ja bih rekao poprilično širok u našem odboru. Kolega Troskot se u svojoj raspravi zapravo dotaknuo nečega, jednog pitanja o kojemu se može kvalitetnije raspravljati na Odboru za vanjsku politiku, tako da mislim da možda nije, ono mi smo tu puno puta raspravljali o nekim tim unutarnjim stvarima u Bosni i Hercegovini ali treba reći da, iz naše perspektive problem izborni se dogodio zbog nacionalističkih politika i nitko nema u Hrvatskom saboru tko nije upozorio da se ne može pod krinkom građanske države govoriti o unitarnoj državi, nego da je konstitutivnost nešto što je na kraju krajeva i Ustavni sud BiH potvrdio i da se taj princip demokratski može implementirati u raznim okvirima, pa tako i građanske države samo tu onda svi partneri u tom dijalogu moraju nastupiti bona fide, a to nije slučaj. To nije slučaj. Mislim da nitko u ovome Saboru nema, unatoč tome što je kolega Troskot rekao, kažem žao mi je što ga nema tko na taj način i tako naivno promatra tu situaciju. Na samome kraju možemo se složiti, mogu se složiti sa ovim izazovima o kojima smo govorili, koje je spomenula i kolegica Balić da je 2021. godina u smislu Europe, Hrvatske u Europi nevjerojatna i ono što nam tek dolazi će isto biti vrlo izazovno i evo mogu se samo nadati da ćemo nastaviti u odboru raditi i davati nekakav doprinos da to bude još i bolje. Hvala.
Prva replika poštovana Marijana Petir.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Glavaševiću kad govorimo o proširenju posebno apostrofirajući zapadni Balkan nemoguće je nezaobilazno pitanje, pitanje Makedonije koja više od 15 godina u čekaonici gdje doista EU pokazuje dvostruke kriterije ako uspoređujemo Makedoniju zahtjeve prema njoj i zahtjeve prema nekim drugim potencijalnim članicama, odnosno kandidatkinjama za otvaranje pregovora. Mene zanima mislite li vi ima li tim blokadama kraja? Dakle, prvo Grčka godinama, nakon tog mi se činilo riješili smo problem Grčke, sad se pojavilo pitanje Bugarske. Dakle, hoće li naprosto EU prekinuti tu agoniju, jer moj je dojam da iz godine u godinu popularnost EU i naklonost državljana Makedonije u EU samo pada i da ovakav status quo ne donosi ničem dobrom.
Odgovor.
Hvala na pitanju kolegice Petir. Mislim da je pitanje Makedonije jedno od relativno rijetkih pitanja gdje se nas dvoje politički slažemo ono 1/1. Da u potpunom ste u pravu. Mislim Makedonija je žrtva i to treba reći ono jasno i glasno. U ovom konkretnom slučaju ovog veta ja bih rekao igre većih zemalja članica EU i utjecajnijih koje su to kako bih rekao posrednički odradile. I baš na zadnjem COSAC-u smo razgovarali sa pripadnicama i pripadnicima bugarske delegacije. Mislim svi smo ih pitali o tome. Nemam osjećaj da postoji, dakle postoji volja da se to riješi, jer mislim da je to i njima postalo politički teret, ali nisam siguran da razumiju da je na njima da naprave te prve korake.
Sljedeća replika poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala lijepa kolega. Samo želim prisnažiti vaš argument zapravo da se svi slažemo oko toga, vjerujem barem većina da jugoistočna Europa spada u EU, da je u našem najboljem interesu da sve zemlje što prije budu u EU. Ovaj rat je zapravo i pokazao i prokazao konačno u pravom svjetlu neke politike, govorim o Srbiji i mislim da će i srbijanski izbori dijelom nadam se biti uvjetovani time gdje građani Srbije zapravo vide svoju zemlju. Ja se nadam u EU, ali to je sad pitanje za njih. Ono što sam htio reći jest da sam poslao pismo europskim tijelima u svojstvu zastupnika pledirajući da se Ukrajini da status zemlje kandidata. To naravno ne znači da Ukrajina nema neku domaću zadaću, ali ja se zalažem … [[Govornik se ne razumije.]] proći. Ako dobijete domaću zadaću, ako je ispunite onda morate ići dalje, a ne mijenjati pravila usred igre. Ukrajini bi ovo bila zapravo jedna snažna poruka da je u doglednoj budućnosti vidimo u našoj obitelji, europskoj obitelji slobodnih zemalja i to je u ovom trenutku mislim jako bitno.
Da, kolega Hajduković da se razumijemo. Mislim da nitko neće osporiti da je pristupni proces nešto ono prilika koju Ukrajini treba pružiti. Dapače, vrijednost pristupnog procesa leži u tom ja bih rekao legitimitetu snažnom za promjene koje su potrebne. Jer ako EU predstavlja nekakav uzor ili ideal prosperiteta, vladavine prava, demokracije, načina života na kraju krajeva dobrog za ljude, ono za građanke i građane ne sad oligarhe ili one koji pripadaju, ono jedan posto najbogatijih. Ako je to EU pa onda je taj pristupni proces ona staza kojom ćemo se dovesti do toga i to ima svoju vrijednost. Zato to ne treba uskratiti ni jednoj zemlji članici. On nije uvijek ugodan proces, nije, ali je, ali u konačnici vodi do dobrog ishoda. Hvala lijepo.
Slijede završne rasprave, prva je u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovanog zastupnika Darka Sobote.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zapravo svi se možemo složiti ili barem velika većina nas ovdje prisutnih koja je bila i na početku ove današnje 3 točke o jednom usudim se reći velikom radu ovog Odbora za europske poslove i jednom iscrpnom izvješću kojeg je predsjednik ovog odbora kolega Hajduković u ime predlagatelja i predložio i obrazložio u svojih 20 minuta gotovo da se je žurio i požurivao sam sebe da u tih 20 minuta nam dade svima što više informacija o radu ovog odbora. I kolegica Balić, a i velika većina kolegica i kolega koje su bile za ovom govornicom u ime klubova su istaknuli zapravo veliku podršku ovom izvješću što i ne treba čuditi. Stoga ga ja ni neću prepričavati jer je ono podrobno već iscrpno obrazloženo od svih, a posebice od predsjednika Odbora za europske poslove kolege Hajdukovića. Ali ono što bih želio zapravo u svom izvješću u ime Kluba HDZ-a istaknuti zapravo riječi kolegice Posavec Krivec. I mislim da su njezine riječi zapravo pravo oslikavanje rada ovog odbora i zbog toga i odbor ovako kvalitetno i radi bez obzira što je tu 17 članica i članova upravo iz sabora, 6 je vanjskih, a to je, a istaknut ću dakako nisam siguran da ću moći baš do kraja citirati, ali međusobna tolerancija, uvažavanje, prihvaćanje i drugačijih razmišljanja, ali ono najvažnije u ovom odboru doduše ja nisam dugo, 10-ak mjeseci, ali ono najvažnije bez imalo politikantstva. Stoga ovaj odbor i ima ovakve dobre rezultate i sve članice i članovi i stručne službe bilo da se radi ovdje o, između ovih zidova, ali i na svim prijemima koji su upisani na izaslanstvima gdje je ovaj odbor na čelu sa predsjednikom imao prilike biti i predstavljati ovu instituciju, su dali zapravo svoj nemali obol i doprinos upravo u kvaliteti ovakvoga, ovoga rada. Oni, njih nekolicina manje koji zapravo se možda i nisu složili ali podržat će rad ovog odbora zapravo nisu niti slušali ta izlaganja, ponajmanje ne vjerujem niti da su pročitali zapravo ovo izvješće jer oni su kao što to obično i rade i ovu točku iskoristili za neke druge, neke druge momente. Ovakva upravo jedna tolerancija između svih članica i članova odbora kao što sam rekao doprinijela je ovim, ovim kvalitetnom radu, stoga mi evo i dopustite da se i ja zahvalim svima kako stručnoj službi koja je spomenuta i od samog predsjednika, svim članicama i članicama odbora, kolegi potpredsjedniku Glavaševiću i na posljetku predsjedniku kolegi Hajdukoviću na vođenju ovog odbora, ali prije svega i na jednoj pravoj, izvrsnoj prezentaciji institucije koju svi mi u ovom odboru i predstavljamo. Stoga kako što je kolegica prije mene i rekla, kolegica Balić, Klub HDZ-a će sa zadovoljstvom prihvatiti ovo izvješće. Hvala vam.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovanog Bojana Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Na kraju želio bih ono zahvaliti stvarno svima, malo nas je, ali ovaj mislim da je rasprava zbilja bila ono dobra. Volio bih, volio bih kada bi zapravo na ovim raspravama sudjelovalo više kolegica i kolega. Bilo bi, možda bi imalo više smisla kad bi ovakva rasprava se dogodila u nekom terminu koji je, kako da se diplomatski izrazim, popularniji ovaj, a i dobro ili recimo kada bi se događala ono u političkom trenutku u Hrvatskoj gdje fokus je ipak viši na parlamentu, a malo manji na izvršnoj vlasti. Mislim da bi to imalo vrlo povoljan utjecaj između ostaloga i na razumijevanje što EU jeste i kakvo je naše mjesto u njoj i o čemu mi zapravo razgovaramo. A stvari o kojima mi razgovaramo na ovome odboru zaista ulaze ja bih rekao ono u srž interesa svih naših građanki i građana. Hoćemo krenuti od toga da, od valute od eura, hoćemo li krenuti od sigurnosne politike, na odboru smo razgovarali o ruskom utjecaju kako u Hrvatskoj, tako u regiji, razgovarali smo o sankcijama. Dakle, imam nekako dojam da je naš odbor, ono on sasvim sigurno nije bez razloga naveden na broju 3 na popisu radnih tijela. Dakle, jedna od najvažnijih radnih tijela u Hrvatskom saboru, a s druge strane mislim da vrlo često naprosto razumijevanje njegove uloge i interes građanki i građana za njegov rad onako malo je ovaj lošiji nego što bi, nego što bi mogao biti. I mislim da je to nešto na čemu možemo raditi. Ponovio bih neke stvari koje sam već rekao. Mislim da imamo ako želimo postići taj učinak, a složili smo se da želimo postići taj učinak da bismo morali u budućnosti razmisliti o tome kako možemo iskoristiti više mogućnosti koje su nam pružene u okviru Poslovnika Hrvatskog sabora, koje su nam zapravo u opisu posla, a možda ih još nismo radili, kako možemo više sudjelovati u javnoj i više pokretati javne rasprave. Mislim da je jedna jako dobra praksa koju smo uveli iako ono silom prilika doduše je ovo prenošenje sjednica odbora na Youtube na live-u i recimo već kad bismo to malo više možda promovirali da je to nešto što radimo imam dojam da bi i to već imalo nekakav pozitivan efekt. I na kraju krajeva nešto što mislim da je dosta podcijenjeno odnosno naprosto kao nešto što vrlo često radimo što nam je itekako u opisu posla pogotovo na, na COSAC-u, dakle ti kontakti sa, ta parlamentarna diplomacija koja postoji i koja se događa cijelo vrijeme, ti kontakti koje ostvarujemo sa kolegicama i kolegama iz drugih parlamenata, a pogotovo tu mislim na parlamente u zemljama Zapadnog Balkana u zadnje vrijeme, mislim da su bili vrlo produktivni, mislim da su jako pomogli zapravo međusobnom razumijevanju. Mislim da pomažu jako parlamentarkama i parlamentarcima iz tih zemalja da dobiju bolji uvid u tome što se događa u EU. Mogu biti također neki neformalni kanal komunikacije i na kraju krajeva mogu pomoći u razmjeni iskustva u njihovim pristupnim procesima. Dakle, to što je Hrvatska prošla, o čemu je donekle govorila i kolegica Petir ne moraju sve zemlje koje će u budućnosti prolaziti taj proces, ne mora im svima baš biti jednako teško kao što je bilo nama na momente i mislim da im naše iskustvo u tome može jako pomoći. I ta parlamentarna diplomacija kako kroz posjete među odborima za europske poslove zemalja članica i ovih drugih zemalja kandidatkinja tako i kroz recimo kroz te sastanke na COSAC-ima, mislim da je to stvarno jako dobro i da je to velika vrijednost o kojoj bi se možda čak dalo isto tako poraditi na nekakvoj institucionalizaciji tih procesa. Dakle, možda da na odboru si zadamo neke ciljeve o tome s kim bismo se željeli sastati, o čemu bismo voljeli razgovarati i da to bude nekakav naš proaktivan pristup. Žao mi je što danas nema kolege Stiera, on uvijek ima vrlo interesantne rasprave i vrlo rado bi ih poslušao, ali eto ovaj i ova rasprava je došla svom kraju, hvala vam još jednom svima koji ste sudjelovali u njoj i sad šećer na kraju kolega Hajduković završno ako mi dozvolite.
Završna rasprava u ime izvjestitelja poštovani Domagoj Hajduković.
Hvala predsjedavajući. Evo, još samo nekoliko završnih riječi, opaski, komentara na izrečeno do sada. Prije svega zahvalo bih se svima na raspravi, moram konstatirati nažalost da u sabornici su svi ili trenutni članovi odbora ili bivši članovi tako da morat ćemo očito poraditi na dizanju svijesti možda još i važnosti ove rasprave među ostalim zastupnicima i zastupnicama tim više što je naš odbor jedinstven po tome što predstavljamo i plenum Hrvatskog sabora donoseći stajališta, mišljenja o stajalištima i baš zbog toga što to ne ide na plenum imamo ovo izvješće. Zahvalio bih se svih članicama i članovima na radu, zahvalio bih se potpredsjednicima Soboti i Glavaševiću, kao i svim bivšim predsjednicima i članovima odbora koji su ugradili i svoj rad u ono što imamo danas. I još prije nego što se i završno zahvalim reći ću to tako, nekoliko samo komentara. Dakle, ja sam kao predsjednik odbora otvoren za sve sugestije, inicijative i slično, mislim da sam to dosada i dokazao. Skrenuo bih pažnju možda nekim kolegicama i kolega iz oporbe da u Odboru za europske poslove bez obzira što je na čelu netko iz oporbe i dalje većina ima odnosno pozicija ima većinu. I dakle ako i želimo raditi neke stvari moramo se dogovoriti sa većinom. Da ne griješim dušu, dosada sve inicijative koje su bile suvisle, a sve su bile suvisle usudio bih se reći su zaista bile dobro prihvaćene i kao što je i kolega potpredsjednik Sobota govorio nismo imali nekih disonantnih tonova oko toga jer vjerujemo zapravo da je naš rad, jedini zapravo cilj našeg rada je boljitak Hrvatske. Bilo da poboljšamo propise, bilo da poboljšamo rad vlade, bilo da određena mišljenja osnažimo zapravo i svojim, svojim stavovima. Pozvao bih isto SDP, nažalost nema njihovih predstavnika ovdje, ima jedno upražnjeno mjesto u odboru još uvijek nisu imenovali članicu ili člana, ja bih ih pozvao da to učine jer to im pripada sukladno našem dogovoru i da onda i aktivno sudjeluju u odboru pa možda od nekih inicijativa koje smo čuli za ovom govornicom ona kažu i na pravom mjestu, a to je, to je odbor. Što se tiče javnosti rada odbora ja bih volio da je interes veći. Zaista bih. Kao što je kolega Glavašević rekao uveli smo i prenošenje odbora putem Youtube-a i sve su naše sjednice otvorene za javnost. Dakle, novinari, mediji ako žele uvijek mogu doći. No, pokazalo se da neke teme jednostavno nisu atraktivne recimo to tako možda najbolje diplomatski, da se čine apstraktnima kad mi raspravljamo u obliku mišljenja, a zapravo su itekako važne jer kad pročitate stajališta odnosno mišljenja o nekom aktu to vam se čini kao nešto bez veze. Ali zapravo kad pročitate stajalište vidite da se to odnosi na neke krucijalne stvari iz svakodnevnog života. Recimo linijski prijevoz na otocima ili nešto vezano za poljoprivredu, sada se ne mogu sjetiti konkretnih primjera ali ima ih pregršt. Dakle, itekako su stvari koje raspravljamo na odboru, na odboru bitne. Složio bih se sa ocjenama nekih da radimo puno, ali ne dovoljno. Ja sam tu najkritičniji prema sam sebi i nikad nije dovoljno, uvijek se može više i uvijek se može bolje i zato hvala i na konstruktivnim kritikama koje ću pokušati onda u sljedećem razdoblju kroz naš rad pretočiti recimo to tako u djela. Na žalost ograničavala nas je i pandemija i potres. Pandemija je dakle bila u ovom izvještajnom razdoblju. U onom prošlom je bio i potres i svašta se je događalo, tako da smo bili i zbog objektivnih razloga ograničeni ne samo naš Odbor, nego i sva radna tijela Hrvatskoga sabora. No, kao što vidimo čini mi se da se vraćamo u normalu ili … kako bi se reklo na čistom hrvatskom, tako da vjerujem da ćemo u doglednom periodu i to moći intenzivirati. Još bih jednom pozvao sva radna tijela uključite se u rasprave, inicirajte odnosno raspravljajte stajališta, donosite mišljenja o pitanjima od interesa za Obor. To neka radna tijela već rade. Gledaj tu evo kolegicu Petir nju ću izvoliti budući da je prisutna na čelu je Odbora za poljoprivredu, oni su zaista angažirani u europskim pitanjima što je i logično budući da je zajednička europska politika, pardon zajednička poljoprivredna politika Europske unije itekako bitan segment zajedničkih politika. Također pozvao bih i sve zastupnike, dakle pristup tzv. DEU imate svi, oni su javno dostupni, predlažite, dođite mi sa prijedlozima, inicijativama, dođite na sjednice Odbora. Ne morate biti članovi Odbora da bi mogli doći i raspravljati. I na kraju, svi mi kao zastupnici i klubovi, radna tijela možemo se obraćati i Europskoj komisiji direktno kao što sam rekao iznositi mišljenja, tražiti odgovore baš kao što to činimo i sa Vladom Republike Hrvatske i ja vas upućujem da to što više koristimo. Hvala vam lijepo.
Imamo dvije replike. Prva je poštovana zastupnica Marijana Petir.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Hajdukoviću ustvari je šteta što rad Odbora je gotovo nevidljiv javnosti bez obzira na sve napore koje se čine, jer ponekad te sjednice traju i nekoliko sati i stvarno se odvijaju konstruktivne rasprave koje možemo reći ministarstva uzimaju u obzir, pa i često dobre prijedloge ugrađuju u zakonodavstvo. Evo bilo je ovdje više prijedloga kako možda javnosti približiti rad Odbora za europske poslove. Sami ste rekli da kada se možda pročita dnevni red ili neka prva stranica da to ljudima djeluje apstraktno dok se ne uđe u temu i dok se ne vidi da su to sve neki životni problemi i da je dobro da možemo o tome raspravljati i utjecati na politike koje će se oblikovati. Mislite li da postoji još neki prostor za komunikaciju s javnošću kako bi im približili to što Odbor radi?
Hvala lijepo kolegice Petir. Svakako postoji. Mi ćemo se tome posvetiti u narednom periodu bilo kroz okrugle stolove, tribine ili slično, a možda i pokušavajući naše sjednice malo atraktivnije recimo to tako uvjetno. Naime, to smo već i učinili. Krenuli smo sa konzultacijama sa određenim veleposlanicima primjerice o trgovinskom sporazumu koji je u pregovoru sa Australijom. Plan nam je u dogledno vrijeme pozvati veleposlanika Kanade da nas izvijesti o učincima. Doduše još ne do kraja ratificiranog trgovinskog ugovora sa Kanadom. U perspektivi su još neke zemlje koje pregovaraju sa Unijom, evo recimo to je naš neki doprinos nekim temama koje bi mogle biti od interesa široj javnosti prije svega onoj poduzetničkoj, gospodarskoj koje onda u bilo onim ugovorima koji nastaju ili ugovorima koji su već postojeći mogu vidjeti možda priliku za svoju tvrtku.
Posljednja replika poštovani Bojan Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Hajduković na tragu zapravo ovoga očito je kroz raspravu se čini da nam je jedno od glavnih pitanja postalo zapravo kako naš rad učiniti vidljivijim i kako onda se više fokusirati na to da građankama i građanima približimo Europsku uniju i europske poslove. Sjećate se, a znam da se sjećate jer znam da pratite rad francuskog Odbora za europske poslove, sjećate se kako su njihovi nekolicina njihovih senatora je uvela praksu da o nekim pitanjima pišu position papere recimo i da to onda ide ispred Odbora npr. da njihov Odbor za europske poslove ako netko od njihovih članica i članova napiše neku poziciju, argumentira ju da onda Odbor tako nešto može objaviti i predstaviti javnosti. Možda je i to nešto? Mislim nisu svi naše članice i članovi ono autorski inklinirani da tako kažem, ali ima ih koji bi sigurno bili, možda bi i to bio onda interesantan način da se te teme približe pogotovo sa različitih vrijednosnih pozicija građankama i građanima.
Hvala kolega Glavašević. Ja samo mogu konstatirati da je ovo recimo vrlo zanimljiva inicijativa koju bi mogli opet isto tako pretočiti u djela. Iako to nije poslovnički prepoznato takav oblik rada, ali nas ništa ne sprječava da budemo inovativni u ovom dijelu i da kolegicama i kolegama koje možda nešto žele reći, mogu i hoće damo priliku da o nekim stvarima raspravimo na Odboru. Zašto ne? Dapače, ja sam otvoren za takvo nešto.
S ovim smo iscrpili raspravu po ovoj točci. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra nastavljamo u 9:30 s Konačnim prijedlogom zakona o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, drugo čitanje, P.Z.E. broj 242. Laku vam noć. SJEDNICA PREKINUTA U 19:19 SATI
Idemo na drugu raspravu sada će govoriti u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovani kolega Bartulica, a molio bih samo zastupnike još uvijek je na snazi odredba o maskama da stave maske, nadamo se da ćemo ih skoro skinuti, ali do daljnjega još vas molim sve da nosite maske. Izvolite kolega Bartulica.
Zahvaljujem. Također se nadamo da ćemo uskoro moći bez ovih maski dosadile su već. Kolegice i kolege zastupnici naslovi u medijima ovih dana su puni spekulacijama tko dolazi, tko odlazi i slično iz vlade, međutim ja ću postaviti jutros jedno načelno pitanje. Kome služi hrvatska vlada? I moja teza je zapravo da nije ni bitno tko će biti novi ministri u Plenkovićevoj vladi i tko će otići, sigurno je vrijeme da se nešto ozbiljno promijeni međutim stare prakse i navike će se nastaviti i to će hrvatskog naroda koštati. Ovih dana sam uputio službeno pitanje ministru Berošu oko naručenih doza cjepiva, zanimalo me po kojim uvjetima su naručene i broj dakle doza koje će Hrvatska primiti do kraja 2023.g.. Znamo da u ime svih nas Europska komisija je osigurala otprilike 5 milijardi doza do kraja slijedeće godine. Dobio sam neslužbeni odgovor jučer u jednoj emisiji da se radi o 18 milijuna doza, 18 milijuna. Dakle, ako je cijena nabave od, od tih cjepiva 20 eura po dozi što je javno dostupna informacija, a cijene rastu, znači Farmaco industrija povećava cijene u zadnje vrijeme. To dođemo do iznosa od 2,7 milijardi kuna, dakle 2,7 milijardi kuna će se potrošiti na cjepivo i postavlja se opravdano pitanje kome, ko će se cijepiti, djeca, uopće nema interesa od strane roditelja da se djeca cijepe. Djeca ispod 10.g. manje od 1% je cijepljeno. Dakle, šta ćemo sa ogromnim viškom cjepiva, ko će odgovarati za te promašaje, velike promašaje? To je po mom izračunu jedan i pol Peljeških mostova. Puno toga što se odlučuje na razini Europske komisije u Briselu nije u interesu Hrvatske. Ova vlada preolako prihvaća te odluke, vidimo od početka pandemije da Ursula von der Leyen ne snalazi se najbolje. Tu su učinjene krupne pogreške, već 2.g. to gledamo i sad smo u situaciji gdje će se javnost pitati gdje ćemo sa viškom i zbog čega je toliko naručeno, to su ogromni novci. Dakle, još ću jednom ću reći da hrvatska vlada odgovara hrvatskom narodu, hrvatskim poreznim obveznicima, ne dioničarima Pfizera i ostalih farma kompanija. Dakle, mene ne zanimaju njihovi profiti i kako će iskoristiti ovu situaciju, ovu nevolju koja još traje nego moramo razborito gledati stanje i procijeniti koje su potrebe i kakva je potražnja za ta cjepiva. Imat ćemo ogromne probleme ove godine i slijedeće godine. Dakle, u ovoj sabornici sam upozorio ministra Beroša 9. prosinca da ova politika sa koronom je neodrživa, da nove varijante virusa zapravo ova cjepiva ne odgovaraju novim varijantama i to sama Svjetska zdravstvena organizacija tvrdi i priznaje. Prema tome, mi smo napravili zapravo vlada je napravila krupnu pogrešku. U ovim špekulacijama o ministrima koji odlaze ja bi dodao svakako i ministra zdravstva, nije nužno da neurokirurg, kirurg može dobro voditi ovakav sustav koji i dalje neracionalno troši novac, nije slučajno da privatne poliklinike niče po hrvatskim gradovima jer jednostavno pacijenti ne mogu doć na red, ne mogu konzumirati usluge. Dakle, dame i gospodo vrijeme je da se prokaže to kako je, stanje je alarmantno loše i Domovinski pokret će i dalje upozoravati na, na to. Hvala.
Idemo sada na četvrtu raspravu, u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit će kolega Pavliček, izvolite.
Poštovane predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Za 4 dana će se održati izbori u Republici Srbiji za Narodnu skupštinu. Trenutno broj Hrvata u Srbiji iznosi oko 57 900. Njihov broj se u zadnjih 30 godina prepolovio. Treba napomenuti u državi gdje nije bilo rata. Gdje Hrvati nisu dizali oružanu pobunu, gdje nije bilo Balvan revolucije, gdje Hrvati nisu tražili da se dijelovi Vojvodine pripoje Hrvatskoj. Broj Hrvata se prepolovio. Nažalost, i danas su Hrvati ne građani drugog nego zadnjeg reda u Republici Srbiji. Naime, unatoč potpisanom međunarodnom sporazumu još od 2004. godine, između Hrvatske i ondašnje države Srbije i Crne Gore o pravima nacionalnih manjina, Hrvati danas nemaju nikakva politička prava u Republici Srbiji. Za razliku od njih, predstavnici srpske zajednice imaju 3 zajamčena predstavnika ovdje u Hrvatskom saboru, imaju desetak zajamčenih dožupana, imaju 40-ak zajamčenih načelnika, donačelnika, dogradonačelnika, imaju nekoliko stotina vijećnika na svim razinama vlasti. Hrvati u Republici Srbiji imaju jedno veliko ništa. I Hrvati i dandanas žive u strahu u Republici Srbiji. Dat ću vam nekoliko primjera. 2018. godine u mjestu Berek pored Sombora, cjelokupna generacija učenika odnosno njihovih roditelja se odlučila na nastavu na hrvatskom jeziku. Nakon toga, kreće medijska hajka, pritisci, prijetnje i njima i ravnateljici. Provodi se nova anketa, pola učenika odustaje od nastave na hrvatskom jeziku i dalje postoje prijetnje, Nakon toga, resorno ministarstvo odobrava odjel na hrvatskom jeziku i gle čuda, nitko se ne upisuje. Zbog straha. Ravnateljica koja je srpske nacionalnosti je na kraju dala ostavku jer nije mogla izdržati te prijetnje prema lokalnom hrvatskom stanovništvu. Još jedan novi incident se dogodio prije nepuna tri tjedna kada su doslovce svi ravnatelji osnovnih škola u kojima se nastava odvija na hrvatskom jeziku na području Vojvodine bili pozvani na informativni razgovor u policijske postaje zbog kaznenog djela diskriminacije djece jer su navodno djeca koja pohađaju nastavu na hrvatskom jeziku dobila besplatne udžbenike a djeca srpske nacionalnosti nisu. Radi se o udžbenici koje dijeli inače Hrvatsko nacionalno vijeće. Ali to unosi nemir među ravnateljima. Nažalost, hrvatska diplomacija na ovo nije reagirala. S druge strane, aktualne srbijanske vlasti u Srbiji prvenstveno uzdižu tzv. bunjevačku nacionalnu manjinu, uzdižu njihove manifestacije tako primjerice Dužijanca koja je najpoznatija kulturna manifestacija Hrvata u Vojvodini i koja traje 3 mjeseca, dobila 7 puta manje sredstava od Dužijance koju provode Bunjevci, koja traje samo jedan dan. Na manifestacijama kulturnim koje provode Bunjevci, dolaze svi visoki dužnosnici pokrajinski i republički dok na manifestacijama koje provode Hrvati, ne dolazi gotovo nitko. Hrvati u Republici Srbiji sa svih razina vlasti za njihovo cjelokupno djelovanje dobiju godišnje, znate koliko? Milijun kuna. Za obrazovanje, za kulturno djelovanje, za informiranje. Toliko dobije SNV samo u gradu Zagrebu. I onda kao šlag na tortu, imamo sramotnu hrvatsku diplomaciju u vidu i djelu Hidajeta Biščevića koji u zadnjih nekoliko tjedana radi na daljnjem mrvljenju hrvatskog nacionalnog korpusa i bavi se prvenstveno napadom na aktualne predstavnike hrvatske zajednice u Vojvodini, prvenstveno na predsjednika Demokratskog saveza Hrvata Vojvodine Tomislava Žigmanova koje optužuje sa etno biznis i kojega optužuje da je sukriv za loš položaj Hrvata u Vojvodini jer ne želi surađivati sa aktualnim srbijanskim vlastima. Ako je netko sukriv za loš položaj Hrvata u Vojvodini onda je kriva hrvatska diplomacija koja je još od 2004. godine unatoč potpisanom sporazumu nije uspjela osigurati zajamčene predstavnike Hrvata na svim razinama vlasti. Sramotno je da taj Hidajet Biščević na božićni domjenak poziva irelevantne političke stranke kvazi hrvatske, a najjaču hrvatsku političku opciju Demokratski savez Hrvata Vojvodine ne poziva. Još je sramotnije da taj Hidajet Biščević se ne odaziva na ni jednu manifestaciju koju organizira Hrvatsko nacionalno vijeće kao krovna udruga Hrvata u Vojvodini. Evo ja i nekoliko kolega smo prije desetak dana bili u Subotici povodom dvadesete godišnjice priznanja Hrvata kao nacionalne manjine. Veleposlanik Hrvatske tamo nije bio. Ovo je sramota i on je sramota hrvatske diplomacije i bolje nemati nikakvog veleposlanika, nego imati ovakvoga. I očekujem od resornog ministra da ga pozove i da ga uvede u red.
7. rasprava Klub zastupnika Socijaldemokrata, govorit će poštovani kolega Vidović, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Kolegice i kolege, ja bih se osvrnuo u ovih par minuta na nepodnošljivu lakoću blamaže i sramoćenja ove zemlje koja je toliko učestala postala da smo se skoro i navikli na nju. Primarno mislim ovdje na ono što smo imali prilike čuti posljednja dva dana od ministra vanjskih poslova Gordana Grlića Radmana koji je najprije u ponedjeljak izrekao nešto što se govori po stotinama naših kavana i po cijelome svijetu ne samo našim, da je Putin zločinac, krvnik i ne znam kako ga je već kvalificirao, potom je išao, išlo oštro upozorenje ruskog ambasadora da bismo jučer imali prilike vidjet jedno mucavo, nesuvislo, konfuzno i ponižavajuće opravdavanje i to je nešto što stvarno zahtjeva ja bih rekao neodložno u predstojećoj rekonstrukciji vlade o kojoj govori premijer da se to ime nikako ne smije zaobić. Ali Gordan Grlić Radman je samo ja bih rekao ne samo hodajuća blamaža nego i sendvič plakat na kojemu se s obje strane pokazuje sva nesuvislost, konfuznost i nejasnost hrvatske vanjske politike, upravo one politike gdje smo očekivali možda i najkvalitetnije rezultate i najozbiljniju politiku obzirom da ju vode dvojica ljudi koji su proistekli iz istoga legla zrinjevačkoga i ljudi za koje smo očekivali da će dobro plivati u tim vodama. Umjesto toga mi u 2.g. imamo zapravo ovdje sraz dvaju ega privatnih sukoba dvojice ljudi koji se ne libe upotrijebiti vlastitu zemlju za neki sitni mali probitak u tim međusobnim krajnje dubioznim i za državu štetnim međusobnim odnosima. Imamo predsjednika države kojega nitko ne prima, koji jest napravio neki izlet vojnim brodom do Albanije, niti kome tko dolazi. Imamo predsjednika Republike koji zagovara u ovim kriznim vremenima da treba biti ispod stola dok veliki se tuku. Imamo predsjednika vlade koji se na sva usta hvasta koliko smo mi to oružja poslali Ukrajini što ne rade ni ozbiljni, niti, što se ne radi u ozbiljnim državama. Dakle, imamo jednu konfuziju, optužbe da je jedan suradnik Kremlja, agent Kremlja, ovaj drugi optužuje da bi se ovdje valjda olako slala hrvatska djeca u rat itd., itd. Taj tip retorike u jedno tako ozbiljnoj i važnoj politici pokazuje zapravo da mali ljudi kada vode male zemlje pokazuju komplekse s jedne strane inferiornosti, manje vrijednosti, s druge strane grandomanske teze o svojoj osobnoj važnosti i to je i mi svi postajemo zapravo taoci takve jedne, ja bih rekao krajnje neodgovorne, neodgovorne politike. Mi Socijaldemokrati u našem klubu ne zagovaramo niti nam pada napamet da kadroviramo u HDZ-u niti im govorimo koji će ministri ostati, ni koji će otići, ali zagovaramo funkcionalnu vladu i po svemu sudeći vladu koju bi trebao rekonstruirati, koju bi trebali rekonstruirati hrvatski građani jer je konačno pokazano i prokazano da vlada koja vodi ovu zemlju s bilo kojim od aspekata ma kako nam se stvari činile normalnim, naoko normalnim nisu funkcionalne. Hrvatska zapravo u svemu ide ispod razine svojih mogućnosti, a još više ispod razine potreba građana koji očekuju vladu koja rješava probleme, čuva dostojanstvo ljudi i čuva dostojanstvo građana svoje zemlje.
Sada je na redu poštovana kolegica Mrak-Taritaš u ime Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Hrvatski građani već su navikli na razne stresove koji izgleda da nikako da nas malo puste na miru. Nije to čak ni slučaj samo kod nas, nego i drugdje corona, potres, rat u Ukrajini. Živimo sa stalnim stresom i nemirom. Jedna od stvari koja uzrokuje stalni stres i nemir su i cijene. Rastu cijene svega od osnovne prehrane do energenata, a među njima i cijene goriva. Svaki utorak one se mijenjaju i to nam dođe gotovo kao neka vrsta lutrije koji će brojevi biti izvučeni ovaj tjedan, koliko će cijena porasti, a cijena uglavnom raste i raste i raste, niti jedno povremeno smanjenje koje nam se zalomi nije dugotrajno. Ovaj tjedan doživjeli smo još jedno poskupljenje na toj lutriji cijena goriva opet smo izgubili, obični benzin je 12,5 kuna nadalje, dizel je 13,5 kuna, pa na više, dizel je uvijek poseban problem jer oko polovice osobnih automobila u Hrvatskoj ima dizelski motor, a svi autobusi, kamioni i kombiji, dakle oni koji dostavljaju robu ili prevoze putnike koriste uglavnom dizelsko gorivo. Bila su druga vremena i drugi zakoni, ali zaista se zgodno s nostalgijom prisjetiti da je cijena eurosupera 1999.g. iznosila oko 4 kune, 2015.g. bili smo još uvijek ispod 10 kuna, 2018., dakle ne tako davno pisale su se analize o tome hoće li i kada gorivo prijeći magičnu ili psihološku granicu, kako su je nazivali, od 11 kuna, a danas smo eto u situaciji da neki analitičari najavljuju i 15 kuna i to sve nakon intervencije vlade u marže i PDV. Cijena barela nafte trenutačno se kreće oko 100 odnosno malo iznad 100 dolara. Rekordnu cijenu barela doživjeli smo u srpnju 2008. kad je iznosila 147 dolara, pa ipak u tom istom srpnju 2008. benzin je koštao 9,75 kuna, a dizel 9,99 kuna, dakle gruba računica je da je barel bio oko 40% skuplji nego danas, a gorivo 20 do 30% jeftinije nego danas i sad vas ja pitam, odgovorite mi u čemu je štos, u čemu je štos gospođe i gospodo zašto je gorivo tako skupo, svakako da ulogu ima i vrijednost dolara koji je jako porasla u odnosu na kunu od 2008., ali s tom razlikom u tečaju, s razlikom u cijeni barela danas i onda negdje smo točno na istoj cijeni barela preračunatoj u kune, tako da se tu može ležati objašnjenje 35% skupljeg goriva danas. Logično je da je i situacija u Ukrajini, neizvjesnost i nepredvidivost razvoja događaja imaju svoju ulogu, a ako ništa drugo to je za špekulante i špekulacije raj na zemlji, ali ni to ne objašnjava do kraja tu visoku cijenu goriva u odnosu na barel. U hrvatskoj državi nameti čine oko pola maloprodajne cijene goriva od oko 12 kuna. Tu sigurno postoji prostor za promjene, pa nije gorivo luksuzna roba da se na njega plaćaju nameti u takvim postocima. Gorivo je postala osnovna potrepština i veliko je pitanje smije li ga se i može li ga se tretirati kao nekakvu poreznu kravu muzaru. Da uopće ne govorim o tome da takav rast cijena goriva značajno potiče inflaciju, a visoka stopa inflacije mogla bi u teoriji zakomplicirati naš ulazak u eurozonu, vjerojatno neće zbog rasta inflacije u najsnažnijim europskim ekonomijama, ali moramo biti oprezni, inflacija nam u svakom slučaju komplicira najblaže rečeno život. Međutim, ajmo se vratiti na temu goriva. Ono što me najviše smeta i ono na što nikako da dobijem neki suvisli odgovor je zašto su cijene goriva u Hrvatskoj više nego u svim susjednim zemljama osim eventualno Italije, neke od njih nisu, neke jesu u EU, neki imaju slabija, neka jača gospodarstva od nas, u nekima su predizborna vremena, u nekima nisu, ali sve imaju jednu zajedničku osobinu, barem malo jeftinije gorivo od nas. Zašto je tako i može li se to promijeniti, to su pitanja na koja tražim odgovore. Hvala.
Sada će govoriti poštovana kolegica Benčić u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem se. Osvrnut ću se malo na krize vlade s kojima smo suočeni zadnjih tjedana i mjeseci gdje zapravo možemo reći da su vlade Andreja Plenkovića dakle od 2016. na ovamo barem mene podsjetile na svima dobro poznat prizor izloga trgovine u kojoj već dugo nema nikakvih aktivnosti, prašina je prekrila i prozore i unutrašnjost, ali iz vrata vrišti ona optimistična poruka „uskoro otvaramo, samo što nismo, preuređenje“ ili da ne kažem rekonstrukcija u tijeku. Tako se prašinarenje uhvatilo svake dosadašnje Plenkovićeve vlade u kojoj su prodavači magle na pozicijama ministara u službenim mercedesima dolazi, a u maricama odlazili sa svojih pozicija. U intermecu između njihovog ustoličenja i sramotnih odlazaka premijer se većinski bavio njihovom obranom ili našom obmanom jer bi se vrlo brzo pokazalo da je većina njih od prvog dana došla u svoj resor sa specijalnim zadatkom da održavaju ili šire HDZ-ovu korupcijsku hobotnicu. Tako su prolazili dani, mjeseci i godine, nizale su se afere koje su medijima velikodušno davale klikabilne sadržaje. Bilo je tu suza ministrice Žalac, bilo je tu suptilnih prijetnji Martine Dalić, bilo je tu mešetarenja državnim i privatnim nekretninama bivšeg ministra državne imovine Marića, bilo je tu prenamjena zemljišta i prodaje bivšeg ministra hvala Bogu imam puno nekretnina Kuščevića, bacanje po podu i urlanje zastupnika Đakića na premijerovu odluku da smjenjuje Tolušića. Sve je bilo, ali ničeg zapravo bilo nije. Tako bi se moglo sažeti ovih 65 i po, 65 i po mjeseci Plenkovićeva vodstva RH. Jer dok su ove brojne afere punile medije, građani se zgražali nad svakom novom, a mi s ove strane sabornice davali osuđujuće izjave i zbog cijelog tog cirkusa odvijala se puno važnija, puno turobnija i puno dalekosežnija stvarnost. A to je stvarnost praznog izloga. Prašine koja pada na svaku ikad spomenutu reformu, na svako predizborno obećanje, prašine koja se skuplja na našem obrazovanju, pravosuđu, našem zdravstvu, našom infrastrukturi, našem socijalnom sustavu, nad stambenim fondom posebno onim naravno stradalim u potresu i nad osnovnom egzistencijom milijuna građana. Od velike priče o EU fondovima najzapamćenije su ostale afere i činjenica da još uvijek nemamo ni jedan operativni program za korištenje nove financijske perspektive. Dok se javnost zabavlja je li ministrica Tramišak imala ili nije imala povjerenja u ministra, u premijera i je li u njegovoj milosti ili nemilosti ostaje činjenica da mi nemamo ni osnovne dokumente za korištenje nove financijske perspektive koja je počela dakle krajem siječnja 2021. godine. To veliko ništa zbog neprovođenja politika i nedostatka kapaciteta ovih vlada za stvaran ekonomski i društveni zaokret znali su iskoristiti oni kojima ni politika ni javno i zajedničko dobro ne predstavlja ništa. Tako su u političkom vakumu nastali novi milijarderi koji su prvo zauzeli tržišta energentima, stratešku prometnu infrastrukturu, učinili medije ovisnima o svojem zakupu medijskog prostora, a sada kreću na poljoprivredna zemljišta, prehranu i ostatak energetske infrastrukture usput zapošljavajući neke poznate i zaslužne HDZ-ovce. Betonirala se obala, stotine miliona kuna daju se bankama za kamate za stambene kredite od kojih koristi imaju samo nekretninski mešetari i same te banke. A građani su prezaduženi i njihovi dugovi se prodaju legalnim utjerivačima dugova, deseci tisuća su pobjegli glavom bez obzira. Dragi moji kolege, ispod ovog velikog … [[Govornik se ne razumije.]] cirkusa, pravi igrači iz sjene podijelili su većinu već sada hrvatskih resursa a danas kada svjedočimo obračunu tih stranačkih igrača koji doseže skroz do premijera, uviđamo da je HDZ stvorio sustav u kojem je svako svakome vuk i nitko više nije siguran, pa čak ni oni koji su u tom HDZ-u na vrhu. Zato argumenti da ne trebamo na izbore jer nam treba stabilnost i sigurnost su u najmanju ruku apsurdni jer jedino što je stalno i sigurno je nestabilnost Plenkovićevih vlada. Zato umjesto šarene laži o preuređenju trgovine, trebamo napisati zatvoreno zbog trajnog preseljenja.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, danas kao i uvijek na početku u srijedu iznošenje stajališta klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika. Govorit će danas prvi Klub zastupnika MOST-a i poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Skandalozno je ponašanje veleposlanika Hrvatske Hidajeta Biščevića u Srbiji, više nego skandalozno gdje maltretira hrvatske političke predstavnike očito po nalogu šefa diplomacije i Andreja Plenkovića. Ja bi samo kratko kazao vama kolege i kolegice da je ovo nezapamćen presedan u vanjskoj politici. Da u Srbiji maltretira već godinama, desetljećima maltretirane političke predstavnike u ovome slučaju gospodina Žigmanova, Biščević Hidajet koji je iza '90. postao veliki Hrvat sa veliko „H“, naglašavajući svoj patriotizam, maltretirajući Žigmanova koji je najveći protivnik velikosrpskog, četničkog predsjednika Aleksandra Vučića. I on kritizira Žigmanova zašto se ne uvlači tome Vučiću šegrtu četnika Šešelja. On, zamislite hrvatski veleposlanik, zamislite da srpski veleposlanik kritizira na taj način Milorada Pupovca, a u isto vrijeme prima kod sebe u veleposlanstvo ratne huškače, koljače i zločince koji su se napadali našu domovinu. Zamislite situaciju sad političku gdje niti Hrvat, niti jednog predstavnika nema u parlamentu. U Hrvatskoj u ovome trenutku imamo 3 predstavnika srpske nacionalne manjine, 40 zamjenika načelnika, gradonačelnika, 12 zagarantiranih dožupana. I bez obzira na bilateralni sporazum Hrvatske koji smo potpisali, i Srbije, da obje države moraju osigurati zastupljenost nacionalne manjine druge države u svom parlamentu. Tamo se to ne poštiva. I sad Biščević maltertira, proganja, sotonizira Žigmanova što je se ujedinio sa političkim strankama iz Vojvodine. Bit će je tribao koalirati sa Vučićevom strankom. Bit će je tribao biti u četničkom pokretu pa bi mu bio prihvatljiviji njemu i vladi Andreja Plenkovića. Pa gospodo iz vladajuće većine sa vama upravlja Milorad Pupovac. Milorad Pupovac i SDSS nisu oporba, oni su većina gospodo iz HDZ-a. Većina koja s vama upravlja. A vidite što radi vaš veleposlanik na čelu sa Grlićem Radmanom. Vidite što radi i političkim predstavnicima koji godinama i desetljećima se maltretiraju. Srpske manjine u Hrvatskoj ima sva zajamčena prava. Hrvatska nema i ne poštuje Srbija sporazum međunarodni koji je potpisan sa Hrvatskom 2004. godine, a koji je utemeljen na reprocitetu. Pa ja pitam Andreja Plenkovića, Grlića Radmana, Hidajeta pitam gdje je tu reprocitet, da vi maltretirate Žigmanova. Čovika koji se usprotivio Vučićevom režimu. Šta bi tribao on? Klečati pred Vučićem. Šta bi trebao, a ja pitam šta bi tribao? Ostavili smo te ljude same u Vojvodini i u Srbiji. Niti jedan predstavnik nema hrvatski pa kako će biti izabran u ovome mandatu sad u Srbiji niti jedan hrvatski predstavnik nema. U pretprošlom je bio gospodin Žigmanov jer je bio u koaliciji tj. na građanskoj listi, a ne kao zajamčeni predstavnik. Pa dignite glas. Vi heroji sa rukom na srcu da Biščević ne maltretira, Plenković je pulen i Grlića Radmana pulen ne maltretira već izmaltretirane ljude, naše političke predstavnike Hrvate u Srbiji. Stanite tome na kraj, pa dignite svoj glas ipak ste narodni zastupnici nije vam ova stolica za vas vječita.
Idemo na devetu raspravu, Klub zastupnika SDP-a, poštovana kolegica Vlašić Iljkić, izvolite.
Nedavno je usvojen tzv. reformski paket sustav socijalne skrbi a kako je najavljivano kao odgovor Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike na situaciju u ustavu socijalne skrbi, pogotovo tragične slučajeve sa smrtnim ishodima djece, žena i starijih osoba. Polazište je bilo točno, da sustav zaista treba sustavnu korjenitu reformu, da korisnicima sustav kao takav ne nudi zaštitu i sva prava sukladno zakonskim propisima no tijek donošenja reforme kao i konačno usvajanje se odigralo mimo struke i oni koji reformu trebaju provoditi. Sada imamo usvojene zakonske promjene koje ni na koji način nisu odgovorile gorućim problemima u sustavu socijalne skrbi na koje društvene okolnosti kontinuirano ukazuju. Samo ovaj vikend smo imali ponovno ubojstvo i pokušaj ubojstva žena, postupanja centra vezano za stradavanje bebe a što je sa svim onim što medijski nije popraćeno a svakodnevno se događa oko nas u svim dijelovima Hrvatske. Ono što sa sigurnošću možemo reći da će problemi u društvu biti sve veći, zahtjevniji, neimaština i porast troškova života se mjeri na svakodnevnoj bazi, stres u društvu je sve veći, svjedočimo porastu netolerancije i nasilju u obitelji i na javnom mjestu. O posljedicama pandemije na mentalno zdravlje građana smo kontinuirano upozoravali, tražili sustavnu brigu o psihološkom zdravlju djece i građana. Iza tepiha se više ne vidi od svih nagomilanih problema koji su gurnuti pod njega. Sve ovo čeka radnike u sustavu socijalne skrbi koji su po zakonu dužni pružati savjetodavnu pomoć obitelji i pojedincima, štititi prava djece, starijih osoba, osoba s invaliditetom, žrtava obiteljskog nasilja kao i priznavati materijalna i financijska prava korisnicima u potrebi. Tražili smo da se krene u izdvajanje novčanih pomoći iz sustava socijalne skrbi kako bi stručni radnici centara za socijalnu skrb imali vremena za rad sa obitelji i na terenu. Pozdravili smo povećanje naknade za osobe sa invaliditetom i korisnika zajamčene minimalne naknade, tražili smo dodatna povećanja i za korisnike doplatka za pomoć i njegu kao i za proširenje korisnika za ugroženog kupa energenata na korisnike doplatka za pomoć i njegu u punom o i smanjenom opsegu. Vlada RH donijela je početkom ožujka novu Uredbu o mjesečnom iznosu naknade za ugrožene kupce energenata te su sada korisnici koji imaju pravo na tu naknadu uz korisnike prava na osobnu invalidninu i zajamčenu minimalnu naknadu, tu su i korisnici nacionalne naknade za starije osobe, korisnici prava na novčanu naknadu za nezaposlene hrvatske branitelje iz Domovinskog rata i članove njihovih obitelji i korisnici prava na novčanu naknadu za civilne stradalnike u Domovinskom ratu. Svi ovi … [[Govornik se ne razumije.]] korisnici će svoje pravo ostvarivati putem rješenja o priznavanja prava koje će donositi Hrvatski zavod za socijalni rad a do njegovog osnivanja, to će činiti centri za socijalnu skrb. Protivimo se ovakvom načinu organizacije poslova i nadležnosti i tražimo da se za korisnike iz drugih resora, administriranje prava za naknadu za ugrožene energenata, preuzmu nadležni resori tako da korisnici nacionalne naknade za starije osobe svoje vaučere ostvaruju pri HZMO-u a nezaposleni hrvatski branitelji i civilni stradalnici iz Domovinskog rata pravo ostvaruju pri nadležnim županijama gdje ostvaruju opskrbninu i druga prava. Sjetimo se samo kako smo bili svjedoci velikih protivljenja da se branitelji svrstavaju sa korisnicima sustava socijalne skrbi a sada imamo situaciju da će različite korisničke skupine drugih resora ostvarivati to pravo pod kapom sustava socijalne skrbi pa i nezaposleni hrvatski branitelji. Da ne govorim o tisućama upravnih postupaka koji će ovim putem se donositi u centrima za socijalnu skrb a stručni radnici će nauštrb novih poslova i korisnika imati još manje vremena za savjetodavan rad i pomoć obiteljima. Ljudima treba pomoći, priznati dodatna prava ali treba i osigurati radnike koji će te poslove raditi a to nisu socijalni radnici sustava socijalne skrbi. Oni su tu da svojim znanjem i licencom za rad pomažu obiteljima i pojedincima u poteškoćama putem savjetodavnog rada i prvenstveno osnaživanje a ne administriranje u upravnim postupcima. Zahvaljujem.
Kao deseti govorit će poštovani kolega Deur u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani zastupnici, zastupnice Hrvatskog sabora. Danas u Hrvatskom saboru želim govoriti o poginulom policajcu, hrvatskom redarstveniku, prvoj žrtvi Domovinskog rata, Josipu Joviću ali i simbolu koji on predstavlja. Danas kad imamo svoju državu, spomen Josipa Jovića koji je poginuo braneći hrvatski narod, ima veliki značaj, ne samo simbolički. Sutra 31. ožujka obilježava se 31 godina od pogibije Josipa Jovića. Na Uskrs 31. ožujka 1991. godine u ranim jutarnjim satima kolona vozila sa hrvatskim specijalcima napadnuta je iz zasjede, akcija je ostala zapamćena po prvoj hrvatskoj žrtvi. Josip je imao 21 godinu, na Plitvicama toga krvavog Uskrsa izgubio je mladi život braneći Hrvatsku. Pogibija Josipa Jovića koji danas izražava najdublje poštovanje najavila je užas obrambenog osloboditeljskog Domovinskog rata, te kao takva simbolizira sve žrtve ugasle živote branitelje koji su svoj život dali za Hrvatsku. Upravo iz spomenutih razloga važno je mladim usadit istinu koliko je bilo teško doći do samostalnosti. Udžbenici povijesti trebaju biti izvor zvanja za naraštaje koji dolaze, moraju se prikazati kroz što je prošla jedna generacija i bol i patnju da bi se ostvario tisutljetni san. I zato Josip Jović i policajci s Plitvica simboli su koji moraju biti trajno vrednovani i na najsvetiji način moramo stalno raditi na upoznavanju novih generacija s nesebičnim herojskim djelima kojima su mnogi gradili temelje slobodne europske hrvatske države. Zato su hrabri mladići kao što je bio Josip Jović odlazeći u rat bili spremni dati svoj život na oltar domovine i danas da mu srcu sve majke, djeca, obitelji, Josipova majka Marija koja je svoga sina u suzama dala na oltar domovini. Josip Jović i sve žrtve domovinskog rata i dalje nas obavezuju da nikada ne smijemo biti zaboravljene, ne samo da ih se sjetimo od prigode do prigode nego da svaki dan živimo i stvaramo Hrvatsku kakvom bi se i oni ponosili, a to je posebna zadaća za nas zastupnike u HS. Podsjećam kako tadašnji Mostov ministar Orepić nije isto časno domoljublje prepoznao, ne jednom, već dva puta, u dva navrata, kada je mladi nećak Josip Jović želio postati isti hrvatski policajac. Ovim putem zahvaljujem bivšem ministru obrane i ratnom zapovjedniku generalu Damiru Krstičeviću koji je napravio uvjete da mladi Josip i puno takvih Josipa budu pripadnici HV-a kao poveznica jedne generacije koja je stvarala i ove generacije koja pruža sigurnost hrvatske države. Zato drage zastupnice i zastupnici, poštovani kolege, uz sve naše političke različitosti ne dopustimo da nam simbol i temelj suverene hrvatske države bude politička arena jer mi hrvatski narod sanjali smo Hrvatsku u kojoj neće biti podjela, koja neće, koja će znati zaštititi hrvatski narod i biti država u kojoj će svi moći u miru živjeti. Moja generacija imala je tu privilegiju, a i dužnost biti sudionik one, onoga što generacije nisu dosanjale, a to je stvaranje hrvatske države. Danas je naša dužnost napraviti sve da se sačuva istina o Domovinskom ratu, da djeca i budući naraštaji znaju što se dogodilo, koju su cijenu platili naši branitelji, ako u tome ne uspijemo Josipova smrt i žrtva, kao i žrtva svih naših branitelja bila bi izgubljena. Žrtva Josipa Jovića posebno je upečatljiva u kontekstu aktualnog rata u Europi i stravične agresije na Ukrajinu, poštujući hrabrost ukrajinskog naroda koja proživljava najteže trenutke čiji se gradovi razaraju do temelja, ginu djeca, žene, mladi i stari. Zato smo mi kao narod posebno emotivni prema Ukrajini. Nemojmo zaboravit da smo iste takve mladiće imali i mi u trenucima stravične velikosrpske agresije na Hrvatsku, mladići koji su ostavili bezbrižnu mladost, otišli braniti svoje kuće, obitelj i domovinu. Nemojmo zaboraviti da njima dugujemo svoju slobodu, a oni samim tim zaslužuju poštovanje, trajni spomen hrvatskoga naroda. S ove govornice želim poručiti ne dopustimo da se ikada više ponove one politike koje su došle 2000.g., koje su zatvarale i progonile najsvetije što je u hrvatskom narodu temelj, hrvatske simbole, Domovinski rat i hrvatske branitelje. Današnja vlada i ministar hrvatskih branitelja Tomo Medved u svom su mandatu učinili sve da te vrijednosti budu na zasluženom mjestu trajno sačuvane za generacije koje dolaze.
Zahvaljujem svima koji su sudjelovali u raspravi, sada ćemo prijeći na najavljeni dnevni red. Idemo na petu raspravu u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku govorit će kolegica Ružica Vukovac, izvolite.
Poštovani, hrvatski poljoprivrednici ostali su zgroženi prijetnjom da bi mogli ostati u idućem razdoblju bez 10% ukupne omotnice za izravne poticaje i to zbog korekcije koju je izrekla Europska komisija. Korekcija od 10% odnosi se na ukupnu omotnicu za izravna plaćanja koja iznosi 300 milijuna eura što znači da bi iznosila 30 milijuna eura ili blizu 230 milijuna kuna. Revizori Europske komisije su kao razlog korekcije naveli vrlo manjkave kontrole na terenu koje provodi Agencija za plaćanja. Također su revizori Europske komisije vrlo negativno ocijenili i bazu referentnih cijena koju vodi ista agencija u Sektoru potpora iz ruralnog programa, a imali su još niz zamjerki na manjkavost procedura tog sektora. To bi moglo značiti da će Europska komisija u bliskoj budućnosti izreći i dodatne korekcije za dio poljoprivredne omotnice koja se odnosi na fondove za ruralni razvoj što će biti još veći udarac za domaće poljoprivrednike. Iz agencije priznaju da je Europska komisija najavila određene korekcije i da od Europske komisije očekuju odgovor na mjere koje je europska strana poduzela nakon što je saznala da joj prijete sankcije, a takvih pozitivnih odgovora Europske komisije u prošlosti je bilo vrlo malo ili gotovo pa da ne postoje primjeri u kojima je nakon prve odluke Europska komisija povukla mjeru o korekciji. Svi ti prigovori kao i vrlo izvjesna kazna od 230 milijuna kuna na omotnicu za izravna plaćanja pokazuju da hrvatska poljoprivreda u europskim okvirima ima velikih problema i da vodeći ljudi ministarstva teško pronalaze prava rješenja sa kojima bi pomogli hrvatskim poljoprivrednicima da prežive krizu za krizom. U praćenju provedbe još IPARD programa, pa onda programa ruralnog razvoja od samog početka različiti razvojni dionici jasno su uočavali i izvještavali nadležne o velikom broju nepravilnosti, prijevara, te aktivne i pasivne korupcije u radu agencije i Ministarstva poljoprivrede te ARP-e, Državne revizije, te općenito svim javno-pravnim tijelima koja se nalaze u sustavu nadzora provedbe. Potpuno je razvidno kako se općenito poljoprivredna politika, odnosno politika ruralnog razvoja u Hrvatskoj godinama vodi na najblaže rečeno nestručan, lobistički i koruptivan način koji je u potpunoj suprotnosti sa nacionalnim interesima, a što je ujedno dovelo do društvene i demografske degradacije ruralnih područja i ugrozilo samo održivost naše države što je jasno razvidno iz svih rastućih pokazatelja propadanja poljoprivredne proizvodnje i rasta uvoza. Zašto je to tako? Zato što je od početka provedbe korištenja sredstava iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj cijeli sustav postavljen na način potpune pravne nesigurnosti, netransparentnosti, samovolje i manipulacije državnih službenika, namještenika i dužnosnika koji ga provode. Koncem prošle godine u Ministarstvo poljoprivrede stigao je dokument na 83 stranice u kojem se opširno govori o nedostacima hrvatskog nacrta strateškog plana za poljoprivredu, dakle ključnog dokumenta za povlačenje sredstava iz EU u razdoblju od 2023. do 2027. godine, a sada je najavljena i kazna zbog koje bi Hrvatska poljoprivreda mogla ostati bez 230 milijuna kuna što za ionako osiromašene hrvatske poljoprivrednike nije ni malo malen novac. U dokumentu na 83 stranice Europska komisija prvenstveno je zamjerila hrvatskoj da nije dovoljno jasno stavila naglasak na dijelove zelenog plana kao što je navedeno u preporukama Komisije izdanim u prosincu 2020. godine, a pritom se pozivajući na ciljeve Unije za 2030. koji su navedeni u strategijama EU „Od polja do stola“ i Strategije o biološkoj raznolikosti. Europska komisija smatra da nisu dobro postavljeni postizanje ekoloških i klimatskih ciljeva i prelazak na održivije prakse. Prikazan je kontinuitet, a potrebno je povećanje tih ambicija, te da je potrebno obuhvatiti širi aspekt dobrobiti za eko sustav, a koji će tako postati onda temeljom za produktivan i profitabilan poljoprivredni sektor. Ne mogu a da se ne zapitam je li pošteno da poljoprivrednici koji su opterećeni na 1001 način kojima je ionako onemogućen pristup europskom novcu, koji su sve ovo vrijeme upozoravali na nelogičnosti i na nepravilnosti na svojim leđima iznesu teret grešaka koje čini nesposobna i korumpirana administracija. Zahvaljujem.
Hvala vam. Idemo na 3. raspravu, poštovana kolegica Vidović Krišto, izvolite.
Dame i gospodo, dizel u Hrvatskoj je za nekoliko eurocenti skuplji nego u Austriji, a za čak 3,5 kune je skuplji nego u Mađarskoj, a kao što znamo plaće se nisu povećale u Hrvatskoj, dapače tijekom 2020.g. i početkom pandemije u različitim društvenim područjima znatno su snižene. Znači hrvatski građani su izloženi udarima na njihov standard znatno više nego primjerice Mađari ili Austrijanci. Postavlja li si hrvatska vlada pitanje, ne samo vlada nego i mediji i ključne politične snage, kako žive hrvatski građani. Nažalost, Plenković i njegove strukture ne zanima kako živi običan čovjek, njima je bitno da se korupcijski status quo ne promijeni kako bi mala skupina bila bogata, a ogromna većina naroda bila obespravljena, te primorana služiti toj skupini privilegiranih uzurpatora jer premijer Plenković i ključni političari u Hrvatskoj prikazuju stanje u Hrvatskoj na irealan način da si postavljamo pitanje živimo li uopće u istoj državi i jesu li Plenković i njegovi pomagači prisebni i svjesni što govore, znaju li ti ljudi kako živi npr. učitelj u Zagrebu koji zarađuje 6 tisuća kuna, ukoliko plaća stanarinu 400 eura, ima jedno ili dvoje djece, pitaju li se te strukture kako živi taj učitelj, znaju li vladajuće strukture da velika većina poštenih hrvatskih građana u biti živi na rubu siromaštva. Koji je razlog ovoga neprihvatljivog stanja? Razlog je slijedeći, Hrvatskom vladaju strukture koje Hrvatsku ne žive, te ih život hrvatskog čovjeka uopće ne zanima. Za razliku od Hrvatske Mađarska i Austrija vode brigu o svojim državama i narodima i u ovim nemirnim turbulentnim vremenima oni usklađuju svoje međunarodne obveze s vlastitim nacionalnim interesima. Naš problem je što vladajuće strukture u Hrvatskoj nisu na pozicijama jer su najbolje ili zato što su vrijedne i pametne, ne one su tu jer su odabrane od netransparentnih korumpiranih struktura kako bi Hrvatska bila pravno blokirana država u kojoj se zakoni primjenjuju rigorozno za obične smrtnike, a za odabranu uzurpatorsku vrhušku uopće se ne primjenjuju jer cijene su visoke zato što se krade, zato što se utajuju porezi, zato što se državna imovina daje u bescjenje jer ako Hrvatska uprihodi od tvrtke ministra Paladine za Projekt Kupari 174 tisuća eura umjesto 5 milijuna eura onda jasno da u državnoj blagajni godišnje fali više od 30 milijuna kuna. Ako poduzetnik Tedeschi, Plenkovićev prijatelj s identičnim ideološkim jugo-devijacijama opere odnosno ne plati porez na iznos od 3 milijuna eura i to utvrdi Ured za sprječavanje pranja novca a DORH ništa ne poduzme da naplati taj porez i kazni počinitelje, onda to znači da milijuni kuna nisu ušli u državnu blagajnu. Znači taj režimski tajkun i dokazani utajivač poreza glumi uspješnog poduzetnika u čiji sustav hrvatski mirovinski fondovi ulažu na stotine milijuna kuna. Je li navedeni gospodin osvojio nekakva nova tržišta ili napravio originalni poslovni iskorak? Nije ali je njegov sustav platforma za zbrinjavanje raznoraznih dubioznih likova, njegov suradnik je bivši šef Croatie Airlinesa, Ivica Mišetić, čija je pak kći šefica ureda premijera Plenkovića. Njegov suradnik je Krešimir Starčević, osoba koja je izravno sudjelovala u otimačini Croatia osiguranja pri čemu je Hrvatska oštećena za minimalno 3,45 milijardi kuna. Osim što su očigledno netransparentno uvezani, oni su i izrazito drski. Tako izvjesni Neven Vranković kod dotičnog Tedeschija a taj Vranković je do 90-te bio jugo omladinac, a onda se sakrio u Ministarstvo vanjskih poslova, kako ne bi išao u Domovinski rat, ima mjesečnu plaću od 260 000 kuna. Dobro ste čuli, 260 000 kuna. Doista, nesposobna djeca komunizma glume svjetske menadžere a u biti su nesposobni i neempatični uzročnici svih hrvatskih problema. Dame i gospodo, poruka je jasna. Ono koji su plaćeni da upravljaju hrvatskom državom, bezosjećajni su za stvarne probleme hrvatskih građana. Oni dokazivo nemaju ni viziju ni znanje te su prelijepu državu Hrvatsku doveli na prosjački štap. Jedino što uspješno rade jest manipuliranje i kontroliranje medija. Ti pak sramotni i korumpirani mediji po nalogu vlasti nameću lažnu tezu u hrvatskoj javnosti da se Hrvatska ne zna i ne može organizirati kao pravedna i uspješna država u kojoj se zakoni poštuju. Čista laž i obmana. Ja im poručujem da ćemo vrlo brzo tu laž demantirati i demontirati, da ćemo Hrvatsku urediti kao uspješnu europsku državu. Nažalost tih struktura ali i radost hrvatskih građana za lopovluk i korupciju će se u Hrvatskoj odgovarati i nitko neće biti iznad zakona a Hrvatska će biti uređena te će porezi biti niži a plaće znatno više i u Hrvatsku će se Hrvati vraćati i neće se morati iseljavati kako bi živjeli normalnim životom.