Gospođa Barbara Antolić Vupora iznosit će stajalište Kluba zastupnika SDP-a.
Poštovanje predsjedavajući. Poštovane zastupnice i zastupnici, danas ću govoriti o izostanku sustavne i kvalitetne brige za najugroženije skupine građana, za prije svega one starije i nemoćne osobe koji su uslijed ove Covid krize zapravo najugroženiji i neki kažu u ovom valu, šestom valu Covida zapravo najpotrebniji pomoći države. Države o kojoj smo čuli da je najbolja, da ima sve potrebno koje je njima potrebno, ali oni koji živimo s ljudima čujemo od njih sve ono što govori da tome nije tako. U tijeku je prelazak na TVBT2 signal i naravno ljudi zatvoreni u svojim kućama i domovima štiteći svoje zdravlje u prilici su ili neprilici da osiguraju kako bi gledali to okno u svijet novi, novu napravu i dolazak majstora ili prijatelja koji će im to omogućiti. Može im se to omogućiti tamo gdje se to može i gledati, ali danas imamo u Hrvatskoj mnogo područja gdje nije moguće pratiti taj isti signal i to je potrebno isto tako osigurati. Dakle, Zadarska županija dobrim dijelom ne može ni dan danas pratiti tv signal zemaljskim putem, mora se platiti satelitski ili neki drugi kanal kako bi se to ljudima, ali govorimo prije svega o starim i nemoćnima, dakle oni koji su zatvoreni u svojim domovima, dakle dajemo im pomoći da ti ljudi mogu pratiti ono što se događa u svijetu ili ono oko njih. Drugo što je danas onemogućeno mnogim građanima uz one najvažnije stvari koje se tiču zdravstva je one koji za sada nisu bolesni, a žele kupiti cjepivo za gripu to nisu u mogućnosti napraviti. Dakle, cjepivo …/nerazumljivo/… na slobodnom tržištu nema, a znamo koliko je važno zaštiti se tim istim cjepivom kako bi se lakše prevladalo sa, prevladao virus ukoliko dakle do te zaraze i dođe. Govorimo da smo socijalna država, ali socijalna država izgleda ide po sistemu snađi se sam. Snađi se sam i u domovima za starije i nemoćne vlada isto takva politika. U domovima za starije i nemoćne za koje smo čuli da im je osigurano dovoljno zaštitnih sredstava, dovoljno kadrova, tome nije opet tako. Dakle, zaštitna sredstva kontinuirano pristižu, ali u simboličnim količinama. Događa se da su se morali domovi organizirati i sa novim odjelima gdje su suspektni odnosno čak i zaraženi od Covida-19 i za njih naravno je potrebno osigurati puno, puno veće, puno veća sredstava za zaštitu …/nerazumljivo/… djelatnika i svih oko njih, ali i samih novih zaposlenja, novih kadrova kojih ima. Čuli smo da ih ima na Zavodu za zapošljavanje i javljaju se Vladi, ali ona ne čuje. Vlada ima plan za sebe, nije osigurala dovoljno da mogu oni koji su nezaposleni njegovatelji ili zdravstveni djelatnici na Zavodu za zapošljavanje dobiti posao u tim istim domovima za starije i nemoćne ili u bolnicama gdje ih nasušo trebaju. Kako to funkcionira naša država? Da li je to stvarno država o kojoj slušamo iz ove govornice od vladajućih ili samo mi iz oporbe imamo samo nešto prigovarati. Ljudi koji danas vrlo teško žive koji moraju izdvajati nova sredstva za najosnovnije nisu zadovoljni kako radimo. Nisu zadovoljni ni s nama kao oporbom, a kamo onim koji upravljaju ovom COVID krizom. Mislim da je potrebno puno više učiniti posebno za starije i nemoćne, posebno na ta tri područja koja sam sada istaknula kako bi oni živjeli lakše i bolje. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu gospođa Sandra Benčić, koja će govoriti stajališta Kluba zastupnika zeleno-lijevoga bloka. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege danas ću govoriti o prijedlogu Marićeve porezne reforme kao modelu rastakanja socijalne države i uopće ideje šta je to socijalna država. Znači, ne trebamo ponavljati jer znamo svi da se nalazimo u ozbiljnoj zdravstvenoj krizi ali isto tako u ekonomskoj krizi vidjeli smo pokazatelje pada BDP-a, vidjeli smo projekciju za narednu godinu i isto tako znamo da je i Hrvatska, ne samo Hrvatska nego i globalno da ova vrsta krize prijeti i nekom dugotrajnijom mogućom recesijom. Šta je bio poučak zadnje globalne ekonomske krize? Poučak bi se mogao sažeti ovako, bili smo u krivu nije trebalo štedjeti trebalo je poticati potrošnju. Evo, bivši ministar Lalovac to sigurno zna jer je on na tom tragu zapravo i pokrenu ciklus izlaska iz zadnje recesije, omogućavanjem zapravo najnižim dohodovnim razredima da imaju nešto veća primanja. Zašto? Zato što ako želite pokrenuti ciklus, a posebno u kontekstu hrvatske ekonomije koja uvelike ovisi o unutarnjoj potrošnji morate osigurati rast onih najnižih plaća iz jednostavnog razloga što prvih 7 pa čak i 8 decila, znači 8 od 10 ili 80% ako hoćete koji primaju plaće u RH njihova čitava plaća ide u potrošnju. Ona zadnja 2 decila štede, to smo mi ovdje, oni mogu štedit. Da bi dobili taj efekt guranja ekonomskog ciklusa plus povrata u proračun kroz PDV jer se povećava potrošnja plus eliminirali potrebe za socijalnim davanjima trebali bi raditi poreznu reformu koja je dijametralno suprotna od ove koju radi gospodin Marić. Porezna politika ima ključnu ulogu u ostvarenju načela socijalne države. Znači ideja socijalne države je da oni koji imaju više plaćaju više, oni koji imaju manje plaćaju manje. To je osnova. Šta radi Marić? Ministar Marić 2020. godine se odlučuje za poreznu reformu koja je de facto uvođenje flat rate, mi imamo de facto flat rate nakon što se ovaj zakon izglasa. Flat rate je to znači da svi, ali u Hrvatskoj ne svi nego 99,5% zaposlenih će plaćati porez po istoj stopi. Samo 0,5% što vam je oko 6500 ljudi u odnosu, znači ako gledamo broj zaposlenih u pravnim osobama će plaćati po, dio plaće po onoj većoj stopi od 30, svi drugi, radnik koji ima bruto plaću 5.500 i ministar odnosno evo premijer Plenković koji ima bruto plaću 33.000, 5.500, 33.000 plaća porez po istoj stopi. Govorim o bruto iznosima. Istoj stopi. To je flat rate. 2020.g. kada su i države centralne i istočne Europe koje su jedine imale flat, flat rate odnosno flat tax u svojim zemljama kao primjerice Litva i Latvija odlučile ga ukinuti i preći na progresivni sustav i uvele čak 3 stope. Zašto? Zato što su vidjeli da im je ono flat rate, šta im je donio? Donio im je ogromno povećanje nejednakosti, o tome imate bezbroj studija na stranicama EU koji su bili efekti uranilovke u tim zemljama, porezne uranilovke. Danas je predsjednik vlade rekao da se radi o poreznom rasterećenju koje treba gledati na individualnoj razini. Pa hajmo ga gledat na individualnoj razini, hajmo. Dakle, onom radniku kojeg sam spominjala koji ima 5.500 bruto plaću, njemu će plaća porast od 16 do 20 kuna. Kolko će porast plaća premijeru? Oko 1000 kuna minimalno ovisno o tome kog ima prijavljenog kao uzdržavana osoba itd. Da li je to u skladu sa načelom socijalne države? Da li je to pravedan porezan sustav? Da li ćete vi dići ruku za to da se vama poveća plaća za 1000 kuna, a da vaša tajnica u saboru kao naša da se njoj poveća plaća za nekih, evo našoj će se povećat sa 5, 5.000 kuna, VSS, na 5.050 kuna, ludilo? Dakle, da li ćemo mi ovdje zaista izglasati tu vrstu porezne reforme? Da li ćemo izglasati i to da oni koji kroz prihod od kapitala dobivaju milijune kuna godišnje, da plaćaju svega 10% stope poreza, a oni koji rade plaćaju najmanju i prvu stopu od 20%? Pa kako je to normalno? Kakva je to socijalna država? Hvala.
Hvala. I na kraju gospođa Dalija Orešković iznosit će stajalište Kluba zastupnika IPE-a Pametnog i Glasa. Izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. U načinu funkcioniranja brojnih državnih institucija i državnih tijela došlo je do brojnih iskrivljenosti. Svaki problem ima svoje ishodište, a u Republici Hrvatskoj on počinje od nepoštivanja pravnih pravila bilo da se radi o odredbama Ustava, zakona ili mjera za suzbijanje širenje zaraze korone koja nam svakodnevno propisuje nacionalni stožer. A ako taj problem želimo riješiti moramo ga početi rješavati od samog vrha, od Ustava. U posljednjih smo nekoliko tjedana svjedočili o odnosu predsjednika države i predsjednika Vlade te pojedinih njegovih ministara koji sasvim sigurno ne pridonose očuvanju stabilnosti ustavnopravnog poretka, niti redovitom i usklađenom djelovanju državne vlasti. A neprimjerena retorika i rječnik koji se mogao čuti sa obje strane sasvim sigurno nije pridonio kulturi javnog dijaloga i očuvanju povjerenja građana u tijela javne vlasti. Dio problema sasvim sigurno proizlazi iz karaktera onih koje smo izabrali da obnašaju najviše javne dužnosti. Dio iz njihovog međusobnog animoziteta. No dio problema nedvojbeno proizlazi iz nedovoljno definiranih, nedovoljno razrađenih odredbi Ustava koje govore o ovlastima Predsjednika Republike i o njegovom odnosu prema Vladi i predsjedniku Vlade. Situaciju u kojoj predsjednik države javno proziva premijera na sazivanje sjednice Vijeća za nacionalnu sigurnost na što predsjednik Vlade bez imalo obzira i odgovornosti kaže neću, smatram neprimjerenom, neprihvaljivom i štetnom za ustavnopravni poredak i vladavinu prava. Puno je u posljednje vrijeme bilo primjera u kojima se činilo da iz izvršavanja, pa čak i iz neizvršavanja pojedinih ustavnih obvezi jednog ili drugog brda postoji određena vrsta spora i smatram da u tom sporu Hrvatski sabor mora preuzeti ulogu arbitra. Zalažem se za to da se posebnim zakonom definiraju odnosi između Predsjednika Republike i predsjednika Vlade sukladno onim odredbama Ustava u kojima dijele određene ovlasti. Dakle, razrada jasnih pravila, obaveza i odgovornosti, a bude li to nužno s obzirom da između njih ne postoji niti minimum suradnje i dogovora zakonom bi mogli regulirati i pojedine obveze i u slučaju poštivanja određenih protokola. Pravila koja obvezuju dužnosnike i političare moraju biti jasna kako bi građani mogli provjeravati ponaša li se vlast onako kako se od nje i očekuje. Vlast mora imati jasno propisane obaveze i jasno propisana ograničenja, a u društvu se mora graditi politička kultura u kojoj postoji jasno izraženo očekivanje građana i od javnosti da dužnosnici propisana pravila moraju poštivati. To je pravni minimum bez kojeg se pravednost ne može ostvariti. Ne možemo vlasti dopustiti da se ponaša onako kako to građanima dopušteno nije, a to je da krše propise koji se na njih odnose. U postojećem Ustavu u dijelu u kojem se definira odnos između predsjednika države i Vlade postoje nedorečenosti i upravo zbog tih nedorečenosti dolazi do situacija u kojima se bitni politički procesi odvijaju na način u kojem javnost nema mogućnost niti uvida, niti kontrole je li njihov međusobni odnos takav da predstavlja jamstvo zaštite javnog interesa ili se privatni interesi bilo predsjednika države ili predsjednika Vlade odvijaju isključivo u skladu s njihovim vlastitim željama ili interesima političke stranke iz koje dolaze. Evo nekoliko tema u kojima smatram da bi Hrvatski sabor trebao izraditi posebna pravila. To je razrada načina na koje predsjednik države brine za redovito i usklađeno djelovanje te za stabilnost državne vlasti u smislu članka 94. stavka 2. Ustava. Zatim, detaljna rasprava procedura usmjeravanja rada sigurnosnih službi. Zatim, propisivanje obaveze Vlade da na prijedlog predsjednika države održi sjednicu i na njoj razmotri određena pitanja te zakonsko uređenje postupka sukreiranja vanjske politike te načina određivanja hoće li predsjednik države ili predsjednik Vlade zastupati i predstavljati Republiku Hrvatsku u Europskom vijeću u smislu članka 144. stavka 5. Ustava Republike Hrvatske. S obzirom na temu o kojoj smo jučer razgovarali u ovom posljednjem pitanju danas ću se posvetiti nešto malo više. Dakle, nužnost definiranja ovih pitanja proizlaze iz činjenice da na temelju već uspostavljanja u Europskom vijeću Republiku Hrvatsku uvijek zastupa predsjednik Vlade. Ali takvo stanje ne proizlazi iz ustavnih odredbi, već iz odnosa političkih snaga između dvije grane državne vlasti i kontradiktornih odredbi samog Ustava. Stoga smatram da Hrvatski sabor ova pitanja mora razriješiti. Pri tome postojeća praksa ignorira činjenicu da predsjednik Vlade i Vlada sukladno Ustavu mogu voditi vanjsku politiku samo u okvirima koje sukreira sa predsjednikom države. Republika Hrvatska vanjsku politiku nema, zato što nikada nije bila sukreirana onako kako to Ustav propisuje [[Upadica Radin: Vrijeme.]] Hvala.
Hvala lijepa. Sada mi ćemo do 13,50 imati malu pauzu jer se mora provjetriti dvorana. Tradicionalna epidemijska pauza. STANKA U 13,37 SATI Klub zastupnika Hrvatskih suverenista predstavit će gospodin Marko Milanović Litre.
Hvala vam potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege. Prošlog tjedna na sjednici Vlade Republike Hrvatske predsjednik Vlade Andrej Plenković dekretom je donio odluku o uvećanju minimalne plaće za 187 kuna i 49 lipa bruto odnosno 150 kuna neto u odnosu na 2020. godinu što bi značilo da će zakonski nametnuti da će minimalna plaća 2021. godine iznositi 4.250 kuna bruto odnosno 3.400 kuna neto. Da budem sasvim jasan na samom početku. Prosječna hrvatska obitelj ne može preživjeti sa prosječnom hrvatskom plaćom, a ne želim ni pomisliti kako žive oni sa minimalnom. Taj iznos jednostavno nije dovoljan za normalan i dostojanstven život. Povećanje prihoda i kvalitete života naših sugrađana jedan je od glavnih ciljeva Hrvatskih suverenista u ovom mandatu Sabora. Ali povećanja minimalne plaće dekretom u trenutku globalne pandemije, globalne ekonomske krize, planiranog pada BDP-a od 8% za tekuću godinu sa više od 150 tisuća nezaposlenih i 250 tisuća blokiranih sugrađana dovodi se u pitanje radna mjesta u industrijama kojima bi ovakva odredba trebala pomoći. Moram priznati da je ovo jedan od hrabrih poteza vladajućih s kojim se možemo složiti u njezinoj namjeri. Ali da bi privrednici podigli plaće mora postojati rast, a prihodi i promet većini ne rastu već drastično padaju. Ako se sjećate gospodo vladajući upravo zato ste dijelili subvencije koje su bile namijenjene kako bi … obrtnici, mali i srednji poduzetnici mogli isplatiti plaće svojim radnicima, a sada ovakvim odlukama im dodatno opterećujete poslovanje zbog kojeg će na kraju ispaštati upravo oni kojima se želi pomoći a to su radnici. Zdravi i prirodniji način podizanja minimalne plaće je da ga tržište regulira, da povećanje proizlazi iz zdrave tržišne konkurentnosti i iz rasta gospodarstva i konkurentnosti na tržištu rada. Kompenzacijske mjere kao što je oslobađanje doprinosa na isplatu minimalnih plaća su za svaku pohvalu, ali tih kompenzacijskih mjera od početka 2021. godine više neće biti. Država nam treba kako bi osigurala normalno poslovanje i pravne okvire onima koji stvaraju, a ne da bi nametala nove obveze onima koji jedva i ovako preživljavaju. Ovaj i slični potezi vladajućih stavljaju dodatni teret na tradicionalne industrije koje su radni intenzivne i koje već sada rade s gubitkom ili su na samom rubu negativnog poslovanja. Jer udio troškova rada u takvim industrijama je i do 80%. Zakonski nametnutom povećanju minimalne plaće ugrožavamo poslovanje tih industrija i ugrožavamo poslovnu sigurnost upravo onima koji bi ovakve odluke prividno trebale im pomagati. Ako za cilj imamo povećanje minimalne plaće trebamo razmišljati o povećanju neoporezivog iznosa plaće koje nisu ispod 4 tisuće kuna kako bi poslodavci mogli pronaći dodatna sredstva kojima bi mogli financirati ovakve odluke, jer ovakvim zakonskim nametnutim odredbama ne osiguravaju se veća primanja radnicima, a ne povećavaju se ni prihodi poslodavcima. Vjerojatnije da će se smanjivati neoporezivi dijelovi radnicima ne zato što poslodavci ne žele davati veće plaće radnicima, već velika većina njih nema prostora za to. Još jednom želim ponoviti da nam svima jedan od glavnih prioriteta mora biti podizanje minimalne plaće i kvalitete života u Hrvatskoj za naše sugrađane. Ali to nećemo ostvariti putem nametnutih odredbi, već stvaranjem zdrave poduzetničke klime gdje javni sektor ne strepi od suradnje s državom i državnim aparatima već gleda na nju kao priliku za poboljšanje svoga rada. Hvala.
Hvala i vama. Sad je na redu g. Goran Ivanović koji će iznosit stajalište Kluba zastupnika HDZ-a. Hvala.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Evo dozvolite da ovih 5 minuta potrošim na nešto što mislim da vrijedi puno više od 5 minuta u HS, vrijedi u biti život na istoku Slavonije, pogotovo u odnosu na istoku Hrvatske, pogotovo kad se nalazimo u ovim okolnostima korona virusa. KBC u Osijeku je započeo sa radom 1. studenog 1874.g. i od tada uz neke manje nadogradnje danas u biti je u stanju u kakvom je s obzirom da moramo znati činjenicu da Slavonija, Baranja i Srijem je područje koje ima otprilike 700 000 stanovnika. Novim odnosno dodatkom sporazuma Savjeta za Slavoniju, Baranju i Srijem upisan je projekt izgradnje novog KBC u Osijeku i vlada je odobrila već prvih 35 milijuna kuna za projektnu dokumentaciju izgradnje istog KBC-a. Sama investicija će biti vrijedna negdje oko 2 milijarde kuna. Smatram da je to životna tema ljudi koji žive na istoku Hrvatske, kako primarna tako i svekolika druga zdravstvena zaštita su temelj svakog društva. Osim KBC-a gradit će se i nešto što je isto presudno za razvitak Slavonije, Baranje i Srijema, a to je nadogradnja i adaptacija Zračne luke u Osijeku koja je puštena u promet negdje 31. travnja 1980.g. Rekao bi da Zračna luka Osijek treba biti ono o čemu svi govorimo ovdje, a to je razvoj, mi smo poljoprivredni kraj, znamo što znači Zračni Kargo Promet ako uspostavimo uvjete i preduvjete. Izgradnja Koridora Vc ovog trenutka se gradi dionica od 23 km od Osijeka do Belog Manastira, nakon toga ostane još dionica od Belog Manastira do granice sa Republikom Mađarskom i s tim bi hrvatski dio priče o Koridoru Vc, mostu Svilaju izgrađen bio završen. Također željeznički koridori koji su žila kucavica kako putničkog tako naravno i ovog drugog prometa su nešto bitno, kako prema pravcima od Vinkovaca, tako i pravcima prema Virovitici, Zagrebu i dalje. I ono što mene kao čovjeka, kao zastupnika ovdje u HS veseli da ovo konsenzus 5 župana, slavonske, slavonskih županija koji su našli prioritete, koji su našli vremena da sjednu za isti stol bez obzira na politike i sve ono što ih eventualno može podijeliti. To je bitno, to je naš zadatak pomoći svom kraju, pomoći ljudima koji su nas poslali ovdje u HS da život učinimo barem na trenutak boljim, da ga dovedemo u onaj nivo i onu razinu za koju će svaka odgovorna politika reći da je u tom trenutku realan. Ono što mislim da je vrlo bitno, a i evo danas ćemo cijelo popodne provesti i cijeli dan provesti u izmjenama proračuna i to u ovim drugim izmjenama proračuna za 2020.g. gdje poljoprivreda, ako ste dobro pratili, čak ima povećanje od ovih 200 milijuna kuna, što je za naše poljoprivrednike, ne samo u Slavoniji, Baranji i Srijemu, nego općenito za OPG-ovce, poljoprivrednike na području cijele Hrvatske vrlo bitno. To je jasan znak da vlada ima viziju kako pomoći onima koji tu pomoć mogu vratiti kroz ono što je najbitnije kroz zdravu hranu, kroz povećanje na kraju krajeva i bruto domaćeg proizvoda. I na kraju bi poslao jedan apel našim čelnicima lokalnih samouprava pogotovo evo kod mene u Slavoniji i Baranji i Srijemu da ne zaborave kulturno-umjetnička društva, da ne zaborave pjevačke skupine, da ne zaborave tamburaške sastave koji nemaju posla. Korona je uzela veliki danak upravo tim ljudima koji cijeli život proniču našu nacionalnu kulturu, našu baštinu po tome mi jesmo to što ti ljudi rade. Oni su danas u teškim uvjetima. Praktički nema veselja, nema svih onih prostora na kojima bi oni mogli nastupiti. No, apeliram na čelnike lokalnih samouprava da im pomognu. To su živi ljudi. To su živi organizmi. To su ljudi koji garantiraju da će naša tradicija, baština i kultura biti i sutra ono s čime smo se ponosili kroz povijest. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu Daniel Spajić koji će iznositi stajalište Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Danas želim ukazati na manipulacije izbjegavanja odgovornosti ministra prometa Olega Butkovića u slučaju problema s kojim se mjesecima susreću hrvatski cestovni prijevoznici. Kao što sam u utorak naveo postavljajući zastupničko pitanje ministar Butković već 4 mjeseca odbija s predstavnicima Udruge hrvatskih cestovnih prijevoznika razgovarati o ograničavanju prometovanja prijevoznika preko graničnih prijelaza sa Republikom Slovenijom. Pitao sam tada ministra Butkovića zašto ne želi primiti predstavnike Udruge i razgovarati s njima o tome problemu koji je brojne prijevoznike bacio na koljena. On je pak umjesto da se suoči sa vlastitom odgovornošću prozvao mene i Udrugu za iznošenje laži navodeći pritom da je primio predstavnike Udruge prije 10-tak dana i to na sastanak na kojem se raspravljalo o prometovanju teretnih vozila u zimskim uvjetima i radu zimske službe. Dakle, tema sastanka opće nije bio gorući problem prelaska granice stoga postoji jasno kakav je Butkovićev odgovor tek običan pokušaj manipulacije s ciljem diskreditiranja svojih kritičara. Sad se očito nešto događa oko graničnih prijelaza na ovaj najnoviji ministrov pokušaj obmanjivanja javnosti i širenja neistine reagirala je i promptno i prozvana udruga Hrvatskih cestovnih prijevoznika. Poručili su kako odgovorom na moje zastupničko pitanje ministar Butković dovodi u pitanje vlastitu vjerodostojnost jer na izravno pitanje upućeno u jasnom kontekstu odgovara tvrdnjom kako jest održao sastanak doduše glede nekih potpuno drugačijih tema. Ponavljam zadnji sastanak je održan 1. srpnja 2020. godine, dakle prije puna 4 mjeseca. Kroz to razdoblje ministri su …/nerazumljivo/… udruzi upućivane pisane i usmene zamolbe. Na sve te zamolbe ministar Butković tvrde u udruzi nije se očitovao do današnjeg dana, ali je spremno pozvao na sastanak na drugu temu, onu o zimskim uvjetima prometovanja. Tema granica nije ni spomenuta. Primijetili su oni koji se bolje razumiju u ovu problematiku kako u daljnjem izlaganju ministar Butković izbjegava konkretne odgovore na konkretno pitanje, pokušava zakamuflirati iznošenjem činjenica za koje smatra da su dovoljan dokaz podrške ministarstva. Pa tako već po drugi puta na pitanje o problemima prekograničnog teretnog prometa javno odgovara, prijevoznicima smo dali povrat trošarine, oslobodili smo ih plaćanja CEMT-a, pomogli smo im. Želi se tako stvoriti dojam da su prijevoznici dobili sve što su tražili i da je stoga diskriminacija koju već 15 mjeseci trpe prijevoznici iz središnje Hrvatske iz Slavonije potpuno sporedan problem. Zbog čega se okreću leđa gospodarstvenicima i žiteljima krajeva koji su toliko stradali u Domovinskom ratu? Istim onim ljudima koji su ostali u Hrvatskoj, gradili svoje tvrtke, zapošljavali ljude, jačali hrvatsko gospodarstvo. Zbog čega se te ljude tjera u propast? Prava je istina kakvo je ovo stanje neodrživo i neprihvatljivo. Rezime svega o čemu govorim je slijedeći, ministar Butković 4 mjeseca izbjegava razgovor o ograničenju prometovanja hrvatskih prijevoznika preko graničnih prijelaza sa Slovenijom. Međutim, ministar istovremeno pronalazi vremena za organiziranje sastanaka o zimskim uvjetima na cestama i zadaje dodatni udarac prijevoznicima dopuštanjem ulaska nelojalne konkurencije. Naime, u utorak 3. studenog prijevoznici su saznali da je na javnom savjetovanju Prijedlog izmjene Zakona o prijevozu u cestovnom prometu. Izmjenama se namjerava prijevoznicima koji prijevoz vrše za vlastite potrebe ukinuti obveza ishođenja licence za vozila iznad 12 tona. Obrazloženje glasi kako je to poduzetnicima stvaralo nepredviđene troškove i probleme u poslovanju. Je li se u 2 godine primjene ove zakonske odredbe uvidjelo da se smanjila zlouporaba prijevoza za vlastite potrebe te da je sustav javnog prijevoza tereta toliko unaprijeđen da više nema potrebe za zakonskim regulativama. Budimo iskreni, javna je tajna da se prijevoz za vlastite potrebe vozilima iznad 12 tona uvukao na tržište kao školski primjer nelojalne konkurencije. Bez ikakve regulative i bez ikakvih obveza koje se nameću licenciranim prijevoznicima koji vrše javni prijevoz. I dok mi pričamo o granicama i problemu koji se mogao riješiti zajedničkim reagiranjem predsjednika Vlade i ministra umjesto da se stvori zdrava poduzetnička klima nečiji privatni interesi su važniji. Stoga još jednom javno apeliram na ministra Butkovića da se odazove pozivu Udruge hrvatskih cestovnih prijevoznika na konstruktivan razgovor, na poduzimanje konkretnih mjera u pregovorima sa slovenskom stranom i na davanje jasnog odgovora na slijedeća pitanja. Zbog čega se u roku od svega 2 mjeseca moglo dogovoriti prometovanje prijevoznika iz pojedinih dijelova Hrvatske, Dalmacije i sjevera dok je ostatak prijevoznika iz središnje Hrvatske i Slavonije na margini već 15 mjeseci? Zbog čega se o nekim drugim temama moglo razgovarati prije 10-tak dana, a o ovoj gorućoj temi ne može se razgovarati već 4 mjeseca. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Hvala lijepa. 13 sati za nekoliko sekundi i prelazimo na prijave za iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika, nezavisnih zastupnika. Prvi je Most kojeg će zastupati gospodin Marin Miletić. Izvolite.
Poštovani dopredsjedniče Hrvatskoga sabora gospodine Radin, gospodine Bukarica, uvažene kolegice i kolege. Danas vam želim govoriti o spalionici otpada. Želim vam govoriti o nekima od najosnovnijih ljudskih prava, pravu na čisti zrak, pravu na zdravi život. Mi u Rijeci, Primorsko-goranskoj županiji imamo bogato iskustva u skraćivanju ovih prava kao i iskustvo svakodnevnog funkcioniranja u onečišćenju i smradu. Na žalost štošta je toga smrdjelo i smrdi u našem kraju. Nekada Koksara u Bakru, pa Rafinerija Mlaka, Rafinerija u Kostreni, nekada se prozori po Rijeci nisu smjeli otvarati zbog smrada. Sada nas ponovno žele vratiti u ta vremena i Rijeku, čak i Čabar kao čujemo pretvoriti u centar spaljivanja otpada u ovom dijelu Europe gdje bi navodno i Talijani trebali doći u srce Gorskog Kotara paliti svoj otpad. Nije samo smrad ovdje problem. Takve i slične industrije dovode do drastičnog pada cijene nekretnina. Evo vam primjer Marčelja gdje danas nitko ne želi kupiti stan ili kuću radi smrada Mariščine i otrova koji dolaze od tamošnjeg županijskog centra za gospodarenje otpadom ljudi drže zatvorene prostore tijekom čitave godine, a ukoliko se dogodi pa ih netko otvori onda im se diže želudac na povraćanje. S druge strane Učke situacija isto nije bajna. Ugrožen je turizam Medulina i zdravlje ljudi od Kaštiuna. Zamislite sada sve ljude koji su kupili stanove i kuće u Sušačkoj Dragi, Gornjoj i Donjoj Vežici, Svilnom, Krimeji, Trsatu pa osim što im se sruše cijene nekretnina ugrozi se i njihovo zdravlje. Stranke koje se kunu u to da žele biti zelene stranke, stranke koje se navodno bave zelenim politikama, stranke koje poručuju da nam treba Green New Deal što rade? Guraju nam promašene metode gospodarenja otpadom, pa su nam nakon Mariščine sada pokušali podvaliti i spalionicu otpada. I to da genijalnost ove ideje bude izraženija spalionicu smeća bi gradili u Sušačkoj Dragi u kotlini na vodozaštitnom području, ponovit ću u kotlini na vodozaštitnom području, ljudi Gornje i Donje Vežice, Sušačke Drage, Sušaka, Trsata, Bakra, Kostrene imaju pravo na čisti zrak, Riječani imaju pravo na čistu vodu. Gurati danas na pragu 21. godine spalionicu smeća je vrlo neodgovorno prema prirodi i prema ljudima. Jedna Danska predvodnica socijalno i ekološki osviještene države gasi svoje spalionice. Danska je koliko ispred nas u tehnologiji, u nekorumpiranosti, hoćemo li više ići s vizijom i strategijom naprijed ili da od najsuvremenije države idu naprijed i okreću se kružnom gospodarenju otpada, što mi radimo, neke promašene koncepte koji su se gradili ali kada, prije 30, prije 40 godina. Dosta više. Znamo kako je završila Marišćina, govorio sam puno puta ovdje na tu temu. Za one koji nisu upućeni u problematiku, zašto ne spalionica, ne poštu je europske direktive, zanemaruje se hijerarhija gospodarenja otpadom, u Rijeci treba izgraditi kvalitetno kompostiranje, potaknuti recikliranje, nema energetske isplativosti. Najvažniji argument promotora ove spalionice je iskorištavanje otpada za proizvodnju energije. Tu dolazimo do apsurda. Kada bi iste elemente otpada reciklirali energija koju bi uštedjeli u odnosu da nove sirovine izvlačimo iz prirode je veća nego energija koju dobijemo spaljivanjem. Ovaj projekt nema financijske isplativosti, ovo je skup projekt, procijenjena vrijednost je 30 miliona EUR-a za količinu od 30.000 tona otpada godišnje, a za izgradnju bioplinskog postrojenja za koji se mi zalažemo, a koji bi godišnje obrađivalo isto 30.000 biootpada potrebno bi bilo 2,5 milijuna EUR-a. Prestanimo se ponašati kao pijani milijunaši, budimo odgovorni prema novcu poreznih obveznika. Spalionice su veliki zagađivači. Za podjednaku količinu energije spalionica smeća će u odnosu na termoelektranu na ugljen ispustiti 10-tke puta više otrova i zdravstveno poguban projekt. Stvaraju se vrlo otrovni plinovi dioksini i furani, odgovorna vlast mora se odgovorno ponašati [[Upadica: Hvala.]] i zato ćemo sve učiniti da do spalionice ne dođe u Rijeci.
Hvala lijepa, hvala.
Pozdravljam vas sve zastupnice i zastupnici, dobro jutro. Danas: - Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. godinu Uz Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020. i projekcija za 2021. i 2022. podnosi se i - Prijedlozi izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. i projekcija planova za 2021. i 2022. godinu s obrazloženjem za: - Hrvatske vode, - Hrvatske ceste, - Centar za restrukturiranje i prodaju, - Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, - Državnu agenciju za osnivanje štednih uloga i sanaciju banaka, - HZZO, - Hrvatske autoceste, - Autocesta Rijeka-Zagreb, - HŽ Putnički prijevoz, - HŽ Infrastruktura. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 39. Zakona o proračunu i čl. 211. Poslovnika Hrvatskog sabora. Kod donošenja državnog proračuna primjenjuju se odredbe čl. 211. i 212. Poslovnika HS-a, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za obranu, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, Odbor za poljoprivredu. Podsjećam da čl. 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi državni proračun i projekcije ne smiju prijeći utvrđenu svotu dopuštenog manjka državnog proračuna i projekcija. U tijeku rasprave o Prijedlogu državnog proračuna i projekcija podnesene se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom državnog proračuna i projekcija mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u svezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su dostavljeni i sastavljeni u skladu sa Zakonom o proračunu. Čl. 212. Poslovnika određuje da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i proračunu u cjelini prije nego proteknu tri dana od dana rasprave, tako da evo odmah najavljujem da ćemo o utorak raspravljati o amandmanima, a u srijedu da ćemo glasovati o rebalansu proračuna. Sada bih molio predsjednika Vlade Andreja Plenkovića da dodatno obrazloži prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna. No prije toga javlja se kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče HS-a. Sukladno odredbama Poslovnika o radu HS-a u ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bi se klub zastupnika mogao dodatno pripremiti za sadašnju raspravu, a u u svijetlu i odluka današnje sjednice Vlade RH, ali isto tako i preporuka Povjerenstva za fiskalnu politiku. Naime, mi ćemo sada raspravljati o rebalansu proračuna za 2020. godinu koji je usko vezan i sa promjenama koje je Vlada danas najavila, ali isto tako i sa proračunom za slijedeću 2021. godinu. Međutim, Povjerenstvo za fiskalnu politiku dovelo je u pitanje održivost najavljene porezne reforme. S obzirom da je ta porezna reforma temelj i za proračun i za rebalans proračuna, mi u Klubu zastupnika SDP-a postavljamo pitanje je li Vlada uopće zna što radi? S jedne strane najavljena porezna reforma dovest će do velikog rasta nejednakosti u hrvatskom društvu jer će njome najveća sredstva dobiti najbogatiji u našem društvu. 20, 30 tisuća sa najvećim plaćama ostvarit će najveći benefit o porezne reforme, a većina građanki i građana ove zemlje neće dobiti ništa. Međutim, a na što ukazuje i Povjerenstvo za fiskalnu politiku takva porezna reforma dovest će do ozbiljnog problema nefunkcioniranja i države i jedinica lokalne samouprave. Takvom poreznom reformom dovodi se u pitanje i održivost rebalansa proračuna za 2020. godinu o kojem ćemo sada raspravljati, ali isto tako i proračuna za 2021. godinu. Zbog toga moramo se dodatno konzultirati, ali isto tako pozivamo Vladu da još jednom razmotri ono što je danas uputila kako se Hrvatska ne bi dovela u goru situaciju od one u kojoj se danas nalazi. Hvala.
Stanka će biti odobrena, naravno. Javlja li se još netko? Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a također tražim stanku kako bismo još jednom naglasili kako ovim rebalansom proračuna omogućavamo učinkovitu borbu protiv s jedne strane korona virusa, a s druge strane punu potporu hrvatskim gospodarstvenicima u očuvanju radnih mjesta, u održavanju likvidnosti hrvatskih poduzetnika i s treće strane u nastavku njihovih poslovnih aktivnosti. Iz rebalansa proračuna se jasno može iščitati kako smo na početku korona krize se postavili ispravno prema borbi prema, protiv te krize i na način da smo u potpunosti na najvišu moguću razinu podigli zdravstveni sustav, a i s druge strane da smo jednom masivnom potporom od 8, preko 8 milijardi kuna omogućili funkcioniranje hrvatskog gospodarstva i to se iz ovog rebalansa prije svega može vidjeti. Nadalje, ono što je važno za reći to je da je u najavljenoj, u najavljenom petom krugu porezne reforme usprkos ovakvom stanju državnog proračuna Vlada RH iznašla je mogućnosti kako bi hrvatskim radnicima se povećala plaća. I pri tome treba reći da je gotovo 2 milijuna hrvatskih poreznih obveznika oslobođeno ranijim poreznim reformama za vrijeme Vlade Andreja Plenkovića iz škara poreza na dohodak. Prema tome, svima onima kojima je hrvatska Vlada omogućila ranijom poreznom reformom da ne plaćaju porez na dohodak sada idemo još korak dalje i oslobađamo hrvatske radnike poreza na dohodak čime se pridonosi povećanju plaće. U isto vrijeme drugim kompenzacijskim mjerama [[Upadica: Hvala vam.]] omogućit ćemo jedinicama lokalne samouprave da im ne dolazi do smanjenja proračuna. Hvala.
Hvala lijepa. Stanka će biti odobrena. Kolega Bulj vi tražite povredu Poslovnika? Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Uvaženi kolega Bačić je povrijedio Članak 238. jer cijelo vrijeme govori da u Hrvatskoj je Vlada omogućila da teče med i mlijeko, al zaboravio je na kraju reći da narod samo treba nabaviti dvije bačve, jednu za med, jednu za mlijeko. Hvala lijepo.
I jedna bačva s opomenom za vas. Ha, pa nije ovo povreda Poslovnika, ovoj je ništa. Ima li još netko? Nema, onda nastavljamo u 10 sati i 20 minuta. STANKA U 10,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,20 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Molim vas da zauzmete svoja mjesta i pozivam sada poštovanog predsjednika Vlade, Andreja Plenkovića da nam se uvodno obrati i predstavi rebalans proračuna. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici danas ćemo potpredsjednik Vlade, Marić i ja predstaviti Prijedlog izmjena i dopuna Državnoga proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. Dakle, kao što smo jučer već razgovarali u ovim izvanrednim okolnostima i zahvaljujući gospodarskoj krizi uzrokovanoj pandemijom korona virusa pred vama je drugi ovogodišnji rebalans proračuna za 2020. godinu. U zadnjih nekoliko godina naša Vlada vodi odgovornu proračunsku politiku usmjerenu na stabilnost javnih financija i na razborito planiranje proračunskih prihoda i rashoda. To nam je omogućilo da smo ovu krizu dočekali spremni. Podsjetiti ću da se u kontekstu provođenja fiskalne konsolidacije naši napori mogu rezimirati u nekoliko ključnih ali važnih etapa. Prvo, ostvarenje proračunskih viškova i značajno smanjenje udjela javnoga duga u BDP-u. Potom izlazak iz procedure prekomjernog proračunskog manjka, to je bilo još 2017., potom uklanjanje prekomjernih makroekonomskih neravnoteža, ulazak Hrvatske u Europski tečajni mehanizam 2 početkom srpnja ove godine i nastavak puta prema euro području, povratak Hrvatske u investicijski kreditni rejting koji smo zadržali i u vremenu krize unatoč snažnom udaru na naše gospodarstvo zbog ove pandemije. Nijedna dosadašnja ekonomska kriza, ni velika depresija 1929. i '30., niti recesija 2008., 2009. nije nastupila tako munjevito niti uzrokovala tako dubok pad gospodarskih aktivnosti i pri tom zahvatila cijeli svijet. Povrh ove gospodarske krize Zagreb je pogodio potres, uzrokovao štete procijenjene na 86 milijardi kuna. Vlada je u tim okolnostima morala reagirati snažno i donijeli smo dva sveobuhvatna i ciljana paketa gospodarskih mjera usmjerenih na očuvanje radnih mjesta i ublažavanje negativnih posljedica u pojedinačnim sektorima koje su i smanjile prihodnu, a istodobno uvećale rashodnu stranu državnog proračuna. Prije izbijanja pandemije naša je fiskalna politika bila u funkciji gospodarskoga rasta, bila je usmjerena i na daljnje jačanje fiskalne održivosti. U tome smo uspjeli i to pokazuju 3 sukcesivne godine proračunskoga viška. Ova je godina bila iznimka i u praksi naših rebalansa proračuna, ali isto tako želim kazati da smo mi već išli i sa preraspodjelama ovoga proljeća do onih 5% prije prvoga rebalansa koji je bio usvojen, a tu mogućnost od 5% Ministarstvo financija koristi kontinuirano. Očekivano u ovakvim okolnostima pad gospodarske aktivnosti bio je snažan, a imali smo i nezabilježeno velik pad proračunskih prihoda. Podsjećam da smo na dvije snažne provedene fiskalne mjere koje su bile iz prvoga rebalansa, prvo odgoda odnosno djelomično ili potpuno oslobađanje od plaćanja porezna i doprinosa čime smo opteretili proračun za 5,3 milijarde kuna, drugo mjere za očuvanje radnih mjesta koje traju i danas. O tome smo nešto govorili proteklih dana, do sredine listopada isplaćeno 7 milijardi kuna. Kazao sam jučer ili prekjučer da ćemo do kraja ove godine prema predviđanjima isplatiti vjerojatno 8,1 milijardu kuna. Uz sve navedeno želim istaknuti da smo mi kao Vlada stalno smanjivali porezno opterećenje i to u 4 dosad provedena kruga reforme. Da to nismo učinili, danas bi mnogo veći broj naših građana i poduzeća puno teže izdržavao pritisak i teret ove krize. Mi smo jutros na Vladi usvojili paket 4 zakona o petom krugu porezne reforme. Riječ o izmjenama Zakona o PDV-u, Zakonu o porezu na dobit, Zakonu o porezu na dohodak i Zakonu o fiskalizaciji u prometu gotovinom. Riječ je o dodatnim rasterećenjima koja će ukupno rasterećenje dovesti na razinu veću od 10 milijardi kuna. Da odmah odgovorim na ovaj komentar gospodina Grbina koji se referirao i na preporuke o kojima smo čuli jutros, koje prije svega nisu onakve kakve ste vi kazali, malo smo ih pogledali, dapače, međutim vi sada idete u isti ofsajd kako je išao i vaš prethodnik u kampanji. Vi govorite da ćemo sa poreznim rasterećenjem napraviti grešku pa ćemo imati veće porezne prihode. Pa to je normalno u ekonomiji. Gleda se na individualno rasterećenje, a ukupna količina prihoda je veće. Evo vam primjer, kad smo smanjili porez na dobit sa 20 na 18 odnosno sa 20 na 12% ukupni prihodi od poreza na dobit su narasli za 15%. Ja sam siguran da gospodin Lalovac zna o čemu govorim i zna svaki ministar financija, prema tome, mi ovdje govorimo o individualnim rasterećenima. Nekoliko riječi o procjenama kretanja za domaće gospodarstvo. Predviđamo da će u 2020. gospodarski pad iznositi 8%, to su naša previđanja, predviđanja Vlade, to je blaže po nama od inicijalnih predviđanja dok u idućoj godini mi očekujemo gospodarski rast od 5%, a u 2022. rast od 3,4%. Do sada objavljeni ekonomski pokazatelji za treće tromjesečje ukazuju na oporavak nakon početnog udara koji smo imali u ovoj krizi. To je po nama posljedica i pravodobnih i pogođenih epidemioloških mjera, ali isto tako i poduzetih mjera za aktivnost hrvatskog gospodarstva. Očekujemo i priljev sredstava iz europskih fondova, podsjetit ću mi smo danas na 105% ugovorenosti sredstava iz aktualnog višegodišnje financijskoga okvira. Za oporavak ćemo ubuduće koristiti europska sredstva, višegodišnji financijski okvir 2021.-2027. 12,9 milijardi, mehanizam EU „Nove generacije“ 10,6 milijardi, imamo i pri tom i instrument SURE iz kojeg smo osigurali povoljne zajmove u visini oko 1 milijarde eura, u okviru mehanizma REACT-EU 735 milijuna eura i također ono što je najvažnije Nacionalni program oporavka i otpornosti bit će temelj povlačenja sredstava u sljedećih nekoliko godina. Par riječi o samome rebalansu, dakle ponavljam, svjesni ovih posljedica u kojima se nalazimo mi smo iskoristili povoljan fiskalni prostor koji smo praktički sami sebi stvorili prethodnih godina jer smo držali snažnu fiskalnu potporu, fiskalnu disciplinu i odgovorno upravljanje javnim financijama, dakle bili smo spremni za ovu krizu najjednostavnije. Mi očekujemo da ćemo s obzirom na trajanje pandemije i dalje trebati iznalaziti rješenja za pravednu potporu gospodarstvu, osiguravanje svih troškova u zdravstvenom sustavu, a isto tako pomagati najranjivijim skupinama u društvu. Od rashoda spomenut ću povećanja izdvajanja europskih sredstava za očuvanje radnih mjesta i skraćivanje radnog vremena. Prva faza obnova zgrada oštećenih potresom. Ovim izmjenama ukupni proračunski prihodi povećaju se za 9,2 milijarde kuna te iznose sada 131,1 milijardu kuna. Ukupni rashodi povećavaju se za 8,6 milijardi kuna odnosno sa 147,3 na 155,9 milijardi kuna. Sukladno planiranim kretanjima prihoda i rashoda očekuje se da će opća država zabilježiti manjak od 29,5 milijardi kuna odnosno 8% BDP-a. Mi također očekujemo da se udio javnog duga u BDP-u u 2020. godini u odnosu na 2019. poveća za 14,5%-nih bodova te da će iznositi 87,3% u odnosu na ovo smanjenje koje smo imali ranije. To je nažalost posljedica neočekivanih povećanih potreba za zaduživanje i uslijed negativnoga učinka uzrokovanog ovom pandemijom. Nakon snažnoga rasta javnoga duga u 2020. mi u 2021. očekujemo smanjenje javnoga duga u BDP-u i to po prosječnoj stopi od 2%-tna boda u predstojećem trogodišnjem razdoblju. Dakle, želimo otprilike da 2023. dođemo već na razine od 81,2%. Nastavit ćemo sa našim aktivnostima koje će nam držati putanju, putanja puta prema europodručju, biti odgovorni i dalje u pogledu odgovornoga upravljanja javnim financijama, pronalaziti najbolje načine kada je to potrebno za nova zaduženja, to znači da ta zaduženja budu povoljna jesu li ona na domaćim financijskim tržištima, na međunarodnim, mudro korištenje europskih sredstava i zatvaranje financijske konstrukcije na najpovoljniji mogući način. Nama naravno s obzirom na način kako smo do sada upravljali javnim financijama ovo sve skupa nije nimalo drago, naprotiv, ali ono što je najvažnije osigurane su plaće, osigurane su mirovine, osigurane su naknade poslodavcima za plaće radnika u privatnom sektoru u mjeri bez presedana i na tom tragu ove politike vodimo računa da država funkcionira i da svi zajedno uz maksimalne napore premostimo krizu u kojoj se nalazimo. Evo toliko za uvod, a ovaj drugi će sada kazati potpredsjednik Marić. Hvala lijepa.
Hvala predsjedniku Vlade. I pozivam potpredsjednika i ministra financija za nastavak izlaganja. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo nastavano na riječi predsjednika Vlade nekoliko detalja vezano za sam rebalans. Čuli ste da smo ažurirali našu projekciju pada gospodarske aktivnosti ove godine sa prvotnih 9,4 na 8% kroz nekih 25 minuta i Europska komisija će izaći sa svojim zadnjim jesenskim projekcijama pa ćemo vidjeti kako oni po pitanju ove i idućih godina gledaju ne samo na Hrvatsku nego i na cijelo europsko gospodarstvo pa će sigurno biti prilike tijekom rasprave na to se referirati. Inače što se tiče prihodne strane proračuna i možda prije no što to kažem samo jedna napomena kratka, dakle vi znate da u protekle 4 godine mi smo rebalans u pravilu, ne u pravilu nego svake godine imali jedanput krajem godine, konstatirajući praktički svake godine isto, višak prihoda u odnosu na planirano i rashode u odnosu na ono što smo planirali konstatiranje boljeg rezultata, tri godine za redom i suficit proračuna opće države odnosno smanjivanje udjela javnog duga u BDP-u. Nažalost, ove godine eto drugi rebalans, ali u isto vrijeme neke od sastavnice rebalansa također treba posebno apostrofirati što i koliko i zašto raste ili pada. U odnosu na prošlu godinu naši porezni prihodi, ovdje ću se fokusirati na porezne prihode i doprinosi su manji za nekih 12,2 milijarde kuna, međutim opet kada usporedimo situaciju odnosno ono što smo predlagali i u rebalansu i u 5. mjesecu situacija je nešto malo bolja bez namjere ikakvog uljepšavanja situacije, vrlo jasno, vrlo čisto, dakle nekakvih 7 i nešto milijardi kuna bolje u odnosu na plan koje je na neki način i razumljivo jer smo predviđali tada veći pad BDP-a. Što se tiče rashoda oni su veći i odnosu na inicijalni plan za 8,6 milijardi kuna, a u odnosu kada gledamo samo one rashode iz tzv. općih izvora 6,9 milijardi kuna, to je ono što utječe na ukupni rezultat. Pa ću taksativno pobrojati po pojedinim ministarstvima odnosno za namjene, vjerujem da ste pogledali materijale i tablice i da su vam sigurno te brojke poznate. Ministarstvo financija 2,3 milijarde kuna više, vi znate i sami da smo u samom rebalansu iskoristili određene zakonske mogućnosti veće fleksibilnosti u smislu planiranja poglavito rashoda za kamate, tečajne rashode i slično. Međutim jedna od većih izmjena je na sustavu zdravstva odnosno u Ministarstvu zdravstva milijarda 760 miliona od čega milijarda 340 za dug bolnica, već spomenuta tema i vjerujem da ćemo i o njoj danas dosta razgovarati plus dodatnih 200 milijuna kuna također za obveze prema dobavljačima, ali putem HZZO-a. Također 195 miliona kuna za projekt KBC Rijeka. Ministarstvo rada i mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike milijarda i 400, za mirovine, za naknade za nezaposlene nekih 218, 381 milion kuna potpore za očuvanje radnih mjesta do kraja godine, 56 za doplatak za pomoć i njegu, 108 osobna invalidnina, 44 status roditelja njegovatelja. Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja 413 miliona kuna od čega najveći dio se odnosi na LNG. Ministarstvo znanosti i obrazovanja je jedno od ministarstava poput MUP-a gdje je udio mase plaća i sredstava za zaposlene relativno veći pa kod njih između ostalog od 360 miliona kuna, 217 se odnosi na rashode za zaposlene, međutim isto tako i za učešća za EU projekte, sudske sporove te sredstava decentralizacije. Ministarstvo poljoprivrede 270 miliona kuna, poticajne mjere, govedarstvo, ribarstvo, proizvođači šećerne repe, ruralni razvoj, nažalost i 61,5 milion kuna za sudske presude i dugove. Slično nešto je i kod MUP-a koji od ukupnih 200 miliona čak 42 miliona kuna planira dodatno potrošiti na način da moramo vratiti sredstva Europskoj komisiji za nepravilnosti koje su u proteklim godinama bile. To je nešto što se ja iskreno nadam da neće biti tako puno i često ovoga zabilježeno u proračunu, dakle govorimo o korištenju instrumenta za Schengen još od prije nekoliko godina, dakle odmah ću apostrofirati prije mandata potpredsjednika Božinovića. Također, Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU 100 miliona od čega 88 kuna za sufinanciranje projekata. Ministarstvo pravosuđa oko 80 miliona kuna, zaposleni i materijalni rashodi. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture najveći dio njihovog povećanja se odnosi na pomoć društvu Croatia airlines. Svi dobro znamo ne samo naš avioprijevoznik nego i globalno avioprijevoznici su sigurno među najpogođenijima samom krizom. Središnji državni ured za demografiju i mlade 45 miliona, vanjski poslovi 31, kultura 26. Uz to napomenuo bih da kada gledamo ukupnu sliku rashodne strane proračuna mi zapravo možemo konstatirati da je ove godine proračun išao najvećim dijelom da ne kažem gotovo u potpunosti sa povećanjima za očuvanje radnih mjesta. Već spomenuta brojka koju ste čuli maloprije do sada 7 milijardi do kraja 8,1 milijarda kuna i to govorimo samo o neto isplatama, na taj iznos možemo dodati i 5% koji smo plaćali za 2 mirovinski stup, a isto i za mjere koje se odnose na otpis, nema poreznih davanja na taj iznos nego doprinosa za zdravstveno i za 1 stup. Također milijarda i 200 za različite vrste Covid mjera posebno sektorski vezanih za turizam, za kulturu, za sport, ali isto tako i za zdravstvo nabave različitih vrsta zaštitne opreme i sličnoga te 4,8 milijardi kuna beskamatnih zajmova HABOR-u 1,5, HAMAG-u 670 miliona, lokalnoj samoupravi milijarda 200, HZZ-u negdje oko milijarda i pol. Sve skupa u odnosu na prvotni plan državni proračun dakle deficit 24,8 milijardi kuna, 554 miliona kuna manje nego u odnosu na plan iz svibnja. Manjak što se tiče izvanproračunskih korisnika odnosno njihov višak je nešto manji 761 milion kuna to je negdje 150 kuna manje. Jedinice lokalne i područne odnosno regionalne samouprave deficit 2,7 milijardi kuna ili milijarda i 800 miliona kuna više, kada tome dodamo i određene ostale uskladbe dolazimo do brojke od 29 i pol milijardi kuna manjka po ESA 2010. metodologiji ili 8% BDP-a. U te brojke su ukalkulirane sve ovo što sam do sada rekao plus naravno i neke stavke koje se tiču i daljnjih pomoći kako gospodarstvu tako i nekim drugim sustavima unutar same države. Uz ove točke spomenut ću kratko jer su sastavni dio i Zakon o izvršavanju odnosno dopune Zakona o izvršavanju državnog proračuna za ovu godinu, vrlo često u raspravama o bilo kojoj temi fiskalne politike se na neki način i fokusiramo i na raspravu o lokalnoj samoupravi jer ima dosta i načelnika i gradonačelnika u Hrvatskom saboru. Ovdje ću reći da se ovim zakonom ovlašćuje Vlada da može dati suglasnost zaduživanje jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave do 6% lanjskih prihoda. Vi znate da tradicionalno je to 3%, sada sa ovim zakonom o izvršavanju do kraja godine dajemo mogućnost da se ta granica i digne na 6%. Za dva tjedna ćemo ovdje s iste govornice predstavljati proračun za iduću godinu, ponovno ćemo se vratiti na 3%, ali znate i sami da likvidnost kako centralne države tako i lokalne je dosta važna. Također otvara se i dalje mogućnost za isplatu sredstava beskamatnih zajmova i do kraja godine, ponavljam još jedanput samo do sada je milijarda i 200 miliona kuna isplaćeno. Ovim zakonom će se predvidjeti odnosno predviđa se i upravo ova isplata prema bolničkom sektoru odnosno ljekarnama za podmirivanje već spomenutih obveza te isto tako, ukupno zaduženje se stavlja u ukupni okvir svih naših potreba za financiranjem, samo ću reći, da što se tiče pada primitaka od financijske imovine i zaduživanja, on se smanjuje za nekih 437 milijuna kuna. U nekim prethodnim prilikama, nemam sad puno vremena, ali sam elaborirao, pa vjerojatno i kroz replike i kroz raspravu da smo još prije same ljetne stanke ispunili kompletni račun financiranja. Podsjetit ću sve nas skupa koji smo bili ovdje u 5. mj., u tim uvjetima u tim okolnostima, rasprava rebalansa najvećim dijelom ili dobrim dijelom se vodila upravo kako osigurati likvidnost, funkcioniranje države i državnog proračuna, ali isto tako, sada kada se vidi u ovoj krizi, pomoć i na koji način država može ukočiti i gospodarstvu i cijelom društvu kao takvom. Evo, hvala lijepo.
Hvala i potpredsjedniku Vlade. Prije prelaska na replike, ima ih 14 za predsjednika Vlade i mislim da je 4 za potpredsjednika, javlja se kolega Petrov, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, tražim stanku u ime Kluba Mosta jer trebamo procijeniti uopće ima li smisla raspravljati u ovakvoj vrsti rasprave, s ovim izloženim, bio sam pristojan, saslušao sam i predsjednika Vlade i ministra financija, kako oni vide sve ovo što se događa, ja se bojim da oni ne žive u realnoj Hrvatskoj. Niti realno gledaju sve ono što se događa. Mi smo danas imali priliku slušati predsjednika Vlade koji priča o Velikoj depresiji 1929., kada se to događalo, tada je govorio da mi haluciniramo. Ali dobro. Prihvaćam i mogućnost da se u takvoj situaciji teže može procijeniti, ali ipak, od samoga početka prošlo je 8. mjeseci i hoćemo li mi ozbiljno govoriti kada mi netko kaže da ćemo danas raspravljati o proračunu i potrošiti cijeli dan, a cijeli proračun i izmjene proračuna su donesene na nerealnim i neozbiljnim osnovama? Pa ja sam danas slušao gdje mi netko govori da je ukupan prihod i ukupan rashod zadnjih nekoliko godina bio u plusu. Ostavite sa strane primarni suficit, recite ljudima onako kako jest. U trenutku kada se uključen konačni prihodi, konačni rashodi, vi ste bili u minusu. Mi danas slušamo da ste vi bili u plusu. Ne uzimam samo zadnju godinu. I onda ćemo pričati danas o nečemu ozbiljnom. Govorite o kako ste rekli, odgovornoj politici racionalnim rashodima i da ste ovu krizu dočekali spremni. Odgovorna politika, racionalni rashodi, 2016. 120 milijardi kuna rashoda, 2020. 150 milijardi. Znate, kada u mojoj obitelji se dignu troškovi mjesečno za 30%, moja obitelj osjeti da mi bolje živimo, više trošimo, 30%, hoćete mi reći da netko u našoj državi osjeti da živimo bolje nakon što ste potrošili 30% sredstava svake godine.
Zahvaljujem kolega Petrov. Stanka će biti odobrena. Javlja li se još tko za stanku? Ako ne, nastavljamo u 10,55. STANKA U 10,46 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10:57 SATI]] Poštovane kolegice i kolege sada ćemo krenuti s replikama. Evo još smo u međuvremenu dobili jednu repliku za predsjednika Vlade i dvije replike za potpredsjednika iz drugih prostorija, a imamo i kolegicu Puljak koja će replicirati prvi puta u povijesti HS-a video vezom. Izvolite predsjedniče. Prvi je kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Premijeru, gledam ovaj rebalans kao i proračun koji je bio planiran, 2018. godine imali ste u Splitu sjednicu Vlade i rekli ste tada 2 milijarde kuna tj. 2 milijarde projekata, do danas nula kuna. Svi značajni projekti u dijelu Dalmatinske zagore jednostavno ne postoji. Dalmacija i Dalmatinska zagora daju puno, puno daju u proračun Hrvatske, nećemo govoriti o turizmu, evo reći ćemo moja Cetina hidroenergije daje 40% hidroenergije RH. Pa zašto recimo Cetinska krajina nikako da krene projekt koji je 2016. pokrenut izradom dokumentacije brza cesta spoj … čime bi 50.000 ljudi se približilo Splitu i to bi bilo najperspektivnije i najpoželjnije područje. Ali za sada nula. Oleg Butković jednostavno te infrastrukturalne projekte je stavio ko da je načelnik Općine Novi Vinodolski, a ne kao ministar sve je metnio oko svoga mista. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Bulj. Prije svega vi znate da naša Vlada vodi politiku ravnomjernog regionalnog razvoja, da jednako drži i do Splitsko-dalmatinske županije, do Grada Splita da imamo odličnu suradnju i sa gradonačelnikom i županom, kao i do svih drugih županija i krajeva Hrvatske. Sjednica Vlade u Splitu bila je odlična, bila je sjajna prepuna projekata, mi smo i u proračunu za iduću godinu predvidjeli sredstva osobito kada je riječ o cestovnoj infrastrukturi koji će omogućiti i pristupne ceste i rješavanje ključnih prometnih čvorova koji postoje, osobito u vezi Grada Splita. Ja tu podržavam napore i župana i gradonačelnika Andre Krstulovića Opare koji ima moju potporu i sada kada je iz zdravstvenih razloga kazao da više ne može ići u izbore za Split. A želim vam reći da ćemo kroz projekt Dalmatinska zagora-Gorski-Kotar-Lika-Banovina nastojati baš financirati te dijelove Hrvatske kojima je potpora najbitnija uključivši i Cetinsku krajinu.
Hvala lijepa. Kolega Bulj povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče. Predsjednik hrvatske Vlade je ovdje rekao ono što govore svako četiri godine, … izborna godina da će se opet naći u proračunu uvijek isti projekti za Dalmatinsku zagoru, za moj Sinj i Cetinsku krajinu. … [[Govornik se ne razumije.]] Branku Bačiću, ali ja vam govorim da je ovo istina. On je isto … [[Govornik se ne razumije.]] vrgorački tunel Ravče-Drvenik 2005. godine, znaš šta je napravljeno, ništa. Još jednom … [[Govornik se ne razumije.]] Branka Bačić … [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Bulj, ponovo dobivate opomenu već drugi puta. Molim vas da to ne činite i ne zloupotrebljavate povredu Poslovnika i onda replicirate, dakle opomena za kolegu Bulja još jednom. Sada je na redu kolega BArtulica. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine premijeru, slažemo se da niste odgovorni za koronu krizu i za potres u Zagrebu, još ću reći da svako rasterećenje porezno ćemo podržati, međutim podsjetit ću da od kada ste naslijedili bivšeg premijera Oreškovića rashodi rastu svake godine otprilike 5 do 6 milijardi kuna, bez obzira što broj stanovnika je u padu. Ukupni udio javne potrošnje u BDP-u je previsok u Hrvatskoj skoro 50%, nalazimo se među najranjivijima gospodarstvima od novih članica. Dakle, problem je što se nedovoljno čini, Hrvatska je ranjiva, a ne mora biti u ovoj mjeri. Moje pitanje se odnosi na javnu nabavu, neracionalno upravljanje našim sredstvima kroz javnu nabavu ne vidimo pomaka jel možete nešto reći o tome. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Bartulica. Vidim da vi koristite dva šešira, šešir savjetnika premijera Oreškovića, a i onaj šešir savjetnika predsjednika Josipovića koji dolazi iz SDP-a. Što se tiče politike rasterećenja drago mi je da je podržavate, dakle naša Vlada i sa današnjim paketom poreznih reformi ide sa dodatnim rasterećenjem, vidjet ćete kada ti zakoni dođu u Sabor sve skupa idemo preko 10 milijardi rasterećenja kroz ovih nekoliko valova plus administrativna rasterećenja. Činjenica da širimo poreznu bazu, poreznu osnovicu dovodi do većih prihoda. Što se tiče javnih nabava tu postoje zakone koji su usklađeni i sa europskim zakonodavstvom, imamo i državnu komisiju koja se bavi eventualnim pritužbama, imamo središnji ured na razini Vlade koji se bavi javnim nabavama, želimo i transparentnost i kontrole i najbolju uslugu i najbolju cijenu, sve što se može poboljšati poboljšavat ćemo.
Hvala vam. Povreda Poslovnika kolega Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem. Pozivam se na čl. 238. dakle ovo pozivanje na dvije kape, dakle savjetnika premijera Oreškovića i ovo što ste rekli drugo u vezi SDP-a ne znam odakle takve izjave. To je potpuno rekao bih neprimjereno i nepotrebno u ovom Domu na taj način se osvrnuti na pitanje koje sam postavio u najboljoj mjeri. Ne znam odakle to.
Kolega Bartulica ja ne mogu kazati da je ovdje došlo do povrede Poslovnika jer su iznešene ocjene za koje mi se čini da su točne. Vi ste bili savjetnik i predsjednika Josipovića i predsjednika vlade Oreškovića, tako da ja nemam zbog čega intervenirati ovdje. Tako da ja nemam zbog čega intervenirati ovdje. Pa ima veze ili nema veze to nije povreda Poslovnika. Izvolite kolega Zekanoviću, vi ste na redu.
Poštovani predsjedniče Vlade i poštovani predsjedniče sabora sad sam vidio jednu nevjerojatnu scenu da predsjednik Vlade dok kolega Bartulica daje povredu Poslovnika tipka na mobitel za govornicom. Jel to, jesam ja dobro vidio predsjedniče Vlade? Da se vi igrate s mobitelom za govornicom u Hrvatskom saboru dok vam se kolega obraća, ja mislim da sam dobro vidio. Meni je to ne znam, ne znam s kim ste možda ste Trumpu slali poruku, žao mi je što je izgubio i Bidenu čestitku, ne znam, ali nisam to očekivao od vas, moram priznati stvarno, evo tu ste me malo razočarali. Evo pitanje konkretno, kratko prokomentirajte mi pomoći dane inozemstvu unutar općeg proračuna koje su narasle za 2 milijarde 480 milijuna kuna, stavka vam je to podskupna 353 izvor 57.
Odgovor izvolite.
Sigurno se nisam bavio uvaženi zastupniče Zekanović korona pivom, dok odgovaram ovdje već 3 dan spreman na sva pitanja saborskih zastupnika kao što ste vi jedno vrijeme trebali da razlučite virus i pivo, to je prvo. Što se tiče naših međunarodnih obaveza, sve što financiramo, a financiramo bilo da je riječ o međunarodnim članarinama pa ću vam odgovoriti na ono pitanje kada je riječ o našem doprinosu u europski proračun on je danas negdje oko 4 milijarde kuna, 530 milijuna EUR-a. U idućoj financijskom perspektivi on će se nešto povećavati ali ne znatno, ići će otprilike do 585 milijuna EUR-a godišnje to je u svakom slučaju izrazito dobro s obzirom na prihode koje ćemo ostvariti. Bit ćemo u plusu kao što smo danas u plusu do sada već 28 milijardi kuna. Prema tome naši rashodi za bilo koju [[Upadica: Hvala.]] međunarodnu obvezu su i obveze i opravdani.
Želite stanku pretpostavljam, da izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovani predsjedniče Vlade …
Predsjedniče Vlade možete ovaj na mjesto.
Ja stvarno, moram reći da sam drugi put razočaran. Prvo ću reći to što ste se igrali sa mobitelom za govornicom to je jedno katastrofalno ponašanje. Druga stvar još jedanputa mi imponira zapravo što vi pratite moj Facebook i što ste vidjeli kako ja nazdravljam s pivom s kolegom hrvatskim generalom, ratnim herojem, generalom Glasnovićem i drago mi je da ste to vidjeli. Treća stvar koju vi konstantno ignorirate da sam ja 1 u Hrvatskom saboru, ne 2 ni 3 ni 7, dok ste vi šetali po Hrvatskoj i lobirali da vas izaberu za predsjednika HDZ-a upozoravao na korona krizu. A vi zato što imate medije, sve medije, masovne, znači sve od svih televizija vi ćete i dalje dobiti priliku da ovu smiješnu diskreditaciju korona pivi i dalje govorite što je laž jer ja to nisam niti rekao, niti pomislio, niti radio. Ja vama nikada nisam predbacio vaše bolesti, vaše anemije, vaše kroasane u Parizu jer to je ispod svake razine, to što vama radi i što se s vama ruga predsjednik to nije u redu, a vi sebi sa ovog mjesta dopuštate igru ispod pojasa. Ja ne znam čemu to, pa vi ste bar čovjek velikih talenata, to sam vam i osobno rekao i znate sami da ste elokventni znate jezike i da nas možete i lijepo predstavljati u Europi, a vi dođe ovdje pa se ponašate kao da ste u balkanskoj krčmi, ovo je Hrvatska država, ovo je Hrvatski državni sabor i predsjednik Vlade kad dođe u ovaj najviši dom nema se što igrati s mobitelom za govornicom nego treba poštivati svakog zastupnika i zastupnika Bartulicu i zastupnika Bulja i bilo koga drugoga, vi možete bolje od toga. Nemojte se spuštati tu na tu razinu, ako hoćete stav nazdravite sa korona pivom protiv korone možemo i kasnije onda.
Hvala kolega Zekanović, evo razmišljajte sada 10 minuta dat ću vam stanku o ovome što ste sada rekli, ali prije toga, prije toga kolega Borić još povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi predsjedniče, pa evo Članak 238. koji govori o tome da se veliki Hrvat Zekanović ne zna ponašati u sabornici jer očito da zamjera drugima ono što on radi cijelo vrijeme. Ja sam ga gledao dok su izlagali, on je cijelo vrijeme tipkao po mobitelu i sebi daje za pravo da to može, a činjenica jest da glava gospodina Bartulice očito paše na svaki šešir i da to danas ne bi trebao biti predmet prijepora, a to da je gospodin Zekanović pristojan to građani znaju, vidjet ćete, sad ćete čuti.
Hvala vam lijepa. Dakle, glede mobitela. U ovome trenutku vidim nekoliko zastupnika koji tipkaju po mobitelu tako kad bi to počeo, kad bi zbog toga opominjao malo bi nas ostalo u sabornici, tako da, ali dobro, svatko može se protiv toga pobuniti nije to loše. Kolega Zekanović izvolite.
238. kolega Boriću, nikad, nitko sa govornice se nije igrao sa mobitelom i to što se vi uvlačite vašem šefu to je legitimno ali moj vam je savjet da se poklopite ušima.
Ajde kolega Zekanović nemojte s tim frazama jer i kao što vi replicirate ima pravo i netko drugi replicirati odnosno svaki zastupnik u sabornici može replicirati pa ga ne morate onda diskvalificirati na taj način. Znači što biste vi htjeli? Da vi možete govoriti, a svi ostali šute, a onda ako oni progovore onda ih optužite da se nekom dodvoravaju, nekorektno. Izvolite kolega Borić.
Ne morate biti njegov odvjetnik, može on sam reći.
Hvala lijepo. Evo najavio sam kako će se kolega Zekanović ponašati i on je to odmah i potvrdio, njegov rječnik, vokabular u sabornici je razine molo lošije kafane, tako da jednostavno čovjek treba zaraditi opomenu i ne znam zašto mu je niste dali jer ovo što on radi ovdje svaki dan jednostavno više nije izdržljivo. Mislim da mu je trebalo dati opomenu jer se ne zna ponašati u sabornici.
Kolega Boriću sad kad bi ja njemu dao opomenu ispalo bi da se ja vama dodvoravam, a to stvarno ne mogu učiniti. Dajem stanku od 10 minuta. STANKA U 11,10 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,17 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavljamo s radom. Sada je na redu poštovani kolega Zurovec, izvolite.
Poštovani premijeru, poštovani potpredsjedniče Vlade, za početak zahvalit ću se potpredsjedniku Vlade na jednom dobrom dijalogu na Odboru za financije pa ću istaknuti probleme koje smo istaknuli na samom odboru. Naime, gledajući sami taj rebalans ali naravno i projekcije proračuna mi u principu trošimo više nego što zarađujemo. Znači rashodi za plaće i materijalni rashodi nam se povećavaju, a s druge strane gledajući i čak i taj rast nezaposlenosti, 9. mjesec gledajući prošle godine i ove godine tu je ogroman porast. Mislim da nitko ovdje ne krivi niti premijera, niti bilo koga ovdje tu za nekakvu korona krizu no mislim da je vrijeme da se naprave ipak određeni rezovi. Sami rebalans uvijek kad se radi krajem godine, naravno da se neke stvari pokušavaju popeglati no s druge strane ako smo tu napravili određene loše poteze trebamo ih naravno i priznati, pa nadam se da ćete o tome voditi brige evo u budućnosti. Hvala.
Izvolite odgovor.
Moram priznati da ne znam šta je pitanje, ali komentar sam čuo. Hvala vam.
Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade žao mi je što nema gospodina Grbina on je maloprije tažeći stanku u ime Kluba SDP-a izrazio protivljenje SDP-a povećanju plaća u Hrvatskoj a do kojih će doći temeljem najavljene reforme, porezne reforme koju ćemo idući tjedan raspraviti. S obzirom da će ta reforma omogućiti povećanje svih plaća u Hrvatskoj većih od 5.000 kuna meni je zabrinjavajuće da SDP promišlja kako je 5.000 kuna velika plaća, to dovoljno govori o stanju u SDP-u. No, mene također gospodine predsjedniče interesira što Vlada namjerava i što je napravila u proteklih mjesec dana i što će napraviti da bi doista povećali plaće svim hrvatskim radnicima čija je plaća manja od 5.000 kuna. Hvala.
Izvolite odgovor.
Vi znate da smo povećali osobni odbitak na 4.000 kuna tijekom našega mandata i vjerujem da su to mnogi naši sugrađani osjetili. Također bitno je da znamo da smo u jednom od prošlih valova poreznih reformi omogućili i isplate neoporezivih primitaka koji idu do razine od 12.000 kuna, a bilo je tu još reformi koje su omogućile da se različite druge beneficije zaposlenicima isplate od strane poslodavaca. Dakle, učinili smo maksimalan napor da podignemo plaće i one koje su niže za gotovo milijun i 900 tisuća naših sugrađana koji ne plaćaju porez na dohodak, bilo da su zaposlenici, bilo da su umirovljenici, a pritom smo kroz kolektivne pregovore povećali plaću i u državnom i u javnom sektoru do sada za 15%, a i još ćemo, a vidi se da ide više i za zdravstvo [[Upadica: Hvala vam.]] i za školstvo. Hvala vam.
Kolegica Martinčević. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, ima stvari sa kojima smo zadovoljni u ovom rebalansu proračuna, a odnose se prije svega na povrat duga Varaždinskoj i Koprivničko-križevačkoj županiji od strane države. Naime, dug je ukupno sa kamatama narastao na preko 45 milijuna kuna što iznosi konkretno za Varaždinsku županiju dakle gotovo polovicu našeg izvornog proračuna i veseli nas da su ova sredstva osigurana jer će itekako dobro doći u ovoj situaciji našoj županiji. Ono što nije dobro u ovom rebalansu je činjenica da se Sveučilištu Sjever umanjilo se sredstava za 3 miliona kuna. Ona su se umanjila zato što nisu realizirali neke programe, a nisu izrealizirali zato jer ministarstvo nije dalo za to dozvolu. Inače Sveučilište Sjever imalo je najmanje predviđena sredstva od svih sveučilišta u rangu dakle svega 35 miliona kuna, Pula, Zadar, Dubrovnik daleko više, pa molim samo u proračun da se vodi briga o tome da se stavi u ravnopravni položaj.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa, drago mi je da ste spomenuli da sustavno rješavamo ovo rezidualno pitanje javno-privatnog partnerstva koje je uglavnom išlo za financiranje škola, sportskih dvorana u Varaždinskoj i nešto manje u Koprivničko-križevačkoj županiji, mi smo i u prošlom mandatu zakonskim izmjenama na određeni način riješili budućnost. Sada i temeljem ovih sporova koji su okončani rješavamo prošlost da se simplificiram tu temu i tu zahvaljujem i aktivnostima i vas i zastupnika Štromara, Stričaka i svih drugih koji dolaze iz Varaždinske županije. Kad je riječ o Sveučilištu Sjever ako se ja dobro sjećam mi smo u prošlogodišnjem proračunu baš prihvatili amandman nekoliko zastupnika, evo i gospodin Habjan se slaže za izmjene proračuna i omogućili više sredstava, bitno nam je da se Varaždin razvija ne samo u povijesno, kulturno, gospodarsko središte nego kao sveučilišno središte i središte mladih na sjeverozapadu Hrvatske pa ćemo ga nastaviti [[Upadica: Hvala vam.]] podržavati kao i Koprivnicu.
Kolegice Bedeković, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Vlade iz analize rebalansa proračuna i brojki i pokazatelja vidljiv je kontinuitet odgovorne proračunske politike i između ostaloga i učinkovita borba protiv i korona virusa i borba za očuvanje radnih mjesta, ali svakako ono što želim posebno istaknuti kontinuitet osiguravanja svih prava u sustavu socijalne skrbi i posebna briga i skrb o posebno ranjenim skupinama pri čemu je razvidno povećanje odnosno osiguranje sredstava i kako za osobe s invaliditetom, doplatak za pomoć i njegu, osobnu invalidninu, ali isto tako i status njegovatelja i roditelja njegovatelja koji će, koji je podsjetit ću ove godine u jeku krize prvi puta nakon 12 godina povećan sa 2.500 na 4.000 kuna i izuzetno me raduje da je i rebalansom proračuna dakle novac za ovu namjenu osiguran, a ono što me osobito raduje da niti jedno pravo iz sustava socijalne skrbi u tijeku ove krize [[Upadica: Hvala vam.]] nije bilo …/nerazumljivo/…
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa, naravno da smo vodili računa o najranjivijim skupinama u društvu, niti jedno pravo koje se tiče sustava socijalne skrbi niti je umanjeno niti za njega nedostaje sredstava. Osobe s invaliditetom uvijek su važan prioritet aktivnosti naše Vlade, tako je bilo i u proteklom mandatu, zahvaljujem i vama i zastupnici Lukačić. Vi znate da je jedna od recentnih mjera bilo povećanje sredstava za roditelje njegovatelje koje smo digli, sjećate se, s 2500 na 4 tisuće kuna. U tom trenutku smo predvidjeli za ovu godinu 40 milijuna kuna, ako se ja dobro sjećam. Ta obaveza je tu, mi ćemo naravno sva ta sredstva isplatiti zato što smo svjesni koliko napora upravo ti roditelji i ljubavi ulažu prema svojoj djeci i mislim da oni zavrjeđuju takvu potporu i da je to bila ispravna odluka. Evo i hvala svima vama koji ste nas kroz dijalog i potekli i pridonijeli, potaknuli i pridonijeli toj odluci.
Kolega Bakić, izvolite.
Hvala vam g. predsjedniče, poštovani premijeru. Vi ste u kontekstu proračuna za 2021. spomenuli paket poreznih zakona koji je danas bio na Vladi i ministar Marić je prekjučer na sastanku Odbora za financije i proračun govorio o tim zakonima. Naravno, govorio je o tome da ti zakoni imaju bitne imputacije na proračun jer procjena je da gubitak poreznih prihoda slijedom izmjena koje se predlažu iznose cca 2 milijarde kuna. Dapače, ti će porezni zakoni i doći na dnevni red Sabora tek idući tjedan, štoviše u redovnoj proceduri, čini mi se, u dva čitanja. S druge strane, proračun je već bio, ušao u saborsku proceduru i o njemu smo raspravljali na Odboru za proračun. Ja mislim da takvo prejudiciranje odluke Sabora nije korektno, ja mislim da ovakav, ovakva metoda zapravo implicira i prejudicira odluku Sabora o nečemu što je od vitalne važnosti za proračun. Hvala vam.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Bakić, Vlada poštuje Hrvatski sabor i ovaj tjedan vam u konačnici pokazuje tu činjenicu, tu smo da čujemo vaš stav, da objasnimo politiku Vlade, da argumentiramo zastupamo naša stajališta, da otklanjamo argumente koji ne stoje, koji su nerijetko obmanjujući, koji se baziraju na nekakvim alternativnim činjenicama i brojnim drugim bravurama kojima svjedočimo u političkom prostoru, ali to je sve okej, to je sve demokracija. Vi naravno, prateći rad Ministarstva financija, a i Vlade znate da su sva ova 4 zakona bila u javnoj raspravi, da ti zakoni nisu došli na sjednicu Vlade jer su napisani ovaj vikend. Oni su u javnoj raspravi, najavljeni, bili su dio našega programa, cijela zainteresirana javnost mogla je dati komentare. Naravno da je njihovo stupanje na snagu ukalkulirano u planiranje proračuna za 2021. g.
Kolega Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Vlade, zahvaljujem što ste danas s nama da možemo odgovarati na pitanja. Struktura proračun i rebalansa se u zadnjih 7 godina promijenila i mislim na dobro. Drugi naš najvažniji prihod su prihodi od EU. Sljedeće godine će oni premašiti čak prihode od doprinosa, čini mi se 25 milijardi kuna. Budući da to određuje dinamiku gospodarstva da čim prije izađemo iz ekonomske krize, zanima me i mislim da je to nekakav prijedlog i molba da do proračuna izađe s nekakvim katalogom investicija za sljedeću godinu jer je jako bitno radi percepcije javnosti i percepcije nas ovdje u Saboru, ako znamo da očekujemo gospodarski rast od 5%, da tu postoje određeni i da tu za tu postoje u proračunu osigurala sredstva od 25 milijardi kuna, da postoje određene konkretne mjere u koje sektore jer znamo da smo i što se tiče zračnih luka da su završeni, završavaju se projekti, tog mosta, autoceste, itd., zanima nas dinamika jer je to jako bitno i zbog ovog višegodišnjeg financijskog okvira i dinamika da čim prije izađemo iz krize i koji će to sve biti. Zahvaljujem.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Lalovac i drago mi je da vi kao bivši ministar financija i stručnjak za pitanje i ekonomije i financija vidite i određene pozitivne pomake tijekom našega članstva u EU. Tih 7 godina u biti, ovih prvih 7 godina članstva i da se tu efekti nalaze. Mi smo razmišljajući o godinama koje su pred nama, uvažavajući da je ovo godina koju ćemo nastojati staviti u zagrade, dogodila se, nismo ju planirali, ali se dogodila. Međutim, već u idućim godinama, ne samo da ćemo mudro i pametno planirati i prihode i rashode i rasterećivati dalje građane i poduzetnike, nego ćemo se oslanjati na te, mi ih zovemo jastuke. A jastuci su ta europska sredstva čija dinamika nije u ovom trenutku sasvim poznata. No, ono što ćemo napraviti i što ćemo raspraviti zajedno s vama ovdje bit će Nacionalni program oporavka i otpornosti, koji će sadržavati i reforme u pojedinim komponentama i projekte. Do sada je Ministarstvo regionalnog razvoja primilo projekata u vrijednosti [[Upadica: Hvala vam.]] 230 milijardi, već sada, prije nego što smo napravili [[Upadica: Hvala vam.]] trijažu, samo da znate. Hvala.
Kolegice Perić, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče Vlade. Pa evo, neke kolege spominju zapravo kako se ne brine o lokalnoj samoupravi, kako postoje određeni manjkovi i ostalo, a zapravo zaboravljaju kako je to se događalo u njihovim vladama kada nisu nadomještali niti kompenzirali niti jednu lipu onoga što su jedinice lokalne samouprave gubile. Pri tome je jako važno reći da s ovim poreznim reformama je Vlada itekako kompenzirala sve te nedostajuće prihode, a uz to ono što je najava i povećanje udjela kako gradova, općina, tako i županija. Dakle, jako je čudno da je takva briga sada za upravo lokalnu i regionalnu samoupravu, a nije bila onda kada su oni bili na čelu Vlade.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Perić. Današnji paket porezne reforme je 4/5 toga paketa. Mi očekujemo da će 5. zakon se priključiti drugom čitanju ova 4 zakona koja smo vam uputili danas, a to će biti Zakon o financiranju jedinica lokalne i regionalne samouprave koji će i ovdje napraviti iskorake koji su nota bene unaprijed usuglašeni, dogovoreni i to na zadovoljstvo i župana i gradonačelnika i općina čime ćemo im povećati prihode iz poreza na dohodak, dakle oni će se povećati, a pri tom ću samo napomenuti da smo u dosadašnjem mandatu u odnosu na 2017. i usvojeni zakoni i stupanje na snagu ukupno povećali prihode u Hrvatskoj jedinica lokalne i regionalne samouprave za 3,5 milijarde kuna i nastavljamo tim trendom, a ono što će trebati dodatno zatvarati preuzela je država na sebe. Hvala.
Hvala. Kolegice Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani predsjedniče Vlade. Jednim dijelom ste već u odgovoru na repliku kolegici Bedeković odgovorili na moje pitanje, ali ja želim konstatirati samo još nešto, osim naknade za povećanje statusa roditeljima njegovateljima i njegovateljima spasili ste i radna mjesta za osobe s invaliditetom osiguravši sredstva za očuvanje radnih mjesta. I želim reći da ova pandemija kako je teška svima u RH, Europi i svijetu usuđujem se reći da je posebno teška i izazovna za osobe s invaliditetom. Ja vjerujem da ćete vi i nadalje voditi, neću reći brigu jer nije to briga to je naša obaveza i vi ste pokazali i vi i cijela Vlada da naprosto osluškujete ljude s terena, očekujem da ćete to čini i dalje jer za osobe s invaliditetom postoje još veliki izazovi. Hvala vam lijepa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Lukačić. Meni je prije svega drago da vi i ja, ajde ovako metaforički govoreno dijelimo upravo ovu sjedalicu u HS-u na kojoj vi sjedite i to je jedna važna poruka i Vlade i mene osobno za više od pola milijuna naših sugrađana koji su osobe s invaliditetom koje poštujemo i kojima pomažemo kroz naše politike i povećanje različitih sredstava kroz mjere koje poduzimamo. Ono što bih posebno želio kazati da ćemo mi nastaviti ne samo kako kažete voditi računa o ljudima s terena nego nastaviti naš sustavan, strukturirani dijalog, uskoro se približava i Međunarodni dan osoba s invaliditetom i ja ću moliti vas da pomognete i meni i ministru Aladroviću da ponovno napravimo jedan sastanak sa svim relevantnim članovima Vlade kako bismo dogovorili u ovim okolnostima što još možemo učiniti da im olakšamo ovu krizu s kojom smo svi suočeni. Hvala vam.
Kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Izrazito je zanimljivo slušati vaše govore i gledati na koji način vidite ovu zemlju i život u njoj. Moram priznati slušajući vas imam osjećaj da živimo u nekom happy landu. A u tom happy landu ove zdrave financije o kojima vi govorite bi se trebale pokazati u dobrobiti hrvatskih građana odnosno života hrvatskih građana što ja mislim da hrvatski građani baš i ne primjećuju. Ali bilo bi zanimljivo od vas čuti koliko je to odgođenih troškova prebačeno u sljedeće godine, koliko je zajmova dignuto odnosno koliko je zajmova uzeto na ime budućih prihoda i koliko je onda ustvari stvarni manjak u ovom proračunu. I to je ono zbog čega mislim da financije nisu zdrave.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Poštovani zastupniče Brumnić, našu fiskalnu politiku, naš proračunski pristup uopće, a to je odgovorno upravljanje javnim financijama sigurno krasi i načelo transparentnosti. Dakle, kada kažemo da ćemo zabilježiti kao opća država manjak od 29,5 milijardi kuna onda je to tako. A što se tiče zaduživanja, za razliku od ovoga što je gospodin iz Mosta, gospodin Petrov govorio o tome da mi nismo imali proračunski višak, ja ne znam koje on to papire čita, s kojima se on podacima hrani kako to njegovo kućanstvo ne vidi. Možda je on i zaboravio da ima onaj kredit APN-a za svoju kuću što je sasvim legitimno ok, ali sve to skupa on je mogao zabilježiti i vidjeti. Mi smo se zadužili pravodobno na domaćim financijskim tržištima, na međunarodnim financijskim tržištima, iskoristili dobru suradnju sa HNB-om sa mirovinskim fondovima i koristimo učinkovito europska sredstva i zbog toga država funkcionira, a tako će biti i dogodine i u cijelom mandatu.
Hvala lijepa. Kolegice Blažević, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade. Evo danas je bilo govora o poreznim reformama i koje su stvarno uvijek utjecale na proračun jedinice lokalnih samouprava. Od 2017. godine mijenja se to imamo kompenzacijske mjere, fiskalna izravnanja što je govorila i kolegica Perić i ja osobno smatram da je to omogućilo da evo svi zajedno premostimo situaciju jer su se i gradovi i općine uveliko priključile Vladi i donosile razne mjere potpora poduzetnicima. Međutim ovdje je isto značajno povećanje stavke Fonda za sufinanciranje eu projekata dodatnih 88 milijuna kuna. Malo sam potražila tu stavku unazad nekoliko godina, 2018. je bila značajna 222 milijuna kuna, a 2015. godine dakle zadnje godine SDP-ove vlade svega 500.000 kuna. Taj Fond za sufinanciranje eu projekata pridonosi održivosti financija JLS-a i ostalih nositelja eu projekata što smatram da je stvarno u ovim trenucima izuzetno važno.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Vodili smo računa u cijelom prvom mandatu, vodimo računa i kroz ove rebalanse, vodit ćemo računa i iduće godine. Tu želim samo spomenuti da je vrlo važno da se prisjetimo ponekad u moru ovih informacija, ja i ministar Marić kažemo da kada su se vodili pregovori u ovom višegodišnjem financijskom okviru ako se sjećate jedan od prijedlog je bio da se iznos nacionalnih sufinanciranja poveća sa 15% na 25, to se nije dogodilo što je nama kao novoj članici EU pogotovo u ovakvim proračunskim okolnostima gotovo pa jedan dodatni prihod, ako to mogu tako reći u svakom slučaju manji je rashod. Prema tome, ta činjenica je važna, a posebno je važno da cijeli mehanizam EU iduće generacije koje ćemo apsorbirati kroz nacionalni program otpornosti i oporavka ne zahtijeva sufinanciranje, a ima predfinanciranje od 10% sada, EU parlament želi čak [[Upadica: Hvala.]] i 20%, što bi bilo milijardu i 200 milijuna kuna za Hrvatsku ... [[Govornik se ne razumije.]]
Kolegice Petir, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče Sabora, g. predsjedniče Vlade, evo, dok se ulažu veliki napori kako bi se osigurala financijska sredstva za funkcioniranje zdravstva, za očuvanje gospodarstva i novih radnih mjesta, s druge strane je kao bomba odjeknula vijest da će se zbog ponašanja neodgovornih političara morati osigurati i 141 milijun kuna. Naime, kako smo kroz rasprave sa ministrom financija doznali, riječ je o nekim dugovima, o potrebi vraćanja sredstava u EU proračun iz nekih prijašnjih Vlada. Da li vi znate o čemu je tu riječ? Tko je za to odgovoran i da li će oni koji su odgovorni za to odgovarati jer je riječ o vrlo visokim sredstvima?
Hvala. Izvolite odgovor.
Znam o čemu se radi, radi se koliko se ja sjećam o nekoliko projekata koji su doživjeli tzv. mehanizam korekcija, dakle riječ je o dijelu sredstava koji se odnose na, čini mi se sustav znanosti i obrazovanja u jednom trenutku te dio sredstava koji se odnose na Ministarstvo unutarnjih poslova. Vjerojatno ima još neko, ali ovo su dva, čini mi se, najbitnija. Mi u svakom slučaju smo to predvidjeli, vodimo i dalje razgovore sa nadležnim službama EU komisije ne bismo li pokušali dio tih korekcija umanjiti i smanjiti, ali evo, to je nešto što se dogodilo u ranijim vladama, ja ne želim previše o tome govoriti tko je za to kriv i kako je kriv, to se jako dobro zna. Ono što je ovdje bitno, bitno je da mi svi zajedno kao sustav naučimo bolje, transparentnije, kvalitetnije pripremati projekte, upravljati njima i apsorbirati ta sredstva da nemamo takve korekcije. Na kraju onda sve to snosi nažalost državni proračun, u najvećem broju slučajeva [[Upadica: Hvala vam.]] Ali, dobro da ste markirali taj problem. Hvala vam.
Idemo sada na zadnju repliku za predsjednika Vlade, kolega Tomašević, izvolite.
Zahvaljujem. Zanima me kada pokušate obraniti, predsjedniče Vlade, poreznu reformu koju ste danas usvojili na sjednici Vlade, pa kad kažete na primjeru poreza na dobit da individualno rasterećenje poreza znači i manje ukupne porezne prihode. Dajte mi objasnite kojoj alkemijom smanjivanje porezne stope za najviše plaće u ovoj zemlji će dovesti do ukupni povećanih poreznih prihoda, isto tako imajući u vidu da će bogatijim građanima to povećanje plaće otići u štednju, a ne u potrošnju pa se čak neće ni vratiti kroz PDV. S druge strane, u obrazloženju izmjena zakona o dohodak govorite da je to, da je jedan od ciljeva socijalna pravednost. Pa dajte mi isto objasnite, za vrijeme ove krize, u kojem svemiru je socijalno pravedno smanjivati znači najvišu stopu, znači smanjivati stopu za najviše plaće u ovoj zemlji? Znači nama saborskim zastupnicima, ministrima, dovesti do toga da nam plaća bude oko 1000 kuna veća, a 75% građana koji imaju bruto plaću znači manju od 10 tisuća [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] njima će to biti tek nekoliko desetaka kuna [[Upadica: Hvala lijepa.]] ušteda na plaću.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Tomašević, ja se nadam da ste vi naučili neke lekcije iz izborne kampanje za izbore koji su bili 5. srpnja otprilike ovu logiku ili alkemiju o kojoj vi govorite je zastupao g. Bernardić pa je onda Restart koalicija završila na 41 mandatu, a ne 68, koliko je ... [[Upadica se ne čuje.]] projicirao g. Hajdaš Dončić nakon team buildinga SDP-a sa Babom Vangom. To je vrlo važno, to su temelji koje stalno moramo ponavljati, o tome voditi računa. Što se tiče poreznoga rasterećenja, dakle još jedan puta vam kažem, ono se uvijek gleda isključivo na individualnoj osnovi. Sve što smo mi do sada rasteretili, omogućili u biti veće porezne prihode, pa naravno da netko tko ima više sredstava da će imati veću potrošnju. Pa vi znate koliki udio osobne potrošnje u našem BDP-u. Prema tome, imat ćete priliku ovdje sa ministrom Marićem tijekom cijele današnje rasprave o tome još detaljnije govoriti, on će vam pokazati koliko smo učinili i za one koji imaju manje prihode, o tome sam rekao nešto u odgovoru [[Upadica: Hvala vam.]] g. Bačiću. Hvala vam lijepo.
Hvala. Zahvaljujem se poštovanom predsjedniku Vlade. Sada pozivam poštovanog potpredsjednika Vlade i ministra financija Marića ... [[Upadica se ne čuje.]] sada će on odgovarati na replike. Samo sekundu da gospođa obriše govornicu. Hvala vam puno. Izvolite potpredsjedniče. Prva je na redu za repliku poštovana kolegica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, poštovani potpredsjedniče ministru Mariću, dakle, kao što ste uvodno rekli, riječ je o drugom rebalansu, ne zato što ste to htjeli, nego zato što ste to morali i zanima me vezano uz rashode, dakle mi smo imali rebalans u svibnju. U odnosu na rebalans u svibnju ste unutar povećanje imamo na kamate u iznosu od 1,4 milijarde kuna, uključujući 430 milijuna kuna za negativne tečajne razlike, dakle to je razlika u odnosu na rebalans koji je bio u svibnju. O čemu je riječ, što se je desilo, što to imamo, da li se možda nešto predvidjelo u svibnju pa sad, previdjelo u svibnju pa sad ovdje se mora popeglavat, o čemu je riječ jer je to jedna od najvećih stavki koje imamo na rashodovnoj strani. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovana zastupnice, dobro ste to uočili, to sam nešto kratko rekao i u uvodnom dijelu. Dakle, kada govorimo o rashodima za kamate, tečajnim razlikama, nažalost ovih 400 i nešto milijuna kuna do sada se već manifestiralo po pitanju tečajnih razlika. Dakle, to su one stavke koje imamo i zakonsku mogućnost, dakle koristiti taj fleksibilniji pristup u smislu planiranja. Vi se sjećate da u samom svibnju kada smo išli sa rebalansom proračuna, tada je u tim okolnostima kompletan proračun stavljen u funkciju mjera koje smo tada stavili na snagu. U tom trenutku još uvijek nismo imali, naravno riješen problem i ovoga, pitanje financiranje do kraja godine riješeno na neki način i sve što smo mogli iz proračuna preraspodjeljivati i usmjeravati prema mjerama za očuvanje radnih mjesta smo učinili. Sada u ovom rebalansu to sve skupa stavljamo pod istu kapu i na kraju to su brojke koje su stvarne.
Hvala. Kolegica Maksimčuk, izvolite. Oprostite povreda Poslovnika, kolega Reiner. Izvolite.
Svjestan unaprijed da ću dobiti opomenu mislim da se mora ovdje vrlo jasno reći. SDP-ova vlada nas je zaduživala po kamati od 6%. ova Vlada nas je u dobrim vremenima prije korone zaduživala sa kamatom od 0,05% dakle negativna kamata, minus. A sada kada je nastupila budući … [[Govornik se ne razumije.]] nas zadužuje sa 0,09%. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Bili ste vizionar i dobivate opomenu. Kolegice Maksimčuk, izvolite.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Evo nakon nekoliko odličnih godina svjetsko, a i hrvatsko gospodarstvo se našlo u izvanrednim okolnostima trebalo je sačuvati radna mjesta, održati zdravstveni sustav, a ono što mene zanima kako i po kojim se uvjetima Hrvatska zaduživala u doba pandemije i koje su najvažnije odrednice financiranja do kraja godine?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice, pa ja ću ovako reći dakle prvi aranžman je bio sa bankama na pet do sedam godina ukupno milijarda eura, kamate su bile još uvijek ispod 1%, a nakon toga je uslijedila aranžman sa domaćim mirovinskim fondovima milijarda 445 milijuna eura, također na pet godina po 0,75 i onda smo izašli na međunarodno tržište kapitala obveznica od 2 milijarde eura po 1,5%. Međutim i sljedeći instrument na domaćem tržištu ponovno je vratio tu kamatu na neki način unutar 1% i to je ono što je sigurno kada gledamo sve okolnosti, mislim realnost, ali u isto vrijeme treba spomenuti da netom prije izbijanja pandemije nastavno je, a ja ću paziti da i ja ne dobijem opomenu, ali nastavno ono što je i potpredsjednik Sabora rekao maloprije, naše zadnje izdanje na domaćem tržištu na pet godina je bilo po 0,25, čak smo izdali prvu obveznicu na 20 godina. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada je na redu kolegica Zmajić.
Poštovani potpredsjedniče. Budući dolazim iz slavonske Općine Vrpolje gdje je poljoprivreda pretežita djelatnost, gdje je veliki broj OPG-ova koji živi isključivo od poljoprivrede i vidim da u ovim teškim vremenima krize uzrokovane korona virusom ste povećali sredstva rebalansom državnog proračuna za 2020. godinu za sektor odnosno aktivnost Ministarstva poljoprivrede u iznosu od 264,5 milijuna kuna, pa me stoga zanima to povećanje sredstava na čega će se odnositi i na koje mjere i aktivnosti? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Pa evo isto opet jedna mala relacija sa onim rebalansom iz 5. mjeseca i tada smo rekli da fokus je na očuvanje radnih mjesta, ali recimo politika poticaja poljoprivredne proizvodnje poglavito također neće biti pod znakom pitanja jel sami dobro znamo da je u pravilu, ne u pravilu, ali uvijek je tako zapravo prva polovica godine takva da i relativno veći i apsolutni veći iznos ide upravo za namjene poticanja poljoprivredne proizvodnje jer tada je i nekakvo sezonski gledano najvažnije vrijeme. Sada u ovom konkretnom rebalansu ta sredstva, dobro ste rekli, ukupno gotovo 270 milijuna kuna se povećavaju od čega 200-njak milijuna kuna s jedne strane su mjere ruralnog razvoja kao više možemo tako reći horizontalne, ali isto tako više specifične vezano za govedarstvo, ribarstvo, proizvođači šećerne repe svi oni su sada između ostaloga u tom dijelu prepoznati. I sami dobro znate da ministrica Vučković vodi kontinuirani dijalog sa proizvođačima i svima i naravno da skrbimo da je što moguće više kako iz nacionalnih tako i iz europskih sredstava osiguramo za poljoprivredu. Hvala.
Hvala vam. Sada pozdravljam kolegicu Puljak, po prvi puta u HS-u replika video vezom pa izvolite.
Evo pozdrav … [[Govornik se ne razumije.]] na ovoj prilici. Evo moje pitanje tiče se lokalne i područne samouprave, naime povećava se visina postotka zaduživanja lokalnih jedinica za ovu godinu sa 3 na 6% lanjskih prihoda radi povećanja zahtjeva za dugoročnim zaduživanjima. Deficit lokalne samouprave je 2,7 milijardi kuna tj. povećan je za 1,8 milijardi kuna više od plana. Planira li ova Vlada uskoro reformu lokalne samouprave koja bi smanjila broj jedinica lokalne samouprave od 556 lokalnih jedinica planira li se nešto reorganizirati kako bi se ovi deficiti u budućnosti bili manji? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice, evo prije svega vam želimo što prije oporavak i povratak u klupe. Što se tiče lokalne samouprave znate i o tome smo puno puta govorili da uz fiskalnu decentralizaciju snažno zagovaramo i funkcionalnu decentralizaciju da se nakon više od jednog desetljeća od kada je na snazi decentralizacija preispitaju, po potrebi redefiniraju određene funkcije, a sukladno tome i sve daljnji koraci u smislu onoga što nazivamo reforma uprave koja podrazumijeva i ukupni volumen, ukupnu veličinu u smislu plaća, u smislu broja zaposlenih, ali prije svega onoga što je najvažnije, a to je kvaliteta usluge. Dobro ste prepoznali, to sam i rekao uvodno da smo povećali i samo za ovu godinu obzirom na dosta velike zahtjeve, samo ću jednu stvar apostrofirat i ja sam to propustio u uvodnom dijelu svo to dodatno prostor za zaduženje i dalje samo isključivo za kapitalne investicije.
Hvala vam. Zahvaljujem se i kolegici Puljak, želim vam brz povratak u Sabor i zahvaljujem i našim službama što su uspješno ovaj zadatak po prvi puta odradili. Idemo sada na zadnju repliku, poštovana kolegica Orešković.
Uvaženi ministre. Uzalud projekcije sve dok ne postoji odgovornost za nezakonito i uzaludno utrošena sredstva. DORH-u ste odobrili značajno povećanje njihovih sredstava kako bi samo jedno vještačenje platili 8,6 milijuna kuna i to tvrtki KPMG u slučaju Agrokor iako je takav dokaz neupotrebljiv u kaznenom postupku, riječ je o potpuno bačenim sredstvima što zbog sukoba interesa što zbog činjenice da se vještačenja obično uzimaju sa liste ovlaštenih sudskih vještaka. Moje pitanje glasi tko će preuzeti odgovornost za to vi, vaša Vlada ili čelništvo USKOK-a i DORH-a? A za usporedbu da je ovih 8,6 milijuna kuna doista bačen novac ni za što evo usporedit ću sa iznosom od 4 milijuna kuna koliko država plaća za nekoliko sudova koji se nalaze u najmu jer za to postoje zgrade u državnom vlasništvu.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnice, pa ja nisam nikada pa neću ni sada bilo koje pravosudne procese i postupke komentirati. Mogu samo reći da kada govorimo o ne sada ovom, ali nekom od prijašnjih rebalansa proračuna proračunski korisnici ove ili one razine imaju određene zahtjeve u okviru određenih mogućnosti u skladu sa nekakvim drugim prioritetima se sredstva raspodjeljuju. Postoji sustav kontrole trošenja, postoji sustav ukupne fiskalne odgovornosti i svi mi kao čelnici pojedinih tijela proračunskih korisnika sukladno tom zakonu moramo postupati između ostaloga i podnositi račun kako HS-u tako i hrvatskoj javnosti. Hvala.
Hvala vam. Ovime smo došli do kraja izlaganja predlagatelja i replika. Sada ću pozvati izvjestitelje odbora ako žele da uzmu riječ? Nitko se ne javlja, pa onda prelazimo na raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika Stranke sa Imenom i Prezimenom, Pametnog i GLAS-a poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče HS-a, uvaženi potpredsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Ova godina zaista nije ni po čemu normalna, niti išta od onog što se od proljeća 2020. godine dogodilo bilo zamišljeno u najgorim snovima, a kamoli predviđeno, planirano ili pripremljeno. To je činjenica koju trebamo uzeti u obzir i na nju imati određenu dozu razumijevanja. Nakon što smo u drugom kvartalu imali zaista snažni udar na gospodarstvo, ogroman pad prihoda, a istovremeno s rastom troškova države treći kvartal je nešto olakšao situaciju u odnosu na ono što se predviđalo rebalansom u svibnju i sada smo tu gdje jesmo, snalazimo se najbolje što znamo. Ministarstvo financija i ministar Marić su u datim okolnostima vjerojatno pokušali napraviti ono što je realno moguće, nažalost to nije dovoljno da se poprave sva slabosti naše države, njezinih glavnih dijelova i najvećih potrošača proračuna i naravno ključno u tome svemu je da niti jedan rebalans ne može nadoknaditi loš rad Vlade i lošu početnu poziciju na kojoj se nalazimo. Korona virus odnosno korona kriza koja je zbog njega nastala volila je sve one nestabilnosti i nesređenosti koje su u Hrvatskoj poznate već godinama i na kojima se u posljednje 4 godine Vlade Andreja Plenkovića, a i HDZ-ove vlade nije toga baš puno napravilo. Mi razumijemo da se za koronu krizu nismo mogli pripremiti niti ju predvidjeti, ali je ona došla na zapuštenu državu kojom se zapravo nitko ne bavi. Došla je na državu u kojoj nema ni volje, ni ideje da se provedu bilo kakve upotrijebit ću onu jednu pomalo već zloglasnu riječ reforme. Zdravstvo je vreća bez dna, istovremeno se povećavaju troškovi, a smanjuje kvaliteta i dostupnost usluga, a dugovi lete u nebo. Mirovinski sustav smo opteretili svime i svačime, a još malo pa ćemo najmanje novaca imati za mirovine koje isplaćujemo onima koji su te mirovine zaista zaradili radom. A kada smo već kod rada, jedna od najozbiljnijih, ako ne i najozbiljniji problem Hrvatske je područje rada. Mi kao prvo nemamo dovoljno ljudi koji bi radili one poslove kojih u Hrvatskoj ima i time punili proračun, ali što je još gore i ona radna mjesta koja imamo nisu dobra radna mjesta. Ajmo se ne lagati i biti iskreni u Hrvatskoj nema dovoljno radnih mjesta koja mogu jamčiti stabilno gospodarstvo, stabilne i ozbiljne proračunske prihode i dovoljnu različitost između gospodarskih grana da budemo otporniji na krize. Mi radnih mjesta za obrazovane i visoko stručne ljude koji rade u tvrtkama koje stvaraju visoku dodanu vrijednost sami dovoljno zarađuju, a onda uplaćuju sukladno tome i određene poreze naprosto nemamo dovoljno i to je jedna od najvećih slabosti našeg gospodarstva koje se vidi i na punjenju proračuna, posebno u situacijama kao što je ova s koronom. Kada smo već kod modernih i dobrih radnih mjesta jedan od načina da do njih dođemo bilo bi konačno da shvatimo smisao i glavnu korist od onog što se zove zeleni plan odnosno zeleni razvoj uopće. Ideja zelenog razvoja, opći programi i popis ciljeva koja cijela EU želi ostvariti za nas je jedinstvena šansa koja nam se nije pružila nikad od kada je Hrvatska samostalna država. Pruža nam se mogućnost da konačno ulovimo vlak gospodarski razvijene Europe na temeljima suvremene industrije i novih tehnologija pametno koristeći ogromne fondove koje su nam za taj projekt na raspolaganju. Iz njih se može financirati sve od istraživanja i razvoja pa do prekvalifikacija ljudi i raznih prilagodbi novoj zelenoj ekonomiji. Kombinacija očuvanja okoliša, korištenja obnovljivih izvora energije i razvoja kroz najsuvremenije tehnologije mogla bi biti naša karta za uspješnu budućnost zemlje u kojoj ljudi imaju što raditi i ima ljudi koji rade. Bez obzira na svijest da se ovdje radi o rebalansu koji je pod teretom aktualne krize žao nam je i mislimo da je pogrešno da se u njemu baš nigdje niti ne nadzire namjera da se promijeni smjer razvoja u zeleni razvoj i da se tome trajno posvetimo. Mislimo da je to velika greška i da se propušta sjajna prilika za suštinsku promjenu. Tek kada ne budemo pretjerano ovisili o turizmu, ugostiteljstvu, vremenskim prilikama, modi i svim onim drugim nepredvidivim i ranjivim stvarima o kojima ovisimo moći ćemo si i na razini državnog proračuna ozbiljno osloniti na vlastite prihode i njihovu kakvu takvu održivost i predvidivost. Kada smo već kod zelenih tehnologija i zelenog razvoja, postavlja se pitanje kako se u sve to zajedno uklapa dodatnih 377 milijuna kuna za LNG terminal na Krku? Jasna je namjera osiguravanja energetske neovisnosti Hrvatske odnosno opskrbe iz raznih kanala i izvora. Ali u kontekstu zelenog razvoja morat ćemo ozbiljno razmisliti o daljnjem razvoju energetike i korištenju pojedinih izvora energije. Drugi važan projekt koji moramo poticati na svim razinama je digitalizacija i informatizacija. U ovom rebalansu vidi se na stavci Središnjeg državnog ureda za razvoj digitalnog društva povećanje ulaganja oni sami za sebe kažu da im je vizija razvijeno, sigurno i uključivo digitalno društvo ostvareno kroz sinergiju gospodarstva, javne uprave, znanosti, istraživanja i obrazovanja. To je dobra vizija i kada gledamo situaciju u kojoj smo se našli s korona krizom jasno nam je koliko je cjelovita digitalizacija i informatizacija važna od javne uprave preko obrazovanja, trgovine i cijelog gospodarstva. To je svakako važan proces i bili bismo zadovoljni i da se našlo i još malo više novaca za povećana ulaganja. I naravno u ovom rebalansu vidi se još jedan od onih trajnih i velikih problema Hrvatske države, naše zdravstvo. Iskreno potpuno je nejasno kako smo si mogli dozvoliti da dugovi prema vele drogerijama narastu do takvih visina da postane upitna opskrba lijekovima, uopće neću govoriti kako je to moguće baš sada u vrijeme pandemije jer je to bilo kada čak i u najboljim vremenima potpuno nezamisliva situacija. Poštovani ministre Mariću, ja znam da je vođenje kućnog proračuna i da se njegovo vođenje ne može baš usporediti s vođenjem države, ali sve je to isto, a ostalo su nijanse. Ali iskreno, svatko tko je ikada morao platiti ijedan račun dobro zna da ako se nešto dulje vrijeme ne plati ili će nam se prestati isporučivati ili ćemo na neki drugi način biti prisiljeni platiti dug, najčešće uz dodatne troškove i komplikacije. Ovaj rebalans je posljedica krize, ali samo jednim dijelom, on je posljedica i nesređenih velikih državnih sustava. Ovisnosti proračuna o nedovoljno razvijenom gospodarstvu koje se previše oslanja na dugoročno nesigurnoj djelatnosti koje ne stvaraju dovoljnu dodatnu vrijednost. Ali i naše rastuće nesposobnosti da uhvatimo priključak sa razvijenim državama Europe uključujući i to da smo u stanju iskoristiti fondove koji su nam na raspolaganju. Imali smo iskustva s velikom krizom koja je bila prije desetak godina. Za razliku od nekih drugih zemalja koje su iz te velike krize relativno brzo se oporavili, mi to nismo učinili. Nismo učinili i jedan od razloga je to ta velika ovisnost o državi. Stoga nemojte da se nalazimo ponovo kao u onoj priči, kada majmun digne kamen i vidi zmiju i padne u nesvijest, digne se iz nesvijesti ponovno digne taj kamen i vidi zmiju. Prvi put je smio to napraviti, ali drugi put to nije smio napraviti, povijest je učiteljica života ajdemo nešto naučiti. Logično je da idete u drugi rebalans, logično je da nitko nije mogao predvidjeti ovu veliku pandemiju koja je svjetska, ali ova pandemija je vidjela i sve uzroke u našoj državi. Prema tome, ako znamo što nam je problem ajdemo probati početi to rješavati. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći klub biti će onaj zastupnika nacionalnih manjina, a vrijeme će podijeliti potpredsjednik ovog Visokog doma poštovani zastupnik Furio Radin i poštovani zastupnik Bilek. Najprije poštovani zastupnik Radin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Financijsko stanje nacije korigira se već tradicionalno neposredno prije donošenja proračuna. Dokumenti rebalans i proračun su čak i same te činjenica u međusobnoj uskoj korelaciji, a ove godine su specifični iz drugih razloga, ne samo iz odavno predviđenih razloga kao što su lokalni izbori što će se održati za nekoliko mjeseci i koji su vrlo važni, govorim o obadva dokumenta, već iz nepredvidivih i vrlo neizvjesnih okolnosti pandemija covida-19 koja je zadala težak udarac ranjivom hrvatskom gospodarstvu. Politika će i konsekventna ekonomija od iduće godine poprimiti sasvim drugačije oblike, nemojmo se mi zavaravati željeli mi to ili ne. Uvažavajući sve strategije koje se donose i koje donosimo, a i uvažavajući napor iz rebalansa, trud je unesen, stvarni život hrvatskih građana nalazit će se na prekretnici, a ishod u mnogome ovisi od svih nas o tome hoćemo li i u kojem vremenu postati suvremena zemlja koja će se ozbiljno suočiti sa svojim nedostacima i posebno sa svojim problemima. Nemam vremena ih nabrajati sve, a za neke bitne uvjeren sam angažirat će se napokon i vrhunski stručnjaci. Trebamo tražiti stručnjake daleke od politike i od stranka koji će nam ukazati na rješenja uz sva odricanja koja su neminovna za zemlju koja se mora oporaviti. Rješenja za borbu protiv korupcije, osnovni grijeh našega društva, je sigurno prvi takav problem. Rješenje za oblike gospodarstva koji se oslanja samo na turizam i na šoping centre, a ne na proizvodnju drugi je takav problem sigurno, a nestimuliranje ulaganja ili slabo stimuliranje ulaganja, posebno ulaganja u nove tehnologije je treći od mnogih problema za koje sam rekao prije da ih neću sve nabrajati. Politika napokon ne smije se ravnati javnim mnijenjem već napraviti korak naprijed i stvarati javno mnijenje, bez straha. Alternativa razvoja su sukobi oko ustaša i partizana, rasprava o drugim ideološkim pitanjima kao što su zbrana pobačaja, rodni identiteti, modeli udomljavanja i usvajanja djece i ksenofobija sve rasprave koje se održavaju u ovome domu, a izvan ovoga doma praktički trajno. To su teme koje dominiraju kada je deficit ozbiljnih projekata. U pogledu specifičnih pitanja nacionalnih manjina vezanih uz proračun nabrojit ću samo tri, a onda ću dati riječ kolegi Bileku odnosno vi ćete dati riječ kolegi Bileku. Prvi je taj da sredstva za Savjet za nacionalne manjine, znači to su sredstva za sve udruge nacionalnih manjina ostaju nepromijenjena i tu možemo biti zadovoljni. Možemo biti zadovoljni također i sa povećanjem sredstava koja su programirana za rebalansom za Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, tu izražavamo naravno zadovoljstvo. I ima još nekoliko mjesta koja su izraz, ajde da kažemo relativnog zadovoljstva o kojima će govoriti kolega poslije. Ja naravno nisam zadovoljan, ali postignut je dogovor između Županije istarske, Vlade pa i na kraju Talijanske unije iz razloga koji su vezani uz koja sredstva se moraju prije trošiti, a u ovom slučaju to su sredstva iz Italije, nisam zadovoljan što su prebačena na iduću godinu sredstva za školu Srednju školu u Bujama, Srednju školu „Leonardo de Vinci“, ali međutim uvjeren sam da riječ koje smo si međusobno dali da će biti i održana. Hvala lijepa.
Hvala. Nastavit će poštovani zastupnik Bilek. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani predstavnici Ministarstva financija, uvažene kolegice i kolege. Pa pred nama je drugi po redu rebalans proračuna za 2020. godinu, možemo reći da drugi nažalost je radi pandemije covida-19 i ove krize na svjetskoj razini. Znamo kao što je to bilo u uvodnoj riječi govora da smo do sada i u proteklom mandatu Vlade koju vodi gospodin Plenković i sada bili inače planirali dosta solidno pa je sam rebalans dobio pred samo donošenje proračuna, a to dobro znaju moje kolege i kolegice iz jedinica lokalnih i regionalnih samouprava kako bi poravnali sve one planirane prihode, povećanje ili smanjenje oko nekih stvari. Ova Vlada je i u proteklom mandatu naglašavala nužnost i potrebu konsolidacije javnih financija kako bi između ostalog bili spremni na pravovremenu reakciju u trenutku moguće ekonomske i gospodarske krize koja nažalost evo svjedoci smo svi da nam se i desila i to ne krivnjom nikog od nas ovdje u Saboru nego nažalost krivnjom nekih drugih, ali prenijela se ne samo na nas nego na kompletan narod, na cijelu Europu, na cijeli svijet. Javne financije RH su početak ove krize dočekale u takvom stanju da se već praktički na samom početku u biti moglo ići sa mjerama pomoći u gospodarstvu, za očuvanje radnih mjesta, otpisi i oslobađanje poreza i čitav niz raznih mjera koje su bile usmjerene prije svega na zaštitu života i zdravlja svih naših građana, ali i na gospodarskom planu, prije svega na očuvanje radnih mjesta, proizvodnje i gospodarstva cjelokupno što smo bili svjedoci od samog starta ove krize da kada poravnamo što je napravila hrvatska Vlada i hrvatski državni proračun za svoje građane, za svoje tvrtke sa ostalim zemljama vidimo da u postotku koliko je proračun stavljen na raspolaganje našem gospodarstvu da smo gotovo među prvima na svijetu. Hrvatsko gospodarstvo je nažalost još uvijek u velikoj mjeri ovisno o uvozu, s te strane od iznimnog značaja povećati samodostatnost u svim mogućim segmentima, posebice u poljoprivrednoj proizvodnji odnosno proizvodnji hrane. Pa je zato bitno istaknuti da je rebalansom državnog proračuna planirano povećanje od 264,5 milijuna kuna za Ministarstvo poljoprivrede od čega se u biti najveći dio odnosi na nacionalni udio sufinanciranja mjera iz Programa Ruralnog razvoja Hrvatske odnosno 81 milijun kuna koje su osim u proizvodnom dijelu izuzetno bitne i za učešće u sufinanciranju projekata iz mjera poput one iz 7.4.1 koje su koristile jedinice lokalne samouprave za sve one raznovrsne projekte koje su bili prijavljivani za sufinanciranje sa europske razine. Ti projekti su već u jednom velikom dijelu provedeni, ali naravno još treba onaj dio sredstava sad vratiti jedinicama lokalne samouprave kako bi njihov financijski sustav bio stabilan i drago mi je što su se i ovdje našla jedan od tog dijelova sredstava naravno prije svega i direktne potpore u poljoprivredu koju znamo i najavila je ministrica da uskoro kreće isplata predujma za iduću godinu. Rebalansom ovoga proračuna osiguravaju se dodatna sredstva za druge države potpore male vrijednosti, osigurat će se i zatvaranje trogodišnjeg programa Vlade za potporu sektoru stočarstva. Pravovremenim mjerama u proljeće zatvaranja, ali i u ljetu otvaranja potaknula se gospodarska aktivnost ali i turistička sezona čemu smo svjedoci ipak da je i pad bio manji nego što smo ga kalkulirali u prvom rebalansu proračuna, a to su nam bitni izuzetno i fondovi za sufinanciranje kod jedinica lokalnih samouprava, ali i nastavak gradnje infrastrukture kao što je nastavak brze ceste Farkaševac – Bjelovar, rekonstrukcija državne ceste DC5 Grubišno Polje – Končanica – Daruvar, mnogi drugi projekti po cijeloj Hrvatskoj, a pogotovo u Slavoniji, ali i programa Vlade za područje naseljena nacionalnim manjinama kroz Ministarstvo regionalnog razvoja, gospodarstva i poljoprivrede, s time da napominjem da u gospodarstvu još uvijek nisu isplaćene, nisu ugovori izvršeni da se nadamo da ćemo ipak povući ta sredstva. Iako velikim dijelom radi Covida nažalost nećemo uspjeti do kraja izvršiti operativne programe Vlade RH za nacionalne manjine u ovom periodu 2016. – 2020., ali drago mi je da su ipak barem djelomično sredstva osigurana da ćemo taj dio na neki način uspjeti izvršiti, a ono što mogu reći za kraj da će ipak Klub nacionalnih manjina podržati ovakav rebalans proračuna. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Damir Bakić. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre i poštovane kolegice, poštovani kolege, molim da mi na početku dozvolite jednu sasvim načelnu primjedbu. Ovaj rebalans o kojem danas razgovaramo bio je na sjednici Vlade točno prije tjedan dana u prošli četvrtak. Prije 2 dana bila je o njemu rasprava i na sjednici našeg saborskog Odbora za financije i proračun. Dakle i mi saborski zastupnici, a ne samo mediji i građani, nego i mi imali smo tek samo tjedan dana da taj dokument proučimo. Dokument je inače 741 stranicu dugačak, a prijedlog proračuna o kojem ćemo također uskoro raspravljati on ima 1108 stranica. No to nije sve, dokument u stvari oba dokumenta su izvorno tablične strukture, međutim oni su isprintani i potom skenirani te nama dostavljeni u elektroničkom obliku u nepretraživom formatu samo kao PDF. Sve to ukazuje kao da je učinjeno, baš kao da je učinjeno sve da nam se u našem poslu zapravo onemogući. Posebno je teško bilo čuti objašnjenje da je to sve u skladu sa zakonom. To jest u skladu sa zakonom, ali to nije u skladu sa duhom naše dužnosti kako da obavljamo, dakle naših shvaćanja kako trebamo obavljati ovaj posao. Zapravo je nevjerojatno da se ovo uopće događa i da na ovo moramo još uvijek upozoravati, nismo, niste vi da smo na istom poslu, Vlada međutim kao da nama zastupnicima u našem poslu kao da se trudi postaviti čim više zapreka pa makar te zapreke značile par koraka natrag u toliko spominjanoj digitalizaciji, makar značile tisuće, stotine tisuća isprintanih stranica i makar značile još ne znam koliko upitnika nad našim shvaćanjem transparentnosti. Zato i sa ovog mjesta dakle da zaključim, molim da nam se ubuduće dokumente takve prirode dostavi u originalnom digitalnom tabličnom obliku. Posebno molim da nam se i prijedlog proračuna za 2021. godinu koji je već upućen u saborsku proceduru i koji je prošao raspravu na matičnom odboru zajedno sa ovim dokumentom o rebalansu kako bismo mogli uspoređivati, dakle da nam se oba dokumenta dostave u pretraživom elektroničkom obliku. Što se sadržaja tiče naravno da su nam jasne okolnosti u kojima je ovaj rebalans nastao, jasni su nam razlozi zbog kojih je ovo već drugi rebalans u ovoj godini i uvažavamo sve objektivne teškoće. Svjesni smo dakle i svih objektivnih teškoća i jednako tako svjesni smo napora koje je trebalo uložiti da se ovaj rebalans složi. Ipak imamo niz sadržajnih pitanja i primjedbi i ja ću sad spomenuti samo neke. Najprije nejasno je iz priloženog rebalansa što mu je zapravo ideja, što su prioriteti, je li to racionalizacija i štednja ili su to preraspodjele prema nekom socijalnom kriteriju. Općenito smanjena su sredstva za institucije namijenjene zaštiti nekih ranjivih skupina npr. pravobraniteljstvo za djecu i pravobraniteljstvo za osobe sa invaliditetom, njihov je proračun smanjen za otprilike 2,5%. Smanjena su i sredstva za Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku za 43,44%, doduše dio tog velikog smanjenja je posljedica preslagivanja ministarstava, ali bilo bi zanimljivo vidjeti sve pojedinačne stavke i čuti obrazloženja. To nas još jedanput vraća na moju prethodnu primjedbu. Upravo zbog preslagivanja ministarstva, upravo, upravo zbog toga što sad više nije moguće najdirektnije uspoređivati dokumente jer nemamo jedan jedan korespondenciju između prethodne organizacije ministarstava i nove, upravo zato tim više trebamo dokument kojeg ćemo moći pretraživati. Dakle od, Središnji ured za demografiju i mlade pri tome je dobio čak 850 milijuna kuna. Nije međutim sasvim jasno čime će se taj ured baviti osim porodiljnim i roditeljskim dopustima. S druge strane kao što sam rekao umanjenje sredstava predviđenih za Ministarstvo demografije, obitelji, mlade i socijalne politike je 43,44% ili čak 2,75 milijardi. Ako je dakle 850 milijuna preusmjereno na Središnji ured za demografiju i mlade, nejasno je što je sa ostalim sredstvima, gdje su ona točno. Voljeli bi to saznati i čuti obrazloženje. Trebamo dakle znati što je ustvari preraspodjela, a što je eventualno umanjenje. Nadalje Ministarstvo obrane jedna je od rijetkih institucija čiji se proračun nije smanjivao u ovom kriznom vremenu, dakle od svibnja do sada i taj proračun je iznosio i sada u novom prijedlogu dakle ovog rebalansa iznosi još uvijek 4,8 milijardi. Međutim rashodi za zaposlene koji inače nisu mali unutar tog ministarstva iznose 2,66 milijardi. Rashodi za zaposlene su međutim narasli za gotovo 4%. To je u redu što se tiče proračunskih pravila, ali bilo bi zanimljivo znati što je tomu razlog, što se zapravo dogodilo u ovih nekoliko mjeseci. Središnji ured, Državni ured za Hrvate izvan Republike Hrvatske ima proračun približno 80 milijuna kuna i on je samo neznatno smanjen za 1,73%. Proračun tog središnjeg ureda međutim za usporedbu veći je čak i mnogostruko veći od niza institucija bitnih za borbu protiv korupcije kao što su Državni ured za reviziju, Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja, Središnji državni ured za javnu nabavu, Povjerenstvo za odlučivenje o sukobu interesa, Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave. Nejasno je i iz toga što su nam prioriteti i što su nam bili prioriteti prilikom dizajniranja ovog rebalansa. Više o tome naravno imat ćemo i priliku i potrebu reći u raspravi o proračunu za iduću godinu. I na raju samo da spomenem proračun HAZU iznosi 81 milijun kuna i on je jedan od najvećih relativnih dobitnika u ovom rebalansu jer bilježi rast od preko 9%. I onda nas i ovo na sličan način dovodi do pitanja što su kriteriji i prioriteti jer npr. malo čas, malo prije spomenuti Državni, Središnji državni ured za javnu nabavu koji raspolaže 10 puta manjim sredstvima ona su pak umanjena za 4,5%. I stoga bi se moglo zaključiti kao da smo učinili još jedan korak natrag u borbi protiv korupcije u postupcima javne nabave. Evo to su samo neka od zapažanja, neka pitanja. Daljnje primjedbe, daljnje opaske, komentare iznijet će naravno kolegice i kolege iz našeg Kluba zeleno-lijevog bloka u svojim pojedinačnim raspravama. U svakom slučaju mi ćemo sa zanimanjem, sa pažnjom čuti obrazloženja i odgovore ministra, čuti i podatke eventualno i sve to će nam biti više nego korisno u onoj pravoj raspravi koja tek slijedi, a to je rasprava o Državnom proračunu za 2021. godinu. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Davor Dretar koji će govoriti u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Hvala najljepša gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Za početak kada pričamo o proračunu ja volim narodnskom prispodobom. To vam je otprilike kao kada sam gledao moju pokojnu baku kako je mijesila štrukle, pa ako je bilo premalo tijesta a trebalo ga je navući na onaj kako mi kažemo protvan nije ga bilo dovoljno, tako evo razumijemo i korona krizu, razumijemo i potres u Zagrebu i ogromne pritiske na hrvatski proračun i ne možemo reći da se tu ne radi. Ali moramo upozoriti na činjenicu da je teško premalo tijesta razvući jer jednostavno ako prejako potegnemo tijesto nam pukne. Dozvolite da eto kada već gledamo na to tijesto spomenem samo neke podatke koje smo mogli iščitati iz ovog našeg rebalansa i projekcije za neke buduće proračune. U odnosu na isto razdoblje prošle godine ukupni prihodi manji su nam za cca 5 milijardi, a rashodi veći za nešto više od 10 milijardi. Kada podvučemo prvih 6 mjeseci eto nas na minus od gotovo 17 milijardi. Jasno je da je uzrok ovakvog pada manje PDV-a, manje trošarina i drugih doprinosa što je i logično kada zatvorimo ljude u kuće, ograničimo im kretanje pad potrošnje jest jasan rezultat. U proljeće je bilo važno pred izbore malo plašiti građane, ali sada više nije poželjno sijati strah pa eto čujemo od mog školskog kolege da panike nema i da je sve u redu. Kako u proljeće nije bilo primjereno širiti paniku i stavljati tvrtke u zatvaranje tako ni sada nije primjereno stavljati ružičaste naočale i govoriti sve će biti u redu. Što svatko od nas kao običan građanin radi kada dobijemo otkaz ili nam značajno padnu prihodi, pa naravno smanjimo troškove. To je jedino logično ponašanje osim u slučaju da imamo bogatog strica u Njemačkoj koji nam šalje lovu. Tako se otprilike i mi ponašamo računamo na čuvene milijarde koje će nam Europa poslati, a trenutno se nalazimo na začelju Europe ne zbog toga što su naši ljudi lijeni, neuki ili nesposobni, nego eto zbog nerazumnog rasipanja upravo tog novca zbog kriminala i klijentelizma na naplatu nam dolaze i godine nečinjena kako mnogi zastupnici Domovinskog pokreta konstantno ponavljaju. Do sada nismo napravili gotovo nijednu reformu u mandatu prošle vlade osim reforme državnih blagdana. I sada eto ovisimo o pomoći koja nam stiže iz EU u prvih 6 mjeseci preko 10 milijardi, 50% je to prikupljenog PDV-a u prikupljenom razdoblju duplo više od prikupljenog poreza na dobit. 7 milijardi od toga je iz fondova, 3 milijardi iz pomoći EU. Nažalost znamo da se novac iz tih fondova uglavnom ulaže u javni sektor odnosno ta praksa se i dalje nastavlja, ne ulažemo ga u proizvodne djelatnosti. Ostaje nam još jedno veliko pitanje o kojem se stalno brinemo i nećemo se prestati brinuti oko njega, koliko toga novca završi u privatnim džepovima lokalnih moćnika. No prepustit ćemo institucijama da rade svoj posao. Još jedna stvar koja nas zabrinjava jest činjenica da godišnji prihodi od državne imovine javnih poduzeća donose zabrinjavajuće niskih 800 milijuna kuna što je iznos koji jedna ozbiljna kompanija, pa čak i na ovako malom tržištu kao što je hrvatsko može zaraditi u istom periodu. Ovaj iznos svjedoči o odnosu prema upravljanju državnom imovinom i negativnoj selekciji kod odabira menadžmente. Ne čudi nas stoga što su i afere u javnim poduzećima dio naše svakodnevice. Političko kadroviranje po stranačkom ključu bira podobne, a ne sposobne pa nam eto i sukladnih rezultata. Prihodi od upravljanja državnom imovinom past će na samo 1,5% ukupnih proračunskih prihoda. Po ne znam koji puta ponavljamo u najvećem broju slučajeva država jest loš vlasnik, snažno se zalažemo za nastavak privatizacije državnih dobara i poduzeća, naravno uz ono osnovno da sačuvamo strateške resurse kao što su hrvatska voda, more, zrak i šume. Rashodi su nam 77 milijardi kuna, veći su za 15% u odnosu na prethodnu godinu, od toga je na usluge potrošeno 90 milijuna kuna, na usluge promidžbe. Znamo i sami da živimo u modernim vremenima kada se treba oglašavati i nadajmo se da taj iznos donosi adekvatne rezultate u rastu prodaje pa kakva god ona bila. Ukoliko nismo zabilježili kakav porast od ovih investicija, pogledamo moderna vremena pa možda bolje da za 10 puta manje novaca angažiramo Kim Kardashiana ili Ritu Oru da se okupaju na dubrovačkoj plaći, da se napucaju janjetine u Klisu pa sve to stave na Instangram vjerujem da bi rezultati možda bili i bolji. Kao jedan od najvećih problema pri privlačenju stranih investicija često se navode neriješene zemljišne knjige i sporost institucija. Apeliramo da se u projekcijama budućih proračuna snažno podupre digitalizacija svih procesa te opće ubrzanje provođenja upravnih i sudskih postupaka putem uvođenjem novih, brzih i čistih tehnologija. U poljoprivredu ulažemo sve više, rezultati sve gori. 4,4 milijarde u prvih 6 mjeseci 700 milijuna više nego prošle godine, a još smo uvijek jako, jako, jako daleko od onoga što možemo nazvati dostatnošću u proizvodnji hrane. Dakle, ne proizvodimo dovoljno ni da se mi najedemo, a kamoli za izvoz. Iz najavljene 22 milijarde eura što smo eto neki dan spominjali i na saborskom Odboru za promet, sprema se nabavka novih vlakova što je za svaku pohvalu, budući da su nam kompozicije kako putničke tako i one teretne stare i po 40 godina. Elektrifikacija željeznice, saniranje i modernizacija starih te gradnja novih pruga strateški su cilj u idućih nekoliko godina trebamo kvalitetno povezati cijelu Hrvatsku kroz sustav modernog željezničkog prijevoza i još jednom apeliramo ne zaboraviti Slavoniju, iako se naš premijer s punim pravom zalaže za ravnomjeran razvoj hrvatskih regija moramo priznati da Slavonija trenutno po tome malo kaska za ostalima. Prihodi od kazni i upravnih mjera kao još jedan način punjenja državnog proračun anajvećim se dijelom ostvaruju po osnovi kazni za prometne prekršaje, zatim za porezne i carinske prekršaje u nešto manjoj mjeri od raznih ostalih kazni. Ovo mi je dosta zanimljivo, očekuje se da će prihodi od kazni i upravni mjera rasti. Za 2021. planirani su u iznosu od 595 milijuna kuna, projekcije za 2022. iznose 611,5 milijuna kuna, a za 2023. godinu 627,8 milijuna kuna. Budući da ne možemo znati odnosno predvidjeti porast prihoda od osnove poreznih i carinskih prekršaja ostaje nam da rastemo kroz naplatu kazni za prometne prekršaje. Toga smo svi svjesni i pozdravljamo to, ali podsjećamo instaliranje novih kamera koji će hvatati one koji prebrzo voze, snimanje dronovima i ostale skupe tehnologije ipak za cilj imaju samo punjenje državnog proračuna. Njihovo djelovanje na opću sigurnost prometa je vrlo upitno ili čak nikakvo. U projekcijama budućih proračuna predlažemo veća ulaganja u edukaciju vozača, preventivne akcije i povećanje tehničke ispravnosti vozila što jest sigurno ulaganje u očuvanje ljudskih života kojih na hrvatskim prometnicama gubimo i previše. Budući da je izrada proračuna za iduću godinu u tijelu nadamo se da će nadležna ministarstva voditi računa o činjenici da je neizvjesnost i dalje glavna značajka narednoga razdoblja te da će pri izradi proračuna kod rashodovne srane ponajprije voditi računa o toj činjenici. Ostaje nam čekati reforme koje se najavljuju, ali se nažalost ne provode ili se provode loše i sporo, a bez reformi i dalje ćemo samo prebacivati brojke sa rashodovne na prihodovnu stranu proračuna, dizati kredite, zaduživati se i ostati na začelju EU. Volio bih samo završiti jednom najsvježijom informacijom da je Vlada RH na sjednici održanoj ovoga jutra predložila Saboru odbijanje zahtjeva za interpelaciju zastupnika Domovinskog pokreta u svezi VE Krš-Pađene. Dakle građani RH ako nekome od vas budu uskraćena sredstva iz ovog ili nekog od budućih proračuna, znajte da se ovdje radi o više do 2 milijarde kuna vašega novca, dragi građani, a Vlada o tome ne želi raspravljati. Oni očigledno za svoje štrukle tijesta imaju, a vama poručuju ako nemate za štrukle, pijte vodu u koju ste ih trebali skuhati. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Povrede Poslovnika gospodin Ivanović, ja ju nisam primijetio, a vi jeste, a recite nam.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Ja sam novi u HS, pa još ne znam sve članke, ali pretpostavljam da je to čl. 238. Uskraćena mi je informacija da saznam na kojoj se to vodi g. Dretar okupao i postao pravednik među nama kako ovdje u HS tako i u široj hrvatskoj javnosti znajući da je bio i sa g. Vidoševićem i Bandićem, pa na kraju krajeva ako hoćemo i sa Sanaderom.
Fala lijepa, g. Ivanović, nema toga u čl. 2., u čl. 238., nažalost moram dat opomenu, ali ovaj i kažem i svima, pročitajte si čl. 238. molim vas. Ja sam ga pročitao nekoliko puta i vidit ćete čega ima i čega nema unutra … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] a pročitajte si i cijeli Poslovnik jer je, jer je to dosta poučno. g. Zekanović, a onda g. Sačić govorit će ispred Kluba Hrvatskih suverenista, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege, poštovani potpredsjedniče hrvatske vlade, predsjednik vlade je imao važnijeg posla okej, vidimo da je u velikoj gužvi, da čak i za govornicom, ovom govornicom radi otprilike ovo dok kolege gledaju i rade. Dakle, ovo je nešto što nikad nitko nije radio u HS, ali Andrej Plenković, evo ja ga sada imitiram, dakle on se igra sa ovoga mjesta sa telefonom i to je legitimno i to čak kolege opravdavaju.
Pređimo na temu molim vas g. Zekanović jel 238. govori o tome?
Kolege opravdavaju, a predsjednik odnosno voditelj sjednice to ignorira. Dakle, ovo je legitimno, samo da … [[Govornik se ne razumije]] poruku da odgovorim ovdje, samo sekunda, pa ne mogu sada.
Molim vas samo pređimo na temu jer to je, to se tiče čl. 238., pređimo na temu, dat ću vam 10 sekundi više, ali pređimo na temu molim vas ajde, ajde tolerantno, pređimo na temu.
Ne, ne nema problema, mislim da je ovo, ako je ovo vrijeme može koristiti boravka za govornicom predsjednik Vlade RH da se igra gedžetom i da se dopisuje tko zna s kim, možda dogovara belu večeras ili briškulu, on je s Hvara, onda mogu i ja.
Ne treba, ne treba, moram, moram vam dati opomenu, ne treba, ne treba, gubite vrijeme, imate opomenu.
Evo dobro, dobro, okej, dobro. Poštovani … [[Govornik se ne razumije]] sabora, dogovorio bi samo … [[Govornik se ne razumije]] kad slijedeći put uzme i predsjednik vlade mobitel da i njemu date opomenu također.
Nemojte, mogu vam dati drugu opomenu, nemojte … [[Govornik se ne razumije]] pređimo na temu.
Dobro, oke. Dakle ovako, tema je slijedeća, tema je znači proračun odnosno rebalans proračuna. Ovdje se spominje kako je vlada dala 8,1 milijardu, milijardu kuna za mjere za očuvanje radnih mjesta, okej to je jedna dobra mjera, samo da se ipak ono to izgovori to nije novac koji je dao Andrej Plenković iz svog džepa, to je opet novac poreznih obveznika naše države i mi ćemo se zadužiti, zadužiti da bi taj novac vratili svi mi. Ali slažem se s tim i to je čak jedna mjera koju sam i ja podržao i koju i podržavam i dalje. Ovdje se govorilo, spomenuo je kolega Lalovac ako ne se varam, katalog investicija, da bi bilo dobro ga imati s obzirom da ćemo imati sada jako puno europskog novca, desetke milijardi koje ćemo potencijalno moći povući. Nisam čuo od predsjednika vlade da je rekao da se to priprema i da to postoji. Nažalost to je stihija i ja ga s ovoga mjesta ja, potpredsjedniče vlade evo ja vas pozivam da stvarno se potrudite da taj katalog investicija bude što prije i da bude transparentan. Npr. što se tiče mog grada Šibenika i moje Šibensko-kninske županije ima jedna kapitalna investicija od strateškog interesa za državu Hrvatsku, bar tako je predsjednik vlade, znači uvrstio, a to je tzv. batižele odnosno mi ćemo Šibenčani to znati bolje kao tef koja se nije mrdnula sa mrtve točke. Danas će biti evo oko 30.g. s tim da sadašnji HDZ-ov gradonačelnik 8.g. nije napravio objektivno ništa. Znači čak nisu znali registrirati tvrtku, pa su je godinu dana, dvije godine se registrira tvrtka bezuspješno. Dakle ministre, znam da imate utjecaj, pokušajte potaknuti menadžment grada Šibenika koji očito ne radi ništa da se projekt od strateškog interesa za državu Hrvatsku konačno pokrene jer ja ne znam jel to samo indolencija, nerad ili je možda i namjera i pogodovanje nekome. Jako bitna stvar koju niste niti vi, niti predsjednik vlade izgovorili, ali volio bi da kasnije nađete prilike, pa izgovorite ovdje, a to je povećanje članarine EU, povećanje članarine. Imali smo 495, sad još + 155, znači sve skupa 650 milijuna EUR-a. To je veliko povećanje od milijardu i 100 milijuna kuna, to se treba ovdje naglašavati i govoriti da ljudi znaju da je to povećanje. I volio bi čuti komentar koji mi predsjednik vlade nije dao, on voli govoriti o pivu, ja ne znam šta je njemu, može govoriti zapravo o nekim drugim stvarima, može govoriti kako smo se i on i ja lijepo slikali ovdje, baš smo fino ispali, evo ga, tu se rukujemo, al nije odgovorio o koji se to 2 milijarde 480 milijuna kuna više radi, a radi se o davanju unutar općeg proračuna, pretpostavljam EU. Dalje, spominjali ste pad BDP-a, taj pad iznosi, trebao je biti 9,4 sad kažete da će biti 8% pad jel tako? Super, evo Bogu hvala da nije toliko visok, al ipak ću reći da će Njemačka imati vjerojatno pad ispod 6%. Dakle, nismo mi dobri, opet smo najlošiji u Europi, a citirat ću vas ovdje s ove govornice da ćemo mi 2023. ako izađemo iz recesije dostići razinu razvijenosti iz 2008.g. i to je jako loše da 15.g. stojimo na mjestu odnosno da smo znači čak imamo i regresiju. I naposljetku s obzirom da ću dati i riječ kolegi Sačiću samo još jednu malu stvar koju je istaknuo mislim kolega Petrov prije, a jako je, jako je važna također. Govorimo o suficitu tobožnjem. Dakle, ne radi se, Hrvatska i nije imala suficit iako ćete to vi knjigovodstveno odnosno financijski prikazat kao suficit. Ako je deficit nešto manji ne znači da imamo suficit, mi smo i dalje država koja živi u deficitu, koja manje zarađuje nego što troši. Ako smo mi ove godine smanjili malo taj deficit ne znači da smo u suficitu nego smo samo znači malo u manjem deficitu. I volio bi da se to na taj jedan način komunicira iako znam da ćete mi vi opet sa financijskim rječnikom to objasniti na drugačiji način, ali stvari su ipak laiku, ipak su ovako jače, ipak ostati pri svome. Evo, kolega Sačiću izvolite.
Izvolite. Hvala i vama.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, potpredsjedniče, kolegice i kolege, hrvatska javnosti u ovom kratkom vremenu koje je pred nama ja bih vas gospodine potpredsjedniče samo želio ovaj osvježiti vam pamćenje, naime Hrvatsko društvo političkih zatvorenika žrtava komunizma podnijeli su vam krajem listopada jedan, jedan zahtjev, jednu zamolbu da ih uvrstite u financiranje državni proračun, na, u razdjelu Ministarstva kulture na poziciju uspostava memorijalnog centra za žrtava totalitarnih režima, leksikon političkih zatvorenika i časopis Politički zatvorenik, sa ovaj, sa cifrom od 600.000 kuna za 2021. godinu, a oni bi sufinancirali ostatak jer je projekt ogroman u kojem ste već sudjelovali kao Vlada prije nekoliko godina, ministar Marić je kada je bio ministar u Ministarstvu državne imovine u, zajedno sa Gradom Zagrebom sklopili ste sporazum i dali jedan objekat u državnom vlasništvu u Vlaškoj gdje je 50% svojih udjela RH predala na upravljanje Gradu Zagrebu, a Grad Zagreb se obvezao da će upravo tu biti taj uspostavljena i sjedište te ustanove koju imaju mnoge države EU koje su prošle proces tranzicije iz bivših komunističkih sustava kako bi u duhu ispunjavanja rezolucija i Europskog parlamenta o osudi svih zločina totalitarističkih sustava i mi u Hrvatskoj mogli zapravo se pridružiti toj humanoj, civilizacijskoj ovaj nakani da se te silne žrtve u tisućama, stotinama tisuća zapravo i kod nas u Hrvatskoj na dostojan način ovaj obilježe i zapravo budućim generacijama dade do znanja kako je to ovdje bilo na području RH u bivšem sustavu, a u skladu i sa deklaracijom i Hrvatskog sabora i da se nikad više ne ponovi. E sad, sporno je što su to društvo je ostalo bez ikakvog financiranja katastrofalna neshvatljiva je činjenica da ovih godina, oni imaju oko 9.000 sad živih članova mnogi su ovaj umrli, ne treba ni reći da ih je od 80.000 u SFRJ robijalo za hrvatsku državu za slobodu nezavisne hrvatske države i smatramo ih pretečama boraca za samostalnost i slobodu države Hrvatske. O tome sve znademo ne trebam ponavljati. Međutim, danas su u problemu, ono što je strašno od 2017. do 2020. Ministarstvo hrvatskih branitelja ih je sufinanciralo kroz njihove natječaje, njihove projekte sa cca 80.000 kuna. Ne zaboravimo i predsjednik Tuđman je bio član njihovog društva. Međutim od 2020. i ti izvori su presušili, očito ima više razumijevanja za razno razne udruge da ih sad ne citiram koje nisu zapravo željele RH, koje se ne mogu dovesti u red sa gorljivim ovaj borcima za samostalnost i slobodu države Hrvatske, a one su naše se u prioritetu u odnosu na Hrvatsko društvo političkih zatvorenika zato vas molim, apeliram mi ćemo dati kao Klub Hrvatskih suverenista i amandman, ali vodite računa o tome, ušli smo u taj projekt, postoji mogućnost realna i EU će sufinancirati, zapravo nepovratno dati određena sredstva ali država Hrvatska mora učiniti jedan korak, pa učinite, dozvolite zapravo to financiranje proračunsko kako bi se moglo ići u finalizaciju projektne dokumentacije. Stoga, apeliram na vas shvatite hrvatski domoljubi koji su prije nas stvarali, robijali za hrvatsku državu prema njima ovo je minimalan dug kojeg moramo učiniti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo 4 povrede Poslovnika, ako se one odnose na 238. na prva dva stavka ja sam već dao opomenu, ja moram vam dati riječ ako vi inzistirate ali opomena je već dana. Ok, dobro. Reći ću koje su to stavke, govoriti o temi koja nije predmet rasprave, onda je bilo upozorenje, govoriti bez prethodnog odobrenja predsjedatelja. Znači te dvije točke. Nemojte mi zamjerati ako stalno čitam taj 238., jer stalno se krši. Gospođa Grozdana Perić govorit će ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Pa pitao sam vas, da li inzistirate, da, dobro, ok, ako inzistirate onda izvolite gospođo Perić, inzistirate na povredu Poslovnika, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade sa suradnicima evo pred nama je dragi kolegice i kolege pred nama je rebalans, drugi rebalans proračuna za 2020.
Oprostite gospođa Perić, rekli, gospodin Borić je rekao da inzistira na povredu Poslovnika. Jesam dobro shvatio? Nema veze, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Članak 238. na onaj dio koji se odnosi na to ponašanje jer cijelo vrijeme govorim da se kolega Zekanović ne zna ponašati u sabornici, ovdje je došao i očito je nekoliko minuta tražio koje je on stranke član, jer je on član i u Hrastu, on predsjednik suverenista, s HDZ-om je ušao u sabor, s Domovinskim pokretom je ušao u sabor, jednostavno kad se sjetim kolege Pernara on je bio pravi poletarac za njega koji nam svakodnevno kažem dijeli lekcije i o ponašanju, sada i o rebalansu proračuna i o svim mogućim situacija [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] to treba ovdje osuditi na takav način, čovjek je stajao ovdje minutu.
Vrijeme. Hvala. Dobio je opomenu.
Jel dobio opomenu? Onda u redu.
Pa dobio je opomenu jesam vam rekao. Jel još netko inzistira na povredu Poslovnika? Ne. Izvolite gospođo Perić.
Budite dosljedni pa sada dajte kolegi Boriću opomenu.
Ne kolega Borić je ispravno govorio, on ima pravo na to [[Upadica Zekanović: O čemu? O mojim članstvima u strankama jel?]] ima pravo, svojim ponašanjem odstupate od općih pravila ponašanja u Saboru o tome ste govorili jel da. Ajmo dalje da ne moram dati drugu opomenu. Ne neću dati drugu opomenu. Izvolite gospođa Perić.
Hvala lijepa. Evo dakle pred nama je drugi rebalans za 2020. godinu. Moramo napomenuti da prvi rebalans kao što se sjećate je već tada su pronađena preko 2,1 milijardu kuna sredstava preraspodjelom kako bi se ova godina i kako bi se sve ove nedaće koje se događaju očuvale radna mjesta i na taj način sačuvale i proračun, ali isto tako i sve ono što nam je potrebno. 2020. je po svemu posebna godina i različita od drugih i sigurno da je trebalo jako puno i znanja i sposobnosti da bi se sve one potrebe koje su predviđene proračunom mogle i ispoštivati, ali isto tako na određeni način i pomoći svima onima koji u ovom periodu koji još uvijek traje, dakle pandemije, bolesti, potresa i svega ostaloga kako bi se namirilo i nadomjestilo ono što je smanjeno sa upravo tim posebnim nepogodama. Ono što smo svi primijetili da je u prvom dijelu u prvom tromjesečju ove godine je bio blagi porast od 0,4% gospodarskog rasta, međutim drugo polugodište odnosno drugo tromjesečje 2020. je zabilježen je veliki pad od preko 15,1% BDP-a. Ono što je jako važno napomenuti da je u prethodnom rebalansu da se predviđao pad, gospodarski pad i pad BDP-a od nešto preko 9%, međutim upravo mjerama i na jedan način spašavanjem spasili smo se na jedan način od upravo tog pada što je ipak naša turistička sezona i otključavanjem same privrede u tom dijelu godine polučio određene i kvalitetne rezultate pa je ono što u ovom rebalansu se predviđa da će gospodarski pad iznositi 8%. Kada pogledate što se događalo u ovom periodu i koliki su prihodi u 2020. onda moramo itekako napomenuti da se oni povećavaju u 2020. u ovom drugom rebalansu za 9,2 milijarde kuna i oni će iznositi 131,1 milijardu kuna dok će istovremeno i rashodi porasti za 8,6 milijardi kuna i bit će 155,9 milijardi kuna kako se predviđa rebalansom. U tome moramo itekako napomenuti da oni prihodi koji rastu to su porezni prihodi prvenstveno od PDV-a, ali isto tako i dobiti i istovremeno vidimo porast prihoda od doprinosa. Ne smijemo zaboraviti da je upravo u ovom periodu Vlada donijela i dva paketa zakona kojim je omogućeno da se pomogne kako poduzetnicima tako i građanima kojim se određenim mjerama i to značajnim mjerama poticaja i potpore omogućilo da do sada i isplaćeno do 30.9. ukupno 6,9 milijardi kuna za tu namjenu i još se planira do kraja godine oko 1,2 milijarde kuna što je ukupno preko 8,1 milijardu kuna. Kada pogledamo same planirane rashode onda možemo konstatirati da ovih 8,6 milijardi kuna veći dio i to oko 6,9 utječu na rezultat proračuna opće države i to prvenstveno iz razloga što se značajnija povećanja odnose na sanaciju zdravstvenog sektora, na mirovine, na prava iz socijalne skrbi, pa nemojmo zaboraviti da je upravo neki zakoni, a prvenstveno Zakon o socijalnoj skrbi je predvidio i povećanje naknada za nezaposlene, isto tako doplatak za pomoć i njegu, za osobne invalidnine, zatim pomoći njegovatelja odnosno status roditelja njegovatelja i primjena nekih odredbi toga zakona je, zapravo počinje i počela je od 1.6.2020. što je onda bilo za očekivati da će se ove stavke i povećati. Ono što trebamo svakako napomenuti je i stavke koje se odnose na Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja gdje isto tako dolazi do povećanja. Zatim, poštivanje svih odredbi kolektivnih ugovora, a isto tako i Ministarstvo poljoprivrede za potpore u govedarstvu, ribarstvu, šećerne repe, proizvođačima šećerne repe i ostali. Ono što treba posebno napomenuti još da su tu i izvanproračunski korisnici koji zapravo kada pogledate njihov broj se povećao pa je njih sada 10 i kada pogledate ukupno koliko ukupnih prihoda oni ostvaruju iz svojih izvora onda je to negdje 1/3 proračuna odnosno skoro 40 milijardi kuna. Deficit koji je projiciran u ovom periodu odnosno za ovaj rebalans iznosi 8% BDP-a ili 29,5 milijardi kuna. Državni proračun pri tome će imati i zabilježiti manjak od 24,8 milijardi kuna i to je ono na što se posebno referiramo jer je to pad BDP-a od 14,5%-tnih bodova. Dakle, to je 87,3%. To je ono što smo u prethodnom razdoblju je značajno dolazilo do upravo pada javnog duga u BDP-u čime smo zapravo taj pad je bio puno brži nego što je to bilo očekivano. Kod Zakona o izvršavanju državnog proračuna moramo reći da se mijenjaju stavke u računu financiranja gdje je zaduženje na inozemnom i domaćem tržištu smanjeno sa 62,5 milijardi na 59,1 i u samom zakonu je došlo do izmjene postotka za zaduživanja jedinica lokalne i regionalne samouprave na 6% dakle, samo u ovom periodu. Posebno bih upozorila isto tako da je jedinicama lokalne samouprave omogućeno i isplata beskamatnog zajma što je itekako olakšalo poslovanje. Tu moram upozoriti i na stajališta Povjerenstva za fiskalnu politiku s obzirom da su fiskalna pravila odgođena za ovaj period i ukazuje se zaista da sredstva koja se budu povlačila od sredstva Europske unije da budu i poticajna sredstva za razvoj našeg gospodarstva. Dakle, Klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati ovaj Prijedlog rebalansa proračuna.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13:50 SATI]] Dobro, sada je na redu ispred Kluba zastupnika SDP-a gospodin Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, poštovane kolege iz Ministarstva financija. Evo pred nama se danas nalazi rebalans proračuna za 2020.-tu godinu i počeo bi sa nekakvim makroekonomskim projekcijama. Vidimo da u ovim projekcijama Vlada kaže da će pad gospodarskih aktivnosti biti 8%, međutim ono što je danas objavila Europska komisija je, nije u srazu s dokumentima koje je objavila Vlada, pa bi ja molio kasnije da ministar ili kolege iz Vlade obrazlože zašto je Komisija rekla da će pad biti 9,6%, tako da, ovaj, znači danas, to je i sam ministar zapravo rekao da je to, ja ću reći svoje osobno mišljenje, ali vidim da je, da je ovaj, vidim da nisu korigirali u današnjim projekcijama, Europska komisija nije korigirala ni deficit, da je ostalo, ostalo je negdje na 6,5%, tako da mislim da su današnje informacije koje je dala Europska komisija, malo ružno zvuči, ali zastarjele jel, nisu, nisu koristile podatke ovog rebalansa. Budući da su oni radili najvjerojatnije na podacima Ministarstva odnosno Vlade malo me čudi taj veliki raskorak jel, jel ipak ovi sami prihodi koje vi danas ovdje prikazujete, pokazuje da je stanje ipak nešto bolje nego što je, što oni projiciraju 9,6%, pa su odmah, zapravo se postavlja pitanje jel to nekakav novi lockdown, jel to nije baš mala razlika u gospodarskom padu jel, tako, al budući da vidim da su ostali na staroj razini i deficit od 6,5% a deficit je prema vašim projekcijama ovdje veći jel, 8%, mislim da nisu, mislim da nisu ažurirali sve te podatke o stanju, o stanju u proračunu. Budući da je još do kraja godine dva mjeseca i, odnosno mjesec i pol dana, da su većina gospodarskih aktivnosti se i ostvarila, smatram da ipak, mislim da su ove projekcije Vlade realnije nego projekcije Europske komisije i o gospodarskom padu, jel, zapravo pokazuje se da je utjecaj turizma na stanje naših financija od presudne važnosti. U odnosu na, u odnosu na, u odnosu na rebalans iz svibnja 2020,.-te godine, vidimo da su prihodi veći za 7 milijardi kuna. Šta to kaže? Kaže vrlo veliku osjetljivost hrvatskog gospodarstva na turizam. Vrlo veliku osjetljivost jel 7 milijardi kuna, a kažemo da je 3 milijarde kuna imamo više PDV-a i 1,5 milijardu kuna imamo više od prihoda od doprinosa i ostalo su još trošarine i plus porez na dobit, što moram priznati da me jako iznenađuje. Porez na dobit je ove godine 9 milijardi kuna, nikad više, nikad više, 9 milijardi kuna, čak 2,5 milijarde kuna više nego što smo mi predviđali. Zašto to govorim? Zato što vidim da će se 9 milijardi kuna imati uplaćenog poreza na dobit što znači kao da je situacije u hrvatskom gospodarstvu među poduzetnicima izvrsna, znači nema neke korelacije iz onoga što poduzetnici se čuje i s druge strane ono kakvo je punjenje u proračunu, jel 9 milijardi kuna je jako veliki iznos, mi smo svi projicirali da će biti negdje oko 5-6 milijardi, ali ovo je vrlo veliki, što, a kako ja to tumačim?, da će se to tek preliti na sljedeću godinu, da će se tek porez na dobit i brojne ove, utjecaj na PDV preliti na sljedeću godinu i zato sam ovdje pitao, i mislim da je jako bitno da danas premijer odgovorio koji je to katalog investicija, koje su to projekcije, šta Vlada misli raditi sljedeće godine. Zašto je to bitno? Bitno je iz razloga jer kažemo da ćemo se oporavljati po stopi od 5%, a da najveći taj dio gospodarskog aktivnosti će se temeljiti ... [[Govornik se ne razumije.]] tog rasta će biti iz osobne potrošnje koja inače čini 60% BDP-a, čine potrošnja građana i druga je investicijska potrošnja, to je potrošnja poduzeća, investicija, jel vidimo da će državna potrošnja ostati na nekakvoj sličnoj razini kao što je to bila i 2020.-ta godina. E sad kad imao problem osobne potrošnje i vidimo da građani teško dolaze do novaca, em što je ove godine su pale plaće, zašto su pale plaće?, zato što jednostavno država isplaćivala nekakav prosjek do 4.500,00 kuna ova dva-tri mjeseca i teško da će se netko do kraja godine će ići u nekakvo povećanje dohotka i povećanja plaća građanina, i jednostavno zato što su neizvjesnosti šta će bit sljedeće godine. Vidimo da je veliki broj i dalje ovrha, i postavlja se pitanje šta će to generirati ekonomski rast sljedeće godine. Vlada se danas poreznom reformom, izmjenama, odlučila da će to utjecati porezu na dohodak, znači to je instrument kako će povećati potrošnju odnosno dohodak. I ono gdje se mi razlikujemo od Vlade, znači, danas moram priznat da me začudio komentar kolege Bačića kao da se SDP protivi povećavanju plaće i tako dalje, mislim da je, neću reći da je nekorektno jel, znači mi smo samo za drugi model, znači vi ste se opredijelili za jedan model, mi mislimo da bi bio bolji drugi model, znači govorimo o različitim modelima, pa nek tu u raspravu koji modeli su bolji, da se na to svede rasprava, a ne na sitna dobacivanja i na ovakav način nekorektno osuđivanje SDP-a da smo mi protiv povećanja plaće. Vaš model ide da će se smanjivati stope poreza na dohodak, a naš model je da se poveća osnovica osobni odbitak sa 4.000,00 na 5.000,00 kuna, i onda obrazlažemo zašto naš model, vi ćete obrazlagati zašto vaš model. Vaš model kaže da ide na ovaj dio plaća koje su najveće plaće, a mi smatramo da povećanjem osobnog odbitka se povećava razina dohotka sa građanima koji imaju srednja primanja odnosno prosječan prihod od negdje 5-6 tisuća kuna, gdje u Hrvatskoj imate najveći dio građana s tim dohotkom. I zašto smatramo da će to potaknuti potrošnju? Vi smatrate da će ovi s najvećim plaćama potaknuti potrošnju. Zato što oni koji imaju najveće plaće, oni uglavnom štede, sve što dobiju oni će staviti na račun i to se pokazuje u ovoj krizi da je Hrvatska apsurd, apsurdnu situaciju imamo da Hrvatska 8 milijardi kuna ima štednje samo u godini dana. Onda se postavlja pitanje pa kako to nama dobro ide, zašto mi stalno kukamo kad smo samo u ovoj godini pokazali štednju građana da nam jako raste. Ali zašto, koja štednja građana raste? Vrlo malog broja ljudi koji imaju najveće dohotke, koji imaju dohotke od kapitala, dohotke od nekretnina itd. i distribucija je potpuno drugačija. Mi smatramo da oni građani koji imaju niže dohotke da najveći dio svojeg primanja zapravo daju u potrošnju jer oni nemaju više ni šta štedjeti, oni žive na dug i povećanjem neoporezivog dijela će oni smanjiti dio svog duga kojim financiraju svoje potrepštine i svoju potrošnju i zbog toga smatramo da je naš model za izlasku iz krize povoljniji nego vaš. Znači govorimo o različitim modelima i tu raspravljamo vrlo otvoreno, znači bez ikakvih nekakvih prebacivanja jedni drugima. I mislim da u tom smjeru i treba teći rasprava. Isto tako kao što smo rekli da pozdravljamo povećavanje plaće onima koji stvarno žive od vrlo niskog dohotka koji čak nije ni oporezovan, to je ova minimalna plaća, čak se ni ne oporezuje koliko je, koliko su to mizerni dohoci, ali moramo reći s druge strane kompenzacijske mjere za taj dio industrije koji nažalost još uvijek nije prošao strukturnu reformu, a to je da im se smanje parafiskalni nameti. Za te industrije kao što je tekstilna industrija, kožarska industrija one industrije koje teško stvaraju svoj dohodak jer jednostavno cjenovno ne mogu prodati taj proizvod po većoj cijeni, da im se smanje parafiskalni nameti kako bi mogli, kako bi mogli potaknuti potrošnju tih građana. Ono što sam danas ovdje rekao i što je zapravo i premijer potvrdio nama se promijenila struktura proračuna ulaskom u EU, ja smatram da je to dobro, to je moje mišljenje. Zašto? Zato što nam drugi izvor prihoda, drugi izvor prihoda najznačajniji izvor prihodi postaju prihodi iz EU-a. Znači prihodi iz EU-a slijedeće godine će donositi 25 milijardi kuna, čak više su znači od doprinosa koje dobivamo od mirovinskog sustava. E sad kad imate jedan vrlo značajan dohodak, ove godine vidim da je on u rebalansu negdje na 19 milijardi kuna, 25 milijardi kuna treba usmjeriti u gospodarstvo da bi promijenili našu strukturu gospodarstva. Iz više razloga su dobri novci. Prvo, razlog zašto je dobro da dobijamo taj novac EU, zato što nam čuva tečaj. Imali bi ozbiljnih problema, ozbiljnih problema bi imali da nemamo taj dio novaca iz EU, to svi otvoreno ovdje govorimo. Znate zašto? Zato što je narodna banka nema dovoljno deviznih pričuva da brani tečaj, mi zadnjih 5-6 godina nema green field investicija, nažalost nemamo ih i ovaj dio novaca koji dobijamo iz EU stabilizira tečaj i to je dobro i to treba reći da je dobro dugoročno zato što jedan dio dobivamo od turizma, vidjeli smo kako smo osjetljivi na turizam i u ovome kontekstu je to dobro da dobijemo veći dio novca, znači ne samo što ćemo dobiti u tom kontekstu i za investicije nego nam je nužan za stabilizaciju tečaja i to se ovdje i pokazuje da je i samo ministarstvo govori da će dati 500 miliona kuna za tečajne razlike, HNB je prije nekoliko godina imao velike tečajne razlike itd. i zato smatramo da je taj novac nužan, samo da nam se obrazloži u kojem smjeru ide hrvatska ekonomija u narednom razdoblju. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Sada ispred Kluba zastupnika HNS-a i nezavisnih zastupnika govorit će gospodin Predrag Štromar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče sabora. Kolegice i kolege, ministre sa suradnicima, sigurno da je teško, korona je svoje učinila i ovaj toliko velike izmjene u rebalansu već dugo nisu bile i jednostavno potrebne su moralo se sve posložiti onako kao što se i izdogađalo. Alija moram čestitati Vladi i posebno ministru Mariću na ponašanju, jer u toj krizi ponašali su se u duhu dobrog gospodarstvenika. Radili su proračunski ono što je najbolje bilo moguće raditi i najbolji način. Zahvaljujem se u ime gospodarstvenika koji su dobili pomoć i mogli su isplatiti plaće našim ljudima. To je bila najveća odluka ove Vlade u ovoj godini to je moje mišljenje i najpozitivnija i najkorisnija gospodarstvenicima, ali i svim građanima koji su onda mogli i dalje dobivati plaću i vidimo da će se još uložiti sredstava, premijer je rekao milijarda i 100 tisuća još u ovoj godini da se planira za pomoć gospodarstvenicima. Sigurno da je teško zadržati u ovim uvjetima gospodarske aktivnosti, ali mi već sad moramo misliti i što će biti nakon korone i kako ubrzati gospodarstvo. Brz gospodarski oporavak nam je izuzetno bitan zato više gledam ovaj plan za 2021., a puno manje za 2020., u 2020. su korekcije, a u '21. je bitno što piše i kako ćemo koristiti sredstva. Moramo omogućiti HABOR-u i HAMAG BICRU proračunska sredstva kako bi oni već sad mogli prilagoditi svoje mjere gospodarstvenicima, prilagoditi se novoj situaciji i ubrzati procese dodjele kredita posebno malim i srednjim poduzetnicima. Ne smijemo ni odustati od pomoći mladim obiteljima kako bi riješili svoje stambeno pitanje. Pohvalno je vidjeti u planu za iduću godinu i povećanje sredstava za tu namjenu i iz emisije CO2 osigurana su sredstva za energetsku obnovu kuća. Znamo da građevina prva može krenuti u pojačane aktivnosti nakon krize pa treba sva sredstva koja su predviđena u proračunu i planu iskoristiti u potpunosti i treba izmijeniti da bi se sredstva mogla koristiti hitno treba izmijeniti Zakon o subvencioniranju kredita. Nadam se da je već pripremljen i da će možda još ove godine biti i u javnom savjetovanju. A evo sad bi malo lokalno patriotski, zahvaljujem na osiguranju i sredstvima za daljnje aktivnosti na izgradnji brze ceste Varaždin-Ivanec-Lepoglava, pa do Krapinsko-zagorske županije. Ali u rebalansu najviše zahvaljujem na konačnom rješenju duga za škole i dvorane u Varaždinskoj županiji. Nakon 5.g. moje borbe zadovoljena je pravda. Preko 5.g. osobno sam inicirao tužbu protiv države za vraćanje novca koji je uložen u škole u Varaždinskoj županiji, a na temelju sporazuma koji smo imali sa Vladom RH. Vlada RH nije htjela prihvatiti taj sporazum, a potpisala ga je isplaćivati novce. Inzistirao sam na promjeni Zakona o obrazovanju kako bi se mogao potpisati ugovor i osigurati sredstva za županiju varaždinsku slijedećih 18.g. i da bi se mogle isplaćivati i izvršavati obveze za školstvo i obrazovanje u Varaždinskoj županiji. U vladi sam glasao za sve proračune gdje se osigurala ta sredstva, a zato ću i glasati za ovaj rebalans kako bi Varaždinska županija dobila sve ono što do sad nije dobila, a trebala je dobiti i zaslužila je. Hvala.
Fala i vama. Sada će gđa. Katarina Nemet govoriti u ime Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici. Iz brojki u rebalansu državnog proračuna vidljivo je koliku je štetu javnim financijama nanijela kriza uzrokovana pandemijom bolesti Covid-19. Manjak u proračunu je ogromnih 25 milijardi kuna. Radi se o krizi velikih razmjera koja se apsolutno nije mogla predvidjeti. Ipak trebamo biti realni i otvoreno reći kako za loše stanje hrvatske ekonomije nije kriv isključivo korona virus već u dobroj mjeri i nečinjenje vlade unazad 4.g. Ne može se poreći činjenica da se provođenje prijeko potrebnih reformi uvijek odgađalo za neka druga vremena i tek sad vidimo što se zapravo dogodi kada država u krizu uđe potpuno nepripremljena. Dogodi se pad BDP-a od čak 15% u drugom tromjesečju, dogodi se ogroman dug veledrogerijama koji se broji u milijardama kuna. Ovaj rebalans je pored ostalog i predložen da se bar djelomično plati dio tog duga kako bolnice ne bi ostale bez lijekova, ali dobro znamo da taj dug nije prouzročen samo ovom pandemijom i nije od jučer nego se povećava iz godine u godinu zbog nespremnosti vlade da se uhvati u koštac s velikim problemima zdravstvenog sustava. Ovakvo stanje s veledrogerijama vuče se godinama i to je jedna stara boljka koja sad poprima sve veće i veće razmjere. No činjenica je da i dalje nekog konkretnog rješenja nema, a pacijenti ne mogu i ne smiju biti žrtve svađe između vlade i veledrogerija. I može se slobodno reći da se ovom privremenom, vatrogasnom mjerom problem nije riješio jer naše zdravstvo grca u dugovima, sustav je pred slomom i to je jasno, više vremena nema. Ono što je nužno jesu reforme kako bi zdravstveni sustav bio financijski održiv, a koliko godina se već o tome govori, koliko godina nam zdravstveni sustav dobro ne funkcionira. Stoga svakako ne smijemo kriviti samo korona krizu za stanje u kojem smo sada. To bi bilo licemjerno jer svi ovi problemi nisu došli s koronom i nisu došli preko noći. Imamo i drugih jako velikih problema koji se godinama guraju pod tepih i koji su sada u ovim vremenima još više izraženi. Jedan od njih je i činjenica kako se godinama oslanjamo isključivo na turizam. Koliko god je ta gospodarska grana svih proteklih godina bila uspješna, mi iz IDS-a upozoravali smo na činjenicu da preveliko oslanjanje na jednu gospodarsku granu može predstavljati ozbiljnu opasnost. I nažalost, ova godina odnosno turistička sezona to nam je i dokazala. Bila je doduše bolja od očekivanja u kontekstu pandemije, to moramo priznati, no naravno da je puno lošija od onoga što smo priželjkivali prije izbijanja korona krize. Ipak, turistički djelatnici i nositelji turističkog sektora spasili su što se spasiti se dalo. No duboko se nadam da nas je to sada dobro osvijestilo i da smo konačno shvatili da turizam odnosno prihod od turizma ne može biti jedino na što se kao država oslanjamo. Osim toga svakako treba ponoviti da mi u turizmu kao ogroman problem imamo veliko porezno opterećenje koje hrvatsku turističku branšu već godinama stavlja u nepovoljan položaj u odnosu na konkurenciju iz drugih turističkih zemalja. Dodatno smanjenje stope PDV-a na usluge smještaja, kao i smanjenje ujednačavanja porezne stope na ugostiteljske usluge je nešto o čemu trebamo jako dobro razmisliti ukoliko želimo hrvatskom turizmu dati kakvu takvu slamku spasa u ovim neviđenoj krizi. Jer pitanje je koliko će se turizam uopće oporaviti do iduće godine, a još jednu ovakvu sezonu u ovakvim uvjetima poslovanja hrvatski turizam ne bi mogao podnijeti. Hrvatska jest turistička zemlja i to svakako može i mora ostati. No turizam se mora razvijati kao dodatna vrijednost našem gospodarstvu. Naš krucijalni problem je prespori razvoj ostalih sektora koji definitivno moraju biti temelj razvoja gospodarstva, a hrvatsko gospodarstvo zabrinjavajuće zaostaje. Godinama svjedočimo propadanju industrije, padu robnog izvoza i uvoza. Naime, nama trebaju reforme, al one prave, strukturne, one koje već godinama izostaju. Spomenut ću ovdje nužnu reformu javne uprave kroz smanjenje troška i neučinkovitosti koja generira novi dodatni trošak. Treba nam reforma industrije. Mi nemamo stvoreno okruženje koje će privlačiti investicije temeljene na održivom razvoju. Nama potencijalni investitori bježe iz zemlje odustaju od ulaganja zbog ogromne i spore birokracije, zbog neriješenih imovinskopravnih odnosa između države i jedinice lokalne samouprave, zbog loše i nepovoljne poslovne politike. Hrvatska je na dnu Europske unije po uvjetima za poslovanje i regulativi poslovanja i to su na žalost činjenice. Mi imamo zapuštenu zemlju, zapuštenu državnu imovinu koja ima potencijala, ali jednostavno zbog nesposobnosti Vlade ona propada i tako je već godinama. Na aktivaciji državne imovine se ne radi odnosno ne radi se dovoljno. Nama treba reforma poljoprivrede. Mi uvozimo hranu i to onu koju i sami možemo proizvoditi što je potpuni apsurd. Nužno je da se i okrenemo novim tehnologijama. Digitalizacija nam je nužno potrebna za ubrzavanje ukupnog gospodarskog rasta. Na žalost nama nedostaje i dugoročna vizija kako pokrenuti ekonomiju, jer je naša ekonomija među najgorima u Europi i to je činjenica. Ponovit ću, nije Hrvatska bez razloga na dnu raznih ljestvica i anketa u Europskoj uniji. Ali nama je danas korona jedini krivac ili izgovor kako god hoćete za zaduženja, pad BDP-a, za katastrofalno stanje u zdravstvu, otpuštanje radnika, nekvalitetna radna snaga, za loše stanje u pravosuđu, loše stanje u gospodarstvu odnosno za gotovo sve što u našoj zemlji nije dobro već godinama. Ponovit ću, istina je da je pandemija negativno utjecala na cijeli svijet. Činjenica je da su sve grane pretrpjele značajne gubitke. No, nemojmo se zavaravati da bi nam bilo puno bolje u odnosu na prethodne godine da nije bilo pandemije. Korona kriza nije i ne može biti izgovor za sve one probleme koje imamo godinama i koje godinama ne rješavamo. Za neke od njih je bojim se već kasno. No uvijek postoji prvi korak. Uvijek od nekuda i u jednom trenutku treba početi. Osvijestimo se. Prihvatimo stvarnost onakvu kakva uistinu jest i krenimo rješavati nagomilane probleme na jedini pravi način suštinskim i temeljitim reformama. Hvala.
Hvala i vama. Gospođa Anja Šimpraga će govoriti ispred Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, uvažene kolegice zastupnice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna za 2020. godinu i projekcija za 2021. i 2022. Projekcije iz septembra na kojima se temelji rebalans prikazuju bolju prihodnu stranu proračuna nego što su bila prvotna očekivanja odmah nakon izbijanja COVID krize. Rebalansom se predviđaju prihodi od 147,2 milijarde kuna i rashodi od 157,7 milijardi kuna te i povratak proračunskog deficita na održivu razinu od 2,9% BDP-a. Deficit u proračunu jeste 29,5 milijardi kuna odnosno 8% BDP-a. U odnosu na 2019. ukupni planirani prihodi od poreza i doprinosa u 2020. manji su za 12,2 milijarde kuna. Ukupni planirani rashodi u 2020. financirani iz svih izvora veći su za 16 milijardi kuna u odnosu na 2019. odnosno 11,5%. Klub Samostalne demokratske srpske stranke podržat će ovaj rebalans, ali jasno podsjetiti što nam je sve činiti i dalje kako bi rješavali probleme o kojima godinama govorimo imamo naznake rješavanja. Za mjere za očuvanje radnih mjesta do 30.9. izvršeno je 6,9 milijardi kuna, a ono što se planira do kraja 2020. godine sve skupa iznosit će 8,1 milijardu kuna. Ostali rashodi za COVID mjere od nabave robnih zaliha, potpora u sportu, poljoprivredi, kulturi, turizmu izvršena su do 30.9 u iznosu od 1,2 milijarde kuna. Dodatno povećanje obaveza u zdravstvu ukazuje koliko zapravo treba ojačati zdravstveni sustav, utvrditi propuste i posljedično djelovati. Svaki građanin naše zemlje mora imati adekvatnu zdravstvenu skrb kako u Zagrebu tako i u Kninu u kojem gravitira najveći dio zaleđa Šibensko-kninske županije. Bolnice poput kninske spominjem na tragu negativnih rasprava i mišljenja kako na malom prostoru imamo veliku koncentraciju neracionalno raspoređenih bolničkih kapaciteta što dovodi do velikih troškova. Ali s ovim se građani Knina i okolice i svih drugih krajeva koji se nalaze u sličnoj situaciji zasigurno ne bi mogli složiti, jer svi znamo koliko nama ta i takve bolnice zapravo znače a znače nam život. Negativne posljedice ove krize osjetile su jedinice lokalne i područne samouprave koje su iskazane u manjku prihoda poreza na dohodak u iznosu od 2,7 milijardi kuna. Općine na potpomognutim područjima imaju smanjenje prihoda od poreza na dohodak od 10, pa čak i do 25% što je zaista puno u odnosu na njihova proračunska sredstva. Tu će biti potrebno povećanje kroz kompenzacijske mjere jedinicama lokalne i područne samouprave kako bi u konačnici i smanjenje stopa poreza na dohodak za same općine, gradove i županije bile bez značajnijih gubitaka prihoda u njihovim proračunima. Ovdje moram spomenuti sredstva koja je Vlada počela izdvajati za program za financiranje projekata lokalne infrastrukture, ruralnog razvoja te poticanja poduzetništva i obrta na područjima koja su trajno naseljena pripadnicima nacionalnih manjina i naša očekivanja jesu da se i povećaju kako bi se na tim područjima i stvorile pretpostavke za ubrzaniji oporavak, ali isto tako i za povratak. Dobro je da su prepoznate potrebe u poljoprivredi na ovim područjima, pa su povećana i sredstva za OPG-ove budući da je bio i značajan broj prijava malih poljoprivrednika koji žele povećati stočni fond, proizvodnju, kupiti mehanizaciju bez koje su danas nemoćni i ostali su ili da ostanu u ruralnim sredinama. Napominjemo da se sredstva koja su bila namijenjena poduzetnicima i obrtnicima na područjima naseljenim pripadnicima nacionalnih manjina u Ministarstvu gospodarstvu nisu mogla utrošiti kako je i planirano, ali zato očekujemo da se za taj iznos povećaju sredstva u proračunu za iduću godinu. Neki dan je i kolegica Jeckov ovdje govorila o problemu stambenog zbrinjavanja bivših nositelja stanarskog prava i otkupu stanova za što su isto tako povećana sredstva ali nisu dostatna stvarnim potrebama, a zgrade u vlasništvu RH npr. one u Gračacu vape za obnovom. Elektrifikacija povratničkih krajeva konačno se pokrenula, radovi se izvode u Lici na području Donjeg Lapca, Mišljenovića i Buševića, Gospića, Divoselo, Vedro Polje, Gornjeg Karina, Ajderovca kod Srba dok se u mjestima Sisačko-moslavačke županije priprema tehnička dokumentacija i očekujemo sam početak radova. Kad su u pitanju vodovodi i ceste na potpomognutim područjima smatramo da izvanproračunskim korisnici u ovom prvom redu Hrvatske vode i Hrvatske ceste trebaju pojačati sredstva za izradu projektne dokumentacije te rekonstrukciju izgradnje istih. Nastojanja svih nas moraju biti posvećena i usmjerena na razvoj, demografsku obnovu i bolju zajedničku budućnost. Hvala vam.
Hvala i vama. Imate povredu Poslovnika, gospodin Bulj podsjećam imate dvije opomene to se sjećate jel da.
Nisam vas čuo, šta ste rekli?
Dobro, izvolite.
Šta ste rekli?
Imate dvije opomene od prije, izvolite sada.
Kako znate da imam dvi?
Da, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice, drago mi je da vas je instruirao tajnik na vrijeme i temeljito, a kad se radi o slučaju drugih saborskih zastupnika onda ništa. Uvažena kolegice, molio bih da mi vratite vrime. Uvažena kolegice, povrijedili ste Članak 238. jer vaša stranka nije prihvatila moj amandman što se tiče kninske opće i veteranske bolnice od 5 miliona kuna, a ujedno je vlasnik Šibensko-kninska županija, a vi ste bili dožupanica i ta bolnica je uništena vašom nebrigom vas SDSS-a i vašeg koalicijskog partnera HDZ-a u Šibensko-kninskoj županiji. I žao mi je što vaša stranka nije prihvatila taj amandman u ovome proračunu na kojemu vi sada plačete, jaučete po pitanju kninske bolnice. Hvala.
Hvala lijepa. Pustio sam vas do kraja, Članak 238. o takvim stvarima ne govori i nažalost moram vam dati treću opomenu uz oduzimanje riječi zato što to nije predviđeno Člankom 238., a mislim da će se uvrijedit ljudi ako ga po 10-ti put pročitam.
Pa danas su 10 puta i jučer su govorili neki, dobili su 10 opomena i vi meni na prvu dajete opomenu. Najprije sam dobio jednu opomenu.
Tri, dvije prije.
Jednu sam opomenu jutros dobio, ma ne možete mi oduzeti …
Idemo dalje, mislim ja sam, možete provjeriti.
… ali mi ne možete ovako oduzimati, mogu provjeriti, naravno da mogu.
Možete provjeriti.
Dobio sam jednu opomenu i to je to.
Dobili ste dvije opomene.
Koju drugu?
Dobili ste dvije opomene.
Jednu opomenu sam dobija.
Dvije.
Jes ti bio tu?
Idemo dalje.
Jel ti je to rekao ovaj tajnik?
Ma možete provjeriti.
Ma ne možete mi oduzeti riječ, alo.
Oprostite.
Zašto mi oduzimate riječ?
Gospodin Bulj, postoji još jedna stvar svojim ponašanjem odstupate od općih pravila ponašanja u saboru i omalovažavati ili vrijeđati predsjedatelja ili druge zastupnike, nemojte molim vas.
Vi ste oduzeli meni riječ.
Da.
Vi meni oduzeli riječ.
Da.
Pa dobili ste 12 glasova, vi ste ovdje u saboru, ja sam 11.000 glasova dobio.
Oprostite, molim.
Zbog toga što sam dao povredu Poslovnika, oduzeli ste mi riječ što sam da, ma dajte molim vas.
Ma dajte molim vas, triba bi izborni zakon, da je izborni zakon ne bi vi sidili uopće. Molim vas napustite sjednicu, 5 minuta pauze i napustite sjednicu. Hvala. Gospodin Troskot i onda gospodin Petrov zastupat će, govorit će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Gospodin Troskot prvi, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani gospodine ministre, poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora i građani RH koji nas gledate putem ekrana. Vezano za današnju tematiku rebalans proračuna ja bi nekako ovu analizu sveo na tri glavne točke, tri glavne poruke koje bi htio ovdje poslati u ime Kluba MOST-a. Prva poruka koju bih htio poslati jest zapravo makroekonomsko okruženje koje nam je bilo dano i iz kojeg su rađene određene makroekonomske, proračunske i financijske perspektive odnosno projekcije. Nije jasno na temelju čega je Vlada RH radila projekciju makroekonomsku od jednoznamenkastog pada BDP-a s obzirom da je i danas izašla komisija i da se izvještaj komisije razlikuje od onoga što je dala, dala Vlada RH odnosno ministarstvo, a određeni ekonomski instituti u RH predviđaju čak i dvoznamenkasti pad BDP-a. Pa se postavlja pitanje na temelju kojih, kojih nepoznanica i na temelju kojih parametara su rađene projekcije jednoznamenkastog pada BDP-a ako ćemo imat primjerice skraćeno radno vrijeme koje će sigurno utjecati na gospodarske aktivnosti, ako ćemo imat s druge strane, otežane situacije za naša poduzeća koja su svoje nezadovoljstvo iskazale sa štrajkovima po Rijeci i po Primorju, ako ćemo imat s druge strane ovrhe koje će utjecat sigurno na potrošnju, a potrošnja vidjeli smo i sami da je najveći dio našeg BDP-a odnosno trebao bi biti po razvijenim ekonomijama, i s druge strane imamo predviđanje od 5,3 milijardi hrvatskih kuna nenamjenskih gotovinskih kredita koje će bit nevraćeni i neplaćeni, i to će sigurno bit određena težina, koja će možda čak doć' i na proračun hrvatske Vlade. Ukoliko će bit, dvoznamenkasti, dvoznamenkasti pad BDP-a dakle ovu projekciju koju Vlada je danas izjasnila odnosno pokazala, je bit će jedino moguće ukoliko nastavimo sa možda nekakvim turizmom, dakle dal' će to možda bit, neko skijalište koje je znao gradonačelnik napraviti ili možda napravimo skakaonicu od Sljemena prema Trgu Marka, Markovom trgu, ne znam, ali s druge strane treba stvarno uskladit sve te projekcije koje su bile dane sa tri strane, sad više ne znamo koju možemo pratit. Nadalje, druga točka koju bih htio dotaknut ovdje, mislim da se ovim rebalansom proračuna, da smo mogli iskazat puno više zahvalnosti za požrtvovnost našim zdravstvenim i ne zdravstvenim djelatnicima koji su se iskazali kao heroji u ovoj cijeloj Covid krizi. Mogli smo im to iskazat primjerice kroz nekakvu naknadu, kroz određene bonuse koje ... [[Govornik se ne razumije.]] smo im isplatit kao zahvalnost što svaki dan gledaju smrti u oči, što svaki dan gledaju respiratorne probleme, silne suze, teške kašljeve i eksponirani su i sami, i cijele njihove obitelji, Covid-u kojeg svjedočimo. A nije da novaca nema, primjerice hrvatski proračun je financirao dva milijuna kuna prošle godine Hrvatsku gospodarsku komoru i svak se pita zašto, a ta Hrvatska gospodarska komora je iste te novce potrošila po Izvještajima revizije dakle na letke, na torbice i na zlatne kataloge, tih 2 milijuna kuna ili 3,5 kol'ke su bili u 2018.-te godine smo mogli komotno dati našim doktorima, našim medicinskim sestrama i ostalim djelatnicima koji se svakodnevno bore za naše pacijente koji su stradali. Da ne kažem pogodovanja od strana proračuna prema koncesionarima za autoceste, ponajviše recimo Y-na i Macelja, ako je jednom Macelju, Y-onu pardon, isplaćeno 114 milijuna predujmova kuna, ako je prema državnoj reviziji nikad neće biti vraćene, onda je hrvatski proračun tu zakinut. Ako je iz tog istog hrvatskog proračuna isplaćeno 3,5 milijarde kuna na kraju 2018.-te godine, što znači da se taj iznos još više povećao, dakle za financijski doprinos prema Y-onu koji se besplatno kreditira, sa tim novcem smo danas mogli možda isplatit dug prema veledrogerijama, i onda se postavlja pitanje zbog čega se tako pogoduje prema takvim koncesionarima kod kojih proračun Republike Hrvatske nikad neće prema izvještaju revizije, naplatiti naknade za korištenje koncesije, i tu se krši europsko pravo davanje takvih pogodovanja koncesionarima u Republici Hrvatskoj. Ima novaca u Republici Hrvatskoj i to jako puno, dok s jedne strane imamo Don Corleon-a na Siciliji koji sjedi možda na jugu Italije i pije limoncello i puši kubanku, s druge strane to je potvrđeno, dakle kroz Republiku Hrvatsku se službeno pere novac talijanske tipologije, što je ozbiljan problem, pogotovo ako se mi pripremamo za eurozonu, dakle kol'ko je već prošlo milijardi, milijardi EUR-a i kuna kroz hrvatski financijski sustav, da bi se financirale tko zna koje prljave radnje iz, ponajviše iz Italije. Možda smo mogli s tim novcima isplatiti i dug kol'ko ga je prošlo kroz hrvatski financijski sustav. I treću točku koju bih htio dotaknut, jest ono što bih stvarno volio da nam naš ministar financija odgovori, da li mi možda idemo u fiskalnu uniju? Dakle pripremalo nas se za eurozonu, dakle za tu monetarnu uniju i to ... [[Govornik se ne razumije.]] stalno sada govori kroz poruke, međutim da li to sada znači i fiskalna unija?, a to se iščitava iz sljedećega, dakle ako je 37% svih novaca koje smo primili ćemo morat' financirat zelene politike i određeni postotak iz digitalizacije, Europa to neće dugoročno financirati iz duga, što znači da će se u vrlo, u kratkom roku čak već ili u srednjem, dakle za te proračunske rashode Europske unije, dakle postaviti proračunski prihodi u smislu eko i digitalnih poreza koje hrvatski građani nikad nisu odobrili i samo će odjednom na njihov još budžet od 5.000,00 kuna, odjednom sjest' eko i digitalni porezi koji nikada nisu odobreni, kao što nikada nije odobren ni ovaj dug koji je Europska unija napravila bez da su to odobrili lokalni parlamenti i onda se postavlja pitanje u duhu novoga suverenizma o kojim mi razgovaramo ovdje tu u parlamentu, dal' je stvarno, šta je sa slobodom i sa suverenizmom naših hrvatskih građana koji takvi poreze nikada nisu odobrili?
Izvolite gospodine Petrov. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pa sam jutros postavio već jedno pitanje na koje nisam iskreno dobio kvalitetan odgovor, osim što sam vidio da se predsjednik Vlade malo drznuo, trcnuo, ne vidim razloga zašto ja nisam vrijeđao na osobnoj razini iako vidim da predsjednik Vlade, ali i svi drugi ljudi kada nemaju odgovora onda kreću prvo pričati na toj razini, nakon toga koriste i fizičku silu, nadam se da do toga neće doći. Vrlo jasno i jednostavno sam pitao ukoliko ne dajete točne informacije za pri početnom obrazlaganju teme, čemu raspravljati cijeli dan? Ako procijene koje vi danas dajete da će biti pad BDP-a odnosno da će biti određen BDP nisu točne i već danas vas pobija komisija, a nećete otvoriti neko novo turističko središte do kraja godine, što vi očekujete šta će biti? Što jedna ozbiljna, zrela, odgovorna država radi u tom trenutku? Je li zrela odgovorna država gleda na koji način smanjiti troškove, realocirati sredstva, dati gospodarstvu ili napravi ovo što ste vi napravili danas? Proračun kakav smo imali smo ostavili + malo smo dodali ovo što imamo od krize zbog epidemije, to ćemo malo posudit novaca. Iskreno, na ovoj razini raditi financije, to vam je, nemojte se ljutiti jer nemam namjeru vrijeđat, al moram to reć, razina jednog srednjoškolca. Srednjoškolac kaže imam para kolko imam, kad mi je potrebno potrošit ću, što ono što nemam posudit ću, nije bitno hoću li ja vratit, neko nakon mene će vratit, mama i tata će vratit. Ne razmišlja previše dugoročno. E to je ono što ja vidim problem kod ovoga, al nije meni problem ako vi samo pokušavate zavarati nas, to bi nekako mogao prihvatit, al meni je problem ako vi vjerujete u ovo što ste vi nama danas ispričali. Ako ste zavarali sebe jer vi trebate dugoročno, vama su ljudi dali povjerenje za iduće 4.g., vi trebate voditi državu, ako vi vjerujete onome što ste vi nama danas ispričali. Meni jedna stvar nije jasna iako danas je riječ o rebalansu proračuna, vi ste danas uputili isto tako, u saborsku proceduru ćete uputiti novu poreznu reformu. Jeste li rekli ljudima koji su trenutno u najgorem položaju financijskom, kolko će to njima dobra donijet, a kolko će dobra donijeti onima koji imaju visoke plaće? A imate način i predložili smo vam kako možete pomoći onima koji su van poreznih škara, a imaju najmanje plaće, dajte fiksne novčane iznose za djecu, pravedan sustav i nećete imati s tim problema i ljudi vam neće odlaziti iz Hrvatske [[Upadica: Hvala lijepa]] i možete to izvest [[Upadica: Hvala]] To radi hrabra odvažna vlada.
Hvala lijepa. gđa. Vesna Nađ započet će sa pojedinačnim raspravama i imat će svoju osobnu raspravu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici HS. Pred nama je rebalans Državnog proračuna RH za 2020.g. na 741 stranici. Ovo je rebalans proračuna o situaciji pandemije Covid-19, a u Gradu Zagrebu još i o uvjetima poslije razornog potresa kada im je pred vratima zimsko razdoblje, a obnova kuća je u fazi tek usvojenog prvog programa mjera obnove zgrada oštećenog potresom. U situaciji kad vlada očekuje manjak državnog proračuna u iznosu od 24,8 milijardi kuna ili 6,7% BDP-a, a manjak opće države u iznosu od 29,5 milijardi kuna ili 8% BDP-a, te se očekuje da će udio javnog duga u BDP-u u 2020. iznositi 87,3% BDP-a građani s pravom očekuju od Vlade RH da pokaže viziju u rješavanju problema, strateška promišljanja i odlučnost da se smanje svi nepotrebni rashodi i sva proračunska sredstva usmjere na projekte koji će biti u cilju očuvanja zdravlja građana, njihove socijalne sigurnosti, te u funkciji razvoja gospodarstva kako bi se što prije izvukli iz krize. Međutim, na tih 741 stranica ništa od toga se ne vidi. Vidi se samo birokratsko smanjenje odnosno povećanje na pojedinim pozicijama. Zašto je to tako? Zato što se, što su izostale strukturne reforme, zato što se vodi populistička politika pogodovanja određenim grupacijama u društvu od kojih se očekuje ponovna podrška na izborima i to prvo na onim lokalnim koji se, koji će se održati u svibnju slijedeće godine, kako i u slijedećim parlamentarnim. I zato ministar Marić koji je utvrdio limite pojedinim resorima i tražio da se smanje rashodi nije niti mogao izraditi bolji rebalans proračuna jer ovo je administrativno stručni rebalans koji neće promijeniti strukturu prihoda i rashoda i imati strateške odrednice. Da se odlučio provesti stvarnu reformu lokalne uprave onda bi ministar Malenica imao odriješene ruke da smanji broj sadašnjih 428 općina, 128 gradova i 20 županija, a ne samo da ukine zamjenike načelnika, gradonačelnika i župana. Nitko ne sumnja da će ti dužnosnici se uhljebiti na neka pročelnička i druga vrlo plaćena, dobro plaćena mjesta. Isto tako, stalno se priča o potrebi reforme pravosuđa, a čini se da je stanje u pravosuđu sve gore i gore, sudski postupci traju godinama, nekad i desetljećima, zemljišne knjige nisu usklađene sa katastrom zemljišta i stvarnim vlasničkim stanjem na nekretninama, što onemogućava investicije. Da nema fondova EU iz kojih očekujemo povlačenje sredstava ne bi bilo šanse da se izvučemo iz ove krize poslije pandemije. Ali istovremeno nisu to sredstva koja će se sama od sebe sliti u proračun iz Europskih fondova. Netko mora izraditi EU projekte i ti projekti moraju bit, proći kontrolu u izradi i provedbi. I pitamo se je li iz ovog rebalansa proračuna se vidi da se jačaju administrativni kapaciteti za povlačenje sredstava iz EU fondova? Na poziciji Ministarstva regionalnog razvoja i Fondova EU smanjuje se pozicija rashoda za zaposlene za 6 milijuna 750 tisuća kuna. Tako je to samo na poziciji Operativni program konkurentnosti i kohezija od 2014. do 2020. pozicija rashodi za zaposlene smanjena za milijun i 122 tisuće i 600 kuna. Kad se zna da su nam administrativni kapaciteti po ministarstvima nedostatni za povlačenje sredstva iz EU fondova i da imamo odljev stručnjaka za izradu i provedbu projekata u privatni sektor iz javne uprave zbog manjih plaća u javnoj upravi, kako ćemo zadržati stručnjake u javnoj upravi i na EU projektima? Onda ćemo te iste stručnjake plaćati preko javne nabave kroz privatne konzultantske firme stvarno neracionalno. Konačno, zar nije vrijeme da teret ove krize podnesu oni koji imaju iznad prosječne prihode, ali ipak ne plaćaju svoje porezne obveze? Kako se može desiti da je Nadan Vidošević još uvijek dužan više od 13 milijuna kuna, a izvjesni Mirko Orapić čak 46 milijuna poreznog duga ima? Zar se negdje ne upali puno ranije alarm u poreznoj upravi da se ne dozvoli da se porezni dug tako naraste? Čisto sumnjam da bi dozvolili prodavačici sira i vrhnja na Dolcu da joj naraste toliki porezni dug. Koliko god je važno racionalno trošiti proračunska sredstva toliko je bitno i prikupiti ih i to ne samo iz europskih fondova, nego i od građana koji očito nije kriza dotakla jer su uzimali od države a nisu plaćali svoje porezne obveze. Vrijeme je za promjene i ako se ovakvim smjerom nastavi ne piše nam se dobro. Hvala lijepa.
Hvala i vama gospođo Nađ. Gospođa Mirela Ahmetović će imati svoju raspravu sada. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre, gospodo iz ministarstva. Rebalans proračuna pokazuje rupu u proračunu od 25 milijardi kuna i sada se vidi da Vlada u prethodne četiri godine nije radila ništa. Vidi se da su sve njihove hvale o suficitu proračuna zapravo prazna priča odnosno da je taj suficit nastao ne zbog toga što nam je ekonomija cvjetala, nego zbog toga što se nisu uspjeli izvršiti svi projekti koji su bili planirani, pa su rashodi ostali na nižoj razini. Ali su zato vrlo uspješno od hrvatskih građana prikupili sve namete koje su mogli prikupiti i to je suficit kojim se Vlada hvalila i prestanimo se lagati. Nije minus od 25 milijardi nastao zbog korone. Kao prije 3 mjeseca ga nije bilo i prije korone su milijarde duga bile u zdravstvu. SDP-e je taj dug do 2015. uspio dijelom sanirati, ali onda palicu preuzima HDZ-ova Vlada i dug se opet vraća na istu razinu, a usporedno nastaju novi dugovi. Liječnicima o kojima ovise životi ljudi se ne plaća njihov rad ali se plaćaju menadžerski ugovori u javnim poduzećima. Jeste li predvidjeli konačno isplatu prekovremenih sati liječnicima? Niste. Povećali ste deficit u jedinicama lokalne samouprave. Možemo i tu o koroni krizi, bilo bi lakše. Međutim jedinice lokalne samouprave nisu imale prihode od poreza na dohodak na očekivanim razinama. Konkretno u mojoj jedinici lokalne samouprave u Omišlju ukupni su prihodi pali oko 10% proračuna. Istovremeno taj pad nije pratila reforma lokalne samouprave. Pratilo ju je povećanje zadataka za lokalne samouprave. I ne samo to, prati ih i reketarenje Ministarstva pravosuđa i Državne geodetske uprave koja ucjenjuje sa obustavom obnove zemljišnih knjiga ako lokalna samouprave ne plati dodatke na plaću njihovim djelatnicima. Građani da plate nešto što su već platili, pa koliko puta ti isti građani moraju platiti jedno te isto? Koliki su dugovi javnih poduzeća Croatia Airlines, Hrvatske željeznice, Plinacro? Smanjili ste pad gospodarstva sa 9, 10 na 8% i to samo zbog toga jer je turistička sezona bila bolja nego što ste očekivali. Hoćete mi reći da je to vašom zaslugom? Bit će da je zbog famoznih cro-kartica. Podsjetite nas koliko ste novaca bacili na tu komediju. Što ste učinili za povremene prijevoznike? Ništa. Slovenija je svojima osigurala bespovratna sredstva za financiranje strojeva i opreme. Što smo mi učinili? Okrenuli glavu. Ovršeni. U jeku najveće ekonomske krize pustili ste ovrhe nad građanima, čak i nad onima koji duguju za struku. Dok je bilo 100 zaraženih trebalo je ići na izbore, pa ste populistički te ovrhe odgodili, a danas kada je 2 tisuće zaraženih vi im sjedate sa ovrhom. Da, dugovi se moraju plaćati apsolutno ali vi ih ne plaćate i ugrožavate isporuku lijekova bolesnicima. Ali povećali ste rashode za razvoj energetskog sustava. Pozivam vas da tu stavku i u proračunu nazovete razvoj mađarskog energetskog sustava. Tako financijskom savjetniku za INA Mol Mađarska plaćate 17 milijuna kuna odnosno stavka je povećana za 2,5 milijuna kuna ili 17% da bi vas savjetovao da predajete hrvatsku naftu Mađarima da pomognete rad njihovim rafinerijama, a da naše rafinerije ugasite. Bravo. Hvala na financijskom savjetu koje su građani platili od 17 milijuna kuna. Da ne bude zabune mi plaćamo i posebno zastupanje i savjetovanje za INA-u odnosno Mol još 11,5 milijuna kuna, ali to je ok. I konačno, sve će se riješiti. Građani ne trebaju brinuti ni za deficit od 25 milijardi, niti za javni dug od 330 milijardi, niti za raspad zdravstvenog sustava, niti za ovrhe, niti za zatvaranje hrvatskih rafinerija, niti za 20 tisuća radnih mjesta povremenih prijevoznika. Sve će se riješiti novcem iz europskih fondova. Neće kolegice i kolege zastupnici. Prestanimo podcjenjivati inteligenciju hrvatskih građana. Europska sredstva koja smo ispregovarali nemamo u vrećama, nemamo ga ni u blagajni kod ministra Marića. Da bismo uopće povukli ta sredstva moramo donijeti nacionalnu razvojnu strategiju, moramo donijeti plan oporavka, moramo pripremiti EU projekte, moraju se ti projekti odobriti, moraju biti investicijski odnosno reformski, a bude li zlouporabe plaćat ćemo i penale. Konačno uvažavajući zdravstvene i ekonomske okolnosti ozbiljan rebalans proračuna morao bi pod 1. osigurati dodatna sredstva i podići plaće ili barem isplatiti prekovremene sate liječnicima i medicinskom osoblju. Osigurati dodatna sredstva za socijalnu pomoć stanovništvu koje nije obuhvaćeno redovnim socijalnim programima, a koja ste smanjili, a među njima bit će i onih iz kontigenta ovršenih. Osigurati sredstva za angažman svih koji imaju iskustva i znanja na povlačenju EU sredstava jer postojeći državi aparat za to nije sposoban. Rok je kratak, a posebno za tzv. korona fond. I konačno povećati razinu neoporezivog dohotka sa 4 ne na 5 tisuća, na 5 tisuća kako bi potakli osobnu potrošnju kao najveći generator hrvatskog BDP-a. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospođa Katica Glamuzina izvolite.
Kolegica Ahmetović.
Oprostite, nisam vidio. Nisam vidimo. Izvolite, izvolite repliku. Nisam vidio, izvolite.
Naviknut ćete se. Sve ok. Kolegica Ahmetović na samom početku repliciram. Rekli ste da je Vlada uspješno od građana prikupila namete. Malo ste pogriješili jer postoje veliki iznosi dugova poreznih dužnika koji su to slučajno nakon 6 godina otišli u zastaru kao npr. kod gospodina Vidoševića 13 milijuna kuna kod bivšeg zastupnika HDZ-a Lucića sa svojom suprugom preko milijuna kuna pa nije to baš uspješno prikupljeno.
Izvolite, odgovor.
Uspješno su prikupljeni nameti koji su kroz zakonsku regulativu i nametnuti hrvatskim građanima u doba ove Vlade, međutim ono što bi svakako doprinijelo jačanju našeg proračuna i našeg gospodarstva je konačan obračun sa korupcijom, a uzdam se u velike i pompozne najave izmjeni Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi gdje se namjerava uvesti tzv. transparentnost trošenja javnog novca. Pa evo valjda će jamac te transparentnosti biti gospodin Dario Hrebak, ja očekujem onu transparentnost koja je i u Bjelovaru i u Omišlju uspješno uvedena. Nadam se da to neće biti po uzoru na Državnu riznicu jer to definitivno nije transparentnost.
Ima još replika? Ima. Aha, nisam vidio gospođa Grozdana Perić. Izvolite.
Kolegice spomenuli ste isplatu prekovremenih sati, a zaboravili ste upravo u zdravstvu da je vaša vlada suspendirala isplatu prekovremenih sata liječnika i sestara i da su te tužbe stigle na naplatu ovoj Vladi.
Izvolite, odgovor.
Nisam zaboravila gospođo Perić, ali nisam zaboravila niti dugova koje je ostavila vaša HDZ-ova vlada pod patronstvom vašeg Ćaće nazovimo ga, pa je SDP-ova vlada morala prvo sanirati sve moguće i nemoguće koje je baš taj Ćaća ostavio toj SDP-ovoj vladi da bi onda uspjela čak do 2015. smanjiti dug u zdravstvu. Ali eto dođe HDZ i onda sve te dugove ponovno nagomila i sada se pravi lud kao da liječnici ne rade svoj posao, ne plaćaju im se prekovremeni, čak ministar Beroš proziva liječnike osobne medicine itd., itd., itd. Dakle, ne nisam ništa zaboravila itekako pamtim i itekako ću vas svaku priliku podsjećati na to.
I na kraju gospodin Željko Pavić.
Poštovana zastupnice, vi ste istovremeno i načelnice Općine Omišlja, ja bih vas molio jednu informaciju ako slučajno znate. Naime, znate i sami da nije donesena nacionalna strategija, nisu donesene strategije niti za županije niti za gradove i općine, znamo da bez tih strategija nema programa, nema projekata i nema povlačenja novaca iz eu fondova. Možete li mi molim vas, s obzirom da ste načelnica reći da li možda znate ili da li se nešto naslućuje koliko treba vremena da se donesu sve te strategije i da se krene u povlačenje novaca? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Moja strategija razvoja moje općine je donesena u roku propisana zakonom i ona obuhvaća četverogodišnje razdoblje, a koliko vidim Nacionalna strategija razvoja RH prelazi i zakonske rokove, naime ona je već trebala biti donesena u 3. mjesecu. Nadam se da će biti do kraja ove godine onako u zadnji čas. Ali nemojmo se poslije čuditi zašto ne povlačimo sredstva EU ako to ne bude kao što su kolega HDZ-ovi zastupnici i kolege iz ministarstava opravdavali kašnjenje u povlačenju sredstva tobožnjom europskom procedurom. Ne, mi smo spori i mi smo neefikasni u povlačenju europskih fondova i zbog toga naši građani nemaju kvalitetniji život kakav mogu imati.
Hvala lijepa. Nemate više replika ako sam dobro shvatio. Hvala. Gospođa Marijana Petir će sada govoriti. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnicima. Kolegice i kolege. Rebalans u ovom trenutku dovodi do deficita proračuna od 8% BDP-a odnosno gotovo 30 milijardi kuna, između ostalog tu je i 8 milijardi kuna plaćenog i onog što će se platiti po pitanju mjera pomoći gospodarstvu. 2,5 milijarde kuna se odnose na otpis poreza, no još puno veći iznos generira pad gospodarske aktivnosti koji se reflektirao na pad prihoda. Za razliku od mjera pomoći gospodarstvu koje su u funkciju stavljene u ožujku i koje su se prije svega financirale iz domaćih izvora i ušteda na razini postojećih proračuna, trenutne mjere pomoći gospodarstvu prioritetno bi se trebale financirati iz europskih fondova. Za sljedeću godinu uključen je Plan oporavka dokument koji će sadržavati reforme i ulaganja, a zaživjeti bi trebao do kraja sljedeće godine dok će se u međuvremenu na raspolaganju također moći koristiti predujmovi iz europskih fondova. Najveći fokus ovog rebalansa je na gospodarstvo i očuvanje radnih mjesta te na sustavu zdravstva. Premda smo zbog covida i recesije na neki način svi izgubili, ipak možemo reći da je proračun u potpunosti stavljen u službu očuvanja zdravlja, ljudskih života i radnih mjesta u gospodarstvu i državnoj upravi. U svemu tome nisu zaboravljeni niti poljoprivrednici koji za nas proizvode hranu i stvarni su čuvari hrvatskog ruralnog prostora. Rebalansom proračuna planirano je povećanje od 270 milijuna kuna za Ministarstvo poljoprivrede, a od navedenog povećanja najveći dio se odnosi na nacionalni udio u sufinanciranju mjera iz Programa Ruralnog razvoja RH i to od 81 milijun kuna. Rebalansom se osiguravaju dodatna sredstva za druge državne potpore male vrijednosti, a osigurat će se i sredstva za zatvaranje trogodišnjeg programa Vlade RH za potporu sektora stočarstva kao i potpuna isplata pomoći malim poljoprivrednicima za suočavanje sa posljedicama krize prouzročene bolešću covid-19. Pozitivnim ocjenjujem i predloženo povećanje sredstava na stavkama promicanje poljoprivrede i ruralnog razvoja, sheme „Školski medni dan“ te projekta „Slavonija, Baranja i Srijem“. Dio planiranih sredstava za projekte smanjene je jer su neki projekti provedeni ili su već u završnoj fazi. Nacionalna omotnica za vino iskorištena je u iznosu od 95%, a dio promidžbenih mjera iz ove godine zbog trenutne situacije sa Covid krizom planiran je u sljedećoj godini što je rezultiralo smanjenjem sredstava. Smanjenje sredstava u operativnom programu za ribarstvo rezultat je niza revizija i kontrola što je utjecalo na sporije trošenje sredstava od onog planiranog. Uz navedeno, ovaj operativni program zadnji je akreditiran, a procjena je Ministarstva poljoprivrede kako će se sve planirane aktivnosti završiti početkom 2021. g. Vezano uz poziciju otpis dugova, prema mojim informacijama Ministarstvo poljoprivrede dužno je u EU proračun vratiti 11 milijuna kuna za pogreške koje su napravljene u sustavu upravljanja i kontrole u razdoblju od 2012.-2015. g. stoga bih na temelju tog iskustva trebalo izvući poduku kako se u budućnosti ne smije raditi. Obzirom da će nam u sljedećem proračunskom razdoblju iz EU proračuna biti na raspolaganju 4,5 milijardi eura za poljoprivredu i ruralni razvoj, treba osigurati učinkovitiju i pravedniju raspodjelu tih sredstava kako bi iz navedenih ulaganja dobili dodanu vrijednost. Jedan dio problema u poljoprivredi može se riješiti i bez velikog novca. Uz bolju organizaciju, snažnijim udruživanjem proizvođača, povezivanjem primarne proizvodnje i prerade, snažnijim kontrolama u lancu opskrbe hranom, kako bi se suzbile prijevare i nepoštene trgovačke prakse, inspekcijskim nadzorom onog što stiže iz uvoza, stavlja se na tržište. Znamo da je poljoprivreda izuzetno važna za opskrbu stanovništva hranom i više nitko ne dvoji da moramo uložiti maksimalne napore kako bi postigli samodostatnost u proizvodnji hrane u što većoj mjeri. Na taj način štitimo interese države, interese nas kao potrošača, ali i interese poljoprivrednika jer im omogućavamo da mogu pristojno zaraditi, od toga pošteno živjeti i školovati svoju djecu. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gđa. Barbara Antolić Vupora će sad. A ima replike. Oprostite. Da, g. Brumnić, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] /Upadica: Mikrofon, mikrofon./ [[Govornik se ne razumije.]] kolegice Petir, mene strašno zanima gdje ste našli podatak o pomoći hrvatskom gospodarstvu iz domaćih izvora za vrijeme korona krize kada sredstva koja su dana za pomoć u isplati plaća za spašavanje radnih mjesta je manja od pomoći koju smo dobili iz EU za sprječavanje korona krize. Tako da, bi vas molio odgovor na to. Usput vidim da se bavite puno poljoprivredom i to mi je drago za vidjeti da brinete o poljoprivrednicima. Ja se ne sjećam da je ova Vlada napravila ijednu akciju, odnosno isplatila i jednu pomoć u početku kada se blokirane tržnice, nego je ostavila te poljoprivrednike, osuđene, čak bi rekao na milost i nemilost tržišta koje nije postojalo. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam kolega na replici. Do sada je isplaćeno kao pomoć gospodarstvenicima preko 8 milijardi kuna sa ovim paketom poreznih zakona koji su danas upućeni uz saborsku proceduru i dodatnim rasterećenjima i olakšicama ta pomoć će se popesti i na više od 10 milijardi kuna. Kad je riječ o poljoprivredi, da, brinem godinama o poljoprivredi i poljoprivrednicima i pokušavam i druge zainteresirati za tu temu jer smatram da je izuzetno važno podržati naše poljoprivrednike. Vlada je, kao i u drugim segmentima, tako i u segmentu poljoprivrede uvela interventne Covid mjere na koje su se poljoprivrednici koji su bili najviše oštećeni. Koliko imaju informacije, te isplate su u tijeku.
Hvala. Nema drugih replika. Gđa. Vupora sada, izvolite. Nema je. Gubi pravo. G. Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Imao sam namjeru nešto više reći o samom rebalansu proračuna, o čemu ću, jasno i govoriti, ali samo ću kratko, a potaknut ovako živom raspravom gđe. Ahmetović, prisjetit se upravo rebalansa proračuna, proračuna i rada Vlade SDP-a koju ona prije, maloprije pohvalila. Kako sam u to vrijeme ja bio i saborski zastupnik pa se sjećam se, prisjećam se ste vrlo uspješne Vlade koja je bila ocijenjena kao 5. najgora Vlada na svijetu u društvu Mauritanije, Čada, Angole i u tom jednom ugodnom društvu je Vlada izgubila izbore 2015. g., što je jasno, bilo za očekivati. Kad već spominje gđa. Ahmetović zdravstvo i sanaciju zdravstva od strane tadašnje Vlade, ja bih vas podsjetio da je 2012. g. kada je rađen nakon izbora, kada je rađen proračun, državni proračun u ožujku, čini mi se, 2012. g. onda je Vlada SDP-a smanjila doista doprinos za zdravstveno osiguranje za 2%-tna poena, a u isto vrijeme povećala stopu PDV-a sa 23 na 25%. I to je kao bio rasterećenje poduzetnika koji neće morati plaćati tako visoki, prema njihovom stavu doprinos na zdravstveno osiguranje, no, vrlo brzo, čini mi se čak na rebalansu te iste godine, ili već na idućem proračunu zadržali su uredno PDV stopu 25%, ali odmah su i vratili onu istu stopu koju su bili smanjili na 13 na 15%, sanirali zdravstveno osiguranje, sanirali su bili troškove i dugove u zdravstvu koji su do kraja mandata opet buknuli negdje na 5 milijardi kuna. Tako da gospođa tada nije bila u saboru bavila se lokalnom politikom sada se bavi nacionalnom politikom, ali mislim da je treba malo podsjetiti kako su stvari tada bile. Na kraju krajeva da je to tako bilo uspješno ne bi valjda bili izgubili dva puta za redom parlamentarne izbore i 2015. i 2016. godine kad su već bili, da ne govorim kakvo je bilo stanje u poljoprivrednom sektoru i sa ministrom tadašnjim poljoprivrede da su praktično bilo pred uopće gubitkom sredstava iz cjelokupne financijske omotnice zbog nerada i krivog rada vlada, ne bih dao neku težu ocjenu. Da da se vratim ja kratko na rebalans proračuna. Dakle, navesti kako je ovaj minus ovaj deficit državnog proračuna nema veze s koronom treba doista živjeti u nekoj drugoj, u nekom drugom svijetu, u nekoj drugoj galaksiji, a ne u ovom svijetu i u RH kad znamo da smo 3 godine bilježili suficit državnog proračuna, uredno vodili financije. U ono vrijeme SDP-ovo mi smo naš kreditni rejting sveli na razinu smeća sada je on i u ovoj krizi i sa ovakvim deficitom državnog proračuna, a to su potvrdile sve kreditne agencije, vraćen i na razini je investicijskog rejtinga. U isto to vrijeme boreći se s najvećom krizom koja je do sada bila u stanju smo, možemo i nosimo se sa svim tim nedaćama i što je do sada nezabilježeno da svaki 3 radnik u Hrvatskoj koji radi u privatnom sektoru prima naknadu za, i potporu za radno mjesto iz državnog proračuna. 607.000 hrvatskih radnika prima potporu za očuvanje, za njegovo radno mjesto kako bi se ono očuvalo, a ta je potpora usmjerena prema 107.000 poslodavaca i negdje preko 8, 8 milijardi kuna. Prema tome, to ovaj rebalans prepoznaje i to ovaj rebalans nosi. Kako nemam puno vremena još, ja bih zahvalio ministru, otišao je i zahvalio ministarstvu. Naime uz sve ove potpore koje sam naveo preko 8 milijardi kuna u ovom rebalansu iščitao sam i čestitam Vladi kao otočanin, kao otočanin, a kontaktirali su me veliki broj poduzetnika na hrvatskim otocima, vratili smo na poziciji Ministarstva regionalnoga razvoja potporu otočnim poslodavcima za 9 milijuna kuna, a ta potpora inače definirana je Zakonom o otocima na način da svakom otočnom poslodavcu koji ima sjedište na otoku za svakog radnika koji ima prebivalište na otoku se izdvaja jedna plaća godišnje u razini mjesečne plaće za razvijane otoka, a pola plaće za razvijene, a cijela plaća za nerazvijene otoke. Pa evo, zahvaljujem da je i [[Upadica: Hvala lijepa.]] ta mjera prepoznata i vraćena otočnim poslodavcima.
Hvala. Ostanite ovdje, ostanite ovdje imate više replika. Prvu repliku ima gospodin Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega Bačić s pravom ste upozorili kolege iz SDP-a na ono vrijeme kada su oni imali odgovornost za državu i sve ono što su radili. Znači i smanjivanje doprinosa pa vraćanje, pa dizanje PDV, smanjivanje plaća, zaduživanje za skoro 100 milijardi ovaj javnog duga više i naravno da su oni nastavili i dalje u takvom ritmu i ne čude se što su 3 puta već za redom izgubili izbore i nastavljaju dalje. Ruši što god vidiš na putu, jednostavno to je njihova politika i trebamo ih razumjeti. Oni su protiv ovog proračuna, protiv su toga da osiguramo sredstva zdravstvenim djelatnicima, protiv su toga da osiguramo normalno funkcioniranje sustava, protiv su toga da gradimo ovaj infrastrukturne projekte, njima sve to smeta, njima je to sve bez veze. Jednostavno živimo s takvim ljudima, moramo ih razumjeti jer kažu da demokracija dozvoljava sve pa i takva mišljenja, samo se postavlja pitanje kakve poruke oni šalju hrvatskih građanima. Da zaista ako smo u izvanrednom stanju, kako oni to kažu, treba sve srušiti. Što da poslije toga radimo? To je pitanje.
Hvala lijepa, vrijeme. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić vi ste samo dio onoga naveli pa ću vas još nadopuniti. U travnju 2012. godine usprkos suglasnosti HER da se može cijena električne energije može u Hrvatskoj povećati za 8% povećali su cijenu električne energije za 25%. Koji je to bio udar na standard hrvatskih građana ne treba ni opisivati, a to je na godišnjoj razini oko 2,5 milijarde kuna. Dakle, to je jedan, prilično bila velika, veliko povećanje. Povećana je bila cijena plina ako se sjećate. U to vrijeme za koje evo i gospođa Ahmetović govori kako je to ta vlada radila uredno, povećava se i javni dug za 70 milijardi kuna. Naslijedili su javni dug u Hrvatskoj na visini od 60 postotnih poena, a kad su otišli 2015. godine on je iznosio gotovo 80%. Prema tome, kada se govori o državnom proračunu, o rebalansu državnog proračuna nije mi bila namjera i to isto nisam imao namjeru vraćati se u prošlost, u povijest, ali kad sjedim ovdje i slušam opaske na ovakav rebalans proračuna, u ovakvim uvjetima [[Upadica: Hvala.]] sa ovakvom financijskom konsolidacijom onda na to moramo odgovoriti.
Hvala, hvala lijepa, vrijeme. Gospodin Brumnić povreda Poslovnika [[Upadica: Ne, ne replika.]] ne možete sad više dati repliku. A gospodin Pavić je bio povreda Poslovnika, oprostite. Gospodin Pavić, povreda Poslovnika.
Poštovani potpredsjedniče povreda Poslovnika, članak, Članak 238. ovo nema veze sa temom. Kakve veze ima sa temom ovoga rebalansa proračuna što se zbilo prije 5 godina? Nek mi to netko objasni.
Ovdje bila replika.
Dobro vi ste rekli svoje i idemo dalje sada. Idemo dalje. Ovaj, sada je gospodin, gospođa Jelkovac na redu.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani kolega Bačić, da dobro ste primijetili kako je posebno kolegica Ahmetović u svoj raspravi jako nezadovoljna ovim rebalansom i smatra kako je što se tiče SDP-ove vlade oni su se jako dobro radili, a mi eto i u ovim uvjetima u kojima danas živimo, Covid krize nakon potresa u Zagrebu i okolici nudimo ovakav rebalans i to nije dobro, a sjetimo se da smo isto tako proračunom i rebalansom bili ugovorili i realizirali sredstva i europskih fondova puno više nego što je to učinila njihova vlada, sjetimo se isto tako koliko su rasle plaće i mirovine u prošlom mandatu i sve to zaslugom rada ove Vlade koja tako nastavlja i najavljuje i za ovaj mandat, a vidimo isto tako i kroz poreznu reformu koja je do sada napravljena rezultate, a isto tako se najavljuje i u sljedećoj poreznoj reformi.
Hvala lijepo. Izvolite, odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Jelkovac, da ovaj rebalans proračuna i proračun kojega ćemo raspraviti idući tjedan govore o radu ove Vlade i to sam i jučer govorio kada sam u ime kluba govorio o godišnjem izvješću Vlade RH gdje sam naveo da sve ovo što možemo i što radimo i ovako masivnu potporu hrvatskim gospodarstvenicima za očuvanje radnih mjesta i brojne intervencije Vlade kroz čitavo to vrijeme. Ja bih vas podsjetio i intervenciju u brodogradnji, vidimo šta se događa sa „3. majem“, govore o tome da Vlada u ovakvim uvjetima financijske konsolidacije može i plaćati one obveze koje dolaze iz prijašnjih saziva, sjećate se onih 4,5 milijarde koliko je dugova „Uljanik“ za jamstva koja je dala Vlada RH svejedno smo uspjeli napraviti konsolidirani proračun, imati suficit proračuna i ovako na ovaj način pripremiti … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Vrijeme. Kolegica potpredsjednica Glasovac.
Kolega Bačiću, vi u HDZ-u ćete postati zaista mjerna jedinica za besramnost. Vi ste se našli kolegici Ahmetović objašnjavati kvadraturu kruga i optuživati za nešto vladu Zorana Milanovića. Vi ste nam u anamet ostavili spaljenu, popljačkanu i devastiranu zemlju, deficit od 10%, stopa zaduživanja 8%. Čistili smo za vama nered i umjesto da se ispričate ne nama nego hrvatskoj javnosti za sve ono što ste radili do 2015. godine vi se usudite nekoga optuživati. Inače za vašu informaciju, Hrvatska je službeno 2015. godine nakon 6 godina izašla iz recesije i izvukao ju je upravo taj Zoran Milanović i vama je ostavio pozitivnu stopu rasta BDP-a od 2,4% na čijim ste krilima mogli disati i nešto raditi ovih par godina. Sram vas može biti.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Gospodine potpredsjedniče ovo je najmanje zahtijevalo opomenu gospođi potpredsjednici doma. Evo kada ovo čujemo iz ustiju potpredsjednice doma ja doista mi je čudno da možemo ovakvu saborsku zastupnicu podržati za potpredsjednicu doma. Dakle, hvala vam na ovakvom komentaru gospođo potpredsjednice. Mi smo se zaduživali da, ali iza nas su projekti. Vi danas kada idete u Zadar, kada idete u Split i ja kada idem prema Dubrovniku vozim se autocestama. Veliki dug gospođo Glasovac ja sam vas pustio, naše stvaranje javnog duga ima svoj refleks u investicijama. A vi ste se zadužili za dva puta toliko kilometara autocesta, 70 milijardi kuna i sve ste zaustavili. Ulaganje u nefinancijsku imovinu za vrijeme SDP-ove vlade je bilo najmanje u povijesti Hrvatske, dakle niti jedna vlada nije manje ulagala u investicije, što vlada koja se u isto vrijeme zadužila za 70 milijardi kuna i vi bi da se mi sramimo. Malo bite mogli promisliti što govorite.
Vrijeme, hvala. Gospođa Anamarija Blažević replika.
Hvala lijepo. Evo u ovom svemu nabrajanju u diskusiji vi ste dugo bili i u lokalnoj vlasti, znate koliki su bili lokalni proračuni i svaka porezna reforma što je donosila lokalnim proračunima, međutim evo tu je isto bilo govora, mi sada imamo i kompenzacijske mjere, imamo fiskalna izravnanja, imamo i u projekcijama veliki iznos predviđen za fiskalna izravnanja i za fond za sufinanciranje o kojemu sam danas govorila 500.000 kune 2015. je bilo isplaćeno iz Fonda za sufinanciranje u rebalansu je on sada 119,4 milijuna kuna. Što se tiče 2015. kada ju već spominjemo, 66,7 milijuna kuna ukupno je isplaćeno iz eu fondova, ukupno, tako da mislim da to dovoljno govori i o ovom rebalansu u današnje vrijeme.
Hvala vam puno. Izvolite gospodine Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Blažević, da to je europski fondovi su posebna priča njihova ugovorenost i isplate od ugovorenih sredstava, to je za ne usporediti. Ali kada govorite o prihodima odnosno o financiranju jedinicama lokalne samouprave ili možda bolje rečeno kompenzacijama za smanjivanje poreza na dohodak čime se smanjuje jedan od osnovnih prihoda jedinice lokalne samouprave, niti jedan puta u četiri kruga porezne reforme nismo smanjujući porez na dohodak i time smanjujući prihode jedinica lokalne samouprave s druge strane ne odgovorili kompenzacijskom mjerom. Dakle, u to vrijeme s jedne strane smo decentralizirali brojne poslove državne uprave, pa ako hoćete i ovo zadnje gdje smo spustili poslove državne uprave na razinu županijskih uprava smo pored toga imali i fiskalnu decentralizaciju. I zbog toga su svi naši rebalansi proračuna i proračuni uvijek imali potporu saveza gradova i općina u Hrvatskoj jer su znali da time ne gube svoja osnovna sredstva.
Vrijeme, hvala. Gospođa Maksimčuk.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega vi ste u vašoj raspravi rekli isto tako da je nakon tri godine suficita naravno da je i hrvatsko, ali i svjetsko gospodarstvo zadesile su izvanredne okolnosti, trebalo je održati zdravstveni sustav, sačuvati radna mjesta, ali vidimo da su naknade u socijalnoj skrbi izvršene u iznosu od 2,6 milijardi kuna. I dalje su nastavljene redovito isplaćivati osobne invalidnine, doplatak za pomoć i njegu minimalne naknade, doplatak za djecu, rodiljni dopust, a vidimo da je na toj stavci samo povećanje u odnosu na prošlu godinu 50,5 milijuna kuna. Jednako tako vidimo da na stavci poljoprivrede imamo povećanje od 260 milijuna kuna, znači sve gotovo maksimalno kao i u odnosu na prošlu godinu, ali evo ovdje u raspravama možemo čuti samo negativno i loše.
Izvolite, odgovor.
Poštovani g. predsjedniče. Poštovana kolegice Maksimčuk, ovaj drugi rebalans proračuna za 2020.g. ono osnovno što govori kako i na koji način vlada ova odnosno tada 13.-toga na dan RH pristupila kada je izradila prijedlog proračuna za 2020.g. kojega danas, kažem, raspravljamo u drugom rebalansu je najbolji pokazatelj rada te vlade. On je bio konsolidiran, dakle mi smo već tada, mi smo već tada na tom proračunu imali, treći puta kažem, uravnotežen proračun bez deficita državnog proračuna. Prema tome, ovaj deficit o kojemu danas govorimo od državnog proračuna oko 25 i po milijardi kuna je isključivo rezultat onoga zašto nismo mogli ni pretpostaviti tada kad smo ga donosili i to je, i to je najbolji pokazatelj kako smo i na koji način funkcionirali. A jučer sam reko, sada ću ponoviti, upravo zbog takvog rada vlade i urednog financijskog poslovanja vlade, financijske konsolidacije mi danas za kamate na, na dugove koje smo podigli samo za [[Upadica: Fala]] 15 milijardi kuna koliko smo izdali obveznicu u veljači plaćamo 100 milijuna EUR-a [[Upadica: Fala lijepa]] manje kamata.
Sada je stvarno g. Brumnić replika.
Poštovani kolega Bačić, ja da sam na vašem mjestu ne bi se volio prisjećat prošlosti, onoga što ste vi ostavljali ovoj zemlji u amanet odnosno što su vaše vlade do sada radile. To što ste ostavili Zoranu Milanoviću da čisti za vama, vi i Sanader, to je nešto što ja mislim da bi teško itko mogao počistiti. Tako da što se toga tiče mislim da rasprava je bespredmetna. A što se tiče toga kada je najveći deficit ove zemlje, evo upravo sada. A i taj deficit koji je vaš ministar prikazao nije onaj koji je stvari. E sad se postavlja pitanje, a to pitanje bi si vi tamo s desne strane govornice trebali postavit kad ovo izglasate, a izglasavate to zato da biste dobili jeftine kredite. Što slijedi nakon toga? Imali smo jednu firmu koja je imala te, tako zdrave financije [[Upadica: Fala lijepa]] i svojedobno je prodavala one zdravoljupce. Evo, hvala lijepo.
Fala, odgovor izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Brumniću, ostavili smo vam državu 2011.g. koja je bila punopravna članica EU i te pregovore smo završili, ta vlada je završila pregovore, vlada koja je, koju ste vi nasljedili, koja je doduše izgubila izbore, ali, ali vam je ostavila državu koja je članica EU, članica NATO-a, to nemojte također zaboraviti i ta činjenica da smo postali članica EU bio je vjetar u leđa vladi Zorana Milanovića i vladi SDP-a. Ta činjenica da smo ostavili državu. Mi smo u vrlo teškim uvjetima kada baš Europi nije bilo do proširenja uspjeli u zadnji čas te pregovore završiti i postali smo punopravna članica. Ali u isto vrijeme s takvom polugom Europskih fondova vi ste nas dodatno zadužili za 20% BDP-a odnosno sa 60%. Javni dug je za vrijeme te vlade porastao na 80%.
Fala lijepa. Nema više replika, nema više replika, hvala lijepa. Možda je neko zlonamjerni shvatio da se raspravljalo o tome ko je bio gori, ja sam shvatio da se raspravljalo o tome ko je bio bolji, tako da ovaj možemo nastavit raspravu. gđa. Grozdana Perić.
Evo još jedanput malo da se podsjetimo što se događalo u ovom periodu, pa evo sada trenutno kada se osvrćemo na to što se radi, što se radilo, sada imamo 54 otvorena natječaja u Europskim strukturnim i investicijskim fondovima i vrijednost tih natječaja je preko 147 milijardi kuna. Dakle, da se ne radi i ne čini onda ne bi bilo niti ovoliko natječaja, niti vrijednosti tih natječaja. Kolege su isto tako spominjali da se ovaj dio pomoći koji dolazi iz EU povećava. Dakle, 2018. imali smo ovdje ostvarenje, 2019. preko 14 milijardi, u planu ove godine se povećava na, na 19 milijardi, a za dalje kao što ste vidjeli u planu 2021. na 25 milijardi. Dakle, ono što je bilo do sada u omotnici višegodišnjem financijskom okviru koja smo prava imali od 2014. do 2020. to je bilo 10,7 milijardi EUR-a, dakle povećana su u ovoj omotnici, a povećanje se ne bi događalo i dogodilo ukoliko ih ne koristite, ne ugovarate, ne opravdavate jer Europa i svi kontrolni mehanizmi EU itekako prate u što se troše. Ali uz to ja bi samo htjela napomenuti kada kolege kažu što se to značajno dogodilo i sve opravdavate ovom pandemijom. Pa je li moguće da Europa i EU priznaje da ima pad gospodarstva za 7,5 ili skoro pa 7,5%, dakle razvijene države, a mi u ovim uvjetima, dakle imali smo pad do 15% u ovom prethodnom tromjesečju i sada ovo što se planira da će ono biti ukupno 8%. Ako pogledate što se sve događalo i što je vlada poduzela u pravo vrijeme, dakle prepoznajući sve ono što će se događati, da će se morati zaključat gospodarstvo, da se ne može normalno živjeti i normalno raditi, da je u tim uvjetima, su zapravo dva paketa mjera koja su bila za pomoć gospodarstvu i poduzetnicima i građanima bila za poduzetnike sa padom prometa od 20% ili kasnije ovaj travanjski koji je bio za pad prihoda od 50%. Kada se na taj način zapravo pomoglo da preko 600 tisuća ljudi, zaposlenika imaju sigurne prihode, onda možemo reći da zaista mnogi ne razumiju što se dogodilo i što se događa i što nas uopće očekuje, a sve ono što se ovdje stvorilo u ovih, u ovom deficitu koji planiran do kraja godine, zapravo ta sigurnost da se sve može isfinancirati i da sve može funkcionirati bez obzira na sve ono što se događa, ne samo kod nas, nego u cijelom svijetu. Dakle još jedanput bih htjela napomenuti da je upravo sa ovim mjerama koje su napravljene, omogućilo se normalan život i pokušava se sigurno iskoristiti maksimalno da se gospodarstvo oporavi i da se usmjere upravo ova europska sredstva u ono što će nam donijeti novu vrijednost.
Hvala lijepa, imamo jednu repliku poštovane zastupnice Dalije Orešković.
Dakle redom slušam repliku na repliku pojedinih zastupnika iz redova HDZ-a. Doista mi nije jasno kako vas svima skupa nije neugodno. Pa ne možete kompletan rebalans svoditi na mjere koje se poduzimaju u svrhu bavljenja korona krizom niti možete reći da bilo što u RH trenutno funkcionira normalno niti možete tvrditi da hrvatski građani i oporba ne vide i ne razumiju što se događa. Događa se jedna krajnja neodgovornost vlasti u trošenju i svrhovitosti iznosa koji se financiraju, bilo iz našeg proračuna, bilo da se povlače iz sredstava EU. Svjedoči o tome i broj postupaka u kojima EU komisija traži povrat svojih sredstava koji su, evo očito završili u nečijim privatnim džepovima, a kao jedan eklatantan primjer nečega što se u Hrvatskoj nije smjelo dogoditi, navest ću 2,5 milijuna kuna poticaja isplaćena bivšem ministru Tolušiću. Zanima me, poduzima li ova vlast [[Upadica: Hvala lijepa.]] išta da se neprimjereno loša [[Upadica: Poštovana zastupnica Perić, izvolite]] pravila isprave?
Mislim da vi ovo što govorite uopće ne razumijete o čemu govorite jer ... [[Upadica se ne čuje.]] ono što se događa je itekako mora naći izvore za pokriti određene troškove, za isplatiti plaće, doprinose, da bi funkcioniralo zdravstvo, da bi sve socijalne naknade bile isplaćene, da bi u krajnjoj liniji bile isplaćene i plaće i mirovine, a da vi ne vidite da postoji problem i da jedan gospodarstvenik ne može npr. niti raditi niti isplatiti plaću niti platiti doprinose niti porez, onda ja ne znam odakle bi država mogla to isfinancirati, ako nema izvore koje će na ovaj način pronaći.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege. Svaki financijski plan ili proračun zasigurno traži raspravu, pogotovo u ovim vremenima kako kod kuće, tako i u državi, u lokalnoj samoupravi, u županiji i mislim da, gledajući razvoj događaja od samog početka godine, samu godinu, više-manje, svi smo u drugom rebalansu i lokalne samouprave i županije, evo i sama država. Vjerojatno će i neke stranke koje su htjele restartati državu pa su restartali sebe, vjerojatno će i oni u neki rebalans, tako da, ono što je osnovni zadatak proračuna je da na kraju evo smo godine, što bolje procijeniti do kraja godine što će se događati i da pomiri sve ono što je nastalo u proteklom vremenu, a na to se možda i nije moglo utjecati. Jasno da provesti politike na svim razinama, od lokalne samouprave, županija, do države je osnovni zadatak svakog proračuna pa i ovog državnog. Što je on imao u zadatak? Imao je u zadatak da u ovoj posebnoj godini i samoj borbi protiv ove zaraze, tj. koronavirusa jasno, osigura provedbu Vladinih politika na nekoliko najvažnijih područja. I o tome se da raspravljati da li smo bolji ili gori, ali da li je Vlada osigurala provedbu tih politika mislim da jasno pokazuje i sam rebalans. E sad. Što je to politika u ovom vremenu? Prvo, osnovno ono o čemu svi govore, dnevno pišu mediji i svi o tome razmišljamo, svakog trenutka i svakog dana, borba protiv koronavirusa. Da li smo osigurali dovoljno sredstava? Jesmo, nekima je to možda smiješno, naravno da onima koji se s time bave nose odgovornost koja je puno veća od oporbene odgovornosti, tj. biti zastupnik u oporbi, staviti prst u uho i razmišljati na glas. Jednostavno, nije nešto što ne treba ovaj, uvažiti u smislu da li smo dali dovoljno da bi osigurali ovo što danas imamo svakodnevno ispred očiju. Mislim da smo tu vrlo jasni. Bilo je ovdje puno povika kad ćete platiti dugove veledrogerijama. To je sve katastrofa, evo, u rebalansu su sredstva da se nadomiri dio. Što kaže oporba? Mi smo protiv toga. Mi smo protiv toga, njima je to bez veze. Ali nema veze. Ovo je njihova osobna iskaznica za ponašanje u budućnosti. Što se tiče drugog zadatka, što je uzrokovao opet taj koronavirus, zadržati zaposlenost, radna mjesta, pomoći gospodarstvu. Do sada, čuli smo, do 10. mj. 7 milijardi kuna isplaćeno, do kraja godine još milijarda u proračun. Oni kažu, mi smo da se sačuva gospodarstvo, da se sačuvaju radna mjesta, ali smo protiv toga da se osiguraju i dodatna sredstva da se to pomogne jer što je zadatak proračuna nego pomoći. Da li smo sačuvali radna mjesta? Kažu da osiguranika ima i nešto više nego na početku same ove epidemije. Osigurati plaće, mirovine u javnom sektoru i povećane plaće i božićnice i sve ono što ide kao materijalni dodaci i to je u proračunu i to će se isplatiti kao što se isplatilo sve do sada. Osigurati realizaciju važnih infrastrukturnih projekata LNG-a, Pelješki most, brojne investicije u zaštiti okoliša, ceste, aglomeracije itd. sve je u proračunu, naravno da je oporba protiv toga. I kada kuže ili da shvate da funkcioniramo normalno što treba učiniti? Treba rušiti. Što je zadatak oporbe? Srušiti sve, prije toga reći da je izvanredno stanje. Ako slušamo pažljivo naše kolege kažu da smo u izvanrednom stanju. U izvanrednom stanju je poprilično dobro srušiti najprije ministre, premijera i Vladu, mogućnosti sve što se može i rebalans i proračun, porušiti cijeli sustav. to je politika i poruka koju šalje rasprava oporbe danas. Srušimo sve, tako će nam biti bolje, tako se mi zalažemo za boljitak ove države. Tko ruši u prirodi, čuli smo jer smo nažalost bili svjedoci potresa. Tu možete ne predvidjeti. Ovu oporbu se da predvidjeti tako da u ovoj borbi protiv njih jednostavno nam je učiniti ono što smo do sada radili kao vladajuća većina, stati iza ovakve politike i ovog proračuna, izglasati i ovo i nastaviti i dalje raditi na korist građana. A oni koji imaju problema sami sa sobom, neka ruše, neka sruše i zdravstveni sustav i sve ono što misle da trebaju srušiti. Nekoliko izbornih ciklusa pokazalo je da rušitelji svega i svačega, čisto iz nekog hira ili ne imanja politika jednostavno prolazi onako kako što je prošao SDP na zadnjim izborima, minus 25.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika na vaše izlaganje. Prvo je poštovanog zastupnika Matka Kuzmanića. Izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Borić. Kada pričate o rušenju, ja stvarno ne znam na koga vi smiliste jer od svih elementarnih nepogoda koje su pogodile našu državu i korona kriza i potres nisu ni blizu koliko su bile vlade HDZ-a koliku su štetu napravile našoj državi. Ja znam da vi svi ovdje imate jedan veliko takmičenje tko će se više dodvoriti velikom vođi pa s ove govornice ovdje pričate, nadmećete se jedan drugim tko će više hvaliti uspjehe Vlade. Ali ovo nije vrijeme kada se hvalimo s uspjesima, ovo je vrijeme kada državu trebamo vaditi iz teške krize u kojoj se našla. Dijelom smo se našli tu zbog korona virusa i potresa, ali velikim dijelom je i zbog loših odluka iz prošlosti upravo onih zbog kojih neki danas sjede na optuženičkim klupama, a veliki dio njih je i zna se iz kojih redova odnosno gotovo 90% svih optuženika u nekim korupcijskim aferama dolazi iz jedne te iste reprezentacije.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Kuzmanić samo sam vas upozorio da ovo što ste radili u proteklih nekoliko godina vam je rezultiralo sa minus 25 jer su to radile i vaše kolege prije, recimo jedan kolega Maras, Bauk, BErnardić i šta ja znam tko sve ne i prošli ste kako ste prošli. To da narod ne vjeruje vladama HDZ-a, ha ja ne znam onda tko bira u ovoj državi, pa ne znam zašto su nas onda izabrali ako smo mi tako loši, razumijete. Nemojte reći da je narod kriv, pođite od sebe, tako da u toj priči ne stojite dobro i nema vam puno logike. Što se tiče rušenja jer ako želite raditi to što ste najavili, to je rušenje. Znači ako niste svjesni što radite nepodržavanjem rebalansa proračuna to je vaš posao, vaš problem jer on sadrži ono što je važno za hrvatske građane. Ako mi sutra kažete da ste vi za to da zdravstveni sustav funkcionira i ne date tom istom sustavu novac koji mu daje ovaj rebalans, pa vi se ustvari igrate sa sudbinama ljudi. Jer mislite da je to politički uputno? Samo nastavite.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Sabine Glasovac. Izvolite.
Kolega Boriću, ako mislite na rušenje ministara, pa ja to ne bih nazvala rušenjem, ja bih to nazvala jednim od poslova opozicije da nadogradnjom, pokušajem vaše nadogradnje odnosno pomnim praćenjem rada vaših ministara i ukazivanja na propuste odnosno ondje gdje smatramo da loše rade dužnost je nas zastupnika porazgovarati o tome u HSA-u. A da smo vrlo često u pravu govori i prošli mandat kada smo kroz zahtjeve za opoziv brojnih ministara u tome nismo uspjeli mi kao opozicija, ali su ti ministri mahom na kraju smijenjeni ili su morali otići iz vlade. I ne vidim razloga da osporavate jedan od mehanizama rada saborskih zastupnika, a to je propitivanje rada svakog od ministara u Vladi RH. Nije to novina koju je izmislio SDP niti je s nama počelo niti će s nama završiti.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Glasova ništa ja vama ne branim, ja opisujem vaše politike. To što ćete vi raditi ćete raditi to je vama dozvoljeno, to što vi kažete da je u prošlom mandatu 10 ministara otišlo, otišlo je i u vašem 10 pa nije bilo problema oko toga. Neki su se prijetili da će u lancima završiti koliko se ja sjećam, ne, pa nismo od toga stvarali velike priče jer smo smatrali da vas moramo pobijediti politikama i na način da ponudimo građanima nešto više od rušenja. Vi nastavite, nije uopće to problem, samo rušite, ne trebate vi glasati za ovaj proračun, mi ćemo to sami izglasati kao i dosada uvijek. Vi nađite neku aktivnost koja vam se ne sviđa pa kažete neću radite ovo, sve je to ok, ali da mi oni koji su smanjivali plaće učiteljima kao što ste vi govore o tome da li je danas ok da podignemo plaće, isplatimo veće plaće pa građani to odmah usporede nema tu uopće problema, oni će brzo prepoznati tko su ti koji su odgovorni. I ta vaša priča da li mi stojimo iza našeg lidera, stojimo iza njega jer smo ga izabrali na unutarstranačkim izborima i vodi nas. Vi svako malo, svaki ciklus počinjete iz početka, svaki put vam je novi dobar.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Dalije Orešković.
Kolega Borić, nije vam oporba srušila dobru budućnost i šanse i perspektive, učinila je to vaša vlast … [[Upadica: Ne čujem vas dobro, možete malo jače.]] mogu, voljela bih da me jednom ne prekidate i ne ometate kad god se javim za riječ u ovoj sabornici, vi i vama slični. Najlošije stoje oni hrvatski krajevi gotovo da nikada nije bilo oporbe niti bilo koje druge vlasti osim HDZ-a, to je Lika, to je Slavonija. Nemate se čime podičiti. Najlošije stoje oni sustavi gdje ste vi postavljali svoje nesposobne uhljebničke kadrove, najveći broj je umrlih u onim staračkim domovima gdje su vaši isluženi ljudi bilo postavljeni mimo bilo kakvih kompetencija. Stanje u zdravstvu, stanje u bilo kojem ključnom resoru o kojem ovisi kvaliteta života naših građana stoje loše upravo zato što je vaša vlast tamo previše upetljavala svoje prste. A ova oporba će vam kroz argumente dati informacije kako sustav učiniti boljim. Prema tome, poštujte oporbu i pokažite malo konstruktivnosti [[Upadica: Hvala lijepa.]] trebat će našim građanima ako ne i vama.
Poštovani zastupnik Borić.
Kolegice Orešković, ja ne znam u kojoj ste vi stranici, jeste li još uvijek predsjednica Starta, Stranke s imenom i prezimenom, da li ste se izabrali u dnevnom boravku ili nekom kafiću, to me uopće ne interesira, ali bi htio znati s obzirom da je to sve aktivno. Što se tiče uhljebništva, čuo sam od predsjednika države da vas je on za ruku doveo ovdje, a ja sam bio zastupnik i rekao izaberite gospođu za predsjednicu povjerenstva. Mi smo to odbili na taj način i ako se sjećate izabrali, izabrani ste bez oporbe, samo sa rukama SDP-a i te većine. I tada ste nastavili svoj politički put. Vidjelo se već tada da želite ovdje sjediti s druge strane, ne na ovoj strani. A sve ostalo o čemu vi pričate, recimo o domovima za starije osobe, evo prodor virusa u Primorsko-goranskoj županiji hoće li HDZ sada tražiti odgovornost župana Komadine za to, hoćemo li na taj način raspravljati kao što je SDP tražio na jednom drugom slučaju ili u Delnicama ili u nekim drugim domovima. Ne igrajte se sa tim stvarima samo na tako lagan način ili sa sudbinama ljudi [[Upadica: Hvala.]] zato što mislite da vam je to politički oportun.
Hvala, hvala kolega Borić. Poštovana zastupnica Orešković je digla povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno?
… [[Govornica naknadno uključena.]] dakle i danas i jučer povrijedili ste Članak 238. stavak 5., osobno me omalovažavate, al to je manji problem [[Upadica: Ja sam povrijedio?]] koliko, koliko je činjenica da u ovom Hrvatskom saboru mrtav hladan iznosite krajnje neistine [[Upadica: Koje neistine?]] vi, jučer ste izgovorili da sam za usluge koje sam obavila kao odvjetnica za JANAF naplatila iznos od 70.000 kuna, javno je objavljena faktura u kojoj piše nešto drugo.
Hvala vam, hvala vam lijepo poštovana zastupnice [[Upadica: Koliko je to bilo? 69.900]] to je zlorabljenje kao što znate i sami, ovaj pravnica ste, pročitali ste vjerojatno Poslovnik bar pretpostavljam, to je zlorabljenje institucije povrede Poslovnika i ja vas opominjem.
Uz dužno poštovanje, uz dužno poštovanje pozvala sam se na Članak 238. stavak 5. koji govori o blaćenju zastupnice u Hrvatskom saboru.
Vi ne možete dalje govoriti, molim vas sjednite. Time smo, e imamo pardon jednu repliku još poštovanog zastupnika Željka Pavića. … [[Upadica: Ne razumije se.]]
Možete ugasiti mikrofon? Poštovani potpredsjedniče sabora budući da se sam gospodin zastupnik nasmijao na svoje riječi ja odustajem od replike.
Hvala lijepo, to cijenimo jako ovaj, a odustao je od replike [[Upadica: A htio sam pohvaliti njega i gospodina Brumnića jer su oni oporba i u skupštini ovdje bili i mislim da su bili dobra oporba i da će takvi biti u slijedećih 11 godina.]] odustao je ovaj. Poštovani zastupnik Bauk je digao povredu Poslovnika.
Gospodine potpredsjedniče čekao sam da reagirate, Članak 238. stavak 5., gospodin Borić je u svom uvodnom izlaganju opisujući rad oporbenih zastupnika rekao citirat ću: Prst u uho i razmišljanje naglas. Ja mislim da je to zasluživalo vašu reakciju da zaštitite dignitet oporbenih zastupnika. Uostalom ja se sjećam i gospodina Borića i vas kao oporbenih zastupnika i sasvim sigurno da sam vam ja to sa govornice rekao vi bi se uvrijedili. Pa molim vas ne dajte mu opomenu samo usmeno upozorenje da se tako ovaj. Hvala.
Kolega Bauk, predugo ste u ovom saboru da znate da ovaj daj Bože da budete, ali sad ćete dobiti opomenu jer ste zlorabili instituciju povrede Poslovnika. Sada će u pojedinaču raspravu imati poštovani zastupnik Zvane Brumnić. Izvolite.
[[Upadica: Ja sam vam uključio sad.]] Rebalans proračuna, rebalans proračuna koji je premijer nazvao zdravim proračunom u kojem se vidi na koji način HDZ postupa s ovom zemljom traži ustvari jedno upozorenje ministru. Traži da mu se kaže da rješavajući isti problem na isti način se teško može doći do drugačijeg rješenja, a ministar će vjerojatno shvatiti koji je to problem i na koji način mislim da ga ovdje rješavamo. A ovaj proračun je u samoj suštini sebe u stvari obmana jer kad pogledate što je u njemu napravljeno, u njemu su obmanuti oni koji će u njemu glasati, u njemu su obmanuti oni koji bi trebali imati nekakve koristi od njega. Od kuda mi ta riječ obmana? Kad slušate premijera onda vam on svaki put u svojim raspravama u stvari kaže što radi koristeći jednu riječ ili neke riječi prečesto. I jučer i danas je u svojim raspravama riječ obmana koristio vrlo često opisujući vrlo različite stvari. E sada što je to obmana u ovom proračunu? Obmana u ovom proračunu u stvari je počela onog trenutka kad se kaktiga i arapski zakuhalo između veledrogerija i ministarstva zbog neplaćenih računa. To je ustvari bio igrokaz da bi ovaj rebalans proračunao došo u ovu sabornicu sa nekakvim ciljem, a taj cilj bi trebao biti da se plate oni dugovi ili dio dugova koji su napravljeni. Ja ne znam tko to u ovoj zemlji ne zna koji je zakonski rok plaćanja. Ja sam prošli tjedan odnosno pretprošli čitao izvješće Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja koja je nekoliko naših firmi vrlo dobro kaznila sa višemilijunskim kaznama zato što su tražili duže rokove plaćanja odnosno davali duže rokove plaćanja svojim komitentima. Kakav je to odnos ove države prema poduzetnicima gdje jedne zbog jednog posla kažnjava, a drugi sama uvodi? Al da se ne bavim samo time, bavit ću se dijelom onime što me, čak bi rekao, najviše svrbi, a to je Gradom Zagrebom. Druga najveća obmana ovog proračuna je u stvari Grad Zagreb odnosno priča da je ova vlada nešto napravila za pomoć Gradu Zagrebu u proteklih 8. mjeseci. Zašto je premijer upravo prije nekoliko dana imenovao v.d. ravnatelja fonda? Zato da bi se o tome vodila priča a da se ne bi vodila priča o tome zašto je isti taj premijer obećao za mjesec dana imati fond i mjere i započeti s obnovom. Isti taj premijer i ministar financija u svojim izvješćima spominju sredstva koja će se utrošit na Grad Zagreb. Ja nisam u proračunu vidio, ali doslovce niti lipe povećanja sredstava, štoviše v.d. ravnatelj fonda je rekao da će se sa obnovom početi u proljeće. E sada, zašto će se počet u proljeće? Počet će se u proljeće da bi HDZ mogao obećat u 2.-3. mjesecu nešto, hvala lijepo na replici, da bi mogao u 5. mjesecu izići na izbore i ne bi li na temelju tih obećanja pokupio nekakve političke bodove. E zato je ovaj rebalans proračuna obmana. Ono što je suštinski trebalo napravit u ovom rebalansu proračuna toga se ministar financija u stvari ni ne može uhvatiti, toga se treba uhvatiti premijer odnosno vlada u cjelini, a to je napraviti restrukturiranje sustava ove zemlje odnosno naći način za pomoć razvoju gospodarstva da to isto gospodarstvo ne bude kao što je ministar neki dan rekao isključivo uslužno odnosno da je turistički sektor pretežita djelatnost, pa onda ukoliko zatvorimo kafiće nama pada 50-60% punjenja proračuna. Evo, ima jedna replika, pa da odgovorim.
Hvala vam lijepo. Repliku je digao poštovani zastupnik Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega Brumnić, ja sam već tada dok sam bio dolje rekao, znači da mi je drago da ste nam vi u oporbi imajući iskustvo vaše vođenja Kluba SDP-a u gradskoj skupštini o kojoj ste sad nešto pričali, govorim o Zagrebu i 11.g. ste rušili Milana Bandića ako se ja dobro sjećam i naravno Milan Bandić je tu, vi ste prešli ovdje u sabor i nama to odgovara da vi i dalje sjedite ovdje i dajete ovakve rasprave na rebalans proračuna jer vam svaki puta slijedeći kad se pojavite i kažete mi želimo, ne znam, novce za Zagreb, a glasate protiv proračuna u kojem tih novaca ima, reći ćemo vam da ste vi u stvari licemjerni, ne, da tražite nešto, a nećete pomoć da se to nešto dogodi. Isto tako i za zdravstveni sustav. Tražite aktivnu borbu protiv korona virusa koju osigurava rebalans i proračun sa novcima, a vi kažete mi smo protiv toga. Mi prihvaćamo da ste vi protiv toga. Mi ćemo to sami izglasat bez vas, nije uopće problem, ali ćemo imati i vašu osobnu iskaznicu na ovom rebalansu da znamo [[Upadica: Hvala]] što nam je govoriti u budućnosti.
Poštovani zastupnik Brumnić.
Poštovani kolega nisam badava reko da je ovaj rebalans proračuna obmana i nisam badava kao prvu stvar istaknuo dogovorni, dogovornu piar igru ministra, vlade i veledrogerija gdje je bilo potpuno jasno svakome da se to radi upravo zbog ovog ovoga što se vi sada rekli, da biste mogli reći da oporba nije glasala, da ne želi sanaciju zdravstva. Da želi sanaciju zdravstva, ali ne na ovakav način. To je problem.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Sabine Glasovac, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS, poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Dosta je već tema na neki način obrađeno tijekom današnje rasprave vezano uz rebalans, rebalans proračuna i vi ste tu kao predlagatelj i vrlo jasno istaknuli da se ovim rebalansom sanira sektor zdravstva, povećavaju izdvajanje za mirovine i nezaposlene, povećavaju prava iz socijalne skrbi, te idu sredstva u namjenu potporama gospodarstvenicima i poljoprivrednicima. Ono što je također razvidno jest činjenica da će se jedan dobar dio rashodovne strane odnosno povećanog dijela na rashodovnoj strani usmjeriti ka sufinanciranju projekata EU na središnjoj, ali i na lokalnoj razini. E sad kad smo na ovoj temi sufinanciranja projekata EU i povlačenja sredstava iz Europskih fondova, ono što nedostaje je i dalje uklanjanje barijera koje bi svim subjektima olakšale što učinkovitije i jednostavnije povlačenje europskih sredstava. Nažalost, danas smo u situaciji da institucionalno još uvijek nismo otvorili taj put nego vrlo često korisnici, korisnici fondova ali i prijavitelji odnosno oni koji sudjeluju na natječajima upravo taj institucionalni okvir vide ne kao podršku nego kao prepreku. Drugo, po meni još problematičnije pitanje, a o tome je govorila i kolegica Ahmetović i neke kolege iz Kluba zastupnika SDP-a je nepostojanje jasne strategije ne samo za sredstva u ovom proračunskom razdoblju od, koje nam sad stoji na raspolaganju 12 milijardi EUR-a nego taj problem vidimo i s korištenjem sredstava u ovom razdoblju, a to je ne postojanje strategije koja je ključna nekakav ex ante uvjet to bi bila strategija, nacionalna razvojna strategija koja se predugo, predugo čeka, navodno je gotova samo stoji u nečijoj, u nečijoj ladici. E sad, koliko smo zapravo spremni i sposobni povlačiti sredstva europskih fondova bez da plaćamo penale. Mi smo ovdje u saboru upozoravali prije godinu i pol dana da u nekim ministarstvima, osobno sam upozoravala, u Ministarstvu znanosti i obrazovanja svjesni činjenice da je nedopustivo dvostruko financiranje, da se iste stvari financiraju s jedne strane iz državnog proračuna, a s druge strane se u iste svrhe koriste i sredstva EU, neki čelnici ministarstava su se na to jednostavno oglušili i radili su stvari koje nisu dozvoljene i to će nas hrvatske građane, konkretno na jednom projektu Ministarstva obrazovanja koštati ni manje ni više nego 6,4 milijuna kuna, penala, kazne, kako god hoćete zbog nedozvoljenih rabota na koje ovdje upozoravalo da se to ne radi kad se krenulo s tim radnjama, međutim nastavilo se istim putem. Kada pogledamo velebni PR projekt kojim se Vlada voli hvaliti u posljednjih nekoliko godina, a to je Slavonija, Baranja i Srijem, pa to je eklatantan primjer zlouporabe sredstava iz fondova EU i njihovo usmjeravanje u privatne džepove onih koji su blisku HDZ-u. Kolega Hajduković je neki dan vrlo jasno na aktualnom satu pobrojao sigurno taksativno 10 bližih članova obitelji utjecajnih slavonskih HDZ-ovaca koji su se ja ću to tako reći okoristili sredstvima iz europskih fondova namijenjenih za razvoj Slavonije, Baranje i Srijema koja građani odnosno stanovnici Slavonije, Baranje i Srijema nikad nisu vidjeli, a ta sredstva su otišla u neke nekretnine na obali i u pitaj Boga čije džepove odnosno znamo čije džepove. Ali koja je svrha toga? Korištenje, mi smo navikli nažalost u Hrvatskoj da se već sadomazohistično nad nama iživljava da se naš proračuna koristi u stranačke i u privatne svrhe, ali mislim da EU rijetko da vide takav primjer da se to isto radi besramno i s njihovim novcem, samo što ona malo drugačije gleda i penalizira takve pojave. Nemojte da se to više događa, to se ne smije događati jer ovaj što kažu zrno po zrno pogača, tako i ovdje naprosto sve to plaćamo na kraju mi. I zdravstveni sustav o njemu je bilo dosta riječ, ali stvarno situacija je tu poprilično alarmantna. Nedavno, ne znam je li točna ta informacija, da ministar Beroš zbog nedovoljnog broja liječnika da postoji veliki broj prekovremenih sati koje bi sad ministar smanjio. Znači, nedostaju nam zdravstveni liječnici s jedne strane, a vrši pritisak na bolnice da se smanji broj prekovremenih sati. Nemojte to raditi, osigurajte sredstva za te ljude, oni su nam sad potrebniji više nego ikada. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Dalije Orešković. Izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice pa prije svega htjela bi čestitati kolegici Glasovac na svim informacijama koje je rekla, a drago mi je da gospodin Borić u svojoj replici dotaknuo se zaštite Milana Bandića i time pokazao s kime HDZ dijeli vrijednosni, moralni i interesni genetski kod. No, kada govorim o rebalansu, niste još dobili riječ, htjela bih komentirati promjene na rashodovnoj strani. Obrazloženja predloženog povećanja rashoda kod pojedinih ministarstava upućuju na loše planiranje i što je još gore na loše upravljanje tim ministarstvima. I nastavit ću ono što sam započela još jutros, a to je da je najveći nedostatak našeg pravnog poretka to što ne postoje pravila o osobnoj odgovornosti onih koji nezakonito, netransparentno i nesvrsishodno troše novac poreznih obveznika. Povećanje izdataka za plaće u Ministarstvima obrazovanja, unutarnjih poslova i pravosuđa pokazuje kako oni koji upravljaju tim resorima ili nisu sposobni upravljati ili manipuliraju pojedinim stavkama kako bi se uklopili u limite koje Ministarstvo financija određuje. Tako primjerice MUP na prvom rebalansu ove godine smanjio je stavku plaća za otprilike 50 miliona kuna, a sada ih podiže za više od 100. Očito je da umjesto jednostavne matematike koriste neku do spiritualnih tehnika predviđanja ovih troškova. Nadalje, kod MUP-a potrebno je propitati i na što se odnosi stavka povećanja od 42 miliona kuna za povrat sredstava prema Europskoj komisiji. Ukoliko se radi o povratu sredstava financiranja iz nekog EU programa odnosno tzv. korekcije onda je u pitanju očito kazna zbog izigravanja odredbi zakona o javnoj nabavi. Čest slučaj u našem hrvatskom zakonodavstvu i u praksi. Treća stavka također dug prema AKD-u u visini od 40 miliona kuna otvara pitanje kakvi su to odnosi između MUP-a i AKD-a kao poduzeća u državnom vlasništvu koji nisu mogli biti planirani nego se eto kao nekakva izvanredna stavka izravnavaju koncem godine u nekom drugom rebalansu proračuna. Na to se nastavljaju slične stavke vezane uz isplate po sudskim presudama kao što je to primjerice 61,5 miliona kuna u Ministarstvu poljoprivrede i 38 miliona kuna u Ministarstvu obrazovanja. Mene zanima koje su to odluke koje su dovele do ovih izdataka, tko ih je donio i zašto? I na kraju najvažnije, hoće li napokon netko u ime RH tužiti bivše dužnosnike koji su donosili nezakonite i štetne odluke i tražiti od njih obeštećenje, jer sve dok se ne počnu podizati regresne tužbe protiv dužnosnika koji su državi nanijeli štetu svojim nesavjesnim, a često i bahatim postupcima nećemo stati na kraj takvom ponašanju. To se ponajviše odnosi na dužnosnike koji dolaze iz HDZ-ovog spektra. Za kraj najveća dubioza. Ministarstvo zdravstva očito ne kontrolira rashode bolnica. Troškovi za lijekove su najveća, ali ne i jedina ozbiljna stavka. Ministarstvo financija je samo priznalo da zapravo nije najveći dug, problem platiti dug veledrogerijama, nego je puno veći problem spoznaja da se time ne rješava problem. Dug se i nadalje generira i opet će ministar zdravstva ispostaviti neki novi račun. Ostavljanje zdravstvenog sustava u rukama nesposobnih ministara koji nemaju niti minimalne sposobnosti za upravljanje njime, ne samo da je zločin i prema poreznim obveznicima nego je vrlo neodgovorno prema pacijentima i zdravstvenim radnicima. I možda bi bilo dobro smijeniti aktualnog ministra dok je još kolko tolko popularan jer čekanje da se svijest o njegovoj nekompetenciji dovoljno proširi prouzročit će još više štete svim ovim dionicima koje sam navela. I još jedan dodatak. Najčudnija stavka u ovom rebalansu rezervirana je recimo na poziciji Ministarstva vanjskih poslova. Nije mi jasno kako to da nismo u stanju isplanirati iznos potreban za međunarodne članarine, pa nam sada nedostaje 13 milijuna kuna? Kod proračuna i projekcija za 2021.g. čini mi se da je preoptimistično planirati bilo kakav prihod od poreza na dobit, smanjenje od svega 10% nije logično s obzirom da će veliki broj poduzeća doživjeti snažan pad zbog epidemije i mjera koje se donose i planiraju iz dana u dan, ad hoc, bez sustavnog plana, o čemu smo ovih dana često govorili. A kako nema detaljnog prikaza planiranih rashoda o njima ne možemo niti detaljnije raspravljati. Stoga neću biti jedna od onih koji će ovaj rebalans podržati. Hvala.
Hvala, imamo nekoliko, molim vas ostanite, imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Kolegice Orešković, mi smo puno raspravljali dok ste sjedili tamo s druge strane, se sjećate ne, vi ste bila jedna od predsjednica povjerenstva koja je uvela vremenski rok za utvrđivanje sukoba interesa, pa ako ste recimo 45 minuta bili na sastanku onda ste potencijalno bili u sukobu interesa, ako ste 20 dana bili direktor firme, a niste smjeli onda ste rekli da nije bio sukob interesa. Ali nije mi to bila namjera. Ispričat ću se za iznos koji sam izgovorio, nije 70, 42 i 500, sad sam pogledao, za iznos fakture Janafu ne, pa sam pogledao i svoju koju sam dobio u 2. mjesecu 2018., neću reći firmu, ali ovaj kompletna implementacija GDPR sustava znači pravilnik, obrasci i održavanje godinu dana najmanje, znači 15.000 kuna, mislim da je 100 EUR-a gotovo vaš sat, onih 68 sati ipak bilo malo previše s obzirom na to da se radilo o javnoj firmi, mislim javnom poduzeću, ne. E sad kako ste vi upali u to društvo ne znam, ali bi bilo dobro da nam objasnite to i da mi kažete konačno jeste li vi još uvijek predsjednica Stranke Start i Stranke s imenom i prezimenom ili ste negdje odustali?
Poštovana zastupnica Orešković.
g. Boriću, znate što ja vidim kad ja u vas gledam? Vidim svoju osobnu kasicu prasicu, vidim vas kao nekoga koga mogu tužiti za nekoliko tužbi za naknadu štete koja će ako mi se baš bude vucaralo dalje po sudovima itekako podebljati moju štednu knjižicu. Ja vas lijepo molim u ime svih hrvatskih građana da prestanete sa iznošenjem krajnjih klevetničkih uvredničkih, uvredljivih i neistinitih tvrdnji. Što se tiče načina na koji sam ja dobila posao odnosno moja tvrtka, moj bivši odvjetnički ured u Janafu isti je kao i svih drugih hrvatskih odvjetnika. S obzirom da RH ima velik broj javnopravnih tijela, jedno 576 gradova i općina, lijepo vas molim, pitajte svakoga od njih na koji način su stupili u ugovorni odnos sa odvjetničkim društvima koji ih zastupaju i ako nađete bilo kakvo odstupanje od načina na koji je angažirana moja tvrtka, ja ću detalje objasniti svim hrvatskim građanima. A kao što sam rekla [[Upadica: Hvala lijepa]] nastavite ovako mislim da ćete mi priuštiti jedan malo bolji … [[Govornik se ne razumije]] na kraju mandata.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Marije Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovana kolegice, nekad je zgodno bit u opoziciji, al nekad baš i nije jednostavno. Bavit se politikom ne znači, pogotovo u opoziciji, samo etiketirat u negativnom smislu one koji su vladajući jer to vam dugoročno ni kod birača ne prolazi kao što smo već vidjeli. Rekli ste da naši ministri su puno puta prekoračili svoje odgovornosti i donijeli nezakonite odluke. Ja bih volila kad govorite da ne govorite općenito. Mi znamo, a i vi znate da postoji Zakon o proračunu, Zakon o fiskalnoj odgovornosti, Zakon o javnoj nabavi koji, sukladno kojima svi naši dužnosnici postupaju, a onda na kraju svake godine dođe revizija i revizorski stručnjaci koji procjenjuju jesu li oni radili sukladno tim zakonima. Ja nisam čula da je netko od njih, od strane revizije proglašen odnosno da je utvrđeno da je radio nekakve takve neodgovornosti.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Orešković.
Kolegice Jelkovec, pa možda možete hrvatskim građanima prodavati slamu, maglu, očito to radite dobro ne biste inače s ovih 16% dobili vlast, ali ne i mene. Dakle, državna revizija ne može svake godine obaviti reviziju svih javnopravnih tijela nego svake godine lutrijom ili po već nekakvoj svojoj metodologiji, izabere svega 30-tak onih koje pročešlja ne baš pretjerano detaljno zato što nažalost nemaju adekvatne alate za rad iako tamo rade pošteni i časni ljudi. A što se tiče vrlo konkretnih nepravilnosti itekako sam bila konkretna, no niti na jedno postavljeno pitanje nisam od strane predsjednika vlade i vaših pojedinih ministara dobila konkretan odgovor. Evo ono što sam postavila kao pitanje jutros, 8,6 milijuna kuna plaćeno je vještačenje stranoj tvrtci za jedno vještačenje u predmetu Agrokor iako je to suprotno odredbama Zakona o kaznenom postupku i pravila po kojima se vještačenja određuju bilo kojem hrvatskom građaninu ili tvrtki kada se vještaci biraju sa liste ovlaštenih sudskih vještaka [[Upadica: Hvala lijepo]] Tko će nadoknaditi 8,6 milijuna kuna u državni proračun? [[Upadica: Slijedeće, slijedeća replika…]] Netko iz HDZ-a?
Kolegice Orešković, vi kontinuirano premašujete vrijeme namjerno. Slijedeći put ću vam dat za to opomenu. Svaki puta, doslovno svaki put kad govorite govorite dulje. To je nekorektno spram drugih kolega. Onda svatko može od kolega iz bilo koje stranke govoriti dulje. Zašto bi vi jedini mislite da to smijete raditi? A nitko drugi ne? Oprostite [[Upadica Orešković: Smijem odgovoriti?]] Ne možete, naravno da ne možete, izvolite, repliku ima slijedeću poštovana zastupnica Petir.
Hvala vam g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Orešković, vi ste govorili o stavkama u rebalansu koje bi trebalo dodatno rasvijetliti zbog toga što su podosta visoke, 141 milijuna kuna koje se odnosi na dugove i na obavezu povrata sredstava u europski proračun zbog nenamjenskog ili pogrešnog trošenja i tu ste apostrofirali da bi bilo važno ustvari i potegnuti pitanje onih kojih su za to odgovorni i ja se slažem s vama, ja sam to pitanje jutros postavila, daljnjim istraživanjem došla sam do informacija da je riječ o dugovima i pogrešnom trošenju novca koji su nastali u vrijeme između 2012. i 2015. g. u segmentu koji se odnosi na jedan nelogičan upravljanjima migracijama jer proizlazi da smo mi dobili financijska sredstva kako bi pokrili troškove za pomoć migrantima ali da tadašnji ministar unutrašnjih poslova nema niti dokaze niti jedan račun koji bi mogao priložiti i da to sad dovodi [[Upadica Reiner: Hvala.]] ovu Vladu u situaciju da mora vraćati novac koji smo opravdano dobili.
Odgovor poštovane zastupnice Orešković.
Ja nemam problem s tim je li odgovornost na desnoj ili lijevoj ili bilokojoj strani političkog spektra, i kroz svoju bivšu funkciju, ja sam pokazala da jednakom mjerom, pod jednakim kriterijima na temelju slova zakona, prosuđujem o odgovornosti svakoga tko obavlja bilokoju javnu dužnost. A činjenica je da sve netransparentno, sve nezakonito što provodi ova vlast kako u aktualnom tako i u ovom prethodno mandatu, doći će na naplatu nekim budućim sazivima i Hrvatskog sabora i sastavima Vlade i ono što ja tražim od 10. saziva Hrvatskog sabora je to da uvede pravila osobne odgovornosti i pune fiskalne transparentnosti, nažalost nema danas ovdje g. Hrebaka, slušala sam što jučer priča o tome kako oporba nije konstruktivna. Jedan konstruktivni prijedlog kojeg doslovno ponavljam svakom prilikom kad odbijem priliku nešto reći je puna fiskalna transparentnost svih tijela državne vlasti.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Arsena Bauka, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštivani g. ministre. Prijavio sam se za pojedinačnu raspravu kako bi pokušao popraviti jednu ja bih rekao, nesmotrenost u proračunu a tiče se razdjela Ministarstva kulture i pozicije za troškove za Europsku prijestolnicu kulture Rijeka 2020. Naime, nema potrebe sad detaljno objašnjavati značaj projekta i sve ono što je već izvedeno i što je prethodilo itd., nego bi htio skrenuti pozornost na dogovore koji su bili između grada Rijeke i Vlade odnosno ministarstava, dakle početna obećana pomoć gradu Rijeci je bila 25 milijuna kuna. U državnom proračunu usvojenom krajem 2019. g. iznos je umanjen na 15 milijuna kuna a nakon toga ovim rebalansom zbog COVID-a je iznos umanjen na 10 milijuna kuna. A sadašnji prijedlog je da se umanji još na 8, dakle još za 2 milijuna kuna. E sada u isto vrijeme proračun Ministarstva kulture povećan je za negdje 4% odnosno 53 milijuna kuna, ja mogu razumjeti da se radi u o obnovi možda kulturne baštine zbog potresa, međutim problema nastaje onog trena kada shvatimo da je ovo umanjenje od 2 milijuna kuna se odnosi na programe koji su već ili su ugovoreni ili su producirani a većim djelom su već i provedeni. Ne samo tome, osim dakle ovih 10 milijuna kuna koje bi trebalo predvidjeti u proračunu za ovaj projekt i za slijedeću godinu 2021., trebalo bi još 3,9 milijuna kuna zato što je produženo zbog COVID-a i epidemije je za Rijeku i za ovaj irski grad kojem neću izgovorit ime da ne pogriješim, predviđeno za program prijestolnice kulture da se produlji do konca travnja 2021. godine. Dakle, u proračunu za 2020. i 2021. trebalo bi predvidjeti 13,9 milijuna za program Europske prijestolnice kulture Rijeka 2020. Dakle, ponavljam sa početnih 25, smanjeno na 10, u to se grad uklopio i sada je smanjeno za još 2 milijuna nečega što je već potrošeno. Kada bi mi dali amandman na neku recimo međunarodnu obavezu koja je ugovorena i koju Vlada ili proračun mora platiti, bio bi nam odbijen zbog proceduralnih razloga. A ovo je isto to, dakle Vlada je dala prijedlog nečega što je već temeljem dosadašnjih sredstava koja su odobrena već ugovoreno i provedeno. Klub SDP-a je predložio amandman kojim bi se i to je mislim jedini kojega je zasada klub predložio kojim bi se povećao, vratila ova stavka na 10 milijuna kuna, želimo da Vlada prihvati amandman bilo u obliku kojega smo predložili, bilo u nekom drugom obliku, dakle da se nađe ili u proračunu Ministarstva kulture ili u nekom drugom djelu proračuna, mogućnost povrata tih sredstava, evo pristojno upozoravamo, dakle nije nikakvo politikanstvo itd., i naravno da se također previdi u proračunu za 2021. dodatnih 3,9 milijuna za dovršetak ovoga projekta. U tom smislu ja ću ovdje završiti svoju pojedinačnu raspravu, gradonačelnik Rijeke se pismom obratio Vladi i premijeru da se ovaj problem riješi, EPK dakle nije samo gradska manifestacija, ona svakako ima i svoju međunarodnu i državnu razinu i volio bi dakle da se ta priča riješi na način da se barem ova sredstva od 10 milijuna kuna koja su sada u proračunu, da se ona zadrže na toj razini i da se za slijedeću godinu previdi još 3,9 milijuna kuna. Zahvaljujem.
Hvala lijepo, slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Matka Kuzmanića.
Hvala poštovani potpredsjedniče, kolege zastupnici, uvaženi ministre. Ono što ja želim reći je da bez obzira što mi kao oporba rekli o rebalansu, vladajući to neće prihvatiti. To je nažalost tako. Bez obzira kakve prijedloge mi dali, vi ih uvažiti nećete. Kako podržati rebalans Vladi koja smatra da su za njene probleme uvijek krivi neki drugi a rješavanje tih problema, opet treba napraviti netko drugi u ovom slučaju EU? Naša čitava strategija, naše Vlade svodi se na to da nas spasi EU. To je sramotno i ponižavajuće. I u konačnici, rebalans je samo vatrogasna mjera za spašavanje aparata kojega je odavno trebalo reformirati. Oće li on riješiti probleme naših poduzetnika? Neće. Oće li on riješiti probleme našeg privatnog sektora? Neće, ali spašavamo državnu upravu koju ova Vlada i koju ova vladajuća većina reformirati neće. Meni je žao što tu nema sad g. Borića pa da mu kažem na koji način su oni pomagali toj Vladi o kojoj on priča, koja je bila prije ovih Vlada. Pomagali su na taj način što su podržavali i huškali ljude da dolaze sa plinskim bocama, da dižu šatore, da se vezuju na rivi, da prijete, da na bilokakvu inicijativu koja bi krenula od strane reformske Vlada tada, naišla bi na jedno ulično negodovanje i neodobravanje bilokakve drugačije ideje. Napomenut ću samo nešto sam čuo da je puno priča o gradnji autoceste, sama činjenica da je za vrijeme naše Vlada ta cijena autoceste bila 4 puta manja po kilometru nego što je bila za vrijeme Vlade koja je ovu državu opustošila i dovela nas u ovu situaciju u kojoj se danas nalazimo. Nigdje i nikada se neće spomenuti jer ne smijete ući u to a to je projekt reorganizacije države, ukidanje županije, ukidanje općina jer bi na taj način sami sebi pucali u nogu i taj klijentelistički aparat koji u konačnici služi sam sebi, a na štetu je privatnog sektora je ono čime se vi hvalite i dičite. Pa jedanput očekujem da vas kolege u HDZ-u doživim jedan duh slobode, nekakvu unutarnju renesansu da doživite, da na neki način kažete „je, evo i mi smo pogriješili“, pa ja ću reći „evo, i naša Vlada je pogriješila što nije napravila određene reforme“ ali od vas ja vidim samo riječi hvale, vi samo ponavljate jedno te isto, jedan za drugim izlazite, hvalite svog predsjednika i na taj način njegujete taj partijski monolitni kult ličnosti koji nažalost evo najviše živi među vama koji ste najveći tobože kritičari partije i takvog sistema. Možda je korona kriza uzrokovala sve naše probleme, ali ja vas uvjeravam da nije. Ona je naglasila i pokazala koliko smo krhki. I možda će jednog dana tu koronu otpuhati one vjetroelektrane s Dinare o kojima smo pričali prije par mjeseci ali na kraju naši strukturni problemi, naši stvarni problemi će ostati i dalje i mi ćemo se morati nositi s njima. Ja ću biti najsretniji kada vidim jedan dio samokritike sa vaše strane koju ste spremni prihvatiti i kad isto tako neku dobru inicijativu koju da oporba vi prihvatite pa kažete, evo ajmo zajedno raditi u tom pravcu, ne, vi svaki put pozivate na, ne znam, vraćate se u prošlost i ne znam stvarno gdje to vodi, tako očekivati od nas podržavamo jedan ovakav rebalans je potpuno apsurdno. Hvala.
Imate jednu repliku poštovanog zastupnika Habijana.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, moram priznati da nisam razumio najbolje ovaj vaš prvo uvodni dio vezano za EU fondove, dakle, Hrvatska je članica EU-a i kao takva ima pravo na ovih 24,1 milijardu eura koje će dobiti u slijedećem proračunskom razdoblju. Ja ako sam dobro shvatio, vi bi se toga prema vašem stavu vjerovatno odrekli. Što se tiče reformi koje stalno spominjete da HDZ ne provodi, evo upravo neki dan čuli smo i peti krug poreznih reformi, dakle poreza na dobit, PDV-a, poreza na dohodak, vas čuli smo danas u raspravi, niti to ne zadovoljava. I na kraju, kad već govorite o EU fondovima, upravo zahvaljujući „vašoj“ Vladi, još uvijek u Varaždinu nemamo kampus Foja obzirom na vašu sposobnost 2013. kada ste pregovarali sa Europskom komisijom i niste uspjeli ispregovarati financiranje studentskih kampusa. Toliko o vašoj sposobnosti i reformama.
Poštovani zastupnik Kuzmanić.
Hvala g. Habijan, mislim, stvarno ne znam ništa o kampusu pošto sudjelovao u toj Vladi o kojoj vi pričate, stvarno ne znam o čemu pričate o Varaždinu, ali ne vidim na koji sam vas ja način ... [[Govornik se ne razumije.]] ja sam rekao da se vi samo oslanjate isključivo na ta sredstva, vi nigdje ne vidite svoju krivicu, vama stalno neko drugi treba rješavati probleme. I nije mi jasno to kad kažete „mi smo protiv“, mi smo protiv toga da vi odustajete od onih stvarnih reformi kojih treba. I da, takve su vam mirovinske reforme koje ste napravili i reforme odnosno o kojima je pričao kolega da mi koji imamo velike plaće ćemo dobiti još veće plaće, oni koji imaju male plaće će dobiti neke sitne povišice, to zovete reforma? Pa to se zovu one don quijotove reforme, znači reforme na korist bogatima a na štetu siromašnima, to su reforme koje vi provodite. Hvala lipo.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Erika Fabijanića.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo dakle, točka dnevnog reda je rebalans proračuna, tako se žargonski zove i njegovo izvršenje kao objedinjena rasprava i čemu služi u biti rebalans? Rebalans, drugi rebalans se inače u žargonu zove tehničkim rebalansom jer nakon njega kad ide izvršenje proračuna za 2020, kada bude na dnevnom redu, u pravilu služi za to da bi se popeglalo odnosno smanjile disproporcije u odnosu na planirane vrijednosti bilo da li su proračunske ili kroz prvi rebalans zato da bi se smanjile stavke prekoračenja odnosno nerealizacije pojedinih proračunskih stavki. I to je svaki drugi rebalans, onaj koji se radi prije proračuna, zato da bi izvršenje proračuna, kad on dođe na dnevni red izgledao ljepši sa manjim disproporcijama ili sa ajmo reći malih odstupanja u realizaciji planiranog. To je ono čemu služi drugi rebalans. Ovaj drugi rebalans pogođen je još jednom stvari, dakle a to je pitanje pandemije, dakle on je de facto tehničko-pandemijski rebalans. Mislim da je kod prvog rebalansa dobro napravljena jedna stvar kad govorimo o prihodovnoj strani zato što je Vlada jamo reć tako digla ručnu, digla je ručnu zato što je smanjila prihodovnu stranu iz razloga što je vidjela pogotovo nakon lockdowna da prihodi drastično padaju. I to je dobro, dobro je planirati manje od onoga što sada vidimo u drugom rebalansu da su ipak ta planirana sredstva povećana. E sada u tom djelu treba vidjet kako se popeglalo. Dakle, kako smo popeglali odnosno ovaj materijal koji je na raspravu. E, i sad umjesto da razmišljamo o tom peglanju o kojemu se konkretno osvrnuo i kolega Bauk jer postoje neke ugovorne obaveze koje postoje, koje nisu samo od jedinice lokalne samouprave i koje se dakle kad ideš peglat pred kraj, dakle pred kraj godine, onda ideš u ono za šta imaš realne stavke di taj novac možeš brzo potrošit. U to se pegla. Ne pegla se u nešto što možda ima nekakav predizborni zvuk. A onda nam se rasprava svodi na to da jedna strana kaže „vi ste lopovi“ a druga strana kaže „ mi možemo bit lopovi jer mi smo dobili izbore“. E pa gospodo, tako ne možemo raspravljati. Ako nam je stalo do ove države, ne možemo raspravljati. Vlada je tu da redovno administrira ali političke odluke i pogled o budućnosti Hrvatske donosimo mi ovdje. Netko predlaže ali mi o tome odlučujemo. Bili to mi manjina, bili to vi većina. Imamo određeni legalitet. O legitimitetu se da raspravljati ali zakone u ovoj državi moramo poštivati. E, i ono što je, možemo mi razgovarati, oni koji su malo duže u toj priči, znaju, oni mogu reći „e sad ja ću biti protiv rebalansa ili protiv proračuna, time se ruši zdravstva, time se ruši ovo, time se ruši ono“, ... [[Govornik se ne razumije.]] ja uzvratiti i spinirat ono što bi se reklo danas u žargonu i reć „ne, moj amandman će biti milijarda više za zdravstvo pa ćete onda vi biti ti koji ćete rušiti zdravstvo“, ni to nije priča. To je priča za malu djecu. To su priče za malu djecu, kad se tako razgovara, ali ako ćemo baš ozbiljno razgovarati, onda ću ja razgovarat o riječkom KBC-u koji nekako preživljava u ovim trenucima jer dolazim iz grada iz kojega se ovo zdravstvo iz zdravstvenog sustava gdje ja živim, živi na temelju zgrada koje je napravila Austrougarska i sramotno Kraljevina SHS a za neke u ovoj dvorani, možda je još sramotnije jer je izgrađen jugoslavenski samodoprinos i to je sve što imamo. Od ove države smo dobili nešto što ćemo možda dobit, pa onda prisustvo i prije svega u Oreškovićevoj Vladi vremensku kapsulu, pardon ne, kamena temeljca koji se polaže zato da bi se napravile nova pedijatrijska klinika, e sada dolazi Plenković premijer u prethodnom mandatu, sad više ne može stavit kamen temeljac pa je polagao vremensku kapsulu. I imat ćemo samo pedijatrijsku bolnicu, a šta je sa čitavim KBC-om? A kad vi zbrojite doprinose za zdravstvo Primorsko-goranske županije koji je radnički novac, nije novac ove države, sa tim ukupnim iznosom, pa ja ću bolnicu napravit u jednoj godini.
Hvala vam lijepa [[Upadica Fabijanić: Di je novac?]] Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Gorana Ivanovića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Da bi se dobila prilika za sastavljanje proračuna odnosno da bi se dobila prilika za rebalans proračuna, mora se pobijedit na izborima, to je jednostavno pravilo br. 1 u politici i tu nema odstupanja. HDZ, Andrej Plenković su dobili priliku za ovo što su nam danas predstavili i ja tu stvarno ne vidim nikakav problem. Ono što me kao čovjeka koji kad je u ponedjeljak krenuo iz svojih Vladimirevaca ovdje put Zagreba, mama mi je rekla „nemoj se s nikim svađat, nemoj se s nikim svađat ali brani interese kraja iz kojeg si došao i koji te poslao ovdje u Hrvatski sabor“ pa ću nekoliko teza koje su me zasmetale kao čovjeka koji cijeli život živi na jednom mjestu, u jednom selu koje se zovu Vladimirevci, koji pripadaju pod Osječko-baranjsku županiju, da se ovdje provlači teza da su načelnici, gradonačelnici kriminalci, lopovi, pogotovo oni koji dolaze iz HDZ-a, to su strašni kriminalci i lopovi koji ništa nisu napravili nego su sve živo opustošili i pokrali. Znate li vi podatak da u 30 g. postojanja hrvatske države, u gradu Osijeku nikad HDZ nije bio na vlasti? Jednom i to samo 6 mj. dok je bio vijećnički sustav biranja gradonačelnika. Da li je Osijek space shuttle? Nije. Osijek je nekad bio centar regije Slavonija-Baranja-Srijem. Gdje je danas Osijek? Tko upravlja gradom Osijekom? Tko upravlja gradom Osijekom u zadnjih 8 g.? HDZ zasigurno ne. Ali drvlje i kamenje na HDZ. Žao mi je što gđa. Glasovac koja dolazi iz Našica kaže da projekt Slavonija, Baranja i Srijem nije donio ništa, apsolutno ništa Slavoniji, Baranji i Srijemu, pa samo u Našicama ovoga trenutka za obnovu dva dvorca Pejačević, 100 milijuna kuna. Kada bi Našice došle do izvornih prihoda od 100 milijuna kuna da nije savjeta za Slavoniju, Baranju i Srijem? Svi se slažete da je ministar jedan od najuspješnijih ministara financija u povijesti RH, i ja se slažem s tim apsolutno, a zašto mislite da je ministar Marić napravio najlošiji rebalans proračuna u povijesti te iste hrvatske države i da ovim rebalansom želi oštetiti građane RH? To nije točno. Imamo situaciju koju nitko nije mogao predvidjeti i to vi jako dobro znate. Korona krizu nije nitko mogao predvidjeti, ona se dogodila, ima svoje financijske efekte koje moramo ispoštivati. Još jednu činjenicu ću reći za koju smatram da je vrlo, vrlo bitna. Da Ministarstvo financija i Vlada RH nisu vodile odgovornu financijsku politiku zadnjih 4 g., pitanje što bi nas dočekalo ove 2020. g. u 2. mj. kad smo se suočili sa korona krizom. I još ću nešto reći. Mi Slavonci i Baranjci smo ljudi velikog srca. Svi saborski zastupnici koji dolaze iz Slavonije, Baranje i Srijema su zdušno podigli ruku za Zakon o obnovi grada Zagreba koji je nastradao u potresu u ožujku mjesecu. To je Hrvatska, to je naša Hrvatska, nema druge Hrvatske. I vaša i naša, i svih nas ovdje, zato sjedimo u Hrvatskom saboru, da bi ljudima bilo dobro. Etiketiranja koja se čuju s jedne i druge strane. Neće dovesti Hrvatsku na onu razinu za koju se svi zalažemo. Osim toga, smatram da ove izmjene proračuna su sigurno plod struke, znanja ministra Marića i naravno premijera RH, g. Andreja Plenkovića. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Sabine Glasovac.
E kolega Ivanoviću, baš mi je drago da ste spomenuli između ostalog i Našice, točno je da se upravo izvode radovi na izgradnji fontane i renoviranju dvaju dvoraca, i to su sredstva europskih fondova. To ne znači da neka druga sredstva iz europskih fondova namijenjenih za razvoj Slavonije, Baranje i Srijema nisu završila u džepovima u kojima nisu smjela završiti, o čemu sam govorila i vi to jako dobro znate, međutim s druge strane posao lokalnih čelnika je da osiguraju tim ljudima normalan život, neće oni živjeti od fontane i od renoviranja dvorca, jednog ni drugog, odlazit će opet dalje od Slavonije. U trenutno, evo recimo u bolnici, još nije sjeo regres za 2020. g. na koju zaposlenici imaju zakonsko pravo, putni troškovi se ne isplaćuju na vrijeme, limit Opće županijske bolnice Našice iznosi 5,3 milijuna kuna mjesečno a za plaće se troši 6,4 milijuna kuna, pa ko određuje takve limite? Ko misli da bolnica može preživjeti s takvim limitima? Jel to Vlada, nemojte samo reći da je ravnatelj, ako je i ravnatelj, i njega je odredio HDZ. O tome se ovdje radi. Fondovi EU-a su dobrodošli, završavaju neki u džepovima gdje ne bi smjeli ali posao lokalnih čelnika i Vlade je da radi za građane a ne radi.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Ivanovića.
Hvala lijepo. Naravno, apsolutno podržavam ovaj dio ali poznavajući Našice, praktički prolazeći svaki tjedan kroz Našice, Našice kad se pogleda ukupno Slavonija, sigurno prednjače, Nexe grupa i sve ono što Našice u gospodarskom smislu imaju, zasigurno nije samo riječ o fontanama, trgovima, i to je bit priče, i to je, moramo biti lijepi da bi se nekom dopali, da neko dođe živjeti u naš kraj, da bude skupa s nama. Što se tiče županijskih bolnica, o tome bi se dalo govoriti. Sjetite se reforme i SDP-ove Vlade kad su bile u pitanju županijske bolnice. Ostao je dug županijama kojima smo se mi morali baviti godinama. To je nešto što nije bilo dobro ali ukupno gledano, hajdemo raditi na ovome što i je cilj, ostvariti taj bolji život za svakog hrvatskog građanina.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Matka Kuzmanića.
Hvala potpredsjedniče. Evo uvaženi zastupniče Ivanović, upravo ono o čemu vam pričam, o čemu se razlikujemo od vas, to je ono što ću vam sada reći, to je, da, ja se slažem s vama, g. Marić je jedan izuzetan stručnjak kojega jako cijenim kao stručnjaka i stvarno mi nije jasno šta on radi u društvu jednoga Borića i sličnih koji su samo demagozi i bave se nekakvim jeftinim politikanstvom ovdje u Saboru, tako da uistinu, to je jedino na što ne mogu dati odgovor, ali isto tako moram vam reći da sam u trenutku kada je g. Beroš izabran za ministra, bio jako ugodno iznenađen i na neki način i podržao i dao maksimalno svoj doprinos u tom trenutku kad je zavladala korona kriza jer da tada nismo smijenili ministra Kujundžića odnosno da ga niste smijenili koji je u biti pravi predstavnik vašeg biračkog tijela, vjerojatno bi Hrvatska u tom trenutku imala više mrtvih nego što je bilo na iskrcavanju na Normandiju '44. Eto, hvala lipo [[Upadica Ivanović: Hvala lijepo.]]
Samo polako, samo polako. Vi ste kolega, shvatili da ste vi ste vi sad uvrijedili dvoje ljudi. Ja se bar nadam da ste svjesni toga, ja vam neću dati opomenu ali ja to namjerno govorim naprosto zbog toga što slijedeći puta kad će netko od vaših bit silno osjetljiv, isto tako neću dati opomenu. A sad ste uvrijedili dvoje ljudi, uvrijedili ste kolegu Borića koji ovdje uopće nije, jednog Borića itd., i uvrijedili ste bivšega ministra zdravstva. Prema tome, samo želim vam reći, neću vam dati opomenu radi toga ali ja molim sve da ne idemo ad hominem, da ne vrijeđamo ljude. Izvolite.
Hvala lijepo.
Pardon, samo malo, prije nego što odgovorite, imamo povredu Poslovnika, poštovana zastupnica Grba, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, ministre, kolegice i kolege. Naš je kolega povrijedio čl. 238. i uistinu ga je povrijedio jer je za kolegu Borića izrekao nešto što nije smio ovdje u ovom Saboru izreći, to je naš kolega i takav razgovor je nedopustiv. Stoga vam predlažem i molim vas da mu uputite opomenu.
Ja sam rekao već da to ne priliči ovdje i rekao sam da mu nisam dao opomenu ali tko sad digne povredu Poslovnika i zlorabi je, dat ću mu je, unaprijed najavljujem. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, unaprijed prihvaćam opomenu zbog zlouporabe Poslovnike, ispričavam se ako sam uvrijedio, ali ispričavam se osobi koja mene s ove govornice naziva komunistom i sl. iako nikada u životu nisam bio član KP-a i nisam pa vam se nisam žalio nato, nisam vidio da ste njemu izdavali opomenu. A što sam rekao ovdje, što sam pohvalio nekog ministra, to niste vidjeli, što sam pohvalio drugoga ministra ali kad kažem nešto što vam se ne sviđa, e onda treba meni izdat opomenu. Hvala lijepo.
Dobro, vi ćete dobiti opomenu, nije stvar sviđanja ili ne sviđanja, stvar je da li se nekoga uvrijedi ili ne se ne uvrijedi. Sviđanje je čisto subjektivna stvar i da li netko misli ovako ili onako, u to uopće ne ulazim i nikad neću ulaziti ali neću dozvoliti tako dugo dok ja predsjedam da bilo tko, bilo sa ove strane vrijeđa nekog s ove strane ili obrnuto ili u sredini, vrlo jasno. Sad konačno izvolite kolega Ivanović, odgovorite na repliku, već je zaboravljeno vjerovatno što je bilo u replici.
Ma sve u redu, g. potpredsjedniče. Mislim da je g. Kuzmanić shvatio, kolega Borić je vrijedni čelnik lokalne samouprave, čovjek koji se bori za svoj kraj, čovjek kojeg izabrali birači iz kraja iz kojeg on dolazi i osporavati bilo čiji izborni rezultat na ovaj način apsolutno mislim da nije primjereno i to je ono što u tom trenutku, odnosno što nikako nije dobro. Ne smijemo prijeći Rubikon, ne smijemo prijeći granicu, mi smo ipak najodgovorniji ljudi u hrvatskoj državi, ljudi u koje ljudi trebaju povjerenja i nemojmo se s ovakvim stvarima uopće dovoditi da nam prestanu vjerovati.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Ljubice Maksimčuk, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče. Uvaženi kolega, evo drago mi je da ste u vašoj raspravi spomenuli projekt Slavonija, Baranja i Srijem, tim projektom je ispravljena nepravda koja je nanesena Slavoniji kroz prethodne godine, jednako tako me se veseli da smo do sada ugovorili 16,53 milijardi kuna, naravno da me veseli još što će se potpora Slavonije realizirati kroz novu statističku podjelu gdje će se uz 5 slavonskih dosadašnjih županija tu priključiti i Sisačko-moslavačka, Karlovačka i Bjelovarsko-bilogorska županija jer jedino tako i s tom potporom možemo postići zaostatak za ostalim djelom Hrvatske.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Dapače, još jedna od velikih nepravdi koja je učinjena Hrvatskoj bila je podjela na tzv. nus-regije gdje je apsolutno Slavonija, Baranja i Srijem bili pripojeni gradu Zagrebu, naši poduzetnici nisu mogli ostvariti potpore u onim iznosima i postotcima u kojima su to ostvarivali neki drugi krajevi. To je nešto što se moralo dogoditi i da se mi razumijemo samo oko jednoga. Ja sam iz Slavonije, Baranje, Srijema, to je prirodno moj kraj, no ja želim jaku Hrvatsku i u Zagori, i u Dalmaciji, i u Lici i u bilokojem djelu Hrvatske. Što je rekla uvažena kolegica zastupnica, Slavonija je puno prepratila u svojoj povijesti, što politički, što zbog ratova koji su se vodili na njenom prostoru i mislim da je ovo samo jedan dio koji vraćamo ljudima koji su cijeli život odnosno cijeli vijek bili na braniku hrvatske države.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Marijane Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Ivanoviću, vi ste govorili o ulaganjima u Slavoniju, moram reći da ovim rebalansom proračuna osigurano je 270 milijuna kuna za Ministarstvo poljoprivrede, posebno povećanje je upravo na tom projektu Slavonija, Baranja i Srijem. No ono što bi htjela apostrofirati da ponekad za neke aktivnosti ako postoji političke volje, i nisu potrebna velika financijska sredstva već je potreban dobar menadžment i posredovanje pa bi tu spomenula primjer koji je nedavno riješen a riječ o najavi Megglea da odlazi iz Hrvatske i o posredovanju koje je ova Vlada izvršila kako bi Fortanova grupa preuzela kooperante Megglea i proizvodnju jer na taj način naravno da osigurava se egzistencija poljoprivrednicima i njihovim obiteljima ali isto tako i nastavlja se poljoprivredna proizvodnja i prerada što je izuzetno važno.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Upravo to, to je zadatak politike, to je zadatak politike kada se i desi nekakav poremećaj a budimo iskreni, velike korporacije su nomadske tvrtke koje dolaze u jednom trenutku, imaju jeftinu radnu snagu, bilo što drugo, kad to više nemaju, odlaze negdje dalje. No ne možemo se s tim pomiriti i reći „to je normalno“. Nije normalno da mljekari iz Hrvatske odnosno iz Slavonije nemaju gdje transportirati svoje mlijeko. Ova korespondencija koja je vođena između župana Anušića, premija Plenkovića i zainteresiranih ljudi je urodila plodom, urodila je plodom evo da će Forte nova grupa biti ta koja će preuzeti Meggle i radnici i dobavljači će nastavit se baviti s onim poslom koji su i radili ovih proteklih 20 godina.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Erika Fabijanića.
.../Govornik nije uključen.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Imao sam prilike dosta biti puta u BiH, tamo žive naši ljudi, sve ih je manje, uistinu praktički nestaju preko noći, to nije dobro, moramo učiniti sve kao većinski narod za našu, naš narod u BiH i rekao bi da 40 miliona kuna je nešto što će opet biti uloženo u zdravlje tih ljudi koji žive na tom prostoru kojih je ionako svakim danom sve manje i ne bi, ne bi u tome vidio nešto da se ja ne mogu liječiti u toj bolnici ako slučajno se i zateknem u BiH. Gledam to kao nešto što je uloga države, brinuti o svim svojim građanima pa živjeli oni ovdje na tlu RH ili negdje izvan nje.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Kujundžić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Ivanović, pa je istina je slažem se kako bi zapravo slagali proračun trebamo dobiti izbore. Izbore je dobio normalno i Ivo Sanader, dobio ih je i Zoran Milanović, dobio ih je Andrej Plenković, a dobio sam ih i ja. No pitanje je tko što ostavi iza sebe točnije tko što naslijedi. Ja sam u svojoj općini naslijedio 17 miliona kuna duga od načelnika koji je 23 godine bio načelnik općine normalno iz redova sad ovdje nevažno ali HDZ-a, jer takva sredina desna. Dakle, uvijek izbore netko dobije, a pitanje tko je taj netko. Situacija nije zgodna danas i nama će trebati jako puno pokušaja, a samim time i pogrešaka. Na ministru i Vladi je da pokušavaju na nama je da budno promatramo i nema smisla cmizdriti niti se prepucavati tko je što napravio, mislim da nema smisla ni hvaliti, a niti braniti ono što nije dobro. Evo hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Ja kao čovjek apsolutno s tim nemam nikakvih problema. Svako tko je nešto od hrvatske države ukrao, otuđio, ostavio dug, a da za to nema pokriće treba završiti u zatvoru, to je jasno, dolazi on iz redova HDZ-a, SDP-a ili bilo koje druge političke stranke. To je bit institucija koje trebaju odraditi svoj posao, koje trebaju počistiti onaj nered koji je netko ostavio iza sebe, ali ne zbog toga umakati sve u isto blato, za to nisam. U HDZ-u ima nas 100-tine časnih načelnika, gradonačelnika, župana, zamjenika župana ljudi koji se bore za svoj kraj. Umakati ih na osnovu jednog primjera apsolutno neću nikada podržati. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Rade Borić. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] pardon, evo, premijer je danas govoreći o upravljanju javnim financijama rekao da je upravljanje razborito, snažno i odgovorno. Možda sam propustila transparentno, ali na tragu izlaganja kolege Bakića iz našeg zeleno-lijevoga kluba pitam se zašto se pri izradi proračuna i rebalansa ne primjenjuje tj. zašto se krši Zakon o pravu na pristup informacijama koji u Članku 10. navodi da su tijela javne vlasti obavezna, ovo malo naglasak sam pokupila od premijera sviđa mi se kako rastavlja riječi kad želi nešto naglasiti, dakle obavezna na Internet stranicama na lako pretraživ i u strojno čitljivom obliku objavljivati sve, od godišnjih planova i strategija, financijskih izvješća do proračuna i izvješća o izvršavanju financijskog plana ili druge odgovarajuće dokumente kojima se utvrđuju prihodi i rashodi. Strojno čitljiv oblik, za one koji to ne znaju, je oblik datoteke strukturiran tako da ga programska aplikacija može lako identificirati i prepoznati i iz njega izdvojiti podatke uključujući pojedinačne podatke i njihovu unutarnju strukturu. A što mi imamo? Mi imamo skenove, imamo tisuće stranica koje smo trebali isprintati, a ionako su nam šume opljačkane i posječene. Bar malo o tome kako bismo mogli čuvati okoliš i prirodu, a i o tome je bilo govora u našim programima. Govorilo se i danas i jučer o digitalizaciji, istina iz redova vladajuće stranke neki su i na prste morali se prisjetiti što bi to, što to još nedostaje pa je to bila ta nesretna digitalizacija. Evo, danas smo se i zahvaliti što u saboru možemo čuti zastupnike i zastupnice koji su u samoizolaciji. Zašto nismo onda u stanju osigurati zastupnicima pretraživ i strojno čitljiv proračun? Zašto to nismo u stanju da možemo sami uspoređivati, komparirati i tako na taj način osigurati transparentnost. Bilo bi dakako od mene preuzetno tražiti i transparentan proračun kao što to neki gradovi u Hrvatskoj imaju i kao što da tako je to praksa u svijetu. Izgleda da članovima pozicije ne smeta što mi to ne možemo čitati jer dakako vi vjerujete, vjerujete svom premijeru to je u redu, vjerujete svojoj Vladi, ja osobno rado vjerujem i gospodinu Mariću radi najbolje što zna, ali pri tom mi želimo čitati. Mi bismo htjeli npr. predlagati kako bi se mogla popraviti prihodovna strana i neke dijelove u toj prihodovnoj strani i sama sam pronašla. Npr. mogu se maknuti neki parafiskalni nameti kao što npr. doprinosi gospodarsko-obrtničkoj komori, npr. mogli bismo malo razmisliti i o tome kako i vrlo pažljivo neke mirovine i to posebice povlaštene mirovine, ne one socijalne, ne one od branitelja Domovinskog rata, znamo o kojima se govori, možda bi se dijelom tu moglo nešto uprihoditi. Govorili smo o tome kako znamo da je PDV najizdašniji punitelj proračuna, dakle 72 milijarde ili 36% pa u redu, da li bismo mogli možda posebice u ovoj krizi učiniti da se aktivno oporezuju poslovne aktivnosti vjerskih zajednica koje su na neki način i nelojalna konkurencija i cvjećarima i ugostiteljima i prijevoznicima imamo li za to snage ili ima li jednakijih od jednakih. Također možemo li pogledati možemo li nešto uprihoditi u Ministarstvu državne imovine, koje to prihode možemo dobiti od npr. koncesija, vidjeli smo kako se one daju i kako se uprihođuje od same imovine. I na kraju, nadam se premijer je jučer spominjao da na sreću nema zombija, oni koji nisu bili tu shvatili su da su to oni muškarci s bradama u haljinama koji nas zastrašuju, nadam se da će sredstva koja su odvojene za implementaciju Istambulske konvencije biti potrošena da će žene dobiti skloništa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, ostanite, imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Kuzmanića.
Uvažena zastupnice Borić. Niste u pravu kada kažete da Vlad nije u mogućnosti digitalno čitljiv dokument odnosno u ovom slučaju rebalans proračuna, prava terminologija nije u obavezi dostaviti jel očito ćemo mi to morati nekako staviti u obavezu da se takav dokument dostavi ne bi li on bio lakše pregledljiv, pretraživ i sam i nama omogućio da lakše proučimo sam dokument. Na ovaj način sam malo skeptičan, mislim da je on možda namjerno dostavljen u obliku kakvom je dostavljen tako da bi se nama onemogućilo samo pregledavanje materijala i na neki način otežalo nam se rad što sigurno ne ide s one dvije komponente koje vladajuća većina ili bedem ljubavi kada krenu hvaliti premijera kaže vjerodostojno, transparentno i slično. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Borić.
Pa niste u pravu, ovaj zakon je obvezujući i ne moram vam reći i ponovno ga citirati, kaže tijela javne vlasti obvezna su, eto prema tome to je zakon pa valjda treba Vlada treba poštovati svoje zakone.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka završno govoriti poštovani zastupnik Damir Bakić.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, poštovane kolegice i kolege. Ja bih sada na kraju dana završno u ime kluba još jednom se referirao na temu koja je u dobroj mjeri obilježila raspravu u današnjem danu jer je već i premijer u svom uvodnom izlaganju se referirao na to premda nema najizravnije veze sa današnjom temom što je uravnoteženje proračuna, a to su izmjene Zakona o porezu na dohodak. Da podsjetim što imamo danas, danas naš Zakon o porezu na dohodak predviđa točno dvije porezne stope, onu nižu od 24% i višu od 36% u praksi to znači da svi oni će plaćati 5.000 kuna bruto ili niža porez na dohodak ne plaćaju, a svi oni između 5.000 kuna i 42.500, ponovit ću između 5.000 i 42.500 kuna svi oni podliježu jednoj te istoj stopi poreza na dohodak onoj nižoj od 24%, što zapravo imamo u praksi de facto je flaterate. Po istoj stopi porez na dohodak plaćaju i oni s najnižim primanjima koji su opće porezni obveznici i mi najviši državni dužnosnici. Je li to prihvatljivo, je li to socijalno osviješteno? Osjećamo li to pravednim? Vjerojatno ćemo se složiti, vjerojatno ćete se složiti da nam je promjena potrebna. Mi u zeleno-lijevom bloku smo uvjereni da nam je promjena potrebna, Vlada smatra da je promjena potrebna. Jedino što Vlada misli da je promjena potreba u točno suprotnom smjeru. Vlada dakle predlaže da se zadrži ovaj princip, da se zadrži sustav sa samo dvije porezne stope, Vlada predlaže da ostanemo sa istim iznosom osobnom odbitka što Vlada predlaže je tek puko smanjenje tih dviju poreznih stopa sa 24 na 20 i sa 36 na 30. Vlada kaže u uvodnom dijelu u predgovoru zakonskog teksta koji je bio kako premijer kaže na e-Savjetovanju, Vlada kaže da ćemo time dobiti socijalno pravedniji porezni sustav. premijer kaže da time uvažavamo primanja svakog građana, no efekt je kolegice i kolege linearan. Oni s plaćom bruto plaćom od 5.500 kuna ili možda čak 6.000 kuna oni će osjetiti povećanje od nekoliko desetaka tisuća kuna, možda još kunu više kada uračunamo prirez. Mi međutim, državni dužnosnici, sveučilišni profesori, saborski zastupnici, ministri, premijer, predsjednik mi ćemo ovakvim poreznim izmjenama Poreznog zakona imati plaće uvećane za približno tisuću kuna, neki možda i više. Zar je to socijalno pravednije? I to u vrijeme, ovo vrijeme pred nama koje upravo zove na solidarnost i socijalnu osviještenost, kada krizi ne možemo sagledati ni dubinu ni kraj, Vlada međutim ovim potezom, ovakvim prijedlogom čini točno suprotno, Vlada produbljuje nejednakost. Štoviše to međutim košta taj potez, taj potez košta približno 2 milijarde kuna. Vlada u prijedlogu proračuna uračunava te 2 milijarde kuna gubitka u poreznom prihodu, mi dakle možemo sklopiti proračun koji će podnijeti takvo smanjenje poreznih prihoda. Mi međutim mislimo da je ako već imamo 2 milijarde kuna viška da se tako izrazim, kada već možemo uštedjeti 2 milijarde kuna, mi međutim mislimo da možemo i moramo te 2 milijarde kuna rasporediti mnogo solidarnije, mnogo socijalno osvještenije u konačnici i mnogo pravednije. Spomenut ću još da nije rješenje kako neki kolege predlažu, on će dići porezno oslobođenje, ali će ostaviti ovaj neizdrživo veliki flate rate raspon flat rate-a što mi u zeleno-lijevom bloku činimo, što ćemo predložiti, mi ćemo se usprotiviti ovakvom prijedlogu zakona i predložiti mnogo progresivniji sustav sa 4 porezne stope odnosno 4 porezna razreda. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, a o njoj ćemo glasati kada se steknu uvjeti. Sada prelazimo na sljedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2020. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 50 Predlagatelj zakona je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 211. Poslovnika Hrvatskog sabora. Ovaj zakonski prijedlog raspravit ćemo sukladno odredbama Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, Odbor za poljoprivredu. Želi li predstavnik predlagatelje dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani ministra financija Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Sabora. Pa evo ja sam ovu točku shvatio da smo objedinili sa prijedlogom samog rebalansa pa sam je već bio obrazložio uvodno. I predloženi amandman od Odbora za zakonodavstvo Vlada prihvaća. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Prelazimo na raspravu. prvi se u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista javio poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Onda idemo na Klub zastupnika Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Karolina Vidović Krišto. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] jasno zašto vladajuća elita odgađa raspravu o sudovima i o DORH-u. Naime, kada analiziramo prihode i rashode državnog proračuna jasno vidimo devastiranost i blokadu hrvatskih institucija koje omogućuju neviđenu korupciju koja vlada u Hrvatskoj. Ovdje ću navesti nekoliko točki koje plastično prikazuju kako država ciljano i namjerno u bescjenje daje državu, ako hoćete narodnu imovinu, a istovremeno tako porezna sredstva osiromašenih građana neodgovorno i nesavjesno troši. Tako imamo prihod od državne imovine i tvrtki u vlasništvu RH u visini od 800 milijuna kuna za prvih 6 mjeseci, država koja ima 1200 kilometara obale, prirodna bogatstva, ali i monopolističke tvrtke kao što su HEP, Janaf, vode, šume, Plinacro i kada bi tu stala s nabrajanjem 800 milijuna kuna je smiješan iznos. Dodajmo onda još i eksploataciju rudnih bogatstava o kojoj će inače biti posebna rasprava koju ću osobno inicirati jer je tu riječ o rubrici „Vjerovali ili ne“, onda navedeni iznos prihoda djeluje još mizerniji. Inače naknade za kamenolome i ostala rudna bogatstva kao i na pomorska dobra besramno niske. Samo u slučaju Kamenoloma „Puča“ u Zadarskoj županiji Hrvatska je država izgubila oko 8,5 milijuna kuna. S obzirom na to da se navedeni kamenolom nalazi u neposrednoj blizini autoceste za pretpostaviti je da je vlasnik za vrijeme izgradnje autoceste imao veliku zaradu, ali on nije plaćao koncesijske naknade. Taj dug je iznosio 10 milijuna kuna. I zamislite uz pomoć DORH-a njemu se otpisuje, oprašta 8,5 milijuna kuna duga i da apsurd bude već iako je bio dužnik i neredovito izvršavao svoje obveze koncesija mu je produžena. Ova je priča svojedobno objavljena i u Novom listu, ali se županijskom državnom odvjetniku nije ništa dogodilo jer je bio pod zaštitom skandaloznog državnog odvjetnika Mladena Bajića. No vratimo se na državne tvrtke i prihode od imovine. Kada svatko od nas prodaje stan ili drugu nekretninu onda je u maniri dobrog gospodara uredi i sredi kako bi na kupca ostavila bolji dojam. Postoji jedna privatizacija prije nekoliko godina, koja, a to mogu s punom odgovornošću s ovog mjesta reći je najveća pljačka u novijoj hrvatskoj povijesti. A to je privatizacija Croatia osiguranja gdje je po potpuno konzervativnim, opreznim parametrima Hrvatska izgubila ili možemo reći da je iz državnog proračuna otuđeno ili da je hrvatskim građanima ukradeno 3 milijarde i 700 milijuna kuna. Način kako Hrvatska prodaje imovinu o tome možemo imati i tematske sjednice u saboru, tema koja u Hrvatskoj poznata pod nazivom privatizacija ili kako mainstream mediji, a neki kažu i udbaški mediji tvrde privatizacija '90.-tih. Međutim, nije Tuđman prodao hotele već Račan i Sanader, nije Tuđman prodao INU već Račan, Sanader i Pupovac, a te privatizacije su u načelu išle u bescjenje. Država za svoju imovinu dobiva kikiriki, u krajnjoj liniji imamo slučaj JANAF te je jasno da su svi ti miliju morali biti u državnom proračunu kao dobit. Svaki poduzetnik koji radi s državom ili s državnim tvrtkama u povjerenju će vam reći da ne može dobiti posao ako nekome ne da kuvertu. To je opće poznato, ali to je i nukleus problema. Prihodi državne imovine javnih tvrtki na godišnjoj razini ne bi smjeli biti manji od 12 milijardi kuna kada bi se profesionalno i savjesno upravljalo državnom imovinom, a tu ću naglasiti i da ljude koji upravljaju državnom imovinom treba i pošteno i platiti, a ne ophoditi socijalističkom demagogijom gdje direktor ima plaću od 300 EUR-a, a kuću od 3 milijuna EUR-a. Naime, moramo imati ono što se zove transparentnost i europske standarde, a oni su birati sposobne, pošteno ih nagraditi i da vam donesu rezultate. Kad uzmemo primjer režimskog tajkuna Tedeschia, njegovog ilegalnog izvlačenja dobiti te uvredljivo smiješne koncesijske naknade za lovište na Hvaru onda je jasno zašto imamo ovako smiješnu brojku prihoda od nacionalnog srebra i zlata. Uzmimo još jedan primjer, svjetski poznatog Oktoberfesta gdje grad Munchen za 2,5 tjedna najma za jedan pivski šator uprihodi milijun i 200 tisuća kuna. Stvar je vrlo jasna. Kada radite pošteno onda ste i uspješni. Onda imamo stavku od 428 milijuna kuna koju Hrvatska plaća za različite najamnine i zakupnine, pa i tu ću spomenuti jednu najamninu iz resora skandaloznog ministra Ćorića, tj. sjedište Ministarstva gospodarstva i okoliša u Radničkoj cesti u Zagrebu. Istina tu apsurdnu cijenu visoke najamnine nije potpisao on već njegov prethodnik, SDP-ovac Mihael Zmajlović, ali kao što naša javnost to dobro zna, više nema razlike između HDZ-a i SDP-a taj ugovor je Državna revizija proglasila štetnim unatoč tomu ministar Ćorić jer produljio taj ugovor za daljnjih 5 godina. Imamo najam gdje je sjedište s HACOM-a isto tako šteta, ali upravitelj HACOM-a je brat ministrice kulture koji valjda zbog toga smije našim novcem plaćati natprosječnu najamninu i imati luksuzni ured. To bi se prema europskim standardima proglasilo neprihvatljivim nepotizmom. Pretpostavljam da će režimski mainstream mediji ovu konstataciju proglasiti govorom mržnje, pa neka je proglase. Problem je što Hrvatska ima svoje nekretnine koje u lošem stanju zjape prazne te umjesto da ih se obnovi i eksploatira naprotiv plaćaju se visoke najamnine zato što plastično rečeno dio najamnine se vrati u nečiji džep. I tu dolazimo do nefunkcioniranja pravosuđa. Dame i gospodo Hrvati godišnje plaćaju gotovo 2 milijarde kuna za hrvatsko pravosuđe. A što mi to plaćamo? Plaćamo korupciju koja je Hrvate dovela do toga da smo od 27 članica EU 26 po kupovnoj moći, plaćamo pravosuđe koje tolerira i ne progoni jasnu, vidljivu korupciju koju je nemoguće i sakriti. Da budem jasna i nedvosmislena, većina ljudi u sustavu pravosuđa je savjesna i poštena, problem je u vodećim strukturama. I šećer na kraju. Na usluge promidžbe, hrvatska je Vlada u prvih 6 mjeseci potrošila 90 milijuna kuna. Treba vidjeti tko je koga tu promicao i kome je to plaćeno. Opće je poznato da Vlada Andreja Plenkovića kroz različite proračunske stavke, ali i preko javnih poduzeća financira vlasnike i vodeće ljude medija. Dokaz za to su vam razne tematske konferencije koje naravno u pravilu ničemu ne služe. Samo pogledajte tko su pokrovitelji, donatori i sponzori. Dame i gospodo, Hrvatska je bogata država radišnih i poštenih ljudi, a ovaj dokument o državnom proračunu dokazuje kapilarnu korupciju i uvezanost tri skupina, pravosuđa, medija i politike s rezultatom da imamo visoke poreze, da državnu imovinu dajemo u bescjenje, da smo došli u situaciju da vitalne obveze država ne može izvršavati kao što je npr. zdravstvo, ali i da ne empatične i bešćutne elite naprosto nastavljaju s tom i takvom nepravdom i korupcijom. Međutim, ovdje poručujem da svakim danom sve više Hrvata uviđa neminovnost dubokih promjena kako bi kroz vladavinu prava i primjenu europskih vrijednosti poput socijalne pravednosti i slobode medija Hrvatsku učinili državom sretnih ljudi.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče Vlade, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, pa evo u sklopu zapravo izmjena i dopuna proračuna je i Zakon o izvršavanju državnog proračuna za 2020. godinu, kao što se i uvijek događa djelomično se mijenjaju odredbe toga zakona. U ovom slučaju promijenilo se nekoliko članaka, a odnosi se to na Članak 6. gdje se mijenja iznos zaduživanja na inozemnom i domaćem tržištu gdje je zaduženje smanjeno na 59,1 milijardu kuna, dok je prema prethodnom zakonu bilo 62,5 milijardi kuna. Isto tako u okviru toga tekuće otplate glavnice državnog duga su smanjene sa 28,5 milijardi na 28,3 milijarde kuna, isto tako ukupna godišnja vrijednost novih jamstava koja su izdata su povećana sa 4,8 milijardi na 7300. Zaduživanje jedinice lokalne samouprave samo za ovu godinu 2020. mijenja se postotni udio od 3 na 6% ostvarenih prihoda poslovanja svih jedinica, to je samo za ove važeće izmjene i dopune proračuna. Isto tako osigurava se temeljni kapital HBOR-a on se povećava sa 140 milijuna na 220 milijuna kuna te nadalje utvrđuje se pravna osnova za isplatu sredstava beskamatnog zajma jedinice lokalne, područne (regionalne) samouprave koje imaju pad prihoda u 2020. godini u odnosu na 2019., a najviše do iznosa planiranog u državnom proračunu i prema raspoloživim sredstvima državnog proračuna. Dakle, ovo su izmjene koje su se dogodile u Zakonu o izvršenju i klub HDZ-a podržava.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj Mosta nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo večernje vrijeme moram spomenuti kada govorimo o izvršenju proračuna da hrvatska Vlada ne skrbi o nacionalnim interesima nego je podložna izdavati nacionalne interese. Stoga postavljam pitanje ministru financija ili njegovom savjetniku ili pomoćniku, kako je moguće da u 5. mjesecu Hrvatskom telekomu oprostite 50% naknade na frekvenciju kada taj strani teleoperater ima dobit 40% marže? U isto vrijeme kada je taj prihod mogao doći u proračun RH to je 100 milijuna kuna oprošteno njemačkom teleoperateru, koji je razlog? Taj prijedlog je došao na sjednicu Vlade u 5. mjesecu da bi pogodovali teleoperaterima. Zbog čega? Bit će to dinastija Mišetić naredila, obitelj MIšetić naredila hrvatskoj Vladi kao šta i radi konstantno. Za 5G mrežu postavljanje u Njemačkoj Deutsche telekomu je 2,1 milijardu eura naplatila se koncesija od Njemačke države, a u Hrvatskoj kada se teleoperater njemački, doduše kaže se Hrvatski telekom, ali je vlasnik stranci, nula kuna. U isto vrime dok u RH 40 jedinica lokalnih samouprava nema, gospodo iz većine čujete nema mogućnosti za jedno dite osigurati dječji vrtić, osim načelnika i gradonačelnika, župana koje je tribalo naravno reformski osić, nožom osić, to ne treba postojati kolega Boriću. 40 jedinica lokalnih samouprava, 40 ih nema mogućnosti jednoga dječjega vrtića, jedno dijete. Žao mi je što ovdje nije ministar da čuje, evo primjer kako se može još napuniti proračun. Privatizacija “Prometa“ makarskog autoprijevoza Sinj, jučer je bila pravomoćna presuda prije nekoliko dana nelegalna pljačka onoga što je stvarno, oduzimanja. Danas imamo mogućnost da naplatimo bjanko zadužnicu koju je potpisao taj Mate Jujnović i tih 17,9 milijardi staviti u proračun pa dati također našoj djeci jer nije ispunio obaveze iz ugovora o restrukturiranju i financijskoj konsolidaciji Autoprijevoza Sinj zbog kojega se ja osobno među ostalim suđen zajedno sa radnicima koji su maltretirani Autoprijevoza Sinj, čekalo je se znači to je 2005. ugovor za vrijeme ministra Šukera, on je tu dobro upoznat, dobro je bio uigran u duplom pasu vjerojatno ministar Marić sa Matom Jujnovićem. I danas se naša dica voze doli u autobusima od te rekonstruiranja i financijske konsolidacije autobusima 100 godina starim. Svaki misec par autobusa izgori pun dice, samo je srića što su vozači još uvijek okretni pa se ne dogodi da neko izgubi život. Govoriti o proračunu, izvršenju proračuna, a ne kazati da je sjednica Vlade, sjednica Vlade u Splitu prije dvije godine, 2 milijarde kuna obećano za projekt Dalmatinske zagore. Znate koliko je kolegice i kolege i … ispunjeno? Nula. Kolegice iz Splitsko-dalmatinske županije nula, ništa, zero reko premijer, nula, ništa se ne radi. I danas kaže premijer Plenković ovdje da će on ove godine dogodine da će opet ući isto u proračun šta se obećaje svako četiri godine. Navodnjavanje Sinjskog polja, ej u 21. stoljeću da mi nemamo navodnjena naša polja, da smo na začelju po povlačenju sredstava iz EU, na dnu i tu smo nula. I jedan od glavnih četverogodišnjih programskih bio je jedan od glavnih najava koje je najavio premijer da će ova Vlada napraviti, da će 100% povećati navodnjavanje. Znate koliko u Hrvatskoj ima milijun i pol nektara poljoprivrednog zemljišta, znate koliko je navodnjeno 7000 hektara i on se hvali kako će sada duplo 14 hektara znači to vam je niti 0,1% to je ruganje s narodom, to je ruganje. Kad govorimo o samodostatnosti, kad govorimo o teškom trenutku u istom vrimenu kad uvozimo 3 milijarde EUR-a prehrambenih proizvoda puni su ovaj kaštelanski staklenci, puni povrća, 5 miliona kila, oko 5 miliona kila povrća, u isto vrijeme, to zna Sanader župan on je tu dobro uigran sa gradonačelnikom i stečajnim upraviteljem, istog tog čovjeka koji plaća, OPG-ovca, koji plaća 30 ljudi, isteraje policija, isključuje mu se voda pod policijskim nadzorom i struja. A govorimo o samodostatnosti. Znači, mi možemo povećati naše domaće prihode. Jedini kvalitetni rezultat koji ste napravili znate, mislim kvalitetan kad se hvalite o gospodarskom rastu ste iselili naše mlade ljude, 6% BDP-a prije korona krize je bilo od iseljenih od doznaka od iseljenih naših ljudi, 6% BDP-a, to je rekord ikad zabilježen u jednoj državi i to je gospodarski rast. A nećemo sad govoriti, sad ćemo malo krenuti da samo spomenemo u ovome trenutku znači ovo što je i kolegica prije spominjala. Samo za obnovljive izvore godišnje građani RH plate milijun i pol kuna za vjetroelektrane štetne koje je donijela vlada vašeg koalicijskog partnera Vrdoljaka s kojim ste presložili vlast, sa koliko je i onaj kolega Šeks, poznatiji kao sova, presložio zadnji put i to je činjenica. Znači milijardu i pol kuna naši građani plaćaju iz svojih džepova obnovljive izvore od vašeg koalicijskog partnera Vrdoljaka. I tko je to potpisao sad Krš – Pađane? Tko je nanio štetu ovolku? MOST to nije dozvolio, to znate, sjećate se, ali je isti dan kad je došao na vlast ministar Ćorić potpisa 2 milijarde štetni projekat za naše građane Krš –Pađene, uz pomoć Milorada Pupovca jer tu ive ljudi srpske nacionalnosti, ljudi, naši sugrađani koji su se također protivili, ali je Pupovac lobira debelo zajedno sa svim ostalima da se potpiše taj sporazum. Malopre slušam kolegicu Šimprag koja je ovde cvili za kninskom bolnicom općom i veteranskom, žena koja je dožupanica u koaliciji SDSS-a i HDZ-a u Šibensko-kninskoj županiji koji su vlasnici i osnivači bolnice i ujedno koji su glasali protiv mog amandmana da se tim veteranima i ljudima s toga područja omogući normalno liječenje u hrvatskom gradu, u gradu ponosa u Kninu, da se omogući ličenje naših veterana i ostalih građana u općoj bolnici i veteranskoj bolnici koja se zove Hrvatski ponos. I danas ona ovdje cvili, a njene kolege i vi niste glasali za taj amandman. U našem proračunu ovogodišnjem ja sam dao za kninsku bolnicu taj amandman od 5 miliona kuna da se baze za fizikalne terapije tu su uglavnom veterani liječe, da se omogući to niste prihvatili. I danas ta gospođa i meni se zabrani, daje se iz opomene ovaj meni se zbog toga što sam dao repliku ili povredu Poslovnika zabrani da ja sudjelujem u raspravi oko državnog proračuna. Toliku zaštitu od Furia Radina koji se jednom čudnom demokracijom se bira u sabor da odlučuje 12 glasova dobiti, mislim svaka čast svakome poštivam ljude nacionalne manjine, ali 12 glasova se dobije iza kuće u obitelji i da 20-30 godina da si ovdje u saboru ključna osoba hrvatske politike i koji su na vlasti. Jel to demokracija, jel to demokracija? Znači, imamo načina i prostora za uštede, imamo mogućnosti ne pogodujmo teleoperaterima, pomozimo našim OPG-ovima ako i proizvode, ne dodirujmo, nemojte dijeliti sredstva od poticaja ono što kaže ministrica sve smo poticaje podijelili, nikad ih više nismo dali u poljoprivredi, a nikad manje nismo proizvodili. Pa zdrava logika kaže da dajete poticaje ljudima koji ne znaju kako krava izgleda. Ne zna, ne znaju. 40% gradova lokalnih samouprava i općina ne mogu osigurati jednom djetetu vrtić, totle ste nas doveli, 2/3 Hrvatske su prazne [[Upadica: Hvala.]] i to je najgore u ovoj priči. Hvala.
Imamo povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče Članak 238., gospodin Bulj je bio skroz van teme, mi raspravljamo o Prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju državnog proračuna. Ništa od ovoga što je on govorio sada ne stoji u rebalansu državnog proračuna i vi mu trebate zbog toga dati opomenu. A da ima problema s brojevima, kazo je da autoprijevozna firma koja je privatizirana ili što ja znam da vrijedi 17,9 milijardi kuna, da su autobusi stari 100 godina i šta je ono šta sve nije govorio, mislim da je bio skroz van teme i da mu zbog toga trebate dati jednu opomenu da drugi put to ne radi.
Hvala lijepa. Nisam mu svjesno dao opomenu, nisam dao ni kolegici Krišto opomenu isto je govorila van teme, evo prilično sam liberalan danas pa puštam da ljudi govore i izvan teme. Neću dopustiti međutim prepucavanja umjesto replika sa lažnim povredama Poslovnika pa vas molim da to ubuduće ne činimo. Kolega Bulj, mislim da ste čuli moju zadnju rečenicu. Digli ste povredu Poslovnika, izvolite u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijedili ste vi Poslovnik, jer niste iskoristili Članak 238. jer je kolega Borić dao povredu Poslovnika, a u biti zaslužio je opomenu jer je on svjestan da sam govorio istinu i da su lošim politikama 2/3 Hrvatske doslovno prazne. Očekivao sam od vas da ćete iskoristiti tu ovaj poslovničku mogućnost, a zbog toga je povlačim ovaj svoju povredu Poslovnika.
Da, al ja vam svejedno dajem opomenu, ja vam svejedno dajem opomenu jer ste zlorabili taj institut. Sad ćemo napraviti jednu stanku da se malo provjetri, po običaju [[Upadica: A Boriću ništa?]] a dobro je provjetriti malo duhove pa ćemo se vidjeti ovdje u 17,35 sati. STANKA U 17,24 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 17,35 SATI]] Nastavljamo kao što smo rekli sa radom u 5,35, pojedinačna rasprava trebala bi biti poštovane zastupnice Dalije Orešković. Nema je, gubi pravo na raspravu. pa će sljedeći pojedinačno raspravljati poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Žao mi je što je ministar otišao, volio bih mu postaviti nekoliko pitanja, ali sigurno ne znam je li vama ostavio ovlasti. Žao mi je, vama nije žao jel. Evo još bi jednom rekao da izvršenje proračuna tj. govori da Hrvatska bogata zemlja, zemlja koja bi trebala imati puno više poglavito stanovnika, mislim stanovnika, ja ću vam reći na početku šta radimo u RH i šta govori izvršenje proračuna. Znam da smo ove godine imali u Zagrebu potres, taj potres je u biti napravio štete koje triba sanirati, ali politike koje vi provodite su deset puta veće štete u dvije trećina Hrvatske. Evo ovdje je gradonačelnik Drniša, ja doslovno ću ponoviti, u našim krajevima koliko su dali ti krajevi, poglavito ljudskih resursa potencijala se vreća ništa. Evo moja Cetina, naša Cetina 40% hidroenergije, znate koliko se vraća? Ništa, nula. U ovome proračunu u izvršenju je to vidljivo da se ne vraća nerazvijenim i brdsko-planinskim područjima ništa. Što se tiče brdsko-planinskim donesen je Zakon o brdsko-planinskim područjima razvijeni, gospođa ovdje Žalac došla onda čak je i vrijeđala kada sam ja davao amandmane bez ikakve financijske omotnice nego čisto PR-ovski je donijela ovdje kako bi napravila određeni PR i ništa drugo, toga se sjećate ovdje. Ništa od toga nemamo. Znači ovim proračunom je vidljivo da su veće štete napravljene di su napravljene od potresa zagrebačkoga o kome se priča politike, kontinuitet poglavito proračunskoga novca za ta područja su gore nego sve poplave, potresi, svi okupatori koji su prošli od ne znam 715. od kada je bila obrana grada Sinja od Turaka do danas. Pe evo ja bih vas zamolio imamo strateški projekt aglomeracije Sinj, kada spominje Plenković milijarde puste taj projekt je 100 milijuna kuna bio u javnoj nabavi skuplji, odabrana varijanta je bila skuplja najniža nego što je procijenjeno. Hrvatske vode ne žele sudjelovati u tome bez obzira što je strateški projekt, pa dajte bar tih 100 milijuna kuna, zaštitimo našu Cetinu, daj pomozite. Ustvari ne pomozite, vratite tome kraju. Znate šta su rezultati vašeg izvršenja proračuna? Da ove godine u odnosu na prošlu godinu u Cetinskoj krajini imamo 42 prvašića manje upisana, prošle godine 400, 43, ove godine 401. Cetinska krajina je veća po površini od Međimurske županije, a više stanovnika ima od Ličko-senjske županije, a prije 2007. godine je bilo 800 učenika prvašića upisano u 1. razred, a ove godine 2020.-2021. 401 učenik. To su izvršenja proračuna. Mi ako govorimo o samodostatnosti, održivosti na tim područjima što može biti? Stočarsko i poljoprivreda. Imamo pašnjake, ali ne davati poticaje onima koji ne znaju koliko krava ima sisa nego ljudima koji će tu živit. A ne sa se u Ministarstvu poljoprivrede hvale da su sva sredstva u poticajima podijeljena u rokovima. Kome, ako nikada manje nismo proizvodili. Kome, ako u Drnišu više nema naroda. Kome? Ne da nema naroda, nema mačke. Zašto nema miševa, di nema ljudi nema ni miševa. To Cetinska krajina, Drniški kraj, Dalmatinska zagora ne zaslužuju kao ni Lika. Mi naše resurse koje imamo i potencijale umjesto da smo energetski neovisni, mi dajemo u ruke strancima, dajemo u ruke strancima. Pa nije ovo samo pitanje uvijek ja spominjem evo i kolegica spominje TEdeschoga, '90.-te godine za oružje su nam pokupili pare nikada ga nisu vratili. Nemam dokaza. Ja sam dizao kaznene prijave, isto je se nastavilo do danas. Pljačka, pljačka, a rezultat je da imamo dvije trećine Hrvatske prazne i demografski slom. Mi smo u fokus stavili Zagreb koji je imao problem, ali deset puta je gore u nerazvijenim područjima i brdsko-planinskim područjima, deset puta gore. Kakve onda priče pod ovim svjetlima? To je obmana. I onda dođe premijer Plenković … ovo Burxelles. Pa triba ovom narodu pogledati u oči. Nemamo više naroda na dvije trećine Hrvatske, ne smimo gubiti nadu, ali moramo se boriti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Baričević.
Kolega Bulj, vjerojatno niste informirani pa ću vas ja samo podsjetit da je ova Vlada puno uložila u našu Splitsko-dalmatinsku županiju samo u poljoprivredu u Splitsko-dalmatinskoj županiji u mandatu Vlade ove kroz mjere Programa Ruralnog razvoja ukupno je ugovoreno 535,5 milijuna kuna, a za ulaganja u dječje vrtiće i izgradnju novih objekata vrijednosti 83,9 milijuna kuna. Ulaganja u vodno gospodarstvo i zaštitu okoliša uloženo je 671,8 milijuna kuna za projekte vodnog gospodarstva. Dakle, za u Ministarstvo hrvatskih branitelja je utrošilo u Splitsko-dalmatinskoj za sve svoje programe i aktivnosti 67,8 miliona kuna. Ministarstvo obrane je uložilo 13,8 miliona kuna u vojarne u Splitu i Sinju. Ulaganja u kulturu iznosili su 120,77 [[Upadica: Hvala lijepo.]] kolega Bulj ako niste znali sad znate i HDZ će [[Upadica: Hvala kolegice.]] uvijek pobjeđivat u Splitsko-dalmatinskoj županiji upravo zbog ulaganja [[Upadica: Kolegice molim vas dosta.]] Vlade RH u nju.
Pustite je nervozna je.
Izvolite.
Ne triba kolegice nervoza. U Splitsko-dalmatinskoj od kad je osnovana od Krke do Neretve na području Dalmatinske zagore, kninskog kraja, drniškog kraja, cetinskog kraja, imotskog kraja, vrgoračkog kraja iselilo je 100.000 ljudi, prazna Dalmatinska zagora. Ne znam jeste vi bili godi? I vi sad pričate ovdje kad nikada više nismo uvozili da ste vi uložili u poljoprivredu. Vi uložili u poljoprivredu? Jedino što ste uložili namištanje koncesija na Bolu, na Braču, jedino ste to radili. I živite od koncesija. Vama je koncesija bene, koalicijski potencijal da budete u koaliciji sa Kerumom. Jeste toga svjesni? Vi pomorsko dobro, narodno dobro, gradite za svoj koalicijski potencijal. Uništili ste moju Dalmatinsku zagoru, izumire, nemojte obmanjivati i lagat ovaj narod. Rijeka Cetina teče kroz Sinjsko polje, nemamo navodnjavanje.
Hvala lijepa, hvala lijepa. Evo sad smo i naučili da su bene u Cetinskoj krajini. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Brumnića.
… [[Govornik nije uključen.]]
Mikrofon, mikrofon.
Poštovani kolega Bulj, u svojoj raspravi ste rekli da se ništa ne vraća dole u Dalmatinsku zagoru od novaca koji se uprihode od poreza i prireza. A ja bih vas molio da kažete u koji dio Hrvatske se išta vratilo? Evo, hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Bulj.
Pa složio bi se, kad krenemo našim Gorskim kotarom koji ima veliki šumski potencijal, apsolutno ništa. Znači jedino što izvozimo balvane i zajedno naše ljude da u Italiji rade dodatnu vrijednost, a ti krajevi su ostali bez ljudi. Isto je u našim poljima Slavoniji, nema ljudi, nema poljoprivrede. I to su činjenice i zbog toga imamo daleko ispod 4 miliona ljudi u RH. Međutim, ako vitez od Jeruzalemskoga groba tvrdi da ja ne znam gdje su bene, onda kome ćete vjerovati meni ili vitezu od Jeruzalemskog groba koji ovdje predsjedava kao faraon? Hvala.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, pa evo vi uvaženi zastupniče samo kritizirate i to je valjda i uredu jer ste uvijek u opoziciji pa i trebate kritizirati, ali da li postoji išta što možete izdvojiti da je dobro napravljeno odnosno da vi imate mogućnost sudjelovati u kreiranju vlasti koje biste 3 stvari prve napravili, a kad se tiče izvršenja proračuna? Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Bulj.
Ja sam zastupnik koji je dao, evo danas je na Vladi bila moja 3 zakonska prijedloga, ne znam koliko ste vi dali zakonskih prijedloga. Najviše amandmana na proračun i prvo bi bilo samodostatnost s onim što je se rugao premijer Plenković to je da se obradi i zaore hrvatsko polje. 800.000 hektara neobrađenoga poljoprivrednoga zemljišta, a uvozimo tuđu, tuđe smeće zbog toga imamo povećanja broja i teških bolesti od tumora pa i gorih, zbog loše hrane, a naša polja su neuzorana. I vama je to smiješno, provjerite vid ćete koliko sam dao amandmana, koliko sam dao zakonskih prijedloga. Nama EU proračun daje da ovo što je se oprostilo Deutsche telekomu preko obitelji Mišetić koja ima utjecaja na Andreja Plenkovića, oprošteno je 100 miliona kuna odlukom u 5. mjesecu, a imaju 40% dobiti strani teleoperater, 100 miliona kuna. Znate šta znači 100 miliona kuna za Zagoru, za Slavoniju, za Gorski kotar. 100 miliona kuna pogodovanja stranom teleoperateru u 5. mjesecu u najvećoj krizi.
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Zvane Brumnića. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, ministar Marić nije više ovdje, Plenković je davno otišao, ministar Marić je zaključio da je ovo tehnička točka i ovo bi pri nekakvim normalnim okolnostima vjerojatno i bila tehnička točka. Ja sam na replici gospodinu Plenkoviću postavio dosta jasno pitanje, koliko je stvarno zaduženje RH, koliki je stvarni deficit, premijer na to nije odgovorio, izbjegava odgovor, ja sam očekivao da će ministar Marić u svojoj završnoj, završnom izlaganju se osvrnuti na to, nije napravio završno izlaganje, a onda kad pročitate ovaj zakon onda vidite da se dopušta dodatno zaduženje jedinica lokalne samouprave i to se obrazlaže problemima s koronom. Pa te jedinice lokalne samouprave odnosno veliki dio njih kojima se odobrava to dodatno zaduženje, to zaduženje pogotovo zato što su mali vrlo teško će bilo kada moći vratiti. Ovdje je država trebala jednostavno onim jedinicama lokalne samouprave koje nemaju sredstava, poklonit sredstva. Ja se u potpunosti slažem da nekima koji imaju veliki fiskalni potencijal to nije trebala napraviti, ali na njih je trebala paziti i ranije. Ne dozvoliti direktno i indirektno zaduženje koje recimo je dozvolila gradu Zagrebu. Ja sam nekoliko puta i s ove i sa druge govornice upozoravao, i ministra Marića i članove HDZ-a koji su za to glasali da čine nešto što će kad-tad doći na naplatu. Ovdje nema ministra ali ja bi mu vrlo rado postavio pitanje koliko od ovih zaduženja koje se odobravaju jedinicama lokalne samouprave će ustvari završiti u gradu Zagrebu? Ovdje se ovim zakonom omogućava dodatnih 2,5 milijarde, ne milijuna, milijarde jamstava koje će dati država. Jedina dobra stvar u ovome je ustvari pomoć bolnicama u vlasništvu županija što ustvari pokazuje koliko je naš sustav loš. Jer tu pomoć koju država u ovom trenutku će dati županijskim bolnicama bi ustvari trebala u svakom trenutku, u svakom proračunu dati ukoliko je to potrebno, i to ne samo državnim bolnicama nego svim bolnicama koje liječe stanovništvo u RH. E sada si trebate postaviti pitanje zašto smo došli do ovoga, zašto moramo donositi ovakav zakon o izvršenju državnog proračuna? A to možete vidjeti jednim dobrim djelom u rebalansu proračuna, to nisam stigao reć u svojoj raspravi. Radi se jednim djelom i o povlačenju sredstava iz EU-a. zašto o povlačenju sredstava? Zato što samo 3 proračunska korisnika nisu povukla 700 milijuna kuna i to uz obrazloženje da se nije radilo zbog COVID-a a onda kad pročitate u obrazloženju zašto su imali povećane troškove usluga, onda kaže da su povećane troškove usluga imali zato što su više radili. Ja moram priznati, ne djeluje logično, ako su više radili, onda su vjerojatno trebali više raditi na ovom djelu kod povlačenja EU sredstava jer su to sredstva koja nam na neki način pripadaju i koja bi trebala doprinijeti razvoju ove zemlje. I četvrta stvar na koju bi se osvrnuo a to su ustvari tvrtke u vlasništvu države, gradova i županija kojima je a reći ću nebrigom jer ne znam kako bi to drugačije nazvao, omogućeno indirektno zaduživanje gradova, županija i ove zemlje a da o tome nitko ne vodi brigu. Reći ću jedan primjer, ponovno će biti iz grada Zagreba a to je žičara gdje se grad Zagreb preko ZET-a zadužio za 600 milijuna kuna za izgradnju žičare. Ministar Marić o tome nema pojma ili ne želi imat pojma. Evo, hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sad će u ime Kluba zastupnika Mosta govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj [[Upadica Brumnić: Replika, replika.]] Dozvolite kolega Brumnić da ja vodim sjednicu, jel? … [[Upadica Brumnić, ne razumije se.]] Pa kad netko, ne, ja uopće o replici nisam govorio. Slušajte malo. Evo sad će u ime kluba Mosta nezavisnih lista završno govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo narode ako ovo slušate, izvješće o proračunu i danas cijeli dan o rebalansu, jedini izlaz i sve zlo ovoga svijeta je znači korona. Sve štetne politike koje su bile prema vama u ovim godinama, izlaz je nađen u koroni. U odlukama stožera koje su kontraverzne umjesto da su stručne, ali kad govorimo o rebalansu proračuna onda moramo još jednom ponoviti svi zajedno što je cilj proračuna, što je cilj zakona koje donosimo. Cilj je čovik i opstanak tog čovika u RH. Zapitajmo se jesmo li to uspjeli. Zapitajmo se jesmo li iskoristili naš potencijal, maloprije me kolega pitao što biste vi napravili? Evo proglasio bi isključivi gospodarski pojas koji smo dali prijedlog dva puta a vi ste glasali protiv. Protiv jer se dodvoravate strancima, Talijanima, njihovim ribarskim flotama koji na nekoliko milijardi kuna godišnje ribe ulove u našem Jadranu i dodatno prodaju nama u turističkoj sezoni i dobivaju novac. Iskoristio bi naš potencijal koji imamo kroz šumu, koju imamo u tako kvalitetnu i dobru, imamo pilane i imamo ljude u Gorskom kotaru, u Slavoniji. Ali ne, mi balvane jeftino izvozimo vani, za njima naši ljudi odlaze i ti krajevi su prazni. Iskoristio bi naš vodni potencijal, naš resurs. Iskoristio bi ga. Danas je voda skuplja od nafte, od fosilnih goriva i ostalih goriva. Znate što mi radimo? Dajemo izvore na koncesiju strancima koji nam plaćaju kao izvor Cetine, 5000 kn mjesečno. Sve bih napravio da poticaj dođe nam poljoprivredniku a ne da policiju šaljem na poljoprivrednika koji radi kao što je primjer u Kaštelima, neviđena sramota. Čovik koji zapošljava 30 ljudi, koji su puni plastenici prekrasne salate i krastavaca, njima se šalje policija da se isključi voda. Jel to proplakat? A poticaje dajete onima koji ne znaju koliko krava ima sisa, ponavljam. A tim ljudima koji 30 žena zapošljavaju, daju im plaću, žene su sritne što rade a mi imamo domaći proizvod. I što ćemo sad, uvoziti iz Italije pomidore i salatu? Jel to samodostatnost? Jel to proračun? Što se tiče energetike, imamo sunce, imamo sunce Bogom dato, na takvom smo položaju, mi 0,3% Sunčeve energije koristimo, više Finska od nas, EU više od 5% u prosjeku. Mediteranske države i 18%, naše susjedne. Ali mi vjetroelektrane Krš-Pađene i ostale. Milijardu i pol kuna strancima dajemo u džep. To su potezi koji su bili krivi, koji su iselili. 4 milijarde godišnje na provizije i naknade, ne kamate, nam banke isisavaju iz džepova. 4 milijarde kuna. Teleoperaterima se pogoduje, nije smiješno kolega, teleoperaterima se pogoduje, jedino im građevinska dozvola ne treba u Hrvatskoj za postavljanje baznih stanica. Oprošten im je dug sada. Znate koliki su to iznosi u proračunu trebali biti? 50% u 5. mj. im je oproštena nagrada za koncesiju HT-u, 50%. 50%. 100 milijuna kuna teleoperateru koji ima dobit, maržu 38%. 38%. U ovoj situaciji kada imamo niti jednu reformu snažnu nismo napravili. Niti jednu. Pa pogledajte domove zdravlja. Evo kolegica je digla ovdje koja je bila jedno vrijeme i u stožeru za civilnu zaštitu često vidljiva. Domove zdravlja su, ljudi ostaju bez usluga. U cetinskom kraju žene da bi se pregledale, moraju 5 mj. čekat. Pa gdje je taj novac koji iđe u županije? To triba siječ. Županije su nepotrebne. Glavni rezultate svega je demografska slika. 2/3 Hrvatske su prazne, ponavljam još jednom, od hrvatskoga polja do hrvatskoga mora. Naši ribari i seljaci su morali iseliti kod našega bogatstva ovolikog. Pa mi nemamo snage proglasiti zabranu prodaje poljoprivrednog zemljišta strancima a Mađari su to napravili. Mađari mogu kupovati u Hrvatskoj a mi ne možemo, pravne i fizičke osobe, zbog čega je to? Evo, ja mogu navesti bezbroj primjera ali nemamo odvažnosti dodvorničke politike u Bruxellesu a ovdje bahaćenje, kod kuće i iza, a gori da ne rečem šta.
Hvala. Kolega Grba-Bujević je dignula povreda Poslovnika. Izvolite kolega, možete se sjesti. Kolega Bulj, možete se sjest na svoj mjesto.
Poštovani g. potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče iz Ministarstva financija, kolegice i kolege. Znači čl. 238. kaže slijedeće pod stavkom 1. „govoriti o temi koja nije predmet ove rasprave“, točka je bila vrlo jasna kako se zove imenom i prezimenom. Kolega Bulj, čekala sam do samog kraja, nije u nijednom momentu pričao o temi nego je pričao o svemu drugome a o temi niti govora. Stoga vas molim da mu dodijelite opomenu. Hvala.
Hvala lijepo. Ja sam to već ranije rekao, danas sam izuzetno tolerantan pa bez obzira što je točno da ni kolegica Krišto ni kolega Bulj nisu govorili o temi, onda sam svejedno to dopustio ali neću tolerirati prepucavanje navodnim kršenjem Poslovnika koje to nisu. Kolega Bulj, ponovno vas molim, razmislite dobro inače ću vam dat opomenu ako ćete to zlorabiti.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, naša kolegica je povrijedila čl. 238. jer ona bi željela da ja govorim što ona želi, govorio sam sve u temi, tribali ste joj udijeliti predsjedavajući, opomenu jer sam govorio o prihodima koji su tribali biti u izvršenju proračuna, od pljačke energetike, od pljačke naših vodnih resursa, od nehrabrosti proglašenja isključivog gospodarskog pojasa, od pogodovanja teleoperaterima 50% preko obitelji ... [[Govornik se ne razumije.]]
…/Upadica Reiner: Dobro, dajem vam opomenu jer i vi znate da to nije u temi./…
… što znači govorio sam o izvršenju proračuna da su tribali biti svi prihodi puno veći. Prihodi su tribali puno veći.
Time zaključujem raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Želim vam ugodno veče a vidimo se sutra u 9 i 30 i prva točka bit će Prijedlog Poslovnika o izmjeni i dopuni Poslovnika Hrvatskog sabora s konačnim prijedlogom Poslovnika. Još jednom ugodno veče. SJEDNICA PREKINUTA U 17,59 SATI