Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta, a govorit će poštovani zastupnik Stipo Mlinarić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, kolegice i kolege. Obdukcijski nalaz Martina Štefančić, četiri godine visoka 110 cm, obučena u pidžamu, kosa smeđa dužine oko 20 cm, dlan lijeve ruke se nalazi na prednjoj strani grudnog koša, a desni dlan ispod zatiljka. Zubni status mliječni. Na desnoj strani grudnog koša i na prednjoj strani vrata ispod brade nalaze se ulazne strijelne rane 4 na grudnom košu, jedna na vratu. Na leđima lijevo tri izlazne strijelne rane. Kolegice i kolege, to je taj mali anđel, mala Martina Štefančić koja je ubijena 21.3.'92. godine u Borovu Selu. Evo potpredsjedniče da i vi vidite kako mali nevini anđel izgleda. Obdukcijski nalaz je napravila krajinska milicija. Naravno da nije privela svoje kolege četnike jer su svi isti bili i isto su mislili i isto su željeli ovom malom anđelu što su napravili i ta milicija i ovi koji su pucali u nju. Ali je žalosno da smo mi malu Matinu Štefančić ubili 1.2.2022. godine. Županijsko državno odvjetništvo u Osijeku je odbacilo nalaz od krajinske milicije što je to napravila, odbacila je iskaze svjedoka i proglasila je ovaj zapravo slučaj ad acta, dvoje počinitelja su navodno u Republici Srpskoj kod Dodika, dvoje je u Srbiji i nit Hrvatska traži njihovo izručenje, niti se je, niti je podignuta optužnica, pa su osuđeni u odsutnosti, nisu ni to napravili. Tragedija je da 2022.g. ponovo ubijamo malu Martinu Štefančić koja nema niti svoje ulice nigdje, koju hrvatska javnost za nju niti ne zna. Žalosno je da je mala Martina Štefančić sahranjena u Borovu selu na istom onome groblju gdje stoji mauzolej Šoškočaninu, dokazanom četniku koji je priznao javno na Novosadskoj televiziji '91.g. da je on jedan od počinitelja ubistva 12 policajaca 2.5.'91.g. u Vukovaru, znači mali anđel i jedan krvolok leže zajedno na istom groblju damo što ovaj ima mauzolej, a ova ima maleni grobić. I hrvatskoj državi, ni HDZ-u ne pada na pamet da bi se uklonio taj mauzolej koji vrijeđa sve istinske Hrvate i sve istinske ljude da se takvom zločincu napravi spomenik. Treba li ovo izdajom zvati? To je bio moto obilježavanja tragedije Vukovara 2021.g., 18.11., naravno da treba nazvat ovo izdajom bez imalo ustručavanja reći nekažnjavanje ovakvih zločina ne samo male Martine Štefančić nego i druge 402 djece koje je ubijena u Domovinskom ratu od strane četnika, JNA i Republike Srbije, ne procesuirat, ne kaznit taj zločin, te zločine, to je ravno izdaji i takvom riječju to treba i nazvat, a nažalost oni koji su na vlasti oni mogu počinit izdaju, ne može počinit izdaju onaj koji sjedi u oporbi. Htio bi samo još reći, nažalost kad na ovakvim drastičnim stvarima gdje je jedno nevino dijete ubijeno ne možemo dočekati pravdu hrvatskog pravosuđa onda što se čudimo kada za počinitelje gnjusnog zločina ubistva 262 ranjenika na Ovčari Republika Srbija pusti iz pritvora nakon 2-3.g. odsluženog kazne zbog dobrog vladanja i da neće više počinit takav zločin i da to, da ga pusti nažalost i Republika Srbija je više osudila zločinaca nego što smo mi osudili, a desilo se našem narodu, našim ljudima, našim civilima, našim braniteljima, mi nismo bili u stanju procesuirati niti vrh JNA, niti obične male četnike koji su to radili, nismo napravili apsolutno ništa. To je sramota ove države, to je sramota ove vlasti. Hvala lijepo.
Slijedeći će bit Klub Socijaldemokrata, a govorit će poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Vjerujem da znate da je u tijeku Konferencija o budućnosti Europe, do sada nezabilježeni projekt u kojem vodstvo EU zapravo traži povratne informacije od svojih građana gdje vidi svoju Uniju, kako Unija može biti bolja i što Unija može učiniti za njih. U okviru te konferencije, a pod naslovom i sad dozvolite mi tuđicu the you needs improved language learning gospodin Shaun Rein predsjednik Europskog esperantskog saveza predložio je korištenje programa akcelatora višejezičnosti u školama diljem EU kako bi unaprijedio učenje stranih jezika i pripomogao dostizanju cilja višejezičnosti u EU, da svi građani EU mogu koristiti minimalno dva jezika uz svoj materinji. Ovom prilikom treba naglasiti i to želim učiniti u ime našeg kluba da akcelerator višejezičnosti zapravo hrvatski izum, odnosno projekt hrvatskih esperantista i da je do sada dobio najviše glasova od svih europskih projekata. To je nastavni program koji omogućava djeci brže učenje stranih jezika, gdje stjecanje samopouzdanja u njihovu sposobnost učenja jezika. Temelji se na ideji da učenje jezika modela u našem slučaju osnovnog esperanta sažetog na 300 najčešće upotrebljenih morfema može djeci poboljšati sposobnost učenja jezika. Više od istraživanja pokazala je da jednogodišnje učenje jezika modela esperanta ubrzava do 30% kasnije učenje drugih jezika. Objašnjenje toga je da je esperanto veoma lagan za učenje, nema izuzetaka i da djeluje kao logičan konstrukciji model. Omogućava djeci razumijevanje temeljnih jezičnih načela putem rastavljanja i ponovnog slaganja riječi i rečenica. Mnogo je djelotvorniji negoli svi drugi jezici u motivaciji učenika na učenje, jer im nudi mogućnost da od samoga početka sami slažu svoje rečenice i dožive osjećaj uspjeha u učenju stranog jezika. Nastavni predmet akcelerator višejezičnosti stvoren je kako bi bio uvod u učenje stranih jezika te ubrzava učenje tih jezika. Temelji esperanta postavljeni su planski, te on stoga ima izrazito pravilnu gramatiku i sustav tvorbe riječi putem korijenskih riječi te prefiksa i sufiksa. Stoga je već za jednu školsku godinu za samo 60 nastavnih sati i domaćih e-zadaća recimo to tako koje učenik sam radi od kuće na svom računalu moguće naučiti osnovni minimum esperanta dovoljan da učenici budu u stanju samostalno govoriti, razumjeti i čitati u okviru minimalnog broja naučenih riječi. Ideja projekta bila je da ekcelator višejezičnosti podučavaju pardon postojeći nastavnici stranih jezika samo uz pomoć priručnika na svom jeziku bez prethodnog učenja esperanta. Materijal koji se podučava predstavlja minimum esperanta koji nastavnici vični stranim jezicima mogu naučiti paralelno sa učenicima i pripremajući se za pojedine školske satove. Materijali sadrže gramatičke odlomke, te iscrpni priručnik za pomoć nastavnicima u pripremi vođenja nastavnog sata u razredu. Dao sam vam kratki uvod u to što je točno ovaj projekt, ali danas nas sve ovdje treba zanimati i što mi točno možemo poduzeti jer složit ćete se sa mnom da je pomalo čudno da irski političar predlaže i podupire naše projekte a mi sami ne znamo za njih. Pozivam vas kolegice i kolege kao i hrvatsku javnost, najmanje što možemo učiniti je na višejezičnoj platformi možemo glasati za ovaj projekt. Ali to nije samo glasanje za projekt. Pozivam vas da se i sami upoznate sa njime pogotovo nadležni Odbor za obrazovanje. Također bih pozvao Ministarstvo kulture da opet esperantiste uvrsti u udruge od posebnog značaja za Republiku Hrvatsku. Zašto? Zato što je esperanto jedan od hrvatskih brendova. I jako sam ponosan što su prvi govornici esperanta iz druge polovice 19 stoljeća upravo iz mog Osijeka. Želim reći da ovako dobre ideje zaslužuju našu podršku, da ovako dobar koncept zaslužuje našu podršku a složit ćete se sa mnom da je slobodno rečeno neću reći naša sramota, ali naš nedostatak što drugi podržavaju projekte na kojim i u kojima i od kojih bi Hrvatska trebala biti ponosna. Hvala vam lijepa.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Posljednjih godina na različitim internetskim i satelitskim platformama imamo priliku vidjeti mnogobrojne televizijske programe sa dokumentarcima svih vrsta. Teme su najrazličitije od tradicionalnih o životinjama i prirodi pa sve do tetoviranih automehaničara ili tragača za zlatom u australskoj pustoši. Ima tu za svakoga ponešto. Meni su još uvijek među najdražim emisije o nekim dalekim egzotičnim zemljama koje teško da će većina od nas ikad posjetiti. I tako si ja zamišljam kako bi izgledao dokumentarac o zemlji koja se pridružila većoj zajednici država i sad mora uvesti i zajedničku valutu. Ali kod odabira izgleda te valute neki amaterski dizajner nakon što je na Facebooku pitao kako se to radi podvalio rad sa plagiranom fotografijom koju je pronašao na Internetu i taj rad je dobio prvu nagradu kao iz neke britanske humorističke serije „Političar novog kova“ recimo ili „Da, ministar“. Ali podsjećam ovo nije humoristička emisija nego dokumentarac, pa ide dalje. Ta zemlja je naručila borbene avione za milijardu i 200 milijuna eura iako ni taj iznos nije sasvim pouzdan jer svako malo naraste istovremeno zemlja na samom svjetskom vrhu po smrtnosti od virusa koji hara. Jedan od razloga tome je i što nije uspjela cijepiti ni približno dovoljan broj ljudi. Ali nije samo po tome među prvima. Među prvima je i po smrtnosti od raka. Ljudi čekaju šest mjeseci da bi dobili termin za zračenje na starim aparatima koji se stalno kvare, a Vlada je proračun Ministarstva zdravstva smanjila baš otprilike za iznos onih aviona. Već boli glava od ove zemlje iz dokumentarca. Sreća, sad kreću reklame pa malo odmora. Ali nakon reklama još veći šok. Državna odvjetnica laže na konferencijama za medije i u Parlamentu i nikome ništa, a sve zajedno nakon što je zataškana istraga protiv ministrice koju se sumnjiči za krađu i korupciju. Tek kad se organizacije izvan te zemlje uključuju u istragu stvari odjedanput postaju sumnjive. U toj našoj neobičnoj dalekoj zemlji doktorati se mogu ispravljati dugo nakon što su obranjeni i objavljeni. U proceduri do sad neviđenoj koje nema ni u jednom zakonu ili u drugom propisu, a bome ni u bilo kakvoj dobroj sveučilišnoj praksi. I sve to uz blagoslov mentora, povjerenstva, dekana, rektora. Gospodin doktor znanosti je naravno istaknuti član vladajuće stranke u zemlji. Zemlju su osim ovih neobičnih događaja zadesila i dva razorna potresa. Obnovu vodi nesposobni ministar koji je ljudima propisao procedure koje su potpuno neprohodne. Uveli su se neki novi projekti kojih do tada uopće nije bilo. Oformili su se timovi koji ljudima pomažu da isprave te različite papire i prikupe i dokumentaciju i kao pod navodnicima kažu ti timovi idu od vrata do vrata, ali ti ljudi više nemaju vrata. A onda kad se sve to napravi to stoji negdje po ladicama i ormarima i dvije godine nakon prvog potresa nije niti jedna kuća obnovljena. To je zemlja koja je dobila i novčanu pomoć za obnovu koja ima rok trajanja, odnosno treba ju iskoristiti ili se mora vratiti. Četiri mjeseca prije isteka roka 14 mjeseci nakon što je novac došao iskoristili su tek 3%. Svejedno ovaj ministar iz priče i njegov šef premijer svakih dva tjedna najavljuju da će obnova krenuti sljedeći tjedan i tako već dvije godine. Čovjek stvarno svašta može vidjeti na televiziji. Koji put je teško povjerovati da takve stvari zaista postoje, ali zemaljska kugla je veliki planet, ima zaista svega. Volim pogledati dokumentarce o takvim egzotičnim zemljama ali u kojima ništa ne štima i ljudsko dostojanstvo ne vrijedi ni pišljiva boba. Ali istovremeno me takve emisije i rastuže i razljute. Čini mi se da ljudi u toj zemlji nisu zaslužili takav život i pitam se kako da im pomognemo? I na kraju uvijek pomislim sva sreća da moja zemlja nije takva.
Sljedeća, sljedeći klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Kolegica Mrak-Taritaš je danas zapravo dobro otvorila ovdje sa pričom o dokumentarcu koji gledam, a ja ću nešto reći o tome šta sve imamo prilike gledati na HRT-u i na koji način nastaju vijesti, informativni i zabavni program, a posebno mozaični program HRT-a. Dakle, neki dan, mada nije to očekivala, naša kolegica Suzana Jašić, gradonačelnica grada Pazina, dobila je ponudu od tvrtke Force info koja joj je nudila snimanje priloga o njenom radu na njezin zahtjev o tome o čemu ona želi, dakle u vezi njezinom mandata u lokalnoj samoupravi i događaja u Pazinu te, osim što su joj ponudili da naprave taj prilog su joj i ponudili da se ta, taj prilog emitira, ni manje-više nego na HRT-u, inače, našem tzv. javnom servisu. Dapače, još su i dodali da su oni jedina agencija koja nudi takvu uslugu na tržištu, tu fantastičnu uslugu da se vi kao gradonačelnik možete iz javnih novaca vašega grada platiti naručeni prilog o sebi koji će biti emitiran na HRT-u, po mogućnosti u nekoj od mozaičnih emisija, možda i u Dobro jutro, Hrvatska. Ponovit ću ovdje šta je zapravo dužnost HRT-a kao javnog servisa. Trajno, istinito, cjelovito, nepristrano i pravodobno informirati javnost o činjenicama, događajima i pojavama u zemlji i inozemstvu od javnog interesa. E sad, da li su ti tzv. native prilozi, a to su prilozi koje vi si naručite kakve želite da budu, a snimaju se u obliku, kako to marketinške agencije kažu, prave reportaže, izgleda kao prava reportaža, kao ozbiljan novinarski uradak. E sad, da li takav native prilog zaista predstavlja, trajno, istinito, cjelovito, nepristrano i pravodobno informiranje javnosti o činjenicama? Da li takvi native prilozi u programima HRT-a zadovoljavaju najviša stručna mjerila i etička načela te profesionalno priznate standarde neovisnog novinarstva? Pa primjerice, kada se jedan od vaših župana na taj način naruči si reportažu koja se onda emitira na HRT-u preko iste te agencije, da li je to neovisno novinarstvo, da li je to realan prikaz onoga što se događa u toj županiji? Da li je to kritičan prikaz onoga što se događa u toj županiji ili je to prikriveno reklamiranje? To je prikriveno reklamiranje. Dakle HRT je odgovorio na prijavu Suzane Jašić, jer naravno, ona nije kao neki HDZ-ovi župani ili gradonačelnici prihvatila takvu ponudu jer je shvatila da se zapravo radi o potpunoj propasti svih načela HRT-a i profesionalnog standarda te televizije, već je to prijavila. HRT nije dao jasan odgovor na koji način se prikazuju sponzorirane reportaže. Pazite, kak možete nešto zvati sponzorirana reportaža? Dakle, reportaža je novinarski posao, a sponzorski uradak je reklama. To znači da HRT i ima u svom cjeniku sponzorirane, odnosno sponzorirano novinarstvo koje si vi možete platiti da izgleda onako kako hoće. I to je apsolutno nešto o čemu moramo ovdje razgovarati i ukinuti na HRT-u. Dakle, reći ću još i to da je godišnje HRT daje vanjskim produkcijama za izradu takvih reportaža koje sam može raditi po 2 milijuna kuna. To su vam kratki prilozi od minutu, dvije koje idu na različitim mozaičnim emisijama ili u informativnom programu. Da li to 2 800 zaposlenika HRT-a nije u stanju napraviti? Naravno da je. Da li bi to željeli raditi? Naravno da bi. Tko im to onemogućuje? Vodstvo HRT-a koje postavlja HDZ. I kad smo vas na to upozoravali u sklopu rasprave o HRT-u, vi ste odmahivali rukom, a sada imate sponzorirane reportaže na HRT-u.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit poštovani zastupnik Marijan Pavliček. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, evo prije tjedan dana upravo na ovom mjestu sam govorio o stanju i pravima Hrvata u BiH. Naime, iako nas granica dijele mi smo jedno nacionalno biće. Nažalost Hrvati u BiH unatoč svim potpisanim sporazumima, unatoč tome što su upravo Hrvati spasili BiH kao jedinstvenu državu danas su sve samo ne konstitutivan narod. Iako im to jamči kako Ustav BiH tako i Ustav Federacije BiH. Naime, broj Hrvata u BiH je drastično pao, izgubili smo gotovo 1/3 stanovništva u zadnjih 30 godina sa tendencijom daljnjeg pada. Danas po svim procjenama Hrvata u BiH ima nešto više od 400.000. Isto tako Hrvati nemaju ni osnovne stvari koje pripadaju drugim narodima, a to je nacionalni tv program na svom jeziku, ali ono što je najgore i oko čega se sad u zadnje vrijeme i vode brojni prijepori, a to je izborni zakon gdje neki drugi u ovom slučaju Bošnjaci biraju hrvatskog člana Predsjedništva BiH. Nažalost, prošli tjedan su pregovori u Neumu propali, danas se nastavljaju pregovori u Sarajevu, no bojim se da svi mi već unaprijed znamo ishod tih pregovora. I treba ovdje otvoreno reći da je hrvatska diplomacija i hrvatska politika u zadnjih 20 godina doživjela poraz. I to veliki poraz upravo nauštrb Hrvata u BiH. Naime, nismo bili u stanju se izboriti za ono što smo potpisali kao država i kojima smo trebali jamčiti prava Hrvata u BiH. Hrvati odnosno RH je potpisnik Washingtonskog sporazuma, tim sporazumom je stvorena Federacija BiH, al tim sporazumom je stvorena i konfederacija između federacije i RH. Taj dio sporazuma nikad nije aktiviran, dapače '98. godine se odustalo od njega te je potpisan sporazum o posebnim odnosima između RH i Federacije BiH. Ni taj sporazum nikad nije u potpunosti aktiviran. Hrvatska je potpisnica Daytonskog sporazuma no unatoč svemu tome Hrvatima prijeti nestanak. I kao što sam rekao i prošli tjedan, tako ću reći i danas. Usudim se reći ono što možda će mnogi pomisliti ali neće reći, jedini način opstanka hrvatskog naroda u BiH je stvaranje trećeg entiteta. Nemojmo se zavaravati unutar ovakve federacije, unutar ovakvih odnosa Hrvati će nestati u slijedećih nekoliko desetljeća. No kada sam to izjavio bio sam na društvenim mrežama počašćen od zagovaratelja tzv. građanske BiH pa su mi među ostalim napisali. Đubre ustaško jedi g... Čovića ćemo slati u Haag jer je ratni zločinac, a vi odj.. od BiH. Đubre, konju, seljačino itd., tim riječima sam počašćen nakon objave da Hrvatima treba treći entitet upravo od onih koji se zalažu za građansku BiH. I trebamo sagledati istini u oči. Ako smo međunarodno priznata država, sastavni dio EU i supotpisnica svih mirovnih sporazuma vezano za BiH onda trebamo jasno i glasno reći sad je dosta. Dolje je naš narod koji nestaje. Jedini način opstanka našeg naroda je stvaranje posebnog entiteta i zato se treba pobrinuti hrvatska diplomacija jer ovo sve dosada u zadnjih 20 godina je bilo i više nego uzaludno. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa, mi ćemo se sada vratiti na raspravu o našoj točci, no prije toga jedna tehnička napomena možda nije toliko važna, ali da znamo za ubuduće. Slijedeći je Klub zastupnika, bit će onaj Mosta, a govorit će poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala. Dakle, nakon ovog potresnog ja bih rekao izlaganja kolege Mlinarića teško je uopće o ičemu govoriti, dakle vratiti se u ove teme oko kojih se sukobljavamo ovdje u sabornici, ali to je zapravo sve nastavak te, možemo slobodno reći, protunarodne ili nenarodne vlasti koju trenutno imamo na čelu naše zemlje koja ništa nije napravila da se odgovorni za zločine kazne, a što je najgore koja kao da sve čini da te žrtve znači neće biti uzaludne, ali kao da sve čini da ih obezvrijedi. Koliki ljudi su kisnuli u rovovima braneći ovu zemlju da bi sada svaka 4. ili svaka 5. kuća u slavonskim selima da bi navečer gorilo upaljeno svjetlo. Ja dakle uopće ne znam otkud im obraza više voditi Hrvatsku, ne trebaju ove naše kritike, znači da imaju imalo morala, da imaju imalo odgovornosti sami bi dali ostavku, a posebno ako uzmemo u obzir da postoji povjerenstvo koje treba pratiti provedbu mjerila iz Poglavlja 23. sa Srbijom da Srbija ništa ne čini da se poglavlja otvaraju i da evo oni to opravdavaju. Ista je situacija sa evo ovim referendumskim izjašnjavanjem građana. Dva referenduma su bili za vrijeme Plenkovićeve vlade, al u onom prošlom sazivu, obadva su ukradena. Imamo sada ovaj referendum gdje ne žele odrediti rok za brojanje potpisa i gdje baš oni žele ekskluzivno to brojati. Zašto? Da bi mogli odigrati ispod površine, da bi mogli nešto zamuljati, da bi mogli produžiti taj rok i onda reći valjda kad dođe Uskrs, kad dobiju mig iz Berlina ili ne znam iz Pariza, sada možda prije iz Pariza ovaj i onda reći ukidamo, ukidamo covid potvrde i nema potrebe za referendumom. A šta nam u međuvremenu nameću? Budući da smo ih referendumom zaustavili u suludim mjerama, a vidimo sada posljedice suludih mjera na našu ekonomiju i na svjetsku ekonomiju u vidu rasta cijena, rasta cijena energenata i inflacije koja se događa, znači oni su zapravo odustali od nekakvih strožih mjera zbog referenduma, ali žele stvoriti dojam da nešto rade, pa sad imamo ovo testiranje djece i kome su to stavili na vrat? Razrednicima. Razrednici su sada ti koji moraju dakle preuzeti na sebe odgovornost za to, a roditelji bi kao trebali testirali svoju djecu. Pa naravno da neće testirati djecu, da će taj novac biti bačen. Evo to je ova vlada, vlada koja nije iskoristila novac za obnovu, vlada dakle koja grca u korupciji, grca u korupciji. Meni je kao predsjedniku Antikorupcijskog vijeća, toliko imam prijava i predstavki ljudi da to nije normalno. Sad mi je najnovija evo stiže iz Baške Vode, bit će jako zanimljiva. Dosta je toga više, dosta je tog banditizma, dosta je tog lopovluka, nisu se hrvatski branitelji i hrvatski narod za to borili i vrijeme je da odete u oporbu i ne treba vama 4 godine oporbe, vama treba 8 godina oporbe da dođete sebi jer vas je opila moć, opio vas je novac i vi uopće više ne vodite nikakvog računa o narodu. Znate što vam FINA radi uslijed ove krize? To su vaši kadrovi. Podiže naknadu znači ljudima, čovjek plaća jučer telefon, naknadu ste povećali za 50%, FINA je diže. Nije dovoljno što se ljude guli s ovim silnim računima, još im i naknade dignete. I ne samo FINA, nego i banke, ali dobro to ne možemo toliko kontrolirati, ali valjda FINA-u možemo. To je vaša politika. To je vaša politika, g. Habijan, branili ste DORH, branili ste DORH, govorili da je sve u redu, na kraju je ispalo da je Ured europskog javnog tužitelja uzeo predmet, da DORH nije ništa odradio. Tu ste obmanjivali isto tako javnost. Dosta je toga više, vrijeme je za nacionalnu suverenu opciju, dakle i opciju koja će se boriti za ljudska [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] prava i za slobode.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a a govorit će poštovana zastupnica Mirela Ahmetović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Inflacija u Hrvatskoj je najviša u proteklih devet godina. Kako Hrvatska pripada skupini članica EU s najvećom zastupljenošću prehrane i energije u ukupnoj potrošačkoj košarici činjenica da imamo ogromnu inflaciju troškova predstavlja problem za razvoj i za svakodnevni život građana posebice umirovljenika. 700 000 umirovljenika živi godinama ispod linije siromaštva sa manje od tri tisuće kuna. Poskupljenjem osnovnih živežnih namirnica i energenata ovaj će se broj dodatno povećati. Vlastita redukcija struje, gašenje radijatora, vožnja u krug javnim prijevozom u najhladnije doba dana već su isprobane metode štednje i preživljavanja naših umirovljenika koji će sa ovim porastom cijena davati sve manje rezultate. Umirovljenika sa uvjetima života ispod granice osnovnog ljudskog dostojanstva već je sad previše. Postojeći model usklađivanja mirovina nije održiv, ne omogućava da rast mirovina prati rast plaća, a plaće su ionako male. Sad možemo zamisliti koliko su pak male i nedostatne mirovine. Neprimjerenost modela usklađivanja mirovina posebice je izražena u uvjetima visoke inflacije kako svjedočimo i danas, jer je taj indeks usklađivanja mirovina manji od stope inflacije i ne omogućuje da rast mirovina nadoknadi rast cijena. Evo i danas je održana sjednica Vlade Republike Hrvatske i na današnjoj sjednici Vlada opet nema pomoći umirovljenicima. Za ilustraciju prije pet godina kada je ova HDZ-ova Vlada došla na Markov trg udio prosječne mirovine u prosječnoj plaći bio je oko 40%. Danas je manji od 37%. Ako se postojeći model usklađivanja mirovina ne promijeni u idućih 10 do 15 godina prosječna mirovina past će ispod 30% prosječne plaće. Upravo zbog toga SDP predlaže promjenu modela usklađivanja mirovina na način da se za usklađivanje uzme 100% vrijednosti povoljnijeg indeksa između indeksa potrošačkih cijena i indeksa prosječne bruto plaće svih zaposlenih u RH, pa ako je inflacija veća od rasta plaća mirovine će se usklađivati 100% po stopi inflacije, a ako je veći rast plaća usklađivat će se 100% po stopi rasta plaća. Uz dugoročno pravedno usklađivanje mirovina i očuvanje kupovne moći umirovljenika smatramo da se trebaju poduzeti i jače kratkoročne antiinflatorne mjere koje će obuhvatiti oko 850.000 umirovljenika s mirovinom nižom od 4.000 kuna, što bi državni proračun stajalo do 700 milijuna kuna. Predlažemo da umirovljenici koji primaju do 1.500 kuna mirovine odmah dobiju pomoć u vidu 6-mjesečne isplate od po 1.200 kuna, oni od 1.500 do 2.000 kuna u vidu 5-mjesečne isplate po 1.000 kuna, oni umirovljenici koji primaju 2.000 do 3.000 kuna mirovine po 600 kuna u iduća 3 mjeseca, a od 3.000 do 4.000 kuna mirovine po 400 kuna u ova 2 zimska mjeseca. Kod rasta inflacije državni proračun najveći je dobitnik zbog čega novaca za inflatorni dodatak umirovljenicima koji su jedna od najranjivijih skupina ima. Nadamo se da ima i volje da pomognemo onima koji su svoje dostojanstvo odavno teškim radom i zaradili. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovana zastupnica Zdravka Bušić, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Unatoč, unatoč činjenici što nedavno održani razgovori u Neumu nisu iznjedrili konačnu suglasnost, proces ide dalje i sudionici odnosno predstavnici hrvatske i bošnjačke strane danas se opet sastaju u Sarajevu kako bi još jednom dali šansu zajedničkom dogovoru. Nadajmo se uspješnom ishodu. U tom kontekstu predsjednik vlade je opetovano istaknuo da RH podupire nastavak pregovora, te je spremna konstruktivno pomoći kako bi se našlo rješenje. Naše je stajalište jasno, zauzimamo se za stvarnu ravnopravnost i legitimnu zastupljenost Hrvata kao konstitutivnog naroda. Neprihvatljivo je da jedan narod drugome nameće predstavnike naglasio je predsjednik vlade i pozvao sve aktere da se što prije postigne dogovor koji bi bio temelj za stabilnost, funkcionalnost i europski put BiH. U tom kontekstu posebno je važno naglasiti tumačenje Venecijanske komisije i pravnih eksperata koji u svom zaključku podržavaju hrvatske prijedloge u pregovorima, osobito kad je riječ o formulacijama u Ustavu BiH jer mišljenje Venecijanske komisije kao glavnog savjetodavnog tijela Vijeća Europe za ustavna pitanja o prijedlogu s ograničenim izmjenama Ustava BiH kojim se provode svih 5 presuda Europskog suda za ljudska prava u Strasbourgu je doista od iznimne važnosti. Primjerice, prijedlog da član predsjedništva zastupa hrvatski narod i ostale građane komisija je ocijenila u skladu s ustavnim, s europskim, europskim standardima. Poštujući ustavno načelo konstitutivnosti i legitimne predstavljenosti predočeni su modeli koji bi eliminirali postojeće anomalije izbornog zakonodavstva i spriječili nastavak diskriminacije i nametanja političkih predstavnika Hrvatima kao najmalobrojnijem konstitutivnom narodu. Vlada RH je pred svim međunarodnim institucijama i drugim autoritetima je jasno isticala i ističe i dalje svoje stajalište, a to je BiH je uspostavljena na principima ustavne jednakopravnosti Bošnjaka, Hrvata i Srba kao konstitutivnih naroda zajedno s ostalim građanima BiH s ciljem očuvanja izgradnje mirne, stabilne, pravedne, funkcionalne europske države poštujući njenu suverenost, teritorijalnu cjelovitost i političku neovisnost u skladu s međunarodnim pravom. Poslali smo javnu poruku uvažavanja BiH kao prijateljske države s kojom želimo jačati suradnju i pomoći joj na njenom europskom putu, ali naglasili da novi Izborni zakon mora osigurati legitimno, legitimno zastupanje hrvatskoga naroda. Neodrživo je i nepravedno da jedan narod može drugom birati predstavnike. To nepotrebno koči zemlju koja bez jedne sinergije doista ne može ići naprijed. I zaključno, ne, ne zagovara se nikakva podjela Bošnjaka, Srba i Hrvata već upravo suprotno uvažavanje prava svakog naroda na jednaku zastupljenost i poštovanje na život i pošteni rad u jednoj zajedničkoj, stabilnoj i prosperitetnoj državi BiH. U konačnici, to je opredijeljenost građana BiH od kojih se tijekom zadnjeg popisa stanovništva 97% izjasnilo pripadnikom jednog od 3 konstitutivna naroda i zato se nadajmo današnjem uspjehu pregovora u Sarajevu. Hvala lijepa.
Ovaj, sada ćemo budući da je jedan sat krenuti na iznošenje stajališta. Zastat ćemo sa točkom, idemo na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvi će govorit u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina poštovani zastupnik i potpredsjednik ovoga visokog doma Furio Radin, izvolite. Kolege molim vas, molim vas kolege, tko ne želi to slušati i nije ga briga što drugi kolege govore neka izađe van i neka ne ometa govornike. Nekorektno je, nepristojno i nije demokratski ometati govornike. Hvala vam lijepo. Izvolite poštovani zastupniče i potpredsjedniče.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Danas je 10. veljače i u Italiji službeno i u mnogim zemljama svijeta spontanim manifestacijama sjećamo se egzodusa odnosno masovnog preseljenja ljudi iz Istre, Rijeke, kvarnerskih otoka i nekih dijelova Dalmacije. Sjećanje na egzodus uključuje i memoriju na žrtve fojbi, ljude bačene u kraške jame za vrijeme i nakon Drugog svjetskog rata, jedini kojima hrvatska država nije do danas dala počast pijeteta. Tko su bili ti ljudi? U daleko najvećem broju civili, autohtoni Talijani najčešće lišeni bilo kojeg političkog svjetonazora. Koliko ih je bilo? S brojkama ne želim inzistirati, 250, 350, neka to rade, nek … [[Govornik se ne razumije]] s jedne strane i revizionisti s druge strane, reći ću samo da ih je bilo mnogo, previše, da je to bila etnička tragedija jednog područja u kojem su se kulture prožimale stoljećima. Sa stanovišta nas koji smo ostali daleko su bitniji razlozi odlaska i sastav EZU-a i ostalih. Moje osobno mišljenje je da su otišli oni koji nisu smogli snage ostati i ostali oni koji nisu našli snagu svoj stoljetni dom napustiti. I jedni i drugi cijeli su život svaki dan bili razapeti između sjećanja na što je bilo i mogućnosti koju su propustili. Na koncu, otišli su ljudi koji su nosili sa sobom stolove, ormare, stolce, obične kućne potrepštine. Sve se to može vidjeti razbacano u spremištu broj 18 u Tršćanskoj luci, ostalo ih je i dalje u hrpama, a to su predmeti koji govore npr. o bijedi 28.000 mojih sugrađana iz Pule, 80% tadašnjeg stanovništva koji su otišli. Iza njih je ostao grad duhova i nas nekoliko tisuća čiji se broj svaki dan smanjivao. Moja nona, moj nono, stričevi, tetke, bratići, svi su otišli daleko od svog doma. Svakog 10-og veljače idem i molim gdje se izmjenično kod predsjednika republika, republike, u senatu ili Donjem domu zajedno sjećamo žrtava te tragedije. Ove godine morao sam propustiti rimsku ceremoniju i zato ovim putem upućujem moje osjećaje bliskosti i solidarnosti. Egzodus je tragedija današnje Istre koja je doživjela strašan demografski gubitak, otišli su ljudi koji su postali veliki umjetnici, pisci, pjevači, svjetski kulinarski šefovi, poduzetnici, svjetski športski šampioni i druge već tada poznate ličnosti ili koji će tek tada, tek poslije postati poznati. Ja se međutim sjećam običnih ljudi, siromašnih obitelji koji su do pulske luke išle noseći ono jedino vrijedno što su posjedovale po zimi drhteći od hladnoće. Ideologije su prolazile iznad njihovih glava i njihova se tragedija ne opravdava zločinima koje su prethodno doživjeli oni Hrvati i Slovenci s kojima su Talijani i prije, obični Talijani, obični narod, a ne ideologije i imali vrlo intenzivne privatne odnose i s kojima su stoljećima stupali u brakove, sklapali prijateljstva, radili i trgovali. Ratovi, egzodusi, zločini između naroda ljudskih skupina i pojedinaca samo su tragedije koje se zbrajaju, a ne međusobno objašnjavaju i opravdavaju. Ovaj dan sjećanja posvećujem svim ezulima, ali i onima koji su ostali i s kojima i koji s njima, sa ezulima dijele zajedničku sudbinu. Hvala.
Hvala lijepa.
Posljednja točka današnje rasprave je - Izbor, imenovanja i razrješenja Molim predsjednicu Odbora za imenovanje i upravne poslove Nadu Murganić da obrazloži prijedlog odluke.
… [[Govornica naknadno uključena.]] Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Na današnjoj sjednici Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove donio je nekoliko prijedloga odluka o razrješenjima i imenovanja članova i članica Odbora. Prvo odluku o razrješenju članice Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora. Razrješuje se članica Odbora za europske poslove Ivana Posavec-Krivec. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za obranu Hrvatskog sabora razrješuje se član Nikša Vukas, a za člana za obranu bira se dr. Rajko Ostojić. Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata članice Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora za člana Odbora bira se Zvane Brumnić budući je dana 15. lipnja 2021. godine dužnost članice Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora prestala obnašati Martina Grman Kizivat zbog prestanka zastupničkog mandata. Prijedlog odluke o razrješenju člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora razrješuje se član Odbora za gospodarstvo Zvane Brumnić. Prijedlog odluke o razrješenju člana i izboru članice Odbora za turizam razrješuje se član Odbora za turizam Hrvatskog sabora Vinko Grgić, a za članicu Odbora za turizam bira se Katica Glamuzina. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru predsjednika Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora razrješuje se predsjednik Odbora Davorko Vidović, a za predsjednika Odbora bira se Željko Pavić. Prijedlog odluke o razrješenju članice Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske Hrvatskog sabora razrješuje se članica Odbora Ivana Posavec-Krivec. Prijedlog odluke o razrješenju članice i izboru člana Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora razrješuje se članica doktorica Sanja Radolović, a za člana bira se doktor Rajko Ostojić. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru članice Odbora za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora razrješuje se članica Odbora Katica Glamuzina, a bira se za članicu Odbora Sanja Udović. I Prijedlog odluke o razrješenju i izboru predsjednice Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora. Razrješuje se predsjednica Odbora Ivana Posavec-Krivec, a za predsjednicu Odbora bira se Katica Glamuzina. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru članice Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora razrješuje se članica Odbora Vesna Nađ i Romana Nikolić, a za članice Odbora biraju se Katica Glamuzina i Irena Šimunić. Sve ove odluke objavit će se u „Narodnim novinama“, a stupaju na snagu danom donošenja.
Hvala. Zahvaljujem predsjednici Odbora. Otvaram raspravu. Evo zahvaljujem jedinom zastupniku gospodinu Šimičeviću nek' uđe u zapisnik da je bio prisutan kao najaktivniji zastupnik. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Nastavljamo sutra kao što je jutros najavljeno u 9,30 sa prvom točkom izjašnjavanje o amandmanima. SJEDNICA PREKINUTA U 18,09 SATI.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Prije nego što započnemo današnji rad, samo vas želim obavijestiti da ćemo danas osim planiranih točaka raspraviti i točku Izbor, imenovanja i razrješenja jer ovaj, imamo neke prijedloge koji su došli od nadležnog odbora, a sutrašnji dan započet ćemo izjašnjavanjem o amandmanima. Ima ih 22, tako da si planirate prvih, recimo 45 minuta bi mogli trajati amandmani, a onda nakon toga idemo sa točkom dnevnog reda koja je najavljena. Sada prelazimo na ono što smo najavili. - Izvješće o zahtjevu za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative „Odlučujmo zajedno!“ te zahtjevu za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative „Dosta je stožerokracije“ Podnositelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju čl. 60 Poslovnika. Molio bih predsjednika Odbora, ali vidim da imamo zahtjeve za stankom pa će kolega Bošnjaković onda kasnije dati obrazloženje. Sada će se prvo, stanku će prvo obrazložiti kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Prošlo je 18 dana da Vlada Andreja Plenkovića blokira i ne želi dati rok ovom referendumu narodnome gdje više od 400 tisuća ljudi, kolegice i kolege, potpisalo obadvije inicijative. Čega se bojite? Mislio sam da je Lovre Kuščević nešto najgore, a očito sada je vidljivo da je radio po nalogu Andreja Plenkovića. 18 dana vi ne donosite odluku. Mi smo brojili 30 dana uz to što su bili praznici. I tada ste upozoravali, zašto se toliko broji, zbog čega niste odredili rok? Koji je interes vas u HDZ-u blokirati ili što je rekao kolega Hrebak da će nam zabit se glogov kolac u referendumske inicijative. Vidite rezultate gospodo sa ljevice, vidite rezultate koje imamo inflaciju, cijene. Pogledajte što se događa, nekontrolirano je sve, ne zna se što će biti s radnim mjestima, ne zna se koliko će sutra biti kilo kruha. Ove vaše mjere su besmislene, ne, epidemiološki neopravdane i sve više zemalja u Europi i svijetu na to upozorava. Od Švedske koja je puno razvijenija od nas, Izraela, VB, svi upozoravaju da je došlo do kaosa, do kolapsa, do sirotinje, do jada i čemera. Zašto se bojite dati narodu na volju? Narod nas je birao i ako itko ima pravo da odluči o ovim vašim mjerama ovoga Stožera koji je isključivo političko i isključivo samo političko tijelo, koje se ne može dogovoriti iza sami između sebe, Capak epidemiolog govori da treba ukinuti Covid potvrde, a prvi pendrek, ministar policije kaže da trebaju [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] ostati Covid potvrde. Pa [[Upadica: Hvala kolega Bulj.]] s kime se rugate, raspišite referendum [[Upadica: Kolega Bulj, hvala vam lijepa.]]
Stanka je odobrena. Drugi je na redu kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, od početka, nažalost gotovo od samog početka ove pandemije govorili smo o tome da Stožer vrluda, da mulja i da za razne ljude vrijede različita pravila. Sjetimo se samo one situacije sa predsjednikom Vlade RH kad je bio u kontaktu sa zaraženima i nije morao u samoizolaciju ili g. Hrebaka kojem su se osigurali posebni uvjeti da se pojavi u Saboru i da glasa. I do čega je takvo ponašanje Stožera i vladajućih dovelo? Do Hrvatske sa najvećim brojem mrtvih od ove zaraze. I upravo takvo ponašanje vas, gospodo iz HDZ-a je dovelo do ovog referenduma. Ovaj referendum je vaša odgovornost. Međutim danas ne raspravljamo o meritumu. Danas raspravljamo o tome kako ćemo odlučiti od prebrojavanju i kontroli potpisa. Podsjetit ću vas da se prilikom zadnjeg referenduma, prilikom zadnjeg prebrojavanja iza toga pojavilo izuzetno puno repova koji su se vukli i koji su opterećivali proceduru. Zato danas apeliramo i mi iz SDP-a ćemo predložiti amandmane da se prebrojavanje potpisa ne daje više Vladi kao zainteresiranoj strani nego DIP-u, da se odredi rok u kojem se to mora napraviti. Ali iznad svega, da se donese odluka o formiranju posebnog tijela koji će vršiti nadzor nad time kako se potpisi broje. Poštovane kolegice i kolege, ne smijemo dopustiti da se iza ove inicijative, iza ovog pitanja koju u tolikoj mjeri dijeli građanke i građane ove zemlje vuku repovi. Ova procedura mora biti transparentna i čista [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] i mi to danas moramo osigurati. Hvala.
Idemo, aha, imamo povredu Poslovnika, kolega Grmoja, izvolite.
Povrijeđen je čl. 238, nažalost povrijeđen je i hrvatski Ustav u kojem je definirano pravo hrvatskog naroda na referendumu. Predsjednik oporbene stranke Peđa Grbin govori o tome da je loše ponašanje vladajućih dovelo do referenduma, kao da je referendum nešto loše. Ne, kolege s ljevice, referendum je dobro, narod treba pitati što misli o upravljanju ovom krizom [[Upadica: Kolega Grmoja, molim vas.]] i nije referendum neka loša posljedica Vladinog nesnalaženja kao [[Upadica: Kolega Grmoja, vrijeme je isteklo.]] što vi želite naglasiti.
Znadete i sami da ste replicirali i dobivate opomenu. Sada je na redu kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, tražimo stanku od 10 minuta. Evo, ovim putem želim čestitati kolegama iz Mosta koji su uspjeli prikupiti dovoljan broj potpisa. Naime, svima nama je jasno da je Stožer prvenstveno političko tijelo koje je u zadnjih gotovo 2 godine donosio prvenstveno politički motivirane, a ne epidemiološki opravdane odluke. Sjetimo se prvih restriktivnih mjera kada su donesene. To je bilo nakon provedenih unutarstranačkih izbora u HDZ-u, do tada zdravlje nacije nije bilo bitno. No u nizu tih brojnih suludih mjera upravo najgora, jedna od najgorih je uvođenje covid potvrda jer se dokazalo da nije polučila apsolutno nikakav rezultat, što vam svjedoče svakodnevne brojke od 10 i 15.000 zaraženih dnevno. I sve ostale zemlje priznaju da ova mjera nije imala nikakvog efekta, pa tako i Švedska, tako i Češka, tako i Izrael, tako i Velika Britanija najavljuju ukidanje covid potvrda. Stoga kao što je već rečeno vrijeme je da prihvatite odluku naroda i nemate se čega bojati, narod vas je izabrao i narodu polažite račune i dozvolite da se taj referendum raspiše što prije.
Stanka je odobrena. Sada će govoriti kolegica Posavec Krivec, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče sabora. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata i kako bismo još jednom u tih 10 minuta konzultirali oko ova dva zaključka i o tome da danas raspravljamo o nekim nelogičnostima u ovom cijelom procesu koji po nama u Klubu Socijaldemokrata, a vjerujem i široj javnosti se nameću. Naravno, mi danas nećemo ovdje kroz ovu raspravu raspravljati o meritumu, niti ćemo se to mi konzultirati u ovoj stanci jer je nama to potpuno jasno. Ističem da mi u Klubu Socijaldemokrata svakako podupiremo neposredno i slobodno izjašnjavanje građana o pojedinim pitanjima na referendumu, ali isto tako sa pozitivnim pravnim poretkom RH mi se zalažemo da sve procedure oko referendumskih inicijativa kao što su prikupljanje, a kasnije i provjeravanje potpisa, rokovi za predaju i provjeru istih moraju biti jasno propisane kako bi se unaprijed znala pravila igre s jedne i s druge strane. Danas zbog svih tih nedostataka imamo situaciju da je matični Odbor onaj za ustav, poslovnik i politički sustav ovim zaključcima zadužio Vladu RH da provjeri broj i vjerodostojnost potpisa ovih referendumskih inicijativa bez metodologije ne znamo na koji način da li temeljem statističkog uzorka ili će se pregledavati svi potpisi. To nije jasno određeno ni, niti nekim rokovima usprkos prijedlozima koji su stigli sa druge strane da to čini DIP. Jednako tako nejasno nam je zašto vladajući danas to predlažu da čini vlada dok novim prijedlogom zakona upravo vi vladajući nudite da u budućnosti o potpisima raspravlja i da ih provjerava DIP. Dakle, niz je ovdje nejasnih stvari, da li se planira manipulirati brojem potpisa, da ne koristim neku težu riječ, možda ukrasti referendum.
Stanka je odobrena. Idemo dalje, sada je na redu kolegica Orešković, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Tražim stanku u ime Kluba stranke Centar i GLAS u trajanju od 10 minuta radi dodatnih konzultacija. Naime, danas tema rasprave nije niti stožer, nisu to niti covid potvrde, niti druge mjere. Danas je ključno pitanje ustavnost, zakonitost i legitimitet izbornih procesa odnosno u ovom slučaju legitimitet referenduma. Jedina gora stvar od zloupotrebljavanja straha od cjepiva radi stjecanja jeftinih političkih bodova jer treba priznati to je glavni motiv prikupljanja potpisa i raspisivanja ovog referenduma bio, gora stvar od te je zloupotreba vlasti u režiji HDZ-a. I ja postavljam pitanje, kako je moguće da je nama danas problem prebrojavanje potpisa nakon što smo se imali prilike uvjeriti u tehničke mogućnosti DIP-a. I nije li zapravo najveći poraz RH 30.g. od stjecanja samostalnosti i neovisnosti to što se nadležni matični odbor usudio uputiti HS ovakav tekst dokumenta koji kaže da s obzirom na nedostatna zakonska rješenja koja reguliraju pitanje referenduma i tri točkice, mi ćemo sada pravo na prebrojavanje potpisa dati u ruke vladi kojoj apsolutno više nitko u ovoj državi ne vjeruje. Pitanje referenduma je pitanje poštivanja volje onih koji su se davanjem svog potpisa izjasnili da nešto podržavaju ili ne podržavaju. Ovim inženjeringom kojeg provodi HDZ pokazujete da ne poštujete niti državu, niti njezine institucije, u ovom konkretnom slučaju mislim na DIP, niti na opoziciju, niti same građane. Dosta!
Stanka je odobrena. Povreda Poslovnika, kolega Borić izvolite.
Hvala lijepo. Čl. 238., pa mislim da evo opet omalovažava kolegica valjda sve nas zastupnike ovdje jer ponovno izgovara tvrdnje koje ne stoje da nitko ne vjeruje vladi niti nekoj vladajućoj većini, pa mi smo imali izbore prije godinu i po dana i vidimo tko je i kome je narod dao povjerenje. Mislim ove njihove priče ni na koji način ne stoje. Imali smo i druge, druge ovaj izbore prije nekoliko mjeseci na lokalnoj razini, vladajuća većina tj. HDZ dobio je najveću podršku. Mislim da takve neistine ne mogu… [[Govornik se ne razumije]] za razliku od njih koji imaju 0% … [[Govornik se ne razumije]]
Kolega Boriću, znadete, znadete da ste isto… [[Govornik se ne razumije]] Kolega, kao i kolega Grmoja ovo je bila replika, pa dobivate opomenu. Sada je na redu kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta kako bismo još jednom naglasili da danas u ovoj raspravi odlučujemo o jednom tehničkom segmentu provedbe referenduma, tehnički segment odnosi na provjeru prikupljenih potpisa. Odbor za ustav, poslovnik i politički sustav i vladajuća većina u HS predlaže da se kao što je i do sada bio slučaj provjera potpisa povjeri Vladi RH, a na naš prijedlog da u tom, u toj provjeri budu nazočni i sudjeluju predstavnici obiju građanskih inicijativa i „Odlučujmo zajedno“ i „Dosta je Stožerokracije“. Prema tome, što se tiče zakonitosti i vjerodostojnosti potpisa tu apsolutno nema dileme tim više što je taj postupak već prošao i proceduru ustavnog suda i pokazao se da je u skladu sa zakonom i sa Ustavom RH. Da, mi smo predložili da ubuduće kroz provedbu referenduma i broj potpisa provjerava DIP i kad zakon stupi na snagu i mi ćemo ga, mi ćemo ga i podržati i ponovno predložiti u drugom čitanju. Tada će se provjeravati autentičnost, odnosno vjerodostojnost potpisa na taj način kao što smo i predložili u Hrvatskom saboru. Do tada može se postavit pitanje da li odstupanje od onoga što je Ustavni sud potvrdio da je u skladu sa Ustavom bi bilo dobro za vjerodostojnost ovog referenduma. Inače u meritumu, ono što je važno reći, ovaj referendum ide za tim da se ukinu covid potvrde. To je svrha ovog referenduma. Covid potvrde su u Hrvatskoj uvedene kao i u svim drugim državama članicama EU koji još uvijek imaju covid potvrde. Ukidanje covid potvrda znači indirektno ili direktno, kako god želite zatvaranje hrvatskih granica sa jedne strane, a s druge strane doprinosi širenju virusa u društvu. Pokazalo se u proteklih četiri mjeseca da su covid potvrde [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] kod osoba koje nisu imale simptome [[Upadica predsjednik: Hvala kolega.]] njih je 116 000 bilo zaraženo [[Upadica predsjednik: Kolega Bačić hvala vam lijepa.]] koji bi bili zarazili veliki broj dugih sugrađana. Prema tome mi ćemo ovakav prijedlog podržati.
Kolega Bulj, izvolite povreda Poslovnika.
Hvala lijepa. Kolega Bačić je povrijedio članak 238. Poslovnika gdje govori cijelo vrijeme neistine, gdje izvrće stvari jer ovo nije ukidanje covid putovnica nego covid potvrda koje su besmislene u institucijama i postavlja se ključno pitanje koji je rok kada ćete raspisati ovaj referendum. Ovaj referendum je ukidanje Stožera, besmislenog političkoga tijela [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj molim vas!]] i ovo je ukidanje onoga što ste vi donijeli [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj!]] da se donosi dvotrećinskom većinom.
Dobivate opomenu. I vi ste prekršili Poslovnik. Idemo još jedan zahtjev za stankom kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime Domovinskog pokreta. Bez obzira što mislili o mjerama Stožera, činjenica jest da u Hrvatskoj očito postoji želja i potreba za održavanjem referenduma o raznim pitanjima. Ovo nije prvi. Znamo isto da su uvjeti jako zahtjevni u odnosu na druge zemlje. I bez obzira na to uspijeva se veliki broj potpisa skupiti u kratkom roku. Zašto je to tako? Naš narod ima osjećaj, mislim sa pravom da njihovi predstavnici više odgovaraju zapravo svojim stranačkim čelnicima nego njima. I zato imaju potrebu izražavati i dignuti svoj glas oko mnogih pitanja. Nećemo se složiti oko učinkovitosti mjera. Mislim da vrijeme pokazuje da svi koji su bili kritični su bili u pravu i treba ih što prije ukinuti, a ovdje smo radi ovog samog postupka. I radi prošlosti imamo pravo biti evo sumnjičavi. Mislim da je sumnja opravdana s obzirom da vladajuće elite dočekaju ove inicijative vrlo kritično. Postavlja se pitanje da li bi imali u Ustavu definiciju o braku da smo čekali vas da to napravite. Ne, nego narod je sam to organizirao i imamo to definirano u Ustavu. Prema tome, mislim da na tom tragu trebamo izići u susret ovim inicijativama, ne odugovlačiti. Ne znam zašto nemamo roka u ovoj odluci? Postavlja se pitanje da li HDZ želi odugovlačiti i kupiti vrijeme? Prema tome, mislim da je rasprava nužna, ali treba olakšati referendum, a ne otežavati.
Hvala vam. Hvala kolega Bartulica, stanka je odobrena. I još jedna povreda Poslovnika kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Bartulica je povrijedio članak 238. Ne znam kolega Bartulica što vam to znači da je o nama ovisila sudbina referenduma kojim se propisuje definicija braka u Republici Hrvatskoj. Hrvatska demokratska zajednica, to vam je sigurno jasno bila je glavni podupiratelj te inicijative i prikupljala je potpise, odnosno preko svojih članova aktivista. Prema tome, ta vaša opaska je apsolutno neutemeljena, netočna i ne znam iz kojeg razloga [[Upadica predsjednik: Kolega Bačić!]] ste je u ovoj argumentaciji upotrijebili.
Dobivate opomenu. Isto tako replika. Kolega Bartulica, izvolite.
Evo isto ću se pozvati na članak 238. Mislim da je jasno što sam htio poručiti. Dakle, nakon što se u kratko vrijeme skupilo preko 700 000 glasova prilično je bilo za očekivati da će HDZ to podržati. Niste imali puno izbora, a da se čekalo od vas da pokrenete sami takvu inicijativu još ne bi imali to u Ustavu. Hvala.
Isto tako opomena. Ovo nema veze sa povredom Poslovnika. Sada ćemo napraviti stanku do 10 sati i pet minuta. Vidimo se. STANKA U 9,51 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,05 SATI]] Kolegice i kolege nastavljamo sa radom pa bih zamolio poštovanog predsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Dražena Bošnjakovića da dodatno obrazloži izvješće. Izvolite. Molim vas samo držite neko vrijeme da vas se vidi, da se registrirate svi. Može, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora na 27. sjednici od 3. veljače 2022. godine raspravio je zahtjev za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative „Odlučujmo zajedno“ te zahtjev za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative „Dosta je stožerokracije“ koje je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavio organizacijski odbor građanske inicijative „Odlučujmo zajedno“ i organizacijski odbor građanske inicijative „Dosta je stožerokracije“. Odbor je predmetne zahtjeve raspravio na temelju nadležnosti iz članka 60. Poslovnika Hrvatskog sabora kao matično radno tijelo kojim je propisano da u postupku raspisivanja referenduma, ako to zatraži Ustavom Republike Hrvatske propisan broj birača Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav priprema prijedloge odgovarajućih akata na temelju nadležnosti i odbor je dužan utvrditi ispunjenje pretpostavki iz članka 87. stavka 1. i 3. Ustava Republike Hrvatske. U raspravi je izraženo mišljenje kako je potrebno što prije donijeti zakon koji će na cjelovit i sustavan način urediti pitanje referenduma. Osim toga, naglašeno je kako ni odredbe Ustava RH ni odredbe Ustavnog zakona o Ustavnom sudu RH ne uređuju pitanje referenduma na odgovarajući način, te da ih je potrebno mijenjati kako bi se stvorio preduvjet za izradu novog i kvalitetnijeg normativnog okvira za pitanje referenduma u Republici Hrvatskoj. Izraženo je mišljenje dijela članova kako bi bilo potrebno da broj i vjerodostojnost potpisa birača provjeri Državno izborno povjerenstvo Republike Hrvatske. Međutim, obzirom na nedostatna zakonska rješenja koja reguliraju pitanje referenduma naglašena je potreba poštivanja dosadašnje procedure prilikom postupanja sa navedenim zahtjevima za raspisivanje državnog referenduma. S obzirom na to da važećim zakonom koji uređuje pitanje referenduma u Republici Hrvatskoj nije propisano tko obavlja provjeru broja i vjerodostojnost potpisa birača odbor je, a sukladno dosadašnjoj praksi većinom glasova, 7 glasova za, 4 glasa protiv, 1 glas suzdržan predložio Hrvatskom saboru da donese sljedeće zaključke. Broj jedan. Na temelju članka 127. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora poziva se Vlada Republike Hrvatske da provjeri broj i vjerodostojnost prikupljenih potpisa birača i zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative „Odlučujmo zajedno“ kojeg je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavio organizacijski odbor građanske inicijative „Odlučujmo zajedno“ i da omogući promatranje postupka provjere broja i vjerodostojnosti prikupljenih potpisa birača od strane najmanje dva predstavnika navedene građanske inicijative, te da izvješće o provedenoj provjeri dostavi Hrvatskom saboru. Također poziva se Vlada RH da provjeri da li su se potpisi prikupljali sukladno odredbi članka 8c. Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne i područne (regionalne) samouprave. Zaključak. Točka dva. Na temelju članka 127. stavka 2. Poslovnika Hrvatskog sabora poziva se Vlada Republike Hrvatske da provjeri broj i vjerodostojnost prikupljenih potpisa birača iz zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative „Dosta je stožerokracije“ kojeg je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavio organizacijski odbor građanske inicijative „Dosta je stožerokracije“ i da omogući promatranje postupka provjere broja i vjerodostojnosti prikupljenih potpisa birača od strane najmanje dva predstavnika navedene građanske inicijative, te da izvješće o provedenoj provjeri dostavi Hrvatskom saboru. Također poziva se Vlada Republike Hrvatske da provjeri da li su se potpisi prikupljali sukladno odredbi članka 8c. Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti, lokalne i područne (regionalne) samouprave. Hvala lijepa.
Hvala vam. Kolega Bošnjaković ostanite ovdje jer imamo 14 replika. Prvi je na redu kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Umjesto da štitite Ustav i Poslovnik Hrvatski sabor i ovaj odbor vi ga kršite zajedno sa vašim koalicijskim partnerom HDZ i Milorad Pupovac koji je također član odbora. Ovo je pljuvanje narodu i demokraciji u lice, pljuvanje u usta. Ovo je odnarođenje ove institucije. Zaustavite ovu blamažu. Odredite rok onoliki koliki su imale inicijative da pribroje. Ne sramotite narod pred narodom i ne snizavajte ugled. 400 000 ljudi i više dvije inicijative je potpisalo da se ukine ovaj besmisleni Stožer, političko tijelo, para tijelo koji mjere koristi po dnevno političkim osnovama. Pa vidimo slučaj Capak ukinimo Božinović ukinuo covid potvrde, nemojmo ukinut covid potvrde. Nemojte se rugat sa narodom. Dajte rok, prebrojite to više, oduzmite to od Vlade, dajte DIP-u i krenimo da narod glasa.
Hvala lijepa. Hvala kolega Bulj. Izvolite odgovor.
Vrlo kratko. Sve što je napravljeno, napravljeno je u skladu sa Poslovnikom Hrvatskog sabora, u skladu sa Ustavom i na koncu sve ovo što je napravljeno i dosadašnja praksa Hrvatskog sabora i ne vidim nikakvih problema u tome.
Kolega Katičić. Samo malo imamo povredu Poslovnika kolega Bulj, izvolite.
Povreda čl. 238., nitko nije iznad naroda i ustava, 400.000 potpisa naših građana ste pljunuli u lice s ovim ponašanjem.
Što je povrijeđeno kolega Bulj, kolega Bulj? Kolega Bulj, molim vas, nemojte to raditi. Ovo nema veze s povredom Poslovnika, sad dobivate drugu opomenu. Kolega Katičiću, izvolite.
Poštovani predsjedavajući kolega Bošnjakoviću predsjedniče Odbora za ustav, kao što ste i uvodno kazali postoje velike manjkavosti u postojećoj zakonskoj regulativi koja se tiče referendumskih pitanja, al na nedavnom recentnom Odboru za ustav je kolega Branko Bačić izašao sa inicijativom da se prilikom postupka broja glasova uključe i promatrači, što je između ostalog tih referendumskih inicijative koje su te glasove i brojali i to je između ostalog prihvaćeno na istom odboru, a to je i na tragu recentnih odluka ustavnog suda koje daje preporuke da se u tom smjeru trebaju uključiti. Kao odgovorni predstavnik koji je, koji je vaš stav na ovu odluku o uključivanju promatrača u samom procesu izbora broja glasova?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo kolega Katičić. Ovaj prijedlog zaključaka koje sada predlaže Odbor za ustav je zapravo po prvi put u zaključcima koji su zapravo jedan kontinuitet načina odlučivanja vezano za pitanja referenduma. Po prvi put imamo u zaključcima i de facto nalog da se omogući predstavnicima građanskih inicijativa da zapravo kontroliraju na neki način i promatraju i prate proces utvrđivanja broja i vjerodostojnosti potpisa. Mislim da čak u čini mi se jednoj do sada referendumskoj inicijativi da je Ministarstvo uprave i pozvalo nakon prebrojavanja, da je pozvalo predstavnike inicijative da dođu provjeriti ono što je odstranjeno kao nevažeće. Međutim, tada se ti predstavnici nisu odazvali, tako da nije ovo u praksi prvi put, ali zapravo u zaključku je po prvi put.
Kolega Petrov, izvolite.
Poštovani kolega, vi trebate kao predstavnik vladajuće većine biti primjer, a biti primjer znači primijeniti na sebe ista pravila koja ste vi odredili drugima. Sad ću vas podsjetiti, vi ste kao vladajuća većina odredili svim ljudima u Hrvatskoj da moraju u roku od 15 dana skupiti 400.000 potpisa. Druga stvar, počeli ste cviliti u roku od jednog dana da vam se odmah donesu potpisi na Markov trg. Onda ste idućih mjesec dana prigovarali kako se nešto tamo mulja jer 6-7 volontera prebrojava 800.000 potpisa, dva puta po 400.000 potpisa. Što ste vi napravili kao primjer? Unutar 18 dana niste niti odlučili kome ćete predat potpise da taj neko nekoga ovlasti da prebroji potpise. Zašto pravite alibije? Kažete da ne znate točno prebrojat, pa možemo vam pomoći dijete u prvom osnovne, on zna čitat brojke OIB-a, zovnite njih. Ne bježite od volje građana, dali su vam jasnu poruku, oni žele referendum jer žele o ovom odlučivat, ne bježite od njih.
Hvala vam, hvala. Izvolite odgovor.
Kolega Petrov, nitko ne bježi od građana, jedan dio građana i jedan dio biračkog tijela je potpisa, jedan veliki dio nije potpisao i zato zapravo jedino što možemo možemo se kretati u okvirima ustava i Poslovnika. Zakon jest prošao prvo čitanje, međutim da bi se postupalo po zakonu on mora stupit na snagu. Zakon o referendumu je u proceduri, kada on bude izglasan tada će se primjenjivat neke druge odredbe. A što se tiče procedure, procedura je jasna, pa koliko god ona trajala, ali temelj demokracije jest procedura.
Kolega Kujundžić, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovani, retorički ste pokušali spriječiti referendum i HDZ i SDP nekakvom pričom o cijepljenju, pa da mi parazitiramo na smrtima ljudi itd., itd.. Vi ste rekli svi svoje, narod je rekao svoje sa 410.000 potpisa. Ono što ću vas pitat je je li planirate ukinuti covid potvrde prije eventualnog samog održavanja referenduma i kako se osjećate kao bivši ministar koji je zbog grijeha propusta ostavio ovako nakaradan Zakon o referendumu? Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Pa oko covid potvrda i svega toga postoji nadležno tijelo u RH koje nešto, koje će donosit odluke vezano za to. Što se tiče ovog osobnog dijela da sam ja ostavio nešto neregulirano to nije bilo nikad u nadležnosti Ministarstva pravosuđa nego Ministarstva uprave, a kao što sami znate u Ministarstvu uprave su bila dva ministra iz redova Mosta.
Kolega Grbin, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Poštovani kolega Bošnjakoviću, pravila i procedura su one koje odredi HS. Ovdje imamo jednu pravnu prazninu i vi i ja to znamo. Ta pravna praznina se godinama nije regulirala i zakon je sada u proceduru i mi smo kao parlament stvorili praksu i ta praksa je kod zadnje referendumske inicijative pokazala određene manjkavosti i iza toga su se vukli repovi. Mislim da nikome u HS nije u interesu da se takvi repovi vuku i dalje. Rješenje koje je vlada predložila u novom zakonu koje je prošlo prvo čitanje je bolje od onog što je bila parlamentarna praksa, a tu govorim o tome da se kontrola ne povjerava vladi nego DIP-u. Zato vas pozivam da još jednom razmotrite da to napravimo sada, da kontrolu povjerimo DIP-u i da izbjegnemo da se iza cijele ove priče vuku nepotrebni repovi. Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Kolega Grbin, i vi i ja znamo da su ovi zaključci kontinuitet odluka koje smo imali, a bila je ista normativna, isti je normativni okvir bio i onda i sada i ne vidim razloga da to mijenjamo, a zakon je u proceduri i znate i sami kada bude donijet on će postat obvezan.
Pardon, kolega Grmoja izvolite.
Hvala. Dakle, nakon što su referendumske inicijative prikupile dovoljan broj potpisa premijer Plenković je tvrdio da u roku 3 dana se trebaju ti potpisi predati i da ćete ih vi odmah izbrojati na Markovu trgu, prošlo je 18 dana od predaje potpisa, mi ovdje raspravljamo o tome kad će vlada početi s brojanjem odnosno da tek da zadužimo vladu, a vi ne želite odrediti rok. Znači nije mi jasno kako ste odnosno trebalo bi pitati premijera, ali neki su još zastupnici HDZ-a o tome govorili, kako ste to mislili da u 3 dana se prebroje potpisi, a sada ne želite ni nakon 18 dana uopće odrediti sebi rok u kojem ćete prebrojati potpise. Očito je dakle da ne želite da muljate, da ne želite da se ovaj referendum dogodi iako se on ne tiče samo covid potvrda. Vi se nadate ukinuti covid potvrde, ali ovaj referendum se tiče i samog stožera i odlučivanja i nije mi jasno kako i vi, a i dio zastupnika ne želi da se odluke donose ovdje u HS.
Hvala vam, hvala lijepa. Izvolite odgovor. Kolegice Jelkovac povreda Poslovnika, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Kolega Grmoja je povrijedio čl. 238. Poslovnika omalovažavajući ovdje sve nas zastupnike navodeći ono što nije točno. Predsjednik vlade je pozvao sve vas iz inicijative da donesete odmah skupljene potpise ili u roku od 2-3 dana i da će se svi potpisi prebrojavati zajedno pred javnosti. Vi to niste učinili, a sad ovdje prozivate sve nas, a znate koja je procedura.
Hvala vam lijepo kolegice Jelkovac. Ne samo vama nego svima, ja ne razumijem da netko iznese svoj stav i onda vi smatrate da vas on omalovažava. Niste vi kreatorica toga, to sam već čuo puno puta, koristi se taj, ovaj stavak čl. 238., ali zaista ja kad netko izgovori ono što on misli ne vidim da bilo koga time omalovažava, pa vas molim da nešto kreativnije barem, moram vam sada dati opomenu. Kolega Grmoja, nećete? Dobro. Idemo dalje, kolega Borić, aha pardon odgovor na repliku izvolite.
Kolega Grmoja, procedura je propisana Poslovnikom, propisana je zakonom, ona ima svoj kontinuitet i mi naprosto mislim da nismo ni imali ovlasti postupat suprotno. Što se tiče straha zapravo da bi sabor odlučivao o tome ja mislim da ga niko nema, ali ustavni sud je rekao da sustav koji imamo, a koji počiva zapravo i na Zakonu o civilnoj zaštiti i ustrojavanju stožera i na Zakonu o sprječavanja i štitenja građana od zaraze, od zaraznih bolesti da je on također prošao proceduru pred ustavnim sudom i da je ustavni sud rekao da je ovakvo odlučivanje je potpuno u skladu s ustavom, a moram priznat da ne znam kako bismo odlučivali u saboru ovdje dvotrećinskom većinom, a mjere je potrebno mijenjat gotovo na dnevnoj razini, kako bi mi sa 2/3 donijeli odluku da na svadbi treba bit 50 ili 100 ljudi ili 150, bilo bi to vrlo komplicirano. Hvala lijepo.
Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo mi smo do sada imali dva referenduma u kojima je narod odlučivao, znači ušli smo u EU, na temelju jednog referenduma, na temelju drugog smo u ustav stavili znači definiciju braka. I sada slušamo već više od dva mjeseca priču kako narod odlučuje, to govore gospoda iz Mosta. I onda su postavili pitanje referendumsko na način da narod ne odlučuje nego da svoje odluke prenese ponovno na HS. Takav vid referenduma smo imali 5.7.2020. kad su bili izbori. Tada je narod rekao da se treba složiti većina koja će za njih donositi zakonodavne akte i vlada koja će donositi izvršne. Pa ja sad pitam, kad bi se provelo ovo ovako kako je napisano da li bi narod odlučivao kako to oni sugeriraju ili bi sabor ponovo donosio odluke kao što i sada može donositi određene odluke, da li oni zaista zavaravaju narod i misle da narod ništa ne razumije.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Gospodinu Boriću, mi danas zapravo raspravljamo temeljno kome, kom tijelu ćemo uputit na brojanje i utvrđivanje vjerodostojnosti potpisa sukladno dosadašnjoj praksi kakva je uvijek bila uputio ovaj HS i to uputio vladi i mi kao Odbor za ustav predlažemo da se ta praksa ne mijenja. Svi smo jednoglasni bili na odboru, jednoglasni smo svi bili da zapravo je normativni okvir manjkav. Za to odgovornost snose svi koji su bili na vlasti, koji su participirali i to je točno, ali ova vlada je uputila Zakon o referendumu u proceduru, kad bude izglasan imat ćemo bolji normativni okvir.
Kolegice Orešković, izvolite.
Gospodine Bošnjakoviću, jeste li svjesni koliko posprdno, koliko bezobrazno zvuči vaša izjava izgovorena za ovom govornicom da temelj demokracije jest procedura. Dva puta ste bili ministar, a danas ispred Odbora za ustav, Poslovnik i politički sustav govorite kako nam je potreban novi i kvalitetniji Zakon o referendumu. A zašto? Zato što postojeći zakon kojeg smo mijenjali od '96., 2001., pa 2006. i to dva puta, pa 2007., pa 2009., pa 2016., pa 2017., nije uredio temeljno pitanje koje taj zakon treba propisati, a to je tko broji potpise. Do kada mislite tako? Imamo li mi uopće državu ako nakon 30.g. njezinog postojanja nismo bili spremni urediti temeljno pitanje na kojem demokracija počiva. Hvala.
Izvolite odgovor.
… [[Govornik se ne razumije]] više puta odgovorio, možda neko misli da je bezobrazno, neko misli da je normalno, ali činjenica jest da to pitanje nije regulirano i to smo bili, to smo suglasni i na tom pitanju radimo, ali to nije odgovornost samo ove vlade nego i svih onih vlada prije. Ali unatoč tome što nije regulirano postoje načini da se zapravo te praznine popune i da se ovakvim odlukama zapravo osigura i brojanje potpisa i utvrđivanje njihove vjerodostojnosti i načina njihova prikupljanja. Tako da ova odluka zapravo je na tragu svih onih odluka koje su bile prije.
Kolega Bauk, izvolite.
Ovo je u stvari jedna vrsta talačke krize, dakle vlada sama kaže i to predloži u zakonu da nije dobro da ona broji potpise. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Kako nije rekla, pa predložila je zakon, sabor ga prihvatio, čak i mi za njega glasali. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] A gledaj, vlada nikad neće uzimat tebi ovlasti ako ne mora jel tako?
Nemojte, nemojte dobacivat, nemojte dobacivati molim vas.
Hoćete mi vratit par sekundi?
Ajde, dat ćemo na kraju, evo.
I ovoga znači vlada ne želi i sada parlamentarna većina ponovo tjera Vladu da MOST-ovci po njoj lupaju jer će ona vjerojatno nešto zaključiti što se njima neće sviđati. A zašto to radi? A predložili su da bude DIP taj koji broji potpise. Pa zato što je na čelu Vlade njihov čovjek, a na čelu DIP-a više nije, Milanović ga je nametnuo predsjednika Vrhovnog suda. I HDZ želi kontrolirati proces i zato neće prebrojavati DIP nego Vlada. Ja ne mogu to drugačije shvatiti. Dakle, vi ste sami predložili i izglasali da bude Vlada, da bude DIP u prvom čitanju. Mi predlažemo da bude DIP i gospodine Bošnjaković evo molim vas direktan odgovor. Bi li bilo protuzakonito da Sabor zaduži DIP? Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. O tome bi …
Pardon, pardon. Povreda Poslovnika kolegica Jelkovac ponovo.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Kolega je povrijedio članak 238. Poslovnika omalovažavajući nas ovdje iznošenjem polu istina i neistina. Prije svega predsjednika Vrhovnog suda nije izabrao predsjednik Vlade nego ovo tijelo, znači Sabor. I ove njegove insinuacije stvarno nikud ne vode. To je čisto politikanstvo. Zna se dobro ako postoje određene praznine onda se one rješavaju na način kako smo i do sad rješavali određenom praksom.
Hvala. Kolegice Jelkovac dobivate drugu opomenu. Idemo dalje. Kolega Brumnić, izvolite. Ne pardon. Jesi odgovorio? [[Upadica Bošnjaković: Odgovorit ću.]] Sada odgovara kolega Bošnjaković, izvolite.
Kolega Bauk, Državno izborno povjerenstvo je neovisno tijelo. U Zakonu o Državnom izbornom povjerenstvu ni u Zakonu o referendumu ni u Ustavu mi nemamo ni jednu odredbu na koju bi se zapravo prihvat, koju bi rekli e idete to vi raditi. Netko bi to shvatio možda čak i kao mimo zakona nekakav utjecaj na Državno izborno povjerenstvo, a da li bi to bilo u skladu sa zakonom ili ne to ni vi ni ja ne bismo znali dok Ustavni sud ne bi eventualno odlučio o tome. A ova vaša zapravo teorija da Vlada ne vjeruje sama sebi i svemu tome možda bismo mogli prevesti vi ste bili ministar uprave i imali ste mogućnost u tom području intervenirati. Vi ste tada smatrali da je dobro rješenje obzirom na praksu ovog odbora i Sabora da provjeru vrši Vlada, a sada ste glasali zapravo obrnuto. Sad smatrate da bi to bilo drugačije. Tako da jako to puno ovisi o vremenu kada ste šta i gdje.
Stalna na tom svijetu samo mijena jest. Jel' tako? Kolega Bauk, izvolite.
Evo da i ja dobijem opomenu, šteta je propustiti dobru priliku za opomenu. Kolega Bošnjakoviću prvo u Zakonu inače o DIP-u piše, članak 238. U Zakonu o DIP-u pišu da oni rade nešto sa državnim referendumom, a što se tiče ovoga da treba zadužiti Vladu ja sam nekoliko puta i brojao potpise, nikada nije bilo problema oko toga koliko je potpisa. Ali da parafraziram jednog mislioca, nije svaka Vlada ista. Ima Vlada i Vlada. Zahvaljujem .
A ima i opomena i opomena, pa si vi mislite. Idemo dalje. Kolega Brumnić.
Poštovani kolega Bošnjakoviću, meni nije jasno kako vas nije sramota izići za ovu govornicu reći da zakon je manjkav, da način na koji se do sada provodilo je loše. Imati prijedlog od strane oporbe, ali i Vlade u prijedlogu izmjena zakona sa kojim su se svi usuglasili da bi bio bolji i reći da to ne želi podržati. Moram priznati ovo kako se ponašate u stvari pokazuje da se bojite onoga što vam narod želi poručiti, jer 400 i nešto tisuća potpisa koje je skupljeno za ova dva referenduma nije skupljeno samo zbog ova dva referenduma, skupljeno je zbog poruke koja se želi poslati ovoj Vladi, a to da je nesposobna upravljati ovim društvom.
Izvolite odgovor.
Ovako da je normativni okvir da nije dobar, dakle rekli su i ustavno-pravni stručnjaci i svi članovi Odbora za Ustav i to je na žalost notorna činjenica. Ne postoji zakonodavstvo u cijelom svijetu gdje su sva pitanja regulirana na briljantan način, svugdje postoje neke pravne rupe i neke pravne praznine i netko to provjerava. Nitko se ne boji nikakve volje naroda, nitko ne odstupa od toga, ali proceduru je potrebno itekako poštivati kao i uvijek do sada.
Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče Odbora. Vladajuća većina i Vlada pa ja mislim i veliki dio Parlamenta je podržao Zakon o referendumu u prvom čitanju i vjerojatno će u dogledno vrijeme ovakve postupke provjeravati Državno izborno povjerenstvo. Ali onaj tko je eventualno nezadovoljan činjenicom da bi možda i Državno izborno povjerenstvo utvrdilo da nije prikupljen dovoljan broj potpisa argumentom koji se prokazuje suce Ustavnog suda da su rezultat volje vladajuće većine i oporbe, prije svega HDZ-a i SDP-a u imenovanju sudaca Ustavnog suda imaju gotovo isti materijal u rukama kako na jedan neprimjeren način mogu problematizirati Državno izborno povjerenstvo jer je predsjednika Državnog izbornog povjerenstva izabrao ovaj Sabor i članove Državnog izbornog povjerenstva je opet birao Sabor opet otprilike od istih političkih opcija kao što je izabran i Ustavni sud.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Zakon je u proceduri, prošao je prvo čitanje. To danas zapravo možemo razgovarati ali danas je temeljna zapravo rasprava o tome kome ćemo mi povjeriti brojanje potpisa i utvrđivanje njihove valjanosti. Odbor je poprilično uvjerljivom većinom sa 7 glasova za, 4 protiv, 1 suzdržan predložio, odbor je predložio da to se povjeri Vladi i to je na tragu ovoga. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Molim?
Kolega Brumnić, vama ću sada dati opomenu. Ovo nije u redu. Postoji odredba dobacivanje iz klupe, ali malo pretjerujete. Kolege su se nasmijale, mogu se našaliti, ali nemojmo sada baš, postoji neki red. Izvolite kolega Bošnjaković.
Je, završio sam.
Onda idemo dalje. Kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem poštovani kolega Bošnjaković. Sudjelovao sam na ovoj sjednici odbora i uglavnom svi su se složili da treba što prije ovo pitanje regulirati, ali da postojeći uvjeti su vrlo zahtjevni. Po novom popisu stanovništva ovaj potreban broj potpisa uopće ne odgovara stvarnosti u Hrvatskoj. Prema tome, mogli ste odrediti rok. Sad ste mogli, niste morali, ali ste mogli. Niste odgovorili na pitanje zašto nije određen. Dakle od inicijativa se traži jako zahtjevnog praga. Mi ovdje koji trebamo sad voditi računa o proceduri nismo u stanju ako hoćete nametnuti malo reda u tome, pa odrediti rok jer to možda je zahtjevno ali je potrebno. Dakle, budi se opet sumnja da se želi odugovlačiti, pa molim vas ako možete objasniti koji su razlozi da se nije odredio rok. Hvala.
Izvolite odgovor.
Za rok odrediti moramo imati nekakva konkretna saznanja koliki bi bio potreban rok da se to odradi. Obzirom da mi nismo imali nekakvo očitovanje od onoga kome namjeravamo to postaviti zato smo ostavili rok otvoren sa punim povjerenjem da će to biti odrađeno u najkraćem roku.
Kolega Marko Pavić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Sabora, poštovani kolega Bošnjaković. Pa evo fascinantno je koliko je to nepovjerenje u institucije, da se ne vjeruje institucijama u prebrojavanje, uz promatrače od onih koji isto tako nisu prihvatili ponudu da odmah dođu unutar nekoliko dana zajedno pred kamerama se prebrojavaju potpisi. Ali hajmo se vratiti na meritum, a meritum je pitanje ukidanja covid potvrda. Covid potvrde se primjenjuju u jedno četrdesetak zemalja. Hrvatska ne bi imala tako uspješnu turističku sezonu, da zajedno sa desetak turističkih zemalja EU nismo ih uveli. Ni jedna država EU ne ukida covid potvrde. Oni ih samo ne primjenjuju na nekim stvarima na kojima se u Hrvatskoj nikad nije ni primijenilo, niste mogli izaći na cestu da niste imali covid potvrdu, niste mogli sjesti na terasu restorana da niste imali covid potvrdu. A koliko su u Hrvatskoj bile opravdane dovoljno govori da smo našli 120 000 asimptomatskih pozitivnih ljudi na covid. Hvala.
Hvala vam. Imamo povredu Poslovnika kolega Pavliček, izvolite.
Povreda Poslovnika članak 238. Kolega vrijeđa sve one koji smatraju tj. nema povjerenja u institucije. Pa naravno da nemamo povjerenja u institucije, kada su upravo te institucije očigledno, a jasno je kao dan pokrale dvije referendumske inicijative a to je istina. I narod odlučuje. I kako ćemo imati onda povjerenje u takve institucije?
Kolega Pavliček dobivate prvu opomenu. Kolega Pavić nećete? Dobro. Apeliram još jednom. Ovo su čiste replike. Ovo nema nikakve veze sa povredom Poslovnika. Vi polemizirate, replicirate, a to nije smisao povrede Poslovnika. Izvolite odgovor kolega Bošnjaković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Pavić pitanje povjerenja je zaista bilo jedna linija kroz koje su se provlačile sve rasprave na sjednici Odbora za Ustav i zaista jedna strana nema povjerenje u Vladu da će Vlada taj posao obaviti korektno, a s druge strane postoji također nepovjerenje i u one koji su prikupljali potpise, pa je rečeno da nikakvog nadzora nije bilo u vrijeme dok su oni sami zapravo te potpise pripremali za predaju. Tako da povjerenje što bi se reklo i s jedne strane u drugu, nepovjerenje također. Tako da s te strane to pitanje ne možemo razriješiti na nikakav način, nego naprosto kako institucije podnesu izvješće. S tim da ovaj put napravili smo iskorak da će, znači građanske inicijative imati pravo cijelo vrijeme u principu gledati, promatrati proces utvrđivanja brojeva što mislim da je dobra odluka.
I zadnja replika kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bošnjaković pred nama su dva zaključka o dvije inicijative koje su po meni politikantske, neozbiljne, neodgovorne u vrijeme pandemije i koje su u biti doprinijele da se zbunjenošću naroda onemogući cijepljenje, da ih se odgovori od cijepljenja, da ih se zapravo stavi u poziciju da budu podložni što više obolijevanju, pa i smrtima. Zato smatram da ovo apsolutno je promašeno vrijeme kao i promašeni cilj ovih inicijativa koje su često jeftinim političkim poenima koji su se željeli skupiti došle do ovoga. Danas se ne vjeruje ni da će Vlada koja se poziva kroz ova dva zaključka da preuzme i prebroji glasove u zajedništvu sa onima koji su vodili inicijative da odrede ljude koji će promatrati kao da to za Vladu učine državne institucije koje su nadležne u svim pogledima.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. O čemu ste govorili naravno nije bila tema na sjednici Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav ali ja mogu evo se složit sa vama i zapravo volio bih da bude u našoj zemlji što više cijepljenih. Jer brojka koja kaže da od sto ljudi koji su umrli više od 80 nije bilo cijepljeno govori zapravo jako u prilog da se ljudi trebaju cijepiti. Evo ja ću iskoristiti ovu govornicu i pozvati one koji nisu cijepljeni ljudi cijepite se. Hvala.
Hvala kolegi Bošnjakoviću. Otvaram raspravu i krećemo sa klubovima. Prvi je na redu Klub zastupnika Hrvatskih suverenista poštovani kolega Pavliček. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu. Jedan od temeljnih članaka hrvatskog Ustava. Na žalost kao i ovaj članak tako i mnogi zakoni u ovoj državi su često mrtvo slovo na papiru. Naime, Zakon o referendumima pokazuje da je institut referenduma u Hrvatskoj uistinu gotovo mrtvo slovo na papiru. U 30.g. hrvatske samostalnosti samo jedna referendumska inicijativa koja je pokrenuta od strane građanske inicijative, a to je Referendum o braku je bila uspješna, sve ostale nisu uspjele, dio što nije sakupio dovoljan broj potpisa, a dio što su jednostavno, što je danas vidljivo kao dan, bili pokradeni od strane vladajućih, a dio opet što je ustavni sud, a svi znamo kako se bira ustavni sud i svi znamo da je i to političko tijelo i da je sve samo ne neovisno, određena pitanja proglasio neustavnim. U 30.g. znači samo jedan referendum što se tiče građanskih inicijativa je bio uspješan. No ono što je još žalosnije da upravo taj Zakon o referendumu ima niz manjkavosti. Naime, s jedne strane jedino što znamo da je potrebno prikupiti dovoljan broj potpisa odnosno 10% od broja birača u dva tjedna, samo to. Ne zna se u kojem roku se ti potpisi trebaju predati, ne zna se u kojem roku se ti potpisi trebaju prebrojati, ne zna se što učiniti s tim potpisima nakon toga, gdje ih skladištiti, treba li ih uništiti i na koji način radi zaštite osobnih podataka. Čak i ono što se zna je toliko aljkavao, a to je 10% od popisa birača kada danas evo imamo službene rezultate popisa stanovništva koji kažu da nas ima 3,8 milijuna, što znači da po svim pokazateljima realno u Hrvatskoj birača nema više od 323,2 milijuna odnosno da je potrebito 320.000 potpisa. Ovim putem evo želim još jedanput čestitat kolegama iz Mosta što su ipak unatoč svemu uspjeli prikupit dovoljan broj potpisa. No vjerojatno ovog referenduma i ove inicijative ne bi ni bilo da je stožer bio vjerodostojan i savjestan u obavljanju svog posla u borbi protiv covida-19. Naime, upravo kroz zadnje 2.g. taj stožer je donosio na 100-tine odluka često kontradiktornih kojima je pobijao sam sebe, često su te odluke bile politički motivirane, a ne epidemiološki opravdane. Tako su prve recimo restriktivne mjere donesene nakon unutarstranačkih izbora u HDZ-u, do tada zdravlje nacije nije bilo bitno. Sjetimo se da su često i članovi stožera kršili vlastite odluke koje su donosili, pa je ministar Božinović uhvaćen u Spaladium areni bez maske na licu, pa je ministar Beroš uhvaćen kod urara bez maske na licu, pa su u doba lockdowna kad smo mi svi bili zatvoreni u svojim domovima pojedini ministri bančovali po podrumima i upravo zbog svega toga ljudi nisu imali povjerenja u taj stožer. I zbog svega toga i dolazi do revolta građana, a jedan od najlošijih odluka su bile covid potvrde. Naime, sad je jasno svima da one nisu imale apsolutno nikakvog efekta jer da su imale u borbi protiv covid pandemije mi danas ne bi imali 10-15.000 novozaraženih dnevno. I danas kada pogledate druge zapadnoeuropske zemlje, te iste zemlje se odlučuju redom na ukidanje covid potvrda, čak one sa najvećom procijepljenošću. Evo, neki dan je Izrael objavio da će ukinut covid potvrde jer nemaju nikakvog efekta. To je objavila i Češka, objavila je to i Švedska, djelomično i Velika Britanija i vjerojatno će to učiniti i Hrvatska i to vjerojatno prije potrebitog referenduma kako bi ga prikazala bespredmetnim jer stožeraši ne žele priznati svoju vlastitu grešku. I ovdje sam prije nekoliko dana rekao i ministru Berošu nije problem griješiti, svatko tko radi taj i griješi, al priznajte vaše greške, a grešaka je bilo i grešaka će biti i u budućnosti. I s druge strane dok se svi bavimo sa tim covid potvrdama ljudi nam istovremeno umiru od drugih bolesti koje smo u potpunosti zanemarili, pa danas evo informacija da 40 ljudi dnevno umire od karcinoma. Imat ćemo eksploziju puno opasnijih bolesti koje smo sve postavili po strani jer smo se bazirali samo na jednu, a to je covid-19. No vratimo se mi referendumu. Nemate se čega bojati, naroda, narod vas je birao, narod vam je dao povjerenje na ovim izborima i narod je sukladno postojećim zakonima zatražio referendum, raspišite ga što prije, nema potrebe da se ova vlast boji vlastitog naroda. Hvala vam lijepa.
Imamo jednu povredu Poslovnika, kolega Đakić izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS. Pa kolega je povrijedio Poslovnik u čl. 238. jer je omalovažavao i vrijeđao riječima da su prijašnje referendumske inicijative pokradene od strane vladajućih. Mogu slobodno ustvrditi da su jasno definirane razlozi zbog čega nije bilo dovoljno potpisa, a to su neautentični potpisi, kao ni autentični osobni podaci tj. OIB-i [[Upadica: Hvala vam kolega Đakić]] Stoga [[Upadica: Kolega Đakić, molim vas]] molim vas, to je, to je napisano u izvješću i ustavni sud je to potvrdio.
Dobivate prvu opomenu, kolega Đakić, dobivate opomenu.
Hvala lijepa.
Ovo je bila replika nema veze nikakve sa povredom Poslovnika. Sada idemo na drugi klub zastupnika, to je SDP, govorit će kolege Grbin i Bauk, prvi je na redu kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Počet ću od nečega što možda i nije direktno tema današnje rasprave, ali je predsjednik odbora kao predlagatelj dosta o tome govorio, a to je problem normativnog okvira. I taj problem normativnog okvira postoji, postoji dugi niz godina i da, ne želi se riješiti. Ali poštovani kolega Bošnjakoviću, poštovane kolegice i kolege iz HDZ-a, to nije problem u zakonu, problem je u ustavu, u Ustavnom zakonu o ustavnom sudu i tek onda u zakonu jer problemi sa referendumom i činjenica da u Hrvatskoj nema ograničenja da se referendum gotovo može raspisati i za stvari koje bi dokinule neka temeljna ljudska prava ako se radi o ustavnom referendumu proizlaze iz toga što ne postoji politička volja da se te odredbe u ustavu promijene, a te političke volje ne postoji zato što HDZ bio on u opoziciji ili na vlasti uporno, ustrajno, sustavno ne želi pristupiti ustavnim promjenama u ovom području. Za te ustavne promjene potrebna je dvotrećinska većina, dvotrećinska većina znači konsenzus. Dok smo bili većinska opcija htjeli smo postići taj konsenzus, niste, niste u tome željeli sudjelovati. U prošlom sazivu sabora kao opozicija, 51 zastupnik je to inicirao, niste željeli podržati iako je među tih 50 zastupnika bilo i članova vladajuće većine, ne želite to učiniti niti sada. Kolegice i kolege, nemojte govoriti o nedostatnom okviru kad ste za tu nedostatnost odgovorni upravo vi sami. I što mi činimo? Umjesto da kuću zidamo od temelja odnosno od Ustava RH, vi kuću želite zidati od krova izmjenama zakona. To ne ide, samo će generirati druge probleme bez obzira što će rješenja biti možda i bolja od ovih koja su sada, ali ne radite sustavno, niti na ispravan način i nemojte se iza toga skrivati. Ako želimo probleme koji postoje, koji proizlaze iz tog nedostatnog okvira riješiti i popraviti hajdemo to napraviti. To ne može niti jedna politička opcija u HS sama, a ako razgovarate sa kolegicama i kolegama ovdje u sabornici shvatit ćete da za to postoji dostatna, dostatna većina, samo morate donijeti političku odluku i reći da to želimo napraviti, ali vi za to niste u stanju. No da se vratimo na ovaj referendum. Da, činjenica je da je do ovog referenduma došlo zbog rada vlade i stožera. Da, činjenica je da Hrvatska ima najgore rezultate, pogotovo u zadnjih nekoliko tjedana u svijetu. Zašto? Zbog vlade i stožera. I da, činjenica je da je to izazvalo reakciju. I ne g. Đakić i ne g. Đakić nije odgovornost za neuspjeh borbe protiv covida na strani opozicije, ona je na strani vladajućih, a neki iz opozicije su na tome pokušali skupiti političke poene. Da li je to ispravno? Nije. Al da li je njihova odgovornost usporediva sa onima koji su svojim nedjelovanjem i neradom uspjeli Hrvatsku dovesti u ovakvu situaciju da smo u stvari i to možda najviše boli oguglali na smrt, da smo u stvari kao društvo se doveli u poziciju bešćutnosti, da smo se u stvari doveli u situaciju da kolegica Bujević tijekom rasprave o borbi protiv korone o mrtvima govori kao o brojkama, o mrtvima govori kao o brojkama. E tu ste nas gospodo iz HDZ-a vi doveli, a drugi su na tome pokušali skupiti političke poene, od toga ne treba bježati. Međutim, danas moramo razgovarati o nečem drugom, a to je kako osigurati da se iza ovih potpisa i njihove kontrole ne vuku repovi i vi možete govoriti da se do sada to radilo na jedan način, ali ako postoji bolji, a postoji i sami ga predlažete, onda je naša odgovornost da primijenimo bolji, ako je zadnji put iza prebrojavanja potpisa ostala gomila repova koji su se vukli godinama, a imamo rješenje kako da se to ne dogodi, pa ajmo ga ljudi primijeniti, ajmo ga primijeniti. Za to postoji potencijal, ali sa vaše strane mora postojati volja. Kolega Bauk će sada detaljno objasniti koja su to rješenja i koji su to prijedlozi kako se iza ovih potpisa i ovog prebrojavanja ne bi vukli godinama nepotrebni repovi. Hvala.
Prije nego dam riječ kolegi Bauku samo jedna intervencija, dakle bio sam nazočan ovdje kada je kolegica Grba-Bujević govorila i nije govorila o mrtvima kao o brojkama. Kolega Grbin, smatram da nije fer, imate pravo, verbalna je to jedna figura, ali radi se ipak o životima ljudi i mislim da ste malo pretjerali. Eto, neću davati opomenu, ali vas molim da ipak izbjegavamo tu vrstu govora. Izvolite kolega Bauk.
Da parafraziram kolegu Bošnjakovića, postoji u Poslovniku određena pravna praznina, a bilo bi u duhu rasprave da najprije dopustite kolegama povredu Poslovnika, pa meni da nastavimo, dobro.
Kad je to kolega Bauk?
Pravna praznina je otkad smo ovo promijenili Poslovnik. Dakle, Klub SDP-a će, Klub SDP-a će predložiti 3 amandmana na prijedlog ovih zaključaka. Prvi se tiče subjekta prebrojavanja, predložit ćemo želeći dati podršku Vladi RH kad već neće parlamentarna većina u njihovom rješenju iz prvoga čitanja zakona, a to je da odsada, pa nadam se kad usvojimo zakon broji, potpise broji DIP kao jedno neovisno tijelo koje je sastavljeno od sudaca vrhovnog suda i predstavnika svih političkih opcija u HS. I točno ste kolega Bačiću rekli može dobit prigovor da je sastavljeno ko i ustavni sud političkim dogovorom HDZ-a i SDP-a što je opet puno bolje nego samim političkim dogovorom HDZ-a i HDZ-a kako je i manjina i ostali koalicijski partneri, a kako je sastavljena vlada, dakle mi vidimo da je čak i takav sastav bolji. Drugo, predložit ćemo da se definira rok 30 dana u kojemu će vlada prebrojati potpise. Mislim da, ili onaj ko bude brojao potpise ako prihvatite naš amandman što, nešto sam skeptičan oko toga, dakle zbog toga što je i dosadašnja praksa pokazivala da je to jedan razuman i dovoljan rok da se brojevi, da se potpisi prebroje i da se izvijesti sabor i sve ono što treba, a ako mislite da je rok kratak neka bude i 40 i neka bude 45, ali da bude neki rok onda će biti manji pritisak na vladu pa će onda i podnositelji inicijative biti manje nervozni ili će biti manje vidljivi kada budu svako malo postavljali pitanje kad će biti prebrojeni potpisi ako Sabor da rok, 30 dana, 40 dana, onda ne moraju 15. dan pitati kad će, već smo im odgovorili kad će. Mislim, nemam ništa protiv da oni pitaju, ali zbog nekakvog duševnog stanja nacije, bolje da se to definira. I treće, predložit ćemo da se definira i tijelo saborsko koje bi nadziralo provedbu potpisa tako da onda i oni saborski zastupnici koji podržavaju inicijativu ili koji su njihovi glasnogovornici, ako imaju nekih sumnji, bolje da ih iznose tada, ali nakon što završi postupak prebrojavanja i utvrdi se broj potpisa, da ne iznose nakon toga jer ako iznose nakon toga, to opet znači da smo otprilike kao u onom vicu vidjeli koru od banane i znali da ćemo se na nju odmah poskliznuti. Dakle znamo što se može dogoditi, znamo koji su mogući prigovori i problemi i ovim našim prijedlozima, kada bi ih se prihvatilo, ti bi problemi u mnogočemu bili prevenirani i možda uklonjeni. Ovako, ostavlja se prostor kolegama koji su i u organizacijskom odboru inicijative ili barem su taj referendum i narodnu volju proglasili svojom, što je legitimna politička borba, ali ne mora biti u potpunosti točna, imali bi priliku nadzirati i na kraju krajeva, o eventualnim uočenim dilemama obavijestiti Sabor koji onda može reagirati. Najgore što se može dogoditi je da ono, da sljedećih nekoliko godina slušamo kako je neki referendum ukraden, kao što sad slušamo oko ovog, Istina o Istambulskoj i je li bio, Narod odlučuje, čini mi se, da je to taj. Da. Inače, to što je Vlada tada napravila se nekad u socijalizmu zvalo društveno korisnim malverzacijama. Ali dobro. I da zaključimo, Klub zastupnika SDP-a želi da ovaj dio postupka oko referenduma, oko prebrojavanja potpisa ne izazove dodatne polemike nakon što završi. Zbog toga našim prijedlozima želimo preventirati moguće buduće probleme, sugerirati buduća zakonska rješenja u drugom čitanju, mogu se doslovno i prepisati i treće, vratiti referendum u one okvire koje bi po Ustavu trebao biti, a to je da bude dopuna predstavničkoj demokraciji, a ne njegova zamjena. Zahvaljujem.
Sada ćemo prijeći na povrede Poslovnika. Prvi je kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS-a. Pa kolega Grbin u svom pokušaju da obrani oporbu u cijelosti je sam sebe stavio u ... [[Govornik se ne razumije.]] položaj, a vrijeđajući nas, jer je sam pokazao primjerom u početku cijepljenja da se cijepiti treba i pozivao na cijepljenje. Danas kad brani oporbu, čini mi se da je partija odlučila sa Mostom sklopiti novi savez. Vjerujem da [[Upadica: Kolega.]] ovo sam izgovorio, [[Upadica: Kolega Đakić, hvala vam lijepa.]] da je oporba kriva ovakvim zbunjujućim porukama, [[Upadica: Kolega Đakić.]] što je necijepljenje došlo do ove ...
/Upadica: Dobivate drugu opomenu./
... momenta. Hvala vam lijepa, ali moram [[Upadica: Kolega Đakić, dobit ćete 3. i oduzet ću vam...]] moram do kraja reći. Da toliko izgubljenih života zbog [[Upadica: Kolega Đakić, dobivate.]] necijepljenja je striktno ...
/Upadica: Dobivate 3. opomenu sada./
... Hvala vam lijepa.
Izvolite sjesti i nemate pravo govora do kraja .../Upadica: Striktno je razlog ... [[Govornik se ne razumije.]] /... Kolega Đakić, morat ću vas izbaciti iz sabornice. Pa što je ovo sada? Molim vas lijepo [[Upadica: Hvala lijepo.]] [[Upadica se ne čuje.]] Idemo dalje, kolegice Jelkovac, izvolite. Dajte, kolegice Perić, samo isključite. Dobro. Je. Okej.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Budući ste vi upozorili kolegu Bauka vezano na ono što je rekao za kolegicu koja danas i nije prisutna ovdje, ja povlačim povredu. Hvala.
Hvala vam lijepa. Kolega Grbin je to rekao, a ne Bauk. Dobro. U redu, hvala vam lijepa. Kolegice Perić, izvolite.
Hvala lijepo. Ja ću riskirati opomenu. Dakle pozivam se na čl. 238 kojim kolega Grbin vrijeđa i nas i Vladu na način da svojim licemjerstvom pokazuje da sve ono što je Vlada i premijer 1000 puta napomenuo, gdje se omogućilo da se svi procijepimo besplatno i da unatoč tome imamo od stotinu oboljelih, 80% onih koji nisu bili cijepljeni.
Hvala vam lijepa. Da, to je replika, a ne povreda Poslovnika pa dobivate opomenu. Kolegice Murganić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Čl. 238, zastupnik Grbin je teško uvrijedio zastupnicu Bujević i uostalom sve nas. Ne može se lažima izvrtati činjenica da je to dugogodišnja liječnica koja spašavala mnoge živote i koja je u ovoj pandemiji dobrovoljnim radom, cijepljenjem i testiranjem itekako se založila za sprječavanje i .../nerazumljivo/... pandemije i spašavanje života [[Upadica: Hvala vam.]] Dakle, [[Upadica: Hvala kolegice Murganić.]] smrt nije nikome brojka, a najmanje [[Upadica: Hvala vam.]] ne njoj.
Je, to sam i kazao, posebice što je kolegica Buja .../nerazumljivo/... kolegica naša liječnica koja je u onim prvim danima pokazivala baš izraziti entuzijazam i jako puno radila na tome da Covid zaustavi i vjerojatno je spasila puno ljudskih život, tako da zaista smatram da je neprimjereno to što je rekao kolega Grbin, ali ja sam ga na to i upozorio. Idemo sada dalje. Na redu je kolega Bačić u ime Kluba zastupnika HDZ-a. izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika HDZ-a podržava ovakav prijedlog koji ga je uznio u ime Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav kolega Bošnjaković. Držimo da je ova današnja rasprava jedan korak sukladan Ustavu u kojemu piše da će HS ako utvrdi da je prikupljeno 10% potpisa 10% ukupnog broja birača u Hrvatskoj može raspisati referendum i danas mi praktično sukladno ranijoj proceduri koja je prošla test ustavnosti, donosimo zaključak da tu provjeru vjerodostojnosti povjerimo Vladi uz nazočnost članova građanskih inicijativa Odlučujmo zajedno i Dosta je stožerokracije. Prema tome, mi možemo iz nama poznatih politikantskih razloga u Saboru raspravljati, komentirati i to je naše pravo, ali treba reći da nije presedan. Dakle nije ovo presedan pa mi prvi puta ovako u jednu proceduru definiramo, ona je već prošla i kroz Sabor u nekoliko navrata, a i na Ustavnome sudu. Moram se osvrnuti na kolegu Grbina. Kada on ovu vladajuću većinu i HDZ optužuje za opstrukciju u donošenju izmjenama Ustava RH. Kolega Grbin, podsjetit ću vas, bili ste i vi predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav i ja sam bio tada saborski zastupnik i ima nas ovdje nekolicina zastupnika iz tog mandata. Sjećam se dobro kako su završile dvije inicijative. Jedna koja je vođena više kroz HS, s druga koja je bila inicirana, predložena od tadašnjeg predsjednika RH Ive Josipovića. Ne da je bila predložena, to je bio temelj izborne kampanje i njegovog izvornog programa u izborima za predsjednika RH 2014. g. pa evo vam jedan citat koji će ići u prilog tko i na koji način i kako gleda na izmjene Ustava. Pročitati ću ga. Ne mora hrvatski Ustav trajati kao američki, 200 ili više godina, ali ne može, brate, svakih 10 godina promjena Ustava, i pri tome ironično dodajući kako nismo više u Socijalističkoj Republici Jugoslaviji, kraj citata. Ovo su riječi sadašnjeg predsjednika RH, tadašnjeg predsjednika Vlade i SDP-a, Zorana Milanovića koji je u kampanji Ive Josipovića za predsjednika republike javno demontirao takav prijedlog kažući da to SDP neće podržati. Prema tome, nama predbacivati da mi nismo za promjene Ustava, evo vi ste svjedok ovih događanja, bili ste, kažem, predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. I ja se slažem da Ustav se ne treba mijenjati 10-ak godina, 20, 30, da Ustav kao temeljni dokument treba trajati dugo, što je moguće više, ali kada ova problematika u pitanju, Ustav zahtijeva izmjene. Mi u Klubu HDZ-a, to ću javno reći u ime Kluba, mislimo da je 10% potpisa puno i da treba smanjiti broj potpisa, to, međutim da bi to napravili, potrebno je promijeniti Ustav. Mi mislimo da i kvorum odlučivanja treba uspostaviti, a ne da o svakom pitanju koje može bit predmet referenduma se odlučuje običnom većinom, ako izađu, troje, dvojica mogu donijeti bitne, važne promjene Ustava koje se tiču svih građana. Prema tome i kvorum odlučivanja treba propisati na tom, izmjenom samog Ustava. A što se tiče prethodne ocjene ustavnosti, o tome se razmišljalo i dvije, kad je u vrijeme, kad je SDP obnašao u prvoj Račanovoj Vladi vlast, i kada su se donosile promjene Ustava. Pa kolege iz SDP-a pitajte tadašnje čelnike SDP-a i dužnosnike SDP-a u HS-u zašto to nisu napisali, pitajte ih, pa će vam biti puno stvari jasnije. Ali to je samo kao odgovor g. Grmoji da mi u HDZ-u nismo za, mi jesmo za promjenu Ustava, ali se poštovana gospodo, s obzirom na potrebu dvotrećinske većine za promjenu Ustava, što se i ovim referendumom pokušava donijeti kako bi se epidemiološke mjere donosile dvotrećinskom većinom, u pravilu na inicijativu oko promjene Ustava vrzo brzo, vrlo brzo nalijepi novi zahtjevi za promjenama i koji su znatno širi osnovne promjene Ustava zbog toga što veliki broj političkih stranaka participira u donošenju Ustava pa onda kad već participira, e onda ja ispunjavam svoje promišljanja, svoja mišljenja o promjeni Ustava i zbog toga je u ovih 21 godinu od kada je Ustav zadnji put mijenjan, 20 godina, odnosno nije, imali smo mi promjenu 2010. zbog ulaska u EU, ali u ovom dijelu koji se odnosi na ovu problematiku, nije došlo do toga, što nije dobro i zbog toga imamo ovakav zakon kojega mi možemo i mijenjat ćemo ga i ići ćemo jedan korak naprijed pa između ostalog i na način da ćemo predložiti izmjenu zakona da DIP promijeni, DIP provjeri popis, .../nerazumljivo/... autentičnost, vjerodostojnost i ... [[Govornik se ne razumije.]] potpisa birača, ali to, o tome ćemo kao legalisti koji uz, pod normirani zakon imamo proceduru koja je prošla test ustavnosti nastaviti sa ovakvim smjerom, a da bi otklonili bilo kakvu sumnju u tome je li tu se postupalo .../nerazumljivo/... u skladu s točnim potpisom birača, tom će provjeri nazočiti predstavnici građanskih inicijativa kako bi se otklonila sumnja i pri tome opet sa ove govornice ću po 100 puta reći svima da svi oni koji govore kako je referendum Istina o Istambulskoj, izmjenom, .../nerazumljivo/... izmjeni izbornog zakonodavstva nekome ukraden, podsjetit ću za one koji danas na takav način .../nerazumljivo/... govore, da su pozvani bili da svaki potpis kojega je Ministarstvo uprave i Vlada RH proglasila nevažećim su bili pozvani doći provjeriti i jasno dati primjedbu, oglasiti i provesti danu proceduru, da se utvrdi jesu li ti glasovi i potpisi koje je Vlada rekla da su nevažeći i HS prihvatio i Ustavni sud kasnije imali se prilike doći i to provjeravati nakon što je to prebrojeno. Ovaj puta idemo korak dalje, ne nego ćemo zatražiti da se u samoj proceduri sudjeluje i odlučuje o broju, točnom broju potpisa i vjerodostojnosti pojedinih potpisa. Što se roka tiče, što se roka tiče, mi s time nemamo problema nikakvog, hoće bit 30, 45 dana, koliko će bit. Ja i mi u Klubu zastupnika HDZ-a držimo da je od roka koji može biti kraći, duži, tjedan ili 10 dana važniji, točan, točan, točan pravilan postupak, važnije je od roka meritum, važnije je jesmo li dovoljno dobro točno utvrdili taj, taj broj birača kako se ne bi nakon tog, tog postupka dalje vukli repovi. Neće se to odugovlačiti, niko nema potrebe niti razloga da bi se s tim postupkom odugovlačilo, najmanje Vlada RH i to će se provjeriti u roku koji je, koji će bit primjeren, a koji će bit na kraju krajeva usuglašen sa inicijativama koje su te potpise prikupili. Što se tiče merituma o tome danas nema potrebe, bit će vjerojatno o tome vremena kada dođemo, dobijemo povratnu, povratnu, povratnu informaciju. Ali onaj ko je nezadovoljan ishodom prebrojavanja potpisa ima u rukama isti alat s kojim se ja ne slažem da kako, kako što prokazuje da je ustavni sud nelegitiman, da ustavni sud je izabran temeljem političke volje, što je i ja mislim da su svi sudovi u ovakvim sustavima demokratskim izabrani i proizlaze iz parlamenata, proizlaze iz parlamenata, pa tako i naš ustavni sud, na sličan gotovo identičan način tu istu primjedbu i kritiku mogu pustiti DIP-u jer je i DIP rezultat uglavnom, uglavnom kroz osobu potpredsjednika i članova povjerenstva osim dva člana koju, koju bira opća sjednica vrhovnog suda opet rezultat političke volje u HS, opet rezultat političke volje. U pravilu, čini mi se u najvećem dijelu s obzirom da su dvije najvažnije stranke u to vrijeme bili HDZ i SDP u pravilu voljom tih dviju političkih stranaka. Prema tome, onaj tko ima namjeru napadati može napadati tip kao što je napadao i ustavni sud, a ja se s time ne slažem i to otklanjam. Prema tome, mi ćemo u Klubu HDZ-a ovakav prijedlog zaključka podržati.
Hvala kolega Bačić. Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika Mosta, govorit će dvojica kolega, prvi kolega Petrov, nakon njega kolega Grmoja, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Građani su jasno izrazili svoju volju, oni su dali preko 400.000 potpisa za referendum, sve čemu mi danas ovdje svjedočimo je odugovlačenje, rastezanje, izbjegavanje i micanje s jasne poruke. Građani su skupili 400.000 potpisa, više od 400.000 potpisa u 15 dana, vi ste im odredili rok da bi imali pravo odlučiti na referendumu. Zašto izbjegavate to napraviti? Čemu cijela današnja rasprava, dakle što vi radite, prvo ne želite uopće definirati rok prebrojavanja potpisa, drugo, razvodnjavate priču o Zakonu o referendumu kojeg navodno vi pišete već 5 do 10.g. i o tome ćemo danas raspravljati, nećemo raspravljati. Vratite se na početak priče, početak priče i glavna jedina bitna poruka danas ljudi vama je nekih 410.000 ljudi tamo negdje u Hrvatskoj reklo želimo referendum. Sve što vi trebate u tom trenutku napravit ako poštujete te ljude tražiti način da im što prije to omogućite. Vi ćete danas pričat o tome kako je Zakon o referendumu loš. Zanimljivo. Pričat ćete možda o procedurama, pa nisu one pale tamo s nekog pašnjaka, pa vi pišete procedure, vi ste vladajuća većina, vi možete napisati u zaključku prijedloga saborskog odbora da želite da se prebroje potpisi u roku od 30 dana, to ste vi ili vam i za to treba doći netko iz Europske komisije košto vam je došao europski tužitelj po korumpiranu ministricu. Kad vam nešto ne odgovara nismo mi. Ja ne mogu razumjet nikako ponašanje, jeste vladajući, jel određujete ili se skrivate, od koga se skrivate? Kažete da vam je glavna stvar da morate točno prebrojati potpise, pa buljili vi u onaj OIB 13 dana ili jednu minutu on će uvijek imat isti broj znamenaka. Dijete u prvom razredu osnovne škole zna čitat brojke, zovnite njih da vam pomognu, ako vi ne znate čitati brojke zovnite djecu iz prvog razreda osnovne škole, njima će to biti dobra praksa, vama će biti pomoć, stvari su vrlo jednostavne. A ono što bih rekao da je najapsurdnije u cijeloj priči danas koju sam čuo i na raspravi na saborskom odboru da ćete vi pričati i vi definirati o čemu to građani smiju odlučivati u referendumu, a o čemu ne i da ćete to definirat u ustavu. Tko ste vi? Pa u ustavu vam stoji da vlast proizlazi iz naroda. Narod ima pravo donijeti odluku o čemu god želi. Tko ste vi? Hoćete u trenutku kad se prebroje potpisi doć ovdje s prijedlogom da glasujete hoćete li dopustit referendum? Što si vi umišljate? Ponovit ću vam, glavna i jedina poruka danas vama ovdje svima nama jest da su ljudi potpisali 410.000 potpisa u roku od 15 dana i da vi trebate danas naći način kako ćete to ljudima omogućiti što brže. Ne izvlačite se na rokove, ne izvlačite se na procedure. Zašto? Jer to vi sve definirate. I ne budete licemjeri, ne budete farizeji ako ste ljudima vi definirali rokove u kojima trebaju skupljati potpisa, u kojima ih vi prozivate, volontere da nemaju dovoljno vremena za skupljat, a danas ne želite sami sebi propisati rok. Što ste nego licemjeri? Zaboravite priče i pričice. Zaključite priču, a mi ćemo vam dati zaključak sutra da u roku od 30 dana trebate prebrojati potpise jer to je ono što je narod tražio od vas. Hvala.
Zastavit će u ime Kluba zastupnika Mosta poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Nakon 3 dana otkako je završilo prebrojavanje potpisa po iznimno teškim vremenskim uvjetima, rekao je jedan sindikalist da je Most srušio postulata referendumskog izjašnjavanja da je mislio da su neoboriva, a to je da je potpise moguće prikupiti zimi, on je mislio da je to nemoguće i da jedna politička stranka u tome može uspjeti. Evo, kolega Borić je govorio, imali smo 2 referenduma. Znači jednog kojeg je inicirala Vlada ulaskom u EU i ovaj referendum o braku. Toliko o tome koliko je teško u Hrvatskoj zapravo i koliko ste omogućili građanima da iskažu svoju volju na referendumu. I koje prijedloge čujemo i od vladajućih i od Borića i od Đakića i od Bačića, a koje prijedloge čujemo od oporbe, od Grbina, od ekipe iz Možemo? Idemo dodatno otežati referendum, idemo i propisati pitanja o kojima građani smiju zapravo reći svoj stav. Ja pozivam i Grbina, ja pozivam i Bauka, ja pozivam i Tomaševića i Benčićku da izađu ispod Plenkovićeve suknje. Sakrili su se ispod suknje jednoga autokrata koji ne želi referendumsko izjašnjavanje građana i dakle štite ovaj Stožer. Govore o referendumu kao o neželjenom djetetu lošeg upravljanja ovom krizom. Kao, evo, zato što ste loše upravljali krizom dogodio nam se referendum. A što je referendum? Nešto loše? Ne, referendum je izravna demokracija, referendum je prilika da građani kažu što misle o upravljanju ovom krizom, ove 2 godine u kojem su jedni kriteriji vrijedili za vas, a drugi kriteriji vrijedili za hrvatske građane. Hrebak je mogao izaći iz samoizolacije, a gledam neki dan, čovjeku se lupa kazna od 8 tisuća kuna jer je izašao iz izolacije dan prije jer je trebala njegova ruka za vladajuću većinu. Vi možete feštati na Pelješkom mostu, vi možete feštati znači u vašim stožerima, proslavljati vaše izborne pobjede, a građani ne mogu i ljudi su vam poslali poruku da im je toga dosta, da im je dosta ovog kompromitiranog Stožera, da žele da se odlučuje ovdje u HS-u dvotrećinskom većinom, najvećom mogućom kojom je propisao hrvatski Ustav, ali ne o deratizaciji, kako voli lagati kolega Habijan i ostali iz HDZ-a jer kada bi se usvojili ovi naši zahtjevi, o svim tim pitanjima odlučivao bi ministar zdravlja na temelju prijedloga Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo, kao i dosad. To smo imali gospodo i prije ove epidemije. I prije su se donosile mjere i prije je bilo razno raznih zaraza i ugroza, ali vi ste unijeli taj Stožer i znate tko vam je asistirao? SDP. SDP je glasao za to da se ovlasti predaju Stožer i tako da ova Đakićeva priča o tome da je ovdje nekakva koalicija, ne, vi ste u koaliciji. Vi ste izglasali ovaj Ustavni sud, ovaj sramotan Ustavni sud, vi ste donijeli ovakve uvjete za raspisivanje referenduma, vi ste u koaliciji. Dva krila iste partije, znači dva krila iste partije, doduše, malo više komunista je otišlo u HDZ i zajedno kroz cijelo ovo vrijeme surađujete. Đakiću bi bilo bolje, Đakiću bi bilo bolje da je reagirao na to kao predsjednik HVIDRA-e što je Milorad Pupovac bio u Banja Luci, nego što reagira na izjave Dina Rađe. To bi mu bilo pametnije. Ono što je moja poruka ovdje, hrvatski građani su vam poslali poruku, vaš zadatak je da što hitnije prebrojite potpise. Mi ćemo tražiti da to bude u roku od mjesec dana, vama je već 18 dana prošlo, 18 dana, a u nas je nekoliko volontera i bili su još božićni i novogodišnji praznici, to prebrojalo u manje od mjesec dana. Koliko će vama trebati, Habijan? I što čekate? Čekate, da dobijete mig iz Berlina i Pariza da ukinete Covid potvrde i kažete da više nema smisla za referendumom. Ima jer ovaj referendum se ne tiče samo Covid potvrda nego se tiče i Stožera i tiče se, dakle, odlučivanja ovdje u HS-u. Hvala.
Imamo nekoliko povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. 238, kolega Grmoja, djelomično ste u pravu, mi doista želimo otežati neke elemente sazivanja referenduma, a to se prvenstveno tiče broja glasova na referendumu jer sadašnji ustavno ograničenje je prenisko i želimo neke teme koje se tiču ljudskih i manjinskih prava ograničiti, ali isto tako, želimo olakšati dolazak do referenduma smanjenjem broja potpisa. Poznavajući vaš osjećaj za pravdu, sljedeći put kad to budete rekli, onda spomenite ovaj dio koji nama ide u prilog. Zahvaljujem.
Hvala. Ovo je bila tipična replika pa moram vam dati opomenu. Samo podsjećam, imate već dvije .../nerazumljivo/... ovo je 2. opomena, pa pazite. Ovaj, poštovani zastupnik Ivanović je isto dignuo povredu Poslovnika.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče, kolega Grmoja je povrijedio naravno, čl. 238, ne samo on nego i kolega Petrov iznoseći niz neistina na računa HDZ-a i vrijeđajući čovjeka koji je uopće nije prisutan ovdje u HS-u ovog trenutka, a pri tome ne govoreći samo o jednoj stvari o kojoj bi trebali govoriti. Što se čekalo do 18. prosinca do 24. siječnja dok se nisu predali potpisi? Postoji li tu možda tračak sumnje da su radili nešto što žele nama staviti u krilo?
Ovako, kolega Ivanović, ovo je zapravo isto pretežito bila replika. Ja se slažem da nije korektno, nije kršenje Poslovnika, ali nije korektno, naravno, prozivati osobno nekoga poimence, pogotovo ako nije ovdje ili polemizirati, dapače, s nekim tko nije ovdje, to nije korektno, to nije pristojno, ali nije protivno Poslovniku, prema tome ja i vama moram dati opomenu jer je to zapravo bila, ovaj, replika. Poštovani zastupnik Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Obzirom na vaš stav, pretpostavljam da ću i ja dobiti opomenu, ali htio sam ukazati na povredu čl. 238, dakle odstupanje od uobičajenog načina postupanja, odnosno ponašanja u ovog HS-u. Kolega Grmoja se obratio dakle kolegi koji nije prisutan ovdje, obratio se meni znajući da ja nemam mogućnost dakle, replicirati, a iznio je niz laži i kleveta zapravo u svom, ne samo prema nama nego općenito prema svim članicama i članovima, dakle stranke. Prema tome, ja mislim da zaslužuje opomenu.
Ja se s vama slažem, ali ni to nije bila ovaj, povreda Poslovnika, iako ponavljam, nije korektno, nije pristojno, ovaj, prozivati poimence, tko ili nije ovdje ili znate da vam ne može odgovoriti. Ali to ide na dušu svakoga tko tako postupa. Kolega Petrov, isto imate povredu Poslovnika, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Kolega Ivanović je povrijedio čl. 238 pa i riskirajući povredu Poslovnika odnosno kaznu ja ću reći, kolega Ivanović, s obzirom na sve službe koje su vam na raspolaganju, da smo mi napravili nešto loše koliko je crno ispod nokata, već bi nas smjestili tamo gdje ste išli smjestiti 72-godišnjaka koji vam je nešto pričao na Faceu. Tu bi nas smjestili. Nemate ništa, možete jedino cmizdriti. Ali nemojte cmizdrit. Raspišite referendum! 410 tisuća potpisa vam je valjda dovoljno! 410 tisuća ljudi [[Upadica: Hvala lijepa, sami ste rekli da je to...]] vam je reklo, raspišite referendum! Šta izvoljevate više? [[Upadica: Hvala lijepo! Dosta! Dosta, kolega Petrov!]]
Dosta, kolega Petrov, pa nemojte svjesno vi kršiti Poslovnik, prvo su onim što govorite, a onda još i produljenjem vremena. Vi bi bar to trebali znati. Bili ste svojedobno i predsjednik i potpredsjednik Sabora, je li, da se to ne radi tako, je li. Pa naravno da ćete dobiti opomenu. Kolega Kujundžić, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala predsjedavajući. Povrijeđen je čl. 238, ja bih u principu, evo, riskirajući opomenu htio samo nadopuniti kolegu Ivanovića. Dakle, ja se slažem da bi tračak sumnje i mogao postojati u i prikupljanju broja potpisa i sveg ostalog kad bi tu bio vidoviti Lovre. Obzirom da vidovitoga Lovre nema, ovdje je sve vrlo jasno, na koncu konca, mi se znamo, gledamo se u oči, mislim da nije ni pošteno unutar ovakve referendumske inicijative za koju smo, ne znam ni ja, znoj prolili, okarakterizirati je kao nešto što je ne znam ni ja, lažirano, ovakvo ili onakvo. Povlačim povredu Poslovnika.
Dobro. Dobivate i opomenu. Ovaj, poštovani zastupnik Šimičević isto ima povredu Poslovnika. Ajde, ajde, i onda vas molim, ajmo prestat s tim bedastoćama, kao fol povreda Poslovnika koje uopće nisu povrede Poslovnika nego su zapravo prepucavanje međusobno. Izvolite. Dobro. Dobivate i opomenu. Ovaj, poštovani zastupnik Šimičević isto ima povredu Poslovnika. Ajde, ajde, i onda vas molim, ajmo prestat s tim bedastoćama, kao fol povreda Poslovnika koje uopće nisu povrede Poslovnika nego su zapravo prepucavanje međusobno. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238, kolega Petrov vrijeđa i omalovažava zastupnika Ivanovića samo zato što je on rekao da su oni mogli predati potpise u roku od 3 dana, ali nisu ih predali, a sad traže ovdje da se to procedura napravi u roku od 3 dana. Pa mislim da vrijeđa savjest svih saborskih zastupnika u ovoj sabornici. Hvala lijepo.
Dobro. I to je bila replika ovaj, pa dobivate opomenu i ajmo sad završit s tim bedastoćama, ja vas lijepo molim. Kolega Nikola Bartulica isto ima povredu ili ne? Tko je to? Kolega Grmoja. Izvolite, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Dakle povrijeđen je čl. 238, obmanjivanje znači zastupnika javnosti [[Upadica: Dobro, sad ću vas odmah prekinuti.]] 18 ...
To je glupost jer znate točno da ne piše u tom članku [[Upadica: Što je glupost?]] Glupost je tvrditi da je obmanjivanje nas zastupnika [[Upadica: Omalovažavanje zastupnika]] da je to povreda Poslovnika [[Upadica: Omalovažavanje zastupnika javnosti, evo, ispravio sam se, je li se mogu ispraviti?]] prema tome dobijate drugu, ne možete! Dobijate drugu opomenu! [[Upadica: Ne mogu se ispraviti?]] dobijate drugu opomenu. Izvolite, poštovani zastupnik u ime Domovinskog pokreta poštovani zastupnik Stephen Nikola Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Često puta ističem da su političke elite u Hrvatskoj otuđene od običnih ljudi. To ne vrijedi samo za političare nego i članove Ustavnog suda i drugih institucija, tako da unaprijed izražavam skepsu i svoj kritički stav o tome da bi se trebalo o mnogim pitanjima prije odlučivati na Ustavnom sudu. Da su one odlučivali, sigurno ne bi bio, ne bi prošao referendum o braku koji je sa pravom sad definiran u Ustavu i mislim da je to važno i potrebno, prema tome, to treba vrlo delikatno pristupiti prema toj problematici. Međutim danas govorimo o procedurama, o postupcima, da li treba biti rok ili ne, nisam još čuo uvjerljiv odgovor zašto nije postavljen rok za ovo što će uslijediti, iako se moglo. Mi smo u Domovinskom pokretu podržali ovu inicijativu, inače mislim da vrijeme pokazuje da svi mi koji smo vrlo kritični prema mjerama koje mislim da je prilično jasno, su kontraproduktivne su bili, smo bili u pravu. Dakle, treba narod reć što misli, vrlo strpljivo naši ljudi podnose ove mjere cijelo vrijeme pandemije, skoro 2.g. i ne vidim razloga zašto ne bi imali pravo reći svoje. Međutim, rekao bi nešto vezano za našu političku kulturu općenito. Često čujem primjedbu da građani tzv. obični ljudi ne znaju se kome obratiti u saboru, ne znaju točno ko ih zastupa zbog Izbornog zakona i načina biranja nas predstavnika i to vodi do zaključka da dojam postoji, mislim da je to sa pravom ljudi to misle da političari više gledaju što misle stranački čelnici, na neki način osjećaju dug prema njima za svoj mandat, a ne, ne gledaju prema biračima što oni misle i zato referendumske inicijative iako je vrlo zahtjevno svi ćemo se složit da su uvjeti vrlo teški, u kratkom roku toliko broja potpisa skupiti, uspijevaju jer ljudi imaju želju izraziti svoju volju, dignuti svoj glas, reći što misle o raznim temama i to je, nije u dovoljnoj mjeri moguće rekao bi u Hrvatskoj. Treba olakšati, još jednom ću ponoviti, olakšati referendume, a ne otežavati. Dakle, dosada kad se moralo o ključnim stvarima odlučivati, primjerice o Hrvatskoj neovisnosti narod je znao prepoznati trenutak i to se i hvala Bogu i ostvarilo. Međutim, danas 30.g. kasnije vidimo određeno reći ću otuđenje i često se hvata razne formalnosti da bi se stvari zakompliciralo, da bi se stvari odugovlačila i slično i mislim da to treba zvati pravim imenom, dakle tu ima jako puno cinizma, pa i licemjerja među vladajućim strukturama, nažalost. Dakle, ja bi volio da vladajući u ovom slučaju ne gledaju tako skeptično na rad toliko volontera koji su i podsjetit ću još jednom da Domovinski pokret je sudjelovao u tome, mislim da se to ponekad i ne ističe dovoljno, dakle nije bio Most sam u ovoj inicijativi. Ja ću reći da ovo je jedan dobar test, dakle spominje se kako često se treba mijenjati ustav, nije dobra praksa ga često mijenjati, druge države to ne čine. To načelno kao konzervativni političar mogu pozdraviti, mogu se složiti, ali ponekad ipak jest potrebno, ipak jest potrebno, neke stvari se trebaju bolje definirati i i izričito i onda u skladu s tim ono sve što proizlazi iz toga se ponašati. Imam dojam da mnogi naši političari se ponašaju kao da se nije održao referendum o braku iz 2013.g.. To potpuno ignoriraju kao činjenicu, kad se pozivaju na ustav, na građanski odgoj kao da je razlog ustavni patriotizam, da naši građani trebaju znati koja su im prava, kako funkcioniraju institucije, pa i u skladu s tim treba istaknuti što ustav kaže o braku i o obitelji, ali to ne stoji u građanskom odgoju nego se nameće druga ideologija. Prema tome, imamo razne, razne pokušaje da se relativizira ono što hrvatski narod traži i misli kad ima priliku to reći. Dakle, mi ćemo i dalje sa svojim prijedlozima i ovdje u saboru inzistirati da se treba ova problematika dobro definirati, ali u smislu olakšati referendum, ne smanjiti prostor izražavanja ljudi o raznim pitanjima. Mislim da je to jasno poručeno više puta da ljudi čak u zimskim uvjetima su spremni i voljni izići iz svog komoditeta i po 8 sati na dan stajati i skupljati potpise da bi danas o tome razgovarali ovdje. Prema tome, treba to poštivati. Nije istina, ova teza koja se često čuje u javnosti da u Hrvatskoj vlada malodušnost, indiferentnost, da su svi ljudi pasivni, da su digli ljude od Hrvatske i slično. Ima puno razloga da ljudi su nezadovoljni, ali nije istina da im nije stalo, stalo im je. To vidimo evo na ovom primjeru, mnogi nisu očekivali da će se uspjeti u ovim uvjetima potreban broj skupiti, mislim da je to mnoge iznenadilo. Prema tome, u skladu s tim da ne ulazim u meritum jer mislim da ipak treba ponoviti da vrijeme pokazuje da ove mjere su postale kontraproduktivne i ljudi diljem svijeta se sa pravom bude protiv njih. Mislim da u Hrvatskoj ne smijemo u tom smislu kasniti, ni ignorirati volju ljudi. Kažem, naši ljudi iz moje perspektive su vrlo strpljivo i sa razumom prihvaćali sve što se nametalo i zašto se sad otežava njihovo izražavanje oko ovog pitanja. Evo, zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Dalija, a oprostite, pogriješio sam. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Socijaldemokrata, a govorit će poštovana zastupnica Vesna Nađ, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Odbor za ustav, Poslovnik i politički sustav je 3. veljače '22. raspravio zahtjev za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative „Odlučujmo zajedno“ i zahtjev za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative „Dosta je stožerokracije“. Jasno je da je važeći Zakon o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti lokalne, područne (regionalne) samouprave loš i da treba što prije u Hrvatskom saboru staviti na dnevni red Konačni prijedlog Zakona o referendumu nakon što su prošla gotovo 4,5 mjeseca od kada je provedena rasprava o tom prijedlogu zakona u prvom čitanju i date su primjedbe u saborskoj raspravi. Klub zastupnika Socijaldemokrata smatra da ne treba odugovlačiti sa stavljanjem na dnevni red Hrvatskoga sabora Konačni prijedlog Zakona o referenduma i da je Ministarstvo pravosuđa i uprave u gotovo 4,5 mjeseca imalo dovoljno vremena da usaglasi prijedlog zakona sa primjedbama iz saborske rasprave i provede postupak međuresornog usavršavanja te da vlada utvrdi Konačni prijedlog Zakona o referendumu i uputi ga u saborsku proceduru. Naime, poznato mi je da se nacrt Prijedloga Zakona o referendumu dugo kiselio u ladicama još tadašnjeg Ministarstva uprave, ali očito nije bilo političke volje ili hrabrosti da se isti pusti u vladinu proceduru, a potom i na saborsku raspravu, a mogli smo otkloniti nedorečenosti važećeg zakona i danas ne bi bilo spora niti oko rokova u kojem se trebaju predati potpisi predsjedniku Hrvatskoga sabora niti u kojem roku bi vlada treba iskontrolirati broj i vjerodostojnost prikupljenih potpisa. U važećem zakonu nedostaje razrada dijela postupka koji se provodi jedino kod narodnih inicijativa, a obuhvaća razdoblje vezano uz prikupljanje potpisa birača kao ustavne pretpostavke za raspisivanje referenduma narodne inicijative. Dakle, postojeći zakonski okvir koji regulira referendum je jednom riječju podnormiran jer nisu regulirani točni rokovi za provjeru potpisa koji trebaju izvesti organizatori, nisu propisani niti rokovi, nadležna tijela, kriteriji, niti način provjere koji treba provesti tijela javne vlasti. Reguliran je samo rok u kojem Ustavni sud treba odlučiti o ispunjavanju pretpostavki za raspisivanje referenduma i ustavnosti referendumskim pitanjem, pitanja, a to je 30 dana od kada takvu odluku od njega zatraži Hrvatski sabor. Taj rok je predviđen ustavnim zakonom o Ustavnom sudu. Iako bi upravno, upravo Državno izborno povjerenstvo DIP prema odredbama prijedloga Zakona o referendumu koji je u prvom čitanju raspravljen u Hrvatskom saboru bilo tijelo za nadzor referendumskih inicijativa i postupak utvrđivanja broja i pravovaljanosti potpisa Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav nije prihvatio prijedlog oporbenih zastupnika da se DIP zaduži za provjeru broja vjerodostojnosti potpisa birača i zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative Odlučujmo zajedno i Dosta je stožerokracije već je to sukladno ustaljenoj praksi povjerio Vladi RH s time da se omogući promatranje postupka i vjerodostojnosti prikupljanja potpisa od najmanje 2 predstavnika navedene građanske incijative. I sada imamo situaciju da HDZ sumnja da je MOST prikupio na zakonit način dovoljan broj potpisa za referendum, a MOST opet sumnja da će im HDZ pokrasti potpisa. Predsjednik Republike također je izjavio da će MOST-u probati pokrasti referendum. Krasne li države u kojoj vlada nepovjerenje parlamentarnih stranaka u institucije javne vlasti i obrnuto. Gdje li je sada Đuro Glogoški, zar se za ovakvu državu borio? Predsjednik Hrvatskog sabora pak kaže da nije dobro da se nekog unaprijed optužuje za krađu. Točno je da nije dobro, ali samo kad bi građani imali povjerenja u institucije javne vlasti i državne dužnosnike i kad bi etički integritet svih bio neupitan. Ali budući da smo imali ministarstvo, u Ministarstvu uprave jednog Lovru Kuščevića koji je osumnjičen za kaznena djela nezakonite prenamjene poljoprivrednog zemljišta koje je počinio kao načelnik općine Nerežišće jasno je da se puše i na hladno i da MOST sumnja u to da vlada, da će vlada pošteno utvrditi broj i vjerodostojnost prikupljenih potpisa. Nemojmo zaboraviti da je tu i APIS, APIS je taj koji bi taj posao trebao odraditi isključivo uvidom u popis birača i registar OIB-a i glavni kriterij za valjani potpis je da građani upisani u registar birača i drugi kriterij da je ime i prezime čitko napisano u odgovarajući potpis te čitak OIB. Tamo 40-ak do 50-ak ljudi tehnički odraditi ovaj posao i smatram da nikakav, nikakva politika na njih ne može utjecati. Njima je jedino bitno da će dobiti novac za svoj rad i prekovremeni rad koji će očito biti potreban. S druge strane vladajući prigovaraju MOST-u da je predugo čekao da preda prikupljanje potpisa iako su tvrdili da ih imaju dovoljan broj. U predmetnim zaključcima Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav poziva vladu također da provjeri da li su potpisi prikupljani sukladno Članku 8c. zakona. Organizacijski odbor je dužan dakle i prijaviti i mjesta na kojima će se održavati izjašnjavanje potpisa 5 dana prije početka izjašnjavanja. Dakle, svaka strana sumnja u zakonitost i ispravnost postupanja one druge strane, a ne možemo niti predvidjeti datum kada bi referendum eventualno mogao se održati jer HDZ je već sada najavio kako će tražiti ustavnost referendumskog pitanja odnosno ocjenu ustavnosti od Ustavnog suda. Nama u Klubu zastupnika Socijaldemokrata je izuzetno važno da se građanima omogući izjašnjavanje na referendumu kao obliku neposrednog odlučivanja birača o pitanjima od javnog interesa. Referendum kao instrument neposredne, izravne demokracije na kojem birači neposredno odlučuju o političkim pitanjima od javnog interesa ne bi trebao unaprijed kontaminiran sumnjom u legalnost postupka u njegovom provođenju. Ako su ove dvije građanske inicijative stvarno skupile više od 400.000 potpisa i ako su upravo vladajući u prijedlogu Zakona o referendumu predložili odredbu da DIP, da je DIP nadležan za provjeru točnosti i potpunosti podataka o potpisnicama upisanim u potpisne liste u najmanju ruku čudi odbijanje vladajućih prijedloga oporbe na sjednici Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav da to DIP učini u slučaju ove dvije građanske inicijative ako nemaju figu u džepu. Na taj način vladajući se bespotrebno ukopavaju i daju štofa onima koji kažu da misle ukrasti referendum. To vam stvarno nije trebalo. I zato Klub zastupnika Socijaldemokrata neće podržati zaključke Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Idemo dalje. Što kad se utvrdi da ima dovoljan broj vjerodostojnih potpisa? Vladajući su već sada najavili da će dići ručnu kočnicu i tražiti ocjenu ustavnosti referendumskih pitanja. Klub zastupnika Socijaldemokrata smatra da narodu treba dati mogućnost neposrednog izjašnjavanja na referendumu kad god se skupi dovoljan broj potpisa birača sukladno zakonu, ali mislimo da je sada pravo vrijeme da se izmijeni ustav na način da se utvrdi lista pitanja o kojima se ne smije odlučivati na referendumu. Na toj listi pitanja svakako trebaju biti ograničavanja ili umanjivanja temeljnih ljudskih prava, pa i pravo na zdravlje i prava manjina, a o ostalim pitanjima od javnog interesa ne treba sprječavati građane da odlučuju na referendumu. Vladajućima treba biti u interesu da i neposredno čuju glas naroda. Hvala lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a, a govoriti će poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Poštovani, prije svega da budem sasvim jasna, Klub stranke Centar i stranke GLAS smatra kako organiziranje ovog referenduma nije bilo potrebno, smatramo da je prije svega motivirano željom za stjecanje kakvih političkih poena, a pri tome je zaštita prava građana ponajmanje važna jer nema uzvišenijeg i nema važnijeg prava od prava na zdravlje i sprječavanje smrtnih ishoda u uvjetima pandemije. Stoga osuđujem političko parazitiranje na strahu od cjepiva, ali to danas nije tema, niti je tema stožer, niti su tema covid potvrde ili bilo koje druge epidemiološke mjere. Danas je tema tko broji potpise. Ne tako davno prikupljali su se i brojali potpisi za predsjedničke izbore. Kao jedna od kandidatkinja imala sam pravo biti prisutna provjeri potpisa koja se provodila neposredno nakon što su ti potpisi bili predani ovdje u HS i obično predsjednički kandidati to pravo prisustvovanja provjeri potpisa prepuste nekom od svojih suradnika i ja sam ostala zajedno s njima, s jedne strane zbog profesionalne znatiželje zato što sam željela vidjeti kako taj proces u stvarnosti izgleda, a s druge strane zato što sam na taj mali simboličan način htjela odati priznanje svima koji su mi u prikupljanju potpisa pomogli jer je to zaista, zaista teško. Voljela bi da ono što sam ja to već imala prilike vidjeti, vide svi hrvatski građani. Naime, u dvorani „Josipa Jelačića“, čini mi se u još jednoj ili dvije dvorane bili su postavljeni okrugli stolovi na kojima je bilo nekoliko 10-taka međusobno umreženih računala, svaki od referenata, svaki od djelatnika koji je za tim kompjuterima sjedio dobio je svoju listu papira potpisnih lista, pa je ukucavanjem jednog po jednog imena i prezimena i pripadajućeg OIB-a provjeravao autentičnost i vjerodostojnost podataka i potpisa, dakle ne metodom nekog slučajnog odabira uzorka nego doslovno svakog pojedinog potpisnika sve dok nisu došli do potrebnog broja od 10.000 i jednog. Dakle, provjeru potpisa je provodio DIP, Državno izborno povjerenstvo, naravno putem sustava kojeg je u tom tehničkom smislu uspostavio APIS. I da, u tom trenutku prateći taj proces strepila sam kao što strepi svatko tko čeka rezultate nečega u što je uloženo strašno puno truda u vrlo teškim uvjetima, ali istovremeno bila sam i impresionirana i ponosna jer sam vidjela što država odnosno što jedno njezino nezavisno državno tijelo može kad hoće. I ponavljam, ne slažem se s Mostom, ovaj referendum nije trebalo organizirati, niti ga pokretati, ali tko je HDZ da sebi uzima za pravo da njihove potpise broji ponižavajući pri tome institucije države koje bi taj posao mogle provesti na način koji svim građanima može pružiti jamstvo da će proces provjere biti objektivan i pošten. Dakle, najveći problem države je nepovjerenje u institucije i takvo stanje ponajviše odgovara upravo ovom i ovakvom koruptivnom HDZ-u. I provjera potpisa putem DIP-a može pokazati vrijednost jedne institucije u to da ona može profesionalno i neovisno obaviti posao za kojeg po logici stvari bi ta institucija trebala postojati. Vladajući se protive ovom prijedlogu i pravdaju se pri tome da tako nešto nije moguće jer to zakon nije izričito propisao, ma pitam vas ma koji to zakon, ovaj zakon iz '96. koji se mijenjao 2001., pa 2006., pa 2007., pa 2009., 2016., 2017., pa vas ja pitam koliko je u proteklih 30.g. koliko postoji hrvatska država HDZ imao vlast i što nije bilo prilike da se do sada to ključno pitanje provođenja referenduma propiše i normira kako treba? Pa na kraju krajeva čak i sada kada je Most najavio da će ići u tu inicijativu prikupljanja potpisa zar nije bilo dovoljno vremena da se u HS upute odgovarajući amandmani, pa zar smo zaboravili da su se u HS zakoni mijenjali preko noći kad je trebalo nekome nešto oteti ili oduzeti, sjetimo se samo kako je i u kojem roku donesen Zakon o Agrokoru. Je li vas možda ova Mostova inicijativa i potreba da se autentično provjere potpisi iznenadila kao snijeg u zimi? Podsjetit ću i to da sam HS čak i prije nego što sam postala zastupnica, predala nacrt Strategije suzbijanja korupcije u kojoj sam izričito pojasnila da je reforma izbornog zakonodavstva nešto što mora postati sastavni dio svih antikorupcijskih strategija i politika, a potom sam taj isti prijedlog u već gotovom razrađenom nacrtu uputila i formalno sada kada sam saborska zastupnica i naravno da vladajući o takvoj strategiji ne žele niti raspravljati. A moramo znati da je doista legitimitet izbornih procesa prvo pitanje na koje ćemo se ili potvrditi ili pasti kao stvarna funkcionalna demokracija, ovako doista ovako doista postajemo svakim danom sve više obična partijska država u kojoj se stranka na vlasti izjednačava s pojmom država. HDZ na tako nešto ne bi smio imati nikakva prava. Očito ćemo morati pričekati neku prvu slijedeću priliku za promjenu vlasti kako bismo uveli neke jednostavne tehničke metode putem elektronskog prikupljanja potpisa, pa ne bismo morali ići u ovakve provjere isto tako i elektronsko glasovanje kako na izborima tako i na referendumima. Do tada još jednom apeliram pustite Državnom izbornom povjerenstvu da provjeri potpise, učinite taj proces provjere javnim jer svaki drugi način u rukama i režiji HDZ-a unaprijed je kompromitiran kao što je kompromitirana čitava vaša vlast. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDSS-a govorit će poštovana zastupnica Dragana Jeckov. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, kada je u pitanju demokracija malo koji institut je toliko važan i snažan i transparentan, neposredan i iskazuje volju naroda kao što je to slučaj s referendumom. Krajem 9. mjeseca prošle godine u prvom čitanju imali smo na dnevnom redu Zakon o referendumu i tu se zaista provela jedna žustra rasprava. Jedino što se kao zaključak izvuklo jeste da nam je definitivno potrebno revidiranje zakona koji je na snazi i zakona i instituta referenduma koji je na snazi od '90.-tih godina. On nam je potreban jer su trenutnom uređenju našli zamjerke kako oni koji treba da ga raspišu tako i oni koji treba da ga provedu. Međutim, danas se nismo okupili da pričamo o referendumi i izmjenama i dopunama Zakona o referendumu već o 2 referendumske inicijative i 2 pitanja. Skupljanje potpisa za referendumsku inicijativu završilo je 18.12. prošle godine, a potpisi su predani u sabor više od mjesec dana kasnije odnosno 24.1. što je zapravo dosta dug period za klasičnu predaju potpisa. Ova referendumska inicijativa ima 2 segmenta. Prvi je ustavno pitanje oko Člana 17. Ustava RH kada se odlučuje o privremenoj suspenziji temeljnih ljudskih prava i sloboda. Dakle, riječ je o ustavotvornom referendumu, a predlaže se dopuna Članka 17. Ustava sa izričitim navođenjem epidemije odnosno pandemije kao razloga izvanrednoga stanja. Možemo reći kako se ovom inicijativom želi dodatno iskristalizirati Ustav. Generalno to i nije toliki problem, ali to ne bi bila nikakva novost jer smo teoretski gledano i dosada mogli primijeniti Članak 17. i smatrati ovo stanje dovoljnom prirodnom nepogodom o čemu se već ranije u tom smislu oglasio i Ustavni sud. Osim toga izmjene i dopune Zakona o sustavu civilne zaštite su donesene 2/3 većinom saborskih zastupnika, svih saborskih zastupnika znači, konačno znamo i što je pisalo u obrazloženju rješenja Ustavnog suda iz 2020. kada je Ustavni sud objašnjavao i davao službena tumačenja primjene Članka 16. odnosno 17. Ustava RH gdje je rečeno kako je ograničavanje prava i sloboda koja se odnose i na takvu situaciju odnosno na ovo sad stanje koje traje već neko duže vrijeme u isključivoj nadležnosti Hrvatskog sabora. Iz točke 26., pa onda opet tačci 28. u isključivoj domeni Hrvatskog sabora. Sve ovo govori u prilog tome da je ova inicijativa u konačnici nepotrebna. Međutim, mišljenja sam kako je druga referendumska inicijativa ipak nešto za klub kojeg predstavljam još problematičnija iz više razloga. Ponajprije onaj pravne prirode, a o tome su svoje rekli i ustavnopravni stručnjaci čije također mišljenje ne treba zanemariti. Tražiti da u vrijeme pandemije sigurnosne mjere donosi Hrvatski sabor, a ne neko izvršno tijelo je problematično prvenstveno zbog načela trodiobe vlasti. Može li zakonodavna vlast preuzeti izvršne ovlasti i to još temeljem zakona, a ne temeljem Ustava? I prosječnom pravniku jasno je da ne može zakon mijenjati diobu vlasti odnosno ne može zakon oduzeti izvršne ovlasti. Naposljetku stalno govorimo o tome kako je zakonodavni aparat trom i spor, a sad bi iz razloga kvazipragmatičnosti operativne odluke koje ponekad treba donositi brzo i na dnevnoj bazi može prijeći u nadležnost spore zakonodavne vlasti. U najmanju ruku dosta nelogično kao što je i nelogično i to da se spornim, spornom smatra samo i isključivo mjera u vidu Covid potvrda. Kako se one razlikuju od drugih mjera pitamo se primjerice prelaske granice ili dopuštenog broja prisutnih na nekom događanju? Mislim da ovdje dolazimo do epiloga cjelokupne situacije jer je upravo o Covid potvrdama doduše nešto drugačije odlučivao Ustavni sud i sudeći prema dosadašnjoj praksi Ustavnog suda i stajalištima koje su oni zauzeli vezano uz odluku stožera civilne zaštite gotovo je nemoguće da oni sad zauzmu dijametralno suprotan stav odnosno da bi na drugačiji način pristupili ograničenju prava i sloboda. Ovo drugo pitanje ako mogu reći zakonodavni referendum za nas i ozbiljnije i izaziva ustavnopravne probleme zbog kojih bi teško mogao proći test ustavnosti pred Ustavnim sudom RH naravno ako do tog koraka i dođe. Dakle, dosadašnja praksa referendumskih inicijativa u jednom se trenutku pretvorila u sredstvo budućih stranačkih i ideoloških platformi i za njihovu političku promociju. Ta praksa koja je u nekim slučajevima bila usmjerena na osporavanje temeljnih vrijednosti Ustava RH kao što je nacionalna ravnopravnost i ravnopravnost među spolovima ozbiljno je opteretila i kompromitirala institut referenduma. Takve loše prakse i iskustva potrebe referenduma za ograničavanje prava manjima i stvaranje netolerancije prema manjinama treba uzeti u obzir i kod izrade novog zakona. Ova epidemija je opasna i već predugo traje, ali to nikome od nas ne daje za pravo da se ponašamo lagodno i ukinemo mjere, naročito jer moramo biti svjesni kako naše mjere u usporedbi s nekim drugim državama zapravo su bile i dosta blage. Baš zato ni slučajno ne smijemo biti naivni i ovako bitne teme i ljudske živote koristiti u društveno politička prepucavanja i politikanstvo, što je očito nekima cilj, preko 50, 60, 70 mrtvih dnevno nikome ne daje pravo na tako nešto. Borci za ljudska i građanska prava moraju zastupati univerzalne vrijednosti, a ne danas sloboda može, a sutra sloboda ne može, tako to ipak ne ide. Mi kao Klub zastupnika SDSS-a podržavamo i pridržavamo se mjera koje donose pozitivnim propisima određena tijela i činit ćemo to i u buduće. Zbog svega navedenog ne podržavamo referendumske inicijative jer one ne vode računa o zdravlju i o onom najbitnijem o ljudskim životima. Hvala.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka sad će govorit poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Željela bi malo podsjetiti na kronologiju kako smo zapravo došli do ovog momenta. 23.4.2000.g., dakle neka 2 mjeseca nakon početka pandemije naš kolega Damir Bakić na Facebooku je napisao slijedeće, to što je napisao prenijeli su zapravo svi mediji. Rekao je danas je vlada predstavila program i dinamiku popuštanja mjera za sputavanje zaraze koronavirusom, strpljivo i disciplinirano smo slijedili upute, poštovali odredbe, zaustavili i školu i proizvodnju, prijatelje i obitelj gledali smo na daljinu, učinili smo sve što je traženo i konačno dočekali odluku vlade o ublažavanju restrikcija u javnom životu, ali ta odluka je sramotna. Ona je pravi društveni skandal i politički debakl. Nije na javnosti nego na ekspertima da procijene kada bi u interesu čitave zajednice trebalo postupno ublažavati mjere. No onog časa kda se uvjeti steknu, a 2. svibnja će se po mišljenju zdravstvenih vlasti steći tog časa možemo se vratiti najvažnijem. Šta je najvažnije? Škola? Proizvodnja? Ne, možemo se vratiti u crkve. Ono što je još istaknuo u tom svom tekstu je da je cijela ta priča sa relaksiranjem mjera gdje se nije dopustio ponovni odlazak u školu bila bezdušna i prema đacima. Ne samo bezdušna i bezbrižna nego je pokazivala bit stvari, a to je da ni za đake, ni za školu ova vlast istinski ne brine, ali brine o onima naravno koji su im partneri i drže ljestve u javnosti kada im je to potrebno. To je tada bila crkva. I bez obzira na to što ste bili svjesni da upravo u crkvu idu naši najugroženiji građani jer vrlo često to i jesu građani starije životne dobi, vi ste popustili institucijama crkve, a niste se zapravo brinuli za zdravlje građana. Međutim, ta odluka vlade koju je kolega Bakić odmah prozreo kao nedosljednost stožera koja će dovesti do raspada sustava povjerenja bila je zapravo kraj vrlo kratkog uspješnog perioda u upravljanju pandemijom i to onog perioda koji je počivao na povjerenju građana u stručnjake i u zdravstvene radnike, te razumijevanja da se kao zajednica susrećemo s nepoznatim virusom i nepoznatom bolešću. Od tog dana, pa sve do danas, a posebno od našeg ulaska u sabor, mi smo dosljedno kontinuirano tražili unaprjeđenje upravljanja pandemijom, ne na način da odemo van, kritiziramo stožer i ne dajemo nikakve prijedloge, nego da upravo ovdje kroz dijalog, kroz institucije pokušamo zajedno konsensualno donijeti one mjere koje će zbog našeg političkog konsenzusa ovdje imati i društveni konsenzus. Predlagali smo da se na racionalnim osnovama na temelju zdravstvenih podataka uvede semafor za uvođenje mjera, ali isto tako za izlazak iz mjera kako bi ljudi znali zbog čega u mjere ulazimo i kada možemo očekivati da ćemo izaći. To se odbilo. Predlagali smo i drugačiji način upravljanja kriznog menadžmenta unutar zdravstvenog sustava, predlagali smo i način na koji se može poboljšati, poboljšati uvjete na intenzivnoj skrbi i kontinuirano smo tražili da odluke o mjerama donosimo dvotrećinskom većinom, ne svim mjerama, ali onima koje ozbiljnije zadiru u ljudska prava. I sve to, sve to je HDZ odbio. Dakle, HDZ je nedosljedno, neracionalno i nepravodobno upravljao ovom krizom i tu je po svim točkama optužnice kriv. Rezultat na kraju krajeva vam govori sam za sebe. Hrvatska danas ima gotovo najviše, na drugom mjestu smo čini mi se u EU po broju mrtvih na milijun stanovnika, a u svijetu osmi, u svijetu osmi, među prvih 10, zemlja članica EU. I zapravo bismo mi danas trebali stajati ovdje i rušiti Vladu HDZ-a zbog katastrofalnih rezultata u upravljanju pandemijom da HDZ negdje po putu nije dobio sjajne partnere koji će pružiti zapravo vama alibi za sve propuste koje ste napravili od tog travnja 2020. godine do danas i to na način da će taj partner samom HDZ-u, samom HDZ-u dati mogućnost da se dio krivice prenese na nekog drugog jer je partner ušao sa sasvim novom taktikom, a to je bila taktika podrške protivnicima cijepljenja, relativizacije važnosti cijepljenja u borbi protiv pandemije i kontri, kontrapozicioniranja tzv. slobodnog izbora spram vrijednosti solidarnosti i odgovornosti prema zajednici i prema društvu. Tako danas umjesto da govorimo o odgovornosti premijera i vlade za nevjerojatno ono loše rezultate upravljanja ovom pandemijom mi razgovaramo o zapravo podijeljenoj odgovornosti 2 lica iste medalje kojoj je svako na svoj način doprinio, ali svatko sa istim ciljem, a to je motivacija koja se temelji isključivo, isključivo na stjecanju političkih bodova. Tako su se mjere uvodila i izvodile na način kako je HDZ mislio da mu je u određenom trenutku oportuno. Tako su se radile iznimke kako ste vi procjenjivali da vam je oportuno. Može crkve, ne može škole. Može dok je turistička sezona, ne može kasnije. To je bila vaša motivacija. Ali isto tako motivacija za raspisivanje ovog referenduma nije bila, nije cilj bi da se pozicionira politička volja građana i da građani zaista kažu što misle o stožeru, cilj je bio zapravo na valu nezadovoljstva usred najgoreg vala pandemije kada nam dnevno umire 60 ljudi steći određenu političku prednost pokretanjem inicijative za referendum. I time zapravo doprinijeti čitavoj ovoj farsi od dvostruke taktike koju gledamo već godinu i pola, a to je da je cijela pandemija upravljana isključivo političkim motivima. Ne motivima javnog zdravstva, ne motivima zaštite zdravlja ljudi nego oportunizmom. Zbog tog oportunizma još dan danas dnevno umire preveliki broj ljudi jer zbog tog oportunizma ljudi se nisu htjeli cijepiti, jer zbog tog oportunizma s pravom ljudi ne vjeruju u jednu riječ koju vlada u vezi pandemiji kaže, niti jednu jedinu i zato se nisu cijepili. Međutim, reći ću da bez obzira na političke motivacije i ciljeve pokretača referendumske inicijative ovaj referendum sada treba gledati kroz prizmu svih onih koji su ga potpisali. A potpisali su ga oni građani koji ničime nisu doprinijeli ovoj dvostrukoj taktici uništavanja svakog suvislog i racionalnog dijaloga o pandemiji. Suvislog i racionalnog dijaloga na kojem smo stalno inzistirali čak i kad nam nije išlo u korist jer nam je uvijek u prvom, na prvom mjestu bilo da nađemo ona rješenja koja će zaštiti živote naših građana i spasiti javnozdravstveni sustav od kolapsa. Dakle, kada smo kao članovi Odbora za Ustav dali podršku prijedlogu kolega iz oporbe da se potpisi preboje u roku, da ih prebroji DIP, a ne vlada kojoj više od potpisnike te inicijative nitko ne vjeruje, kad smo tražili da se barem ovaj referendum odvija na način koji će respektirati građane koji su ga tražili zapravo ono što smo time tražili i čemu smo dali podršku je vraćanje barem minimuma povjerenja u institucije. Institucije sabora i institucije i u institucije vlade u vezi ove pandemije. Znamo da se povjerenje prema vladi više ne može vratiti, to je jasno i vama, ali htjeli smo pokazati da barem u tom trenutku ključnom možemo otkloniti svaku sumnju da će barem potpisi prebrojati pošteno. I to je HDZ odbio. Dakle, HDZ je još jednom odigrao dupli pas sa partnerom s druge strane, odbio je racionalne i izvedive prijedloge i dao povoda i razloga da inicijatori referenduma dižu sumnje i nepovjerenje u sustav provjere potpisa. To ste vi dali i to je ta dvostruka taktika, to su te dvije strane iste medalje. Hvala.
Hvala lijepa. Sada ćemo preći na pojedinačne rasprave s time da bih odmah na početku htio reći ja sam za vrijeme ovaj rasprava u ime klubova bio izuzetno liberalan i puštao sam da ide se u veliku širinu i govorilo se često puta o svemu drugome nego o samoj temi. A tema kao što znate je raspisivanje državnog referenduma za ova dva referenduma. Ja vas molim sve unaprijed da se držimo teme dakle o kojoj trebamo raspravljati, a ne da pričamo o svemu i svačemu. Evo ga, imamo sam potrebu to reći unaprijed da ne bi poslije bilo nismo znali. A sada će poštovani zastupnik Arsen Bauk preuzeti riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja nipošto neću provocirati vaš novootkriveni liberalizam pokušat ću se potpuno držati teme. Referendumska inicijativa deklarirala da je prikupila 410.000 potpisa za jedan referendum i 409.000 potpisa za drugi referendum. Ako bi se, ako ne bi odstupali od dosadašnjih kriterija i prakse prebrojavanja broja potpisa i utvrđivanja određenog broja nevažećim potpisa kako je bilo dosada onda bi konačni rezultat trebao biti, govorim u prosjeku, nešto iznad broja koji je potreban za raspisivanje referenduma tako da nas možda očekuje i slijedeća rasprava o ustavnosti pitanja oba ili jednog ili oba ili ni jednog i na samom raspisivanju referenduma ili upućivanju na Ustavni sud. To je nešto što je opće poznato. Svakako je legitimno pravo političkih stranaka koje su podržavale prikupljanje potpisa, pa i onih koji su bili protiv, pa i onih koji se nisu izjašnjavali da samu činjenicu o broju prikupljenih potpisa koriste u političkim raspravama. Međutim, nekako je preveliki serenski zov pozivanja na narod. Naime, pamtimo mi da se kad god se netko poziva na narod na ovim prostorima to baš ne završi najbolje počevši od one prve sintagme koja mi pada u vrijeme moje starije maloljetnosti događanja naroda pa dalje. Dakle za listu restart koalicije na izborima 2020. godine koju smo usput budi rečeno izgubili glasalo je 414615 glasača, dakle više nego što su inicijative prikupile potpisa. I nikad se nismo pozivali na narod, a za nas su glasali u jedan dan i mogli su birati između 50 stranaka, a ovdje su imali 15 dana i nisu morali birati samo hoćete li potpisati ili nećete. Znači riječ „narod“ ne treba, dakle dovoljan broj građana je potpisalo inicijative. O.k. Treba prebrojati potpise, ako ih ima preko broja koji je određen raspravljat ćemo o meritumu, ja sam već rekao što se tiče prvog pitanja nemam problem, što se tiče drugog pitanja razmislit ću i to je to. Ostalo pozivanje na narod mi se ne sviđa. Reko ako ćemo se pozivati na „narod“ kolege iz MOST-a moram vam nešto reći, imam dobre i loše vijesti. Za vas je glasalo 123194 glasača na prošlim izborima. To je u prosijeku po izbornoj jedinici 12319. Imamo 10 izbornih. Za mene, Arsena Bauka kandidata je glasalo 13466. To je znači više nego za prosjek za cijelu vašu listu u Hrvatskoj, pa se ja ne pozivam na narod. Ja sam siguran da je od ovih 13000 ljudi koje je glasalo za mene dobar broj potpisao vašu inicijativu i ja moram njih zastupati. Ali sam isto tako siguran da dobar broj od ovih i nije. Dapače, ono mogli bi mi zamjeriti da nisam dovoljno oštar prema vama. Prema tome, izbjegavam koristiti tu vrstu retorike. Naravno vi imate pravo, ja vam mogu jedino na to odgovarati pokušavši u odgovoru biti takav da ne onemogućim dalje naše zajedničko oporbeno djelovanje na onim temama oko kojih se slažemo. Ali oko ovih kojih se ne slažemo moraju ljudi vidjeti razliku između nas i vas. Jer i vama sirenski zov ponekad dođe do toga da nas stavite ono u isti koš sa HDZ-om. O.k. Možemo i to reći, ali vi ste dva puta HDZ doveli na vlast, ne mi. Možda smo ga mi doveli lošim radom nekad. Ali i nakon toga je narod birao, pa iako je većina naroda htjela smjenu, htjela da idete sa nama u koaliciju 2015. ipak ste išli sa njima, dakle narod. Prema tome, referendum ne treba biti zamjena za predstavničku demokraciju nego jedna dopuna. Ovo što ste vi predložili i tu ste i djelomično u pravu mi smo zastupali slične stavove po pitanju funkcioniranja Stožera, ne baš iste ali slične i po pitanju primjene određenih ustavnih normi. Da ne bude cijela rasprava o MOST-u HDZ će dobiti jezikovu juhu u sljedećim raspravama. Dakle, da ste nas slušali, a niste možda bi bilo više cijepljenih i možda bi bilo manje ljudi koji su umrli od covida, ali za to nemam nikakav dokaz nego samo indicije pa vas ne mogu onda detaljno optužiti za to. Zahvaljujem.
Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Grmoje.
Dakle, kolega Bauk vi uspoređujete neusporedivo. Izbore dakle gdje u svakom gradu, mjestu, selu u Hrvatskoj imamo biračko mjesto, gdje imamo predizbornu kampanju, gdje jedan dobar dio ljudi, znači da smo mi mogli u 14 dana doći do ne znam 50% populacije Hrvatske birača vjerojatno bi broj potpisao bio 800 000 ili milijun. Dakle, ne može se uspoređivati referendumsko izjašnjavanje gdje mi ni u svakom mjestu u Hrvatskoj nismo imali štand sa izborima. Dakle, to su neusporedive stvari. Tako da upozoravam vas da to nije uopće usporedivo, dakle i ne možete se pozivati na to koliko je koja stranka dobila glasova na izborima i to da je jedan veliki broj ljudi u kratkom vremenu, u teškim vremenskim uvjetima u kojima mi nismo imali toliko volontera da u svakom selu imamo štand. Znači ipak je 410 000 ljudi to potpisalo, neusporediva stvar.
Poštovani zastupnik Bauk.
Slažem se, dakle zbog toga smo i predložili, to bi vam čak bio jači argument da se produži rok. Dakle u jednom od naših prijedloga a bio je to čini mi se Prijedlog zakona o referendumu iz 2015. godine koji je isto prošao prvo čitanje. Očito nam se sudbina ponavlja, onda je raspušten Sabor pa nije došao u drugo čitanje smo predložili povećanje roka na 30 dana. I u 30 dana bi doista dobra organizacija tog posla omogućila da u ovim manjim sredinama se ne treba 30 dana. U manjim sredinama je dovoljno tri, četiri dana da budu na jednom mjestu i ide se dalje, ide se u drugu sredinu isti volonteri. To je moguće. Uostalom i mi kad idemo u kampanju prolazimo, ne idemo ipak kandidati prođu sve gradove i općine. Ja recimo znam da u kampanji jedina općina koja je u našoj izbornoj jedinici u kojoj nisam bio je Zažablje. Jednom ću otići privatno da vidim i tu općinu. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Bulj.
Pa kolega, vino i mliko su neusporedivi tako referendum, prikupljanje potpisa, izbori su neusporedivi, to ćete se složiti. Evo mi smo bili prvi kandidati, ja sam nešto više dobio glasova od vas za župana i to uopće ne mora biti mjerodavno. Na parlamentarnim izborima netko dobije preferencijalnih glasova više, netko manje. Ovdje se radi o referendumu, o izravnom odlučivanju naroda. I zaista ja ne mogu se sititi puno tih inicijativa koje su prošle. Ali u vrlo teškim vremenskim uvjetima što je narod možemo uzet u obzir sve ne znam koji je referendum bio prikupljan u zimskim uvjetima, gdje je više od pola vremena bilo vrlo vrlo kišovito il vrlo vrlo hladno vrime. Tako bi samo još jednom zahvalio s ove govornice svim volonterima, poglavito evo i SDP-ovcima, pa i HDZ-ovcima sa moga područja koji su bili vrlo agilni i aktivni i prikupili su veliki broj ondje potpisa. Hvala njima i svim volonterima naravno.
Poštovani zastupnik Bauk.
Kao što sam i rekao, dakle jedan dio naroda koji je glasao za nas ili za mene je sigurno ovo potpisao i jedan dio me kritizirao u inbox, ne javno, zašto ne budemo žešći i da pozovemo ljude da potpišemo, a drugi dio naroda koji je glasao za mene, evo dakle govorim pojedinačna rasprava mi je isto slao poruke zašto se jače ne suprotstavite Mostovcima. Eto, dakle, dakle i sad koji narod ja da zastupam ovdje kolega Grmoja? I jedne i druge jer kad su glasali za nas nije to bila tema ovo što ste rekli. Prema tome, mi idemo pristupom pošteno da se prebroje glasovi, ovi potpisi, da bude korektno, da ne ostanu repovi. To predlažemo i HDZ-u jer zamislite tko će vas još slušat 2.g. da kažete da vam je referendum ukraden, pa rađe, rađe da idemo na referendum nego da, da još dajemo prostora vama da to 2.g. govorite. Hvala.
Hvala. Slijedeći će govorit poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Pa evo ja ću ovaj u pojedinačnoj raspravi najprije se osvrnuti, kolega Bauk nije problem nama slušat nego važno je što se doista dogodilo, to je, to je, ja sam više skloniji tome nego da me baš previše umaraju i zamaraju izjave, objede ili klevete da je nešto napravljeno, a što nije, prema tome to je važno. Tako neće bit ni za ovog referenduma nikakvih repova i zbog toga kako bi otklonili mogućnost da nisu mogli sudjelovati u provjeri potpisa sudjelovat će i predstavnici inicijativa i jedne i druge inicijative i na taj način nema dileme da bi se nešto tu moglo dogoditi. Nije se moglo ni prije jer je pozvani su bili predstavnici inicijativa da provjere svaki otklonjeni potpis koji se proglasio nevažećim. Ja sam to rekao i na Odboru za ustav, Poslovnik i politički sustav i predložio sam, prvi sam predložio da idu, da uz brojanje budu i promatrači, ali sam tada rekao još jednu stvar koju, koja nije prenesena, a to je da bi ta vjerodostojnost u optužbama, klevetama, nevjeri i ne vjerovanju u točnost potpisa bila snažnija i bolja da su promatrači bili uključeni od prvog trenutka kad se krenulo u inicijativu, kad su, kad su, kad je se vršilo potpisivanje na štandovima i kasnije kada se prikupljalo, prebrojavalo, sortiralo i stavljalo u kutije te potpise i te liste da bi onda svakako potpuno transparentno i bilo, bila rasprava o ovom procesu koji je evo danas u saboru se nastavlja sa ovakvom odlukom. Što se tiče ove podnormiranosti referenduma, Zakona o referendumu, znate ovaj zakon donesen je izvorno čini mi se 1996.g., dakle prije 26.g., otada se promijenilo ni više ni manje nego 10 vlada, 10 vlada i ja mislim 14 ili 15 ministara nadležnih za upravu, bilo da su bili ministri, bilo da su bili ministri pravosuđa i uprave ili samo ministri uprave. Prema tome, između ostalog od njih, od njih 14 čini mi se da su, da su dva Mostova ministra odnosno ministar i ministrica, bilo je troje ili četvero, troje ja mislim ako se ne varam SDP-ovih. Prema tome, kada se to predbacuje ovoj desnoj strani sabornice o tome, o tome koliko smo, kako smo, želimo li mi poništiti i spriječiti izlazak ljudi na referendum možete se zapitati i o vlastitoj odgovornosti zbog čega do toga nije došlo, a nije došlo ne zbog toga što bi netko u ovoj desnoj strani sabornice to priječio nego jednostavno prava izmjena i dovođenje zakonodavstva koje je, koje je, koje je dobro za provođenje referenduma ne leži u Zakonu o referendumu nego leži u ustavu. Ustav je dao osnovni okvir za referendum, a Zakon o referendumu ovo na određeni način dorađuje, ali broj prikupljenih potpisa, kvorum odlučivanja i teme o kojima se može raspraviti premda ustavom nisu definirane, ali širokim tumačenjem ustava se one, one na ustavnom sudu definiraju. Druga stvar što sam htio, dakle ovim zakonom koji bi, koji se odnosi na inicijativu „Odlučujmo zajedno“, građansku inicijativu „Odlučujmo zajedno“ koja ide ka dvotrećinskoj, ka, ka izmjeni ustavi, izmjeni čl. 17. ustava ide za tim da se propiše kako bimo trebali mjere donositi dvotrećinskom većinom. Pa legitimno je pitanje, zašto to i druge države članice EU ne radi dvotrećinskom većinom prvo, a drugo je što ako se do te dvotrećinske većine ne dođe, a znajući kako mi u saboru teško uspostavljamo na bilo kakvom projektu konsenzus i … [[Govornik se ne razumije]] tehnički zakon koji nam dolazi iz Europe pa ga prihvaćamo svi je li, a i tada ne baš svi, mislim da je prilično nerealno očekivati da bi se ovaj sabor na dvotrećinskoj većini u jednoj hitnoj i brzoj mjeri koju zahtjeva priroda pandemije mogla dogovoriti baš danas ako je taj prijedlog došao jutros. S obzirom na naše procedure, na naše, na rad HS ja mislim da bi to otišlo jako, jako, jako daleko, da bi već epidemija napravila svoje, a mi bi se ovdje još dogovarali, razgovarali bismo i u pravilu bi takav razgovor možda bio više traženje ustupaka za nešto što nije povezano sa epidemijom.
Hvala. Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Bauka.
Zahvaljujem. Ma dali ste povijesni prikaz koji je u mnogočemu točan, 2014.g. tadašnja parlamentarna većina predložila je ustavne promjene koje su se ticale i referenduma, a 2015. Odbor za Ustav predložio je prvo čitanje Zakona o referendumu, dakle nama su te stvari poznate i mi ih podržavamo. Vrlo slične prijedloga predložila je vlada u ovome Zakonu o referendumu, a vrlo slično stajalište koje su u formalnom smislu podržali i zastupnici Radin, Pupovac i danas potpredsjednik vlade Milošević koji su potpisali, supotpisali naš prijedlog za promjenu Ustavu u prošlom sazivu koji se tiče referenduma također je, također dakle više-manje usuglašen. Moje pitanje glasi hoćemo li mi to zajedno riješiti da tu priču zatvorimo u ovom sazivu Hrvatskog sabora pa makar točkastom promjenom Ustava ili nećemo? Nemam što drugo pitati. Hvala.
Poštovani zastupnik Bačić.
Kolega Bauk vi mene pitate ono na što vi znate odgovor. Za donošenje Ustava nije dovoljna volja samo volja desne strane sabornice nego i lijeve. A kad govorite o 2014., 2015. godini kada ste vi bili ministar i kada ste imali vladajuću većinu promjena Ustava za što su vam trebale ruke i HDSSB-a koji je imao namjeru podržati promjene Ustava i tražio regionalizaciju Hrvatske razbio se o hridi koalicije Hrvatska …/nerazumljivo/… tadašnje koalicije, Kukuriku koalicija je tada doduše bila jer je IDS itekako tankoćutan da najblaže kažem kad se spominje regionalizacija koja bi dovela do ukidanja Istre kao županije i ne šire regije. Prema tome, nije promjena Ustava, kada bi promjena Ustava samo se isključivo vezala uz ove dvije stvari, a zašto ja nisam vidio da postoji suglasje u ovom, u ovom saboru onda bi to bilo vrlo lako valjda do sada, do sada riješiti.
Poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Poštovani kolega vi ste dobro danas u svojoj raspravi istaknuli da je ovo prijedlog odluke u stvari koji se upućuje vladi potpise na provjeru vjerodostojnosti i na utvrđivanje točnog broja skupljenih potpisa. Međutim cijelo vrijeme se od strane opozicije dovodi u pitanje vlada koja će taj posao izvršiti iako smo obrazložili zašto smo išli u tom smjeru prijedloga odluke. Međutim prešućuje se da smo rekli da predstavnici inicijativa će sudjelovati u tom postupku. Da li to znači da oni ne vjeruju ni njima ili se ovdje na politikantski način stalno želi samo istaknuti da vlada nešto ne želi, da ne želi volju naroda ili ja ne znam o čemu se tu radi? Molim vas vaše mišljenje.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolegice Jelkovac. Vlada će brojiti, neće to brojiti ministri, niti državni tajnici. Vlada će to napraviti povjerenstvo kao što ga je i napravila zadnji puta. U tom povjerenstvu ja pretpostavljam da će biti ono tijelo, institucija Hrvatske države koja je to kapacitirana u kadrovskom administrativnom smislu koja to može napraviti. I pretpostavljam i predstavnici Agencije za zaštitu osobnih podataka. I meni je ipak malo teže prihvatiti kao čovjeku koji znam kako bi to trebalo funkcionirati da baš jedno cijelo, jednu instituciju koja ima veliki broj zaposlenih, koja ima svoju hijerarhiju pa usput i još jednu agenciju koja ima također veliki broj zaposlenih prisiliti da nešto napravi što je protuzakonito. To je meni gotovo neprihvatljivo da bi se tako nešto moglo dogoditi i to bi 5, 6 godina ostalo negdje ispod žita. Neprihvatljivo mi je to, a pogotovo sada kada još kako ste vi rekli i kako smo predložili participiraju građanske inicijative.
Hvala. Poštovana zastupnica Murganić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačić evo cijelo vrijeme uz sve ostalo u raspravi se stalno provlači i različiti uputi i objede i optužbe tko će brojiti i tko kome vjeruje u brojenju odnosno provjeri ovih potpisa. Nisam mogla replicirati jer je bila rasprava o klubu, predsjednik MOST-a kaže da što vladi sad tu treba neko vrijeme, to se časkom prebroji i ako ne znamo brojati, ako ne možemo neka pozovemo prvake djecu iz prvog razreda jel. Pa moje je pitanje kako to da je njima, da je njima trebalo čak mjesec dana od onog roka kada se zatvorilo prikupljanje brojati potpise, kažu da su imali malo volontera, zašto se nisu poslužili djecom iz prvog razreda odnosno to samo govori koliko su nerealni i koliko koriste sve alate kako bi obezvrijedili rad instituta i institucija.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolegice Murganić. Mislim da je, da su predstavnici inicijativa, jedne i druge već na početku i prije samog raspisivanja referenduma javno obznanili kako su već do sada dobili 50.000 zainteresiranih volontera. Danas evo kolega Petrov je rekao da se to svelo na 5-6 volontera koji su radili, ne znam gdi su se oni putem izgubili ti volonteri da bi onda veliki uspjeh bio prebrojavanje, ne pre…, to treba lučiti. Ja mislim što se tiče prebrojavanja glasova to je bio najjednostavniji postupak, po meni to bi bio najteži postupak složiti u kutije. Naime, nema potrebe jer nemaš mogućnosti naknadne, ne bi smio u stvari nakon što je završen i zaključen rok za prikupljanja potpisa nema više intervencija u liste, ti ih samo možeš posložiti jer ako interveniraš u te liste onda to je protuzakonito. Prema tome, dužnost je bila organizacijskog odbora to predložiti, postaviti u kutije, a ne kontrolirati vjerodostojnost tih potpisa.
Slijedeća replika, poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani kolega Bačić …
Kolega Bulj hoćete prestati dobacivati iz klube, ajde molim vas.
Hoću vrijeme.
Izvolite kolega Pavić.
Poštovani kolega Bačić, vidim da i ne vjerujete inicijativi da su prikupili potpise na pravi način, oni ne vjeruju vama da ćete ih na pravi način prebrojati. Predložit ću vam jedno konkretno rješenje. Rekli ste bit će formirano povjerenstvo, neka dio tog povjerenstva budu i ljudi iz inicijative, prva stvar. Druga stvar, verifikacija odnosno unos podataka o potpisima neka se radi na način da se unese potpis tako da …/nerazumljivo/… verifikacija, ali verifikaciju neka rade ljudi iz inicijative. U istom poduzeću gdje se radi i unos podataka. I treća stvar, pošaljite obavijest svima onima koji su na popisu, na njihov pretinac e-građanina da su potpisali inicijativu i oni koji nisu potpisali neka se javi da nije potpisao inicijativu. Vidjet ćete odmah da li su stvarno potpisali ili nisu potpisali. Oni će znati da li su prikupili dovoljan broj potpisa, time ćete točnu verifikaciju i bit će sve korektno.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolega Pavić. Ovaj vaš prijedlog je vrijedan doprinos kontroli potpisa. Ja ne bih ulazio u to, ja sam zastupnik ovdje u Hrvatskom saboru i samu metodologiju provjere prepustio bih da definira se na razini Vlade zajedno sa građanskim inicijativama i jednom i drugom. Nama je isključivo cilj u Hrvatskoj demokratskoj zajednici, a sada govorim kao zastupnik da se utvrdi točan broj potpisa niti jedan više, niti jedan manje. Ništa od toga se neće dobiti niti je bilo kome u interesu da se sa popisa ukloni čovjek koji je to doista potpisao. Vi znate da se ovdje ne ulazi u grafološku provjeru potpisa. Ovdje se samo ulazi u osnovne podatke i to na taj način se vrši sama provjera, a sam postupak kojega ste vi predložili da se građani koji su dali svoj potpis preko sustava e-građani provjeri ne znam što će o tome reći Agencija za zaštitu osobnih podataka [[Upadica Reiner: Hvala.]] Ja nisam tu do kraja s time senzibiliziran.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bačić, ja mislim da je odnosno apsolutno je istina da je povijest učiteljica života. I prošli smo već niz stvari, ja neću uopće vas pitati vezano uz vjerodostojnost potpisa, nevjerodostojnost. O ovom, dakle mi se nalazimo u početku 2022. godine. Svi govorimo o tome što je bilo pred pet, deset ili petnaest godina. Ali ono što sam sigurna da bi mi konačno trebali donijeti odluku i vidjeti da idemo u izmjenu i dopunu Zakona o referendumu u dijelu kojih se mora definirati da ne bi imali ovdje rasprave. Jer mi ovdje rasprave imamo jer se tamo otvaraju nekakve teme ili nekakve dileme. Ja nisam pobornik izmjena Ustava samo da kad nekom nešto odgovara ili paše, meni je Ustav najsvjetliji, nekako najjači akti ove zemlje i oko toga trebamo voditi računa. Ali sam pobornik toga da probamo kroz zakon o referendumu definirati ono što možemo da ne bi imali ove rasprave.
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolegice Mrak-Taritaš. Da ja tu budem do kraja otvoren. U cijelom postupku referenduma ovo o čemu mi danas raspravljamo ovo je za mene najjednostavnije pitanje, najjednostavnije. Što se mene tiče nek' broji tko god hoće, to uopće, po meni to nije pitanje referenduma. Bitni temeljni problemi u regulaciji referenduma je utemeljena u Ustavu RH. Tek će prava promjena i mogućnost pristupa referendumu biti kada se promijeni Ustav. Ja mislim da je 10% puno i da je 15 dana kratko. To je moj stav. I ja i smanjujem broj i produžio vrijeme za prikupljanje potpisa. To je prva stvar. Ali bih i izmijenio kvorum, to je bitno, kvorum tko će o čemu odlučivati. Mi ovdje u Saboru neke zakone donosimo i odluke dvotrećinskom većinom, neke donosimo kvalificiranom, neke običnom. Ja mislim da bi nešto na tom tragu kad su određena pitanja trebalo i referendumom propisati [[Upadica Reiner: Hvala.]] a ovo mi se čini da je manje važno pitanje.
Hvala. Poštovani zastupnik Deur.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani zastupniče, sami ste rekli negdje oko petnaestak ministara je prošlo kroz ove godine pa imamo hvala bogu, vjerujem tu i živućeg u Hrvatskom saboru ministra iz MOST-a smo imali ministra uprave, policije, pravosuđa ako se ne varam. Toliko je toga bilo i vremena, mislim da je za vrijeme ministra Bauka dvije inicijative su bile oko ćirilice i još jedna inicijativa je bila „U ime obitelji“. Ni jedna nije prošla osim jedna u ime obitelji koja je prva prošla. Ove druge sve su bile zaustavljene. Danas sve naknadna pamet dolazi. Pravo na potpisivanje potpisa se ima, ažuriranje i brojanje će vjerujem biti sukladno zakonu i Ustavu. Gospoda imaju pravo na to, ali na ovakav način i sa ovakvom njihovom inercijom zločestoće ponekad se onako pitamo zbog čega?
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolega Deur. Dakle, čujemo kako je u Hrvatskoj u njenih 30 godina potpuno došlo do omalovažavanja neposrednog odlučivanja građana na referendumu. Ali gotovo svi referendumu za koji su se prikupljali potpisi polučili su svoj uspjeh bilo da je referendum proveden s jedne strane ili s druge strane da je Vlada prihvatila ono što je na referendumu se tražilo ili da je Vlada odustala ono čemu se protivio narod kroz iskazivanje i davanjem potpisa na referendumu. Prema tome, ti su referendumi osim ona dva čini mi se koji nisu prikupili određeni broj glasova, potpisa ispričavam se praktično rezultirali da je volja jednog dijela građana 10, 15, 20 ili ne znam koliko posto prikupljena prilikom tih prikupljanja potpisa rezultirala u stvari činjenicom da su ili zakoni nisu doneseni [[Upadica Reiner: Hvala.]] ili su akceptirali u Ustavu ili zakonu takav jedan.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović ako nam dozvole kolege Grmoja i Bulj i prekinu razgovarati. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačić ne umanjujući uspjeh MOST-a u prikupljanju ovih potpisa, dapače svatko tko se iole malo bavi politikom će shvatiti da se u biti iza obadvije referendumske inicijative krije nešto drugo, a rekao bih da to čak što se krije iza tih, te obadvije referendumske inicijative bi bitno otežalo i ovo već postojeće teško stanje kada je u pitanju korona i borba protiv korone. Izmijeniti dva članka Ustava, odnosno primijeniti članak 17. A članak 16. sasvim danas dovoljno govori o tome tko treba voditi brigu i tko vodi brigu o ovim stvarima koje se događaju. I druga teza koja se non stop ovdje proteže u zadnjih godinu dana i krivac je apsolutno za sve to je dvotrećinska većina. Mislim da bi to bilo apsolutno pogrešno i sada teško stižemo neke stvari, a kad bi uveli takvu stvar mislim da bi bitno otežali procese koji se i sad vrlo teško … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Poštovani zastupnik Bačić.
Pa s obzirom da često puta ovdje u saboru kolega Ivanoviću inzistiramo na formalnopravnoj preciznosti ovaj ove dvije inicijative u formalnopravnom smislu, dva, ova dva referenduma ili referendumska pitanja su provele građanske inicijative iza kojih se želi pohvaliti Most kako su one njegove, ali formalnopravno pravno gledano i mi danas ovdje govorimo o inicijativi, građanskoj inicijativi „Odlučujmo zajedno!“ i „Dosta je stožerokracije“, to ipak nije politička stranka nego to su grupe građana koje su se kao što je evo i kolega Bauk rekao da u ovom referendumu i prikupljanju potpisa možda i volontera ima i njegovih birača. Prema tome, ovdje možda evo i kolega Bauk se nalazi u ovoj inicijativi kroz, kroz svoje birače koje je maloprije, maloprije spomenuo. A tu se s vama slažem u, u srži, u meritumu ovih dvaju referenduma je ukidanje covid potvrda i s druge strane otežavanja donošenja mjera kako bi se … [[Govornik se ne razumije]] sama, sama borba protiv pandemije.
Hvala. Poštovana zastupnica Blažević, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačiću, u današnjoj raspravi nekoliko smo puta čuli kako dio oporbe traži brže postupanje. Da bi do samog referenduma u stvari i došlo zakonski je propisana procedura u nekoliko faza kako je propisana i od početka inicijative postoji neka sumnja, pogotovo sumnja da bi moglo biti nepravilnosti u ovom postupku provjere potpisa. Zbog toga se i predlaže promatranje što smatram da je izvrsna stvar. Smatrate li vi da je u ovoj fazi ipak važnija točnost od same brzine? Evo, hvala.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem se kolegice Blažević. Ja sam to možda čak i uvodno rekao, a to sam sigurno rekao i na Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav da nitko neće spočitnuti niti jednom niti drugom organizacijskom odboru ovog referenduma ako je, ako je u ovim kutijama se nađe 5 glasova više nego što su ih deklarirali ili 1500 manje od onih koje su deklarirali, nitko im to neće reći, reći će to su partneri, volonteri itd., pa onda ne bi se našlo na nikakav način njima predbaciti, niti bi itko to prebacivao koji, koji glas više ili manje, ali kada bi, kada bi se i javno to bilo da je vlada krivo dala, krivo prebrojila, krivo utvrdila onda bi to se nastojalo na sve moguće načine optužiti vladu i nas u vladajućoj većini i zato je važno i važnije od roka da pojedina inicijativa i vlada do tančine kažu evo to je toliko glasova, toliko potpisa, ispričavam se.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, čuli smo danas puno misli i čak i manipulacija itd., a o tome ću više u pojedinačnoj raspravi. Međutim, protekla dva mjeseca obilježila su dvije poruke kako ih ja doživljavam u medijskom prostoru i ovdje u sabornici koje su se slale. Znači prva je „narod odlučuje“ i druga je „ukinut ćemo covid potvrde“ sa ovakvim inicijativama. Složila su se pitanja koja su dana na potpis građanima i o tome sam već nešto rekao u replici, na način da Grmoja traži od naroda potpis ili građanina potpis da opet njega ovlasti da dvotrećinskom odlukom donosi odluke u ime njega, u ime tog istog naroda. E sad, da li je to bila manipulacija, nije, tko je koga tu pokušao, to ćemo vidjeti. E sad ono što me još interesira. Zašto vi, da li vi mislite da je recimo Mosta sa 8 zastupnika tvorac neke dvotrećinske većine u HS kako su oni sebe predstavili, da li od tih 8 ovisi da li će biti dvotrećinske većine u saboru i da li će se s dvotrećinskom većinom moći ukinuti covid potvrda kako to oni opet sugeriraju hrvatskim građanima, jesu li oni to?
Poštovani zastupnik Bačić.
Kolega Borić…
Hoćemo li, hoćemo li prestat iz klupa, molim vas kolege, hajde.
…citirat ću, citirat ću jedan stav koji mi se čini da je dosta, dosta ovaj mi se tj. mogu ga povezati sa ovakvim povezivanjem i pozivanjem na narod, ali da ne spominjem ime možda će oni sigurno ako ja budem citirao znao, a nema potrebe ga ovdje sa govornice navoditi, dakle da čuvajte se proroka koji se pozivaju na narod, a od naroda nikad takav, takvu plebiscitarnu podršku nisu dobili. Ako bi se netko trebao u ovoj sabornici pozivat na narod s obzirom na podršku koju je ovdje dobio onda bi to možda bili mi u HDZ-u, nikada se u svojim nastupima ne pozivamo jer nemamo plebiscitarnu podršku hrvatskog naroda. Prema tome, kad se netko na narod poziva tu je nešto drugo u igri što treba iščitati. Vi ste to na jedan vrlo čini mi se razuman način iščitali, a to je da idemo na referendum reć narodu da će on, da će on odlučivati, a u stvari će odlučiti da opet nama da u ruke taj isti alat da mi dalje odlučujemo. Prema tome, tu ste po meni vrlo dobro detektirali.
Hvala. Poštovani zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Bačić, jedno načelno pitanje kojeg ste i vi otvorili u vašoj raspravi, koje se zapravo provlači u ovoj raspravi, a to je može li narod na referendumu odlučiti o bilo kojoj temi ili se to ipak može ograničiti? Točno je da vlast proizlazi iz naroda, to piše i u prvom članku našeg ustava, to je premisa svake demokracije. Činjenica također jest da zapadne demokracije znaju da postoje određena temeljna prava, temeljna pitanja o kojima se onda ne odlučuje, ne mogu mijenjat, ne mogu dirat. To pogotovo nakon Drugog svjetskog rata je postalo na zapadu posve, posve jasno. U tom kontekstu mislim da to treba ovdje naglasit. Mi imamo čak i u ustavu ne samo oko tih tema nego npr. imamo čl. 135. da se ne možemo udruživati u neke balkanske asocijacije, dakle i o tome se ne može odlučivat, al mislim da evo na načelnoj razini moramo isto tako pojasniti tu temu.
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolega Stier. Ja ne znam što bi vam tu dodao osim jednoga što je dilema od prvoga dana. Dakle, prema sadašnjem hrvatskom ustavu nisu propisane teme koje se ne mogu na referendumu propitkivati ali se iz Ustava to može iščitati prije svega temeljna ljudska prava, međunarodni ugovori, određeni financijski dokumenti države itd., tako da je to uglavnom propisano. Ovdje je bila dilema da li propisati u Ustavu kao što ste vi rekli teme koje se ne mogu na referendumu propitkivati s jedne strane i s druge strane da li da to propitkivanje bude prije nego što se potroši velika društvena energija u prikupljanju potpisa koja traje danima i gdje se društvo u Hrvatskoj iscrpljuje na nečemu što će možda kasnije reći Ustavni sud da nije trebalo i ne može se provesti ta rasprava. Prema tome, između te dvije odluke da li to propisati da se prije nego što se krene utvrdi da li je neustavno ili da se i dalje tumači iz Ustava što se može, što se ne može to je na ovom domu i [[Upadica: Hvala.]] zastupnicima da odluče kao što su to i druge države napravile, demokratske … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Poštovana zastupnica Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Bačić vi ste u svom izlaganju spomenuli koliko bi bilo teže, tromije, a i pogubnije da se određene odluke donose u Hrvatskom saboru umjesto da ih donosi sam stožer. Pa evo ja bi se osvrnula samo na jednu odluku o uvođenju posebne sigurnosne mjere obaveznog testiranja državnih službenika i namještenika u javnim službama i jedinicama lokalne, područne samouprave i trgovačkih društava. Koliko bi više naših sugrađana pozitivno došlo na svoje radno mjesto da je to bilo usvajano i donošeno u Hrvatskom saboru, a ne na ovakav način jer znamo da je detektirano preko 116.000 naših sugrađana upravo ovim testiranje. Znači vrijeme koje bi proteklo sigurno bi detektiralo manji broj slučajeva pa bi ti naši sugrađani došli na svoje radno mjesto, moguće i prenijeli virus na nekoga od svojih kolega, kolegica ili na stranke koje dolaze, koliko bi više bilo oboljelih, a time i naših sugrađana na [[Upadica: Hvala.]] respiratoru, a i [[Upadica: Hvala.]] pogubno … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Poštovani zastupnik Bačić.
Zahvaljujem kolegice Juričev Martinčev. Vi ste to objasnili i ne trebam tu dodatno ništa elaborirati osim što ću reći da je i pitanje do koje mjere, do koje razine donošenja mjera bi Hrvatski sabor odlučivao 2/3 većinom. Vi znate da je vlada …/nerazumljivo/… stožera ovlastila lokalne stožer, županijske stožere da donose i mjere na svom području često puta rigoroznije od onih koje je donio nacionalni stožer i Vlada RH koji smo mi u saboru kroz zakon definirali. Pa se onda, postavio sam pitanje hoćemo li mi ovdje 2/3 većinom u saboru odlučivati udaljenost između štandova kumicama na Trešnjevačkom ili nekom drugom placu u Zagrebu ili na nekoj drugoj piaci, hoće li u vašim Vodicama 2c ići u izolaciju i imati online nastavu ili će biti uživo. Hoćemo mi o tome 2/3 većinom odlučivati u saboru? To svugdje odlučuje egzekutiva, izvršna vlast, propitivanje i donošenje 2/3 mjerom, većinom odluka u saboru je neprihvatljivo. Mi bi se izgubili u dogovaranjima, razgovaranjima, a pandemija bi se bez [[Upadica: Hvala.]] kontrole širila.
Hvala lijepa. Sad će govorit poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Narode moj ako Branko Bačić i Borić zastupnik kolega ne brani to, još jednom, narode moj svašta ćemo se mi naslušati. Ustav kaže da vlast proizlazi iz naroda i referendum znači cijeli Ustav, može promijenit se referendumom. I to je istina. Kolega Stier, cijeli Ustav se more referendumom promijenit i nemamo o tome zbora ako narod prikupi potpise nemate pravo zboriti vi kao veliki demokrata, a ne krivo tumačiti i sa svojim velikim akademskim iskustvom, znanjem diplomatskim to znate. O Ustavu će narod odlučiti u ovoj ustavnoj inicijativi. Sve ostalo je laž. Ja kao osoba koja nemam baš vaše iskustvo pravno, diplomatsko to bi tribali jasno kazat, ali ću krenuti da kažem evo jednu rečenicu pa će narodu biti jasno. Tri miliona 800 tisuća stanovnika nažalost ispod 4 miliona imamo u RH i toliko isto birača. To je druga obmana, druga obmana. Dobro slušaj. Tri miliona 800 tisuća stanovnika i toliko birača što znači nemamo maloljetnih nemamo onih koji nemaju pravo glasa. Što se tiče prikupljanja potpisa ja bi se zahvalio svim koji su prikupljali potpise bez obzira, sad govorim o ovome referendumu koji je uspio u najtežim uvjetima zimskim poglavito svim aktivistima bez obzira na političku opredijeljenost, bili lijevi jel ih inače nisu dobro zastupnici njihovi branili ali recimo ja u svom gradu znam i kraju da je puno ljudi iz SDP-a koji podržaju tu nekakvu ili ljevicu Možemo, da su bili dosta aktivni, hvala im na tom prikupljanju potpisa kao i onima koji su u HDZ-u. Međutim, očito ovdje odlučuje HDZ i Milorad Pupovac. Ja bi ovde samo kratko kazao da igra sa demokracijom nije dobra ipak je sloboda došla sad nakon dugo vremena tako nemojte se izrugivat s narodom, prebolite te potpisa i dajte da ljudi glasaju. Pa i oni koji su potpisivali možda se ne slažu sa pitanjima, oni su potpisali ipak da narod odluči jel ove besmislene mjere koje su dovele u kaos ne samo pitanje, ja sam testiran, nisam cijepljen jer sam prebolio, ali vi koji ste cijepljeni dal vi garantirate da ne prenosite zarazu. Ja imam primjer u gradskoj upravi, osoba koja se pridržavala svih mjera, cijepljena je 2 puta i ok, je donijela zarazu u upravu grada Sinja. Znači molim vas da vi koji ste dobili tu potvrdu, ovo nije stav o cijepljenju …/nerazumljivo/… nego koji ste dobili tu Covid potvrdu temeljem cijepljenja odmaknite se nekoliko metara kad prolazite od ljudi …/nerazumljivo/… jer ste legalizirali nešto što je nelogično i ovdje se ne radi samo o zabrani covid potvrda. Ovdje se radi o poštivanju Ustava Republike Hrvatske da ukidanje temeljnih ljudskih prava i sloboda zajamčenih Ustavom, imamo opisana sad ta prava, opisano Ustavom ne može bez dvotrećinske većine. Ne može i nemamo to pravo. Kolega Deur, nemate pravo samo vi i Milorad Pupovac to napraviti, vi to nemate pravo. Tko vam je to da za pravo? A ne dvotrećinska većina. Jeste li vi narod? Jel' vi imate pravo ukidati slobode dvotrećinskom većinom? Ima li to pravo netko tko je rekao prije ne znam evo prije neki dan ja ponosan, sveti Vlaho, procesija. U puno težim uvjetima procesija na Hvaru, u puno težim uvjetima ali čudotvorna gospa Sinjska zabranjena procesija. 100 000 ljudi u Sinju kao milovanje Gospe će narodu prenijeti zarazu. Nikada milovanje gospe Sinjske nije prenijelo zarazu, nikada! Znaš šta im je bio problem? Problem im je bio što sam ja bio sam taj gradonačelnik. Da je bio netko vaš, vjerujte mi ili da je bio SDP to bi bile komunjare, brane čuvat onu gospu Sinjsku. Ali kad ste vi onda može se zabraniti. Zašto? Jer kao Miro Bulj je gradonačelnik, zašto bi bila procesija.
Kolega Bulj hvala vam lijepa. Kolega Deur je dignuo povredu Poslovnika, izvolite u čemu je povrijeđen.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Prvo vjerujem da Šibensko-kninskoj županiji ne smeta SDS kao koaliciji velikog MOST-a, tog visokog MOST-a koji sam rekao da ste imali nekolik najbitnijih ministara uprave. Uprava, MUP mogli ste napraviti što god želite. Niste ništa dok vas tajnica nije izjurila iz Vlade jer ste se ovako ponašali kako se sada ponašate. Kolega Bulj, vi meni osobno nemate šta spočitavati ali vi danas u Šibensko-kninskoj županiji koalirate sa SDS-om i to vam ne smeta [[Upadica Reiner: Kolega Deur hvala lijepa.]] A i u okolnostima osobnog kontakta sa gospodinom Pupovcem sam često što se jasno vidi i to je ugodno s vaše strane. Je li? To vam ne smeta?
Kolega Deur znate i sami da je to bila replika, a ne povreda Poslovnika pa dobivate opomenu. Poštovana zastupnica Jeckov je digla povredu Poslovnika.
Tako je. Povrijeđen je članak 238. Zato što se ovde koliko imamo priliku čuti neprekidno je li loptaju SDSS-om, te MOST-ovci, te kolege iz HDZ-a, pa ja vas molim da u tom smislu intervenirate ako je moguće da nas se izuzme iz ove diskusije.
Ja bih vas rado izuzeo, ali ne mogu jer je to bit demokracije da se govori šta se misli u određenim okvirima. A ovo je bilo u okvirima, tako da kolegice Jeckov vi morate dobiti opomenu jer nije bio pvrijeđen Poslovnik. Sad imamo repliku poštovanog zastupnika Grmoje.
Hvala. Kolega Bulj vidim da ste nasekirali malo kolegu Deura, nije mu lako. I on i Đakić svašta moraju progutati, ali možda ih vidimo uskoro i u Banja Luci. Dakle, ne bi me čudilo da Đakić i Deur kao dio izaslanstva. Što se tiče ovoga što ste rekli, dakle sasvim je jasno da hrvatski Ustav nije kao američki Ustav. U Americi je Ustav suveren, a u Hrvatskoj suveren narod. I narod može odlučiti o svim pitanjima. A ove usporedbe s tim da ne znam narod može zastraniti. Pa Hitler je izborima došao na vlast, hoćemo zabraniti izbore kolega Stier, možda da nam se ne bi dogodilo da nekakve ideje koje nisu dobre dobiju na snazi. Dakle, to nema veze sa vezom. Ja vjerujem u hrvatski narod, a ne vjerujem u hrvatske političke elite. Uvjeren sam da nas narod neće odvesti u krivom smjeru. Ovi iz HDZ-a bi mogli.
Poštovani zastupnik Bulj ima, izvolite odgovor. Nećete odgovoriti kolega Bulj? O.k. Dvaput vas zovem, to što vi ne slušate to je vaš problem. Kolega Miletić, izvolite [[Upadica Bulj: Ne, ne mogu odgovoriti.]] A ne možete, dvaput sam vam rekao izvolite govoriti. Vi … … [[Upadica Bulj, ne razumije se.]] Ne znam šta ste vi mislili. Kolega Miletić će sada imati repliku.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bauk nemojte mi upadati u riječ dok postavljam pitanje kolegi Bulju, hvala. Dakle, kolega Bulj ja bih ovdje ipak stavio fokus na nešto drugo. Dakle, imamo situaciju gdje je 410 000 građana Republike Hrvatske u zimskim uvjetima potpisalo da želi referendum. Dakle, 410 000 građana Republike Hrvatske je jasno svojim imenom i prezimenom izrazilo da želi referendum o stožerokraciji i o ukidanju covid potvrda. Dakle, moram reći da sam konsterniran sa određenim izjavama sa moje desne strane, a sa ljevice gdje su predlagali da bi trebalo valjda nazvat svakog čovjeka koji je potpisao pa provjeriti. I evo pitanje vama dakle kako komentirate …
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Vidimo da je predsjedavajući [[Upadica Reiner: Molim vas možete se utišati da kolega Bulj može reći.]] Evo ja bih samo kratko rekao kolega Miletiću, evo i malo prije nisam dobro čuo kad je bio kolega Grmoja pa nisam odgovorio na repliku, pa kratko ću zumirati sve. Znači znam da je malo nervozan kolega Deur, jer kad je morao primiti četnika Vučića, Šešeljevoga učenika onda je morao biti primiren, kad je dolazio kod Kolinde Grabar-Kitarović nije ga se smjelo niti pitati zbog čega je huškao ljude i da li će u Hrvatsku u Glinu. Toliko o tome i koalicijama.
Kolega Bulj, ovo nije tema. Ja vas lijepo molim držimo se teme.
Vratit ćemo se na temu samo vrijeme zaustavite. Ne bojte se! Nemojte se starati. To je podnio i kolega Đakić bez ikakvih grižnji savjesti, a u referendumu je vrlo bitno, narod može promijeniti cijeli ustav, ne čudi me sad vladajuća toliko, više me ljevica čudi. Cijeli ustav može referendum i narod promijeniti i inicijativa, cijeli i to zapamtite svi.
Hvala vam lijepa, hvala lijepa. Kolega Deur je dignuo povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Hvala poštovani potpredsjedniče. Evo poštovani kolega Bulj, hvala vam na vašem izlaganju i na sjećanju, dapače ovaj vi bi se više trebali brinut o nekim svojim kolegama, a i vama gdje vam se može dogodit i ne mora koalicija sa tim o kojima ih spominjete. Što se tiče Vučića, nemam nikakvih problema s tim jer smatram da nestali, da je to nešto što je vrlo bitno i sa bilo kim se treba razgovarat, pa bio to i Vučić jer vi bi išli u koaliciju i sa crnim đavlom da dođete na vlast kao što ste bili dok niste protjerani…
Hvala kolega Deur, kolega Deur ovaj, kolega Deur to je replika. Kolega Deur, ja vas lijepo molim.
A g. Grmoja zna kako je g. Šešelj jednom ispričao koliko je kriminala u svom Metkoviću napravio.
Kolega Deur, dobijate opomenu, prvo što to, je to replika, drugo što ste premašili vrijeme i upozoravam vas to vam je druga replika jel. Ovaj [[Upadica iz klupe: Druga opomena]] Druga opomena, oprostite. Ovaj, sada ćemo budući da je jedan sat krenuti na iznošenje stajališta. Zastat ćemo sa točkom, idemo na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvi će govorit u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina poštovani zastupnik i potpredsjednik ovoga visokog doma Furio Radin, izvolite. Hvala lijepa, mi ćemo se sada vratiti na raspravu o našoj točci, no prije toga jedna tehnička napomena možda nije toliko važna, ali da znamo za ubuduće. U najmanju ruku kad ću ja predsjedavati, a ja se nadam da to i ostali predsjedavajući tako postupati dakle više neću tolerirati da se iz jednog kluba da na jedno ime prijavnica pa se onda 5 minuta kasnije povuče i stavi drugo ime, pa se 10 minuta kasnije vrati ono prvo ime, pa se onda opet to mijenja itd. Dakle, vrlo jasno barem kad ja predsjedam neće više biti izmjena dakle imena onih koji govore u ime kluba u slobodnom govoru jer to je doslovno ko u vrtiću. Ovaj prema tome molim da ovaj samo to uvažite. Izvolite kolega Grmoja. U čem je povređen Poslovnik?
… [[Govornik nije uključen.]]
Ne možete reagirati na to.
… [[Govornik nije uključen.]]
Ne možete, to ne piše u Poslovniku, ja sam, ja sam rekao svoj stav, a vi sa mnom ne možete polemizirati o njemu. Gdje to piše u Poslovniku? Ne piše nigdje. Prema tome, molim vas nemojte ovaj, naravno da piše pročitajte si malo bolje. Ovaj idemo mi na raspravu. Sada će govoriti poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa očito da kolega Bulj nije bio dovoljno spreman kao kolega Grmoja zato su te izmjene išle, ali dobro. Vraćam se na izvješće o ovom zahtjevu kako piše Građanske inicijative. Kako to dobro zvuči građanske, a u stvari je politička kao što je bila i ona suverenista kao i nekada Živog zida itd. Neke nisu prošle za ovu još evo moramo utvrditi što se događalo pa imamo i ovu raspravu. Ali ja ću jednu brzu kronologiju, da malo vratimo misli kako je to sve išlo, kako je počelo i kako smo došli do današnjeg dana. Kako je počelo? Stožer je sa 16.11. krenuo u primjenu covid potvrda u javnim ustanovama nakon što su već bile u provedbi, znači u zdravstvenim. I naravno tko se pojavi? Gospodin Grmoja odmah osjeti priliku. Evo sad je to, sad možemo nešto krenuti i već 17.11. tiskovna konferencija idemo na referendum o covid potvrdama. Što je tu bilo? Čuli smo jednog čovjeka iz njihove doline dole iz Neretve koji kaže, da je bilo tada, da se odlučilo da se neće uvesti potvrda u javni prostor onda bi Grmoja organizirao referendum da se uvedu. To je ta politika. Oni su osjetili da je tu određena mogućnost. I naravno rekli su reći ćemo sljedeći tjedan ali odgađaju. 20.11. onaj prosvjed u Zagrebu i gle čuda baš su se našli tamo njih nekoliko, kaže slučajno nismo bili dio te priče. Evo nas tamo na tom prosvjedu. 4.12. počinje prikupljanje potpisa. Prije toga 27.11. njihov zastupnik Miletić kaže imamo 50 000 volontera. I kad kažeš da imaš 50 000 volontera vrlo je lak zadatak, ne treba ti možda ni 14 dana. Ako ćeš do 400 000 svatko po 8 potpisa i ta je priča više-manje onda riješena. Međutim, kažem kako je krenulo prikupljanje traje i javna rasprava u javnom prostoru, u sabornici, u medijima. Svatko govori što misli o tim pitanjima koji su postavljeni za referendum. 16.12. kaže Grmoja imamo 300 000 potpisa. Kako znaš da imaš 300 000? Brojiš? Ne možeš izgovoriti nešto što nisi pobrojio. Treba nam još tri dana da skupimo sto tisuća. U redu. 18.12. zadnji dan prikupljanja potpisa. 19.12. MOST kaže skupili smo dovoljan broj potpisa. Kako znaš? Pobrojio si? Ne možeš izgovorit nešto, a nisi pobrojio. Već 19.12. dan nakon završetka oni znaju. Što rade dalje? Kaže znamo, ali ćemo objaviti za 4 dana. I 23.12. oni objavljuju skupili smo 400 000 potpisa, tresem se od radosti i uzbuđenja. Fakt nema što, imaš 400 000 potpisa. Kako znaš? Brojio si? Ne možeš reći da imaš 400, a nisi brojio. Jel' jasno? Mislim da da. I šta se tada događa? Oni kažu, ali ne, nećemo ih predati 27., 28. ne treba na Badnjak, možemo 24.1. Što ispada tada? Ispada priča u medijskom prostoru, u politici. Što radite mjesec dana? Kako smo vidjeli brojili su novih 10 000 potpisa, novih 10 jer su 400 već pobrojili. I ta priča ide. Tko manipulira? Vladajući. Pozivamo ih da ih donesu odmah čim ih imaju. Naravno nema toga. Možemo brojiti gdje god hoćete. Oni kažu ne, 24. ćemo donijeti. I ta priča je išla svojim tokom kažem do današnjeg dana. Što smo mi upozoravali u tom vremenu? Da ono što je postavljeno kao pitanje da ima određene probleme, jer ako ideš sa porukama da ćeš ukinuti covid potvrde i da će narod o tome odlučivati onda stojiš iza toga. Ne postavljaš pitanje na način da narod ne odlučuje, nego dvotrećinska većina onda odlučuje u Hrvatskom saboru. Ti si jedan dio svog hajmo reći momenta ili odluke kao narod prenio na saborske zastupnike, a to već imamo. Imamo od dana izbora, od 5.7.2020. kada je narod rekao da je ta većina moguća i da će se složiti stranke vladajuće koalicije koje će provesti svoj program, donositi odluke itd. To je bio svojevrstan referendum. I što sad oni kažu? Mi želimo još jedan referendum da narod još jedan puta na nas prenese tu nekakvu mogućnost da mi donosimo odluke u ime tog istog naroda za koji kažemo da on odlučuje. Ne odlučuje, jer ste prenijeli na saborskog zastupnika njegovu mogućnost da on to donosi odluke. Kako? Dvotrećinskom većinom. Znači jedan nemogući moment gdje sad imamo u provedbi covid potvrdu koju ćeš morati ukinuti. Kako? Ako bi sutra bio referendum i da to prođe kako bez vladajuće većine, kako bez ne znam stranke HDZ koja ima 62 zastupnika, kako? Znači u cijelom vremenu vidimo tko manipulira i datume na koje su se oni ponašali i što su radili.
Hvala. Imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Ivanovića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi kolega Borić. Iz ovog vašeg kronološkog prikaza situacije i odvijanja oko ove cijele priče vrlo je jasno što je pozadina u stvari ove cijele inicijative. No, ja ću evo vas pitati kao iskusnog saborskog zastupnika da li je to bila procjena kolege Grmoje i MOST-a da bi mogli preuzeti liderstvo kada je u pitanju opozicija ili je ipak to bilo na preporuku njihovog glavnog epidemiologa gospodina Bulja?
Poštovani zastupnik Borić.
Pa očito je iz ovoga što se vidi kroz ovu kronologiju tko je tu vukao određene konce i gospodin Bulj je imao određenu ulogu u toj cijeloj priči. On je znači trebao biti predstavnik jednog kako on to kaže slobodnog grada koji je na kraju kažnjen za to i sad ćemo vidjeti kako će ići plaćanje te kazne s obzirom da je to isto jedan proces koji nije lak bez obzira što se čini da vi možete svojim sredstvima samo tako platiti neku obvezu, neke pravne osobe. To je ipak jedan proces. I oni koji su obnašali izvršnu vlast znaju kako je to isto problematično, ali pratit ćemo i taj moment. Ali očito je da je on bio sa svojom ulogom, a diktiralo se sa neke druge strane. I zato su bile one drame u sabornici ako ste primijetili. U jednom trenutku ovdje zadnjeg dana zasjedanja kad je nastala svađa, kad se vidjelo još malo vremena za prikupiti potpise oni su iscenirali svađu i utvrdili da su to vrlo loše odradili. Gospođa Raspudić i gospodin Grmoja čak ni tu se nisu složili. On je rekao loše, a ona je rekla ne, ne dobro, neki su nas na drugoj strani malo izdali.
Poštovani zastupnik Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Boriću, evo ja nisam osoba koja će bilo koga uvrijediti na bilo koji način, a maloprije smo imali priliku slušati gospodina Grmoju koji vrijeđa ne znam s čim bi to mogao usporediti govoreći želucom jezika to je bilo nejestivo. A mislim da bi bilo korektno reći ime i prezime te osobe pa na takav način nekome nešto imputirati. Mi smo svjedoci da ovaj zakon ima manjkavosti i da u zakonu nije propisano vrijeme kad će se definirati provedba referenduma i zašto to ljudi koji su iz te građanske inicijative pokrenuli ne shvaćaju. Oni su znali da taj zakon je na snazi i kad su pokrenuli prvu inicijativu pa otkuda sad čuđenje kad oni nisu predali potpise za mjesec dana, hoće da se inicijativa provede u roku od 3 dana.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Zato sam i išao u ovu kronologiju događanja, da mi shvatimo da smo već 23. kada gospodin Miletić kaže ja se tresem od radosti i uzbuđenja imamo 400.000 potpisa. Vi znate što imate u ruci. Vi ste brojili i ne možete to izgovoriti neodgovorno, imamo a možda nemamo, ne. Osim što možete ostaviti onda sumnju da ovo što se događalo u mjesec dana što je medijski prostor popratio i političari i svako je mogao reći što god hoće. Mogu se oni na to ljutiti ili ne, ali to nije razlog da danas slušamo opet sumnju u institucije kada saborski Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav kaže imate svoje promatrače, možete pogledati svaki potpis i utvrditi njegovu vrijednost. Naravno da njima treba drama uvijek, konflikt, drama i optužba da netko uvijek ne radi svoj posao kako treba. Samo su ga oni odradili. A što su radili? Kažem mjesec dana su očito brojali 10.000 potpisa.
Poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega dobro ste ovdje kronološki prikazali slijed i zaista je ovdje bio ostavljen jedan prostor u kojem se može sumnjati u, na određeni način u postupanje i samih inicijativa. Međutim, ja ne bih o tome iako su oni mogli izbjeći to tako da su ponudili građanima i javnosti da sudjeluje u tih mjesec dana u tom prebrojavanju zajedno s njima pa onda ne bi bilo ovog otvorenog prostora za sumnju. Međutim, ono što bih ja istaknula da mi danas ovdje slušamo cijelo vrijeme pozivanje na narod. Iako ja moram reći cijenim ove potpise koji su skupljeni, to je, to su potpisi dijela naroda međutim ne cijelog hrvatskog naroda i svih naših građana i to treba imati na umu da jedan dobar dio naših su se cijelo ovo vrijeme pridržavali svih mjera, cijepili su se, nastojali su svojim ponašanjem biti odgovorni u ovoj situaciji i da treba razmišljati da li i na koji način zastupamo [[Upadica: Hvala.]] i taj dio naroda. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Jelkovac zato sam danas već 2 puta u replikama tražio jedno objašnjenje ali ne mogu ih čuti od strane MOST-a morao sam ponovno inzistirati na tome. Kad smo imali 2 referenduma koja su prošla, referendum o ulasku u EU narod je izašao i rekao što misli, sabor je tada bio samo provedbeno tijelo takve jedne odluke. Narod je tad odlučio. Kao i u drugom referendumu kada se definicija braka trebala unijeti u Ustav. I tad je narod odlučio sabor je samo proveo. I sad ovdje ta manipulacija. Kada vi postavljate pitanje, narode recite nam da li ste za to da sabor 2/3 odlukom donosi određene odluke o mjerama zaštite u pandemiji, narod potpisuje. Moguće da su potpisivali ono što možda i nije bilo dobro razjašnjeno jer vi ste ponovno ovlastili sabor da u vaše ime donosi sabor. Nema direktne provedbe neke odluke recimo o ukidanju Covid mjere ili putovnice direktno provedbom, odlukom ajmo reći … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Borić vi ste u vašoj raspravi naveli kronologiju događanja. Odbor je, ishod je naravno donio odbor, a to je da odluku povjeri vladi da i članovi inicijative provjeri potpise. To je naravno pravo da potpisnici dobiju svoje zadovoljstvo što je legitimno, ali zar vi mislite da svakodnevno 50 mrtvih nam daje takva prava? Ja ću samo navesti primjer iz moje županije. Od početka pandemije 400 ljudi je umrlo, znači to je 400 ožalošćenih obitelji sa današnjim danom 55 ih je na bolničkom liječenju čak 7 ih je na respiratoru. Tko će zazivati prava cijepljenih, prava onih koji se pridržavaju od početka pandemije svih mjera koje su naložili ne naš stožer nego u cijelom svijetu u cijeloj EU.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo kolegice, mislim da su naši stavovi kao stranke i pojedinaca vrlo jasni u cijelom tom procesu i uvijek smo činili sve ono što možemo da dođemo do toga da se sačuva svaki život, pozivamo uredno uvijek svakodnevno da ljudi se cijepe i da na taj način doprinesu svojim mogućostima da se zaštite od zaraze ili da se zaštite od najgoreg mogućeg scenarija. Upravo ova inicijativa u vrlo osjetljivom vremenu kada su uvedene Covid potvrde moguće je utjecala na to što imamo nažalost danas. Da ljudi jednostavno osjećajući moguće da se događaju određene stvari i u nekim drugim zemljama više jednostavno ne žele napraviti to iako vidimo da su naši brojevi i dalje visoki. Ne možemo ih podcjenjivati. Mi ne možemo reći što nam se recimo danas dogodilo da imamo 48 ponovno nažalost preminulih osoba. I da jednostavno ne trebamo ništa samo nastavimo normalno živjeti. Zato ono što govorimo jasno je, slušamo one koji su za to nadležni. To je stožer, ljudi u zdravstvu koji šalju sasvim drugačije poruke od ovoga što smo slušali protekla 2 mjeseca od strane jedne politike opcije.
Hvala. Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Borić, dobro ste prikazali ovaj kronološki prikaz zapravo cijele ove referendumske inicijative i zapravo niz nelogičnosti i neprincipijelnosti bi rekao kod kolega iz MOST-a. Evo primjerice oko broja volontera, dakle govorilo se o onom velikom broju od 50.000 da bi sad čuli kada su se brojali potpisi da je palo na svega 5, dakle negdje putem se izgubilo ovih 44.995 volontera. Od toga kada će predati potpise, dakle bilo rečeno dan, dva poslije toga da će biti presica i točan broj potpisa, pa za vrijeme prikupljanja su znali 300 tisuća, 400 tisuća i onda dolazi do onog prostora od mjesec dana gdje se svi pitamo što se dešavalo i što se čekalo, je li? A s druge strane, upravo od te grupe, dakle od Mosta dolaze .../nerazumljivo/... baca se sumnja već prvi dan završetka prikupljanja potpisa, netko će nam ukrasti, počela se stvarati određena psihoza u društvu i sad dok im kažete, imat ćete pravo promatrača, itd., opet ne valja. Dakle, koji je cilj ove cijele inicijative, je li? Koji je smisao ove inicijative?
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Evo, još jedanput se vraćam, 23.12. Most zna da ima dovoljan broj potpisa i sami govore, znači, 400 tisuća. Imamo i ne damo vam potpise još mjesec dana i ostavljaš prostor. Zašto? Vjerojatno iz nekih svojih političkih razloga. Možda su željeli da ta priča traje nekoliko mjeseci, da se svakodnevno bavimo s time što oni rade, možda su krivo procijenili pa sad imaju problem, ali ono što sigurno nećemo dozvoliti da bacaju sumnje na institucije kao što su to krenuli danas činiti i da sve što god netko napravi, i ovaj Sabor kroz svoj odbor, koliko sam čuo jednoglasno, sad više ne valja, sad opet imamo sumnje da li će Vlada napraviti, pa hoćemo li to napraviti zajedno sa njihovim promatračima, pa možda ni tad neće više biti dobro, ne, pa onda već izmišljamo da li će referenduma biti ili neće i stalne optužbe. To je njihova politika, to je taj mali politički obrt koji živi na konfliktima i koji očito ima svog gurua koji to gura, g. Grmoju i koji jednostavno pokušava dnevno dramatizirati ovdje u Saboru o bilo čemu, pa tako i ovom prebrojavanju koji će se dogoditi.
Hvala lijepa. Sljedeći će govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Kaže kolega iz HDZ-a, trebali smo znati da zakon nema rokove i šta, nismo trebali ići u referendum jer smo znali da ćete vi muljati. To je, je li to poruka? Druga poruka, druga poruka, kaže, kolega Borić, sumnje. Nisu sumnje. To su činjenice. Ova Vlada, doduše možda u nešto malo drugačijem obliku, ali Plenkovićeva Vlada, za koju ste vi dizali ruke je ukrala 2 referenduma. Ukrala 2 referenduma. Nikada niste dali na uvid te nevažeće potpise odnosno potpisne liste s nevažećim potpisima. Nikada nikome, a obećao je ministar Kuščević ovdje nama na pitanje da će dati. Mi došli u Ministarstvo uprave, kaže, donijet će vam državna tajnica Josipa Rimac. Kakav duo. Kakav fantastičan tandem. Rimac-Kuščević. To je, to je bolje od ovog sada Kalinić-Livaja. Rimac-Kuščević. Znate što nam je donijela? Donijela nam je naše potpise što smo mi potpisali za referendumske inicijative. Dakle vi ste 2 referenduma ukrali, to više nisu sumnje. Kada znate s kim imate posla, to više nije sumnja, vi ste 2 puta već to napravili. 2 puta, ne 1, 2 puta i sad idete to napraviti 3. put. I kolega Boriću, kada izađete ovdje raspravljati za govornicu, mi uvijek od vas slušamo besprizorne laži, ali ono što ste danas nam priredili, to dosad nije viđeno. Dakle, vi tvrdite, znači izašli ste elaborirati o referendumskim inicijativama bez da ste pročitali 3 zakonska članka inicijative 2. referendumskog pitanja koje kaže da se vas, g. Boriću, ni HDZ ni vas, gđo. Jelkovac, ni vas g. Ivanoviću, ni vas g. Bošnjakoviću, ni vas g. Bulj, ni vas kolege iz oporbe neće ništa pitati o ukidanju Covid potvrda. Ako ovaj referendum prođe, Covid potvrde se ukidaju jer je u 2. pitanju zakonskoj inicijativi piše da se ukidaju Covid potvrde. A vi pričate o tome da smo mi tražili potpise za to da se dvotrećinskom većinom odlučuje hoće li se one ukinuti. Ne. Kada ovaj referendum prođe, Covid potvrde se ukidaju. A onda ako vama padne na pamet, a neće vam više pasti na pamet jer ste dobili po nosu i po prstima, ako krenete ljudima uskraćivati ljudska prava i slobode, za to će vam trebati dvotrećinska većina. To su naše referendumske inicijative i žalosno je da se vi iz HDZ-a, ne znam tko se digao za riječi i tko je to preko usta svojih prevalio, tko je smogao za to hrabrosti, sad ne mogu povezati jer toliko toga nesuvislog sam čuo da više ne znam tko je veću budalaštinu izvalio, da to nije narod, tih 400 tisuća ljudi. Vi ste se odrekli tih 410 tisuća. Oni nisu narod i njih ne treba za ništa pitati. Treba pitati samo vas. Vašu kliku, one kojima dijelite poslove, one kojima pogodujete, one kojima namještate sada ove poslove oko testova gdje će se okrenuti 70 milijuna kuna, bez ikakve koristi jer roditelji neće [[Upadica: Možemo li se vratiti na državni referendum?]] testirati, pričam, pričam o referendumu jer roditelji, [[Upadica: Ne pričate.]] znam da vam istina smeta, poštovani potpredsjedniče, vi ste zbog Mosta ovdje sa ovog mjesta išli mijenjati i Poslovnik HS-a, ali to vam neće proći i nećete me zaustaviti u govorenju istine.
Zaustavit ću vas u tome da govorite izvan teme, molim vas, vratite se na temu.
Znači ovo nije izvan teme, testiranje djece nije izvan teme ovog referenduma. Ovo, ovo se tiče upravljanja ovom zdravstvenom krizom, g. Reiner. Valjda biste to kao liječnik morali znati. Dakle da se tiče teme. Ono...
Dakle nećete se sa mnom raspravljati i izvan teme ste otišli, prema tome, izričem vam temeljem čl. 232 opomenu.
Izvan teme testiranje djece? [[Upadica: Ne, ne, ne.]] Pričamo o referendumu, [[Upadica: Ono što ste pričali ranije.]] Što sam pričao to? Odgovarao sam na optužbe kolege Borića [[Upadica: Žao mi je što sami ne znate šta govorite.]] Ne, ja znam jako dobro šta govorim i to vas jako boli da vi nećete odlučivati nego da će narod [[Upadica: Ovako.]] odlučivati o Covid potvrdama i ovog banditizma ovdje je dosta.
Budući da vam je to treća …
Dosta je vašeg banditizma više i oduzimanja ljudskih prava i sloboda …
… izričem vam treću opomenu s oduzimanjem riječi do kraja rasprave o ovoj temi.
… dakle kako vama padne i kako vama odgovara.
Kolega, kolega Grmoja, vam je oduzeta riječ do kraja rasprave o ovoj temi.
Moje, moje kolege će reći, a ja mislim da sam rekao sasvim dovoljno.
Slijedeći će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Ajde pročitajte ponekad i Poslovnik, molim vas. Ovaj imamo pojedinačno poštovanog, slijedeća pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Hrvoja Zekanovića, nema ga ovdje, pa ćemo ići dalje. Kolega Bulj vi ste digli povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik, molim?
Vi ste predsjedniče, predsjedavajući povrijedili cijeli Poslovnik Hrvatskog sabora. Oduzeli ste riječ zastupniku koji je govorio pojedinačno, a nije govorio izvan teme. A i oni koji izađu izvan teme znači bili su brojni od kolege Borića koji je maloprije govorio apsolutno van teme i svih zastupnika iz vašeg kluba nikoga niste opomenuli na govornici. Tako da budete barem pravični jedni pred drugima ako vam smeta ovih 410.000 potpisa.
Dakle, ovako to ne samo da nije povreda Poslovnika nego vi ne možete pročitajte si konačno jedanput Poslovnik, ja znam da vas nije briga ionako ni za bilo koji dokument koji dolazi na dnevni red, a kamoli za Poslovnik, pročitajte ga ponovno pa ćete shvatiti da ne može sa mnom polemizirati. Ovo vam je treća opomena i prema tome oduzimam vam riječ do kraja rasprave o ovoj temi. I sada će govoriti poštovani zastupnik Marin Miletić. Izvolite, izvolite poštovani zastupnik Pavić.
Poštovani predsjedavajući ja bi vas zamolio da ako nije problem da nam se ove prijepreke koji smo se prijavili da nam se izbrišu iz statistike da možemo kasnije replicirati ostalim zastupnicima.
Naravno.
Hvala.
Naravno.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Reiner, poštovani gospodine Bukarica, kolege i kolegice, htio bih ako je moguće spustiti malo sportskim rječnikom govoreći loptu na pod i staviti fokus barem evo ovdje nekog mog razmišljanja na referendum. Dakle, imamo situaciju ako sam je dobro shvatio gdje ljevica ili bar dio ljevice se protivi referendumu i smeta im da građani RH sudjeluju u demokratskim procesima, dio sam rekao, sudjeluju u demokratskim procesima i da sami odlučuju o sebi, o svom životu. I onda imamo dio vladajućih koji pokušava imputirati na neke nečasne radnje tijekom procesa skupljanja potpisa. Dakle, budući da sam organizacijski dio ja vodio vrlo jasno ovdje govorim, mrtav hladan, druge minute nakon što bilo tko podastrije bilo kakav dokaz da je jedna jedina stvar oko referenduma bila nečasna ja ću vas sve pozdraviti i svoje u stranci i vas sve i otići nekim svojim putem. Ja kao Marin Miletić svoj obraz nisam našao na cesti, to je ustvari jedino što imam osim 2 kredita u banci i 2 kćeri i imam obraz i meni je čast sve. Sve mi je čast, baš sve. Kada sam ja govorio, žao mi je da nema kolege ovdje, ja sam rekao da pa od uzbuđenja prvi put sam radio nešto tako organizaciji na razini cijele Hrvatske. Svaku večer sam dobivao podatke iz svih gradova RH ljude koje sam ja posložio organizacijski i znao sam točno gdje smo s potpisima i znao sam da smo prešli 400.000 i znao sam da se svaka lista provjera, svako ime i prezime da gledamo onoliko koliko mi možemo da nije možda neki dupli potpis bio itd., i zato smo naravno poslije izašli i rekli da imamo 410.000 potpisa za jednu i nešto manje za drugu inicijativu i to smo predali. Ono što bih ja volio u demokratskoj Hrvatskoj za koju su ginuli naši momci i žene u Domovinskom obrambenom ratu da se nijedna vlast ni oporba, ni vladajući ne boji hrvatskog naroda. I ono što bih ja volio da zakonski bude referendum postavljen na takav način da ih imamo što više. Da ih imamo što više, da zakonski uredimo priču referenduma na takav način da hrvatski građani mogu u doslovnom smislu o svemu onome što je važno naravno o svemu onome što je bitno i o svemu onome što se tiče konkretno njih i njihovog života, da ljudi mogu doći i reći mi to držimo ovako. I ako naravno većina, a to je demokracija zar ne, nekad nam to ne odgovara, i ako većina kaže da je za nešto tako uređeno onda ajmo poslušati volju hrvatskog naroda. I hrvatskog naroda se nitko ne bi smio bojati od nas političara barem mislim da to nije utopistički, dakle da bi mogli i morali s ljudima razgovarati i kretati se među njima, slušati ih i na koncu onda ovdje u parlamentu raditi za dobro hrvatskog naroda, a ne za bilo kakve pojedinačne interese, ja govorim sad prvenstveno o sebi i o svojim kolegama u MOST-u, a onda tako naravno i vladajućima jer je vaša najveća odgovornost jer je to tako jer vi vodite državu. It's legit, imate legitimitet na izborima, a mi smo ovdje ti koji onda trudimo se u demokratskim procesima staviti veći naglasak na ono što držimo da je potrebno. Nemojte se odricati 410.000 građana RH. Premali smo narod, dijelimo se, stalno smo u nekim svađama u nekim podjelama, ljudi imaju pravo na svoj stav, svoje mišljenje i jasno su ga rekli 410.000 ljudi ukinimo Covid potvrde i ugasimo stožerokraciju. 410.000 građana ove zemlje je to reklo. Nekome je to možda malo, ja držim da je to itekako važan broj. Nemojmo se plašiti hrvatskog naroda. Hvala.
Imamo nekoliko replika [[Upadica: Budite nježni.]] prva je poštovane zastupnice [[Upadica: Nemojte prejako.]] Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega malo ima tu dosta kontradiktornosti koje smo danas čuli od vas i kolege Grmoje kojem evo nismo uspjeli replicirati, pa evo moram jednostavno citirati. Vi ste rekli evo nama smetaju demokratski procesi. Ne, nama ne smetaju demokratski procesi baš naprotiv, slažemo se da je narod suveren, poštujemo sve ove ljude koji su potpisali referendum, dapače predali smo iz Kluba SDP-a amandmane upravo za to da bi bila što transparentnija i čistija situacija oko referenduma da se ne vuku repovi oko toga, ali ono što vam svakako moram evo ja kao liječnica zamjeriti znači vi obezvrjeđujete ono što mi stalno kritiziramo i stožer i vladu što se dobro ne radi. Kontradiktorno što govori kolega Grmoja, s jedne strane govorite i vi sami o graškama stožera i vlade i da je i zbog toga došlo do nezadovoljstva naroda, a onda kad mi to kažemo, onda nas pljujete dižete povrede Poslovnika itd. A da ne govorim o tome da niste stali iza nas [[Upadica: Hvala.]] liječnika koji pozivamo na mjere i na cijepljenje. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Miletić.
Hvala vam. Ma nisam siguran da smo se dobro razumjeli, ali i to je politika, ne moramo se uvijek ni razumjeti ali važno je da se možemo čuti, saslušati. Dakle, nisam siguran da sam ikada ja pljuvao po vama ili bilo kome, možda u one prve dane radi čega još imam traumu ono to sam nekima od vas govorio kad sam ušao u Hrvatski sabor. S druge strane mi od početka komuniciramo da postoje rizične skupine, stariji ljudi plus 70 godina, pretile osobe, anksioznost barem tako kaže struka i od početka komuniciramo da ti ljudi moraju razgovarati sa svojim osobnim liječnikom i nakon što im osobni liječnik savjetuje što bi trebali napraviti da se zaštite ti ljudi moraju biti slobodni odlučiti žele li nešto napraviti ili ne. I mi u to vjerujemo, ja u to osobno vjerujem. Hvala.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče mislim da je svima ovdje u ovoj sabornici, a i hrvatskoj javnosti jasno da socijaldemokrati nisu protiv referenduma i da ćemo se boriti svim silama da se referendum ukoliko je sve ispravno provede. Imam za vas, zapravo imao sam za kolegu Grmoju, ali evo nažalost izgubio je pravo na riječ, onda imam za vas s obzirom da ste iz istog kluba dva pitanja. S jedne strane ste za ukidanje Covid potvrda i pitam vas kako ćemo kad se ukinu te Covid potvrde putovati u zemlje EU koje traže Covid potvrde, kud ćemo ići, bit ćemo neki geto? Dalje, drugo pitanje, kako namjeravate osigurati 2/3 većinu s obzirom na dijametralno suprotne stavove koje imamo ovdje u sabornici? Vi ste na jednoj strani, HDZ na drugoj strani, mi imamo svoj stav koji smo izrazili više puta i u vezi vlade i u vezi stožera. Stavovi nisu ujednačeni, kako ćemo to odluke [[Upadica: Hvala.]] donositi a trebamo ih donositi na jednoj bazi?
Poštovani zastupnik Miletić.
Mislim da nitko od nas ne bi trebao bježati od svoje odgovornosti, mislim da sabor kao najviše zakonodavno tijelo kao i na koncu u drugim parlamentarnim demokracijama može biti taj koji donosi neke tako važne odluke. Kolega Paviću vama se ispričavam dao Bog dragi da vodstvo ljevice bude netko evo poput vas koji ste otvoren, razborit, koji na koncu nikad ne ide ad hominem ja bi prvi dakle ovaj to potpisao. Što se tiče što ste me još pitali, aha putovanja. Pa gledajte ovako držim da je RH samostalna država i da bismo mi trebali prvo razmišljati o sebi i svom dvorištu onda o drugima. A što se tiče drugih država uređenih za putovanja dakle gledajte i svima je jasno da Covid potvrde u Hrvatskoj barem u ovo zadnje vrijeme su služile u agendi obveznog cijepljenja kada znamo da i ljudi koji su imali Covid potvrde su prenosili virus. Dakle, neka se ljudi testiraju i kad idete preko, ja isto kad idem preko testirate se i uđete u sve države u koje želite ući. U sve države.
Poštovani zastupnik Šašlin. Ne iz klupa molim, molim ne iz klupa. Poštovani zastupnik Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine Miletić pa evo kolega Pavić me na neki način preduhitrio isto sam vas htjeli pitat kad ste razmišljali o inicijativi, o raspisivanju referenduma da li ste razmišljali o tome, a to je činjenica da je Hrvatska dio EU i da u slučaju ukidanja potvrda na neki način ostala bi usamljeni otok u toj EU. Kako bi ljudi putovali, kako bi išli? To je prvo. Drugo da li ste razmišljali o varijanti omikrona koja na neki način postoji mogućnost da taj virus sam sebe na neki način izolira i da u međuvremenu pokaže se da potvrde više i ne budu potrebne, znači da, i kao treće što je najvažnije možda da li ste razmišljali ukupno o svemu tome odnosno o financijama koliko će taj referendum koštati i da li bi ta sredstva bilo možda uputnije i bolje i kvalitetnije utrošiti na neki drugi način? Evo, da li ste o tome razmišljali kad ste išli u tu inicijativu? Hvala.
Poštovani zastupnik Miletić.
Hvala vam na pitanju i drago mi je da i vi razmišljate o financijama i nadam se da ovih 70 miliona kuna koji uistinu bespotrebno su usmjereni prema testiranju djece za što nema nikakvog objektivnog razloga bilo bi dobro da ih se radije usmjeri u sapun i toaletni papir u školama. 14 godina sam radio u gimnaziji pa znam o čemu pričam. Što se tiče Covid potvrda sada prije 7 minuta objavljeno na medijima da ne reklamiramo medij, Fauci koji je od američki glavni protagonist kako god hoćemo je li cijele priče je rekao da mu se čini da je epidemija gotova evo sada i da maske više neće biti u SAD-u potrebne itd., itd., itd. Očigledno ova priča omikrona kao što ste rekli vodi priču do kraja i dao Bog dragi da vi sutra, vladajući, ja bi vam sad dao mandat proglasite dakle da ukidamo Covid potvrde jer nemaju smisla i na koncu ono što sam ja rekao ministru Berošu ovdje kad je bio da i te kirurške maske, ne one, one s filterom i one druge nego ove kirurške platnene maske koje ustvari 10% štite od korone, ne trebamo ih ni nositi.
Poštovani zastupnik Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a, poštovani kolega. Ja vjerujem da nitko od mojih kolega ni ja ne podcjenjujemo vaš trud što ste napravili i prikupili potpise i ja nemam problema, a vjerojatno nitko ovdje vama čestitati na tome. Ali, zašto vi stalno sumnjate u institucije? Je li mi imamo u ovoj hrvatskoj državi, za koju ste rekli da su se borili ljudi, pa ne znam i vi, ali ovdje većina ljudi na ovoj strani je bila u rovovima i moram poštivati institucije ove države. Znači, ako se steknu uvjeti, zakon će se provesti po, odnosno referendum će se provesti po važećem zakonu, a ne po zakonu g. Grmoje koji sumnja i sve i svakoga. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Miletić.
Pa dobro, ja sam svoj po svom habitusu neizlječivi optimista, mene da bacite u crnu rupu ja bi i tamo vjerovao da će doći sunce, tako da malo tu drugačije gledamo. Ono što je meni važno, dakle u Hrvatsku kao moju domovinu nikad neću sumnjati, no radi toga jer nas iskustvo, ajmo reći ovako, uči opreznosti pa možda neki koji su se malo više opekli pa onda više i viču i govore, no s druge strane, uistinu držim da je legitimno da postavljamo pitanja i da brinemo da sve bude kako treba. Iskustva nam nisu baš najsjajnija sa bivšim ministrom Kuščevićem i iskustva hrvatskog naroda i zato mi tu smo jako zabrinuti, evo, ako je to prava riječ, da i ti procesi budu do kraja napravljeni kako treba. Budući da u tijelima nadležnim i državnim tijelima postoji mnogo ljudi koji su zaposleni, mi smo samo htjeli reći, a ja znam koliko smo vremena smo, dok smo sve brojali koji je to posao, po desetak sati na dan, očekujemo da tamo gdje ima puno više ljudi, da će to biti brže prebrojano i to je to, samo to.
Poštovana zastupnica Burić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Miletiću, osvrnut ću se na 3 stvari. Pod broj 1, vi kao Mostovci podvaljujete kontinuirano tezu kako je Vlada ukrala referendum, a istina je da ste vi lažirali potpise. To je broj broj 1. Pod broj 2, donedavno ste ljudima prodavali maglu, ali hvala Bogu, od toga nije nitko umro, a odnedavno ljudima nudite umjesto sigurnosti, nesigurnost, umjesto zdravlja im nudite bolest i umjesto života, u konačnici, nudite im smrt. Osjećate li se vi odgovornim za to, poštovani kolega Miletiću i često govorite o slobodi, o pravu izbora, pa vas molim da mi kažete što je preduvjet slobode? Što je conditio sine qua non da netko bude slobodan? Je li to biti živ?
Poštovani zastupnik Miletić.
Kolegice Majda Burić, neopisivo mi je žao da dok ste vi govorili nisam mogao ovo raditi i snimati video. Oprostite mi, molim vas, dok ste vi govorili, vaše kolege ispod maski ovako su reagirali, čudili se tome što vi govorite. Ispod svakog pojasa. Nemamo se šta tako razgovarati.
Poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. Prije svega, žao mi je što ste dio iz rasprave shvatili na osoban način, nitko ne sumnja u vašu čestitost ni u vašu čast. Ja sam se samo nadovezala na raspravu kolege Borića i rekla da u ovom prostoru od, vremenskom prostoru od mjesec dana do predaje potpisa se ustvari otvorilo to pitanje zašto ih niste predali ranije i da ste mogli i u tom procesu osigurati da budu i neki neovisni promatrači pa onda ne bi bilo takvih sumnji, ne bi bilo mjesta za to. Ono što želim reći, nitko nije protiv referenduma. Ja osobno smatram da je referendum uz izbore praznik demokracije. Međutim, ja sam za proceduru i legalist sam. U ovom trenutku odbor je odlučio upravo u onom okviru zakonskom kojeg imamo. Rekli smo, zakon nije dobar, treba ga dopuniti, ima praznina, ali smo te praznine nadopunili onim što je praksa. I zato smatram da nema mjesta za ovakva jednostavno ružna nabacivanja tko [[Upadica: Hvala. Poštovani…]] šta kontrolira i nepovjerenje u naše institucije.
Poštovani zastupnik Miletić.
Mi kad smo vam zbrajali te potpise, kolegice, ja sam u oči gledam, ja vam uvijek govorim istinu, bez obzira što će me to vjerojatno koštati glave na kraju. Dakle ljudi koji, s kojima sam ja po 10 sati na dan zbrajao to, dakle 23., mislim, prosinca, sam rekao ljudima do Sveta tri kralja, idite se odmarati. To su mi bili ljudi od mog povjerenja najvećeg, ja isto nisam, me razumijete, mi nismo mogli dati sad bilo kom, vi znate koliko je to delikatno baš iz svega ovoga što govorite i svega drugoga. I tu smo imali tih znači 7, 8 dana dakle odmora i onda su mi se ti ljudi vratili i završili smo s brojanjem i predali smo sve potpise i to je ono što smo mi napravili. Dakle i zato smo govorili, više od 400 tisuća ljudi i zato ja kažem, dakle da je 5 ljudi, po meni ni 5 građana RH, moramo znati čuti, a kamoli više od 4 stotine tisuća i zato, ja bi volio da cijeli taj diskurs bude drugačiji, ali valjda moram čekati neka druga vremena u HS-u.
Hvala. Sada će govoriti poštovana zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo, ja ću se vratiti na onaj zaključak koji je donesen ovdje, o kojemu trebamo raspravljati, a to je da su postojale ove dvije inicijative, Odlučujmo zajedno i Dosta je stožerokracije, koja i za koje se prikupio respektabilan broj potpisa, ako je točan i to je svakako nešto što treba itekako pozdraviti jer referendum je oblik zaista neposrednog odlučivanja birača u obavljanju državne vlasti ili lokalne, ovisi o tome za što se raspisuje. Dakle, kao što je kolegica rekla, to je praznik demokracije i to kao takvo treba i poštivati. Ono na što bi se vratila u prethodnom razdoblju i što me isto tako osobno smeta, kada kažu kolege da smo, da je naša Vlada ukrala prethodne referendume iako je tada bila upravo Most je bio pozvan da i inicijativa da prate prebrojavanje i da budu aktivni sudionici u svemu tome. Dakle oni su tada znali da nešto ne štima sa ukupnim brojem potpisa i tada nisu htjeli preuzimati odgovornost za ono što su napravili jer da su bili sigurni, onda bi došli i činili to zajedno sa predstavnicima Vlade. Ono što u ovom zaključku i po prvoj i po drugoj točci je važno da se upravo odbor poziva i predlaže da omogući promatranje postupka, provjere broja i vjerodostojnosti prikupljenih potpisa birača od strane najmanje dva predstavnika navedene građanske inicijative te da izvješće o provedenoj provjeri dostavi HS-u. Dakle još jedna mogućnost gdje će moći aktivno sudjelovati i zauvijek da se otkloni upravo ta sumlja da netko nešto krade, ne želi, itd. I Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i Zakon o sustavu civilne zaštite jasno govori procedure i Vlada i inače i mi kao Sabor postupali smo potpuno ispravno sukladno važećim zakonima. Prema tome, kada je ministar zdravstva na prijedlog HZJZ-a proglasio opasnost od pandemije ili epidemije i koju je objavio u Narodnim novinama, Vlada je tada na prijedlog ministra proglasila epidemiju i isto tako ih objavila. Isto tako se zna procedura da Vlada na prijedlog ministra osniva i imenuje Stožer civilne zaštite i zna se što taj Stožer ima i koje ovlasti. Isto tako znamo koliko respektabilnih osoba iz struke sudjeluju u samom Stožeru. Prema tome, kada govorimo sada u ovom momentu da imamo preko 14 329 umrlih i da je procijepljenost svega 57%, onda se svi skupa moramo zapitati upravo što je danas spomenuto, što je sa svima onima nama i odgovornim ljudima koji su se držali i poštivali upravo sve odredbe zakona i preporuka Stožera iako se u nekim odlukama čak nismo niti slagali i mi smo osjećali da je u nekim odlukama možda neki, neka grana bila više zakinuta, neka manje i da je možda, ali u svemu tome, možemo reći da smo bili otvoreni kao društvo, da nije bilo policijskog sata kao što je to bilo u drugim državama EU i puno toga i dalje jer mi je to poznato i iz osobnih iskustava svoje rodbine koja živi i u dalekoj Australiji, itd., prema tome, u odnosu na ono što smo imali, koju slobodu, ovo je zapravo odgovornost svih nas.
Imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a, poštovana kolegice. Evo, meni je drago da će ova referendumska inicijativa biti drugačija od svih zbog toga što su uključeni i volonteri inicijative u prebrojavanje potpisa. Dakle, ako smo normalni ljudi, ako smo Hrvati i katolici kako se volimo nazivati, onda više tu ne bi trebalo biti sumnje da se neće izbrojiti potpisi i da se neće utvrditi točan potpis i da se neće provesti referendum. Ali, isto tako, meni nije jasno odakle agresija, pogotovo gospodi koje ovdje sada nema, da se taj referendum treba provesti u roku od tjedan dana, ako znamo da su oni sami prebrojavali mjesec dana svoje potpise. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Dakle, te sumlje unaprijed je nešto što je iritantno i mislim da hrvatski narod to ne zaslužuje na takav način jer sve ono što činimo mora biti u interesu svih nas i na kraju krajeva, to sam spomenula i već danas. Ako je i Vlada i kroz javne medije i predsjednik Vlade i ministri, ako su na tisuće načina pokazivali i ukazivali na sve ono što je, što se događa u svijetu, koje su vjerojatnosti da se zarazimo, koje su vjerojatnosti prijenosa, koje su vjerojatnosti da netko umre, e pa onda, ja se pitam kako, na koji način je još bilo moguće dokazati i ukazati da je ono što je preporuka struke da je potrebno i poštivati.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, uvažena kolegice zastupnice. Pa evo, vidimo da jedna od inicijativa referenduma je da HS dvotrećinski donosi odluke praktički o svakoj mjeri, o svemu onome što se na dnevnoj razini mijenja, s obzirom da pandemiju pa ni mi Hrvati, kao ni bilo koji drugi narod ili nacija na svijetu nismo do sada doživjeli i prvi put smo se susreli, mijenjamo iako niti jedan parlament u EU to ne radi. Dakle nemamo te prakse, s druge strane danas imamo pokazatelj da je gospodarstvo u protekloj prošloj godini raslo 10,5% iznad svih očekivanja, 2. u EU, prije svega zahvaljujući turističkoj sezoni, dakle imamo Vladu koja je znala balansirati turističku sezonu, gospodarstvo, očuvanje radnih mjesta i da se bira, hoće se cijepiti, neće se cijepiti, hoće se testirati, da li će se imati Covid potvrda, a sada se pod nekom krinkom nečega želi nametnuti nešto što nigdje ne postoji.
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Da, jako dobro ste to sve rekli jer stožer je operativno tijelo, ono je, ono mora promptno reagirati, donosilo je odluke u roku od ne znam nekoliko sati. Ono što parlament ni jedan, ono što ste i sami rekli u Europi, a ni, ni drugdje mislim u svijetu nije donosio dakle te dnevne odluke. I to je ono što treba itekako poštivati. Isto tako kada usporedimo ono što smo postigli sa balansiranim mjerama da bi se gospodarstvo očuvalo, sačuvalo radna mjesta, da bi imali na kraju krajeva turističku sezonu to je ovo upravo rezultiralo ovim gospodarskim rastom. I sve to nije dovoljno da bi se dokazalo da se postupalo zaista u najboljoj mogućoj namjeri u interesu svih. Zato moramo biti oprezni.
Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. Kolegice Perić, ja ću o referendumima kao takvim neću puno ulazit u meritum ovom prilikom. Spomenuli ste izraz praznik demokracije. Na to ću se vratiti kasnije. Ja se sjećam kad sam kao ministar uprave morao 2013. godine za raspisivanje referenduma o prirezu u gradu Zadru ako se toga sjećate stati na stranu HDZ-a nasuprot svojih stranačkih kolega. Dakle, ne može se o svemu raspisivati referendum i nije referendum baš praznik demokracije. Praznik demokracije su izbori. I odluke koje za građane se donose, donose se na temelju njihove odluke na izborima. Referendum ne može biti zamjena za izbore niti zamjena za parlamentarnu demokraciju, ni predstavničku demokraciju on može biti njihov korektiv ili dopuna. Tako da referendum ode u tom smislu nije praznik ili blagdan demokracije nego tek njegov spomendan gledajući izričaj i našeg Zakona o praznicima i spomendanima. Hvala.
Poštovana zastupnica Perić.
Da, hvala lijepo, sjećam se tog referenduma kada je bilo ovaj kada se htjelo raspisat da se zapravo odlučuje građani o tome u gradu Zadru da li ćemo imati prirez ili ne i to je nešto što i vi kao ministar ste znali do koje su zapravo granice i dosezi što referendum, o čemu može donositi i na koji način može se uopće formulirati referendumsko pitanje. Prema tome, sve ovo ste dobro rekli, ali ja smatram da nitko od nas se ne boji kada je referendum zakonit, da se on i provede i da bude zaista izraz volje građana.
Poštovana zastupnica Zmaić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice Perić, unatoč propisanim mjerama i odlukama nacionalnog stožera mi u Hrvatskoj i danas imamo preko 11.000 slučajeva zaraze ili osoba pozitivnih na korona virus. A evo danas u sabornici od pojedinih kolega iz oporbe smo čuli samo kritike i pogrdne riječi na propisane odluke i mjere i Covid potvrde. Šta vi smatrate, kako bi stanje zaraze bilo da nisu propisane mjere i odluke za sprječavanje širenja zaraze? Hvala.
Poštovana zastupnica Perić.
Teško je na to, niti sam stručnjak, niti mogu ovaj to predviđati međutim prema ovoj većini ipak građana koja se cijepila kada pogledamo da je sa jednom dozom cijepljeno preko 2 milijuna i 200, sa 2 doze skoro 2 i 200 onda je to itekako važno napomenuti i važan je faktor zbog čega onda ti dosezi ili obuhvati pandemije nisu u Hrvatskoj još gori i u gorim oblicima jer ne zaboravimo stanje koje je bilo u Italiji, u Španjolskoj kada se nije, nije bilo mjesta više niti u bolnicama, niti u bilo kojim kapacitetima, dakle mi nismo doživjeli takvu, takvu strašnu, strašnu unatoč tome što je veliki broj, broj preminulih. I to je ono zapravo najtragičnije.
Poštovana zastupnica Blažević.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovana kolegice, spomenuli ste Zakon o civilnoj zaštiti i Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Više puta smo ovdje spomenuli Članak 17. Ustava odnosno donošenje određenih mjera 2/3 većinom u saboru. Smatram stvarno i mislim da se tu možemo složiti da bi to usporilo i otežalo sve funkcioniranje, blokiralo bi cijelo društvo i vi ste rekli da je stožer operativno tijelo i trebalo je ponekad izreagirati brzo. Dakle, u roku od nekoliko sati. Ono što ja mislim da je bio dobro, a to je bio zaključak koji smo donijeli o izvještavanju sabora o mjerama gdje smo naložili saboru da 2 puta godišnje izvijesti, bože stožeru izvijesti sabor o svim donesenim mjerama kako bi upravo ovdje u saboru o njima mogli i raspravljati. A ukidanje stožera i odlučivanje temeljem Članka 17. Ustava ne Članka 16. stvarno bi dovelo do velikog blokiranja i teškog funkcioniranja našeg društva.
Poštovana zastupnica Perić.
Potpuno ste u pravu, dakle ono što sam rekla zaista je kao operativno tijelo koje je trebalo donositi na tjednoj bazi, a nekad i češće odluke. Mislim da kroz ove oblike, ovaj oblik izvješća tromjesečno svako od nas je mogao dati svoje sugestije i svoje viđenje i na kraju krajeva sigurno da su svi nadležni od ministra do predsjednika vlade itekako mogli iz toga iščitati i čuti ono sve što je, što je imao tko za reći i ukoliko je bilo potrebno ispravljati. Ja vjerujem da su onda i ugrađivali u same odluke. Prema tome, mislim da je ovo bio najbolji mogući način i da se to i pokazalo kažem ali ono što sam već rekla od stotinu osoba umrlih 80 ih je bilo necijepljeno.
Poštovana zastupnica Murganić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice. Naravno u ovoj raspravi kao što se to često i događa u Parlamentu govore se polu istine, da ne kažem težu riječ jer to ne želim ili se sa svojim izlaganjima i argumentima dovodi u zabludu. Jedna od tih mantri koja se sada često pojavljuje u izričaju je da se svagdje u zemljama EU ukidaju covid potvrde što naravno nije istina, ukida se selektivno, postepeno i prilagođava se epidemiološkim situacijama kako su ih uvodili. Na primjer, za odlazak u kafiće, za shoping centre, ukida se recimo policijski sat u onim državama u koji je uveden. Mi smo imali zaista najblaže mjere. Čak i te mjere su bile toliko nepoštivane da oni koji su javno zazivali da ih se ne pridržava ne prihvaćaju sada nikakvu odgovornost za posljedice koje su dovedene, koje smo dovedeni.
Hvala. Poštovana zastupnica Perić.
Pa tako je, najlakše je kritizirati ali ne donositi zapravo prave i konstruktivne prijedloge. Ali ono što ja mogu reći iz iskustva recimo svoje rodbine u Njemačkoj gdje su imali policijski sat, gdje nisu mogli nego samo jedan član obitelji otići u nabavu. Ono što sam ja doživjela prije 2 mjeseca u Republici Makedoniji gdje nisam mogla ući niti u trgovinu, niti u restoran bez predočenja covid potvrde. Dakle, jedna Makedonija koja nije članica EU imala je puno rigoroznije mjere nego što smo to imali mi. I onda kada to sada stavljamo u kontekst ovoga što smo prošli i na koji način mislim da su nam mnogi bili zavidni kako relativno slobodno živimo.
Hvala lijepa. Sad će govoriti poštovani zastupnik Ante Kujundžić, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Da mi je … [[Govornik se ne razumije.]] možda se ne bih ni prijavio na ovu pojedinačnu, no hoću. Kažemo mi u Imotskom „koga zmija ujide i gušćarice se boji“. Iz tog razloga možemo promatrati datum od 24. siječnja. Dakle, rok unutar kojega se svaki potpis, svaki OIB provjerio i skenirao. Svaki u glavu i sigurni smo da nam tu nitko neće moći reći da smo predali potpis koji je nevaljan, da smo nešto lažirali itd. itd. U glavu svaki! A ako tkogod na nešto sumnja, ima određene razloge slobodno nek ih iznese. I meni je jasno da je bilo kojoj Vladi u početku bilo slatko voditi borbu ne samo u Hrvatskoj, nego bilo gdje, voditi borbu sa covidom i da određene stvari nismo mogli predvidjeti u kojem smjeru će se razvijati, kako će se stvari odvijati, što će se na koncu konca dogoditi jednako kao što mi je razumljivo bilo da se svaka Vlada i hvalila na koncu konca u samim počecima o uspješnoj borbi sa covidom. Ali onda se dogodi ono kako to u životu najčešće biva kad misliš da letiš visoko te nešto prizemni i ne znaš šta te strefi i trebaš se snaći. E to se dogodilo i nama. I je li Stožer koji je i mi svi gledajući u oči znamo da je jedno političko tijelo i o.k. Vlada je preuzela odgovornost, ja s tim nemam problem. Je li donosio određene odluke? Je. Je li pokušavao? Je. Je li u toj metodologiji i pogriješio? Je. Je li se Stožer a onda i vi koji predstavljate većinu često puta osjećate kao mlada nevjesta kojoj je svekrva, koja je u ovom slučaju „narod“ očita lekciju pa dogodi se. Možda bih i ja bio takav. Da trebamo biti svjesni činjenice jedne jedine da uspjeh ovih dviju referendumskih inicijativa, dakle njihovom uspjehu nije doprinio nitko drugi osim Stožera, mjera i različitih kriterija. Pa mi svi znamo da ako postoji određeno mjesto gdje ne moramo držati masku da ćemo je skinuti, da je nitko s guštom ne nosi. Jel' tako? Je. I hoćemo li onda ovdje ako zastupamo teze određenih mjera gurati priču trebamo nositi hoćemo. Jesmo li licemjeri? Pa jesmo, očito nam je to u genetskom kodu svima nama u Hrvatskoj i to je ono što je problem i to je ono zbog čega je došlo do skupljanja dovoljnog broja potpisa. Ja osobno sanjam Hrvatsku, osobno u kojoj neovisno da li se ja slažem sa određenim referendumskim pitanjem i inicijativom ću dati svoj potpis da se referendum kao takav provede. I na tom referendumu je moje pravo glasati protiv određenog pitanja. Ja sanjam takvu Hrvatsku u kojoj nećemo imati ovakvo usudio bih se reći nakaradan zakon, u kojem Hrvatsku koju ćemo imati Zakon o referendumu koji će imati puno blaže i puno mekše okvire za provedbu referenduma ali se nijedan referendum neće biti potrebe za provedbom referenduma. Mislim da je to ono što je u ovoj priči ključno. Što je još ovdje doprinijelo? Konkretno gospodin Peđa je nama uvelike pomogao sa svojim nastupom u saboru i to je ono što istina kad nas je proglasio da mi parazitiramo na smrti. Ja nisam osoba koja će sada ulaziti u …/nerazumljivo/… razloga zašto se netko cijepio, štetnosti, bonitete, kako god. Mi svi znamo da postoje primjera različitih i možemo se oko toga svađati, ako struka nema konsenzus oko ovoga mi možemo onda vodit ne znam ni ja kakvo kolo u ovom domu. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa poštovani kolega. Da li se možemo složiti oko slijedećih teza? Prvo da nije bilo brojnih grašaka stožera, vlade oko dvostrukih mjerila, nekonzistentnih odluka itd. što smo stalno i mi upozoravali u principu ne bi bilo niti potrebe za referendumom. Znači mi smo na to upozorili, vaš kolega Grmoja je digao povredu Poslovnika onda je opet to izgovorio jel, dakle tu se pretpostavljam slažemo. Drugo ako je od sveg broja do sada testiranih necijepljenih bilo izdvojeno 113, 116.000 onih koji su bili asimptomatski pozitivni onda je takvo testiranje imalo smisla bez obzira zvao se Covid potvrda ili ne. Tu prvenstveno govorim s liječnike strane. Mi smo u krajnjoj liniji tražili da se ide na još više testiranja i prije godinu dana i zdravstveni sustav itd., vladajući su to nažalost odbili. I slijedeća stvar ako zemlje koje imaju znatno više procijepljenih imaju puno manje umrlih nego RH onda cijepljenje ima smisla i štiti od težih oblika bolesti i hospitalizacija i smrti, a vi to niste jasno kao klub istakli. Hvala.
Poštovani zastupnik Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Poštovana kolegice, ja mislim da rekli bismo vi s krivom osobom biste parničili oko cjepiva. Meritum ovih referendumskih inicijativa jedne i druge nije bilo cijepljenje. Unatoč tome što se pokušalo stvoriti svojevrsni oblik verbalnoga rata između cijepljenih i necijepljenih ne bi li kojim slučajem, što ja razumijem da je PR-ovski možda najzgodnije zavadi pa će sve biti u redu, hvala Bogu dragome do toga nije došlo. Ako bih vam ja išao odgovarati na, ja vjerujem da je ta brojka točna da 113.000 čini mi se ljudi je zapravo označno kao zaraženi, ja bih vam mogao navesti cijeli niz ljudi koji su se i cijepili pa dobili Covid sa teškim respiratornim problemima istina da možemo ogovorit da se nisu cijepili možda bi umrli itd., itd., međutim ja uopće o tome ne pričam, ja osobno. Nisam se cijepio na sugestiju moga liječnika, doktora opće prakse obzirom da imam alergiju [[Upadica: Hvala.]] orašaste plodove i sugerirao mi je da sse iz tog razloga ne cijepim.
Hvala lijepa. Sada će govorit poštovani zastupnik Marijan Pavliček. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu stoji u prvom članku Ustava RH. Nažalost često su članci kako u našem Ustavu tako i u brojnim zakonima samo mrtvo slovo na papiru. Možda je najbolji primjer postojeći Zakon o referendumu gdje je referendum odnosno institut referenduma uistinu mrtvo slovo na papiru. Naime, s jedne strane imamo samo jedno jasno u tom zakonu, a to je da je potrebito prikupiti 10% od popisa birača i da se ti potpisi moraju sakupljati u 15 dana. Sve ostalo je nejasno. U kojem roku se ti potpisi trebaju predati, tko će i na koji način prebrojavati te potpise, u kojem roku će isti potpisi biti prebrojani i što na kraju s tim potpisima kako ih uništiti, trebaju li se uništiti ili pak čuvati na nekom sigurnom mjestu? Ništa od toga po postojećem zakonu nije definirano. Čak i ono što je definirano je žali Bože. Naime, kaže se 10% od popisa birača, taj trenutak kad je raspisan odnosno pokrenut referendum odnosno prikupljanje potpisa tog dana je bilo potrebito 368.000 i nešto sitno birača, potpisa što znači da je u Hrvatskoj 3 milijuna i 680 i nešto tisuća birača. I onda gle čuda izađe popis stanovništva koji kaže da u Hrvatskoj živi 3,8 milijuna stanovnika. I kada znamo da u prosjeku se godišnje rodi 30 do 35.000 djece pa to pomnožimo puta 18 godina pa onda dobijemo gotovo 600.000 maloljetnih osoba pa kada to oduzmemo od 3,8 milijuna stanovnika u lijepoj našoj dođemo do brojke od 3,2 do 3,3 milijuna onih s pravom glasa odnosno birača što znači da je za referendumsku inicijativu potrebito maksimalno 320 do 330.000 potpisa. No, ni to nije dovoljno. I kada se sakupe potpisi onda se kroz povijest pokazalo da se često ti potpisi ne priznaju, da se smatra krivotvorenima, često su te referendumske inicijative proglašavane neustavnima. S jedne strane od samog Ustavnog suda koji je sve samo ne neovisno tijelo, a s druge strane od vlade bez obzira bila ona lijeva ili desna, znamo da su pojedine referendumske inicijative pokradene. A ti ministri su kasnije i smijenjeni zbog nekih drugih afera i danas se nad njima vrše određene istrage i to samo pokazuje da upravo prvi članak Ustava RH se u ovoj državi ne poštiva. Vlast proizlazi iz naroda, ali očigledno ne pripada narodu. Jer ovdje gdje narod direktno može odlučivati, izraziti svoju volju ne date mu za pravo i nastojite na sve moguće načine tu volju naroda izigrati. Nemate se razloga bojati vlastitog naroda. Pa ovaj narod je stvorio ovu državu u Domovinskom ratu. Neće ovaj narod nikad dignut ruku na vlast koju je izabrao bez obzira kakva vlast bila. Bez obzira što smo mlada demokracija ovaj narod zna kako funkcionira demokratsko društvo i onda poštujte taj narod koji vam je dao povjerenje, raspišite referendum, nemojte s tim čekati, pa nek' narod odluči. Ako narod kaže nek' ostanu covid potvrde neka ostanu, ako narod kaže hajmo ih ukloniti, hajmo ih ukloniti, ništa manje i ništa više. Hvala vam lijepa.
Poštovani zastupnik Sačić ima repliku.
Evo poštovani kolega vi ste to ispravno iskomunicirali da temeljem popisa stanovništva sa tri milijuna i 800 i nešto logično je i lako je provjerljivo, već se to trebalo i uskladiti sa popisom birača da smo negdje na 320000, ali za referendum treba skinuti još najmanje 200 000 cirka naših ljudi koji imaju pravo glasanja ali su izvan Hrvatske kako kažu neki kažu dijaspora, neki kažu ne znam ni ja kako iseljena Hrvatska. Prema tome, e sad treba inzistirati apsolutno se sa vama slažem to su takve pretpostavke sada ako se ne uvaže, ako to ne uvaži naše Državno izborno povjerenstvo, naš Ustavni sud zapravo i ovaj Sabor čini direktan prijestup prema hrvatskom narodu, jer ono što je sad evidentno ne može biti, ne možemo se praviti tu je u pitanju oboriva pretpostavka sasvim jasna [[Upadica Reiner: Hvala.]] Ne možemo se praviti da nešto ne postoji kad postoji. Referendum mora biti na … [[Govornik se ne razumije.]] Jel' se slažete s tim?
Ma sramota je ove države da mi u 21 stoljeću u doba informatičke pismenosti nemamo točan registar birača. To je stvarno žalosno i sramotno, a ovaj narod ne traži puno, on samo traži malo. Poštujte ono što ste zakonom propisali. Znači ovaj narod je potpisao ovo. Padala je kiša, padao je snijeg, na nekoliko tisuća lokacija ljudi su potpisali za ovu referendumsku inicijativu, ispoštivane su sve zakonske odredbe. Pa dajte mu ono malo što mu pripada, ne traži ovaj narod puno. Dozvolite taj referendum kako bi narod odlučio podržava li to ili pak ne.
Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Pavliček, evo i sami ste bili voditelj civilne službe grada Vukovara za vrijeme pandemije početka Civilne zaštite i vjerujem da znate koliko je bilo bitno, nužno i važno donositi pravovremene i hitne i brze odluke. Da li osobno smatrate da ukoliko to prebacimo na dvotrećinsku većinu u Saboru da će to ubrzati, pospješiti donošenje odluka ili će usporiti. Da li smo imali puno primjera dvotrećinske većine u Saboru kada smo se svi zajedno usuglasili ili da na dnevnoj razini smo svi zajedno ovdje usuglašeni. Ja ne bih rekao. S druge strane na žalost i vi i ja evo imali smo jednoga zajedničkoga prijatelja koji je obolio od covida 19, završio u memorijalnoj bolnici Vukovar i rekao da mu je žao što nas nije poslušao i što se nije cijepio. Na žalost kasnije je preminuo i evo više ga nema sa nama.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Poštovani kolega Mažar, složit ću se sa vama u prvom dijelu da kada se ova pandemija pojavila bila je svima nepoznata i naravno da u tom trenutku je Stožer morao i donosio odluke kakve je donosio i gdje su stvarno svi bez obzira kojoj političkoj opciji pripadali apsolutno podržavali rad tog Stožera od onog prvog lockdowna pa na dalje. Ja sam bio na čelu Stožera civilne zaštite, no kasnije se pokazalo da se taj Stožer pretvorio prvenstveno u političko tijelo vladajuće stranke, donosio često političke odluke a ne epidemiološki opravdane odluke. Danas evo gotovo dvije godine od kako se pojavila pandemija dobro znamo kako se ona ponaša. I mislim da je sasvim dovoljno da oni koji imaju legitimitet a to su saborski zastupnici potvrde odluke Stožera. Evo kolege iz MOST-a traže dvotrećinskom većinom. Mi smo pokrenuli inicijativu da se potvrdi nadpolovičnom većinom. Ja vjeruje da vi ne bi imali ništa protiv toga, s obzirom da imate većinu ali hajmo otvoriti raspravu u Hrvatskom saboru i vidjeti jesu li te mjere uistinu opravdane ili pak ne.
A sada će govoriti poštovani zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Što bi rekli ljudi u Saboru ništa novo. Dok je bila ona jutarnja rasprava još nešto je i bilo zainteresiranih, čim su se kamere malo pogasile nestao je interes zastupnika za bilo šta. Mi danas ovdje raspravljamo o vrlo jednostavnoj stvari, to je i predsjednik Odbora za Ustav i Poslovnik i politički sustav vrlo suvislo jasno jutros objasnio. Procedura je vrlo jednostavna, odbor je održao svoju sjednicu, donio dva zaključka. Mi danas raspravljamo o ta dva zaključka, šaljemo to na Vladu, Vlada odradi svoj dio posla, ponovno to vraća u Sabor i referendum nitko nikome ne krade. Ovdje se skroz govori o tome da će HDZ nekome ukrasti referendum, da HDZ ne želi da se referendum provede. Ja to nisam čuo iz ni jedne rasprave, niti jednog uvaženog zastupnika HDZ-a da je o tome govorio. Ali to dobro zvuči. To zvuči populistički, to odjekuje u medijima, pa se tu onda nabraja nekakav Lovro Kušćević pa ne znam tko još. I već se implicira nešto što se možda neće dogoditi, ali iz nekih drugih razloga. Ko narodu onemogućava u ovom Visokom domu da pokaže svoju građansku volju da izađe na referendum kao što tko je branio da se skupljaju potpisi, da se skupi taj broj potpisa. Svaka čast i rekao sam hvale vrijedna inicijativa, to je politička borba. Treba imati snage i volje skupiti 400 000 potpisa. To je nešto što u političkom smislu donosi toj inicijativi ili stranci, nešto u njihovoj političkoj borbi i u onome što žele artikulirati u javnosti, ali nemojmo, nemojmo zavaravati hrvatsku javnost. Mali ljudi malo znaju o ovome, pa i ja kao saborski zastupnik sam neke stvari saznao upravo ovdje kao čovjek koji sjedi u Hrvatskom saboru slušajući što govore, govore drugi. Ali mi smo danas cijelu raspravu usmjerili ka tome pogotovo oproba da mi ovdje nekome nešto želimo ukrasti. Pa jel bio prijedlog odbora da se po 2 člana iz svake inicijative budu sastavni dio ekipe koja će provjeravati svaki, svaki potpis. Pa zar to nije dovoljno transparentno i jasno da ovdje stvarno nitko nikome ne želi ništa niti uzeti, niti oteti, ali treba iskoristiti političku arenu i napasti HDZ za ono što niti jednom riječju nitko ovdje nije rekao. Čuli smo iz izlaganja gospodina Bačića što u biti HDZ želi. Jasno i glasno je poručio sa ove govornice da smo i mi za to da u nekim budućim inicijativama DIP bude taj koji će provjeravati potpise. Branko Bačić je također rekao da je HDZ za to da ne bude cenzus 10%, ali nemojmo to sada otvarati. Vi znate kad je inicijativa nastala, mi tad još nismo imali konačni zbir stanovnika odnosno izvještaj koliko nas ima u Hrvatskoj. Prema tome, ovdje je HDZ ja bih rekao danas nastupila transparentno, jasno i državnički i nije ni jednom riječju rekla da ona nekome nešto zabranjuje. No, ja bi ponovo apostrofirao ono što sam govorio i prije tjedan dana kad smo raspravljali ovdje o izvještaju radu stožera za 3 mjeseca. Zbunjujemo javnost, namjerno to činimo, namjerno to činimo. Imamo najmanju procijepljenost u EU, umjesto da radimo na tome da procijepimo ljude, da Covid potvrde same onda nakon toga nestanu jer mnoge europske zemlje raspravljaju upravo na taj način zbog visokog, visokog postotka procijepljenosti da polako ukidaju Covid potvrde. Ali ukinuti Covid potvrde, a imati procijepljenost od 56% ja mislim da bi bilo suludo i ludo. Prema tome nemojmo slati krive poruke, nemojmo da politikantstvo prevlada nad onim što je habitu hrvatskog naroda. A to je Hrvatski sabor, to je Hrvatski sabor koji, u kojem sjede ljudi koji točno znaju o čemu govore, način na koji govore i imaju sve instrumente da govore istinu, da ne izgovore apsolutno niti jednu laž [[Upadica: Hvala.]] prema tome mislim da je došlo vrijeme da to raščistimo.
Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Kujundžića.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolega Ivanović, ajmo hipotetski stvar pogledati ako to možemo. Onako ljudski iskreno. Kad bi se odluke ovakvog tipa donosile 2/3 većinom i kad bi se odluka o Covid potvrdama donijela 2/3 većinom mislite li da bi procijepljenost u Hrvatskoj bila veća?
Poštovani zastupnik Ivanović.
Ne, hvala lijepo, ne tu i imamo problem, zamijenili smo teze. O tome je evo nešto govorila i gospođa Mrak Taritaš prošli, prošli tjedan. Nije nam dobar posao. Ovdje sjedi sigurno 100 i više saborskih zastupnika koji drže da je cijepljenje najveći doseg medicine i zaštite ljudskog zdravlja u proteklih 100 godina. I to uopće nije problem mi smo tu odluku mogli donijeti sa 100 i više glasova ovdje u Hrvatskom saboru i sigurno bi na taj način pridonijeli, ali inzistirat da sve odluke stožera donosi sabor 2/3 većinom mislim da nije niti realno, a niti je sukladno praksama koje imaju ostale europske države, a i mi smo dio te uljuđene Europe. Prema tome na nama je, mi sve odluke koje su dobre možemo podržati sa 100 i više glasova i da to kvalificiramo kao 2/3 većinu.
Poštovana zastupnica Murganić. Poštovana zastupnica Murganić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, evo ja ću vas ovako direktno pitati da li vi mislite da ste vi, ja i ovdje nas ajmo reći iz ove strane sabornice narod? Da li smo mi zastupnici narod, naroda, narodni zastupnici? Da li mi imamo prava isto tako na demokratska prava i na ljudske slobode? Da li smo mi manje predstavnici našeg naroda zajedno sa onih 67% odraslog stanovništava koje se cijepilo koje se pridržava vrlo veliku većinu svih ovih propisanih mjera? Da li mi imamo isto tako pravo zahtijevati da nam se omogući normalan život, normalan rad? Da li smo mi manje vrijedni, manje narodni, manje svjesni zato što mislimo da hoćemo i želimo putovati, a da kad uđemo u stranu zemlju ne moramo biti u karanteni? Da li smo manje narodni ako želimo da turisti k nama dolaze, a da ne moraju biti na godišnjem [[Upadica: Hvala.]] odmoru u karanteni? Da li smo mi narod?
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo, mi uistinu jesmo narod. Danas smo čuli maksimu koja se ovdje ponavljala barem 10 puta se danas ponovila, a ta je da vlast proizlazi iz naroda. Jasno Ustav kaže u svom članku što je, što je to, ali uvijek dolazi do, postoje ta dva naroda. A ona ne postoje u Hrvatskoj, nek postoje ovdje u Hrvatskom saboru. Kad se hoće imputirati nešto HDZ-u, e onda se spominje to da smo mi protiv toga naroda. Ne, apsolutno pogrešno i ja bi rekao da nikada transparentnije, nikada jasnije nije odrađena procedura oko toga kako provesti referendum i način na koji će se on provesti. A novi Zakon o referendumu neka definira ove neke od stvari za koje smo i mi sami utvrdili da nisu dobre i da idu protiv tog naroda … [[Upadica: Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala, hvala lijepo. Poštovani zastupnik Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine Ivanoviću ovaj ja bih vas htio pitati da li vi dijelite sa mnom možda moj dojam koji je trenutno sljedeći. Imam osjećaj da doista gospoda iz Mosta odnosno inicijatori ovog referenduma sada kad su vidjeli da taj referendum apsolutno zaista, apsolutno nema nikakvog smisla, nikakvog smisla i nije im lako i sada pod svaku cijenu žele što prije da se taj referendum progura, da se što prije glasovi prebroje, da idemo žurno u taj referendum jer su uvidjeli da će možda u međuvremenu, možda će omikron učiniti svoje, možda će doista se u EU u većini zemalja postepeno potvrde početi ukidati pa samim time i kod nas i da će taj referendum apsolutno izgubiti svaki smisao. Ja se slažem da su oni uložili određeni veliki trud u prikupljanje tih potpisa i određena sredstva utrošili, ali zašto sada tjerati i državu da potroši desetke milijuna kuna [[Upadica: Hvala. Hvala.]] na provedbu referenduma?
Poštovani zastupnik Ivanović.
Shvatio sam što ste željeli pitati. Ovdje imamo dva referendumska pitanja, odnosno dvije inicijative koje se žele provesti. Nisu samo Covid potvrde meritum cijele ove priče oko referenduma, puno je širi kontekst. Ja bih rekao, a to su i mnogi zastupnici primijetili. Most je osjetio politički trenutak da je raspisivanje referenduma odnosno pozivanje ljudi da potpišu ove dvije referendumske inicijative plodno tlo za nešto što će se dogoditi tek u nekom vremenu koje je ispred nas, odnosno da se Most definira kao politička stranka odnosno prva stranka opozicije i na taj način proba napraviti ono što je u politici najbitnije, uzeti nekoliko političkih poena na tome, ne bi li to sutra drugačije bilo kad dođe do izbora. No, bez obzira na sve, jasna je poruka koju je Most želio poslati ovim referendumskim inicijativama, a to je ta da [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa.]] sve loše u Hrvatskoj je upravo [[Upadica: Hvala lijepo.]] napravio HDZ i ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega Ivanoviću. Vi ste ponovili proceduru koja je provedena i da je odbor donio odluku da Vladi povjeri provjeru potpisa, naravno uz članove inicijative. Osobno sa ja sama, ali vjerujem i moje kolege uvažavamo sva prava svih onih koji su potpisali tu inicijativu, ali uvažavam i različite stavove, naravno i mišljenja, ali dopustite da i svi mi imamo drugačije i stavove i drugačija mišljenja. Uz još visoku stopu smrtnosti, mali broj cijepljenih, mišljenja sam da mi zbunjujemo javnost razno raznim izjavama. Naše mjere su bile liberalne, Vlada i Stožer su, naravno, morale izbalansirati i sačuvati zdravlje naših sugrađana, sačuvati zdravstveni sustav, ali i radna mjesta. Ponekad to nije bilo niti jednostavno niti lako, ali kakva bi situacija bila da neko tijelo nije rukovodilo ovom krizom, da se čekalo da možda Sabor dvotrećinskom većinom donesene neke odluke, evo, vi ste i sami nekad bili [[Upadica: Hvala. Poštovani ….]] vodili ste …
…zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Evo, godinu i političkim dana sam saborski zastupnik ovdje i još nisam svjedočio tome da nas je radnim danom u HS-u bilo 2/3. Možda na glasovanju nas se i pojavi 2/3, ali Stožer bi morao praktički donositi i da preuzmemo tu inicijativu svakodnevno neke odluke, ja se stvarno bojim kako bi to izgledalo i da li bi to uopće moguće izvesti, prema tome, mislim da to sigurno nije dobro, a ja ću ponovo iskoristiti vrijeme, evo, koje mi je ostalo, pozvati ljude da se cijepe, procijepljenost nas može bitno rehabilitirati u tim mjerama, u ukidanju Covid potvrda, se puno govorilo o tome da se djeca moraju obavezno testirati u školama, nije istina, nitko nije donio odluku o obveznom testiranju, oni koji se žele testirati, moći će to učiniti, neće zato morati platiti ništa, a bitno će pridonijeti tome, prije svega sebi, da ne provode uzaludno vrijeme u samoizolaciji [[Upadica: Hvala. Poštovani zastupnik…]] ako ga ne moraju, ako ne moraju provesti.
… Mažar.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Ivanović. Pa evo, čuli smo i od kolege Miletića da mi kao vladajući nosimo najveću odgovornost i u biti smo odgovorni za sve. Tako smo preko 12,5 milijardi kuna dali za očuvanje 800 tisuća radnih mjesta, preko 100 tisuća poslodavaca. Oporba je govorila da će biti 400 tisuća nezaposlenih, tako smo danas saznali da imamo drugi najveći gospodarski rast u EU, 10,5%. Govorila je oporba da se nećemo oporaviti godinama, tako uza sve to imamo povećanje plaća, povećanje mirovina, povećanja zaposlenosti, smanjenje nezaposlenosti. Oporba je, s druge strane govorila crno, crno, crno crnilo i sada danas kada odgovorno zajedno sa Vladom RH, sa strukom vodimo borbu protiv ove globalne pandemije, treba se napraviti, ne, struka ne zna, mi političari oporba znamo bolje nego struka.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Odgovornost je, ja bih rekao, zaglavni kamen, temeljni kamen svakog pojedinca, a onda tako i za, bez odgovornosti nema boljeg društva. Ja bih rekao da HDZ, Vlada HDZ-a je kao odgovorna vlada odgovorila na sve izazove, a bilo ih je, budimo iskreni, ja mislim da niti jedna Vlada u povijesti RH, možda osim one za vrijeme Domovinskog rata nije se nosila sa tolikom količinom loših stvari koje se događaju, ne zato što je Hrvatska loša, zato što je hrvatska Vlada loša nego što nas je pogodilo nešto na što nitko nema odgovor. Nema Njemačka odgovor, nema Austrija, nema Kanada, pa tako ni Hrvatska, ali smo uspjeli ovo što ste naglasili uz sve crne prognoze i slutnje koje su se zazivale ovdje u HS-u smo uspjeli i danas držati glavu iznad vode i polako plivati u tom nemirnom moru. Prema tome, mislim da smo učinili [[Upadica: Hvala.]] apsolutno sve.
Poštovani… Netko je dignuo povredu Poslovnika. Ne znam tko. Poštovani zastupnik Kujundžić.
Hvala predsjedavajući. Povrijeđen je čl. 238, nerado sam ovo učinio obzirom da kolega Mažar je bio totalno van teme i rasprave i niste mu oduzeli riječ za razliku od našeg Nikole Grmoje. Još bih samo tu dodao da sve ono što je napravljeno dobro mi pozdravljamo. Međutim, jednako tako u 9. mj. je naš Zvonimir Troskot, ako treba, naći ćemo videoisječak upozoravao na inflaciju, ministar Ćorić ga nema kakvim imenima ga nije upozoravao, danas je se taj isti ministar poklopio ušima, nema ga nigdje. Hvala vam.
Ovako. Kolega, točno je da je kolega Mažar otišao dalje od teme, slažem se s time i ja mu za to dajem opomenu, a ne dajem, naravno, neću mu oduzeti riječ jer mu je to prva opomena. A skrećem vam pozornost da sam kolegi Grmoji oduzeo riječ jer mu je to 3. opomena bila, je li? Točno po Poslovniku. Striktno po Poslovniku samo postupalo, je li? Ovaj, prema tome, evo ga, poštovani zastupnik Sačić će sada imati repliku.
Evo, g. kolega, poštovani, govorili ste o tome da su iznad vode ostale mnoge glave, ja vam mogu reći kao sudionik mnogih referendumskih inicijativa, političkih aktivizma, kad sam bio da ste nas mnoge potopili i to ne vi osobno, odnosno tadašnje vlade, jer zakon, a nažalost još uvijek je takav na snazi je učinjen i u najveći mjeri je restriktivan u odnosu na sve moguće ovaj prepreke koje stoje organizacijskom odboru na putu. Između ostalog, da prikupe te potpise, tako da je pravo čudo i stvarno svi zavrjeđuju čestitke koji prikupe u tom kratkom roku te potpise, ali vama postavljam pitanje. Zar vam nije zapravo neshvatljivo da sada kada imamo popis stanovništva, da se još uvijek po hitnom postupku ne radi popis birača i da još uvijek stoji odredba unutra da ljudi koji su u dijaspori i iseljeništvu ulaze u kvotu koji organizacijski odbor treba popuniti, a ne mogu, njih je 200 tisuća, ne mogu sudjelovati u potpisima. Kako to vi mislite riješiti?
Poštovani zastupnik Ivanović. To je opet malo izvan teme, ali ajde. Ne. Možemo prihvatiti, ja samo savjetujem svima da se ipak držimo teme.
Hvala lijepo. Danas oni koji su bili ovdje u sabornici i pratili ovu saborsku raspravu su mogli čuti i od predsjednika našeg kluba da i on smatra, a vjerojatno naravno i mi koji smo dio istog kluba da određene stvari se moraju popraviti kada je u pitanju novi Zakon o referendumu i tu nema uopće spora i dileme, ja sam siguran da će se to dogoditi u drugom čitanju i u kad se zakon bude donosio. A što se tiče ovoga, ja mislim da nam je popis stanovništva bio potreban, to je bila podloga, to je bila platforma sa koje će se krenuti, ispraviti ove neke nelogičnosti o kojima ste i vi govorili i apsolutno tu nemam ništa protiv, moramo urediti i popise birača da bi znali uopće koliko nas ima i koliko nam je potrebno za pobjedu, a to HDZ-u puno, naravno znači jer želimo pobijediti i 2024. g. pa prema tome, mislim da je sve jasno.
Poštovana zastupnica Zmajić.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Oprostite [[Upadica: Čuo sam.]] Vi ste bili na čelu kad je počela pandemija Covid-19 na čelu znači Županijskog stožera za civilnu zaštitu Osječko-baranjske županije. Jeste li se vi kao čovjek i kao odgovorna osoba odnosno čelnik jedinice regionalne samouprave osjećali odgovorno za zdravlje građana Osječko-baranjske županije i koji je to bio osjećaj staviti svoj potpis na neke važne akte za održavanje i funkcioniranje u tom izazovnom vremenu? Hvala.
Poštovani zastupnik Ivanović.
Hvala lijepo. Bilo da je riječ o jedinicama lokalne i regionalne (područne) samouprave ili o Vladi RH, taj princip mora ostati isti. Odluke se moraju donositi brzo, odluke se moraju donositi naravno, stručno. Ja sam bio samo na čelu Stožera civilne zaštite kao zamjenik župana, ali sve odluke vezano za pandemiju, epidemiju, onda još nismo znali kuda će to ići su donosili ljudi koji su bili struka. Znači šef Zavoda za javno zdravstvo Osječko-baranjske županije, ravnatelj KBC-a, ravnatelj županijske opće bolnice, to su bili ljudi koji su meni kao čelniku Stožera govorili što bi trebalo napraviti da bi se obranili od toga. Tako isto radi i ovdje. Ovdje se želi često imputirati to da je ovaj Stožer ispolitiziran. Bio bi tek ispolitiziran kad bi ga uveli ovdje u Sabor i kad bi mi ovdje vodili polemike po 2, 3 dana da li ćemo nešto prihvatiti ili nećemo. Prema tome, [[Upadica: Poštovana zastupnica…]] pustite ljude neka rade.
… Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Ivanović, jako dobro ste rekli. Mi u biti jako zbunjujemo jasnost. Politikantstvo nekih naših kolega vodi nas u najlošije prijecijepljenje zemlje u Europi u vrijeme kad u Hrvatskoj možemo govoriti da imamo svega nešto više od 56% procijepljenog ukupnog stanovništva ili nešto više od 67% odraslog stanovništva, nama konkurentske turističke zemlje, Portugal ima više od 90%, Španjolska 85%, Italija 81%, i tako redom i naravno, što lošija procijepljenost, veći broj oboljelih i to teže oboljelih, veći broj smrtnih slučajeva i sve to se reflektira i na naše gospodarstvo. Pitam se da li će oni kolege koji sad pozivaju i na necijepljenje, na neposluh i protiv mjera su Stožera, da li će kasnije oni biti odgovorni za lošu gospodarsku sliku i situaciju u nama npr. turističkoj djelatnosti, njima naslanjujućim djelatnostima i gospodarstvu u cijelosti?
Hvala. Poštovani zastupnik Ivanović.
Evo, reći ću jednu stvar koju sam rekao i prošli petak u Poligrafu. Nisam bio na poligrafu nego sam bio u Poligrafu, bitna razlika. Jedan čovjek koji je ovdje bio dosta hrabar, izašao je za govornicu i rekao, ja ću možda platiti čak i glavom ovo što ću sada izgovoriti je pozvao ljude na cijepljenje. Kao odgovorni građanin RH, kao odgovorni zastupnik i dogodilo mu se upravo to. Da je izopćen iz stranke, iz kluba koji je on formirao. Znači mi smo sustav dotjerali dotle da pojedinci moraju dobro razmisliti što će reći sa govornice, što uopće ne mislim da je loše, ali kad je u pitanju pozivanje ljudi na cijepljenje, da zbog toga izgubite sve što ste sticali svojim političkim angažmanom, mislim da najbolje ocrtava zašto Hrvatska ima procijepljenost od svega 56% ili 60% kada su u pitanju stariji od 60 godina.
Sljedeća će govoriti poštovana zastupnica Nada Murganić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Evo, ja danas govorim o, jasno o referendumskim inicijativama i o prikupljenim potpisima. Uglavnom, tema se svodi najviše na to koliko je potpisa, kako i na koji način sakupljeno, tko će ih brojati, tko će ih provjeravati i naravno da je to uglavnom tako i najavljena tema koje je i uostalom u svom uvodnom izlaganju predstavljao predsjednik Odbora za Ustav. Naravno da je ovo prilika, kao i svima nama da progovorimo općenito o cijeloj situaciji koja je vezana za ovu problematiku za pandemiju i sve ono što je ona ostavlja kao problem i kao posljedice u društvu, pa ću nekoliko riječi o tome progovoriti i ja, iako najvjerojatnije kao i svi mi ovdje nećemo, neću izreći ništa šta nije već izrečeno jer o toj pandemiji koja je tu već 2 godine puno toga razgovaramo i puno toga je rečeno za ovom govornicom i kad smo donosili propise i kada smo imali svaka 3 mjeseca izvješća o učinkovitosti mjera, međutim, ja bih možda samo htjela naglasiti da moramo voditi računa i kada se ovi potpisi obrade da nama nažalost problemi ostaju i dalje. Možda pandemija neće biti u ovom obimu, ali će posljedice koja je ona prouzročila na cjelokupnu situaciju u društvu i na naše zdravlje biti itekako još dugo prisutna i zbog toga mi nikako nije jasno zbog čega cijelo vrijeme u javnom prostoru se čuju i komentari u kojima se paušalno komentira i smrtnost u epidemiji i negira se bolest, negira se učinkovitost cijepljenja, negira se važnost testiranja, i dalje se poziva na otpore, na masovna okupljanja u kojima se ne pridržava mjere. Moram svakako naglasiti kada se za neke loše rezultate i kod broja oboljelih, pa i smrtnosti proziva Vlada, da neka svatko tko misli, a djelovao je u javnom prostoru, upravo negirajući bolest, negirajući mjere, negirajući cijepljenje itekako snosi odgovornost, ako to javno ne može priznati, neka sam se pred sobom razmisli. Koliko smo odgovorni mi koji nismo zaštitili sa ovakovim djelovanjem svoje mlade odnosno svoje najstarije građane? Upravo ovi koji su danas najglasniji u javnom prostoru. Govori se o tome da bi dvotrećinskom većinom mjere bile učinkovitije. Ne bi, upravo oni koji su pozivali i sada su inicijatori ovih referendumskih inicijativa i dalje bi bili itekako aktivni jer su u tome nažalost, nažalost vidjeli svoju priliku za jednu političku promociju. Kao političarka i svi smo mi ovdje zbog politike i radi politike, naravno da je ta borba politička zaista i potrebna i živa međutim, svi mi moramo imati mjeru što u tu svrhu i koga koristimo. Ja se ne mogu zaboraviti raspravu kojom smo toliko, ali s pravom i vjerujem, iskreno svi suosjećali za naših starijim sugrađanima koji su u institucijama bili bukvalno zatvoreni, da ne kažem zatočeni i njihove obitelji su nam se kao zastupnicima pojedinačno obraćali da ne mogu do njih, da nisu imali nikakve kontakte i da je to jedan strašan psihološki emotivni gubitak za te obitelji, pogotovo za starije te građane, ali ja vam moram reći, pouzdano znam da to isti, ta djeca, ti ista obitelji nagovaraju svoje starije .../nerazumljivo/... svoje roditelje da se ne cijepe. Lijepo je rekao jedan dan dr. Ivić, kakvi bi mi, kakvi bi mi bili roditelji, mislim na ovu stariju generaciju, uostalom kojoj ja pripadam, da nismo svoju djecu cijepili i od bolesti kao što su zašnjaci, za mušku djecu ospice i rubeole, poliomijelitis, itd., ajmo malo voditi računa do koje mjere ide ta naša pohlepa za političkom moći. Govorila sam nešto i o slobodama i zaista pozivam sve koji se pozivaju na demokratska prava i na slobode, da vode računa da to nije samo ovaj postotak građana koji se protive cijepljenju i mjerama, da prava i demokratska prava i ljudske slobode imaju i oni koji itekako ovu pandemiju su shvatili odgovorno, tako se ponašaju i tako djeluju u svojoj zajednici.
Imate repliku jednu. Poštovani zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvažena kolegice Murganić. Bili ste, evo isto cijelo dopodne i popodne ovdje u HS-u i nekako je prevladavala intencija, pogotovo oporbenih zastupnika da HDZ ponovo želi nekome nešto ukrasti, da će nešto biti netransparentno, a u biti, ja nikada nisam vidio transparentniju proceduru. Od predsjednika Vlade koji je pozvao odmah praktički Most da donese potpise da ih brojimo skupa, da ih se broji pred kamerama, od ovoga što je učinio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, imamo samo jednu nakanu. Da se referendum provede, ako naravno, i Ustavni sud ocijeni da su pitanja sukladna Ustavu RH i da narod odluči na tom referendumu što hoće ili neće. No, nametati mantru HDZ-u da nešto želi osujetiti, da postoji nekakav drugi narod koji HDZ ne želi, mislim da je teza koja apsolutno ne drži vodu niti je ikada bila temeljni kamen u radu HDZ-a.
Odgovor.
Evo, hvala. Hvala lijepa. Ja naravno mogu samo reći da je ta teza puštena u javnost davno prije nego što se uopće krenulo sa prikupljanjem potpisa. Odmah se reklo, ah, mi ćemo skupljati potpise, ali koliko god skupimo potpisa, HDZ to neće priznati. Predsjednik Milanović je odmah rekao da su to lopovi, jasno je da će oni ukrasti taj referendum, ukrasti te potpise, međutim, to su alibi teze, to su alibi informacije koje se namjerno puštaju u javni prostor, sve sa jednim ciljem kao što uopće se sada složila na neki način ovoga, oporbena politička scena, možemo govoriti što god hoćemo, glavno da smo ujedinjeni i da blatimo i govorimo protiv HDZ-a. Naravno da oni itekako imaju odgovornost za svoj rad i djelovanje, a pozivaju se na narod, pa ćemo se i mi pozvati na narod pa ćemo reći, sve će to narod kao i u dosadašnjim izborima vrednovati, naravno, u korist HDZ-a.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Rade Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a, evo, ja nisam osoba koja će bilo koga, to sam maloprije rekao, uvrijediti i podcijeniti na bilo koji način, tako isto i ovu građansku inicijativu koja je prikupila, kaže da je prikupila potpise, da neću reći i čestitati i da su doista učinili veliki posao, ali isto tako, neću negirati institucije ove države koje imaju ulogu provjeriti doista sve ono što je napravljeno i s obzirom da novi zakon nije donesen o referendumu, mi imamo zakon koji je stariji, koji je na snazi i on zapravo ovaj, nakon što je provedena građanska inicijativa za Odlučujemo zajedno ili Dosta je stožerokracije i oni su dostavili predsjedniku HS-a, a onda je Odbor za Ustav i Poslovnik na svojoj sjednici od 3. veljače donio odluku, budući da važećim zakonom nije propisano tko obavlja provjeru broja i vjerodostojnosti potpisa birača, Odbor je sukladno dosadašnjoj praksi većinom glasova za zaključio da se poziva Vlada RH da provjeri broj i vjerodostojnost prikupljenih potpisa građanske inicijative Odlučujemo zajedno te druge inicijative Dosta je stožerokracije. Da više ne bude sumnje ni u koga, ovo je prvi put da se, kad je u pitanju referendumska inicijativa, da se predlaže da se u prebrojavanje potpisa uključe i članovi oni koji su proveli tu inicijativu. Doista, ako smo mi normalni i odgovorni ljudi, a smatram da jesmo, mislim da više ne bi trebalo biti ni opravdane, pa ako hoćete ni imaginarne sumnje u bilo kakve malverzacije iako koalicijski partner sa Pantovčaka kaže kako će Mosta najvjerojatnije biti pokraden. Imate onu izreku da neprijatelj ti nikad neće vjerovati, a prijatelja zapravo ne trebaš ni provjeravati. Dakle, sad smo riješili sve dileme i mislim da je grijeh bilo koga od nas da sad kažemo da će neka strana biti oštećena u ovoj inicijativi. S obzirom da nema zakonskog roka, ja se nadam da će zakonodavac na određeni način, do određenog roka doista zaključiti ovu priču oko referenduma. I kad se donese novi zakon zasigurno bi trebalo otkloniti sve sumnje i sve dileme koje možda postoje sad u ovom Zakonu, ali nekome reći da nešto napravio, da je nekoga pokrao, a da nema za to valjane argumente, to zasigurno nije dobro. Ovdje isto tako treba naglasiti kako je izuzetno loše slati poruke kako ljudi nisu važni. Ti isti ljudi su nas doveli i birali da budemo u ovome najvišem zakonodavnom Domu, međutim, ovdje je problem što neki zanemaruju taj narod koji je dao ovoj Vladi povjerenje i ovoj saborskoj većini i onda nisu stvari kakvim ih se vidi. Ono što meni odgovara je narod, a ono što meni ne odgovara nije narod. To smo imali priliku čuti više puta ovdje u Saboru. Isto tako, za kraj ove cijele priče, sve se svodi zapravo na broj zaraženih, na broj cijepljenih i na broj umrlih ljudi, a da ne govorim dalje o ekonomiji, o proteku roba, usluga i sve ono što ide uz zajednicu. Jasno da radi operativnosti odluka da mi nismo mogli donositi ovdje odluke dvotrećinskom većinom, da smo ih donosili ovdje u ovome Saboru, onda bi danas mi još uvijek bili samo na onim maskicama koje su bile, ne bi se makli dalje od početka. A da smo se ponašali kao sav normalan svijet, onda bi imali zasigurno procijepljeno 80% ljudi i nažalost ne bismo imali 14, skoro 14 tisuća ljudi. I na kraju, jasno, gle čuda, Stožer je kriv što se neki nisu cijepili. Pa nismo mi u vrletima Velebita pa da do nas nije došla nikakva informacija. Svakodnevno imamo preporuke Stožera, stručnjaka, znanstvenika, svojih prijatelja, koji nam mogu dati kvalitetnu informaciju hoćemo se cijepiti ili se nećemo cijepiti [[Upadica: Vrijeme.]] Mi smo Hrvati, eto zapravo takvi.
Replika, prva je poštovani zastupnik Stipan Šašlin.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovani kolega, kolegice i kolege. Možemo ovdje politizirati dokle god hoćemo i koliko god hoćemo. Ja želim istaknuti samo neke od činjenica koje su u posljednje vrijeme ovdje među nama. Vlada je imenovala Stožer, stručni Stožer koji donosi, propisuje stručne .../nerazumljivo/... prokazano, dokazano, mjere. Na temelju tih i takvih mjera Vlada je uspjela sačuvati radna mjesta, očuvati gospodarstvo, ostvariti BDP odnosno rast gospodarstva 10,5% u tim i takvim uvjetima, to su činjenice. Šta radi oporba? Ponaša se poput utopljenika. Jednostavno u panici hvata se za slamku u nedostatku pravih inicijativa, pravih ideja, zbog toga što neki ministar se nekim rukovao možda ili nije na vrijeme stavio zaštitnu masku idu sa inicijativom referenduma, idu sa kojekakvim očajničkim potezima koji će koštati desetke milijuna kuna hrvatsku državu. Evo, hvala.
Zahvaljujem kolega. Da, slažem se apsolutno. Mislim, ovdje treba reći da mi nismo jedina država u svijetu koja ima pandemiju, znači cijeli svijet je suočen s tim i mislim, nismo mi otkrili toplu vodu, ali je činjenica da smo mi u ovom Saboru donosili dvotrećinske odluke, pa evo, gledajte sad, raspravljamo o tom bajnom referendumu, oni koji su to krenili nema ih, ima nas jako malo u sabornici. Znači, ovo tijelo, Stožer mora biti operativan, mora biti brz, mora biti učinkovit i mora donositi odluke, na kraju krajeva, koje će značiti nešto da bi se spasila situacija, ali nemojmo zaboraviti da smo mi zemlja koja je imala najblaže mjere, a da smo opet uspjeli sačuvati radna mjesta, da smo naše škole zapravo držale najmanje zatvoreno u cijelom svijetu i da su to pokazatelji koji su zapravo, koji daju za pravo Stožeru odnosno Vladi koji je predložio Saboru da se oformi Stožer.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Majda Burić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Rade Šimičeviću, mislim da je važno naglasiti da je cijepljenje kontinuirani i dugotrajni postupak i da je prijevremeni prestanak cijepljenja ili necijepljenje može dovesti do vrlo loših posljedica. Kao jedan od primjera možemo se vratiti samo u 2008. g. kada je čak Europsko nogometno prvenstvo u Austriji i Švicarskoj bilo pod znakom upitnika upravo zbog pojave epidemije ospica, a sve zbog nedovoljne procijepljenosti, odnosno zbog prema ne, kolektivne procijepljenosti. Uzrok tome, naravno, bile su teorije zavjera u javnom prostoru. Te teorije zavjera je vrlo glasno propagirao g. Pernar svojevremeno, kontrirao mu je g. Miletić, nakon toga, učlanjenje u Most i nakon toga ista retorika kao i g. Pernar, [[Upadica: Vrijeme.]] dakle opet teorija pa me zanima ustvari kako [[Upadica: Vrijeme. Odgovor.]] komentirate tu količinu hipokrizije? Hvala!
Pa da, hvala kolegice. Da, moram reći i svoj vlastiti primjer, ja kad sam se cijepio, onda su moji poznanici, pa ima nažalost i mojih prijatelji koji su rekli da neću živjeti još 6 mjeseci, ali kad je prošlo 6 mjeseci, onda su mi rekli, ma da, ti si dobio samo placebo, oni su tebi dali samo vodu, znači to nije nikakvo cjepivo i sad kad mi nije ništa, onda opet je teorija zavjere, da u tom cjepivu doista samo voda. Jednostavno da je to naše, patent, da je to naš izum, onda bi ja možda i mogao posumnjati u nas Hrvate jer mi smo takvi, kad odemo vani iz ove države, onda smo ugledni znanstvenici, radnici, cijenjeni smo, kad smo ovdje u svojoj domovini, kad trebamo dati najviše, onda zapravo omalovažavamo i ovo najviše zakonodavno tijelo i sve ono što drugi uradi. Umjesto da bude obrnuto, da cijenimo i uvažavamo svačiji rad [[Upadica: Vrijeme.]] i da na tom gradimo piramidu vrijednosti.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani zastupniče. Nadam se da ćemo se složiti da je broj procijepljenih zapravo problem ne samo onih koji su se javljali uz Stožer nego i samog Stožera. Naime iz Stožera imamo šumove u svojoj komunikaciji. Neki članovi Stožera su nažalost u istom danu davali potpuno oprečne informacije. S druge strane, tu su se umiješali ljudi iz nekih znanstvenih krugova koji su imali svoje stavove, koji su opet bili u jednom dijelu za Stožer i za Stožerove stavove, s druge strane totalno kontra i naravno da se u javnosti desila konfuzija totalna i ljudi više nisu znali šta da rade. Da li da se cijepe, da se ne cijepe, da li je cjepivo ispravno, nije ispravno, da li postoj cjepivo, ne postoji. To je bilo svega i svačega. Drugo, htio sam reći, ovaj dio oko teze da se treba napraviti, da se treba provjera potpisa raditi u Vladi ili u DIP-u. Tu uopće nije bitno jer će to raditi Povjerenstvo. Bitno je što će se desiti nakon te odluke. Da li će to Povjerenstvo biti sastavljeno od članova Vlade odnosno DIP-a i ljudi iz inicijative i da li [[Upadica: Vrijeme.]] će nakon toga to biti sve skupa transparentno u smislu [[Upadica: Vrijeme, odgovor na repliku.]] da će ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
[[Upadica: Mogu?]] Izvolite.
Pa evo zahvaljujem. Zahvaljujem, kolega. Da, pa gledajte, pandemija nije svakodnevnica. To je zapravo bio fenomen stoljeća i ljudi u takvim situacijama teško se snalaze pa i oni koji su stručni, a nažalost kad je struka u pitanju u Hrvata, onda oni koji nisu stručni, oni je zapravo i potkopavaju. Ja se slažem s vama da je vjerojatno bilo nekih možda odluka koje u tom trenutku bile, nisu polučile dobar rezultat, ali isto tako, da nije bilo Stožera, mi bismo zaista bili u teškoj, teškoj anarhiji i pitanje kamo bi to sve odvelo. Pa na kraju krajeva, samo da smo se procijepili na 80% kao i cijeli uljuđeni svijet, onda ne bismo imali ovoliko mrtvih ljudi. Mi imamo 14 tisuća umrlih zato što smo se najlošije procijepili jer jednostavno druge zemlje [[Upadica: Vrijeme.]] imaju 5 puta manju smrtnost nego što mi imamo.
Slijedi replika poštovane zastupnice Branke Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, kolega Šimičević. Rekli ste ako smo odgovorni ljudi, loše je slati poruke koje nisu utemeljene na kvalitetnim informacijama. Loše je zanemarivati ljude koji su dali povjerenje ovoj Vladi i sve se u konačnici svodi na broj cijepljenih, zaraženih, oboljelih i slično. Dolazim iz Šibensko-kninske županije, vama susjedne, u našoj, kao i u vašoj županiji osnovna djelatnost je turizam. Kakvu poruku poslati našim sugrađanima, iznajmljivačima ugostiteljskim i turističkim djelatnicima koji jednostavno zanemaruju kako vi kažete ove kvalitetne informacije i kao da ne vode računa da imamo od nedavno i nova pravila za covid karte koje propisuje i procijepljenost što nas dovodi u jako lošu situaciju i time možemo u značajnoj mjeri ugroziti svoju turističku sezonu, a time i gospodarski rast.
Zahvaljujem. Sada ću se našaliti kolegice. Može se iz ove procijepljenosti zaključiti da smo mi Dalmatinci neka viša rasa ili kako ću je nazvati. Međutim, nije istina. Na žalost nama su bolnice krcate samo zbog toga što se ljudi nisu procijepili. I kad ljudi, imao sam priliku razgovarati sa ljudima, tek kad obole onda traže pomoć struke, liječnika i medicine a prije nego su dobili covid onda se omalovažavalo sve. Ali činjenica je da nitko drugi ne živi od turizma toliko koliko žive Dalmacija odnosno sve županije koje su na hrvatskom Jadranu. I ja se toplo nadam da će ovaj covid otići i da ćemo mi imati ljeto onako kako priželjkujemo. Ali sigurno ne zato što smo se procijepili nego vjerojatno zato što će ovaj virus mutirati [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] pa će oslabiti.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Ankica Zmaić.
… [[Govornica naknadno uključena.]] za raspisivanje referenduma sada u sabornici da i nema, evo ima jedan kolega. A danas iz njihovih rasprava mogli smo zaključiti da im je glavni cilj ukidanje covid potvrda i dobivanje političkih poena. Pa evo, da su oni imali ikakav drugi pametan i konkretan prijedlog nismo čuli. Kako vi ovo komentirate?
Zahvaljujem kolegice. Pa da, ja recimo da sam mogao potegnuti bilo koju građansku inicijativu za referendum ne bih upotrijebio covid potvrde u ovom trenutku, ali svatko ima svoj stav i svoje misli. Još jednom ja doista želim pohvaliti, čestitati ljudima koji su to napravili. Ali isto tako ih molim da ne budu nestrpljivi i da postoji zakon koji će to regulirati. Mislim da covid potvrde mogu samo pomoći u ovoj situaciji, a nikako odmoći jer mi smo doista oni koji nisu cijepljeni. Zaustavili smo bolest u bolnice, pa evo sad ćemo nadam se i u škole i ostale druge ustanove.
I posljednja replika poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepa kolega Šimičević. Evo možda pri kraju ove rasprave da vam kažem ono zadnje što mislim reći. Osnovna svrha ove današnje rasprave je očito bila posaditi sumnju, poslati poruke sumnje i tu su kolege iz oporbe pogotovo iz MOST-a učinile svoj dio. Malo vas izvrijeđati, reći da niste predstavnici ničega, nikoga ne predstavljati, niste narodni zastupnici, za sebe utvrditi da jeste, reći da institucije sigurno to neće odraditi bez obzira na ove osigurače koje treba staviti tamo i već unaprijed reći da je to sve nekakav traljav posao koji će rezultirati ne znam kakvim odlukama. S druge strane čuli smo da nemamo ni povjerenje više građana, da oni koji imaju 1% imaju povjerenje, da oni koji imaju 30 nemaju, da oni koji dobiju izbore nemaju, da oni koji izgube izbore imaju i takav šum sa nekakvom svrhom da se svih izvrijeđa, omalovaži i na kraju pošalje sumnja je u stvari jedina nekakva vrijednost ove rasprave koja je na žalost potpuno otišla u krivom smjeru od onoga što je trebalo biti.
Zahvaljujem. Pa da, svi mi koji govorimo imamo priliku govoriti ovdje u ovom najvišem hrvatskom Domu, Hrvatskom saboru u koji nas je narod izabrao stojimo iza svoje izgovorene riječi, a onda isto tako rekli smo da je demokracija ono što nas krasi. Za četiri godine doći će opet izbori i opet će pobijediti HDZ. Znači da ove stvari koje se danas plasiraju da ne stoje. Pa i činjenica je bez obzira kako netko to može misliti, ali svi oni koji su se ogriješili u zakon su privedeni i ja isto želim da svatko tko se ogriješio na bilo koji način u zakon bude uhapšen i da ne bude dionik političke scene, da ne šalje poruke, da nešto što ne priliči zakonu da je vrijedno raditi nego suprotno da ono što se loše radi u ovoj Hrvatskoj državi da će imati snažnu poruku i da će za to biti kažnjen. A čujte, o neistinama i insinuacijama koje govore neki ovdje ne možemo to sve [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] posložiti nikako.
Pojedinačna rasprava Željka Pavića.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Evo danas smo čuli ovdje rasprave koje su išle u svim mogućim smjerovima. Problematizirali su se motivi referenduma da li je to stvarno bilo motivirano zdravljem nacije, da li je to bilo iz politikanskih motiva, hoće li stvarno narod odlučivati o budućnosti ili neće. Vladajući tvrde da sve ostaje isto, ali će sad biti malo teže donositi odluke ukoliko referendum prođe. I s obzirom da tu ima puno prozivki od strane vladajućih normalno je da onda imate i vi puno napada. Nema tu kolege koji je to izrekao da vas svi napadamo. Normalno da svi napadaju i pitaju se zašto toliko obrambeni stav. S druge strane propituje se mogućnost stvarnog donošenja odluka dvotrećinskom većinom što je stvarno opravdano, jer znamo i sami koliko to izgleda, koliko smo različiti, koliko su nam različiti stavovi. Opet izražava se sumnja od strane MOST-a i inicijative hoće li se potpisi koji su prikupljeni u roku stvarno kasnije ispravno prebrojiti, hoće li biti tu nekakvih problema sa prebrojavanjem, hoće li tu biti nekakvih da tako kažemo micanja potpisa koji su važeći itd. itd. Bez obzira hoće li se provjera potpisa povjeriti DIP-u ili Vladi RH moramo biti svjesni da će se provjera potpisa obavljati u istom poduzeću. Znači obavljat će se u APIS-u, a o tome da li će nešto biti transparentno ili ne odlučit će tijelo koje će formirati povjerenstvo. Ukoliko tijelo formira povjerenstvo koje će imati osim onih članova ili iz DIP-a ili iz Vlade i članove iz inicijative i nakon toga se omogući da se podaci unose isto tako od strane članova inicijative mislim da će to biti puno transparentnije nego bilo što drugo. I da odgovorim sad ovdje na jedno pitanje kako povećati transparentnost obzirom da evo tražite uvijek da dajemo nekakve prijedloge, da dajemo sugestije. Evo prijedloga kako da bude stvarno transparentno. Rekao sam povjerenstvo bi trebalo imati u svom sastavu i članove inicijative. Unos podataka o potpisima trebaju unositi ljudi koji su zaposleni u poduzeću koje će provoditi kontrolu, a verifikaciju tih istih podataka bi trebali raditi ljudi iz inicijative. Prema tome, organizirajmo se i hajmo raditi verifikaciju. Nakon toga kad se svi podaci unesu predlažem, sugeriram da se ili svima onima koji su se našli u registru sa potpisima pošalju mailovi u sustav e-građanina ili da se popis svih tih ljudi koji su bili, krivo sam rekao ne popis, nego baza svih tih ljudi koji su bili potpisani stavi na Internet i da svaki građanin ove zemlje može sa svojim OIB-om provjeriti da li je potpisao, da li mu je potpis važeći ili mu potpis nije važeći. I evo transparentnosti. Ako treba možemo to kasnije malo i objasniti. Znači rješenja su tu, imamo ih i transparentnost možemo stvarno povećati. Ukoliko želimo da jedanput stanemo tome na kraju ovo su prijedlozi koji će sigurno omogućiti da se u sabornici više ne govori o nekakvim sumnjama da je netko nešto krivo prikupio, da je nešto lažirao niti će biti prostora da s druge strane se govori da je nešto pokradeno priliko kontrole potpisa. Pa prema tome, vi ste na potezu. Mi ćemo podržati sve ono što je pametno i dobro. Osim toga, u replici sam postavio dva pitanja. Ako ukinemo covid potvrde kako ćemo odlaziti u ostale zemlje Europe? I tu ću dodati ovom pitanju što će biti sa turistima koji dolaze u Hrvatsku, hoćemo li ih staviti u karantenu i čuvati tamo u karanteni 10 dana i testirati ili ćemo se drugačije odnositi prema njima. I drugo pitanje je bilo vezano za onu dvotrećinsku većinu koja je ionako upitna i kad se donose važne odluke trenutno u Saboru znamo da nas se teško može kupiti i na samom glasanju dvije trećine. Prema tome, moramo bit toga svjesni, a odluke se moraju donositi praktički na dnevnoj bazi. Ima tu još nekih stvari koje su bile vezane za prozivke da imamo premalu podršku. Samo ću podsjetiti saborske zastupnice koje su govorile o tome da je zapravo oporba dobila više glasova nego vladajući. Hvala.
Imamo nekoliko replika. Prva je poštovani zastupnik Erik Fabijanić.
Ja imam samo jedno pitanje. Spomenuli ste APIS, međutim ovdje u materijalima nigdje nije APIS predviđen kao pravna osoba koja bi kontrolirala, odnosno institucija koja bi kontrolirala pravovaljanost prikupljenih potpisa.
Pa ja ću to budući da sam u APIS-u radio 23 godine. Postoji ugovor između Vlade Republike Hrvatske i APIS-a, postoji ugovor između DIP-a i APIS-a koji se poslovi obavljaju za potrebe Vlade i koji se poslovi obavljaju za potrebe DIP-a. I mislim da nema potrebe sad da se izrađuje nekakva nova aplikacija, nekakav novi sustav za nekoliko milijuna ili desetaka milijuna kuna koji će napraviti isti posao koji se može napraviti na postojećim serverima, na postojećoj infrastrukturi i sa postojećim aplikacijama. Tamo su ljudi koji su stručni, koji su obučeni, koji se bave izborima, koji poznaju izborne procese, koji poznaju referendumske procese, koji poznaju referendum, koji poznaju na kraju krajeva i sam taj sustav koji brine o tim bazama, o biračkim bazama, odnosno o bazama i o biračkim popisima. Tako da mislim da nema smisla da stavljamo neku treću opciju u ovu igru i da se troši dodatno novac iz proračuna.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Andreje Marić.
Hvala lijepa poštovani kolega. Ovdje ste iznijeli par važnih pitanja vezano uz covid potvrde, turizam, putovanje itd. Sad se mi tu svi čudimo čudom, jel' što ćemo sa turizmom a zapravo se cijelo vrijeme kasni sa odlukama. Da je Vlada imala hrabrosti i premijer, da su jasno rekli odavno narodu kad se bude 80% ljudi cijepilo, kad bude manje opterećenje zdravstvenog sustava, manje hospitalizacija, manje umrlih onda ćemo ukidati sve epidemiološke mjere i covid potvrde, a to se nije dogodilo. Nadalje, Stožer i Vlada su napravili puno grešaka, proizveli su veliko nezadovoljstvo građana ali i nas zdravstvenih djelatnika. Podsjećam da smo dvije godine mobilizirani i nitko nas ne pita kako je nama? 14320 umrlih do današnjeg dana i uopće nije sporan referendum kao takav kao izražavanje volje naroda, ali ono što sam ja rekla i kolegama iz MOST-a, znači ni u jednom trenutku paralelno sa referendumom niste zaštitili nas zdravstvene djelatnike koje nazivaju sotonama, niste jasno pozivali na cijepljenje, motivirali ljude da se drže epidemioloških mjera i sad imamo to što imamo. I uopće nije tu stvar o nikakvom kako je bilo rečeno sklapanju saveza SDP, HDZ ili još gore SDP, MOST nego o jasnom promišljanju kako što prije zaustaviti pandemiju [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Hvala.
Odgovor.
Poštovana zastupnice, vi ste ovdje gotovo svaki dan u ovoj sabornici i znate da smo o tome govorili ovdje, da sam govorio o semaforskim tehnikama i da je zapravo ono što smo govorili o semaforskim tehnikama nakon toga bilo krivo protumačeno. Semaforske tehnike ne služe za to da bi se nešto smanjilo ili nešto povećalo, nego da bi se znalo što će se napraviti ukoliko se nešto ostvari i da bi onda narodu bilo jasno, aha, ukoliko se procijepimo nas 80%, nakon toga se dešava to, to i to. Kad će biti procijepljeno 85%, onda se dešava to, to i to. Da je narod to znao, sigurno bi bilo bolje. Govorio sam i o tome da je Stožer imao konfuzne odluke, da je konfuzno iznosio podatke i svoje stavove. Desilo nam se više puta, to se može provjeriti na portalima, da je u istom danu jedna član Stožera rekao jedno, drugi član Stožera je rekao drugo, a da ne govorim o znanstvenoj zajednici koja je imala potpuno oprečne stavove koji su bili suprotni svemu što je bilo do tada izrečeno.
Slijedi replika poštovanog zastupnika Ante Kujundžića.
Hvala predsjedavajući. Poštovani kolega Pavić, dakle sama sumnja od strane inicijative gdje da će se nešto dogoditi je postoji opravdano zbog tog što se događalo, ja znam da ta osoba ima ime i prezime i nisam sklon općenito generaliziranju niti osobno smatram da to je dobro. Ono što iz vašeg izlaganja bih vas htio upitati jest, dakle vi ste spomenuli, kako bismo mi putovali da nemamo Covid potvrda. E ja ću sad vama postaviti drugo pitanje, onda koji je smisao Covid potvrda? Je li ljudsko zdravlje ili je smisao Covid potvrda putovanje, da možemo ići ondje gdje nam se ide i s druge strane, da u našu državu može doći, obzirom da smo turistička država, svatko onaj tko želi. Odgovorno vam tvrdim da referendumskim inicijativama, dakle prvi osobno u njima ne bih sudjelovao kad bi bila riječ o ubiranju političkih bodova. Ja znam da je možda u prošlosti Most imao ovakve ili onakve stigme, ja pričam o danas. Dakle referendumskim inicijativama je u cilju bilo, u fokusu bilo zdravlje, nikako ne putovanje jer smo cijelo vrijeme naglašavali da cijepljeni ljudi sa Covid potvrdom prenose virus [[Upadica: Vrijeme.]] i naglašavali važnost ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala vam.
Odgovor na repliku.
Poštovani zastupniče. Kad turista ili vaš kolega dođe ovdje u Sabor, nije cijepljen i napravi test vani i nakon toga taj test mu vrijedi 3 dana i on je negativan danas, to ne znači da će biti negativan sutra. I o tome se radi. Ako je cijepljen, velika je vjerojatnost da sutra neće biti pozitivan. O tome vam govori struka, o tome ne govorim ja. Znači to govorim na temelju onoga što govore liječnici, što govori struka koja je rekla ukoliko smo procijepljeni, bit će nam bolje, bit će manje posljedice, živjet ćemo bolje i kvalitetnije. Oni koji se zaraze sa virusom, neće imati takve posljedice, neće trebati ići u bolnicu, bit će manja smrtnost. Međutim, to se nije prihvatilo kao takvo i sad ako još pustimo one koji nisu cijepljeni u Hrvatsku, što ćemo dobiti? Antivakserski dernek. Hvala lijepa.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Erika Fabijanića.
Poštovani kolegice i kolege. Poštovani potpredsjedniče. Dobro je da ja ne predsjedavam HS-om jer vjerujte mi da bi 2/3 Sabora zbilja dobilo opomenu ne držeći se teme jer ovdje tema nije meritum referenduma nego su, nego je prijedlog zaključaka koji smo dobili vezano za tko će verificirati potpise ovaj, skupljene potpise, a vezano za provedbu referenduma. I to je jedino o čemu mi danas bi trebali raspravljati, ne. Međutim, radi ekstenzivnih tumačenja, blagonaklonosti predsjedavatelja, pričamo o meritumu i pričamo o pandemiji, a mi u biti ovdje malo ... [[Govornik se ne razumije.]] tko će brojit glasove. I kako da kažem, postoji dilema. Postoji dilema, evo, ja ću vam sad samo pročitati čl. 33 zakona koji je prvo čitanje ovaj, prošao na 8. sjednici, Zakona o referendumu, dakle onoga kojega je dao predlagatelj. Kaže, DIP dužno je utvrditi broj pravovaljanih potpisa birača u roku od dana, od 30 dana od dana preuzimanja potpisnih lista od HS-a. U slučaju istovremenog podnošenja više zahtjeva za raspisivanjem referenduma, rok za utvrđivanje broja pravovaljanih potpisa birača produžuje se za po 30 dana po svakom od zahtjeva za raspisivanje referenduma. Onda idemo malo pročitati koji su poslovi DIP-a pa ćemo vidjeti da DIP je zadužen za provedbu izvora i referenduma, DIP je zadužen, isto tako i za nadzor financiranja političkih aktivnosti, ali i ovaj, promidžbu i kod pitanja referenduma i isto tako i ostale nadležnosti, a mi u zaključku, ovdje se predlaže HS-u da to damo Vladi. Vlada će to onda dati Ministarstvu uprave, ja sam bio jedan od onih koji je i skupljao potpise za 67+, da ne kažem koje su sve opstrukcije bile. Ja ne ulazim u meritum, uopće ne ulazim u meritum ovaj, onoga što je referendum, ali ovako postoji opravdana sumnja. Mi ovdje se kitimo dobitkom izvora, ovim, onim. Ovdje se bojimo vlastitih građana. Ovo je strah od vlastitih građana. Jer onog trenutka kad imamo opravdanu sumnju koju možemo vrlo lako otkloniti dajući to DIP-u tako da svi budu čisti i da referendum uspije ili ne uspije jer na kraju krajeva, ako zbilja imamo to povjerenje građana koje imamo i smatramo, i svatko od nas će pozvati građane da se opredijele oko nekih stavova oko tog referenduma, građani će sigurno parlamentarnu većinu poslušati i reći na temelju sugestija kako bi trebali glasati. Je li se bojimo toga kako će narod glasati? Narod koji je nas izabrao. I vas i nas. Borit će, dakle, bojimo se vlastitog naroda. Pa ne budimo kukavice. Dajmo samo, otklonite opravdanu sumnju korupcije ili bilo čega, dajmo DIP-u da prebroji glasove. Di je tu problem? Di je tu problem? Bojimo se vlastitog naroda.
Imamo povredu Poslovnika poštovana zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega povrijedio je članak 238. jer je bio djelomično izvan teme. Poštovani kolega kad ste počeli ja sam mislila evo napokon ćemo zaključiti sa onim što je tema današnje rasprave, onda ste vi počeli čitati članke Prijedloga zakona o referendumu što nije danas tema. To smo imali u prvom čitanju i doći će u drugo čitanje. Dakle, ono što želim reći danas je ovdje tema Prijedlog zaključka o tome da uputimo Vladi potpise na prebrojavanje [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] onako kako je sad važeća procedura. Hvala.
Ovo je bila vaša replika, dobivate treću opomenu i gubite pravo riječi do kraja rasprave. Slijedi završna rasprava. Prva u ime Kluba zastupnica CENTRA i GLAS-a poštovana zastupnica, a pardon povreda Poslovnika Erik Fabijanić.
Povrijeđen je članak 238. zato što treba ipak govoriti činjenice. Ja bih moli da mi se dostavi sada važeća propisana procedura za ovaj referendum ili općenito za sve referendume i vidjet ćete da ne postoji.
I vama opomena, jer ste ovo koristili kao repliku. Rasprava je završena. U ime Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Prvo ću se obratiti kolegici Jelkovec jer je u odnosu na kolegu Fabijanića mogla koristiti repliku. Legitimno je mogla podignuti repliku, ali nije. Znate zašto? Zato što kod povrede Poslovnika nemate mogućnost da vam netko uzvrati, a vi ne volite kada vam netko replicira na način da iznese svoje argumente. Dakle, tijekom cijelog današnjeg dana što smo najviše puta imali prilike čuti rečenicu s obzirom da nije zakon pa tri točke. Pa gospodo draga, koje to tijelo u Republici Hrvatskoj donosi zakone pa između ostalog i Zakon o referendumu? Valjda Hrvatski sabor. Ali 30 godina HDZ-u nije bilo dosta, jer nema vremena za osmisliti zakone i procedure kojima štiti pravo građana na neposredno izjašnjavanje. HDZ je previše zauzet time da pljačka, da koristi sve što je tuđe kao da je njihovo, kao da je vlastito i svoje. Pa šta se onda napravilo s obzirom da eto nema zakona, a ne zna se valjda ni tko bi ga trebao donijeti ili predložiti. Onda se dosjetio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav u kojem ponovno HDZ-ova parlamentarna većina ima svoju većinu, pa je rekao e sada će nam potpise brojati Vlada. Zašto Vlada? Očito nema pametnijeg posla u državi u kojoj je davnih dana sve krenulo naopako, od obnove, od gospodarske krize, od nabave plina, od poskupljenja pa nadalje. Pritom ne zna se niti kako će se brojati, ne zna se u kojem rokovima će se provesti pojedine radnje. Ne zna se niti čemu zapravo služi povjerenstvo i što u tom povjerenstvu znače dva, tri navodno neovisna promatrača. Dakle, tamo gdje nema provedbenih rokova, tamo gdje nema jasnih uputa to će povjerenstvo za promatranje biti samo povjerenstvo za utvrđivanje pokradenog vremena, a možda čak i pokradenih potpisa. Ništa nije sprječavalo Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav da na isti takav način na koji je rekao da će potpise provjeravati Vlada, da kaže da će to provjeravati Državno izborno povjerenstvo kao jedna neovisna i u ovom postupku dokazano uspješna institucija. To je prva stvar. Druga stvar o kojoj sam htjela nešto reći. Činjenica da se danas tijekom cijele ove rasprave govorilo o puno tema koje sa samim zaključkom nemaju nikakve veze. Govorilo se o Stožeru, govorilo se o mjerama, govorilo se i o samom cjepivu. Po ovom nisam replicirala kao što nisam dizala niti povrede Poslovnika jer sam vidjela da to nema smisla. Prisjele su mi tijekom dana one opomene koje su drugi predsjedavatelji izricali drugim zastupnicima. I što bismo mogli učiniti da kažemo da za pol tih opomena uopće nije bilo uvjeta. Mogli bismo se žaliti istom tom Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav i ponovno toj istoj HDZ-ovoj parlamentarnoj većini. Što me zapravo smeta? Smeta me to licemjerje. Smeta me licemjerje jer se ova ista Vlada i njezina parlamentarna većina petlja u izborne zakone susjedne BiH, a 30 godina nije u stanju urediti vlastite zakone. 10 godina imamo neustavno krojene izborne jedinice, a koliko godina nismo u stanju riješiti osnovna pitanja jedne referendumske inicijative. Da, to me smeta. Smeta me što se HDZ izjednačava sa pojmom „država“, pa si uzima za pravo krojiti pravila ad hoc onako kako njima u pojedinom trenu treba. A smeta me i to što će ova situacija kako god to prebrojavanje i provjeravanje potpisa završilo biti win-win situacija i za MOST i za HDZ, jer će i jednima i drugima dati priliku za reinterpretiranje, za manipuliranje kako sa podacima, tako i sa smislom covid potvrda kao i sa cijelim sustavom mjera borbe protiv pandemije. Na kraju krajeva, nije li pandemija već do sada dva puta pobijeđena i to baš tada kada je to bilo potrebno u izbornim političkim procesima. Kao što su se i same epidemiološke mjere prilagođavale dnevno-političkim potrebama HDZ-a, a to je i dovelo do gubitka povjerenja građana i u Stožer i u cjepiva, pa je onda to uzročno-posljedično dovelo i do raspisivanja ili zahtjeva za raspisivanjem ovog referenduma. Kako god bilo da bilo doista očekujem da se u što skorijem roku riješi pitanje izbornog zakonodavstva, pa tako i pitanje referenduma. Hvala i veselim se unaprijed vašim povredama Poslovnika.
Povreda Poslovnika poštovana zastupnica Nada Murganić.
238. zastupnica Dalija Orešković je naravno opsjednuta sa Hrvatskom demokratskom zajednicom i koristi svaku priliku da se otresa, okrivljuje i ružno izražava, laže i blati. Znamo mi kada možemo podignuti repliku, a kad ih nemamo onda podižemo Poslovnik. To je osoba koja nema baze, koja nema stranke, koja nije imala uspješnu niti izbornu skupštinu, koja je više puta mijenjala ime svoje stranke nego što ima članova [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] i koja uskoro će ostati bez kluba.
Vrijeme. Vi imate opomenu. Idemo sljedeća, molim vas malo tiše. Dopustite da čujemo povrede Poslovnika. Druga povreda Poslovnika poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, članak 238. Pa kolegica Orešković je vrlo temperamentno danas nastupila u ovom završnom govoru kao i očito i njezin kolega kojega ona podržava u gradu Splitu, dogradonačelnik koji je poslao novinarima jednu jezivu tako lošu poruku koju ona nije uspjela osuditi. Pa kad su svi dobili grč u toj vlasti odlučili su tog čovjeka poslati na radionicu, pa evo moj dobar i skroman prijedlog da i gospođu Orešković uzmu zajedno na tu radionicu pa neka se tamo uče što je temperament a što nije [[Upadica Sanader: Vrijeme.]]
I vama opomena, jer ovo nije bila povreda Poslovnika nego vaša replika. Slijedi povreda Poslovnika poštovani zastupnik Stipan Šašlin.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Povreda 238., članak 238. Gospođa Dalija ovdje niti jednom jedinom riječju nije spomenula Povjerenstvo o sprječavanju sukoba interesa. I mene ovo čudi. U posljednjih godinu i pol dana niti jedan jedini njen govor nije bio da nije spomenula to povjerenstvo, a danas je govorila da to uopće nije spominjala i meni se čini da ovo uopće nisu njene riječi, nije njen govor. To je njoj netko napisao i to me vrijeđa. Hvala.
Dobro. Vama također opomena. Slijedi povreda Poslovnika poštovane zastupnice Dalije Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Povrijeđen je članak 238. od apsolutno svih zastupnika HDZ-a koji su se javili prethodno za riječ. Ali evo ja ću im o dobroti svoje duše danas čak i oprostiti, ispraviti jednu nepravdu pa ću ipak spomenuti i običaj. Naravno spomenut ću to Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa. Evo mislim da bi doista trebalo preispitati sve sukobe interesa ministra Banožića, Frke-Petešića pa čak i predsjedavatelja Hrvatskog sabora i posebno se [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] osvrnuti na njihove laži iznesene ovih dana u medijima. Hvala.
Opomena i vama, jer ovo nije bila povreda Poslovnika. Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovanog zastupnika Damira Habijana.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Evo raspravljamo danas gotovo cijeli dan zapravo o jednom vrlo jednostavnom dokumentu, dakle zaključku Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav u pogledu dviju inicijativa, dakle „Odlučujmo zajedno“ i „Dosta je stožerokracije“. U principu jedan dokument koji je dio jedan od elemenata zapravo referendumskog postupka. I dobro je netko prije ovdje rekao. Zapravo je danas ovdje bilo govora o svemu, a najmanje o samom dokumentu. Dakle, ova rasprava je u principu mogla završiti vrlo brzo, ali to nije bio cilj, nije bio motiv zapravo onih zbog kojih smo danas i ovdje. Ne mislim pritom na narod na koji se poziva MOST. I tu ću se nadovezati ovo što je rekla kolegica Orešković, njoj je jako puno toga smetalo u njezinoj završnoj raspravi, smetalo je dakle nekoliko stvari koje je spomenula. Žao mi je što više nije ovdje. Spomenula je da mi u HDZ-u se pozivamo da smo mi država, da smo mi narod. Ja ne znam da li je ona slušala današnju raspravu. Dakle, upravo an contrario, dakle većina, odnosno svi gotovo zastupnici iz našeg kluba su govorili ne, mi to ne govorimo. Mada ako baš hoćemo gledati rezultat izbora, svih izbora dakle u proteklo vrijeme mi bi možda mogli reći većinu naroda predstavlja upravo ova opcija. Međutim, to govori MOST, mi smo narod. Dakle, 410 000 potpisa cijeli dan slušamo mi smo narod. To je prva stvar i to je ona stvar koju sam htio reći s obzirom da je kolegica Orešković to spomenula. Međutim, što sam želio reći. Dakle, motiv ovog referenduma nije zaštita zdravlja ljudi, nije motiv zaštita života ljudi, nije niti pitanje ljudskih prava ili ograničenja ljudskih prava i sloboda na što ste se vi ovdje pozivali. Motiv je zapravo vrlo jednostavan i vidljiv je od kad ste krenuli, a kronološki je to lijepo kolega Borić zapravo ispričao kad se ta priča pojavila i traje do danas. Dakle, to je vrlo jednostavno i već više puta viđeno i pročitano, a to je dakle skupljanje jeftinih političkih poena. I reći ću i ono što sam rekao u nekoliko navrata a što ste vi koliko sam shvatio zamjerali to je paratiziranje upravo na zdravlju života i zdravlju dakle ljudi, upravo to, ova referendumska inicijativa. I bilo bi interesantno da ste ovu količinu energije koju ste upotrijebili, dakle od studenog od kad je ova cijela priča krenula, da ste dio te energije upotrijebili na ovo što je rekla kolegica Marić da ljude pozovete na cijepljenje, da vam je doista, dakle stalo do zaštite života i zdravlja ljudi onda biste napravili upravo to. Dakle, slušali biste struku, ali vama to nije bilo bitno. Vama je bilo bitno na ovoj priči skupiti nekoliko jeftinih političkih poena. Zašto je to vidljivo? Vidljivo je zapravo iz cijelog niza nelogičnosti u vašim izjavama. Vrlo ih je dobro detektirao također ponavljam kolega Borić. Kada ste počeli? Dakle, vi ste već tijekom prikupljanja potpisa govorili imamo 300 000, imamo 400 000. Danas je kolega Miletić vrlo interesantno rekao da je svaki dan imao točan broj podataka koliko je potpisa skupljeno. To je kolega Miletić rekao u ovoj sabornici. Prema tome, vi ste zadnji dan znali točan broj potpisa. Jel'? To je uostalom kolega Miletić rekao imamo 400000 i više. Pa što ih niste predali? Zašto niste predali te potpise drugi dan donijeli kao što vas je i sam premijer pozvao dođite na Markov trg, hajmo svi ovdje kamere, javnost, hajmo brojat potpise. I naravno da ste probudila sumnja što ste mjesec dana radili? Što se događalo sa tim potpisima? I to je legitimno pitanje koje mi kao vladajući imamo pravo pitati vas. A interesantno je da ste vi krenuli s pričom i buđenjem sumnje kada ste završili s prikupljanjem potpisa da će vama netko nešto ukrasti, dakle vi ste pokrenuli tu priču, što je bilo vrlo interesantno, jel. Govorili ste o 50.000 volontera, svelo se na 5 volontera koji su skupljali potpise, dakle 44.995 volontera je u ovih mjesec, mjesec i pol jednostavno nestalo. Dakle, tema je bila zaključak koji je vrlo jednostavan, dakle netko je ovdje rekao ili smo za ili smo protiv, dio, jedan mali dio kotačić u ovom referendumskom postupku za koji vjerujem da ćemo ga usvojiti mislim da je razuman. Kolega Bačić je na Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav i stavio prijedlog da se uključe promatrači i vaših opcija koji će bit prisutni prilikom brojanja. Ja doista ne vidim potrebe za ovim današnjim isticanjem sumnje, netransparentnosti itd., al to je samo dio ovog folklora koji zapravo traje otkad ste krenuli s tom cijelom inicijativom. Prema tome, Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovakav zaključak odbora. Hvala lijepo.
Završna rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Marina nešto sam zbrajao, falilo mi je još 30 sekundi, ali kolega Habijan, kad gledamo izborne rezultate od 2000.g. liste HDZ-a dobile su negdje 5 milijuna i 100, a naša lista 5 milijuna i 200 glasova, a vi stalno na vlasti, tako vam je to i šta su vam brojevi, matematika i sve. No dobro. Kolegice i kolege, ja ću o meritumu. Znači mi smo predložili tri amandmana, njih je već Odbor za Ustav odbio, ali nadam se da će plenarna sjednica imat više razumijevanja. Prvi je da kako bi podržali i iskazali našu ljubav i povjerenje prema ovoj vladi da se već sada počne primjenjivat ono što je vlada predložila u prvom čitanju Zakona o referendumu, a to je da broji DIP ili već neka radionica, što, što... [[Govornik se ne razumije]] Što se tiče ovog drugog amandmana predložili smo da se odredi rok, što je, ako sam dobro slušao kolegu Fabijanića, već i u ovom prijedlogu zakona koji je vlada ovoga uputila u proceduru, a sabor prihvatio također navedeno, jedino što smo mi rekli 30 dana, a oni su rekli ako su dva pitanja onda dva puta po 30 dana, može. I treće da bude povjerenstvo koje će to nadgledati. To je jedna vrsta popravka ili abrejda onoga što je već predloženo u zaključku Odbora za Ustav da dva predstavnika inicijative, ali obzirom da se radi o provođenju zakona i to nečega što je po plebiscitarnoj ovoga očitovanju svih političkih stranaka podnormirano da ipak onda bude tijelo koje će to vršit superviziju, jedna vrsta parlamentarnog vara, ako je neka sporna situacija da se ono detaljno pogleda je li potpis nečitak, radi li se o osobi koja nije ovaj birač i slično, ako ima spornih situacija da se i to razjasni, a sve u cilju i sada tu se možda malo ovoga ne slažem u potpunosti da nakon brojanja potpisa ne bi ponovo netko to mogao dovoditi u pitanje. O tome kako ćemo glasat o ovoj odluci naravno ovisi i to kako će proći naši amandmani. Što se tiče ostaloga što je izrečeno u ovoj raspravi svi koji su očekivali da će rasprava na trenutke poprimiti i šire obrise nego što je samo suhoparan zaključak odbora o tome tko će brojati potpise to su mogli i očekivati, iako moram priznati da puno manje od mojih očekivanje je toga bilo danas, možda je tome doprinjelo i brzo skupljanje tri opomene od strane frontmena kolega iz Mosta, pa onda jednostavno više nisu, više nisu dolazili. Da skratim ili da završim jer mi je još malo vremena i ostalo. Referendum treba bit korektiv parlamentarnoj ili predstavničkoj demokraciji, a ne njena zamjena. To je nešto što uvijek je dobro ponavljati kada nam se dijele lekcije o narodu i o tome što, što, što narod i kako narod. Da narod odlučuje o svemu ne bi bilo parlamenta nijednog na svijetu nego bi stalno raspisivali referendume. Narod svake 4.g. može sve nas poslati na burzu ili u mirovinu ili kako već ko želi vratit na staro radno mjesto da želi, što narod, što stranka. Pa to u pravilu ipak ne radi u onoj mjeri u kojoj neki misle da bi trebalo, al opet je do građana, do naroda. Referendum stoga o ovim temama je za nas poželjan, da li u ovoj formi ili u nekoj drugoj sad više i nema smisla o tome raspravljat jer je proces završen. Čestitam onima koji su organizirali skupljanje potpisa što su uspjeli skupit respektabilan broj čija će se točnost utvrditi. Zahvaljujem građanima koji su potpisali jer su i na taj način osnažili vjeru u institucije, barem u instituciju Ustava koji propisuje pravo na referendum, zahvaljujem i onima koji nisu potpisali iz uvjerenja zato što jednostavno se ne slažu, ali pozivam ih ako se raspiše referendum da na njega izađu i glasaju po svojoj savjesti i naravno zahvaljujem svima koji su ovome doprinjeli da još jednom po 48. put konstatiramo kako nam je referendumska materija podnormirana i kako je trebamo, kako je trebamo osnažiti i očekujem potez parlamentarne većine. Hvala.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Evo samo da se još malo nadovežem na ono izlaganje g. Bauka i ono što sam rekao na početku kad sam imao svoje izlaganje tko se poziva na narod i zašto se pozivamo na narod. Kolege iz oporbe se s punim pravom pozivaju na narod … [[Govornik se ne razumije]] jer smo dobili više posto na izborima nego što je dobio to trenutno vladajuća opcija. To je lako provjerljivo i to se ne treba demantirati niti iz klupa, niti na bilo koji drugi način, možemo lako zbrojiti, imamo rezultate tu. Drugo, što se tiče referenduma, što se tiče ovog referenduma smatramo da bi se referendum trebao provesti. Pridružio bi se čestitkama onima koji su pokrenuli inicijativu i prikupili toliki broj potpisa i nadam se da će oni prijedlozi koje smo ovdje dali za transparentnost provedbe postupka zbrajanja glasova odnosno potpisa kontrole potpisa da će se to provesti i da će to kasnije ući u zakonsku regulativu. To nije potrebno samo za ovaj referendum, to je potrebno i za sve referendume u budućnosti zato jer mislim da svi žele znati da li se potpisi prikupljaju u pravo vrijeme na zakonit način, a naravno da ih još više interesira da li se kasnije potpisi kontroliraju na adekvatan način. Da bismo odagnali svaku sumnju pozivam većinu da to stavi u zakone jer ćemo to inače trebati mi kasnije mijenjati u zakonima za 2.g. kad dođemo na vlast. Tako da bolje da se to provede sada nego, nego kasnije. Mi ćemo ovu inicijativu podržati u cijelosti, smatramo da građani koji su dali svoje potpise su pokazali svoju volju i unaprijed bi zahvalio onim građanima koji će izaći na referendum ukoliko se referendum raspiše odnosno ukoliko se pokaže da je stvarno prikupljen onaj broj glasova odnosno potpisa koje su deklarirali dečki odnosno ekipa iz inicijative. Mi smo puno razgovarali o tome na klubu kakav stav zauzeti, u kojem smjeru raspravljati, smatram da je rasprava s naše strane barem bila konstruktivna, da smo doprinjeli bar malo i raspisivanju ovog referenduma i budućim referendumskim inicijativama, kao i povećanju transparentnosti i vidljivosti onoga što se zapravo dešava tamo gdje naši građani ne mogu doći i da ćemo te podatke moći vidjeti svi oni koji su zainteresirani u budućnosti za bilo koji referendum. Hvala lijepa.
S ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Slijedeća točka dnevnog reda je: - Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje i drugo je: - Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 8. Zakona o osiguravanju kvalitete znanosti i visokog obrazovanja. Raspravu je proveo Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Poštovani državni tajnik Stipe Mamić. Oprosti, samo da vidimo stanku. Izvolite.
Hvala. Tražim stanku u ime Kluba HSS-a i RF-a u trajanju od 10 minuta kako bismo upozorili da je sramotno, al uistinu sramotno da HDZ više u svojem bazenu nema očito kandidata koje bi kandidiralo, a da nisu do te mjere klijentelistički umreženi da rasprava od nekoliko sati neće bit dovoljna da objasnimo sve klijentelističke mreže onih koje predlažete evo u Agenciju za znanost i visoko obrazovanje. Znači predlažete čovjeka Damira Jugu koji je dekan privatne Visoke škole za komunikacijski menadžment Edward Bernays, a upozorit ću da je Agencija za znanost i visoko obrazovanje jedna jako ozbiljna agencija, znači ona se brine za kvalitetu znanosti. Predlažete čovjeka koji je bio Karamarkov savjetnik navodno jel pro bono da bi dobio njegov Millenium prodžekt odnosno Millenium projekti ugovor sa Đurom Đakovićem koji je tada bio u 100%-tnom vlasništvu države da bi vaša znači ministrica turizma Nikolina Brnjac najprije držala znanstveno predavanje, a da bi opet ta firma Millenium promocija … [[Govornik se ne razumije]] dobila lukrativni ugovor od 3,5 milijuna kuna sa državom i to za ugovor, dakle za marketinški operativni plan koji bi trebao slijediti strategiju održivog turizma do 2030.g. koja uopće nije napisana još, a koja će koštati 4 puta manje od ovog znači operativnog plana. Pa evo ja vas samo upozoravam da se ovdje radi stvarno o jednom, ali zbilja, zbilja sramotnom imenovanju. Postavit ću vam još par pitanja vezano uz sama, uz same zamjene u tom znači upravnom vijeću Agencije za znanost i obrazovanje.
Dobro. Temeljem Poslovnika nastavljamo dalje s radom. Izvolite poštovani državni tajniče.
Poštovani g. potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici HS. Čl. 8. st. 2. Zakona o osiguranju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju propisano je da se predsjednik i članovi upravnog vijeća imenuju na vrijeme od 4.g.. St. 6. istog zakona propisano je da predsjedniku odnosno članu upravnog vijeća mandat može prestati i prije isteka razdoblja od 4.g., a osobito ako sam zatraži razrješenje ako teže povrijedi dužnosti utvrđene statutom agencije u slučaju nemogućnosti urednog obavljanja dužnosti dulje od 6 mjeseci, u slučaju trajnog gubitka sposobnosti za obavljanje dužnosti, te u slučaju pravomoćne osude za kazneno djelo koje ga čini nedostojnim obavljanja dužnosti. Sukladno st. 7. istog članka o postojanju razloga za razrješenje predsjednika i člana upravnog vijeća imenovanog od strane HS prije isteka razdoblja na koje je imenovan agencija obavještava HS. Obzirom da dosadašnji član Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje imenovan na prijedlog vijeća veleučilišta i visokih škola prof.dr.sc. Vlatko Cvrtila izabran za rektora Sveučilišta VERN te sukladno tome nije više član vijeća veleučilišta i visokih škola potrebno je provesti postupak razrješenja. Za novog člana upravnog vijeća agencije, vijeća veleučilišta i visokih škola predlažu imenovanje dr.sc. Damira Juge Jugu predsjednika vijeća veleučilišta i visokih škola. Također, član imenovan na hrvatskog prijedloga, na prijedlog Hrvatskog studentskog zbora gosp. Nedjeljko Jurković više nema status studenta te sukladno propisima ne može više obnašati dužnost člana upravnog vijeća agencije. Stoga Hrvatski studentski zbor za člana upravnog vijeća agencije predlaže gospodina Nevena Pitarića. Ministarstvo znanosti i obrazovanja zaprimilo je putem Agencije za znanost i visoko obrazovanje dopis vijeća veleučilišta i visokih škola i dopis Hrvatskog studentskog zbora kojima su dostavljeni novi prijedlozi za članove Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje te iste putem Vlade RH uputilo na imenovanje Hrvatskom saboru. Evo, hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovana zastupnica Katarina Peović.
Hvala. Spomenuli ste dakle da mijenjate Vlatka Cvrtilu dekana, dekana privatne škole jel zato što se Vlatko Cvrtila kandidirao tako da su ga kandidirali znači visoka, visoke škole znači veleučilišta. Pretpostavljam to zato što je VERN postao sveučilište. No, to da je VERN iz privatnog veleučilišta prešao u sveučilište se desilo a brat bratu negdje prije 2 godine, pa me zanima kako je moguće da je Vlatko Cvrtila uopće bio 2 godine član tog upravnog vijeća s obzirom da on već 2 godine nikakve veze nema sa visokim učilištima i veleučilištima. Hvala.
Pa evo mogu kratko odgovoriti, kao što sam u uvodnom izlaganju rekao predstavnike delegiraju studentski zbor s jedne strane, s druge strane i vijeće veleučilišta i visokih škola koje samostalno bira svog predstavnika. Tako da u ovom kontekstu je vidljivo da su oni dostavili prijedlog sada nedavno koji smo poslali u proceduru. Hvala.
Druga replika, poštovana zastupnica Vesna Bedeković.
Hvala vam lijepa. Poštovani državni tajniče s obzirom da je kolegica Katarina Peović tražeći stanku uz dodatno obrazlaganje danas maloprije sasula čitavu paljbu na izbor odnosno na prijedlog kandidata gospodina Damira Juga u ime vijeća veleučilišta i visokih škola, stekla sam dojam da nije upućena u proceduru biranja članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje, pa bih vas ljubazno molila da još jednom objasnite koja su to nadležna tijela koja predlažu kandidate za članove Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje i time da objasnite ulogu vijeća veleučilišta i visokih škola kao jednoga od predlagatelja. Hvala vam lijepa.
Evo, hvala lijepo na pitanju. Nije kako kažu ponavljanje je majka učenja pa nije teško ponoviti. Činjenica je da vijeće veleučilišta predlaže člana. Kad smo dobili prijedlog obzirom zbog činjenice da prof. Cvrtila više nije mogao obnašati tu dužnost podnijeli smo novi prijedlog Hrvatskom saboru. Ista situacija je i za predstavnika studentskog zbora koji je izgubio status studenta, samim time ne može studente predstavljati u upravnom vijeću agencije. Evo, hvala lijepo.
Hvala državnom tajniku. Imamo povredu Poslovnika.
A povreda Poslovnika 238., kolegica Bedeković je sugerirala da ja ne razumijem, znači omalovažavanje zastupnice, da ja ne razumijem koja je procedura za imenovanje članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje što je evidentno netočno. Dakle, veleučilište i učilišta predlažu vladi, vlada predlaže saboru, to vam je gospođo Bedeković procedura jel, tako da nemojte me ispravljat za nešto što očito znam.
Dobro, ovo je bila vaša replika gospođi Bedeković, imate opomenu. Vesna Bedeković povreda Poslovnika.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Također smatram da je povrijeđen Članak 238. Poslovnika Hrvatskog sabora. Naime, ja sam samo ukazala na potrebu dodatnog obrazlaganja i objašnjenja kolegici, načina na koji se biraju članovi Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje i samo bih upozorila na činjenicu da nitko od nas pa ni gospođa Peović nije pozvana niti može suditi i prosuđivati o vijeću veleučilišta i visokih škola, a pogotovo o predloženiku od strane ovoga vijeća za člana Agencije za znanost i visoko obrazovanje. To se naprosto tako ne radi.
I vama opomena jer ovo je bila replika vaša, a ne povreda Poslovnika. Slijedeća povreda Poslovnika poštovani zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegica je povrijedila Članak 238., vrijeđajući i omalovažavajući kolegicu Bedeković što ona nije napravila dotičnoj kolegici samo je rekla da državni tajnik ponovi kako se vrši procedura s tim što je kolegica u startu rekla da ne bira vijeće veleučilišta nego da Tomislav Karamarko bira predloženog kandidata što je za svaku osudu. Hvala lijepo.
Dobro, i vama opomena jer ste i vi se uvukli više u repliku nego u povredu Poslovnika. Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu. Prvi za raspravu je u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a prijavljena poštovana zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan svima, ajmo ponoviti još jednom. Znači sabor imenuje članove Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje, a na prijedlog vlade, vlade HDZ-a jel uglavnom jel. E sad, ovdje je osnovno pitanje i mislim stvarno je apsurdno da netko ovdje kaže da mi nemamo ovlasti niti kompetencije odlučivati ili komentirati tko je predložen pa kolegice iz HDZ-a i kolege mi smo ovdje saborski zastupnici koji smo dobili prijedlog razrješenja i imenovanja u Upravno vijeće Agencije za znanost i visoko obrazovanje i nitko nije kompetentniji niti pozvaniji od nas ovdje raspravljati o tome i žao mi je da zapravo se i više ljudi ne uključuje u ovako važnu temu, dakle riječ je o vrlo važnoj agenciji, znači agenciji koja garantira kvalitetu u znanosti. Znači riječ je o agenciji koja vrši akreditacije, reakreditacije, sprovodi postupak tematskog vrednovanja, provodi postupak vanjske i neovisne periodične prosudbe unutarnjih sustava osiguravanja i unaprjeđivanja kvalitete, prikuplja i obrađuje podatke o sustavu znanosti i visokog obrazovanja, provodi postupak stručnog priznavanja inozemnih visokoškolskih kvalifikacija, znači pruža informacije u uvjetima upisa na visoka učilišta u RH, obavlja poslove uključivanja sustava znanosti i visokog obrazovanja u međunarodni sustav. Znači Agencija za znanost i visoko obrazovanje evidentno po procijeni vlade nije zaslužila da ima članove koji bi stvarno toj agenciji dali nešto malo kredita i kredibiliteta već rektore i dekane privatnih učilišta, veleučilišta i sveučilišta gdje se godina plaća 30.000 kuna, a prolaznost na ispitima je 90%, a ono šta možemo čitati u medijima je uglavnom o tome kako im studenti konzumiraju kokain. I to je znači sastav vijeća kakvog je nama ovdje predložila vlada, a ja ću malo šire dakle o tome kog se predložilo. Al prije svega pitanje koje sam postavila državnom tajniku kako se Vlatka Cvrtilu znači uopće zamjenjuje jel u ovoj proceduri. Znači Vlatko Cvrtila je imenovan na prijedlog veleučilišta i visokih škola. Do promjene je došlo zato što je njegovo sveučilište, nekad Veleučilište Vern postalo sveučilište. To je bilo prije 2.g., znači taj čovjek ne može predstavljat veleučilišta i visoke škole kad već 2.g. s njima nema nikakve veze, ali to naravno nije baš pretjerano brinulo vladu ko sjedi u tom upravnom vijeću. Također mogu reć da sad član koji je imenovan od strane studentskog zbora je diplomirao, ko zna kad je taj diplomirao, možda bi to morali saznati jel, možda je taj diplomirao prije 4.g., ne znam. No njega, nužno je imenovati novog člana jer je prethodni diplomirao. Za novog predstavnika studenata prilično je jel moram reć nevjerojatno za tu mlađu generaciju da nema razinu višu od B-1 engleskog jezika, a niti jedan drugi jezik ne poznaje, al ajde stavit ćemo to po strani. No stvarno je pitanje šta, zar nije moguće da se iz redova veleučilišta i visokih škola ne može odabrati niti jedan drugi kandidat nego baš predloženi novi član Damir Jugo, jedan od inače najmlađih dekana u Hrvatskoj Edward Bernays s visoke škole, bivši Karamarkov savjetnik i partner dokazanog plagijatora Bože Skoke s kojim je kroz Millenium promociju radio prvo za Bandića godinama, a onda za HDZ i za razne ministre i ministrice. Edward Bernays ugošćuje uredno HDZ-ovce i njeguje poslovne veze na način da najprije HDZ-ovci je li održe tu i tamo koje predavanje, a onda se potpisuje i ugovor sa državom jel. Znači Jugo i Skoko usko surađuju s HDZ-om još od Karamarka, tako od '12. do '16.g., vode njegov piar. U veljači 2016. Jugo je imenovan za posebnog savjetnika za društvene djelatnosti prvog potpredsjednika vlade Tomislava Karamarka bez novčane naknade jel navodno jel pro bono, no eto njegova agencija slučajno dobiva posao s državnom tvrtkom i to unatoč tadašnjoj aktualnoj zabrani jel angažiranja piar agencija u državnim, u državnim firmama jel. Millenium promocija sklapa 2016. marketinški ugovor s Đuro Đaković holdingom koji je tada bio u većinskom državnom vlasništvu. Mogu samo otkomentirati da je Đuro Đaković, tada mu je već bio zacrtan put, od tada sve ide prema dole, država je dakle odustala od Đure Đakovića, skinula ga je s popisa tvrtki od državnog značaja, tada ulazi poznati poduzetnik Filantrop Bakić u Đuro Đaković, devastacija kreće iz godine u godinu, radnici ne dobivaju plaće, onda se Bakić povlači, a Đuro Đaković evo sad ulaze Česi u Đuru Đakovića i neizgledno je do kad će trajati, a sve ovisi o bredlijima što im očito neće osigurati dovoljno posla da prežive. No eto sa piar agencijom se imalo novaca 2016. da se potpisuje ugovor i to znači protivno odluci vlade o zabrani angažiranja piar tvrtki u državnim institucijama i tvrtkama koju je donio Zoran Milanović jel. No, imaju Skoko i Jugo veze i s novim HDZ-om, osobito s ministricom turizma Nikolinom Brnjac koja je najprije vodila tamo znanstveno predavanje na Bernaysu, a onda bi Millenium promocija naravno dobila ugovor u listopadu 2021., posao promocije hrvatske turističke strategije i to na tenderu za koji mnogi stručnjaci tvrde da je precizno skrojen samo za tu firmu, a tome dokazuje i činjenica da su samo dvije tvrtke se mogle javiti na natječaj. Natječaj je težak ni manje ni više nego 3,5 milijuna kuna i to za strateški marketinški i operativni plan hrvatskog turizma koji se paradoksalno donosi, ne paralelno iliti nakon nego prije Strategije razvoja održivog turizma 2020.g. koja je u izradi i koja košta tek 790.000 kuna, znači 4 puta više, o čemu je već pisala Đurđica Klancir. Damir Jugo je inače doktorirao na Sveučilištu Josipa Juraja Strossmayera u Osijeku 2015.g., poznatom sveučilištu gdje se doktorati popravljaju i nakon obrane, gdje mu je mentor i član povjerenstva bio Božo Skoko. Znači Božo Skoko, Jugov mentor je široj javnosti poznat kao autor niza članaka i pamfleta i panegirika o Ivici Todoriću gdje je sve kritičare Todorića i njegove sprege s države otpisivao i kritizirao kao jednostavne predstavnike ono kako se lijepo kaže hrvatskog jala, jel svi koji su govorili protiv Todorića bili su jednostavno jalni i to je bilo to. Manje je poznat javnosti Božo Skoko kao cenzor književnih časopisa u Studentskom centru kao jedva završeni student novinarstva gdje je nama omladini tamo objašnjavao što znači cenzura, pa tekstove koje nismo mogli objaviti nam je opisivao i tumačio jednostavnim rječnikom nije to do mene, oni mene gledaju a ja znam šta misle, to je do dana današnjih meni bila jedna od najboljih definicija cenzure. Znači budućem PR-u sklonost je pokazivao Skoko već tada, a inače Boži Skoki je 2 puta dokazano da je znanstveno plagirao. Prvi put je prepisivao s Wikipedie, drugi put je plagirao tekst Dežulovićev. To ga nije spriječilo da mu i neki državni dužnosnici budu na promociji kao Ivo Josipović, nažalost nije mu smetalo ni u tom njegovom uspješnom karijernom pothvatu PR agencije. Skoko naravno danas predaje na Bernaysu, predaje tamo dakle već dugo vrijeme, a inače mu je ta škola dala 2019. i nagradu. Prva nagrada za ukupni znanstveni doprinos razvoju profesije odnosa s javnošću bez obzira na plagijate. Nagrada mu je pak uručena na Communication Management forumu čiji je plan, član programskog odbora pak Buljan Flander, a u organizacijskom odboru i njezina kći Mia Flander Tadić koja pak također predaje naravno pogađate gdje Edward Bernays visokoj školi i dakle utvrđenom plagijatoru se tamo dodjeljuje nagrada. Damir Jugo inače kao dekan predložio je i Buljan Flander za nagradu i to partnerstvo s Poliklinikom za zaštitu djece i mladih Grada Zagreba je bilo da tako kažemo jako uspješno između te dvije firme, pokreće se društveno odgovorni projekt Kod tebe doma. Dobre veze s Buljan Flander se gaje prije nego što je Buljan Flander dala naravno ostavku na mjesto poliklinike znači direktorica poliklinike kada je utvrđeno u javnosti njezino neznanstveno korištenje koncepta neznanstvenog koncepta otuđenja gdje su se majke optuživale kao zlostavljačice po tom neznanstvenom konceptu. Većina je utjecajnih osoba politike i medija bila na Bernaysu za honorar predavala, stvara se mreža moći i utjecaja. Inače još ću spomenuti neke likove u slobodnom [[Upadica: Vrijeme.]] izlaganju. Hvala.
Imamo 2 povrede Poslovnika, prva je Andro Krstulović Opara.
Uvaženi predsjedavajući, uvažena kolegica Peović je izvan teme, povrijedila Poslovnik jer se bavila svim i svačim, a najviše olajavanjem ljudi koji nisu tema ni koje danas ne biramo. O uvaženom profesoru, redovitome profesoru na Fakultetu političkih znanost Boži Skoki je govorila u karakteristikama koje ne stoje za ovaj dom, a pogotovo nemaju nikakve veze sa ovom temom. Božo Skoko je častan čovjek koji odrađuje svoj posao kvalitetno, izvrstan je komunikator i doprinosi razumijevanju i komunikaciji u našem [[Upadica: Vrijeme.]] društvu. Ovo što govori gospođa Peović nema nikakve veze sa pristojnom komunikacijom.
Dobro, slažem se ali evo to je postalo uobičajeno kod nas. Slijedeća povreda Poslovnika, poštovana Vesna Bedeković.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Također smatram da je povrijeđen Članak 238. Poslovnika prije svega što, zbog činjenice da je kolegica govorila zaista izvan teme i o osobi koja ovdje uopće nije predložena za člana Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje, a onda s druge strane zbog toga što uvažena kolegica zaista vrijeđa nadležna tijela. Prije svega vijeće veleučilišta i visokih škola koje je jedno tijelo osnovano 2003. godine u, okuplja 34 članice veleučilišta i visoke škole i samostalno je u odlučivanju i predlaganju svojih kandidata za različita druga tijela. Smatram da je zaista ovime povrijeđen Članak 238.
Dobro, poštovana zastupnica Katarina Peović povreda Poslovnika.
238., omalovažavanje zastupnice ja stvarno nisam, nisam ja ta koja je omalovažavala veleučilište i visoka učilišta već su se oni sami omalovažavali sa ovakvim prijedlogom koji su dali, daleko je to izvan teme i kritike da je to izvan teme, ovdje vam se radi o onom što se u mrežnoj komunikaciji zove mozaik veza. Znači uistinu je potrebno obrazložiti o kojem kandidatu mi ovdje govorimo, a taj kandidat nažalost ima stvarno široke umrežene veze.
Dobro. Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, poštovana zastupnica Marijana Puljak.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, jel nas ima 10, 2, 4, 5, 7, 9, ja 10-ta i predsjedavajući. 11 članova dakle zanima tema imenovanja članova Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Ovdje je prije mene kolegica elaborirala dakle objasnila je, objasnila da se ja sad ne ponavljam htjela sam reći jer mogu ponoviti sve što je ona, njenu dakle cijelu raspravu o tome tko je gospodin Damir Jugo kojega se predlaže ovdje na prijedlog vijeća veleučilišta i visokih škola u ovo upravno vijeće. Kolegica Bedeković je rekla da su oni potpuno samostalni u predlaganju svog člana tog upravnog vijeća, međutim ako su potpuno samostalni onda o čemu mi raspravljamo ovdje, zašto to uopće dolazi na sabor postavlja se pitanje jel. Dakle, evo neću ponoviti sve ono je li o tome da je Damir Jugo donedavni posebni, nekadašnji zapravo posebni savjetnik bivšeg potpredsjednika vlade Tomislava Karamarka, dekan Visoke škole za komunikacijski menadžment čiji je osnivač tvrtka Visual u, njen osnivač je Mario Petrović ujedno jedan od osnivača Millenium promocije itd., itd., uvezani sa potencijalnim sukobom interesa i poslom koji je dobiven sa državnom tvrtkom Đurom Đakovićem unatoč zakonskoj zabrani u to, u to vrijeme. Međutim, ono što bih htjela reći ovdje, dakle malo o tome što je uopće Agencija za znanost i visoko obrazovanje. Dakle, Agencija za znanost i visoko obrazovanje osnovana je usvajanjem Zakona o osiguranju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju 2009. godine i tada postaje nadležna za osiguravanje kvalitete u visokom obrazovanju u RH. Provodi dakle i vanjsko vrednovanje visokoškolskih ustanova na temelju europskih standarda i smjernica. Prema tom zakonu agencija provodi dio postupaka inicijalne akreditacije, postupke reakreditacije, postupke tematskog vrednovanja, vanjske neovisne periodične prosudbe unutarnjih sustava osiguravanja i unapređivanja kvalitete, prikuplja, obrađuje podatke o sustavu znanosti visokog obrazovanja i drugim sustavima s kojima su znanosti i visoko obrazovanje u međuovisnosti. Pruža dalje informacije o uvjetima upisa na visoka učilišta u RH i provodi postupak priznavanja inozemnih visokoškolskih kvalifikacija i pruža informacije o inozemnim te hrvatskom sustavu visokog obrazovanja. Jedan od zadataka agencije je i uspješno funkcioniranje Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj, savjeta za financiranje znanosti i visokog obrazovanja i sad do onoga što sam htjela naglasiti odbora za etiku u znanosti i visokom obrazovanju kojega nemamo od 2018. godine. Dakle, evo nekoliko sam puta pitala i na Odboru za znanost i upućeno je ministarstvu pitanje evo nisam sada stigla ni repliku ovdje postaviti, dakle što nam je sa odborom za etiku u znanosti i visokom obrazovanju. Gdje, zašto ga nemamo od 2018. godine, a toliki problemi u etici u znanosti i visokom obrazovanju. Evo, da se prisjetimo nekih aktivnosti agencije. Jedna je oko reakreditacije slavnog već danas slavnog osječkog Ekonomskog fakulteta i njegovog doktorskog studija menadžmenta, doktorskog studija koji je postao poznat po plagiranom doktoratu kojeg je osječko sveučilište pristalo naknadno ispraviti. Ne mogu se načuditi ovdje i stalno ću to ponavljati. Dakle, doktorat koji je obranjen prije 4 godine, osječko sveučilište je pristalo naknado ispraviti. O tome sam je li tražila tematsku sjednicu Odbora za znanost, nije usvojen prijedlog već ćemo sutra imati tematsku sjednicu o stanju je li na svim sveučilištima. Ali evo zanimljiva je ovdje uloga agencije u cijelom tom slučaju. Iznosim evo i detalje koje je marljivo prikupila jedna novinarka Dora Kršul u, za list Telegram. Dakle, državna Agencija za znanost i visoko obrazovanje koja je zadužena za ocjenjivanje kvalitete njen akreditacijski savjet 2017. godine izvršio je procjenu kvalitete odnosno reakreditaciju doktorskog studija menadžmenta, našao niz nedostataka. Savjet je dao rok od 2 godine da se nedostaci isprave. U siječnju 2020. osječki Ekonomski fakultet javlja se agenciji s dokazima o ispunjavanju preporuka i na tom tragu agencija je uz preporuku akreditacijskog savjeta tadašnjoj ministrici Blaženki Divjak preporučuje dakle da izda potvrdu o ispunjavanju uvjeta problematičnom doktorskom studiju. Međutim, tadašnja državna tajnica Branka Ramljak nije odmah pristala na izdavanje tražene potvrde već je od agencije tražila obrazloženje. Iz javno dostupnih dokumenata vidi se da je tražila da joj se argumentira kako je to osječki doktorski studij u 2 godine uspio otkloniti baš sve kompleksne nedostatke utvrđene tijekom reakreditacije 2017. Državnoj tajnici stiže obrazloženje kojeg je potpisala Sonja Vila predsjednica akreditacijskog savjeta. Treba napomenuti da je Sonja Vila istovremeno i prorektorica osječkog sveučilišta, dakle prorektorica osječkog sveučilišta radi reakreditaciju osječkog doktorskog studija i brani, brani onda njihove razloge odnosno njihov, njihovu, one sve nedostatke dakle koje su navodno ispravili. Ona objašnjava je li tajnici kako je Ekonomski fakultet dostavio iscrpne dokaze i očitovanja o svemu učinjenom. Dakle, na čelu akreditacijskog savjeta ključnog tijela koje daje finalnu preporuku resornom ministru za zeleno svjetlo daljnjem radu nekog studija ili fakulteta nakon ocjene kvalitete sjedi Sonja Vila prorektorica sveučilišta u Osijeku. U slučaju ocjene kvalitete osječkog doktorskog studija ona si je dakle evo žustro argumentirala ministarstvu zašto je studij zadovoljio sve kriterije nakon procjene kvalitete i zašto mu treba dati potvrdu da dalje radi. Osim nje u tom važnom tijelu sjedi i Ivan Miloloža danas prodekan osječkog fakulteta za dentalnu medicinu i zdravstvo. Drugim riječima u akreditacijskom savjetu, ključnom tijelu procjene kvalitete hrvatskih visokih učilišta sjede ljudi koji su na upravljačkim pozicijama na sveučilištima i fakultetima. Čak je i ministarstvo ministra Fuchsa kazalo kako sastav akreditacijskog savjeta mora biti izvan utjecaja tijela koji upravljaju sveučilištima, fakultetima i kako njegovi članovi ne bi smjeli biti ni rektori, ni prorektori, ni dekani, ni prodekani. Dodaju kako niti jedan član akreditacijskog savjeta ne bi smio biti više od 2 mandata u tom savjetu, a evo gospođa Sanja Vila prorektorica je tu već od 2009. godine neprekidno ili kao članica ili kao njegova predsjednica. E sad, upravno vijeće agencije na prijedlog ravnatelja imenuje članove akreditacijskog savjeta u kojem sjedi evo ovaj čas prorektorica i dakle šteta je kad već ovdje moramo potvrđivati članove ovog upravnog vijeća da ih nemamo priliku i pitati kakvi su njihovi stavovi o ovom pitanju. Dakle, hoće li kao članovi upravnog vijeća podržavati praksu da u akreditacijski savjet imenuju ljude koji su na čelnim pozicijama na sveučilištima, veleučilištima i visokim školama, smatraju li takve situacije potencijalnim sukobom interesa? Kao što smo čuli samo ministarstvo i ministar Fuchs su izražavali mišljenje čak i na samim evo sjednicama Odbora za znanost i prošli put od tajnika smo čuli kako je to loša praksa jer dolazi se u situaciju da u procesima akreditacije i reakreditacije zapravo ocjenjuju sami sebe. Nedavna evo afera u samom, u samoj agenciji da gospođa, dakle ravnateljica Agencije za znanost i visoko obrazovanje Jasmina Havranek je dakle bez znanja resornog ministarstva upravnog vijeća agencije pronašla i dodatan angažman koji je zapravo i doveo u sferu ozbiljnog sukoba interesa kao ključna stručnjakinja jedne privatne tvrtke sudjelovala je u natječaju za projekt Fakulteta agrobiotehničkih znanosti u Osijeku, dakle evo ponovo se u Osijek vraćamo i upravo je njeno sudjelovanje donijelo bodovnu prevagu zahvaljujući kojoj je tvrtka s najskupljom ponudom pobijedila na natječaju. Gospođa je evo u studenom podnijela ostavku na mjesto v.d. ravnateljice Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Dakle, ako već ovdje evo pričamo o kandidatima, voljeli bi da nešto o tim kandidatima, dakle da nam se ne kaže da nemamo šta pravo o njima raspravljati već je, već je, već su neovisna tijela imenovala njih, ovdje nema, nije mjesto da se o njima raspravlja, ali evo voljeli bih čuti što misle o ovim temama i na koji način misle djelovati u upravnom vijeću da bi onda mogli znati i kako ćemo glasati o njihovom imenovanju. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovane zastupnice Vesne Bedeković.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Evo pred nama je danas, su, je prijedlog dviju odluka. Prva odluka o razrješenju dijela članova upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje i drugi prijedlog je odluka o imenovanju dijela, točnije dvoje članova upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Ja ću samo podsjetiti da sukladno prije svega odredbama statuta Agencije za znanost i visoko obrazovanje da je upravno vijeće ovoj agenciji zapravo tijelo koje upravlja Agencijom za znanost i visoko obrazovanje i prava i odgovornost članova upravnog vijeća i upravnog vijeća u cjelini utvrđena su prije svega Zakonom o osiguravanju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju, jednako tako Zakonom o ustanovama i naravno statutom agencije koja proizlazi iz gore navedenog zakona i drugim općim aktima agencije. Podsjetit ću da upravno vijeće ima ukupno 8 članova plus predsjednik i da se i predsjednik i članovi upravnog vijeća imenuju na razdoblje od 4.g. pri čemu dakle ih imenuje HS, a na prijedlog nadležnih tijela pri čemu ću razdvojiti jasno koja su to nadležna tijela i koliko članova biraju. Prvo, dakle predsjednika i dva člana sabor bira na prijedlog Vlade RH, dakle jednog člana sabor bira na prijedlog rektorskog zbora i jednog člana na prijedlog Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje i jednog člana na prijedlog vijeća veleučilišta i visokih škola i jednog člana na prijedlog Nacionalnog vijeća za znanost i na kraju jednog člana na prijedlog Hrvatskog studentskog zbora. Procedura ide na način da agencija prikuplja prijedloge nadležnih tijela koja sam maločas nabrojila i onda ih putem Vlade RH upućuje na imenovanje HS. Uz sve to agencija i upravno vijeće još bira jednog člana upravnog vijeća iz reda svojih zaposlenika sukladno odredbama Zakona o radu. Što je djelokrug upravnog dijela agencije? Prije svega ono svoje sve odluke donosi na sjednicama i to natpolovičnom većinom glasova svih članova upravnog vijeća, dakle to je 5 glasova čini natpolovičnu većinu. Podsjetit ću da upravno vijeće pravovaljano raspravlja i odlučuje kada je na sjednici nazočno najmanje 5 članova vijeća, a sjednice upravnog vijeća se održavaju prema potrebama, a najmanje se moraju sazvati tri puta godišnje pri čemu obvezno radi razmatranja financijskog plana odnosno godišnjeg obračuna agencije i u slučajevima kada to predloži ili Vlada RH ili ministar znanosti i obrazovanja ili sam ravnatelj agencije. Ono što je još važan djelokrug upravnog vijeća agencije, prije svega ono donosi statut i to na prijedlog ravnatelja uz suglasnost nadležnog ministarstva, a to je Ministarstvo znanosti i obrazovanja, imenuje i razrješava ravnatelja, imenuje i razrješava zamjenike ravnatelja agencije na prijedlog ravnatelja, donosi Pravilnik o unutarnjem redu kojim se pobliže uređuje unutarnji ustroj agencije i to na prijedlog ravnatelja, jednako tako donosi godišnji program rada agencije kojim se detaljno uređuju aktivnosti i poslovi agencije za svaku kalendarsku godinu, svakako nadzire provođenje godišnjeg programa rada, usvaja godišnji proračun agencije na prijedlog ravnatelja i svakako prihvaća završno financijsko izvješće, jednako tako određuje i vrstu usluga koju agencija pruža uz naknadu i visinu naknade za pružene usluge na prijedlog ravnatelja, usvaja na kraju godišnje izvješće o radu agencije koje podnosi ravnatelj i nakon toga ga prosljeđuje osnivaču i svakako upravno vijeće obavlja još neke druge poslove u skladu sa zakonom i u skladu sa statutom. Čuli smo već uvodno obrazloženje predstavnika predlagatelja da su dvojica dosadašnjih članova upravnog vijeća prof. dr. Vlatko Cvrtila imenovan iz redova vijeća veleučilišta i visokih škola, više nije član vijeća i jednako tako g. Nediljko Jerković iz redova, iz reda studentskog zbora, također više nema status, nije član odnosno nema status studenta i zbog toga je potrebno provesti postupak njihovog razrješenja imenovanih, imenovanja novih članova i od strane Vlade RH 13. siječnja ove godine imamo upućen prijedlog za imenovanje, za razrješenje ovo dvoje ljudi i imenovanje novih dvoje, dvojice članova ili dvoje članova upravnog vijeća i to na prijedlog nadležnih tijela. Ponovili smo već i naglasili da su ta dva nadležna tijela u ovom slučaju zbog ove dvojice članova upravnog vijeća kojima, kojima, koji više nisu članovi dakle ulogu u njihovom izboru novih članova ima vijeće veleučilišta i visokih škola i Hrvatski studentski zbor koji su nam predložili doc.dr. Damira Juga na prijedlog vijeća veleučilišta i visokih škola i gospodina Nevena Pintarića iz reda studenata na prijedlog Hrvatskog studentskog zbora. Klub zastupnika HDZ-a će podržati dakle oba ova prijedloga i prijedlog o razrješenju i prijedlog o imenovanju novih članova. Konkretno doc.dr. Damira Juga i gospodina Nevena Pintarića za članove Upravnog vijeća Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Ono što imam potrebu reći nakon evo ovih rasprava u ime klubova i nakon svih ovih evo, svega ovoga što je rečeno do sada, još jednom naglasiti da bismo kao zastupnici u hrvatskom parlamentu prije svega trebali poštivati odluke nadležnih tijela koje su zakonom utvrđena da daju prijedloge za članove upravnog vijeća kako Agencije za znanost i visoko obrazovanje tako i nekih drugih institucija. I smatram da doista i vjerujem i sigurno moje kolegice i kolege u Klubu zastupnika HDZ-a dijele to mišljenje da ne bismo u ovakvim slučajevima trebali dakle ići u svojim raspravama tako daleko da ulazimo u nadležnost pojedinih tijela, ići tako daleko da omalovažavamo i nadležna tijela, a i ljude koji su predloženi osobito kad je riječ o vijeću veleučilištu i visokih škola kao jednom tijelu koje je osnovano 2003. godine koje danas broji 34 članice, 34 visoke škole i veleučilišta u privatnom i u javnom sektoru. I ono što smatram posebno važnim ovdje naglasiti osim problema ulaženja u nadležnost određenih tijela smatram da nemamo pravo omalovažavati privatna visoka učilišta u odnosu na javna niti bilo koga preferirati, stavljati u prvi plan jer ovakvim načinom pokazujemo u najmanju ruku nerazumijevanje sustava i neosviještenost činjenice da će sustav visokog obrazovanja i sustav znanosti učiniti boljim jedino kvaliteta, a ne background iz kojega visoka učilišta dolaze. Mislim na privatni odnosno javni sektor. Ako ne osvijestimo i ne shvatimo da kvalitetu visokih učilišta, a to je između ostalog posao Agencije za znanost i visoko obrazovanje trebamo staviti u prvi plan, dotle pokazujemo nerazumijevanje važnosti i funkcioniranja svih naših visokih učilišta. Ne samo visokih škola, veleučilišta nego i sveučilišta i svih studijskih programa bilo da se radi o stručnim ili sveučilišnim studijima bilo koje razine, preddiplomske, diplomske ili poslijediplomske. To je ono o čemu moramo razgovarati i što moramo osvijestiti. Hvala vam lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovane zastupnice Sanje Radolović.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, kao što je rekla upravo i kolegica iz HDZ-a mi ne bi smjeli dakle ulaziti u nekakvu neovisnost, samostalnost, autonomiju vijeća veleučilišta, da donekle se mogu složiti, ali zaista kao niti kolegice prije mene što su govorile ne vidim onda uopće svrhu niti smisao da mi to niti izglasavamo, niti raspravljamo ni na saborskom Odboru za obrazovanje i znanost, a niti na onda plenarnoj sjednici i niti da onda o tome glasamo sutra u saboru. Ono što svakako bi trebalo napraviti jest izmijeniti dakle i zakonsku i pozakonsku regulativu u tom smislu ili da saborski odbor može imati utjecaja da se, na predlaganje da se primjerice i na saborskom odboru ti kandidati dođu predstaviti ili jednostavno da se to ona uopće niti ne šalje u Hrvatski sabor da mi uopće o tome glasamo i raspravljamo. Također, moram reći da nekakvi moji komentari na rad agencije u posljednjih nekoliko godina kao osobe koja dolazi iz sustava znanosti i visokog obrazovanja moram reći da komentari na rad agencije i nisu toliko negativni. Dakle, agencija zapravo se, Agencija za znanost i visoko obrazovanje bavi se vanjskim osiguravanjem kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju, tu je provela niz postupaka reakreditacije visokih učilišta, sveučilišnih poslijediplomskih i doktorskih studija za koje treba reći da zapravo ne bi krivila za ovaj slučaj što se dogodio na sveučilištu u Osijeku sam rad agencije već akreditacijski savjeti. Meni je zaista žao što smatram da u Agenciji za znanost i visoko obrazovanje mahom rade pošteni i marljivi ljudi, međutim ova tijela u podsustavu kao akreditacijski savjet, kao nacionalno vijeće za znanost i visoko obrazovanje koje su mahom imenovane i politički to zapravo su da tako kažemo podinstitucije unutar agencije koje okaljavaju ugled i čast ljudi stručnih koji rade u samoj Agenciji za znanost i visoko obrazovanje. Također treba reći da je Agencija za znanost i visoko obrazovanje i dobila pozitivno mišljenje na svoje izvješće što se tiče i same Europske komisije, međutim zabrinjavajuće je da je zapravo rad agencije pozitivno ocijenjen, a kada je sama Agencija za znanost predložila novi Zakon o osiguravanju sustava kvalitete u visokom obrazovanju da taj zakonski prijedlog nije prošao. Evo državni tajnik iz Ministarstva znanosti vjerojatno će i sam potvrditi da 25.2. ide cijeli novi paket Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, a nakon toga i osiguravanju visoke kvalitete i pazite gdje ide prvo, na savjetovanje u rektorski zbor. Opet tijelo u podsustavu koje je i prošli put zaustavilo prijedlog tog istog zakona, a zašto su ga zaustavili? Ja govorim iz perspektive osobe koja također radi na Sveučilištu u Puli, ali mi se ne bunimo pozitivnim promjenama u sustavu znanosti i visokog obrazovanja. I ja se kladim, kad tako moram reć, da će opet taj novi zakonski paket koji čak djelom možemo reći možda će i smanjiti autonomiju sveučilišta, ali će postaviti višu razinu kontrole, ide u dobrom smjeru, da će upravo biti stopiran i zaustavljen od tih istih tijela da tako kažemo podtijela koja i djeluju unutar same Agencije za znanost. Ne mogu se ne osvrnuti pri tom recimo evo Pulski studij medicine. Već sam nekoliko puta govorila o statusu samog Pulskog studija medicine i kako zapravo možemo reći opet tu sustav ne funkcionira. Naime, Pulski studij medicine dobio je pozitivno mišljenje i usklađenost sa mrežom visokih učilišta koja se donijela 2011.g. upravo u HS, dobio je dvije pozitivne recenzije međunarodnih inozemnih stručnjaka, međutim kada je otišao na razradu i na davanje suglasnosti u Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj dvije i pol godine suglasnost ne stiže. Dakle, Pulski studij medicine po njima nije usklađen sa zakonskom regulativom iako su i Agencija za znanost i Ministarstvo znanosti i visokog obrazovanja rekli da je program u potpunosti usklađen sa svom zakonskom i podzakonskom regulativom. Štoviše, moram reć da smo svi bili poprilično ugodno iznenađeni na prethodnoj sjednici saborskog Odbora za obrazovanje kada je sam državni tajnik g. Šušak rekao da se ne trebamo brinuti, da to nije ništa čudno jer da iz tih tijela osim što ne objavljuju zapisnike na svojim stranicama mi nemamo pojma šta ta tijela u sustavu rade, da niti njima ne odgovaraju na dopise, požurnice i da se jednostavno mi oko toga ne trebamo ovdje brinuti to što primjerice smo mjesec i po, dva mjeseca čekali očitovanje kao saborski Odbor za obrazovanje od Nacionalnog vijeća za znanost. Evo tako taj sustav upravo danas i funkcionira. No da se vratim ono, na ono što je došlo zapravo u oko javnosti, a to je i reakreditacija doktorskih studija. Ja ću tako reći da je iste godine kada je reakreditiran i Doktorski studij menadžmenta u Osijeku reakreditirani su i naši doktorski studiji u Puli. Znate koji je bio rezultat? Ja sam pomno proučila izvješća i jednoga i drugoga, od naša tri doktorska studija u Puli mi smo dva morali ugasiti odnosno nismo morali, ali sami smo vidjeli da preporuke koje je dala Agencija za znanost ne samo akreditacijski savjet. Bitno je reći da zapravo akreditacijski savjet niti ne dolazi u terensku kontrolu, niti reakreditaciju doktorskih studija, dolaze mahom ljudi iz agencije koji su možemo reći stručno zaposleni tamo, a akreditacijski savjet zapravo na političkoj razini onda donese odluku da li će nešto ić u akreditaciju ili neće, da li će dobiti pozitivnu ocjenu, pismo očekivanja ili ne. I moram reći da smo mi ugasili dva od tri doktorska studija. Ako usporedite naše izvješće iz Pule za oba doktorska studija koja smo ugasili i ako usporedite izvješće za Doktorski studij u Osijeku zaista su razlike u nijansama. I proučila sam i neka druga izvješća iz reakreditacije, svega tamo ima. Meni zaista nije jasno koji su bili kriteriji, zapravo kriteriji za vrednovanje kvalitete kod reakreditacije postoje, međutim očito je da u našoj državi u sustavu znanosti i visokog obrazovanja ne postoje ti isti mehanizmi. Također bitno je za naglasiti kada govorimo o ovom spornom jednom primjeru, a očito da će ih isplivati još sa Sveučilišta u Osijeku, da je u Hrvatskoj samo jedan doktorat ikad oduzet. To je bilo 2002.g. na Riječkom sveučilištu iako je pokušaja plagiranja bilo jako puno, a i taj isti doktorat koji je oduzet, zanimljivo je, to je zapravo bio autoplagijat kada je doktorant svoj magistarski rad većim dijelom 80% prenio u sam doktorski rad. Sve drugo i kad bi sveučilišta kao u Rijeci koja više puta su pokušali oduzeti nekome doktorat sve bi završilo na sudovima i znate kako to već bude, ili ošlo, otišlo u zastaru ili ovoga jednostavno po njima nisu izneseno dovoljno relevantne činjenice argumentirane da bi se nekome oduzeo doktorat. Ja se nadam da će ovaj novi Zakon o osiguravanju kvalitete ići u smjeru poboljšanja cijelog sustava, pa tako i ovog dijela oko imenovanja članova upravnog vijeća Agencije za znanost. Nadam se da mi opet ovdje u saborskim klupama nećemo dobivat ovako gotov ili gotove ili polugotove materijale i da ćemo onda govoriti kako su rekli kolege iz HDZ-a mi se ne smijemo petljati, ali opet pred vama je materijal, pa bilo bi lijepo da se ne petljamo, ali da svi dignete ruku za. Prije svega treba govoriti o problemima koji i dalje postoje u tom sustavu, kao što sam navela to je potpuna ne koordinacija tih tijela od Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala koje se niti ne sastaje, od Odbora za etiku kojeg je spomenula prije kolegica Puljak koje se niti ne sastaje, od Nacionalnog vijeća za znanost koje zapravo politički djeluje i apsolutno se ne vodi pravilima struke od toga da Ministarstvo znanosti i obrazovanja nažalost, govorim nažalost jer je meni zbog toga zaista žao, nema nikakvu kontrolu nad svim tim tijelima i ja se nadam da će novi paket zakona ići u tom smjeru da se sve skupa posloži na puno, puno stabilnije noge nego što je to do sada. Zahvaljujem.
Slijede pojedinačne rasprave, prva je poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala predsjedavatelju. Kolegice i kolege, nakon svega što su u prethodnim raspravama iznijele Katarina Peović, Marijana Puljak pa čak i kolegica Radolović možemo samo zaključiti da se sa predloženim kandidatima dobar dio oporbene scene saborske naprosto ne može složiti. No to nije najveći problem. Najveći problem je to što i ovo imenovanje odnosno ovaj prijedlog ukazuje da nama u sustavu stvari nisu posložene kako treba i suprotno od onoga što je rekla kolegica Radolović ja ne vjerujem da će novi paket zakona krenuti u dobrom smjeru. Već sada postoji čitav niz naznaka da će se podržati sva ova klijentelistička koruptivna mreža koja je dovela do toga da znanost u RH nažalost generalno gledano propada i da je opći dojam kojeg javnost stječe zbog falsificiranih doktorata, zbog ljudi koji se brendiraju u tom sustavu znanosti, a da u njima ni z od znanosti nema naprosto će se nastaviti održavati sve tako kao što je sada. Ono što je potrebno, potrebno je kompletno iz početka na novim temeljima, na drugačijim zamislima osmisliti Zakon o osiguravanju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju. Međutim, pored toga nužno je dirnuti u ono što se nitko nije usudio taknuti do sada, a to je statut agencije i interni akti po kojima ta agencija djeluje. Kolegica Radolović se dotaknula teme tih podinstitucija unutar samog sustava, akreditacijskom savjeta i ostalih brojnih tijela. Nekako smo zaboravili tko ta tijela imenuje i tko ta tijela kontrolira. Očito je politika u sve uplela prste kao što se uplela i dominantno odlučila o tome da eto jednog gospodina Damira Juga uopće predloži kao, kao kandidata. Sve dok je tome tako mi sa znanošću nećemo dospjeti puno dalje nego gdje smo sada stoga na ova, ovih nekoliko prijedloga nekvalitetnih i loših kandidata možemo samo reći ne hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Katarine Peović.
Evo još par detalja usprkos tome što HDZ pokušava reći da se ne držimo teme. Naravno da bi bilo ljepše vrtiti Zakon o osiguravanju kvalitete u znanosti i visokom obrazovanju Članak 8. koji smo ovdje čuli od kolegice Bedeković jedno 5 puta nego upozoravati na političke veze onih koji se ovdje kandidira u Upravno vijeće Agencije za znanost i visoko obrazovanje. To da mi nismo kompetentni je vrhunac cinizma i to da nam se kaže da mi nismo kompetentni je stvarno pa čak i autorefleksija koja puno više govori o tome što mi ovdje radimo i kako se ovdje odnosimo prema onome što radimo. Nismo mi kolegice i kolege iz HDZ-a matični odbor za izbor u znanstveno zvanje pa da nismo kompetentni govoriti o Damiru Jugu, nego smo mi političko tijelo koje ovdje ima zadaću reći kakve su političke veze Damira Juga kojeg predlažete u Upravno vijeće Agencije za obrazovanje i znanost sa aktualnim političkim akterima. I to itekako ima veze i to bi trebala biti zadaća svih zastupnika i zastupnica ovdje. A spomenut ću vam još neka imena koliko god vam se to činili redundantnim ili da se ne držim teme. U tom trijumviratu znači Damir Jug, Božo Skoko još je jedan, a to je Zdeslav Milas inače sin Ivana Milasa prvi i jedini koji je bio poznat kao prvi i jedini čuvar državnog pečata u Hrvatskoj u doba Franje Tuđmana dakle koji je, koji se stvarno umrežavaju i sve medijske i nakladničke kuće u RU umrežavaju svoju to vam se više-manje zove zapravo mozaik veza što ovdje crtamo. A mozaik veza je itekako bitan ako uzmemo u obzir s kojim se reperkusijama suočavamo nakon što takvi ljudi dobiju moć i nakon što takvi ljudi dođu do mjesta koja dobijamo. A nemojmo omalovažavati Agenciju za obrazovanje i znanost jer mi smo ovdje dobili nekoliko zakonskih prijedloga gdje smo uistinu ozakonili bezakonje pa smo donijeli i takav zakon, vi ste ga izglasali kolegice i kolege iz HDZ-a, da jedno sveučilište ne mora prolaziti akreditaciju. To je apsolutno nevjerojatno, znači to je apsolutno bezakonje. Znači jedan, jedno sveučilište ne mora prolaziti akreditaciju, ali još imamo bolje mehanizme za osiguravanje ne kvalitete visokog obrazovanja i znanosti, a to je da se u tako važno tijelo kao što je agencija stavljaju ljudi koji će reakreditirati i akreditirati sveučilišta. Pa kako će reakreditirati i akreditirati oni koji se samo bave sa uistinu mozaikom veza i koji samo gledaju kako da kadroviraju. Meni je nevjerojatno da državni tajnik ne vidi apsolutno ništa sporno u tome da 2 godine u znači upravnom vijeću te agencije sjedi, sjede ljudi, ali ne sjedi niti jedan predstavnik znači visokih škola i visokih učilišta kad prema tom zakonu znači Članku 8. stoji da treba biti tamo predstavnik visokih učilišta, dakle veleučilišta i visokih škola. Cvrtila već 2 godine nije taj predstavnik i vama je to svejedno. To je jednostavno tako, nisu vam uputili nikakav prijedlog. Meni je to nevjerojatno stvarno. Rekli ste mi isto tako kolegice i kolege iz HDZ-a da je to bezobrazno što govorim o Boži Skoki. Ovdje u ovom saboru se često uistinu činjenice proglašavaju bezobraznim, a tu se i predsjedavajući složio da je to bezobrazno, ali ja sam vam samo navodila činjenice. Čovjek je dokazani plagijator 2 puta i to je mentor znači čovjeka kojeg ovdje dobijamo kao prijedlog znači za upravno vijeće agencije i poslovni partner. Naravno da se isto tako državni tajnik ne uzrujava previše jer i sam je dodjeljivao milijune kuna preko noći studentskom centru u vrijeme sanacije kada je Pavo Barišić, na dan kada je Pavo Barišić, tadašnji ministar bio smijenjen. Naravno da se bunite da to nije vezano uz temu jer evo Milas odnosno ta porodica itekako je imala veze sa studentskim centrom. Znači ovdje imamo nekoliko stvari. Prva stvar je da imamo već 2.g. potpuno nezakonito, nezakoniti sastav agencije. Druga stvar, da se predlažu ljudi koji ni po čemu ne mogu ući u tu agenciju, ali svejedno će biti izglasani zbog HDZ-ove većine, a onda ćemo se pitati kako ta agencija ne radi svoj posao.
Imamo povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Andro Krstulović Opara.
Uvaženi g. predsjedavajući, gđa. Peović nastavlja unatoč prethodnom upozorenju gdje bez ikakve osnove izvan teme se bavi trećim osobama i sad je nakon olajavanja Bože Skoke, uvaženog profesora sa Fakulteta političkih znanosti proglašavajući ga plagijatorom se obrela i na našeg kolegu Marija Kapulicu i g. Milasa koji nemaju nikakve veze s ovim temama. Iznosi ocjene koje izravno štete ugledu tih ljudi koji ponavljam nisu tema današnje rasprave [[Upadica iz klupe: 238.]] 238.
Slažem se. Vesna Bedeković, poštovana zastupnica, povreda Poslovnika.
Hvala vam lijepa. Također smatram da je povrijeđen čl. 238., što je kolegica i sama u nekom trenutku priznala i rekla je znam da ovo što govorim nije vezano uz temu. Hvala vam lijepa što ste to sami primijetili. Stoga molim g. potpredsjedniče da uvaženu kolegicu opomenete, a jednako tako bavila se osobama koje zaista nisu ovdje tema poput g. Skoke i g. Kapulice, pa na kraju krajeva i državnog tajnika g. Mamića. To smatram da zaslužuje opomenu. Hvala vam lijepa.
Nažalost mnogi govore van Poslovnika i vrijeđaju. To je postala uobičajena praksa u ovom saboru. Katarina Peović, povreda Poslovnika. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Da, jer ste vrijeđali.
Da, inače opomene se ne dobivaju predsjedavajući kad se vrijeđa nego zato što se ne drži dakle povrede Poslovnika i zato apsolutno skoro pa svi dobiju znači opomenu nakon dizanja povrede Poslovnika, no dobro. Sad ćemo isprobati da li povredu Poslovnika dobivaju oni koji govore ono što vam se možda ne sviđa. Znači 238. omalovažavanje zastupnice znači i kolegi Opari i kolegici Bedeković. Nisam ja rekla da se ja nisam držala teme gđo. Bedeković nego sam ja rekla da se vama ta tema ne sviđa [[Upadica: Vrijeme]] a da je naša zadaća politički djelovati ovdje [[Upadica: Vrijeme]]
Sanja Radolović, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Evo ja pozivam sutra predsjednika sabora g. Jandrokovića kad se vrati na posao da vama izrekne opomenu budući da je ovo treća opomena za što mi ovdje, što ja kao nova zastupnica znam za to svaki put dobijemo nakon dvije sekunde opomenu, vi dok sam ja ovdje u zadnjih sat vremena niste izrekli tri opomene kolegama iz HDZ-a. Kakvo je to nepristrano vođenje HS, zar vas nije sram?
Evo vama dajem opomenu jer se niste pozvali na niti jedan članak Poslovnika, a oni su bili u pravu, ne mogu dati ljudima opomenu kad govore točno. Gospođica je vrijeđala sve i svakoga i govorila je van dnevnog reda, a vi imate pravo dat primjedbu. Sanja Radolović, replika izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen]] prijedlog Zakona o zakladi za znanost. Pa najveći, najveća točka prijepora bilo je što to Ministarstvo znanosti sad traži da se stavi pod njih, dakle cijeli nadzor nad radom zaklade za znanost traže da se stavi pod njih, a ne kao što je to bilo do sada pod saborski Odbor za obrazovanje i HS, pa mene zanima kako komentirate situaciju dakle kažu s jedne strane Sveučilište obrane i sigurnosti mora ić pod nadzor MORH-a, a sad ovoga kažu pa Zakon o zakladi za znanost ma gledajte to ćemo sad stavit pod ministarstvo jer mi moramo imat kontrolu nad svime, očito nad svima, ali ne i na Sveučilište obrane i sigurnosti.
Samo da kažem, podsjetit ćemo sutra Gorana, Gordana Jandrokovića da nema, nema osnove da nam, da nam daje nikakve ovaj opomene jer nismo nikog vrijeđali inače to u Poslovniku tako izgleda stoji. No dobro. Znači niz zakona koje smo mi ovdje dobili i nisu vezani samo uz znanost idu prema jednoj centralizaciji u kojoj ministarstvo dobiva velike moći, a ne stručna javnost i to se desilo i u slučaju znači Ministarstva obrane, to se desilo i ako se sjećate sa Zakonom za socijalnu skrb gdje smo dakle iako postoje već vrlo kvalitetne institucije kao fakultet znači koje obrazuju radnike i radnice znači u socijalnoj skrbi odjednom se jedno, jedna agencija jel, jedna akademija pardon ovaj oblikuje i opet odgovara ministarstvu. Znači u svim tim slučajevima kao i zaklada za znanost pokušava se centralizirati i sve staviti u ruke ministara koji će onda imati diskreciono pravo da odlučuju što i kako, a tu se znanost u potpunosti stavlja sa strane.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Pa evo kolegice Peović, ja sam vas htjela pitati, ako znamo da je za Osječko sveučilište odnosno za Doktorski studij o kojem smo već jako puno govorili, akreditaciju radila odnosno predlagala i zalagala se za nju gđa. Sonja Vila inače prorektorica Osječkog sveučilišta koja je također u akreditacijskom savjetu i ako znamo da je čak, da je čak i tadašnja državna tajnica Branka Ramljak odbijala zapravo prihvatiti argumentaciju da je na tom doktorskom studiju, da su otklonjeni svi nedostaci koji su postojali i tražila dublje dokaze. Kako možemo vjerovati da će ovim imenovanjem se išta promijeniti na razini Agencije za znanost i visoko obrazovanje kada znamo da ni tada, dakle ti članovi nisu reagirali na ono [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] što je bilo evidentno.
Odgovor.
Ne možemo očekivati da će reagirati to je sasvim sigurno, a imate situaciju znači na osječkom sveučilištu kruži inače jedan mem tko je sve završio tamo na tom sveučilištu. Mislim da se i vas spominje na tom memu, tako da postoji niz, znači kauzalnosti koje ovdje možemo izvesti. Ali ono što je bitno, ako imate u Upravnom vijeću Agencije za znanost ljude koji predaju na, manje sad to važno da su to privatna veleučilišta i sveučilišta, ali je činjenica da je tamo prolaznost na ispitima 90%. Znači ta kvaliteta koju bi oni morali osiguravati oni je sami ne osiguravaju na svojim sveučilištima i učilištima. Ako nešto osigurava kvalitetu to je jedan realni odnos, znači prema ispitima i gdje se, znači ne plati 30 000 kuna, pa se tim već zapravo i kupuje diploma. To je zapravo kupovanje diplome.
Slijede završne rasprave. Prva je završna rasprava u ime Kluba zastupnika Zeleno-lijevog bloka poštovane zastupnice Sandre Benčić.
Bit ću vrlo kratka. Ono što je problem sa ovim imenovanja već su moje kolegice prije istaknule, a to je da se radi o čisto politički motiviranim imenovanjima koje imaju dvije motivacije. Jedno je naravno uhljebiti nekog svog, a drugi motiv je držat kontrolu. Držat kontrolu nad čim? Pa dakle da, Agencija za znanost i visoko obrazovanje jest bitna za očuvanje određenih stečevina i lena koje je HDZ na sveučilištima diljem Hrvatske uspostavio. Jedno leno je Zagrebačko sveučilište, o njemu sve znamo i znamo što se tamo događa. A stvari su otišle toliko daleko, da više se rektor tog sveučilišta koji je kompromitiran na svim razinama koji je naravno vaš igrač tamo, koji je kompromitiran na svim razinama on se ne libi, on se pazite ljudi ne libi više niti predlagati da kad ode u penzijicu sedam godina nakon što je trebao otići u penziju da se njemu zauvijek plaća telefonski račun od 300 kuna i da može ljetovati u sveučilišnim prostorijama u Dubrovniku ili ne znam gdje je bilo Puli čini mi se. Dakle, ta jedna besramnost, to jedno evo zbilja rovanje po dnu čovjeka koji cijelo život ima veliku plaću, da se ide kompromitirati na način da se bori da mu se doživotno 300 kuna plaća telefon. Pa mislim evo šta reći nego fuj! Sljedeća vaša akvizicija koja će biti u Agenciji za znanost i visoko obrazovanje je gospodin Damir Jugo. Gospodin Damir Jugo itekako naravno ima veze sa HDZ-om. Osim što je dotični bio savjetnik, tzv. pro bono savjetnik vaše Vlade u onoj avanturi koja se zvala Tim Orešković, konkretno Karamarkovoj vladi. Čovjek je isto tako član društva, tvrtke koja se zove Milenium promocija. Milenium promocija i veze sa HDZ-om su isto tako poznate. Tu je afera ja mislim bilo dovoljno, a reći ću još jednu pikanterijicu naravno u Nadzornom odboru te iste Milenium promocije gdje je gospodin Jugo član je vaš kako ste rekli uvaženi akademski, tj. član akademske zajednice sa Fakulteta političkih znanosti gospodin Božo Skoko. Isto je slučajno. To je sve slučajno tako raspoređeno. Dakle, jasno je da su imenovanja politički motivirana, da su motivirana da se nekoga uhljebi na određenom mjestu za usluge koje vam je pružao i da se naravno i dalje drži kontrole i da je posebno vam važna kontrola da se ne bi dogodilo da se nekim čudom zaista otvori pitanje doktorskog studija koji je očigledno zbilja napravljen za HDZ-ov kadar koji ima maltene više doktorata nego jedno sveučilište u Zagrebu na kojem sve na sličnim smjerovima redom doktoriravaju uvaženi i visoko pozicionirani ljudi iz HDZ-a na načine na koje to smo vidjeli u slučaju Vice Mihanovića, mada on nije jedini slučaj ne treba samo to govoriti. Doktoriraju n a način da doslovno copy pastaju google translate prijevode nekih rečenica koje naravno nemaju nikakvog smisla i onda se izmišlja nova procedura koja ne postoji nigdje, ni u kojem znanstvenom sustavu. Procedura ispravka doktorata, dakle proceduru ispravka doktorata ste uspjeli amenovati. Bez ovakvih imenovanja naravno to ne bi mogli i zato su vam ova imenovanja bitna i koliko god pred javnošću govorili da su sveučilišta neovisna i da su autonomna svi znamo da nisu, nego da su vaša lena kao i sva druga područja života u Hrvatskoj.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovanog zastupnika Rade Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo koliko nas je briga za znanost i visoko obrazovanje saborske zastupnike možemo se izbrojiti na prste jedne ili jedne i pol ruke. Nisam očekivao da će ova rasprava krenuti u ovom smjeru kom je krenula. Zašto? Zato što ovdje imamo Prijedlog odluke o razrješenju, odnosno Prijedlog odluke o imenovanju. Dakle, Sabor niti predlaže te ljude, niti može u institucijama iz kojih dolaze ti ljudi vršiti bilo kakav utjecaj. Mi možemo na osnovu njihovih kvalifikacija ovdje donijeti odluku prihvaćamo li taj prijedlog ili ne prihvaćamo taj prijedlog. Ali umjesto da mi kažemo o.k. ljudi ovo stanje u znanosti nije dobro idemo osnovati tematsku sjednicu, idemo raspravljati o anomalijama koje su trenutno prisutne u društvu, u obrazovanju. To je sasvim drugi put, nego ovdje što imamo jedan prijedlog o imenovanju i razrješenju a onda spominjemo ljude koji nisu ovdje nazočni nazivamo ih kojekakvim imenima i ljudi se ne mogu braniti. Ja da znam o nekome da je napravio određeni prekršaj ja bih otišao u Đorđićevu ili već negdje i to prijavio, a ne ovdje se rasipao kojekakvim rečenicama optužujući ljude zato što je to objavio neki portal ili netko negdje rekao na ulici. To stvarno nije korektno i nije primjereno. Ja apeliram na sve nas da mi ako smo spremni sudjelovati u tematskoj sjednici, donositi određene odluke koje će poboljšati našu odgojno-obrazovnu strukturu bilo od dječjih vrtića, osnovne škole, srednje škole do visokog obrazovanja. To bi trebao biti pravi put, a ne nikako ulaziti u meritum stvari imenovanja onih ljudi koje mi nismo imenovali niti smo mogli utjecati na to. Dakle, ja podržavam ovo što je predloženo i klub HDZ-a će ovo podržati bez obzira što vi mislili o tome, a na takav način o ljudima koji su ovdje predloženi ne želim razgovarati. Hvala lijepa.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovane zastupnice Sanje Radolović.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Evo drago mi je da ste rekli vi ćete glasati za to i ne bi se smjelo raspravljati. Ja vas pitam šta primjerice da nemate 76 ruku i da recimo evo mi sutra to ne izglasamo i vratimo vijeću veleučilišta kako nam je trenutačno zakonska regulativa. Pratimo to što primjerice da opet kad dođe u Hrvatski sabor i na resorni saborski odbor da to ne izglasamo i tako bi se cijelo vrijeme loptali. Da li vi mislite da je to normalno? Naravno da nije normalno. Drago mi je dakle imate glavu. Sutra u jutro imamo tematsku sjednicu koja nije onakva kakva bi trebala biti, dakle radi se o tematskoj sjednici vezano za reakreditaciju i sam status svih doktorskih studija u Hrvatskoj. Ja se nadam da ćemo tamo podrobnije dobiti informacije o onome što nas zapravo najviše muči u cijelom ovom radu Agencije za znanost, odnosno samog akreditacijskog savjeta i da ćemo utvrditi činjenično stanje zapravo da li je bilo pogodovanja ili nije prilikom izdavanja izvješća o samoj reakreditaciji i pisma zapravo očekivanja gdje osječko sveučilište, odnosno Ekonomski fakultet i doktorski studij menadžmenta mogao za razliku od puno drugih sveučilišta koja su imala podjednako izvješće o vrednovanju doktorskih studija. Rekla sam prije, dakle i u raspravi Sveučilište u Puli moralo je ugasiti dva doktorska studija. Ako pogledate izvješća koja su javno dostupna na stranici Agencije za znanost poprilično su slična onom izvješću koje je dobio i doktorski studij menadžment Ekonomskog fakulteta u Osijeku. Međutim, ova rasprava je otišla u nekakvom drugom smjeru gdje zapravo puno, puno stvari postoji još koje bi trebalo riješiti unutar samog rada Agencije za znanost i unutar cijelog sustava znanosti i visokog obrazovanja. Spomenuli smo to više puta, a primarno treba donijeti novi Zakon o osiguravanju kvalitete u sustavu znanosti, visokog obrazovanja. Ponovit ću još jednom prethodni nacrt zakona koji je došao od stručnih ljudi unutar same agencije nije bio prihvaćen prvotno od Rektorskog zbora, a ja vjerujem da će na žalost biti tako i ovaj put kada novi zakonski paket dođe na e-savjetovanje i na glasanje. Stoga zaista ne vidim neku svijetlu budućnost u svemu ovome. Također sjetit ćete se imali smo velike rasprave u samoj javnosti oko izmjena Zakona o hrvatskom kvalifikacijskom okviru. Podsjetit ću da Agencija za znanost također vrši zapravo nad samom tom primjenom HKO-a i isto tako na jednom velikom problemu koji još nismo riješili, a to je nostrifikacija inozemnih visokoškolskih klasifikacija. I ta dva problema, primjerice iako smo mi u Hrvatskom saboru donijeli izmjene Zakona o HKO-u gdje moram reći Klub SDP-a je napisao jedan zakonski prijedlog. Vladajući su ga onda maknuli i stavili na dno dnevnog reda i prepisali od nas doslovce od „a“ do „ž“ isti zakonski prijedlog. Drago nam je zapravo ste nam i komplimentirali. Međutim, sustav ne bi trebao tako funkcionirati. Iako smo donijeli izmjene Zakona o HKO-u meni svakodnevno se obraćaju ljudi koji i dalje recimo završili su stručne studije, koji se obrate i Agenciji za znanost i svim tijelima u sustavu uključujući ministarstvo sveučilišta onda samostalno određuju uvjete. Mahom su to cijele, pohađanje cijelih razlikovnih godina kao da se te ljude kažnjava što su završili stručne studije, a ne samo razlikovni ispiti i dalje nisu vrednovani jednako kako bi trebalo biti. Tako je isto vezano i za nostrifikaciju inozemnih visokoškolskih kvalifikacija. Mi imamo deficit liječnika, medicinskog osoblja. Međutim, obraćaju mi se ljudi primjerice medicinske sestre, tehničari, liječnici iz trećih zemalja koji svoje diplome ne mogu nostrificirati unutar Agencije za znanost i visoko obrazovanje koja vodi cijeli postupak. Mislim da je to u najmanju ruku sramotno, zabrinjavajuće za sve nas skupa i da su to zapravo problemi koji bi trebali dolaziti u saborske klupe, a ne ovo da možemo reći jedno poprilično sramotno imenovanje o kojem mi zapravo kao HS i resorni saborski Odbor za obrazovanje i znanost ne možemo puno niti raspravljati, valjda se od nas očekuje samo da dignemo ruku za ili protiv.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika HSS-a i RF-a poštovane zastupnice Katarine Peović.
Evo samo da još jednom pojasnimo znači u čemu je ovdje problem. Znači imamo jednog kandidata za kojeg vi sutra stvarno možete evo kolegice i kolege iz HDZ-a možete pokazati da imate svijest o tome da kandidati koji ovdje dolaze moraju biti znanstveno neovisni, da oni moraju biti usmjereni održavanju kvalitete znanosti i visokog obrazovanja i da pokažete da to, tu svijest imate i da čovjek koji je predložen nije dobar jer nekad se može i pogriješiti, znači može se i pogriješiti, može se i priznati svoju pogrešku, nažalost bojim se da se to neće desiti. Zašto se ovdje spominjalo Božu Skoku? Ne zato da bi se nekog diskreditiralo nego zato što je riječ o vlasniku Millenium promocije, što je ključna činjenica ako želite razumjeti zašto znači Damir Jugo nije dobar kandidat za upravno vijeće agencije. Znači ako imamo kandidata koji je istovremeno dekan u redu, ali taj dekan je vlasni, suvlasnik jedne agencije znači piar agencije koja je dokazano znači bila u sukobu interesa kada je potpisala ugovor sa Đurom Đakovićem, a postojao je znači zakonska odrednica koja je to sprječavala jer u tom trenutku je postojala zabrana da se potpisuju ugovori piar agencija s državnim firmama. Druga stvar, ako znamo da Millenium promocija je napravila ogroman ugovor znači sa Ministarstvom turizma, a Ministarstvo turizma tu daje 3,5 milijuna kuna onda ne možemo govoriti o neovisnom kandidatu koji će uistinu zagovarati znanstvenu kvalitetu i znanstvenu izvrsnost. Znači ono što je ovdje bitno spominjalo se Sveučilište u Osijeku, nije se spominjalo slučajno, znači to isto možete reć to nije tema, znači mi ovdje biramo čovjeka koji će bit znači član upravnog vijeća Agencije za znanost. No, znači upravo takvi ljudi moraju bit neovisni i kvalitetni da stanu na kraj nečemu što je evidentno u znanosti problematično. Evo navest ću i to da kažem koliko se već u javnosti znači među ljudima ismijava Osječko sveučilište i sigurna sam da tamo ima izvrsnih kadrova i izvrsnih profesora, znam i sama neke i stvarno nije u redu zbog Osječkog sveučilišta da se tako sprdaju, al evo mem koji se širi internetom ima znači nekoliko ljudi koji su tamo dobili doktorat ili, ili diplomu na toj slici, tamo je Ante Bačić, vaš kolega, tamo je Ante Sanader, naš kolega, tamo je ravnatelj Lučke uprave Splita, šef porezne uprave u Splitu, ravnatelj ljekarni Splitsko-dalmatinske županije i iz mojeg kraja, moje gore list, načelnik općine Lećevica. Znači svi su dobili tamo odjednom u Osijeku jel diplome ili doktorat. Ono što ste vi rekli kolega Šimičeviću, da odemo u Đorđićevu i da prijavimo ako mislimo da nešto nije po zakonu, pa kolega Šimičeviću ono što sam ja govorila o plagijatima je javna stvar, to je čak sam Božo Skoko o tome pisao, znači on je doslovno prepisao Dežulovića, mislim šta ćemo ić u Đorđićevu o tome pričat. A to da Millenium produkcija ima znači te ugovore, pa to je javna stvar, pa ne možemo mi u Đorđićevoj ništa provjeravati, to su sve činjenice. Ja, meni je žao što se vi nalazite uvrijeđenim, uvrijeđenima kad vam se iznose činjenice, ali ugovori sa, da li je nešto krivo rečeno, jel možda nije bilo ugovora sa Đurom Đakovićem [[Upadica: Molim vas nemojte dobacivati iz klupe, javite se]] jel možda nije bilo ugovora sa Ministarstvom turizma, jel išta od toga, niste ništa demantirali, znači ipak je točno i ne bismo rekli da to nije točno. Jeste demantirali da je Božo Skoko prepisao wikipediju ili Deđulovića, jel mislite da to nije točno? To je, to je stvar koja je na internetu, znači to su stvari koje je čovjek sam reflektirao i rekao prepisao sam rečenicu od Dežulovića itd., mislim to, to uopće se nema šta ispitivati u Đorđićevoj, ali je žalosno da se vi smatrate ugroženima kao zastupnici zbog toga umjesto da budete odgovorni i da sutra stvarno ne, da sutra stvarno ne glasate za tog kandidata. To bi bila prava stvar, znači to bi bilo ajde imate sigurno u HDZ-u kandidate koji su kvalitetni znanstvenici, koji mogu sigurno očuvati tu kvalitetu znanosti, ali ovaj čovjek kojem je već i izdano na neki način upozorenje da je bio u sukobu interesa i evidentno jest to nije.
Dobro. Imamo seriju povreda Poslovnika, prva je poštovani zastupnik Andro Krstulović Opara.
Uvaženi g. predsjedavajući, kada zastupnik prekrši Poslovnik onda treba biti opomenut. Ja sam tri puta ukazivao da uvažena gđa. zastupnica Peović krši Poslovnik po čl. 238., ali i po čl. 232.. Čl. 232. utvrđuje da se treba zastupnik držati teme. Mi smo ovdje opet slušali objede na račun pojedinaca o kojima se danas ne raspravlja, a vi g. predsjedavajući niste izrekli potrebnu i nužnu opomenu uvaženoj zastupnici.
Vi ste u pravu, ali to je uobičajena praksa u HS da se ne govori o temi. Druga povreda Poslovnika poštovana zastupnica Vesna Bedeković.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Ja ponovno smatram da je povrijeđen čl. 238. Poslovnika, prije svega zbog činjenice da se je puno, puno raspravljalo o svemu i svačemu, a manje o temi koja je danas na raspravi, to je prvo. Drugo, smatram da se zaista radi o ružnim i niskim objedama na račun pojedinih ljudi koji danas nisu u ovoj sabornici izuzev državnog tajnika o kojemu je također danas bilo riječi. I smatram da to [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] i takav ton i takav način rasprave nije dostojan jednog saborskog zastupnika.
Da, tako je. U pravu ste, ali je to praksa uobičajena. Izvolite vi uvažena zastupnice Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Članak 238. Evo kolegice Bedeković puno [[Upadica Sanader: Nemojte repliku molim vas. Ajde dajte recite.]] Nije replika. Evo vrijeđa našu zdravu pamet govoreći da smo mi iznosili uvrede na čovjeka kojeg ste vi predložili zato što smo dokazali njegovu povezanost sa HDZ-om i sa tvrtkama koje rade za HDZ i za državne firme. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Gospođo dakle gospodin Jugo je vlasnik Milenium …
Vrijeme. Idemo dalje. Sljedeća povreda Poslovnika poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala vam predsjedavatelju. Zastupnici HDZ-a povrijedili su članak 238. jer su tijekom cijelog izlaganja Katarine Peović svojim upadicama i na drugi način ometali govornika. A ako se danas tijekom ove rasprave itko držao teme onda je to bila Katarina Peović ulazeći u meritum. I gospođo Bedeković, ako ćemo već o tome tko o temi nije govorio, e to na prethodnoj točci dnevnog reda nije radio HDZ. Dovoljno je pogledati samo replike Majde Burić gospodinu Šimičeviću. Pa to će ući u anale izlaženja iz teme, a ulaženja u prostor … [[Govornica se ne razumije.]]
Vrijeme. Sljedeća replika, a pardon povreda Poslovnika poštovana Katarina Peović.
238. Omalovažavanje zastupnika i zastupnica, ali ja bih voljela da se u Poslovnik unese još jedna odrednica, evo imam prijedlog da se ne smije govoriti o onom tko nije prisutan. Znači, mi ovdje imamo prijedlog Damira Juge koji je nama ovdje predložen kao kandidat za člana Upravnog vijeća Agencije, ali se o njemu ne smije negativno govoriti jer on nije ovdje prisutan [[Upadica Sanader: To nikad nitko u ovom Saboru nije govorio o ljudima koji nisu ovdje.]] Pa evo sad su vaši rekli!
Ma nije to bilo nikad u Saboru. Ja se ne sjećam. Zaključujemo raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Hvala državnom tajniku.