Poštovane kolegice i kolege, prelazimo na današnji red i prva točka je: - Prijedlog zakona o probaciji, prvo čitanje, P.Z. broj 312. Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa gospodin Juro Martinović. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici. Pred vama je potpuno novi Zakon o probaciji i ja ću vam ga ukratko obrazložiti u ime Vlade RH. Dakle ustavna osnova za donošenje ovog zakona sadržana je u odredbi članka 2. stavak 4. podstavak 1. Ustava RH. Izvršavanje kaznenopravnih sankcija u RH propisana je Zakonom o izvršenju kazne zatvora i Zakona o probaciji. Prvi Zakon o probaciji donesen je u prosincu 2009. godine i bio je osnova za izgradnju profesionalne probacijske službe nakon što su se 2011. godine započele otvarati probacijski uredi i sustav se formirao postalo je jasnije u kojem smjeru treba razvijati probacijsku službu u RH. Izmjene i dopune Kaznenog zakona koje su stupile na snagu 1. siječnja 2013. godine propisale su brojne novine u određivanju pojedinih instituta iz nadležnosti probacijskog sustava pa je bilo nužno izraditi novi Zakon o probaciji. Zakon o probaciji iz 2012. godine koji je u primjeni od 1. siječnja 2013. godine donesen je radi usklađenja s novim Kaznenim zakonom. Paralelno sa stupanjem na snagu novog Zakona o probaciji u siječnju 2013. godine otvoren je i posljednji 12. probacijski ured u RH te je probacijska služba zaživjela u punom opsegu, postala je dostupna svim građanima te je započelo izvršavanje različitih poslova u svim fazama kaznenog postupka kako je to propisani Kaznenim zakonom i Zakonom o probaciji. Profesionalna probacijska služba danas djeluje kroz središnji ured u Ministarstvu pravosuđa i 12 lokalnih probacijskih ureda. U 2016. godini probacijske služba je ostvarila odlične rezultate u izvršavanju probacijskih poslova. Zaprimljeno je 4.147 novih predmeta u rad 90,4% je uspješno izvršeno, a osobe uključene u probaciju su odradile ukupno 539.780 sati rada za opće dobro. Značajan je ovaj konstantan porast broja predmeta u radu probacijskih ureda. Od 1573 predmeta zaprimljena u 2012. godini preko 3304 predmeta zaprimljena tijekom 2013. godine, a 2016. godine zaprimljeno je 1474 predmeta rada za opće dobro. Značajan je porast predmeta uvjetnog otpusta u okviru kojih probacijski službenici rade sa počiniteljima najtežih kaznenih djela. Tako je primjerice u 2016. godini u nadzoru bilo 194 osuđenika koji su počinili kaznena djela ubojstva, 117 osuđenika koji su počinili kaznena djela silovanja. Ovaj porast broja predmeta pokazuje kako je probacija u kaznenopravnom sustavu prihvaćena kao stručan i relevantan partner u procesu izvršavanja sankcija. Budući se izmjenama i dopunama Kaznenog zakona u 2015. godini između ostalog određuje i nove nadležnosti za probacijski sustav, potrebno je s tim uskladiti Zakon o probaciji. Naime, izmjenama i dopunama Kaznenog zakona probaciji se u nadležnost stavlja dio sigurnosnih mjera. Osim navedenoga došlo je i do izmjena vezanih uz nadzor izvršavanja posebnih obveza te izvršavanja kaznenopravne sankcije rada za opće dobro. Ali isto tako i u 2017. godini je došlo do potrebe prilagođavanja Zakona o probaciji. Također praksa rada probacijskih ureda tijekom ovih godina pokazala je potrebu za određenim promjenama u zakonodavnom uređenju izvršavanja probacijskih poslova. Zbog svega navedenog izrađene su izmjene i dopune Zakona o probaciji kako se radilo o većem broju intervencija u zakon, odlučili smo se donijeti novi Zakon o probaciji koji je pred vama. Osim što se prijedlogom Zakona o probaciji predlaže usklađivanje s izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, osobito vezana uz pitanja izvršavanja pojedinih sigurnosnih mjera kao poslova iz nadležnosti probacije te redefiniranje izvršavanja rada za opće dobro i posebnih obveza, preciziranje nadziranja uvjetnog otpusta i zaštitnog nadzora te druga pitanja uređena Kaznenim zakonom, a koja se odnose na izvršavanje probacijskih poslova. Također je osobito važno istaknuti da su sudska praksa i stručna stajališta Vrhovnog suda RH da je dio odredbi Zakona o probaciji potrebno što smo i učinili u ovom predloženom zakonu. Dakle novim Zakonom o probaciji olakšat će se i ubrzati postupanje probacijskih službenika, unaprijediti suradnja drugim dionicima te će se otkloniti nedostaci vezani uz pitanje nadležnosti. Isto tako, njegovim donošenjem, usklađuje se postupanje probacijskih službenika u odnosu na poslove koji su im u nadležnost stavljeni izmjenama i dopunama kaznenog zakona. Preostale izmjene rezultat su usklađivanja i sa izmjenama i dopunama zakona o izvršenju zatvora te potreba na koje je ukazala praksa kao i uklanjanja uočenih nejasnoća u primjeni samog zakona. Ovim prijedlogom zakona uređuju se odredbe koje treba uskladiti sa Kaznenim zakonom, kao i one odredbe koje su izazvale poteškoća u primjeni te se sada uređuju na način da odgovaraju potrebama prakse, ali i preporukama iz tinning projekta, podrška daljnjem razvoju i jačanju probacijske službe u Hrvatskoj u skladu sa EU standardima i europskom praksom. Određuje se krajnji datum za dostavu godišnjeg izvješća o radu probacijske službe koji je usklađen s datumom podnošenja godišnjih izvješća drugih državnih tijela. Predviđa se i osnivanje međuresornog odbora sastavljenog od predstavnika relevantnih tijela, pravosudnih tijela, policije, zatvorskog sustava, probacije, sustava socijalne skrbi itd. Učinjena su bitna poboljšanja vezana uz obavljanje probacijskih poslova, kao što je primjerice pitanje prikupljanja osobnih i drugih podataka te je jasno definirano da probacija postupa samo prema punoljetnim počiniteljima kaznenih djela. U vidu posebnih glava, dodano je izvršavanje sigurnosnih mjera, obvezno psihijatrijsko liječenje, obvezno liječenje od ovisnosti, obvezan psihosocijalni tretman te izvršavanje obveza po rješenju državnog odvjetnika. U prijedlogu zakona o probaciji vezano uz izvršavanje rada za opće dobro unesene su bitne promjene koje je inicirala dosadašnja praksa u izvršavanju probacijskih poslova. Navedeno će doprinijeti boljoj ujednačenosti i kvalitetnijem izvršavanju ove sankcije. Prijedlogom je jasnije definirana nadležnost tijela koja prati izvršavanje ove sankcije te tijela kojima probacija podnosi izvješća i dostavlja obavijesti u konkretnim predmetima za što se očekuje da će doprinijeti bržem donošenju sudskih odluka, a to je od osobitog značaja u slučajevima neizvršavanja rada za opće dobro, odnosno izbjegavanja izvršavanja kaznene sankcije. Nadalje, definirana je mogućnost donošenja rješenja o odgodi izvršenja rada za opće dobro prije donošenja rješenja o upućivanju na rad, što postojećim zakonom nije bilo predviđeno, a pokazalo se potrebnim u praksi. Naime često se u praksi događalo da jedan od razloga za odgodu nastupi prije donošenja rješenja, na primjer akutno oboljenje pa je tada trebalo donijeti rješenje o upućivanju na rad za opće dobro, a nakon toga se donosilo novo rješenje o odgodi čime se samo dodatno sustav birokratizirao. Također su prošireni razlozi za odgodu i prekid rada za opće dobro kako bi se uskladili sa životnim situacijama i potrebama osoba uključenih u probaciju. Npr. mogućnost odgode prekida rada za opće dobro zbog sezonskih poslova ili odlaska na brod, a za što se do sada nije bilo zakonske mogućnosti. Isto tako sada je moguće da se i po službenoj dužnosti donese rješenje o odgodi ili prekidu rada za opće dobro ukoliko osoba uključena u probaciju to nije sama u stanju zatražiti. Primjerice ovakva potreba uočena je za vrijeme elementarnih nepogoda u Istočnoj Slavoniji. Kod probacijskih poslova propisuje se i nadziranje prekida izvršavanja kazne zatvora kada to odluči sudac izvršenja te nadzor nad korištenjem pogodnosti tijekom izvršavanja kazne zatvora kada zatvor, odnosno kaznionica procijeni potrebnim, a što do sada nije bilo u cijelosti i jasno definirano. Vezano uz dostavu izvješća od strane probacijske službe na zahtjev nadležnih tijela, preciznije je određeno kada zatvor, odnosno kaznionica može zatražiti izvješće od probacijske službe, a konkretnije su i opisane okolnosti koje probacijski službenik provjerava u okviru dostave izvješća o uvjetnom dopustu nadležnom tijelu. Vezano uz same probacijske službenike, navodi se da im pripada poseban dodatak na plaću zbog težine i naravi posla i posebnih uvjeta rada. Naime probacijski službenici svakodnevno rade sa visokorizičnim počiniteljima kaznenih djela bez posebnih sigurnosnih zaštita. Osim toga, probacijski službenici su vrlo često na terenu koji uključuje i odlazak u dom počinitelja kaznenog djela, a dio probacijskih poslova mogu obavljati i u samim kaznionicama i zatvorima u neposrednom radu sa zatvorenicima. Osobe uključene u probaciju vrlo često imaju teške zdravstvene probleme, psihičke bolesti, poremećaj ličnosti, psihoze, PTSP i slično što povećava opasnost za život i zdravlje probacijskih službenika. Posebni dodaci na plaću probacijskih službenika propisani su Uredbom o poslovima i posebnim uvjetima rada u državnoj službi. Također ovim prijedlogom zakona uz dosadašnju službenu iskaznicu uvodi se i značka za probacijske službenike radi bolje prepoznatljivosti. I na kraju posljedice koje će proisteći ukoliko Parlament donese ovaj zakon. Zakon o probaciji će se uskladiti s izmjenama i dopunama Kaznenog zakona te će se sukladno tome, ovim novim zakonom obuhvatiti svi probacijski poslovi. Također novim zakonom o probaciji pojednostavit će se rad probacijske službe što će doprinijeti kvaliteti izvršavanja poslova i ubrzati suradnju probacijskih ureda sa nadležnim tijelima. Strateško opredjeljenje probacijskog sustava, u suradnji sa zajednicom, radi zaštite javnosti i smanjenja rizika od recidivizma, kroz rehabilitaciju i reintegraciju počinitelja kaznenog djela, uz zajednicu je zadržano i unapređeno. Donošenjem novog zakona o probaciji, očekuje se i racionalnije i učinkovitije izvršavanje probacijskih poslova. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu RH. Evo, poštovane zastupnice i zastupnici, to je ono što vam u ime Vlade u ovom trenutku, prije prvog čitanja sam želio poručiti. Hvala vam na pozornosti.
Hvala vam lijepo. Imamo nekoliko replika. No prije nego što dam riječ, htio bih skrenuti kolegama i kolegicama pozornost da u 10 sati je dolje kod Bašćanske ploče izložba zločin bez kazne, pa evo pozivam one koji mogu, koji neće diskutirati da ju pogledaju tada ili eventualno kasnije. No sada idemo na replike, prva je poštovanog zastupnika Ivana Kirina. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče. Prvi Zakon o probaciji je donesen u prosincu 2009. godine i bio je osnova za izgradnju profesionalne probacijske službe. Budući da je Hrvatski sabor u svibnju 2015. godine izglasao izmjene i dopune Kaznenog zakona kojima se između ostalog određuju i nove nadležnosti za probacijski sustav potrebno je s time bilo i uskladiti i Zakon o probaciji. To je izvršavanje pojedinih sigurnosnih mjera, to je novi posao u nadležnosti probacije te redefiniranje rada za opće dobro i posebnih obveza. Ovim zakonom se uklanjaju neke nejasnoće u primjeni ovog zakona i u ovom zakonu. Mislimo da je ovaj zakon već potpun i kompletan u prvom čitanju. Npr. mogućnost odgode, prekida rada za opće dobro zbog sezonskog posla ili odlaska na brod ili slično. Dakle ako znamo da je nestašica, posebno sezonske radne snage, mislim da bi drugo čitanje trebalo biti što prije [[Upadica Reiner: Hvala.]] A da pitam, …
Kolega Kirin evo premašili ste 23 sekunde vrijeme.
A onda ništa nisam pitao, onda nisam pitao. Šta mislite da li bi trebalo drugo čitanje biti što prije zbog ovih problema sa sezonskim radom, samo da ne bi bilo dvojbi. Hvala.
Ja molim sve kolege da pitanje postave konkretno kao što ste ovo potkraj postavili a ne da bude pledoaje i prije toga. Evo, odgovor poštovanog državnog tajnika. Izvolite.
Uvaženi zastupniče, mi smo, Vlada je predložila ovaj zakon, nismo vidjeli važnih razloga da se ide u skraćenu proceduru. Kada mi te razloge nismo vidjeli onda ne bismo ni sada na stanoviti način radili požurivanje Parlamenta, neka Parlament to raspravi da čujemo sugestije i stručne i sugestije rekao bih opće javnosti pa eventualno da nešto popravimo kroz ova dva čitanja da taj zakon bude takav da ga onda ne moramo mijenjati idućih 10 godina što doprinosi stabilnosti pravnog sustava posebno u ovoj kaznenoj sferi gdje je jako važna stabilnost sustava.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Poštovani kolege ja mislim da je pravnog sustava prva zadaća da se predvidi tko će počiniti kazneno djelo, da mi vidimo tko će to napraviti opet. Imate li vi statistiku koliko je počinjeno kaznenih djela kada je netko bio na uvjetnoj kazni, ima li takva statistika? Nije bitno ovoj žrtvi je li taj čovjek poremećen, jel ima kriminal u genima itd., i to neće pomoći ni vještačenje psihijatrijsko nego samo zakoni. U nekim zemljama imate npr. ako tri kaznena djela, … [[Govornik se ne razumije.]] treći van, doživotno, itd.. Rehabilitacija, ne možete neke rehabilitirati, nikada nisu bili rehabilitirani. Shvaćate šta govorim? I sada kako je moguće, ljudi ja iz otvorenih izvora informacija, neki voze 7 puta pijaniji i ubiju nekoga i još su na cesti. Ako se ne uskladi zakon, probacija itd., to je promašena lopta.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Uvaženi zastupniče Glasnoviću. Dakle Vladavina prava je sveti institut zabilježen u našem Ustavu i mi težimo vladavini prava, dakle sigurnost za sve. Ovo o čemu vi govorite je jedna poželjna priča. Dakle kazneno pravni prostor ima svoja tri elementa, dakle imamo tamo gdje društvo se odredilo što će … [[Govornik se ne razumije]] kaznenim djelom dakle i štiti najveće društvene vrednote. Onda imamo procesne zakone koji govore o alatima koji će se primjenjivati da se utvrđuje da li je to netko počinio. Pravna sigurnost svima, svakom građaninu pa i onom koji počini kazneno djelo daje jamstvo da će njegova krivnja biti utvrđena u zakonito provedenom postupku. Ovaj dio o kojem mi danas govorimo je izvršenje kaznenih sankcija i on je, ja bih rekao sve moderniji i kvalitetniji. Mi ga moramo prilagoditi jednoj razini štićenja ljudskih prava i to upravo radimo i ovim zakonom.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Uvaženi tajniče, naravno da podržavam opći rad, rad za opće dobro i naravno da je u ovome zakonu, … [[Govornik se ne razumije.]] uopće za provedbu ovoga zakona sredstva a provedba je najbitnija. Možete li to malo pojasniti, kako ne trebaju sredstva kada će trebati ljudi koji će u biti provoditi ovaj zakon? I vrlo bitno je da iz iskustava kod općeg rada moramo znati da su samo velike ribe gulile krumpire, a oni koji nisu imali tu mogućnost i za puno manje kriminalne radnje za koje su osuđeni nisu imali mogućnost općeg rada. Mi se možemo sjetiti bivšeg ministra Čobankovića koji je na svoje priznanje da je pomogao u kupnji stana bivšem premijeru, pogodovao Sanaderu, da je gulio krumpire za milijunske iznose. Prema tome, trebamo dovesti u fazu da opće dobro bude u interesu svih i da budu svi pod istim kriterijima jer ljudi ne vjeruju pravosuđu, to je osnovni problem jer velike ribe gule krumpire dok za sitni kriminal ljudi su u zatvoru. Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Uvaženi zastupniče Bulj, dakle mi u ovom trenutku ne raspravljamo o kaznenoj politici, vi ste već kao zastupnik makar ne pravnik znadete da su kaznena djela definirana Kaznenim zakonom, da su procesna pravila definira Zakonom o kaznenom postupku da po zakonu o kaznenom postupku rade sudovi kao jedna posebna, treća grana vlasti i da su oni tu autonomni. Mi smo ovdje u sferi izvršavanja kaznenih sankcija i ovaj zakon regulira to. Što se tiče novih sredstava, dakle ja sam rekao da za provedbu ovog zakona nisu potrebna nova sredstva osim onih koja su planirana u državnom proračunu, mi imamo službu razvijenu i za ove zadaće toj službi nisu potrebna dodatna sredstva. Hvala.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prva će u ime Kluba zastupnika SDSS-a govoriti poštovana zastupnica Draga Jeckov.
Potpredsjedniče Sabora, uvaženi državni tajniče, dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Pred nama je Zakon o probaciji, a probacija kao što je poznato je uvjetovana i nadzirana sloboda počinitelja kaznenog djela. Tokom uvjetovane slobode, probacijski službenici provode nadzor i stručnim postupcima utječu na rizične faktore kod počinitelja kaznenog djela s ciljem resocijalizacije i reintegracije počinitelja u zajednicu. Teorije govore da probacija je model stručne reakcije društva na kazneno ili prekršajno ponašanje pojedinih osoba. Ovim osobama sud izriče zatvorsku kaznu ali je oni ne izdržavaju već ostaju boraviti u svojoj prirodnoj sredini, ne usamljeni kao što je to slučaj kod uvjetne osude nego pod stručnim nadzorom i uz stručnu pomoć. Važno je istaći da statistike govore da probacija smanjuje recidivizam za gotovo tri puta što je veoma važno i što govori o jednoj veoma bitnoj ne samo pravnoj nego i socijalnoj komponenti. Trebamo imati u vidu da je zadaća probacijske službe dvojaka. S jedne strane probacijska služba radi na rehabilitaciji i resocijalizaciji počinitelja kaznenih djela, dok s druge strane pomaže u zaštiti zajednice od kriminalnog ponašanja. Kvalitetno obavljanje probacijskih poslova bilo bi gotovo nemoguće bez niza partnera s kojima probacijska služba surađuje u zajednici. Sudovi, Državno odvjetništvo i suci izvršenja probacijskoj službi nalažu obavljanje poslova za koje je upravo probacijskoj službi zakonskim propisima i dana nadležnost. Ujedno prate način obavljanja probacijskih poslova a po potrebi i savjetuju probacijske službenike. Što se tiče zajednice, probacijska služba surađuje sa policijom, sa zatvorskim sustavom prvenstveno pravovremenom razmjenom informacija a potom i kroz druge oblike zajedničkog rada. Vezano uz reintegraciju i resocijalizaciju počinitelja kaznenih djela, probacijska služba surađuje sa nizom različitih vladinih i nevladinih organizacija koje mogu pomoći u prevladavanju poteškoća koje počinitelj kaznenog djela eventualno ima a što smo čuli iz prethodnog izlaganja uvaženog državnog tajnika, dakle psihički poremećaj i razni oblici ovisnosti, nasilničko ponašanje i dr. Također, u svrhu prestanka činjena kaznenih djela, počinitelje se uključuje i u obrazovne programe, programe prekvalifikacije i slično i upravo je tada nužna suradnja i sa Zavodom za zapošljavanje i različitim obrazovnim ustanovama. U Europi a i šire, probacijske službe i izvršavanja alternativnih sankcija nisu iznimka nego su pravilo. Sve više država ima veći broj počinitelja kaznenih djela pod nadzorom probacije, dakle nego što je to u zatvorima. Probacijska služba u Hrvatskoj je još uvijek mlada služba, ustrojena je tokom pregovora o hrvatskom članstvu EU-u uz pomoć projekata EU-a. Upravo stoga je i u potpunosti i u skladu s preporukama EU-a a sistem je usklađen i sa preporukama Vijeća Europe. U kreiranju hrvatskog modela probacije korištena je najbolja europska praksa. Izmjene Zakona o probaciji pratili su kao što smo čuli, i izmjene Kaznenog zakona i u usklađivanje sa istim. Probacija je postala neizostavni dio kaznenog sistema u svim fazama kaznenog postupka. Početkom 2013. probacijska služba se razvija u svom punom opsegu i postala je dostupna svim građanima te je započela izvršavanje različitih poslova u svim fazama kaznenog postupka kako je to propisano Kaznenim zakon i Zakonom o probaciji. Uočava se porast broja predmeta u radu probacijskih ureda. Od 1573 predmeta zaprimljeno u 2012. preko 3304 predmeta u 2013. do 4147 predmeta u 2016. godini. Stalno povećanje obima poslova probacijskih ureda iziskuje potrebu za unapređenje i bolju organizaciju. Probacijska služba ima cilj i svrhu zaštititi zajednici od počinitelja kaznenog djela. U tome može biti uspješna samo i jedino ako je integrirana u zajednicu i dobro poznata. Osim šire zajednice, ključna stvar za uspjeh probacijske službe svakako je i za dobivanje povjerenja stručne zajednice u prvom redu sudaca i državnih odvjetnika. Prvi zakon donesen je 2009. i bio je osnova za izgradnju profesionalne probacijske službe. Novim zakonom trebalo bi se olakšati i ubrzati postupanje probacijskih službenika, unaprijediti suradnju svih dionika te otkloniti pitanja vezana za nadležnost. Novim zakonom nadalje predlaže se određivanje krajnjeg datuma za dostavu godišnjeg izvještaja o radu probacijske službe koji bi trebao biti usklađen sa datumom podnošenja godišnjih izvještaja drugih državnih organa. Predlaže se kao smo čuli i osnivanje međuresornog odbora sastavljenog od predstavnika relevantnih organa, pravosudnih, zatvorskog sustava, probacije sustava, socijalne skrbi. E to bi ja sad voljela od uvaženog državnog tajnika čuti objašnjenje u kojim slučajevima će biti taj međuresorni odbor i sastavljan. Dalje usklađivanje novog Zakona o probaciji vezano i za pitanje izvršavanja pojedinih sigurnosnih mjera kao i poslova iz nadležnosti probacije. Redefiniranje, izvršavanje rada za opće dobro i posebnih obveza, preciziranje nadziranja uvjetnog otpusta i zaštitnog nadzora. Poboljšanja koja se planiraju uvesti ovim Prijedlogom zakona vezana su za obavljanje probacijskih poslova u smislu poboljšanja prikupljanja osobnih i drugih podataka, a po prvi put je izričito jasno definirano da probacija postupa prema punoljetnim počiniteljima, samo prema punoljetnim počiniteljima kaznenih djela. Određene su posebne glave Zakona koje se bave izvršenje sigurnosnih mjera, kao što su obvezno psihijatrijsko liječenje, obavezno liječenje od ovisnosti, obavezan socijalni tretman, te izvršavanje obaveza po rješenju državnog odvjetnika. Jedan od važnih poslova probacijske službe, izvršavanje rada za opće dobro na slobodi, koje se dijelom izvršava u državnim institucijama, a u velikom broju slučajeva u okviru nevladinih organizacija. Aktualni podatak je dakle, da probacijska služba surađuje sa više od 1140 pravnih osoba. Nije, treba pomenuti, dakle, da kroz za opće dobro nastoji se pokazati da je to uistinu povrat duga društvu i ako malo istican u medijima, tokom velike poplave u istočnoj Slavoniji, to mi znamo koji dolazimo s tog područja, pod organizacijom probacijske službe osuđenici su kroz rad za opće dobro na poplavljenim područjima odradili oko 11 tisuća sati na poslovima ispumpavanja vode, izvlačenja lešina životinja iz poplavljenog područja. Prijedlogom je definirana i mogućnost donošenje rješenja o odgodi izvršavanja rada za opće dobro prije donošenja rješenja o upućivanju na rad što postojećim Zakonom nije bilo predviđeno, a u praksi se pokazalo potrebnim. Često se događalo da jedan od razloga za odgoda nastupi prije donošenje rješenja, npr. akutno oboljenje, pa je tada trebalo donijeti rješenje o upućivanju na rad za opće dobro, a nakon toga donosilo se novo o odgodi. Razlozi za odgodu i prekid rada za opće dobro prošireni su kako bi se uskladili sa životnim situacijama i potreba osoba uključenih u probaciju. Pa tako je uvedena mogućnost odgode odnosno prekida rada za opće dobro zbog sezonskog posla ili odlaska na brod. Posebno interesantnim smatram uređenje pitanja u slučajevima trudnoće i komplikacija u trudnoći. Mislim da su ova rješenja prihvatljiva i da će dovesti do veće ekonomičnosti sustava jer često imamo priliku čuti da je naš zatvorski sustav preopterećen brojem ljudi koji su na izdržavanju kazne zbog čega dale odskačemo od dozvoljeni standarda. Upravo se probacijom taj zatvorski sustav rasterećuje. Prijedlogom zakona predlaže se i nadziranje prekida izvršavanja kazne zatvora kada to odluči sud izvršenja, te nadzor nad korištenjem pogodnosti tijekom izvršavanja kazne zatvora, ako to kaznionica odnosno zatvor ocijeni potrebnim. Nešto o osobama uključenim u probaciju. Dakle, često takve osobe nose sa sobom specifične poteškoće, ovisnosti, nasilničko ponašanje, teškoće u snalaženju različitim ulogama, počev od roditeljske, bračne ili radne uloge. Kako bi im probacijska služba mogla pomoći u procesu socijalne reintegracije, nužna je suradnja sa svim relevantnim tijelima, ali treba imati u vidu i složenost poslova koji obavljaju probacijski službenici. Valja podsjetiti da u RH dakle, imamo ukupno 93 probacijska službenika, od čega 15 službenika u središnjem uredu, 13 upravnih referenata i svega 65 probacijskih službenika koji rade direktno sa osobama uključenim u probaciju. Europski standardi govore o tome da probacijski službenik treba raditi sa 50-60 osuđenika. Zlate standarde, recimo ima Norveška koja radi sa 30-ak osuđenika. Nažalost, u RH u nekim našim uredima jedan probacijski službenik radi čak sa 130 osuđenika. Novi Zakon definira se pravo na poseban dodatak za rad probacijskim službenicima u probacijskim uredima zbog obavljanja zahtjevnog posla, kako u uredu, tako i na terenu, te u kaznionicama i zatvorima što probacijske službenike u velikoj mjeri izlaže rizicima i opasnostima u radu. Upravo ovu novinu smatram opravdanom imajući u vidu kompleksnost i ovog poziva i opasnosti koje taj poziv nosi sa sobom. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Raguž. Izvolite.
Gospodine dopredsjedniče, državni tajniče, zastupnice i zastupnici. Probacijski sustav u RH počeo je sa izgradnjom u okviru kako je kazano, procesa europske integracije RH. Prvi Zakon o probaciji iz 2009. godine upravo je preuzeo najbolja europska iskustva u djelatnosti probacijske službe, odnosno zapadna iskustva, primjerice iz SAD-a. Vremenom, sa utemeljenjem središnjeg ureda i regionalnih probacijskih ureda koji su nastojali pokriti čitav prostor RH organizirajući se na način da je za područje Zagreba, dakle grada Zagreba utemeljen jedan probacijski ured, a za područje Zagrebačke županije, Karlovačke i Krapinsko-bilogorske još jedan probacijski ured, dakle, na taj način je pokriven čitav prostor RH, kako bi probacijska služba bila dostupna u okviru programa izvršenja alternativnih kazneno-pravnih sankcija. Upravo treba naglasiti dakle, ovu dimenziju da je dakle, probacijski sustav temeljem Zakona o probaciji uz Zakon o izvršenju kazne zatvora kazneno-pravni sustav koji omogućava da se osim glavne kazneno-pravne sankcije izdržavanja zatvorske kazne i novčane kazne primjenjuju i alternativne kaznenopravne sankcije kao što je uvjetna osuda, kao što je uvjetna osuda sa zaštitnim nadzorom odnosno rad za opće dobro sa slobode. Na ovaj način je postignut niz pozitivnih efekata za osuđenike u RH da bi se osigurali neki nužni elementi koji će pomoći u sprečavanju recidiva za počinjenje novih kaznenih djela. I upravo je to osnovna svrha probacijske službe da se nadzorom izvršenja alternativnih kaznenopravnih sankcija omogući brža reintegracija počinitelja kaznenih djela, da se omogući održavanje njegove komunikacije sa obitelji i sredine iz koje potiče što su sve elementi koji će spriječiti recidiv odnosno ponavljanje kaznenih djela. Važno je naglasiti da novim Prijedlogom zakona o probaciji su uzeta u obzir sva pozitivna iskustva u radu probacijske službe u RH. Novim odredbama u Prijedlogu zakona o prabaciji su temeljem preuzetih iskustava određeni i precizniji rokovi u okviru struktura probacijske službe i njihove preciznije nadležnosti između središnjeg ureda, područnih probacijskih ureda ali isto tako i svi elementi koji će omogućiti svrsishodnost probacijske službe. Naime, provedba djelatnosti probacijske službe se organizira u okviru tijela javne vlasti, zatim ustanovama i pravnim osobama koje u okviru svoje osnovne djelatnosti i pomoćnih poslova omogućavaju izdržavanju alternativne kaznenopravne sankcije, posebice rada za opće dobro sa slobode. To su ustanove koje se bave humanitarnim radom, ustanove koje se bave odgojnim i obrazovnim radom, ali isto tako i ustanove koje se bave komunalnom djelatnošću. U okviru takvih poslova se realizira ključni cilj izvršenja alternativne kaznenopravne sankcije. Čuli smo kako su dobra iskustva u broju preuzetih predmeta u broju realiziranih predmeta, ali isto tako čuli smo kako se naglašava i ekonomska dimenzija djelovanja probacijske službe, zbog ograničenog zatvorskog sustava, zbog niza drugih ušteda koje omogućava funkcioniranje probacijske službe. Odredbama u okviru novog Prijedloga zakona o probaciji postiže se i niz drugih potrebnih promjena, to je jačanje informacijskog sustava u okviru probacijske službe, bolji načini vrednovanja probacijske djelatnosti u odnosu na djelatnike u okviru probacijskih službi, jedan sustavniji i racionalniji pristup koji će omogućiti temeljem preuzimanja svih iskustava o kojima je bilo govora bolje funkcioniranje probacijskog sustava u RH. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Orsat MIljenić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, pomoćnice ministra. Ja ću biti vrlo, vrlo kratak. Dakle prvo i osnovno podržavamo ovu izmjenu ona je dobra, dakle ne izmjenu nego novi zakon. Sve do sada ja bih rekao da je probacija od kada je započela 2009. godine do danas jedna od nažalost rijetkih uspješnih, kažem nažalost rijetkih, uspješnih priča u Hrvatskoj. dakle to je nešto što nismo imali prije, krenulo se u uspostavu, na početku je bilo relativno teško što znaju kolege koje su kroz to prolazile, uopće prikazat cijelom sustavu što donosi probacija. Kad govorim o cijelom sustavu govorim od sudstva do zatvorskog sustava do državne uprave, međutim s vremenom se izgradio sustav koji apsolutno daje dobre rezultate i koji ne samo da opravdava proračunska davanja za njega nego po meni opravdava da se u njega investira još i više. Dakle ne ulazeći u rješenja koja donosi zakon, ona su sva na mjestu, sva se pokazuju potrebnim temeljem prakse, temeljem iskustva ljudi koji rade u sustavu, dakle ona su dobra. Ono što ću posebno naglasiti je da se zakonom uređuju dodaci na plaće probacijskih službenika. Mi smo ih do sada provlačili kroz podzakonske akte pa su oni bili tako relativno uvijek na mogućem udaru. Međutim, mi moramo svi zamisliti u kojim uvjetima ti ljudi često rade. Dakle vi imate nekoga tko je izdržao kaznu zatvora za ubojstvo, izlazi vani, ulazi u sustav probacije. Možda je osoba bila 20 godina, 30 godina u zatvoru potpuno nesocijalizirana odnosno potpuno izvan društvenih nekakvih tijekova i onda dolazi u neki probacijski ured koji nema ni fizičku zaštitu jer nema tamo nekakve službe osiguranja i vi sada morate tu osobu staviti u nekakav program usmjeriti je što i kako i postaviti joj neka očekivanja, ali i granice, eto je ono što rade probacijskih službenici svaki dan. Tako da je taj dodatak više nego opravdan i on pokazuje po meni jednu bitnu poruku da se o toj službi vodi što više računa i da se u perspektivi treba razmišljati to je ono na čemu treba raditi, znači da se i poslovi probacije proširuju. Zato što ima segmenata gdje probacija može ući, ne sada, ne sa ovim brojem službenika ja samo govorim o viziji kako rade druge zemlje i to je, zašto je to bitno? To je bitno s jedne strane radi prevencije gdje čitavi niz podataka koji se dobiju, koji se prikupe kroz anamnezu služe da bi se nekog obradilo, i kad je netko u tretmanu manji su izgledi da će se ponovit kazneno djelo, znači manji su izgledi da će građani trpit nekakve štetne posljedice takvog kaznenog djela, ali i da ćemo mi iz proračuna plaćat za to. Dakle to je jedno. Drugo, ako netko već je u tom sustavu, onda je dobro imat što više podataka da bi se prilagodilo kažnjavanju s jedne strane, s druge strane kada uđe poslije da se osigura da ta osoba, ja govorim kako bi trebalo biti, da ta osoba se smjesti u društvu. I tu vidim razvitak probacije i kroz veći angažman što sada i nije u nadležnosti, ali ja govorim o perspektivi, kroz veći angažman za traženje posla ljudi koji su odslužili svoju kaznu, dakle da im date nekakvo mjesto u društvu da zarađuju sami, da ne moraju opet krast ili radit ne znam ni ja što, to je bitno. To je jedan smjer razvoja koji bi bio bitan. Drugo je jedno i to ću apelirat, evo tu je pomoćnica zadužena za to koja je zapravo radila cijelo vrijeme na probaciji, a to je morate više radit na radu za opće dobro, više kontrolirat ustanove, ja znam da je to teško s malim brojem službenika, ali incidenti u kojima se dogodi da netko dobije potvrdu, a zapravo uopće se nije pojavljivao na poslu se ne trebaju događat, a znali su se događat, to znamo. Dakle to je nešto gdje vi trebate pojačat nadzor, ali isto tako institucije koje primaju takve osobe moraju bit svjesne da nisu tu da bi radile neku uslugu, nego su tu da bi ta osoba odradila nešto što joj je obveza i što joj je zamjena za zatvor, ne zaboravimo to, jer alternativa je zatvor. Ono što treba apelirat posebno na sudbenu vlast i ja se nadam da se tu stvari miču jer tu su bili problemi, a to je da sudbena vlast prepoznaje više i uvažava viši sustav probacije. Probacijskom službeniku je najgora stvar ako nema mogućnost, ja bih rekao i opoziva, naravno da nema on izravno, ali ako zna da mu sudac ga neće podržat kad netko ne izvršava rad itd. ili bilo koju svoju obvezu, ako ga neće podržat, nego će to izignorirat. To ruši autoritet probacijskog službenika i zapravo mu otežava posao. Dakle tu sinkroniziranje, na tom treba radit, ali ja mislim da je to stvar prepoznatljivosti. Novi institut, ljudi se jednostavno trebaju na njega naučit i trebaju znat što donosi, jer kažem, ako budemo koristili to, vi samo zamislite sljedeću, dobrim djelom zahvaljujući, koliko imate službenika? 100. Dobrim djelom, zahvaljujući 100 službenika u probacijskim uredima, mi smo smanjili za oko 3000 zatvorsku populaciju u Hrvatskoj. Dakle zamislite koji je samo to dobitak, nije samo to zbog toga, tu je izmjena Kaznenog zakona povezana itd. ali računajte koliko sa jednim probacijskim službenikom, u usporedbi sa zatvorskim sustavom, koliko on kad nekog izvučete iz tog sustava, stavite ga u probacijski sustav, koliko mi kao društvo profitiramo i koliko je to dobra stvar. Tako da, da ne duljim, još jednom, podržavamo ove izmjene, podržavamo daljnji rad i dajemo svu podršku. Hvala lijepa.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je poštovani zastupnik Miro Bulj. Nema ga, gubi pravo na govor. Sljedeći je poštovani zastupnik Ante Bačić, izvolite.
Poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, pomoćnice. Evo drago mi je što su svi klubovi nekako u pozitivnom tonu pričali o ovom prijedlogu zakona, to je dobro i drago mi je što se prepoznaje kvalitetan rad same probacijske službe. Nedavno smo u samoj raspravi imali izvješće o stanu u kaznionicama u kojim je jasno vidljivo da ukupan broj zatvorenika koji je prošao kroz zatvorski sustav je negdje 11 000 zatvorenika, ali je u trendu opadanja, nekakvih 4% godišnje, što je pozitivno. Bez obzira na samo trenutno stanje u zatvorskom sustavu gdje je nekakvi kapacitet sustava 3900 osoba i nije popunjen do kraja, to definitivno treba naglasit da je i zasluga rada same probacijske službe. Kad vidimo sve aktivnosti, cijeli angažman, broj ljudi i što se sve napravilo u zadnjih možda 5, 6 godina, vidimo da je taj djelokrug i aktivnosti službe, da su definitivno urodile plodom. Valja napomenut da je sama probacijska služba organizirana normalno kroz samo ministarstvo, ali svoje urede. Ima odlične rezultate, vidimo, ja sam nekako paušalno to izračunao, nekako u 5 godina zaprimljeno je skoro 5 puta više predmeta koji su i 90% riješeni. Poseban porast je u predmetima u radu za opće dobro, koji znamo prije nekoliko godina definitivno nije dobro bio ni uspostavljen, ni organiziran, možemo reći bio je nepostojeć, bio je nekako mrtvo slovo na papiru, a dosta ljudi se upravo izvlačilo na taj rad za opće dobro, ali vidimo sad i po broju odrađenih sati, po broju ljudi koji su prošli kroz taj sustav, vidimo da se pokazuju definitivno odlični rezultati. Samim novim Zakonom o probaciji olakšat će se, vidjeli smo i u obrazloženju, ubrzati postupanje probacijskih službenika, unaprijediti suradnja s ostalim djelatnicima pravosudnog sustava. Dobro je i da ovaj zakon se temelji u većini, mogu reći na radu probacijske službe, znači da nije napisan suhoparno od nekakve skupine koja je čisto prepisivala nekakve odredbe, usklađivala sa Kaznenim zakonom i ostalima, nego je rađen baš iz prakse probacijske službe, sve ono što su vidjeli na terenu da nije adekvatno, nije moguće, sada je ubačeno u zakon da i oni mogu lakše postupati. Same novine od uvođenja dodatnih izvješća praćenja izvršavanja sankcija, izvršavanja sigurnosnih mjera, razlozi za odgodu i prekid rada za opće dobro što je dobro i za Dalmaciju vezano za sezonu ili za nekakve generalne probleme koje zatvorenici imaju. Nadziranje prekida izvršavanja zatvorske kazne, mislim da tu treba naglasiti definitivno i prevenciju, sve ove sigurnosne mjere moraju imati taj preventivni karakter. Vezano uz sam rad probacijske službe i ovo što se nadopunjuje u Zakonu, jednostavno se navodi da je taj rad otežan i težak, da se trebaju ubaciti dodaci na plaću što mislim da je definitivno pozitivno. Sve kolege su ovdje to i napomenule. Znamo u kojim situacijama i u kojim trenucima se probacijski službenici nalaze sa kakvim osobama, tako da definitivno to su rizična područja i rizična djelovanja, zato i taj poseban dodatak mora postojati. Normalno, trebamo dati punu podršku ovome Prijedlogu zakona uz napomenu da itekako moramo pripaziti na strukturu osoba koje prolaze kroz probacijsku službu i sve mjere koje postoje. Moramo i naglasiti da je velika razlika u sudskim odlukama između sudova i tretmana određenih zatvorenika, evo što su kolege neke napomenule, ali da bi ih vratili na kvalitetan način u društvo i da ne bi imali problema, kako često imamo nakon izdržavanja kazni, moramo ulagati u što kvalitetniji rad i djelokrug probacijske službe i svih ostalih tijela i mjera, tako da definitivno kada vidimo broj ljudi, kada vidimo probleme nesocijaliziranih zatvorenika, kad vidimo probleme nekoordinacije pravosudnih tijela, a da ne spominjem odluke pojedinih sudova u određenim predmetima, kada imamo osobe sa po 50 kaznenih i prekršajnih prijava koje su stalno po zatvorima, kada dođu u društvo i vidimo tretman kako se ponašaju i kako se samo društvo ponaša prema njima, definitivno ne trebamo štedjeti na probacijskoj službi, ne trebamo štedjeti ni na djelatnicima ni na svim dodacima na plaću nego definitivno puna potpora i radite što bolje. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava je poštovane zastupnice Marije Alfirev.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi gospodine Martinović, kolegice i kolege. Dakle, već smo dosta čuli kroz prethodne rasprave i klubova i pojedinačno da se zapravo radi o novom zakonu koji je nastao dakle, išlo se u taj novi zakon, a ne u same izmjene i dopune jer se više članaka, više odredaba se mijenjalo, a slažem se sa svima onima koji su dosad rekli da se zapravo radi o izmjenama koje su nastale zapravo na temelju iskustva, na temelju prethodnih zaista prikupljenih podataka sa terena, pa se zaista čini da je ovaj Zakon rezultat toga, da je životan i da je rezultat svih onih nedostataka koji su uočeni na samom terenu, što je zaista dobro i pozitivno i što zaista treba priznati. U svakom slučaju, učinjene su one, ovo govorim i sa pozicije iskustva, ali suradnje sa probacijskim uredima jer iskustva, značajna su iskustva ustanova, organizacija u kojima se provodi mjera rad za opće dobro. Upravo ta suradnja je izuzetno značajna i to je ono što bih htjela u ovoj raspravi naglasiti jer sam rad probacijskih službenika ili sam sustav je dobar, pogotovo kad je u pitanju rad za opće dobro, je dobar utoliko ukoliko je i ova suradnja s ustanovama u kojima se rad za opće dobro izvršava je dobra. Učinkovitost same mjere ili sam uspjeh resocijalizacije, sam uspjeh mjere će biti utoliko dobar ukoliko bude i ova suradnja kažem, dobra. Svakako je pozitivno i to što se uvele mogućnosti prekida same mjere rada za opće dobro iz objektivnim razloga koji su navedeni u ovom Zakonu. Isto tako i promjene ustanova u kojima će se provoditi mjera jer je vjerojatno dakle, i to je nastalo na temelju iskustava da se nije mogla dakle, dovršiti jedna dakle, rad za opće dobro u jednoj ustanovi zbog objektivnih razloga same osobe ili same ustanove i da se onda sad olakšalo da se istovremeno, da se moglo nastaviti u drugoj ustanovi da se ne dolazi do samog prekida. Isto tako je ovim Zakonom, i to je ono što je jako dobro, priznaje se još više rad samih probacijskih službenika. Vidjeli smo ranijim izlaganjima, a to pokazuju i brojke, to će vjerojatno pokazati i izvješće za 2017. godinu, da zapravo imamo na neki način i potkapacitiranost ureda i samog sustava i da je još uvijek nedovoljan broj probacijskih službenika s obzirom na to koliko je potreba i koliko je, koliki su sve obuhvat zadataka samih probacijskih službenika. Vidjeli smo da rade na različitim poslovima i da je odgovornost zaista velika. Pogotovo naglašavam taj dio od dakle od procjene samih kriminogenih rizika do preko izrade individualnog plana do samog nadzora provođenja određene mjere. Upravo iz tog razloga vjerujem da će i ovaj sustav ići i da ćemo ovaj sustav na neki način nagrađivati na taj način da ćemo razvijati i da ćemo doprinositi tome da probacijski službenici budu manje opterećeni i da time mogu još učinkovitije obavljati sve ove svoje zadaće. Upravo ti rezultati koje ćemo vidjeti vjerojatno za 2017. godinu će ukazati i na taj problem ali i na samu činjenicu da, vraćam se na ono ranije rečeno, suradnju s ustanovama s organizacijama gdje se provodi rad za opće dobro da je on zaista proveden, daje on zaista nadziran i da je on zaista ispunio svoju svrhu jer zaista dakle to je i mišljenje i struke. Jedino životom, radom u zajednici, nadziranje slobode koja je u tom trenutku i svim onim postupcima koji se još uz provode ako spomenemo i psiho-socijalne tretmane koji idu uz to, koji će tome samo doprinijeti, zapravo govore u prilog tome da taj sustav zaista treba podizati, ulagati u njega i ja vjerujem da će on zaista ispuniti ovu svoju svrhu. Zašto same ustanove? Govorim iz razloga što je ogromna odgovornost na samim probacijskim službenicima kako će procijeniti gdje osoba može najbolje izvršiti rad za opće dobro jer nije sasvim svejedno u koju ustanovu, u koji sustav dolazi osoba raditi za u smislu rada za opće dobro jer ponekad se događaju dobre stvari, ponekad osoba odradi upravo onako kako bi trebala i nije potreban veći nadzor i to odrađivanje protekne u redu, međutim ponekad se događa i o tome treba voditi računa, da zapravo i odgovorne osobe u ustanovama gdje se odrađuje, preuzimaju također dio rizika, preuzimaju također jednu veliku odgovornosti, imaju zaista jednu značajnu ulogu u cijelom ovom probacijskom sustavu pa mislim da bi u tom smislu možda trebalo voditi računa ili i u taj dio ulagati upravo na način dodatnih edukacija, dodatnih instrukcija a i samog povećanja samog nadzora od strane probacijskih službenika što će naravno ići tek sa jačanjem cjelokupnog sustava. Evo toliko u ovoj pojedinačnoj raspravi.
Hvala lijepa. Prije nego što dam riječ poštovanom državnom tajniku, da pozdravimo učenike Srednje škole Slunj koji su nam gore na galeriji. [[Pljesak.]] A sada ću zamoliti poštivanog državnog tajnika Juru Martinovića da kaže par riječi završetka.
Gospodine potpredsjedniče… [[Govornik se ne čuje.]] zastupnici. Evo baš me veseli da smo imali ovako afirmativan pristup ovom zakonu koji je po mom mišljenju a evo čini mi se da ste ga i vi tako ocijenili, jedan stručni, kvalitetan zakon koji je produkt razvoja ove probacijske službe zadnjih 10 godina i rada mnogih ljudi u Ministarstvu pravosuđa i prije nas ali i dijelova Vlade. Veseli me to iz razloga što smo očigledno pogodili i ponudili vam jedan izbalansiran zakon koji će sigurno, ja sam u to uvjeren ali čini mi se da i vi vjerujete, doprinijeti unapređenju probacijske službe kao jednog modela alternativnog izvršavanja kaznenih sankcija i modela koji pri kraju izvršavanja i težih zatvorskih kazni ima svoju društvenu ulogu da počinitelje kaznenih djela na neki način vrati natrag u društvo, u radnu sredinu, u obitelj kao bolje ljude u odnosu na ono kakvi su bili kad su se odlučili kršiti društvene norme u činiti kaznena djela. Neću trošiti svo ovo vrijeme koje mi stoji na raspolaganju, ali imam potrebu iz respekta prema ovom Parlamentu, prema kolegicama i kolegama koji su diskutirali, reći samo u odnosu na ono što je na neki način propitivala kolegica Jeckov a to je onaj segment gdje smo govorili i u zakon stavili međuresorna tijela što je zakonodavac ustvari mi kao predlagatelji što vam nudimo. Dakle, mi ta resorna tijela zamišljamo, ona će naravno biti u našem ministarstvo, ono će biti odgovorno za formiranje i za vođenje tog resornog tijela. Ono je zamišljeno tako da sa svim dionicima probacijskog tretiranja tih počinitelja kaznenih djela, a to su sudovi, to je zatvori, centri za socijalni rad, to je policija, dakle i naravno naša probacijska služba, da harmoniziramo to postupanje na način da bude što manje problema u primjeni ovog zakona. Zašto je to važno? Svi znamo da ima manjkavosti u tom međuresornoj suradnji, ovo je važan segment i sigurno da ćemo tražiti da nam se daju najbolji ljudi u ta povjerenstva iz svih ovih resora kako bismo jedni drugima ukazali pravodobno na slabosti u primjenu ovog zakona ili kako bismo to popravili, ja to volimo reći harmonizirali, da to zaista bude na postignuti oni penalni ciljevi koji smo zacrtali kroz ovaj zakon. Dakle još jednu stvar, uvaženi kolega Miljenić je govorio da je potrebno i u odnosu na ovo širiti nadležnost probacijske službe, mi to činimo i ovim zakonom. To je nova priča, vi svi znate da je na ovom prostoru da je kazneno pravo na neki način se promatra gotovo isključivo kroz represivnu prizmu, ovaj dio kaznenog zakonodavstva, dakle izvršenje kaznenih sankcija i probacijska služba su nešto tu stvar ublažavaju u odnosu na povijest kroz koju smo mi prolazili. Dakle širiti nadležnost probacijskim službama znači u završnoj fazi tretiranja počinitelja kaznenog djela, u njihove domove, pred njihove kuće u rad sa njima, što više dovoditi probacijske službenike koji su nešto blaža forma represivnog aparata, nego da bi to radila policija što je inače ona najčešće radila ove poslove koje sad preuzima probacijska služba. I mi smo na tom stajalištu, radimo na tome, a eventualna širenja ćemo zajedno sukreirat. Hvala vam još jedan puta na pozornosti.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog zakona o probaciji, prvo čitanje, P.Z. broj 312, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak „1. Prihvaća se Prijedlog zakona o probaciji i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona.“ Molim glasujmo. Utvrđujem da većinom glasova 111 za i 1 suzdržan donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na sljedeću točku, a to je - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma, prvo čitanje, P.Z. br. 304. Predlagatelj je MOST nezavisnih lista temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun, Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani zastupnik Robert Podolnjak. Izvolite.
Poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Klub MOST-a nezavisnih lista uputio je 27. veljače ove godine u zakonodavni postupak prijedlog Zakona o izmjenama i dopuna Zakona o sprečavanju pranja novca i financiranju terorizma. Ovaj naš prijedlog zakona svojevrsna je reakcija na Zakon o sprečavanju pranja novca i financiranju terorizma kojeg je ovaj Hrvatski sabor donio u listopadu prošle godine. Stoga je kolegice i kolege, ovo dobra prilika da se podsjetimo rasprave o tom zakonu kojega smo mi koji pripadamo parlamentarnoj opoziciji kritizirali zbog nedovoljne transparentnosti. Glavina saborske rasprave u listopadu prošle godine usredotočila se na jedan mali, ali vrlo važan segment zakona. A to je registar stvarnih vlasnika, pravnih osoba u RH. Premda smo mi iz opozicije, kao i zainteresirana javnost upozoravali na faktičku nedostupnost podataka iz registra, na kraju je prevladalo mišljenje većine koja je donijela jedan od najrestriktivnijih zakona u EU u ovom području. O čemu je zapravo riječ u aktualnom zakonu? Meritum problema nalazi se u člancima 34. i 35. kojem su uređene pretpostavke dostupnosti podataka iz registra stvarnih vlasnika. U bitnom, tim se člancima omogućuje dostupnost podataka o stvarnim vlasnicima, nadležnim tijelima i to prvenstveno tijelima kaznenog progona i tijelima koji se bave sprečavanjem pranja novca. S druge strane kada su u pitanju ostali potencijalni korisnici podataka i zainteresirane osobe, podatke iz registra praktički je nemoguće dobit. Ukratko, da bi neka osoba izvan kruga nadležnih državnih tijela mogla doći do podataka iz registra, moraju se ispuniti dvije bitne zakonske pretpostavke i to kumulativno. Prvo da su podaci o stvarnom vlasniku pravnog subjekta za kojeg se podnosi zahtjev isključivo vezani za utjecaj na pravni položaj podnositelja zahtjeva u sudskim, upravnim ili drugim na zakonu utemeljenim postupcima. I drugo da se podaci traže u vezi s pranjem novca, povezanim … [[Govornik se ne razumije.]] kaznenim djelima i financiranjem terorizma. Tek ispunjenjem prethodno navedenih zakonskih pretpostavki po aktualnom zakonu se smatra da neka osoba ima opravdani pravni interes za dostupnost podataka iz registra stvarnih vlasnika. Navedeno zakonsko rješenje utemeljeno je, prema navodima Vlade RH i s njenoga mišljenja na naš prijedlog zakona u odredbama direktive Europskog parlamenta i vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma. Ako međutim pogledate tek spomenute direktive, možete zamijetiti znatne normativne razlike između tog akta EU i našeg aktualnog zakona. Prije svega direktiva u pogledu dostupnosti podataka zainteresiranim korisnicima, barata pojmom legitimni interes. Taj pojam nigdje u direktivi, ni na koji način nije definiran i praksa je pokazala kako ga države članice kod prijenosa direktive u svoje zakonodavstvo različito tumače. Neke su poput Velike Britanije i Nizozemske prihvatile koncepciju javno dostupnog registra za sve, dok su druge krenule putem zatvaranja registra. Ovdje treba biti pošten i konstatirati kako je RH, nažalost, krenula ovim drugim putem i onemogućila uvid u podatke iz registra za sve koji ne pripadaju jednom uskom krugu nadležnih državnih tijela. Da bi stvar bila još apsurdnija, Hrvatskoj je trebalo više od dvije godine za prijenos te direktive u naš pravni poredak, pa dok smo mi u listopadu 2017. raspravljali o Zakonu o sprečavanju pranja novca, u zakonodavnim tijelima EU već je postignut politički dogovor o bitnom sadržaju nove pete direktive koja će ovu pravnu materiju urediti koncepcijski na potpuno drugačiji način. Što je to EU u međuvremenu shvatila, a naša Vlada još uvijek teško prihvaća? Pa izgleda da su čak i te trome europske institucije koje često promatramo kao sporu birokraciju ipak svjetlosnim godinama ispred hrvatske Vlade. Naime, upravo dok mi opet se prepiremo oko otvaranja registra stvarnih vlasnika, europski zakonodavac to će učiniti bez obzira na stajalište naše Vlade kako to ne treba učiniti. Kojeg li apsurda kolegice i kolege zastupnici. No vratimo se prijedlogu zakona koji je pred nama i kojega vam želimo predstaviti. Riječ je o manjim ali suštinskim izmjenama. Mi u Most-u zakon smo predložili želeći da Hrvatska barem u nečem bude vodeća članica EU. Ovim prijedlogom zakona htjeli bismo Hrvatsku postaviti uz bok državama koje su u EU predvode borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma i koje se ističu po transparentnosti i otvorenosti. Ovaj prijedlog uputili smo u javno savjetovanje putem internetskih stranica Hrvatskog sabora polovicom siječnja ove godine, a javna rasprava dovršena je 20. veljače. U okviru javne rasprave klub Most-a nezavisnih lista kao nositelj zakonodavne inicijative zamolio je i mišljenje povjerenice za informiranje. Njeno mišljenje koje smo zaprimili priložili smo prijedlogu zakona tako da ga svi možete pregledati, a prihvatili smo i njezine preporuke kao nadležnog tijela koje prati, proučava i mjerodavno sugerira poboljšice i unapređenja zakonodavnog okvira. Što je glavni cilj našega prijedloga? Glavni cilj sastoji se u javnoj objavi registra stvarnih vlasnika pravnih osoba u RH i to na internetskim stranicama FINA-e koja je po aktualnom zakonu već nadležna za uspostavu i vođenje registra. Prijedlog podrazumijeva da neki od podataka, naravno ne svi, uvažavajući potrebu za zaštitu osobnih podataka budu dostupni svakome u strojno čitljivom obliku i bez naknade. U tom smislu vodili smo se onime što će i onako neminovno biti uređeno budućim pravnim aktima EU. Tu mislimo na krug osobnih podataka koji moraju biti dostupni kao i krajnji rok u kojem su ti podaci dostupni. Što se tiče zahtjeva dostupnosti podataka o stvarnim vlasnicima u strojno čitljivom obliku, smatramo da se radi o razumnom zahtjevu. Samo na taj način zainteresirani istraživači mogu preuzimati veće količine podataka i obrađivati ih putem različitih aplikacija radi donošenja valjanih i pravovremenih zaključaka o istraživanju koje je predmet njihova interesa. Na kraju smatramo da je nepotrebno posebno objašnjavati prijedlog da podaci iz registra korisnicima budu dostupni bez naknade. Naime ti se podaci i onako moraju prikupljati i obrađivati pa njihova javna objava nikakav ili predstavlja zanemariv dodatni trošak. Štoviše vjerujemo da će javna objava registra doprinijeti smanjenju troškova obrade pojedinačnih zahtjeva potencijalnih korisnika podataka. Premda vjerujemo da da svima ovi zahtjevi zvuče suvislo, mnogi će se zapitati čemu sve to. Očekivani učinci javne objave registra stvarnih vlasnika prvotno će se ugledati u dostupnosti relevantnih informacija istraživačkim novinarima koji se bave organiziranim kriminalitetom i s time povezanim pranjem novca. Važeći zakon u tom pogledu onemogućava istraživanje podataka o stvarnim vlasnicima pravnih osoba jer sada istraživački novinari svoj opravdani pravni interes mogu s uspjehom dokazivati isključivo ako imaju svojstvo stranke u kaznenom ili nekom drugom postupku. Uz istraživačke novinare ovim prijedlogom zakona uvažavamo želju i jednog dijela civilnog sektora nevladinih udruga koje imaju volju baviti se ovim po društvo štetnim pojavama. No možda najvažniji pozitivni učinak javne objave registra pokazat će se u području tzv. korporativne transparentnosti. Drugim riječima najveću korist od otvaranja registra svakako će imati one osobe i trgovačka društva koja svakodnevno ulaze u različite poslovne transakcije i aranžmane ne znajući s kime zapravo imaju posla. Otvaranjem registra za javnost mnogi bi poduzetnici imali pristup ovim važnim informacijama koje bi svakako za njih mogle biti korisne u procesu donošenja poslovnih odluka. Kako nam iskustvo pokazuje pravni odnosi povezani s vlasništvom i utjecajem u pravnim osobama u suvremenom se svijetu vrlo lako mogu prikriti i učiniti netransparentnim. Ipak na kraju priče svi mi znamo kako se iza svake pravne osobe krije neka konkretna fizička osoba koju je moguće i potrebno identificirati imenom i prezimenom. Često se te fizičke osobe koje ostvaruju presudan utjecaj na odluke neke pravne osobe skrivaju iza dugog i isprepletenog lanca vlasničkih odnosa, a nerijetko su skriveni iza kojekakvih ugovora o zastupanju ili skrbničkih računa. Kriminalci 21. stoljeća i teroristi služe se svakakvim trikovima ne bi li prikrili svoj trag, a registar stvarnih vlasnih pravnih osoba alat je koji nam pomaže da njihove protupravne radnje pravodobno otkrijemo i osujetimo. U tom kontekstu želimo komentirati i mišljenje koje je na ovaj prijedlog zakona dala Vlada RH na svojoj sjednici 22. ožujka 2018. Prije svega Vlada je istaknula kako je zakon iz listopada prošle godine u cijelosti usklađen s pravnom stečevinom EU. Ne želeći osporavati tu tvrdnju želimo priupitati predstavnike Vlade neka nam objasne kojim su se razlozima vodili kada su od svih mogućih modela recepcije direktive iz 2015. godine usvojili baš one koji se čini najrestriktivnijim. Zašto se nisu vodili drugim uzorima koji pokazuje i da je registar i podatke u njemu moguće u nekoj mjeri javno objaviti? Posebno želimo ukazati da Vlada RH u svojem mišljenju o ovom prijedlogu zakona navodi: nakon donošenja direktive o izmjenama i dopunama direktive 2015/849 u zakonodavnu proceduru uputit će se prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma. Na temelju navedene direktive, zakon će se izmijeniti i dopuniti u smislu jačanja transparentnosti podataka koji se vode u registru, uz vođenje računa o temeljnom pravu na zaštitu osobnih podataka te poslovanju i primjeni načela proporcionalnosti, uvest će se nove kategorije obveznika, snizit će se prag za identifikaciju stranke u pogledu anonimnih kartica, detaljnije će se propisati razmjena povjerljivih informacija i suradnja između tijela iz sustava sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma. Iz navedenog proizlazi da temeljna svrha ovog zakona nije regulacija ovog područja na transparentan i pravedan način za građane ove zemlje, već puko formalno usklađivanje s pravnim sustavom EU. Drugim riječima, bitno je formalno ispuniti obveze RH prema EU, a nije bitno činimo li to na način koji koristi građanima RH. Također, potrebno je komentirat zaštitu osobnih podataka koja se u ovom kontekstu stalno ne spominje. Kada govorimo o stalnim vlasnicima, u suštini govorimo o velikim ribama, onima koji imaju novca i samim tim mogućnosti platiti niz konzultanata, pravnih savjetnika, revizorskih kuća, odvjetnika. Pretpostavljam da vam iz afere Agrokor svima poznato o čemu govorimo i o kolikim honorarima se radi. Svrha tih profesionalaca je u ovom slučaju da mogu prikriti nečije stvarno vlasništvo iz legalnih ili nekih drugih pobuda. Oni koji malo pozornije prate, znat će da je u svijetu razvijena cijela industrija vezana uz tzv. skrbničke račune, nominirane vlasnike i nominirane direktore te izbjegavanje poreza i skrivanje bogatstva po koje kakvim poreznim oazama. Istovremeno, naša država brine za zaštitu osobnih podataka, takvih pojedinaca, ni nema ni najmanjeg problema kada sudski registar objavljuje imena, prezimena vlasnika i direktora društava sa ograničenom odgovornošću, njihove OIB-e, adrese stanovanja i s njima povezane pravne subjekte, detaljna financijska izvješća, koliko su u pojedinoj godini zaradili ili izgubili. Zašto ovdje nema problema? Zato jer je u pravilu radi o malim, običnim građanima, čiji prihodi u pravilu ne omogućuju uspješno skrivanje, njihova trgovačka društva nemaju matična društva u drugim državama, niti su im ginecije položene u neke strane trustove. Vlasnici tih malih trgovačkih društava ne zaslužuju pogodnosti nekog stranog pravnog sustava koji je naklonjen investitorima, kako su nas izdvojili javno da … [[Govornik se ne razumije.]] posljednjih dana prilikom dogovaranja, primjerice prilikom nagodbe vjerovnika Agrokora. Nadalje, Vlada se, opravdavajući svoj prijedlog zakona, poziva na mišljenje Agencije za zaštitu osobnih podataka koja je utvrdila da podaci iz registra nisu javni podaci. Slažemo se, nisu javni kad su zakonom hermetički zatvoreni. Zato s druge strane isti ti podaci nekih drugih građana u sudskom registru jesu javni podaci. Vlada se poziva i na mišljenje pravne službe i vijeća EU iz prosinca 2016. Žalosti nas da se Vlada poziva na argumente iz tog mišljenja, koje, kako pokazuju nedavni događaji, ne uvažava niti europski zakonodavac. Mišljenje na koje se poziva pravna služba je zapravo prošlo svršeno vrijeme, kako ćemo vam reći na kraju ovoga izlaganja. No ne želimo posebno kritizirati Vladu. Njezino mišljenje iz ožujka ove godine, a u međuvremenu o ovoj je odluci odlučivao Europski parlament, o ovoj stvari. Stoga, kada već razmjenjujemo citate tijela EU, naveo rezoluciju sa stajalištem Europskog parlamenta od 19. travnja ove godine. Dakle rezolucija je donijeta prije nekoliko dana, ona je donesena povodom prijedloga direktive kojom se namjerava izmijeniti postojeća direktiva iz 2015. godine. Citiram: javnim pristupom informacijama o stvarnom vlasništvu, civilnom se društvu, između ostaloga tisku ili udrugama civilnoga društva, omogućuje bolja kontrola nad informacijama te se njime pridonosi očuvanju povjerenja u integritet poslovnih transakcija i financijskog sustava. Njime se može doprinijeti suzbijanju zlouporabe korporativnih i drugih pravnih subjekata i pravnih aranžmana u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i pomažući u istragama i utjecajem na ugled, s obzirom na to da je svatko tko bi mogao sudjelovati u transakcijama upoznat s identitetom stvarnih vlasnika. Njime se također olakšava pravodobna i učinkovita dostupnost informacija, financijskim institucijama, kao i tijelima, uključujući i tijela trećih zemalja, koje sudjeluju u borbi protiv takvih kaznenih djela. Pristup tim informacijama pomogao bi i u istragama o pranju novca, povezanim preidikatnim kaznenim djelima i financiranju terorizma. Nadalje, države članice trebale bi u svojem nacionalnom pravu definirati legitimni interes i kao opći koncept i kao kriterij za pristup informacijama u stvarnom vlasništvu. Tim se definicijama ne bi trebao ograničavati koncept legitimnog interesa na slučajeve u kojima su u tijeku upravni ili sudski postupci, samo to. U skladu sa rezolucijom Europskog parlamenta, Europski parlament je glasovao u prvom čitanju o izmjeni direktive iz 2015. godine. Ta se direktiva donosi zajedničkom odlukom Europskog parlamenta i Vijeća EU. Europski parlament je dakle 19. travnja glasao u prvom čitanju o izmjeni direktive i prihvatio je neke ključne promjene u člancima 30.-tom i 31.-om navedene direktive. U članku 30.-tom koji je iznimno važan predviđa se po novom pravnom režimu da bi države članice bile dužne osigurati informacije o stvarnom vlasništvu o svim slučajevima da budu dostupne ne samo nadležnim tijelima i financijsko obavještajnim jedinicama bez ikakvog ograničenja kao što je to danas, već istovremeno cjelokupnoj javnosti. To je novina koja ne sadrži sadašnja direktiva iz 2015. godine. Cjelokupnoj javnosti, dakle toj kategoriji osoba dopuštao bi se pristup barem informacijama o imenu, mjesecu i godini rođenja, zemlji boravišta i državljanstvu stvarnog vlasnika te prirodi i opsegu vlasničkog udjela koji drži. Države članice bi mogle svojim zakonom pod uvjetima koje treba utvrditi omogućiti pristup dodatnim informacijama koje omogućuju identifikaciju stvarnog vlasnika te dodatne informacije o datumu rođenja ili podatke za kontakt u skladu sa pravilima o zaštiti podataka. Ovo o čemu govorimo je dakle novo pravno uređenje koje će vrlo brzo vjerojatno ove godine stupiti na snagu u EU. Dakle biti će donesena nova direktiva, izmjene postojeće iz 2015. U tom smislu nam je poznato da je postignut trilateralni dogovor između komisije koja je predlagatelj izmjena direktiva, Vijeća EU, dakle vijeća ministara i Europskog parlamenta. U tom smislu izmjena direktive je gotovo došla do kraja zakonodavnog procesa u EU jer je parlament na temelju trilateralnog dogovora već glasovao o izmjeni direktive, upoznalo vas se sa sadržajem ključne odredbe članka 31. kojim će Registar stvarnih vlasnika biti dostupan cjelokupnoj javnosti sa određenim relevantnim podacima koji mogu identificirati stvarne vlasnike. Ta će direktiva stupiti na snagu najvjerojatnije tijekom ove godine. To znači da će države članice EU imati dodatni rok, on je uobičajen 18 mjeseci da tu direktivu prenesu u svoj pravni poredak. Dakle RH će biti dužna po donošenju izmjena i dopuna direktive da u narednih maksimalno godinu i pol dana njen sadržaj prenese u svoj pravni poredak, dakle da izmijenimo postojeći zakon o kojem mi danas govorimo. Ali zašto čekati sljedeće dvije godine? U ovom trenutku, kolegice i kolege zastupnici, nama je potpuno jasno da će se Europska direktiva promijeniti, da će se to dogoditi ove godine, da u ovom trenutku je apsolutno nedvojbeno da će registar stvarnih vlasnika biti dostupan cjelokupnoj javnosti u svim državama članicama EU. Danas je dostupan u nekim država članicama koje nisu bile restriktivne poput RH. Kada to znamo, kada je to apsolutno neprijeporno dokazuje i glasovanje u Europskom parlamentu 19. travnja ove godine, dakle prije tjedan dana. Zbog čega odugovlačiti sa prijenosom onoga što je danas nesporno, da u naš zakon već danas ugradimo pravo cjelokupne javnosti civilnog sektora, medija, da imaju mogućnost dostupa do cjelokupnog registra javnih vlasnika naravno sa onim podacima koje i Europska direktiva smatra da mogu biti dostupni za cjelokupnu javnost. Ono što mi predlažemo i što smo predložili dakle kada smo ovaj zakon stavili u proceduru da ti podaci budu dostupni cjelokupnoj javnosti sada, donošenjem ovih izmjena i dopuna zakona koje predlažemo i da ne čekamo sljedećih dvije godine kako bi ti podaci bili dostupni. Dakle ono što predlažem jeste da zapravo danas implementiramo direktivu koja će biti donesena tijekom ove godine od Europskog parlamenta i Vijeća EU. Nema nikakvog razloga da i dalje budemo restriktivni, da otežemo sa tim procesom jer time šaljemo krivu poruku. Umjesto da ono što predlažemo ozakonimo sada, da krenemo sa procesom transparentnosti koji smo nažalost propustili učiniti prošle godine u listopadu kada smo donijeli ovaj zakon, da sada pošaljemo jednu dobru poruku, pozitivnu poruku, pogotovo na s obzirom na sva iskustva koja i mi imamo sa transparentnošću podataka, da omogućimo te podatke cjelokupnoj javnosti, da to učinimo sada odmah i da ne čekamo sljedeće dvije godine. U svome mišljenju i sama Vlada RH, pa i na nadležnim odborima je konstatiramo da ćemo mi to morati učiniti. Nesporno je da u tom smislu će biti izmijenjena direktiva EU. Pitanje je samo nekoliko mjeseci do donošenja te direktive i sljedećeg razdoblja od godinu i pol dana da se ta direktiva prenese u naš pravni poredak. Ali, ključno je pitanje zašto čekati slijedeće dvije godine kad znamo da ćemo to morati učiniti. To je jedino pitanje koje je zapravo relevantno danas pred zastupnicima Hrvatskog sabora. Mi smatramo da nema nikakvog razloga niti potrebe niti opravdanja u ovom smislu čekati slijedeće dvije godine da Registar stvarnih vlasnika bude dostupan cjelokupnoj javnosti. U tom smislu, nadamo se da će taj legitimni interes da Registar stvarnih vlasnika bude dostupan cjelokupnoj javnosti biti prepoznat i u Hrvatskom saboru i da će zastupnici glasovati za naš Prijedlog zakona.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje izazvalo je niz replika, gotovo cijeli vaš Klub se javio za replike, ali prije nego što krenemo na to, ja, dozvolite mi da svi pozdravimo učenike XIII gimnazije iz Zagreba koji su nam gore na galeriji. Za repliku se prvi javio poštovani Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, umjesto da nas pohvalite što je cijeli klub MOST-a prisutan ovdje u sabornici, vi praktički…
…/Upadica Reiner: Ja vas nisam pokudio, dapače/...
Znači, zašto problematizirati to da je Klub MOST-a dao niz replika na izlaganje. Mi želimo o ovom bitnom Zakonu raspravljati. Kolega nema u sabornici i zašto je problem da mi damo replike i da potenciramo ono što je bitno u ovom Zakonu?
…/Upadica Reiner: Ja nisam ni rekao da je to problem./…
Znači, dakle, radi se o važnoj izmjeni Zakona. Tražimo da Registar stvarnih vlasnika tvrtki bude javno dostupan javnosti. To je jako bitno zbog borbe protiv korupcije. Sjetimo se svih korupcijskih afera u RH. Jutros su kolege na Odboru za financije govorile o tome kako mi trebamo graditi institucije. Poštovani potpredsjedniče, institucije u RH su gradili upravo istraživački novinari koji su istraživali korupciju i upravo u tom smislu ide ovaj naš prijedlog da se otvori to istraživačkim novinarima, da se zajedno borimo protiv korupcije, da inzistiramo na transparentnosti što će ojačati institucije u samoj toj borbi. I to je upravo u interesu naših građana i u interesu naroda. Ovo je jako bitna tema i žalosno je da kolega ovdje u sabornici nema.
Nešto će valjda reći, nije bilo pitanja, ali izvolite kolega Podolnjak.
Kolega Grmoja, dobro je da ste spomenuli istraživačko novinarstvo. Mislim da sve zastupnike javnost valja podsjetiti da je velika afera oko „Panama papers“ kojima su razotkriveni mnogi skriveni vlasnici, pa među njima i vrlo ugledne osobe u mnogim državama razotkrivene objavom tih podataka u nizu medijskih novina i dakle, poznate su novine koje su u Europi i Americi objavile te podatke i upravo je ta činjenica pokazala snagu i utjecaj istraživačkog novinarstva da te podatke da u javnosti. Ti podaci su bili provjereni i ono što je vrlo zanimljivo je da su oni sinhronizirano objavljeni u više različitih novina, kako ne bi samo jedne novine bile izložene eventualno opasnosti tužbi i upravo taj slučaj je doprinio izmjeni Direktive o kojoj mi danas govorimo.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marka Sladoljeva. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Podolnjak, govorili ste o Registru stvarnih vlasnika tvrtki. Ja bi se osvrnuo na jedan segment koji niste istakli u raspravi, a koji je po meni jako bitan, a to je transparentnost i zapravo našeg Izbornog zakona. Mi možemo imati teoretski tvrtku koja je donirala nekoj političkoj stranci, a mi ne znamo tko je stvarni vlasnik te tvrtke, a iza te donacije se krije neki interes. Dakle, ovaj Zakon donosi i na neki način transparentnost i naših izbora i možda je jedan od razloga što se ne donosi sada, možda su prijevremeni izbori, pa da bi neke donacije bile dakle, na neki način zamagljene jer nakon dvije godine ćemo morati donijeti Registar stvarnih vlasnika tvrtki.
Odgovor na repliku poštovanog zastupnika Podolonjaka.
Apsolutno ste u pravu i upravo je to jedna od ključnih namjera i donošenja ovog Zakona zato što kroz podatke koji će biti dostupni, a oni su vrlo značajni, dakle, da ponovimo, podaci koji će biti dostupni su ime i prezime stvarnoga vlasnika, država prebivališta ili boravišta, mjesec i godina rođenja, državljanstvo i priroda i opseg stvarnoga vlasništva. Na temelju tih podataka doista se može identificirati stvarni vlasnik koji sada može biti prikriven iza pojedinih računa, skrbničkih računa, trustova itd. I to smatramo izuzetno važnim i u ove svrhe koje ste spomenuli.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Vlada je dala negativno mišljenje jer želi da ostane zatvoren Registar stvarnih vlasnika. Oni žele, kao što je naš kolega bivši Ljubo Ćesić-Rojs rekao, „Ko je jamio – jamio je“. Oni žele da ostane zatvoren Registar, oni žele da Direktive koje će biti primijenjene i za koje će glasati svi zastupnici u parlamentu sa strane HDZ-a i koji su glasali u parlamentu o ovome Zakonu, sad ne žele ovdje u Hrvatskoj. Čega se boje? Transparentnosti? Čega se boje? Da ljudi znadu tko je vlasnik, da narod zna tko je jamio? Isključivo je jedini razlog, profesore Podolnjak, što oni čuvaju Registar jer Registar je oni koji su većinom ukrali ono što je narod godinama stvarao u pljački, privatizaciji, ratnom profiterstvu. To je jedini interes jer je nerazumno da sad je prazna sabornica, kad govorimo o ključnom problemu u RH, a to je korupcija. I mala izmjena bi riješila jednim djelom mogućnost da javnost vidi transparentno… [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovani zastupnik Robert Podolnjak.
Poštovani kolega Bulj, meni je žao što se zapravo nitko u ime Vlade nije očitovao o našem zakonskom prijedlogu. Na odboru je bilo takvih očitovanja ali sada ovdje u Hrvatskom saboru, Vlada je izbjegla javnosti reći zbog čega odbija prijedlog za koji je potpuno svjesna da je već prihvaćen u Europskom Parlamentu, da je prihvaćen na razini dogovora Vijeća EU-a, dakle gdje dolazi i ministar iz Vlade RH i da je to zapravo nešto što ćemo mi vrlo brzo morati prenijeti u naš pravni poredak. I uvijek vraćam se na ključno pitanje na koje Vlada zapravo ne želi odgovoriti i zato nema njenog predstavnika ovdje. Zašto čekati još dvije godine da se objavi cjelokupnoj javnosti Registar stvarnih vlasnika?
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Panenića.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Podolnjak, jedno od ključnih pitanja koja bi također trebalo otvoriti je pitanje stvarnoga vlasništva, onoga pretežitoga koji određuje tko ima većinu i u našoj najvažnijoj nacionalnoj kompaniji INA-i. Ako gledamo tri skrbnička računa, među 10 najvećih dioničara, onda vidim da ti skrbnički računi određuju ono što zapravo provodi trenutno MOL a to je da konsolidirano upravlja sa poslovanjem INA-e i da može upravljati i sa poslovnim rezultatima, od onih da budu skroz negativni do onih da budu skroz pozitivni. Prema tome, to im omogućuje taj. A drugo ono što je još bitnije, iza tih skrbničkih računa ne znamo tko treba platiti porez na dohodak kod dividende, tko su ti ljudi, dal' su prikriveni ljudi koji bi trebali u Hrvatskoj biti oporezovani. Ja sumnjam da upravo ne samo da je povezano sa mađarskim interesom nego je povezano sa utajom poreza. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Podolnjaka.
Kolega Panenić, vi ste istaknuli samo jedan primjer ali slikovito ste naveli primjer koji je sasvim sigurno svim građanima RH vrlo značajan, radi se o velikoj kompaniji, neću reći nacionalnoj jer ona već u velikom djelu nije naša hrvatska nacionalna kompanija ali je izuzetno važna i sve što ste naveli je točno. Mi zapravo ne znamo, tj. javnost ne zna tko se krije kao stvarni vlasnik iza pojedinih skrbničkih računa i ne samo jedne kompanije koju ste spomenuli, nego svim ostalima. Danas imate u mnogima slučajevima nažalost skrbničke račune za koje javnost ne zna tko u stvarnosti stoji i tko su stvarni vlasnici. I kada se ovaj zakon donese a donijet će se prije ili kasnije, samo što mi želimo prije, točno se zna i ovi podaci bit će javni.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Ines Strenja-Linić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa zapravo da kažem zašto je bilo potrebno ovakav zakon i predložiti, pa tražim i komentar. Još jednom je zapravo u raspravi kad je donošen taj zakon prvenstveno se ukazivalo da nije na neki način dobro reguliran Registar stvarnih vlasnika, ispalo je da imamo jedan od najrestriktivnijih zakona u EU-u što se tiče ovog područja. Ali oni koji malo pozornije prate znat će da je u svijetu razvijena cijela industrija vezana uz tzv. skrbničke račune, nominalne vlasnike, nominalne direktore te izbjegavanje poreza i skrivanje bogatstva po kojekakvim poreznim oazama, to znamo. Cijela ta industrija koristi se i za nelegalno stečene imovine i financiranje terorizma. I to znamo, ali iako sa terorizmom srećom nemamo toliko puno iskustva, u pranju smo nelegalno stečenih prihoda i skrivanje imovine vjerojatno među najnaprednijima u svijetu. Podsjećam da ni promjene Ustava nisu taj problem riješile i ostalo nam je kao što već rekli, ostalo je ono kako je rekao Rojs, „Tko je jamio, jamio“, i zato je bilo potrebno predložiti ovak zakon ali recite, što mislite kakav efekt će imati i što će biti ukoliko ovaj zakon ne bude donesen? Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Podolnjak.
Poštovana kolegice, ako ovaj zakon ne bude donesen sada, imat ćemo nažalost i nadalje netransparentnost i naša javnost neće znati tko su nam stvarni vlasnici jer neće biti dostupan registar. Dakle, nažalost mi ćemo još slijedećih možda nekoliko godina biti uskraćeni da znamo tko su stvarni vlasnici tvrtki. Nažalost nama je poznato da nam Vlada RH kada prenosi direktive EU-a u naš pravni poredak, obično čeka zadnji trenutak. Ono kad već prijete nekakve sankcije i financijski kazne za ako propustimo rokove i tako možemo očekivati ako se ne prihvati zakon koji predlažemo, da će Vlada iskoristiti maksimalni prostor za utezanje i da će taj registar biti nedostupan 2 pa možda i nešto više od 2 godine.
I zadnja replika je poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega, evo samo dvije stvari. Spominjete stalno mogućnost pristupa samom registru. One na koji se odnosi na ovaj zakon i koje trebaju sprečavati pranje novca i financiranja terorizma, imaju neograničen pristup, ostali moraju imati određeni opravdani razlog. I drugo, kao pravnik jel' mudro sada implementirati i mijenjati jednu stvar u zakonu po novoj direktivi za koju imate neka saznanja ili pričekati, izmijeniti 10 stvari koje će donijeti nova direktiva? Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Podolnjaka.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, direktiva koja je u postupku promjene iz 2015. sadrži jako veliki broj promjena. Dakle, kada ako je pogledate, vidjet ćete da u njoj se mijenja veliki broj članaka te direktive koje su naravno važne. Međutim nama je bilo posebno važno, barem ovaj dio oko transparentnosti javnosti Registra stvarnih vlasnika, dakle da interveniramo u taj jedan mali segment, ali izuzetno važan, zato što to smo propustili učiniti prošle godine. Za ostatak djela direktive koji će se mijenjati, to možemo učiniti i naknadno kad direktiva stupi na snagu, ali naše je uvjerenje da transparentnost registra jeste taj prioritet koji treba hitno regulirati, a ne čekati dvije godine. Hvala.
Hvala lijepa. Vidimo sam da je kolega Bulj digao povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen poslovnik?
Povrijeđen je članak 187. provođenje opće rasprave o zakonu jel ovdje ne vidimo onoga tko je dao mišljene na ovaj zakon, a to je Vlada RH. Samo nam i to potvrđuje predsjedavajući, da po prvi put nema predstavnika Vlade koji su dali negativno mišljenje na ovaj zakon za koji su Europarlamentarci iz HDZ-a glasali i vladajućoj većini. To točno govori o tome koliko je bitan ovaj zakon. Hvala lijepo.
Dakle procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik jer Poslovnik ne traži da bude prisutan predstavnik Vlade, ako nije predlagatelj. Mora biti predlagatelj ovdje i to je, vi jeste ovdje, ali treba biti mišljenje, mišljenje ste svi dobili, ali ne treba biti prisutan predstavnik Vlade. Ako mislite da je povrijeđen Poslovnik, ja vas molim da onda u tom smislu se obratite Ustavu za, Odboru za ustav Poslovnik i politički sustav pa da odbor definitivno onda da svoj stav i mišljenje jer vidim da se to pojavilo i prije nekog vremena u jednoj prilici, prije jedno čini mi se 2, 3 tjedna takva nekakva dvojba sa puno više strasti nego sada, srećom sad strasti nije bilo tolko, ali ako mislite da ima takve dvojbe, ja vas molim da uputite odboru upit pa da odbor definitivno da svoj stav pa da onda znamo točno kakva je praksa. Hvala lijepa.
A bilo bi, ako mogu sekund.
Ne, ne, vi ćete uputit ili nećete uputiti to odboru.
Samo kratko. U najmanju ruku od Vlade u odnosu prema ovom tijelu
[[Upadica Reiner: Kolega Bulj, ne možete komentirati to.]] Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani podpredsjedniče. Kolegice i kolege. Evo kao što je kolega Podolnjak rekao, klub MOST-a je uputio 27. veljače ove godine u zakonodavni postupak Prijedlog zakona o izmjenama i dopuna Zakona o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma i ovaj naš prijedlog je odgovor na zakon koji je donesen u listopadu 2017. godine kada smo uostalom predlagali i amandmane da se Registar stvarnih vlasnika tvrtki da bude javno dostupan kako bismo ojačali borbu protiv korupcije, kako bismo ojačali borbu za transparentnost, što je uostalom i glavna odlika MOST-a kao političke opcije koja je 2 puta odustala od pozicija, upravo zato što se borila protiv korupcije i što je zahtijevala veću transparentnost. Jutros su kolege na Odboru za financije govorile o tome kako trebamo jačati institucije, to je nešto s čime se svi slažemo, ali podsjećam ponovo, kao što sam rekao u replici, institucije u RH su se gradile i jačale tako što su, možda najveće afere koje su se događale u javnom životu, do njih se došlo upravo zahvaljujući istraživačkom novinarstvu. Kada bismo mi Registar stvarnih vlasnika tvrtki učinili dostupnim široj javnosti, učinili dostupnim istraživačkim novinarima, sigurno bi se mnoge afere razotkrile, što bi u konačnici natjeralo institucije u RH na snažniju borbu protiv korupcije. Znači, mi tražimo objavu registra na internetu, podaci moraju biti objavljeni u strojno čitljivom obliku da bi se mogli lako skidati i obrađivati i moraju biti dostupni bez naknade, što znači besplatno. Ono što treba ovdje reći, povjerenica za informiranje je dala mišljenje na ovaj naš prijedlog, to mišljenje je pozitivno, dala je čak i određene prijedloge koje smo mi implementirali u ovaj naš prijedlog zakona. Znači povjerenica za informiranje je dala pozitivno mišljenje, dala nekakve prijedloge kako zakon unaprijediti, mi smo to uvažili i implementirali. Koja je svrha ovog našeg prijedloga? Svima je jasno da iza svake tvrtke, zaklade ili druge pravne osobe stoji neka fizička osoba, čovjek koji ostvaruje presudan utjecaj i ima koristi od djelovanja te pravne osobe. Često je to lanac i koloplet udjela u pravnim osobama, on je toliko dug i zamršen da je nemoguće identificirat imenom i prezimenom ljude koji ostvaruju presudan utjecaj i donose odluke. To su ti stvarni vlasnici koji se nerijetko kriju iza nekakvih zastupnika i odvjetnika. U takvoj situaciji, sasvim moguće da iza neke tvrtke koja posluje npr. s državom i s njom ima unosne ugovore, da se iza te tvrtke kriju interesi nekog određenog političara. Govorimo dakle o sukobu interesa. Takva su iskustva i u drugim zemljama pa možete zamisliti koliko se toga kod nas u Hrvatskoj uspjelo prikriti. Trenutno je ovaj naš registar zatvoren i za javnost i za novinare. Zakonske odredbe o dostupnosti podataka iz registra toliko su rigidno napisane da onemogućuju čak i novinarima da do njih dođu. U tom kontekstu, iskustvo nam pokazuje da je pristup tim podacima za novinare nešto što ih može onemogućiti da otkriju najveće afere pranja novca, financiranja organiziranog kriminaliteta i terorizma ili ono što je puno bitnije jer se time ne bave ove institucije koje se bave pranjem novca i financiranjem terorizma znači sukoba interesa i to je ono na čemu mi inzistiramo. Inzistiramo na transparentnosti kako bismo suzbijali sukob interesa, a u konačnici onda i samu korupciju. Budimo iskreni i to je ono što ponovno ponavljam, sve velike afere kod nas ili drugdje otvaraju se i rješavaju tek ako ih novinari otkriju i ako se stvori pritisak javnosti, tek tada. Ovaj javno dostupni registar je vin vin situacija za sve, novinari imaju pristup i rade svoj posao, policija u novinarima ima dodatni resurs otkrivanja kaznenih djela, društvo ima korist posebice u pogledu prevencije ovih opasnih pojava. U tom smislu treba podsjetiti kako je ministar policije gospodin Božinović nedavno istaknuo kako će MUP i druga državna tijela preventivno djelovati na području suzbijanja organiziranog kriminaliteta. Ono što je naš prijedlog u duhu ove izjave ministra Božinovića, neka Vlada kao prvi korak u toj prevenciji otvori ovaj registar stvarnih vlasnika pravnih osoba u RH. Naši argumenti su toliko jaki da i prema važećoj direktivi EU mnoge države su ovaj registar učinili javno dostupnima i to ja bih rekao najrazvijenije države EU, od skandinavskih zemalja, Velike Britanije, Nizozemske pa i naša susjedna Slovenija je tu puno, puno otvorenija nego što smo mi odnosno što je naša Vlada napravila. A ovo što je rekao profesor POdolnjak, zamislite imamo situaciju da je prije tjedan dana ili nešto više u Europskom parlamentu u prvom čitanju prošla nova direktiva koja ide upravo u ovom smjeru otvaranja tog registra stvarnih vlasnika tvrtki. I što ćemo mi čekati kada je cijela Europa krenula u tom smjeru mi ćemo čekati da oni direktivu donesu i onda ćemo mi dvije godine to implementirati. Umjesto da budemo predvodnici u borbi protiv korupcije u inzistiranju na transparentnosti u EU. Kada premijera Plenkovića stisnu iz Bruxellesa oko nekih stvari koje su potpuno nevažne za hrvatsko društvo, tada on jako brzo reagira, ali kada treba inzistirati na borbi protiv korupcije na transparentnosti kada treba pokrenuti tu borbu u Hrvatskoj, a znamo da je to rak rana hrvatskog društva da je uostalom to i rak rana najbrojnije političke grupacije u hrvatskom Parlamentu HDZ-a e tada su sve ručne kočnice potegnute. Tada premijer Plenković ne želi biti lider u EU. To je nešto što je za nas neobjašnjivo što mi nikako ne možemo shvatiti odnosno možemo shvatiti ako uzmemo u obzir činjenicu da HDZ i njeno vodstvo gleda isključivo partikularne interese njihove i njihovih članova koji su pod optužbama za korupciju ili kojima se može dogoditi nakon objave ovog registra stvarnih vlasnika tvrtki da dođu pod takve optužbe, da oni onda ne žele ići u tom smjeru. Ako je to razlog, to pokazuje da interesi građana i interesi ovog društva, interesi države nisu na prvom mjestu onima koji vode ovu zemlju, nama će uvijek biti na prvom mjestu. Pokazali smo i pokazivat ćemo dalje i ovim i budućim zakonskim inicijativama da ćemo biti predvodnici te borbe protiv korupcije inzistiranja na transparentnosti u hrvatskom društvu. Upravo smo i nastali kao odgovor na tu korupciju koja je zahvatila sve segmente hrvatskog društva od lokalnih razina gdje smo nastajali do ove nacionalne razine na koju smo se uključili i u toj borbi mi se nećemo dati zaustaviti. A meni je bilo ja moram priznati neugodno jutros na Odboru za financije koliko tanki i šuplji su bili argumenti vladajućih jer niti jedan argument protiv ovog prijedloga zakona nije iznesen, govorilo se o tome kolegica Perić je govorila i gotovo da je zaplakala, to je bilo dirljivo kako su otvorene naše kartice imovinske nas političara, pa da to nije uvijek najbolje rješenje, da mi trebamo paziti što sve javno objavljujemo. Zašto bismo paziti? Pa upravo je to argument, ako su i političarima otvorene imovinske kartice onda neka budu i otvoren registar stvarnih vlasnika tvrtki, to nam je upravo dodatni. Vi ste zapravo argumentirali u korist ovog prijedloga zakona i niti jedan argument osim da je u tijeku taj zakonodavni proces u EU da treba ići u nekakve cjelovite izmjene, mi to stalno slušamo. To slušamo i oko Ovršnog zakona, trebamo ići u cjelovite izmjene, a ljudi nemaju vremena čekat. Borba protiv korupcije ne trpi odlaganje, isto kao što borba za naše blokirane i ovršene građane ne trpi odlaganje. Nemamo mi kad čekati da se vi sjetite da to treba implementirati ili da vam neko iz Bruxellesa naredi da to trebate napraviti. Mi nemamo vremena. Hrvatskom narodu je dosta korupcije, dosta im je korumpiranih političara, dosta im je korumpiranih gospodarstvenika i poduzetnika, ali to ne znači da su svi takvi i trebamo poticati zdravo poduzetništvo, poticati zdrave gospodarstvenike, ali oni poput nekih o kojima smo mjesecima ovdje u Hrvatskom saboru govorili kojima ste vi držali ljestve, a sad ih se odričete, koji su vam postavljali ministre državne tajnike, pomoćnike u ministarstvima s takvim ase mi želimo obračunati. I ponovno vam kažem nećete nas zaustaviti, argumenti su vam tanki, a hrvatski narod neće i ne želi više trpjeti bilo kakvo odlaganje i nekakvo čekanje nekih drugih vremena za borbu protiv korupcije, za inzistiranje na transparentnosti, za rješavanje svih problema hrvatskoga društva. Hvala.
Zahvaljujem. Nemamo replika. Idemo na drugu raspravu, to je Klub zastupnika HDZ-a, poštovana Dragica Roščić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Mi danas ovdje raspravljamo o Prijedlog zakona u prvom čitanju, o izmjenama i dopunama zakona, a sad me molim vas dobro poslušajte, pogotovo predstavnici iz MOST-a, o sprečavanju pranja novca i financiranju terorizma. Ja neću reć da ste vi malo zalutali u ovaj zakon, ali neke konstatacije su zalutale. Zašto? Jer u ovoj raspravi vi ste ocijenili da je na Odboru za financije bila tanka i šuplja. Ali evo sada narod sluša, građani slušaju pa neka oni sami ocijene jel ovo što se priča ispred Kluba HDZ-a tanko i šuplje. Vas su imali prilike čuti. Znači Zakon je o sprečavanju pranja novca i financiranju terorizma. Vi ste ovdje stalno ponavljali da ovim prijedlogom izmjene i dopuna zakona želite otkriti afere, stalno ste ponavljali riječ afere, afere, političari, istraživački novinari. I smatram da je to jako korisno da se u našem društvu otkriju afere, ali cilj ovome zakonu je sprečavanju pranja novca i financiranje terorizma. I time se bave ozbiljne institucije. Ja vam sada želim pročitat koji su argumenti bili da Vlada RH donese zakon, odnosno usvoji direktivu u ovom obliku. I podsjećam vas da je postojeće rješenje koje smo usvojili u listopadu 2017. godine u potpunosti, odnosno u cijelosti usklađeno sa direktivom EU. Znači Vlada, između ostalih mišljenja se vodila mišljenjem pravne službe, Vijeća EU 15655/16 koja nam govori da veza između javnog pristupa informacijama o stvarnom vlasništvu i učinkovitog izvršenja borbe protiv pranja novca nije utvrđena. Možda bi ovaj pristup ovom registru mogao povećati otkrivanje nekakvih afera, ali je nama cilj u ovome zakonu što njegov naziv govori da mi spriječimo pranje novca i financiranje terorizma. Ovo mišljenje također govori da treba isključiti prepuštanje općoj javnosti da se brine o zadaćama provedbe zakona, s obzirom na tematiku i predmet ovog zakona i da taj zakon trebaju provoditi nadležna tijela. To je ministarstvo, nadležna služba Ministarstva financija, Hrvatska narodna banka, Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga, Ministarstvo nadležno za unutarnje poslove, Državno odvjetništvo RH, Sigurnosno obavještajna agencija itd. Ja podsjećam da, i to stalno, zabrinjavaju me načini razgovora u ovom Saboru, zabrinjavaju me načini i kako se u medijima raspravlja o nekim temama da mi imamo trodiobu vlasti i da Sabor i zakonodavna vlast ne može bit i sud i izvršna vlast i sve ostalo. Zabrinulo me, nema sad predstavnika oporbe ispred kluba SDP-a što je on jedan put kad sam ga tu upozorila, rekao da je ovo politički sud. Mi smo političke sudove ostavili u nekom ranijem sistemu. I ono što se provlači, što ozbiljne institucije kažu da ugrožava ljudska prava je upravo to što se medijski prostor pretvara u sudnicu i što vi ovdje iznosite stvari za koje ne možete, ne morate imati dokaz, spominjete ih, govorite ih i to ima svoje prednosti, ali moramo zaboravit da ćemo mi ovdje donosit presude na temelju nekakvih govora, argumenata koji nisu potkrijepljeni dokazima. tako isto želim reći da ste ovdje iznijeli da najrazvijenije države EU su izabrali rješenja da je registar dostupan svima, najrazvijenije pa ste nabrojali Sloveniju. Ali isto tako i Skandinavske zemlje Nizozemsku. Ali mogli ste isto tako nabrojati, to ću ja naravno, moja je dužnost da ja argumentiram ono suprotno, Njemačku i Francusku, mogli ste nabrojat Austriju i Irsku koje su donijele upravo ovakvo rješenje kao mi. Ako ćemo biti argumentirani, moramo navest i one koji su donijeli suprotna rješenja i one koji su donijeli ista rješenja. Ocijeniti samo da su to najrazvijenije zemlje, hoćete reć da Francuska i Njemačka nisu jedne od najrazvijenijih zemlja i da njih nije briga da spriječe terorizma u svojim državama? Mislim da to nema smisla. Tako da, isto tako ste donili ocjenu da raspravljalo o novoj direktivi, odnosno da se na ovu tematiku već donosi direktiva na razini EU gdje će bit ovaj registar slobodan jel Europa ide naprid pa zašto mi ne bismo prednjačili. Ja vas podsjećam da rasprava o ovoj direktivi na razini EU s ovom tematikom se pojavila radi jednog novog problema, a to su kripto valute i digitalne valute. Da je ono prošlo u prvom čitanju, donosit sad konstatacija da Europa već ide otvarat registar, to je jedan mali dio i moram primjetit da se manipulira javnošću. Znači svi smo svjesni sad problema koji se pojavio oko digitalnih valuta i činjenica je da je to glavna tema mijenjanja ove direktive, koja će imati vakacio legis od 18 mjeseci, hoćemo li sad sporadično mijenjat nekakve dijelove i ocijenit da mi tu trebamo prednjačit u ovom smislu i prodavati ovdje priču javnosti da zbog toga se sad sve mijenja, a mi ne znam, ne želimo bit prvi da ponesemo titulu kako smo mi prvi napravili te izmjene. Znači prošlo je prvo čitanje. Tako da ne bi se složila. Isto tako, klub HDZ-a smatra, i to smo naglasili na Odboru za financije, da bilo bi dobro otvoriti sve javnosti, dat sve podatke svakome, ali onda bi morali smatrati i da svi pojedinci u javnosti žele sve najbolje. A mislim da to ne možemo i zbog toga mi imamo ovakva stav i vi imate pravo na suprotan, javnost neka procijeni. Ali nemojte mi ovdje za govornicom ocjenjivat da su naše rasprave šuplje, ako dolazin nakon vas i onda ću i ja iznijet svoje rasprave i svoje argumente. Mislim možete, ali, evo ovdje imam priliku pa da pozovem javnost da razmisli o ovim argumentima koje smo mi rekli. Moram zaključiti da u ime Kluba HDZ-a da ćemo biti protiv ovog Prijedloga izmjena i dopuna ovog Zakona. Hvala.
Zahvaljujem. U ime predlagatelja, 5-minutno izlaganje poštovani kolega Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Sve što sam rekao, iza toga stojim. Argumentacija je bila jako tanka. Govorilo se o imovinskim karticama saborskih zastupnika, a upravo to što je izneseno kao argument za, odnosno protiv ovog Zakona bi trebalo onda, jedan kolega je iznio, kolega Lalovac na tom Odboru, da je upravo to argument da ovaj Registar treba učiniti javno dostupnim kad su već javno dostupne i imovinske kartice određenih političara. Onda je vaš kolega iz stranke, Milošević, ovako mogli bismo reći da se s time složio i rekao da je ovo što mi predlažemo i dobro, da bi možda trebalo ići u ovom smjeru, ali da se on boji ovih zemalja koje ne pripadaju krugu liberalne demokracije, koje bi mogle onda te podatke na nekakav način zloupotrijebiti. Onda sam mu ja replicirao da te zemlje imaju i nekakve druge metode kako doći do određenih podataka ako ih žele na takav način koristiti, ali da to nije razlog da mi ne idemo u otvaranje ovog Registra i da ne idemo u tu borbu protiv korupcije, inzistiranje na transparentnosti. Kada govorite o tome da sam ja spominjao Sloveniju, ja sam spomenuo Sloveniju kao susjednu zemlju, a spominjao sam skandinavske zemlje, Veliku Britaniju i Nizozemsku kao zemlje koje su već sada po ovoj Direktivi to učinile javno dostupnim, a da se u ovom trenutku odvija zakonodavni proces u Europskom parlamentu kojim se ide, i to vi ne možete negirati, to je činjenica, ide u smjeru da ovaj Registar bude javno dostupan, što znači da onda i te zemlje na koje se vi pozivate su također se složile da se ide u tom smjeru. Ja vama postavljam pitanje, i vama i kolegama iz vladajuće strukture, zbog čega je hrvatska Vlada se odlučila na taj najrestriktivniji mogući pristup? Koji je razlog tome? I kada govorimo o tome da je ovaj Zakon orijentiran na sprečavanje i pranje novca i borbu protiv terorizma, to ne znači da ako mi unutar ovog Zakona otvorimo taj Registar, da on neće pomoći i kod drugih slučajeva. Da neće pomoći kod borbe protiv sukoba interesa, protiv moguće korupcije. Pa nema zakon znači, ako mu je nešto primarna funkcija, ne mora značiti da taj Zakon nema reperkusije i na određena druga područja. Pa valjda kolegice vam je to jasno. Tako da, ono što sam rekao, to stoji. Ja sam bio jako nezadovoljan argumentacijom vas iz vladajuće stranke. Uostalom, ako ste bili prisutni, a bili ste prisutni na Odboru, vanjski član Odbora, jedan poznati hrvatski ekonomist nema razloga da čovjeka ovdje sada spominjemo, rekao da mu baš nije najjasnije zašto smo išli u tom smjeru i pitao, ima li država koje su išle to regulirati ovako puno slobodnije, što je iz njegove rasprave bilo očito da smatra da je ovo korak u dobrom smjeru i nitko nije rekao da ovo što mi predlažemo nije dobro, nego da treba to mijenjati cjelokupno, uvijek iste formulacije. I smatram da nema nikakvog razloga, ako je EU i sve ove države na koje ste se vi pozvali, krenule u tom smjeru, a da već jedan dobar dio najnaprednijih država Europe ima to na takav način regulirano, zašto bismo mi čekali onda takvu Direktivu, zašto RH ne bi, ne bila prva, kao što ste vi rekli jer već su neke zemlje, a ja sam ih nabrojao, to napravile, zašto ne bi RH bila među onima koji su to na takav način uredili. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo repliku, odnosno 3 replike. Prva je na redu poštovana kolegica Roščić. Izvolite.
Zahvaljujem. Drago mi je da ste mi priliku da nadopunim svoju raspravu jer kad ste vi krenuli, za razliku od kolege Podolnjaka, ostavlja se dojam, bar meni, pa možda i građanima kojim se ostavlja takav dojam da je ovaj Zakon napravljen da bi bilo nešto dostupno od podataka političara, a sad ste ovdje i sami rekli da preko imovinske kartice ti podaci su dostupni i da se ovo odnosi na gospodarstvenike. Isto tako bih vas pozvala kada pričamo o „oni EU“, mi svi smo u EU. Nema oni u EU, a Hrvatska je, mislim Hrvatska je član EU pa ta konstatacija bila je na Odboru, mislim da bi bilo dobro da se nekako integriramo i osjećamo kao dio EU. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Kolegice, vi ili ne znam u čemu je problem. Znači, ja mislim da sam bio jasan. Vi sad nešto pokušavate se tu izvlačiti. Znači, ja sam govorio o tome da je kolegica i kolege na Odboru govorile o imovinskim karticama političara, a ne ja i da su to naveli kao argument znači, da se to možda nije u svim slučajevima pokazalo kao najbolje i propitivali su je li dobro da određene informacije budu javno dostupne svima. Ja smatram da trebaju biti i imovinske kartice političara, ali i ovaj Registar stvarnih vlasnika tvrtki. To nije moja argumentacija, to je vaša argumentacija za koju ja mislim da je jako tanka i da ne stoji. Znači, ne može netko tvrditi da nije dobro da postoji uvid u imovinske kartice političara kako bi se vidjelo jesu li oni tijekom svog bavljenja politikom ostvarili nekakvu ne pripadajuću financijsku korist koju nisu mogli ostvariti kroz svoje redovne plaće i primanja koja imamo. Vi smatrate da to nije dobro, a ja smatram da je dobro da budu objavljene imovinske kartice političara.
Hvala. Hvala kolega. Idemo dalje. Sada je na redu poštovani kolega Batinić. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Kad ste govorili, kolega Grmoja, kao alternativnu mogućnost ugradnje odnosno prihvaćanja ovog Prijedloga zakona da bi se moglo otkrivati i neke druge afere vezano za vlasništvo. Međutim, tu moramo imati na umu da vlasnička struktura u principu u trgovačkim društvima nije ta koja je upravljačka, koja vodi tvrtke. To je jedna stvar. Druga stvar, ono što mi je, a uvodno je kazao kolega Podolnjak u ime predlagatelja i tu čitam, u javnom savjetovanju u nacrtu nije zaprimljena ni jedna primjedba, prijedlog ili mišljenje. Očito taj Zakon nije naišao na interes javnosti, bilo je za očekivati, pošto ste tu spominjali istraživačko novinarstvo da će biti makar s te strane, pa stoga smatram možda jednostavno ili nije dovoljno [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Hvala.
Odgovor, izvolite.
Poštovani kolega, mi smo ovaj zakon uputili u javnu raspravu. Dobili smo mišljenje i to je jako bitno naglasiti povjerenice za informiranje koja se jako pozitivno izrazila o ovom našem prijedlogu, dala je čak i određene amandmane, ajmo tako reći koje smo mi implementirali u ovaj zakonski prijedlog. I ono što se pokazuje sada kroz ovu raspravu, nešto je pokušala izbjeći raspravu kolegica Dragica Roščić, na kraju se pokazalo da su ti argumenti jako tanki kao što sam i tvrdio. Ti argumenti da imovinske kartice političara ne trebaju biti javno objavljene. Mene žalosti da takav stav ima mlada kolegica i da ne smatra da da je potrebna transparentnost i u hrvatskoj politici i u hrvatskom društvu općenito. Znači to je ono što je žalosno, da oni standardi već koji su postavljeni da mi te standarde ne pozdravljamo i da ne inzistiramo na još većim standardima u smjeru u kojem idu određene europske zemlje.
Poštovani kolega Kirin, izvolite, sada ste vi na redu.
Poštovani predsjedniče Sabora, uvaženi kolega Grmoja. Da li ste sva svoja razmišljanja, sva svoja pitanja mogli sublimirati u jedan zakon, Zakon o podrijetlu ispitivanja imovine?
Odgovor na repliku, izvolite.
Kolega Kirin, evo vi ste dio vladajuće većine, ja da bih uputio bilo kakav zakon u proceduru prvo se trebam dogovoriti sa kolegama, ne samo da ga trebam napisati, nego se prvo trebam dogovoriti sa kolegama iz oporbe da mi daju potpise. Pa evo, neka vladajuća većina predloži takav zakon, budite sigurni da ćete moju ruku imati a ja znam sigurno tko zbog tog zakona neće biti u problemu a tko bi mogao biti.
Došli smo do kraja s replikama. Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika HNS-a i poštovana kolegice Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Pa evo, kao što smo čuli danas bi trebali raspravljati o dopunama Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranju terorizma koji smo donijeli u 10.-tom mjesecu prošle godine i o kojem smo stvarno dosta raspravljali. Međutim, danas u ime predlagatelja kojim predlaže promjenu samo jednog članka, slušamo tu bombastične izjave što će se dogoditi ako se ovaj zakon ne donese, mi imamo rigidan zakon, mi imamo zakon koji zabranjuje pravo na pristup informacijama, ma neće se dogoditi ništa. Mi nemamo zakon koji zabranjuje pravo na pristup informacijama i sva nadležna državna tijela imaju potpuni uvid u registar stvarnih vlasnika. Uz to ne samo nadležna državna tijela nego i svi oni koji dokažu opravdani pravni interes. Tu sad pričamo da nismo dobro preveli da se ovdje radi o legitimnom interesu, a mi smo preveli kao opravdani pravni interes. Nedvojbeno je da vlasništvo i pravo na pristup tim informacijama mora biti dostupno onima koji su zainteresirani za to i kojima je potrebno. Prije svega kada ovdje smo govorili, govorili smo o pranju novca i financiranju terorizma. Dakle to je zakon koji se odnosi na taj segment. I imamo pravo na pristup tim informacijama. Govorili smo kako je najrigidniji naš zakon a najčešće se upravo uspoređujemo sa Njemačkom, Austrijom, Francuskom, Češkom, tim razvijenim zemljama. Osim što je naš potpuno isti kao u Njemačkoj, u Francuskoj je daleko restriktivniji. Dakle nije da je naš rigidan kao što je tu nekoliko puta bilo napomenuto. Činjenica je da ima zemalja u Europi koje dopuštaju potpuni uvid i imaju otvoren registar stvarnih vlasnika za sve. Mi načelno nismo protiv ove izmjene, nismo protiv otvorenosti registra za sve. Međutim kao što smo čuli radi se ovdje o izmjeni jednog članka. Naš zakon je inače usklađen i sa 4.-tom direktivom i sve smjernice su unesene i prenesene u naš zakon koji smo donijeli u listopadu 2017. Točno je i da je EU raspravljala o izmjeni zakona, odnosno izmjeni ove direktive i da će se donijeti ta 5.-ta direktiva prije svega zbog bitnih promjena na tržištu i veće sigurnosti kod pranja novca, govorili smo tu o kripto valuti, ima tu još mnogih izmjena koje će sigurno biti potrebno primijeniti. A često se volimo i pozivati na pravnu sigurnost i kako česta izmjena zakona nije dobra. I tu se slažemo i to u potpunosti podržavamo. Naime, od postojanja RH ovo je bila 3.-ća izmjena zakona koju smo donesli u listopadu 2017. godine i smatramo da se neće ništa bitno dogoditi u narednim mjesecima kada će biti donijeta i ta 5.-ta direktiva i da vidimo što sve treba promijeniti i što sve treba s time uskladiti kako bi mogli donijeti taj novi zakon ili Izmjene i dopune tog Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranju terorizma. Samo zbog toga ne možemo dati podršku ovom zakonu, odnosno ovoj izmjeni. A inače naša stranka je uvijek bila za transparentnost, uvijek je bila za podržavanje dobrih stvari bez obzira od koga one dolazile. Velim, samo me malo smeta taj nastup ako to sada ne podržite biti će smak svijeta, ma neće, nego mi imamo određeni pristup, imamo u taj Registar stvarnih vlasnika stvarnu mogućnost uvida svih onih zainteresiranih, svih onih koji trebaju brinuti o sigurnosti i našeg pravnog sistema i o tim stvarima tako da naš stav je upravo ovaj koji sam iznijela. Hvala.
Hvala. Idemo na pojedinačnu raspravu. Poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo govorimo o prijedlogu MOST-a nezavisnih lista, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma. Jedna vrlo mala izmjena, nakon što je Vlada zatvorila ovaj registar i ostavila ih samo institucijama nadležnim koje se bave s ovim predmetima, ali je činjenica da javno otvaranje registra stvarnih vlasnika doprinosi transparentnosti, doprinosi javnosti da se vidi tko su stvarni vlasnici tvrtki u RH, a također sprečava se pranje novca i financiranje terorizma. U prvome čitanju, kao što je kazano, u Europskom parlamentu je prihvaćen ovaj prijedlog i također kolege, naši većinski kolege koji su u Europarlamentu su glasale za ovaj zakon u prvom čitanju, a ovdje vidimo i od partnera HDZ-a i od HDZ-a da neće podržat ovaj zakon, a koliko je ovaj zakon bitan govori jedan od prvih presedana, prvih puta da nema predstavnika Vlade koja je dala negativno mišljenje na ovaj zakon. Govori koliko je to neozbiljno. Kad govorimo o ovome problemu otvaranja Registra svih vlasnika, vlasnika tvrtki, onda možemo spomenuti koliko se puta spominjalo, skrbnički računi u INA-i, u bankama, pa 25 godina, 20 godina … [[Govornik se ne razumije.]] , ratnog profiterstva, mi nemamo snage donijeti ovaj zakon da se vidi javno i transparentno tko su vlasnici tvrtki. Ma koliko se samo puta spomenuli skrbnički računi u INA-i, skrbnički računi u brojnim bankama, u Zagrebačkoj banci. Ovim mi doprinosimo transparentnosti i da javnost zna, a ne da istraživači, novinari budu prepuštani informacijama koje moraju vrlo teško donijeti. I ne samo to, i ova direktiva koja je sad postojeća, ona omogućuje broj članicama da bude otvoreno, međutim naša Vlada je izabrala model da zatvore vlasnike, da se ne zna tko su vlasnici tvrtki i ovih svih računa koji se mogu podviti ispod svega ovoga, naravno ispod tepiha. Naravno, jednom je kazao ovde kolega Česić Rojs, naš bivši tko je jamio je jamio. I Vlada se toga zaista drži. Zatvaranjem ovih računa mi ne doprinosimo javnosti i sprečavanju pranja novca i financiranju terorizma, mi time ne sprečajemo korupciju, mi time omogućujemo i dalje korupciju. Zbog čega? Jer ne znamo tko su vlasnici tvrtki. Zbog čega? Ako su druge države temeljem sadašnjih direktiva, a ne ovih koje ste prihvatili u prvome čitanju, vaše kolege, kolege iz HDZ-a koji su prihvatile u Europarlamentu, a vi ćete sad biti protiv ovoga. Pa koji je to argument? Nema niti jedan argument. Ili bit će u Briselu nekakva drukčija svjetla nego što su ovdje u našeme Parlamentu, o tome bi mogli govorit ljudi koji su iskusni, kao što je gospodin Davor Ivo Stier, zbog čega su Europarlamentarci podržali ovu u prvome čitanju ovakav prijedlog, da imamo znači otvoren Registar vlasnika tvrtki, a ovdje njegov klub i oni su protiv. On ima iskustvo, možda je u Briselu drukčija klima, drukčija svjetla, možda je drukčije dodvoravanje, možda Tusk drukčije djeluje na nje, Junker ili tko djeluje na nje. Pa hrvatski Parlament ima pravo i obavezu da glasa o ovome. Kolegica iz HNS-a kaže da je ovo smak svijeta da mi govorimo, pa nije smak svijeta, ali je činjenica da vi proklamirate liberalne ideje, proeuropske politike, a Parlament europski je, a ja koji govorim da tribamo Hrvatska preispitati članstvo u EU sam za ovo, a vi koji ste liberalni, koji promatrate EU kao svetinju i sve što oni kažu i nacrtaju to slijedite, vi ste protiv. Pa dajte jedan razlog zbog čega ste protiv. Još jedno bi kazao da ovaj zakon koji imamo povećaje transparentnost, smanjuje moguću korupciju i kriminal i naravno da je ovo pozitivan zakon, to će vam donijeti EU uskoro, znam da vas ovo ne zanima, vidim da žamorite, razočaran sam šta kod ovoga zakona nema nitko od predstavnika Vlade, maloprije sam na to ukazao jer su dali negativno mišljenje na ovaj prijedlog zakona, dok isto vrijeme naš premijer, koji je bio Europarlamentarac da je u Parlamentu također bi glasao kao i ovi što glasaju za ovaj prijedlog kojim otvara se Registar vlasnika tvrtki u interesu borbe protiv korupcije, u interesu sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma. Zbog čega dvostruka mjerila? Zbog čega jedno mjerilo u Briselu, zbog čega drugo mjerilo u Hrvatskom parlamentu? Nismo dobili to obrazloženje. Maloprije kolegica iz HDZ-a imala svoje izlaganje u ime kluba, nismo dobili obrazloženje zbog čega HDZ u Briselu glasa za, a ovdje je protiv? u Zagrebu, u Hrvatskom parlamentu. Govorili ste proeuropski orijentirani i otvarate se, a ovdje, kako ste ovdje orijentirani i dalje vrijedi ono pravilo tko je jamio, jamio je. Glasajte za ovo pa neće bit više takvo pravilo. Dajmo mogućnost javnosti da vidi tko su vlasnici tvrtki tko su skrbnički računi, tko je oduzeo tvrtke 20 godina nakon privatizacije ne smijemo vidjeti tko su vlasnici tvrtki. Pa nemojte onda ni u Bruxellesu glasati, recite mi ne želimo da se to na nivou EU donese u parlamentu. A evo ja bi volio da mi neko da repliku kao što je gospodin Davor Ivo Stier koji je bio europarlamentarac, uvaženi europarlamentarac koji će razlog da će HDZ glasati u europarlamentu za ovu izmjenu zakona tj. da bude otvoren registar stvarnih vlasnika tvrtki, a ovdje ćete biti protiv. Mi nemamo odgovora, samo šutnja, komešanje. Ne vidim zbog čega ne kažete javno zbog čega u Bruxellesu glasate za, a ovdje protiv? Koga ovdje štitite? Koga štitite? Evo mi kao predlagatelji pitamo jedno osnovno pitanje zašto ćete u Bruxellesu glasat gospodo vaši europarlamentarci za, a vi u Saboru HDZ glasa protiv. Evo žao mi je što nije premijer Plenković ispred Vlade da njega pitam kako bi on glasao da je u europarlamentu o ovoj izmjeni zakona pošto su njegove kolege u europarlamentu iz HDZ-a u prvom čitanju glasale za. Znači nemate argumenata, ali očekujem da ćete pri glasovanju donijeti pravičnu odluku i da nakon 20 godina od privatizacije ljudi znadu hrvatski narod tko su vlasnici tvrtki. Hvala.
Idemo na replike. Prvi je na redu poštovani kolega Sinčić. Izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Ovdje danas o raspravi o ovome zakonu nevjerojatno je jednostavno koliko se plasira teza da je HDZ sve napravio, da je uskladio zakon sa direktivom. Međutim sjetimo se šta se dešavalo ovdje kada se glasalo o tome zakonu. Došao je jedan amandman izvana, mislim da je bio GONG-ov koji je htio izmijeniti Zakon o sprečavanju pranja novca i financiranju terorizma u smjeru da prati europske trendove, kolegice i kolege. To je ono za što se vi jako borite za se primjenjuje direktive EU da se prate europski trendovi, a izmjena bi bila u smjeru da se uklone skrbnički računi i da se otkrije tko je njihova vlasnik. Međutim ne, vi ste taj amandman više puta odbili taj dan jel ga je više klubova predložilo. Prema tome, nemojte ovdje plasirati informacije da se borite za transparentnost i da je sve usklađeno jer kada vam paše pozivate se na Europu, a kada vam ne paše onda se pravite grbavi i stavljate glavu u pijesak. Hvala.
Odgovor izvolite.
Kolega Sinčiću, da bio je kod zakona kod izmjena zadnjih zakona klub Most-a je dao amandman, nije prihvaćen i onda smo temeljem toga napravili ovu malu zakonsku izmjenu koja je mala, a biti je ključna da bude javno objavljen registar vlasnika tvrtki gdje se tu podilazi. I vi ste o tome govorili, brojni zastupnici, vi ste govorili kada je bila predsjednička kampanja o skrbničkim računima. I ovom malom izmjenom bi u biti se dobili bi mogućnost u javni uvid, međutim ne žele. Ali je istina da u Europskom parlamentu za ovu izmjenu su glasali zastupnici HDZ-a, a ovdje će biti protiv. I ja ne mogu dobiti odgovor zbog čega su u Bruxellesu za, a ovdje protiv. Jedino što tražim, evo ovdje imamo europarlamentarca gospodina DAvora Ivu Stiera, žao mi je što ovdje nema nikoga ispred Vlade, vidite koliko je bitno nitko nema ispred Vlade, da nam dadu odgovor zbog čega su u europarlamentu glasali za, a ovdje protiv.
Hvala vam. Sada je na redu poštovani kolega Lovrinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženo kolega Bulj. Mi danas raspravljamo o Prijedlogu zakona o sprečavanju pranja novca. Ovo što ste vi rekli jel vi zaista mislite da ova vladajuća ekipa HDZ-a i HNS-a da bi oni pristali na to da se otkriju vlasnici odnosno prava imena koja se pojavljuju na sada zaštićenim skrbničkim računima? To bi bilo otkrivanje jedne od najpoželjnijih istina od uspostave Hrvatske države. Zar vi zaista mislite da su oni u stanju okrenut se protiv onih pojedinaca interesnih skupina kod kojih su mnogi članovi njihovih stranaka? Dobro ste rekli da se oni bore za europska pravila i norme samo onda kada im nešto odgovara, a kada im ne odgovara to skrivaju. Prema tome, jedna od prvih stvari koju će napraviti stranka Promijenimo Hrvatsku kada na ovaj ili na onaj način dođe na vlast bit će otkrivanje skrbničkih računa i tko iza njih stoji. Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Lovrinoviću da, kada bi se samo o skrbnički računi ZABA-e, INA-e i ostalih tvrtki u privatizaciji javno objavili onda bi znali na čemu smo i malom izmjenom, ovo je mala izmjena zakona na koju je Most dao i amandman kada se je donosio zakon nije prihvaćen. Nebitno je hoće li se ovdje raditi o Promijenimo Hrvatska, Most, Živi zid, HDZ, ali je interesantno i to treba ponavljati da u Bruxellesu u Europskom parlamentu HDZ u prvom je čitanju glasao za ovu izmjenu za otvaranje registra stvarnih vlasnika, a ovdje će biti protiv i Vlada je dala mišljenje protiv. A većeg europejca za EU tko se zalaže za euro i uvođenje svega je Andrej Plenković. Tko više zastupa interese Bruxellesa od njega? Nitko. I gore je glasao za. I zato me interesira zbog čega i pitam sada gospodina europarlamentarca Ivu Stiera da na ovo da odgovor, zbog čega su gori bili za, a ovdje protiv. Ne daju odgovor. Vjerojatno jer su im plaćali …
Hvala vam. Imamo još jednu repliku i nakon toga ćemo ići na glasovanje, poštovani kolega Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Bulj. Puno argumenata smo iznijeli u korist ovog našeg prijedloga odnosno izmjene zakona, dali smo i amandman jer smo tražili javnu objavu registra stvarnih vlasnika tvrtki. Istina je sve što govorite, prije sedam dana u Europskom parlamentu podržana je nova direktiva koja upravo predviđa otvaranje tog registra i što HDZ radi? odbija ovaj naš prijedlog, Vlade odbija naš prijedlog. I što je najbolje nitko iz Vlade se nije pojavio, nemaju toliko hrabrosti ni doći ovdje i reći zašto odbacuju taj naš prijedlog a taj prijedlog je veliki korak u borbi protiv korupcije, inzistiranje na transparentnosti, uostalom mi smo kao MOST i nastali kao odgovor na korupciju u svim segmentima hrvatskog društva i bez obzira na ovakav ignorantski hrvatske vlade, i dalje ćemo se boriti protiv korupcije i nećemo se dati zaustaviti.
Odgovor na repliku, kolega Bulj, izvolite.
Točno tako, jedan jedinstveni odgovor, prije 7 dana u Europskom Parlamentu zastupnici HDZ-a, eurozastupnici su glasali za Registar vlasnika tvrtki, da bude javno dostupan. A ovdje će HDZ-ovi zastupnici biti protiv a premijer na čelu koje Vlade zastupa sve europske vrijednosti a nije se usudio nikoga, po prvi put ovo je presedan, da ispred Vlade bude ovdje jer Vlada svaki zakonski prijedlog dužna dati mišljenje. Jednostavno pitanje kažem, zbog čega su Bruxellesu za a u Zagrebu protiv? Gore su za otvaranje registra vlasnika tvrtki a ovdje su protiv. Samo to pitanje nek kažu i nek dadu odgovor. Jel' zbog skrbničkih računa, jel' zbog vlasnika? Pa 20 godina od privatizacije oni nemaju hrabrosti oni nemaju hrabrosti glasati za ovaj zakon da više prekrižimo onu izjavu Ljube Ćesića Rojsa bit će 'ko je jamio, jamio.
Zahvaljujem. Sada ćemo nastaviti s točkom dnevnog reda s kojom smo stali, samo jedna informacija, nakon glasovanja dobit ćete dnevni red za idući tjedan, redoslijed rada. Za idući tjedan počet ćemo u srijedu objedinjenom raspravom o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o patentu, Zakon o žigu, Zakona o izmjenama Zakona o industrijskom dizajnu, Zakona o izmjenama Zakona o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga i Zakona o izmjenama Zakona o zaštiti topografija poluvodičkih proizvoda. Hvala vam lijepa. Izvolite kolega Grmoja.
Poštovani predsjedniče, odmah nakon glasovanja o prijedlogu zakona kojeg je uputio kolega Podolnjak, digao sam se, došao do vas. Naime u dnevnom redu kojeg imamo, imamo da piše, odnosno tako je navedeno, da će se glasovati o njegovom prijedlogu zakona. Imali smo jutros klub, naravno da ćemo kao kolege glasati za ono što je naš kolega uputio u proceduru, ovdje u općem ovom metežu i gužvi nismo uopće čuli što čitate, da čitate zaključak Vlade koji je naravno suprotan [[Upadica predsjednik: Ne, ne, nisam čitao.]] radnih tijela koji je u suprotnosti s onim što je predložio kolega Podolnjak, i zamolio sam vas može li se glasovanje ponoviti. Niste nam to omogućili iako sam došao pristojno i to zamolio, mislim da je radi korektnosti bilo u redu s obzirom da u dnevnom redu kojeg smo službeno dobili ne stoji da ćemo glasovati o zaključku radnih tijela nego da ćemo glasovati o njegovom prijedlogu, da ste omogućili ponovno glasovanje o ovoj točki dnevnog reda.
Zahvaljujem se na vašoj intervenciji ali radilo se u skladu sa uobičajenom praksom, ako smatrate da je nešto bilo suprotno Poslovniku i uobičajenoj praksi, obratite se Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Prije nego što nastavimo s raspravom, dakle, mogućnost je sada iznošenja stavova klubova, javlja li se netko za slobodnu raspravu? Ako ne, onda nastavljamo dalje sa raspravom poštovanog kolege Bunjca, izvolite, to je pojedinačna rasprava. Neka izađu zastupnici pa vi onda nastavite.
Izvolite kolega Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege, Hrvatska je dakle nedvojbeno opljačkana zemlja iz koje su iznesene desetine pa i stotine milijardi kuna i javnost se opravdano pita gdje je taj novac završio. Najveći dio toga novca naravno završio je na inozemnim računima, iznesen je iz Hrvatske, ali jedan manji dio toga novca, manji a u biti i dalje ogroman, nalazi se na skrbničkim računima u RH. Znači skrbnički račun ustvari je eufemizam za skrivanje novca, to je u biti tajni račun do kojega građani , novinari i druge zainteresirane strane nisu u stanju doprijeti na način da saznaju tko je njegov vlasnik. A netko je vlasnik, netko taj novac ima. Ja pretpostavljam da to nije gospodin Podolnjak a ni gospodin Brkić. Možda on i je, ali opet je teško povjerovati. Neki ljudi su postali enormno bogati, postali su milijunaši, postali su milijarderi dok s druge strane država nema 25 milijuna kuna da plati prehranu gladne djece u školama, dok država navodno nema novca da povisi mirovine za više od 59 lipa po godini radnog staža, dok država navodno nema novca da riješi neke osnovne egzistencijalne potrebe kao što je recimo dječji doplatak i minimalna plaća. I dva desetljeća nakon famozne pretvorbe i privatizacije u Hrvatskoj gotovo da nema tvrtke u čijem se samom vrhu vlasničke strukture ne nalaze skrbnički računi. Ne možete vjerovati ali istina je da se čak jedna četvrtina svih dionica u Hrvatskoj nalazi na tim skrbničkim računima ili preračunato vrijednost od nekih 70 do 80 milijardi kuna. Evo recimo u vodećim tvrtkama kava je Hrvatski telekom, kakva je INA, kava je Zagrebačka banka, kakva je Podravka, Petrokemija ili Franck jedan dobar dio dioničara je nepoznat javnosti. I onda imamo slučajeve da recimo imamo državne dužnosnike, da imamo političare koji u prijavljenim imovinskim karticama nemaju nikakvo vlasništvo. Imamo recimo guvernera HNB-a koji nije uspio uštediti na funkciji koju obavlja čak niti jednu jedinu kunu dok istovremeno njegov zamjenik ima imovinu 38 milijuna kuna. imamo recimo ministre koji imaju veći ratu kredita nego svoju plaću, imamo župane koji imaju veću ratu kredita nego svoju plaću, ali ih to ne sprečava da voze najskuplje Audie, da imaju najskuplje satove, da imaju cijeli niz nekretnina i da uživaju u luksuzu koji nije primjeren hrvatskoj stvarnosti. Kako je to moguće? Evo ja ću vam sada reći jednu važnu stvar za javnost s obzirom da zastupnike to ne zanima, ali dobro ja se u pravilu već više njima niti ne obraćam. Plaća saborskog zastupnika, plaća ministra kako god bila velika u odnosu na prosječnu hrvatsku plaću, bezobrazno velika od te plaće ne može se kupiti novi Audi A6, ne može se kupiti vila na moru, ne mogu se kupiti Brioni odijela, ne mogu se kupiti Rolexi i ne mogu se uzdržavati razni prijatelji i prijateljice. To jednostavno nije moguće jer kakva god, ponavljam još jednom, bila ta plaća saborskoga zastupnika ona je još uvijek manja nego plaća pekara u Švicarskoj. I zna se kakav se standard može s tom plaćom imati. Prema tome, kada vidite političare, kada vidite ljude koji obnašaju državnu vlast da žive u luksuzu kakvog sam upravo sada naveo, tada možete sto posto biti sigurni da su upravo oni ti koji su vlasnici skrbničkih računa i da su upravo oni ti koji su krali, da to su ti. Ja sam siguran da neki bivši premijeri, neki bivši ministri pa i sadašnji imaju na tim računima takve iznose novca da bi se ljudima zavrtjelo u glavi kada bi znali o kakvim se ciframa točno radi. jer i malo dijete u Hrvatskoj već zna i ptice na grani cvrkuću da se za dobivanje poslova u Hrvatskoj kakvi su recimo zbrinjavanje otpada, energetski sektor i slično uzimaju provizije ne u milijunima kuna nego u milijunima eura i to čak na županijskoj ili gradskoj razini, a kamoli na nacionalnoj. Mi smo vidjeli 2015. godine da je Porezna uprava utvrdila da samo 14 građana RH ima na stranim računima 1,7 milijardi kuna i da je tih 14 državljana samo od kamata zaradilo 51 milijun kuna pa su na to morali platiti porez što je onda omogućilo da se procijeni stanje njihove glavnice. Pojavljivali su se podaci u medijima o brojnim osobama, imamo recimo podatak koji se pojavljivao za bivšeg direktora PBZ Božu Prku da on ima na računu, privatnom računu 700 milijuna kuna i da je taj isti Prka bivši ministar financija HDZ-a, da je upravo on dokapitalizirao Privrednu banku sa 1,2 milijarde eura da bi nakon što je odstupio s položaja ministra financija postao predsjednik Uprave PBZ-a i da što je najzanimljivije istu tu tvrtku kasnije privatizirao za četiri puta manji novac nego što ga je uzeo od poreznih obveznika. Navodno je gospodin Prka, tako pišu mediji, skriveni vlasnik brojnih tvrtki u Hrvatskoj, između ostaloga Medike koji je kupio preko, pazite sad, bivšeg direktora Porezne uprave. To je samo jedan od primjera, primjera ima koliko god hoćete. Dovoljno se sjetiti bivšeg premijera SAnadera, imamo slučajeve sadašnjeg ministra financija i brojne druge, potpredsjednice DAlić. A ja bih sada htio samo ovdje pitati, što za cijelo to vrijeme rade USKOK, što za to cijelo vrijeme radi DORH, što za to vrijeme rade sve ostale institucije koje su trebale istraživati ovaj nedvojbeni i prestrašni kriminal? Ne rade ništa iz jednostavnog razloga što ovise o vlasti odnosno direktno su s njima povezani. Prema tome, želim reći da je ovaj Zakon koji je danas predložen u Saboru dobar, ali da on predstavlja samo jedan korak prema putu do konačnog rješenja pretvorbenog i drugog kriminala u RH. Važno je otkriti tko su vlasnici skrbničkih računa, ali važno je i slijedeće, zabraniti iznošenje novca iz RH tako dugo dok se ne utvrdi tko je počinio kriminalne radnje i nakon što se utvrdi tko je ih je počinio i tko se nezakonito obogatio, svu tu imovinu uzeti i vratiti nazad u proračun. I ja sam siguran, kad bi se samo to učinilo i ništa drugo se ne bi radilo, da bi već bilo dovoljno prostora ne samo da sva gladna djeca jedu u školama, nego sva djeca bez obzira iz kakve potjecale, socijalno manje uspješne ili više, a isto tako bilo bi novca da se mirovine praktički u jednom danu povise za barem 20%. Prema tome, prestanite odgađati donošenje ovog Zakona, a svi vi koji ste krali, znam da se s pravom bojite, ali budite sigurni da će istina izaći na vidjelo, pa ako do sada niste prestali, onda vam je krajnje vrijeme da se zapitate da li je sad došlo vrijeme da konačno stanete. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bunjcu. Prije nego prijeđemo na replike pozdravljam učenice i učenike, te profesorice i profesore Srednje škole iz Slunja. Dobrodošli. Pljesak! Nastavljamo sa replikom. Poštovana kolegica Božica Makar, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Uvaženi kolega Bunjac, odmah na početku da velim da ja ni moj klub nemamo ama baš nikakvih problema s otvaranjem Registra stvarnih vlasnika za sve zainteresirane. Međutim, ono zbog čega vam repliciram je to, vi ste napomenuli tu niz konkretnih imena i konkretnih primjera. Da li ste vi te informacije prijavili nadležnim institucijama jer očito imate jako, jako puno informacija koje možda čak ni nadležne institucije nemaju iako imaju mogućnost uvida i prema sadašnjem Zakonu u Registar stvarnih vlasnika trgovački društava. Ovo nije provokacija sad. Ovo je stvarno konkretno pitanje za koje bih vas molila da mi odgovorite. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Božici Makar. Odgovor, kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Dakle, nije na zakonodavnoj vlasti da podnosi prijave DORH-u. Imali smo slučaj bivšega predsjednika Sabora koji je to učinio, ali se pokazalo u biti da to nije njegova osnovna funkcija. Ali mogu vam obećati da onog dana kada će Živi zid moći o tome odlučivati, da će se već u roku 24 sata te stvari istjerati na čistac. Sve prijave ne samo da će biti podnesene, nego nećemo stati tako dugo dok ni presude budu donesene. Ja unaprijed ne prejudiciram da je bilo tko kriv, ali znam da netko je i znam da je ova zemlja u biti bogata, a da su građani u njoj siromašni isključivo zato što su je elite opljačkale. Prema tome, hvala vam na pitanju, ali za Živi zid ne trebate brinuti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bunjcu na odgovoru. Završna riječ u ime predlagatelja, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Nema nas nešto puno, ali je činjenica da je kolege zastupnici ovo vrlo bitan Zakon koji je u biti, u prvome čitanju i prihvaćena ova izmjena zakonska o u europskom parlamentu prije 7 dana. Znači, Zakon o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma poslat ... [[Govornik se ne razumije.]] nezavisnih lista 27. veljače, ali kod izmjene Zakona prošle godine smo dali amandman koji nije prihvaćen. Ovdje govorim, žao mi je, da odmah kažem u ime kluba još jednom, što nitko nije bio od predstavnika Vlade koji daju mišljenje na Zakon jer ako, činjenica je da HDZ i europarlamentarci su prije 7 dana glasali u prvom čitanju u EU o Zakonu kojim, o sprečavanju pranja novca, financiranju terorizma, gdje također traže da bude znači, objavljen javno Registar stvarnih vlasnika tvrtki. Međutim, zbog sprečavanja naravno, terorizma i borbe protiv korupcije. Međutim, nikako nije jasno zbog čega ovdje HDZ ne želi glasati o ovome malome zakonskom izmjeni, ali najbitnije, zbog čega? Jer u Hrvatskoj se spominju uvijek skrbnički računi, ortaci. Zbog čega mi ne bi javno objavili taj Registar? Jer u EU Hrvatska je uzela sistem i po sadašnjoj direktivi, već kad se pozivamo za EU, uzela je najzatvoreniji primjer. Mi smo najzatvorenije. Drugi države bez obzira na ovu postojeću direktivu su otvorile Registar stvarnih vlasnika, ali baš zbog borbe protiv korupcije i financiranja terorizma. Skrbnički računi, to je pitanje svih pitanja. Vi govorite da je to, malo prije rekao, spominjao ... [[Govornik se ne razumije.]] kolega Bunjac. Pa cijela javnost o tome priča. Skrbnički računi INA-e, skrbnički računi ZABA-e, Zagrebačke banke, Privredne banke, teleoperateri, telekomunikacija. Postoje li uopće skrbnički računi ili ne postoje? Ja znam i uvjeren sam da postoje jer ovako bogata država, da nije bilo skrbničkih računa i da nije pljačke u privatizaciji i ratnog profiterstva, mi bi bili najbogatija država. Vjerujte mi da ne bi bila uzalud krv prolivena u Domovinskom ratu, a ovako mi ostavljamo dio zakonske inicijative koju EU prihvaća, Europski parlament, mi ne želimo to da prihvatimo. I šta je još žalosnija poruka šta nema ovdje predstavnika Vlade, cijelu ovu raspravu nitko od brojnih pomoćnika, tajnika, ministara, cijelog niza ljudi koji rade po ministarstvima, nitko se nije usudio ovdje, čak su sjedili prije glasanja, tamo sa strane, nitko nije želio doći da brani ovo. Nitko nije došao. Još jednom ponavljam, o ovome se glasalo prije 7 dana, nova direktiva, u Europskom Parlamentu. Zastupnici iz Hrvatske su glasali za, među njima zastupnici većine u Parlamentu a ovdje su protiv. Znači koji je razlog, ja nikako ne znam razlog zbog čega mi ne bi javno otvorili registar kad je u Europi takav trend i u cijelom svijetu svih vlasnika tvrtki, stvarnih vlasnika tvrtki zbog borbe protiv korupcije i terorizma? Zbog čega ne u Hrvatskoj? Zbog čega se pozivamo na Bruxelles, naš premijer? Uvije se poziva na Bruxelles, na Tuska, Junckera, europske vrijednosti a ovdje u ovom slučaju, ključnom slučaju, maloj zakonskoj izmjeni, u biti je cijela priča u ovoj maloj zakonskoj izmjeni. Znači borba protiv korupcije, protiv skrbničkih računa koji su spominjani maloprije, sve je u biti u rukama nekoliko kriminalaca, ja mogu tako kazati, koji su izuzev, ovdje se štiti u biti ona izjava a moramo s njom prekinuti koju je rekao Ljubo Ćesić Rojs tada, „Tko je jamio, jamio je“. Pa zašto bi samo novinari istraživali tko su vlasnici određenih računa, skrbničkih računa, tko je vlasnik, tko je suvlasnik? Kako je INA otišla u ruke, kako je telekomunikacije? Ja ne vidim niti jedan razlog i zaista žao mi je šta nas ima ovdje u vrlo malome broju i zbog budućnosti ovih generacija, ovih momaka i cura koji su došli iz Slunja, tako i cijele Hrvatske, mi smo dužni ovo napraviti. I zbog krvi prolivene momaka, ovo su 4. gimnazije, je li. Ovakvi momci ovih godina su '91. uzeli pušku i išli u rat i ostavili svoje živote i mi smo dužni zbog ovih budućih generacija ovo otvoriti. Žao mi je šta nas je samo ovdje četvero s potpredsjednikom petero, ali je vrlo bitna tema, žao mi je što u ovoj raspravi nitko nije sudjelovao iz Vlade bez obzira šta su bili predstavnici ministarstva, sjedili su i pravosuđa i financija, sjedili su tu nekoliko metara od nas, sakriveni u klupama. Žao mi je i očekujem ispred kluba MOST-a a najmanje je bitno što je ovo prijedlog MOST-a, saborski zastupnici da će podržati ovaj prijedlog i da te vrednote na koje se poziva ova Vlada na čelu sa Andrejom Plenkovićem, na europske vrednote, ako su mogli europarlamentarci iz njegove stranke glasati u Bruxellesu a da je i on u Bruxellesu vjerojatno bi glasao za, ne bi nego bi 100% glasao, ne vidim razloga da se u borbi protiv korupcije, protiv terorizma napokon dozna tko su stvarni vlasnici tvrtki u RH. A to je sve zbog borbe protiv terorizma a ne da se sve svede na novinare da jedino na taj način dolazimo do tih podataka. I zbog je toga i kolega Bunjac maloprije spomenuo po medijima se spominje, to piše, to možete sad na internetu pročitati. A da bi mi sve odagnali, te špekulacije, je, nije, netko je, jer ne može ovako bogata država otići nekome, raspast se odjednom i sve što smo stvarali, znači da bi bio najbolji ovaj zakon tj. ova zakonska izmjena gdje bi stvarni vlasnici tvrtki, registar bio objavljen javno stvarnih vlasnika u tvrtki u RH i naravno da je to tendencija u EU. Ja koji se pozivam i mi ovdje nekolicina koji se pozivam da je EU, trebamo mi preispitati što smo mi dobili do sad kad smo u EU-u, gdje smo platili da ćemo u 2014. do 2020. uplatiti između 3,5 i 4 milijarde eura a vratili smo samo 3%do sada. Znači ja postavljam legitimno pitanje koje će me odmah proglasiti da sam euroskeptik, ovo, ono, ali je legitimno pitanje, zašto, evo ovdje se ja postavljam u poziciju, ne držimo do vrijednosti EU-a i ne pratimo njihove zakonske propise i pravne stečevine? Dok isti zastupnici, isti klub u Bruxellesu glasa za ovo, a ovdje u Hrvatskoj protiv. Ja mislim da je pametnom dosta. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Miri Bulju na ovoj završnoj riječi. Imamo dvije replike, poštovana kolegica Božica Makar, izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Bulj, pa evo drago mi je da se i vi zalažete za poštivanje europskih vrijednosti koje mi zapravo poštivamo jer smo primijenili uredbu 4. kad smo imali o donošenju ovoga zakona. Sigurno ćemo primijeniti i sve ostalo. Međutim ono što sam se htjela referirati odnosno replicirati vam. Govorite o istraživačkom novinarstvu, da, međutim ja vam i dalje tvrdim da imamo pristup tim informacijama preko naših tijela. A što se tiče istraživačkog novinarstva, imamo pravo istraživačko, imamo kvazi istraživačko. Po tim nekim informacijama koje mi dobivamo iz medija, vjerojatno se i sami začudite što sve znaju drugi o vama a vi zapravo pojma nemate. Kolega Bunjac bi se trebao začuditi pa tko je njemu dao tolike kredite kad se priča koliko ima obaveza a on zna da nije tako. Ja isto osobno neki put se zapitam pa dal' stvarno drugi o meni više znaju nego što znam ja.
Zahvaljujem kolegice Makar na replici. Odgovor kolega Bulj, izvolite.
Vi ste se ovdje sad sveli na gospodina Bunjca, ja ne bi na osobnu razinu ovaj zakon, vi ste rekli da ja poštivam stečevine EU-a, ja sam rekao da sam u ovome slučaju onaj koji traži, inzistira na tome da preispitamo naše članstvo u EU. Šta smo dobili, 2/3 Hrvatske, dok u istom trenutku vi koji se pozivate na stečevine EU-a, u Europskom Parlamentu, vaš stari koalicijski partner glasa za ovo, da bude javno objavljen Registar vlasnika tvrtki, stvarnih vlasnika, a ovdje je protiv. I nitko nema od predstavnika Vlade. Ali ovo je ozbiljan zakon, zakonska inicijativa. Nije mi jasno kako to vi tumačite. Moj stav je jasan oko EU i jasno je da smo mi tu jednostavno oni koji više, puno više stotine puta više uplaćivamo EU, ali ovo je bitno, bitno je da se ovdje novinari ni kvazi novinari kako ih vi nazivate … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] ako se otvori registar sve će se vidjeti.
Zahvaljujem poštovani kolega Bulj na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Bulj. Evo recimo imamo slučaj ministra financija koji 2010. dobije kredit s ratom 8700 kuna s kamatama 4%, ajde idite probajte vi uzeti toliki kredit s tom kamatom, sada kada su kamate puno povoljnije. U banci će vam reći morate imati tri puta veću plaću, znači morali biste imati plaću veću 26.000 kuna da biste dobili s tom kamatom. Isti taj ministar prije dvije godine diže kredit od 70.000 eura s ratom 3500 kuna što znači da plaća mjesečno ratu 12.000 kuna kredita. Kako i tko mu je to odobrio ako mu je plaća samo 17? Znači on ima ratu kredita 70% plaće. Temeljem kojih garancija je taj kredit odobren? Evo ja bih volio možda ću postaviti zastupničko pitanje i saznati takve stvari. Ja pretpostavljam da se taj novac nalazi negdje sakriven s kojima se živi.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bunjcu. Odgovor kolega Bulj. Izvolite.
Postavili ste legitimno pitanje, ali naravno da to ne mogu … činjenica je da ni stručne ni kompetencije za to, ali je činjenica da drugi građani ne mogu dignuti na taj način kredit i u tolikom iznosu biti opterećeni. To je pitanje koje vi možete legitimno postavljati i kada je ministar ovdje i institucijama. Ali je činjenica ja bih se vratio na ovaj zakon. Vrijeme je da se objavi javno registar stvarnih vlasnika tvrtki u RH, to je vrijeme, da napokon završimo s onom pričom tko je jamio, jamio je. Smatram da je to legitimno pravo i da je to zakonito i po direktivama EU jeli po važećim direktivama EU veći broj članica je otvorio registar. Ne vidim niti jedan razlog zbog čega ne bi vladajuća većina poglavito HDZ koji to podržaje u prvome čitanju prije sedam dana u Europskom parlamentu, a ovdje je protiv. Ne vidim razlog … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Zahvaljujem poštovani kolega Bulj na odgovoru. S ovime zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Zahvaljujem se gospodinu Bulju. Glasovat ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege, s ovim smo iscrpili sve točke dnevnog reda za današnji dan. Nastavljamo s radom u srijedu 2. svibnja 2018. sa točkama dnevnog reda kao što su prethodno pročitane. Hvala vam lijepo i ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 13,40 SATI.
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma, prvo čitanje, P.Z. broj 304. predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlog Saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Ne prihvaća se prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 74 za i 34 protiv donijet zaključak kako su ga predložila Saborska radna tijela. Idemo dalje, poštovani kolega Marin Škibola kao nezavisni zastupnik, izvolite.