Sadržajna šutnja je gotova pa ćemo ići na sljedeću klub, a to je Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Svaki slobodni trenutak kao zastupnik često koristim da obilazim teren, da budem po raznim mjestima, općinama, gradovima, županijama i onda dođe na takva mjesta i kad dođe ovdje u sabornicu često puta u sebi doživim određeni sukob. Svima nam je jasno da nam nekakva percepcija stanja u društvu nije baš dobra, da definitivno imamo jedno stanje u društvu nezadovoljnih građana, situacije koja nikako nije pozitivna. U takvom negativnom ozračju vrlo je teško stvarati neku novu vrijednost, vrlo je teško igrati u takvoj klimi i vrlo je teško postizati rezultate. Danas sam odlučio o tome govoriti postavljajući sam sebi pitanje, ali i svima nama koji sjedimo u ovoj političkoj areni, jesmo li svjesni koliko mi tome pridonosimo i jesmo li svjesni da nam teren politički teren i hrvatski Parlament, Hrvatski sabor nisu baš u suglasju sa stavovima i mišljenjima. Naime, dolazim na dane općina, dane gradova, dane županija moram reći da mi je to vrlo ugodno jer dođeš na neki dan općine u neko selo u neki grad u neku županiju i čuješ niz dobrih pokazatelja, niz vrijednih projekata, niz dobrih učinaka za ljude za građane koji tamo žive i kažu ljudi da nikada nisu u principu, pogotovo oni koji su malo duže čelnici lokalnih samouprava imali toliko mogućnosti za razvoj svojeg područja koliko imaju sada. O ogromnim se projektima i sredstvima radi, ogromni su pomaci koji se događaju. A onda dođe ovdje u Hrvatski sabor i ovdje čujemo nešto sasvim drugo. Ovdje stalno čujemo nekakvu negativu, nekakvo zlo, ne znam što sve ne. I onda si postavljam pitanje da li stvarno ne bi bilo u redu da malo probamo se resetirati sami sebe i probati malo drugačije postupati. Probati možda malo dati nadu ovom hrvatskom društvu, tim hrvatskim građanima i jednostavno početi malo drugačije govoriti i pozicija i opozicija na način, ajmo se ljudi nadmetati idejama, ajmo se nadmetati dobrim prijedlozima, dobrim rješenjima, a ne isključivo i apsolutno i uvijek samo napadima i negativnošću. Ili obiđimo Hrvatsku, otiđimo po terenu, otiđimo u općine, otiđimo u gradove bez obzira kojoj političkoj opciji pripadamo. Svi govore isto, svi se hvale sa projektima, svi se hvale sa sredstvima, svi se hvale sa nečim što do sada u hrvatskim selima i gradovima nije bilo i županijama. Da li mi stvarno predstavljamo taj teren, ako govorimo dijametralno suprotno od onoga što se događa na terenu? Nisam siguran. Ili možda ne poznamo situaciju ili možda ovdje gdje su kamere to sasvim drugačije izgleda. Možda ta kamera stvarno izaziva neku hipnozu pa više ne vidimo ništa nego samo gledamo u kameru i onda želim govoriti nešto drugo. Ne govorim navijački, govorim realno, govorim ono što ljudi kažu na terenu i ono što kažu na terenu i ono što govore i ono što rade i što realiziraju nije slika onoga što često čujemo ovdje u Hrvatskom saboru. I mislim da stvarno velikim dijelom i dobroj mjeri sami doprinosimo odavde iz ove političke arene iz vijećnice Hrvatskog sabora negativnoj klimi u društvu, a mislim nijedan saborski zastupnik ne bi trebao raditi na negativnoj klimi nego bi svi trebali raditi pozitivnu klimu i stvarati bolje uvjete za život u ovoj državi. Hvala.
Hvala lijepo.
Idemo na 8. raspravu, poštovani kolega Branko Hrg u ime Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. U ovim iznošenjima stajališta klubova većinom se baziramo na slobodne teme, na one teme koje nam na neki način možda poneki put ukazuju građani, ukazuju lokalna sredina i kada dođe do situacija da se u lokalnim zajednicama neke stvari ne mogu rješavati, onda ljudi nemaju što drugo nego reći, dajte probajte ukazati na taj problem i probajte o njemu govoriti. Pa ću ja danas ovdje malo ukazati na jedan problem na koji su me upozorili oporbeni vijećnici u Gradskom vijeću grada Križevaca koji kažu da jednostavno nemaju alata i instrumenata utjecati na poboljšanje stanja i utjecati na sigurnost, poboljšanja sigurnosti djece u dječjem vrtiću koji ima negdje oko 250 djece u stalnom primarnom programu, ali niti utjecati na funkcioniranje i sigurnost zaštite građana grada Križevaca i 4 okolne općine koje gravitiraju gradu po pitanju zaštite imovine i zaštite ljudi, dakle, radi se o sustavu javne vatrogasne postrojbe. Dakle, već mjesec dana najveća odgojna institucija u tom području, Dječji vrtić Križevci, nema ravnatelja, odnosno ravnateljice. Nema realno ni zamjenika ravnatelja. Otišli su iz vrtića pedagogica i logopetkinja. Najavljuju se odlasci još nekoliko odgojitelja zbog neodržive situacije. Gradsko vijeće je izbjeglo raspravu o tome, oporbeni vijećnici ukazuju na taj problem, ali vodstvo grada kaže da je sve u redu. Ja ne prozivam ovdje ni vodstvo grada ni ikoga drugoga. Mislim da se ne snalaze i da im treba pomoći. Da im treba pomoći sa resornih i nadležnih ministarstava, u ovom slučaju ministarstva koje je zaduženo za odgoj i obrazovanje, da im se ukaže na problem koji tamo postoji, da im se jednostavno pomogne da izađu iz tog vrtloga u koji su upali dok se, ne dao Bog, ne dogodi neko zlo. U vatrogastvu je malo drugačija situacija, tamo je pod pritiskom, političkim pritiskom, dakle, zapovjednik otjeran u mirovinu prije nego što mu je istekao mandat i nakon toga, pošto nije bilo nikoga u javnoj postrojbi tko bi želio i mogao preuzeti ulogu vršitelja dužnosti, a nema ni zamjenika zapovjednika, javna vatrogasna postrojba je ostala mimo zakona, dakle nema odgovorne osobe koja upravlja njome. Bit će navodno i natječaj, provodit će se taj natječaj, ali kada će to biti, to se ne zna, opet ponavljam radi se o ustanovi koja brine o sigurnosti građana, o sigurnosti života i imovine ljudi koji tamo žive, koji tamo obitavaju. I tu isto im treba pomoći, dakle mislim da je nesmotren potez napravljen, da možda nisu dovoljno duboko razmislili o svemu što bi moglo iz toga proizaći. Postoje nadležne institucije u sustavu države koje su zadužene za to, koje im trebaju ukazati na problem i pomoći im pronaći rješenje. Ja, dakle pozivam s ovog mjesta u ime i roditelja i djece i onih koji rade u Dječjem vrtiću u Križevcima i u ime svih građana koji tamo borave, a po pitanju zaštite imovine i života ljudi od strane javne vatrogasne postrojbe da nadležne državne institucije, ne s ciljem kažnjavanja, nego s ciljem pomoći provjere situaciju i stanje u te dvije institucije u Križevcima, u te dvije ustanove i da pomognu da se to riješi dok se, ponavljam ne dao bog ne dogodi kakvo zlo, jer ne može takva ustanova biti bez odgovorne osobe kao što je to sada slučaj a slučaj u dječjem vrtiću je preko mjesec dana u javnoj vatrogasnoj postrojbi je već to negdje oko 2 tjedna. Hvala lijepa.
8. rasprava bit će ona Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a poštovani kolega Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Ma nisam imao namjere iznositi stavove danas, a toliko puta je riječ licemjerje spomenuta u ovim rasprava, iznošenjima stavova da sam osjetio potrebu iznijeti nekoliko razmišljanja baš o tom licemjerju. Mislim da svaka rasprava o nekakvom nestranačkom kadroviranju, ne znam čemu, ako nismo jasno odredili razinu do koje se stranački i politički kadrovira, nema nikakvo smisla i nemojmo tu prebacivati nikakve loptice na lijeve, desne, centralne strane jer jednostavno to svi rade, pa i nezavisni. Ja sam imao slučaj da u jednoj lokalnoj samoupravi budu pročelnici svi primljeni na natječaj, nijedan pročelnik stranačka osoba nikada, znači isključivo struka, došla nestranačka ekipa, smijenila sve pročelnike, postavila one koji su ih financirali u kampanji. Hoćemo onda govoriti o licemjerju? Znači, budimo svjesni toga da je to normalna stvar, samo moramo jasno odrediti do koje razine da bi uopće mogli funkcionirati. Ali najveće licemjerje mi dolazi od strane kolega s ove naše lijeve strane koji su bili ministri, koji su bili ministri 4 godine i koji su imali itekako priliku te 4 godine sa jednom velikom većinom ovdje u HS-u napraviti sve što su htjeli. Pa ja sad postavljam pitanje, ljude, pa zar stvarno mislite da je i građanima RH nastupila politički amnezija, ako je vama nastupila? A nije vam nastupila nego lažete svjesno ovdje i svjesno obmanjujete javnost. Svjesno skrećete pozornost sa važnih tema na neke druge. I radite problem i sebi i svima koji su u političkom sustavu, o tome sam već i neki dan govorio. Mi svi postajemo u tom trenutku licemjeri. I svima nam se to na obraz onda trpa, nemojmo to raditi. Danas je dan kad će se u HS-u raspravljati o 4. fazi izmjena poreznih zakona u ovom mandatu, kad će se onaj dio od poreznih rasterećenja popet na 9 milijardi. Ajde, nemojmo biti licemjeri nego ocijenimo to da li je to dobar potez, da li je bio dobar potez da se usmjeravaju porezna rasterećenja prema čovjeku, prema zaposleniku, prema umirovljeniku, prema gospodarstveniku, obrtniku ili nije? Ili je možda bilo licemjerno što se u vrijeme kada govorite o nekom današnjem lošem vremenu sve to smanjivalo, opterećivalo i kada je bilo jedno stvarno apatično, depresivno stanje u ovoj sabornici u ovome društvu kada nije bilo nijednog pozitivnog pomaka prema gore, da tako kažem u bilo čemu. Mi danas o tome govorimo, jasno da je to sve kupa malo već isprepleteno predsjedničkom kampanjom, svime ostalim, ali nemojmo podcjenjivati ljude ipak, ne zaboravljaju tako brzo, iako su ljudi skloni zaboraviti sve ono ružno i zapamtiti samo lijepo. Ali naučili su se već u politici ipak i ovaj dio pratiti i biti svjesni da ako je lijeva strana na vlasti da govori, ako je desna da govori drugo, znači negdje moramo naći mjeru, moramo naći neku granicu. I prestanimo biti licemjeri, prestanimo od ljudi praviti bedake i misliti da ljudi više ne pamte, ne sjećaju se što se je događalo, kako je bilo i što se događa. Primimo se ozbiljnih tema, raspravljajmo o onome što će građanima donijeti korist, a to će biti u krajnjem slučaju današnja rasprava koju smo eto već dobar dio potrošili i na ovakva skretanja s tema jer to je očito nekakva politika koja se provodi vrlo aktivno u ovoj sabornici u ove tri godine. Hvala lijepo.
Slijedeći klub zastupnika je onaj Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika u koje će govoriti poštovana zastupnica Marija Puh.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo od 2017. g. provodi se jedna preventivna i medijska akcija nazvana „Ružičasti listopad“. „Ružičasti listopad“ je usmjerena na sve one žene koje nisu uključene Nacionalnim programom o ranom otkrivanju raka dojki a i ostalih rakova. Ja apeliram na sve vas ovaj mjesec svi budete na neki način ambasadori prema svim našim ženama da se odazovu na preventivne preglede na koje će biti pozvane a i da one same odvoje 5 minuta, ode kod liječnika i svake godine obave preventivne preglede jer statistike nam svima govore da ukoliko se u nekoj ranijoj fazi dođe kod liječnika i ukoliko se ustanovi u ranijoj fazi da postoji oboljenje, šanse za izlječenje su puno, puno veće i naravno iza toga i sretniji život žena. Nažalost rak dojke je jedna od najčešćih malignih oboljenja kod žena i čak 1/3 svih malignih oboljenja koja se javljaju kod žena je rak dojke. 2700 žena na razini godine u Hrvatskoj sazna da ima rak dojke i nažalost od toga njih 75 umre na razini mjeseca, mislim da su te brojke izrazito strašne i izrazito velike i sama ta preventiva i razmišljanje o sebi i svojem tijelu, mogu spriječiti takve brojke koje se pojavljuju. Drugi najčešći rak kod žena pogotovo kod onih između 20 i 49 g. je rak vrata maternice. Nažalost, 2015. g. od tog oblika raka umrlo je 111 žena što također daje veliku smrtnost a činjenica je da ukoliko se dođe na vrijeme, ukoliko se na vrijeme otkrije, 80% tih žena može biti spašeno i izliječeno. Također, za rak vrata maternice postoje i cjepiva koje mogu zapravo spriječiti razvoj bolesti pa apeliram na sve žene, apeliram na sve majke, na djevojčice, apeliram na sve vas da pitate svoje žene koje brinu svaki dan doma o vama, koje se brine da li je sve spremno za školu, da li ste vi spremni za posao, da vi njih pitati da li si bila na pregledu ove godine, da li si se posvetila dovoljno sebi jer svim mamama uvijek je najbitnije zdravlje njihove djece, uvijek su im najbitnija djeca, da je sve posloženo a nažalost najčešće one same o sebi ne razmišljaju dovoljno. Zbog toga imamo ovaj „Ružičasti listopad“ koji je ustrojen 2017. g. da i medijskim i svim našim javnim istupanjima dođemo do žena, da ih osvijestimo da moraju ići na preventivne preglede jer u velikom djelu slučajeva svi ovi smrtni ishodi ukoliko su na vrijeme otkriveni i ukoliko se na vrijeme uoče promjene, oni mogu biti izliječeni i nema smrtnih posljedica. I moja poruka ženama je budite prve same sebi, nakon toga ćete lako moći brinuti o svim drugima. Zahvaljujem.
Hvala.
Idemo sad na klub broj 7., to je Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Mladen Madjer. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici danas bih htio nešto reći o mirovinama u Hrvatskoj, a prvenstveno s naglaskom na poljoprivredne mirovine koje su izuzetno male i ispod svakog dostojanstva za ljude koji su hranili ovu državu, koji su nas hranili, koji su 365 dana proizvodili hranu. Da napomenem da Hrvatska danas ima negdje oko milion 1.232.651 umirovljenik što otpada 1,23 radnika naspram jednog umirovljenika. Od tih 1.232.000 umirovljenika je negdje oko 64.405 poljoprivrednih umirovljenika, a od tih 64.405, 1.871 mirovina je oko 500 kuna. Za njih 27.000 je između 500 i 1.000 kuna, za njih 28.000 između 1.000 i 1.500 kuna. Mislim, smatram da je to sve ispod praga siromaštva. Znači 1.871 osoba prima poljoprivrednu mirovinu oko 500 kuna, pa vas ja poštovani kolege i kolegice pitam da li neki uopće su znali da postoje tako male, niske mirovine i da li ste se zapitali kako ti ljudi uopće žive? Općenito mirovine u RH su relativno male i slažem se da one moraju biti veće, ali da li je normalno da 1.871 osoba prima poljoprivrednu mirovinu koja je manja od socijalne pomoći koja iznosi 900 kuna? Također se predviđa da u 2021. govorimo o nacionalnoj mirovini koja se predviđa da bude 1.000 kuna za samca, 1.600 kuna za nekoliko osoba od kojih ni jedna ne ostvaruje pravo na mirovinu iz rada. Istovremeno prosječna poljoprivredna mirovina iznosi 1.082,00 kune. Da li nije sramota da čovjek ne može imati mirovinu ispod praga siromaštva? S obzirom da i sam dolazim iz ruralnog dijela susrećem se sa ljudima koji su radili 365 dana u godini, bez godišnjeg odmora, bez bolovanja, a danas su na rubu siromaštva i nažalost rubu gladi. Danas nije lako biti umirovljenik, a poljoprivredni umirovljenik je katastrofa. To je ponižavajuće da ljudi koji su radili svoj cijeli životni vijek, kao što sam napomenuo bez godišnjih odmora, bez bolovanja dobivaju mirovinu koja je manja od socijalne pomoći. Zato apeliram da se osigura poljoprivredna mirovina da ona bude, da nije ispod praga siromaštva. Sigurno Stranka rada i solidarnosti će uputiti prema Vladi RH da najmanja poljoprivredna mirovina bude, ne bude ispod socijalne pomoći, a također da ni najmanja poljoprivredna mirovina ne može biti ispod nacionalne mirovine jer nije dostojna za život za one koji su cijeli život proveli na njivi, u svojim voćnjacima, u svojim stajama, a da primaju ovako sramotno malu mirovinu. Hvala.
Idemo sada na šestu raspravu, Klub zastupnike Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika poštovani kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolegice i kolege. Ja neću govoriti danas o Hrvatskoj državi i problemima u državi, ali ću govoriti o Bosanskoj Posavini i problemima u Bosanskoj Posavini. Nekad otići u Bosnu bio sam sretan čovjek, potičem iz toga kraja, danas odlazim sa tugom i žalosti kada vidim šta se sve dešava našim Hrvatima u Bosanskoj Posavini. Neki dan sam obišao selo Garevac, točno u ponedjeljak, jel se pravi autocesta Doboj-Modriča-Bijeljina preko tri naša hrvatska sela. Ne znam da li ste ikada čuli za njih, to vam je GArevac, Kladari, Čardak. U tim selima živjelo je skoro oko 8000 ljudi nekada u ovom ratu '92.g. su spalili sva 3 sela, totalno su spalili, ljudi su svojim novcima obnovili to selo, kompletno se obnovilo selo, napravili crkvu, napravili svoje domove, danas ne znam s kojim razlogom, kojom politikom ide autocesta preko njihovih domova i 80 novih kuća koje su oni izgradili treba se rušiti. Bio sam sa ljudima u tom selu, jako su razočarani, ne mogu vjerovati da im se ponovo dešava egzodus. Ne znam tko zna, za vrijeme Drugog svjetskog rata koliko je ljudi u tim selima poginulo. Slušajući te ljude, malo stariji su od mene, neki moje generacije, njih nikad nijedan čovjek u tom selu nije zapamtio svoga djeda jel su ih sve pobili, sve. U jednoj štali, to se zove burića štala, ubijeno je 550 ljudi u jednom danu, zatvorili i ubili u toj štali, to je danas spomenik i kapela u kojoj su napravili sva imena i prezimena, vi to ne možete vjerovat, ali to je istina, nitko od njihovih roditelja djeci nije smio reć ni riječi o tome šta se desilo, takvi zločini su dešavani u ovom ratu, 105. brigadi, iz istog tog sela poginulo je 80 ljudi, napravili su groblje, napravili spomenike, napravili kuće i danas idu rušiti, a takvih sudbina u Posavini ima jako, jako puno. Što da radimo? Kako da pomognemo tim ljudima? Ovo je jedan početak nove borbe u miru koji treba tim ljudima pomoći da se opet ne pokušaju da isele, to je kraj postojanja tih sela. Ja sam s premijerom razgovarao na tu temu, zamolio sam ga na zadnjem sastanku i on je navodno, čuo sam iz … [[Govornik se ne razumije]] zvao Dodiga da to pomjeri, a ima alternativna cesta koja ide kroz nekakva polja, isto hrvatske zemlja, pa nadamo se da će to tako i biti. Ne znam šta bi trebao više reći, Dejtonski sporazum o, RH je dužna pomoći Hrvate u Bosanskoj Posavini je dužna, nadam se da će to i napraviti, nadam se da će i Čović se oglasiti kao predsjednik HDZ-a BiH da zaštitimo ta sela i te ljude. I sam povratak u Bosansku Posavinu gdje su i danas spaljene od Bosanskog Šamca, od Bosanskog Broda do Dervente nijedna kuća nije obnovljena ničijim novcima. Da li ću podržati ja proračun danas, ne znam, vidjet ću, tražim isto da se napravi pruga Vinkovci-Zagreb, vidimo da svi ucjenjuju premijera, što mislim da radi dobar posao koliko god htio netko reći ovako ili onako, a kolegice … [[Govornik se ne razumije]] bi rekao da, imate sirote djece, samo pitamo uzrok zašto su sirotinja, tko je htio taj rat, zašto smo napravili taj rat, zašto smo došli u takvu bijedu, nek se netko upita. Kolko je sirotinje iz Bosanske Posavine i iz Bosne izašlo koje nikad nitko obnovio domove nije, u RH bar, bar vodio računa o manjinama i hvala Bogu da je to tako. I ovoga puta upozoravam i hrvatsku Vladu i hrvatske institucije da se pomogne hrvatski narod u Bosanskoj Posavini koji je izdan na neki način, o kom se šuti, o kome nema tko progovoriti, o kome nema tko reći ništa, evo hvala Bogu da sam ja tu koji se ne stidim da to kažem i da ponovim stotinu puta za Bosansku Posavinu, molim vas sve Vlade [[Upadica: Hvala]] Vlade koje dolaze i koje su bile do sada, evo nadam se [[Upadica: Hvala vam]] da će premijer to pokušati napraviti. Hvala vam.
U ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika poštovani kolega Kažimir Varda, izvolite kolega Varda.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege, kad bi ja svaki put u ime svojih kolegica i kolega iz Kluba Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika sudjelovao u raspravi vezano za, pa evo i današnje dvije rasprave, onda ostajem kod one narodne, nije važno što govori nego tko govori. To narod prepoznaje takvo politikantstvo ... [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Maras.
Poštovani kolega Maras.
Budite pristojni. Budite pristojni. Ako nemate kućnog odgoja, ja vam mogu pokloniti bonton, dok ste vi govorili, ja sam šutio.
Poštovani kolega Varda, ja vas lijepo molim, nastavite sa raspravom, ako netko od kolega pretjera, ja ću ih upozoriti.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče.
A vas kolega Maras, molim da ne upadate u riječ.
Dakle, u zadnje dane pa i danas na ovoj sjednici pošto oporbene kolege su brendirale političku korupciju kao političku temu br. 1. Ja nema ništa protiv toga, i ja sam također, protiv korupcije svim dopuštenim pravnim sredstvima. Ali, u toj temi br. 1, pronašli su nositelje korupcije u Vladi RH i zagrebačkom gradonačelniku Milanu Bandiću. I ja sam protiv toga da HDZ bolje reći, Vlada uspješno u dosadašnjem dijelu svog mandata koja je održala niz operativnih sastanaka po svim županijama, većim gradovima, pa i općinama, pa je onda došao na red i Grad Zagreb kontinuirano korumpira sve županije, gradove i općine kroz ulaganje, infrastrukturu, ceste, luke, marine, aerodrome, škole, prijenos vlasništva vrijednih državnih nekretnina na jedinice lokalne samouprave. Dakle, ako je to korupcija, i ja sam protiv takve korupcije. Najsvježiji primjer korumpiranja župana, gradonačelnika i načelnika, dolazi nam iz Hrvatskog Zagorja, gdje je nedavno u promet puštena dionica brze ceste do Zlatara, gdje se radi na ... [[Govornik se ne razumije.]] željezničke pruge do Zaboka i gdje se radi nova željeznička postaja. Za divno čudo, župan je iz redova SDP-a pa ja vjerujem da će nakon toga i oporba odnosno SDP glasati za prijedlog proračuna za 2020. g. Želim da na ovakav način Vlada, dakle korumpirana Vlada, korumpira svaki dio Lijepe naše domovine. Na ovakav način kako je to korumpirala po svim županijama, većim gradovima, općinama gdje su dosad održani sastanci, a svjedoci smo i prekogranične korupcije. Evo, najnovije, premijer se izborio da autocesta Doboj-Modriča-Brcko-Bijeljina zaobiđe 4 hrvatska sela i sačuva nekoliko stotina kuća obnovljenih nakon rata i to na inicijativu člana našeg kluba, kolege Mišića. Očito da je problem samo Zagreb. Smeta im što je gradonačelnik Zagreba pokrenuo već davno inicijativu za Imunološki zavod zajedno, da zajedno sa Vladom spasi jednog od najvećeg proizvođača cjepiva na svijetu, da zajedničkim angažmanom riješe problem dječje bolnice, da najveću zračnu luku u državi poveže modernom prometnicom s najvećim glavnim gradom, da uposli kapacitete nekoliko hrvatskih tvrtki na više godina, Končar, Gredelj, itd., izgradnja novih tramvaja. Kolege iz oporbe, odlučite se tko je tu više i tko je koga korumpirao da USKOK-u olakšate posao. Bilo bi najpametnije da podnesete kaznene prijave i da to argumentirate. Ako vam baš to ne ide, pronađite nekoga da vas stipendira na nekom pravno-političkom učilištu ili posjetite još jedanput silikonsku dolinu. Ili prije nego što predsjednik jedne oporbene stranke u javnosti plasira notornu laž o zapošljavanju u Zagrebačkom holdingu, preporučam mu da radi vlastite vjerodostojnosti provjeri činjenice jer bi na taj način svi skupa doprinijeli razvoju Hrvatske i lakše dočekali još jedan vaš izborni poraz. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi. Imamo povredu Poslovnika, poštovani kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Povrijeđen je čl. 238., kolega Varda je rekao niz uvreda sa govornice na moj račun, ali činjenica kolega Varda svejedno ostaje, 400 glasova ste dobili, prevarili ste svoje birače i ja znam da vi nemate ništa protiv korupcije jer ste vi jedan od primjera korupcije u hrvatskoj politici gdje izdajete svoje birače i držite većinu u HS Plenkoviću i Bandiću. Znači, vi ne bi vidjeli HS [[Upadica: Zahvaljujem]] da nije bilo SDP-a, ne bi ga vidjeli [[Upadica: Zahvaljujem]] kao što ga nećete vidjeti ni na slijedećim izborima [[Upadica: Kolega Maras…]] bez obzira na čijoj listi bili. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ja sam već upozorio i vas na neprimjereno ponašanje i na kršenje Poslovnika, a isto tako i kolegu Vardu prilikom njegova obraćanja, budući da ste zloupotrijebili institut povrede Poslovnika, temeljem čl. 239. izričem vam opomenu.
I prvi će u ime Kluba Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika govoriti poštovani zastupnik, pa upravo sad prozivam, ove sekunde, htio sam još samo dodati Ivica Mišić. Upravo sam vas sad najavio, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče sabora. Poštovane kolegice i kolege, danas ja neću napadati premijera, danas ću se premijeru ovdje javno zahvaliti. Zahvaliti za nešto što je učinio veliku stvar koji vi naravno ne znate. Zašto se ja zahvaljujem? Zamoljen sam od sela iz Posavine, Garevica, Čardaka i Donjeg Kladara, a to sam govorio prošli tjedan da su im njihove kuće trebali rušiti u Bosanskoj Posavini, zamolili su me da se obratim premijeru i da pomogne u ovoj priči i da ti ljudi ostanu u svojim kućama. Moj vapaj kako bi ga drugačije rekao, premijeru sam otišao na sastanak s premijerom i on je obećao, i ja sam mu ispričao šta se dešava našim sugrađanima u Bosanskoj Posavini. On mi je obećao da će sutra zvati Dodika i da će vidjeti šta je to stanje. I ja sam mu donio nekakve nacrte, on je nazvao i moram istinu reći reagiro odmah sutra. Šta time reći? Mogu samo reći jednu stvar da su ljudi iz Bosanske Posavine iz tih sela jako, jako mu zahvalni, trebalo je 80 kuća rušiti i Dodik je obećao premijeru da će autocestu izmjestiti. Da budem još jasniji u petak me premijer nazvao ja sam bio na groblju svojih roditelja i onda mi je rekao Mišiću možete reći ljudima da ta autocesta neće ići. Vjerujte suza mi je u oku krenula, kad sam to čuo njih sam naravno obavijestio i ja mu se i još jednom zahvaljujem, ali nažalost, nažalost imamo mi predstavnike Hrvata koji su u Srpskoj Republici u njihovoj skupštini možete misliti oni su bili za rušenje te autoceste pod navodnicima nisu pročitali materijal nisu znali. Ako je ovaj put u Posavini koja je zapostavljena gledajući vraćanje hrvatskog naroda u Posavinu, jedan put otvoren koji je evo premijer sa ovim svojim kako da kažem, s ovim svojim postupkom hitnim, zvanje Dodika, ako tako nastavi da rješavamo i dalje probleme u Bosanskoj Posavini kojih naravno da imamo i od Dervente i od Bosanskog Broda i Prijedora i Banja Luke i ako jedna stvar koja muči naše posavljake koji ne mogu još domovima svojim koji ne mogu napraviti svoje kuće, koje su kuće porušene, da tragedija bude ovi ljudi koji su trebali i bili su jako, jako uplašeni da će im se kuće rušiti, oni su izgradili tih 80 kuća, a selo je bilo kompletno spaljeno. I možete misliti kada ponovo investirate svoje novce i ponovo vam prijeti rušenje tih 80 kuća uništavanje 3 sela koja su imala 8.000 nekad stanovnika. U prošlom mom govoru, a ponovit ću govorio sam u tom selu je ubijeno u jednoj štali 558 ljudi u jednom danu. Ti ljudi danas moje generacije i stariji od mene, ni jedan čovjek u tom selu nije zapamtio svoga djeda. Takve tragedije koje su ljudi preživjeli, ali nije to samo slučaj toga, tih sela i još puno, puno, puno sela, skoro 10% stanovništva je pobijeno u II. svjetskom radu, naravno poslije stajanja rata, ne u tijeku rata, već poslije stajanja rata. To ponavljam. I danas je tragedija gdje je istjerano 200.000 ljudi, niko im ne pomaže. Ali evo hvala premijeru još jednom s ove govornice, ovaj njegov postupak moram reći do neba sam mu zahvalan i čestitam na ovom svemu što je učinio za te ljude. Hvala vam.
Hvala lijepa. Slijedeći klub zastupnika, a nije klub nego pojedinačno bit će iznošenje poštovanog zastupnika Vlahe Orepića. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, dragi sugrađani, niti jedan napredak u ljudskoj povijesti nije bio moguć bez vjere u uspjeh, bez vjere da ono što imamo nije gotova stvar, e upravo zato ma koliko god se o tome šutilo tu sam kako bih po zna koji put napomenuo da imamo vlas i politiku koja se zasniva na izbornoj provjeri i koja nam se opet priprema. Da imamo policiju i DORH koji šuti na te činjenice, da imamo i predsjednicu kojoj je očito maca popapala jezik kad se govori o toj temi. Naime, ovih dana su u Metkoviću uhvatili jednu gospođu koja je zbog lažnog prebivališta kažu oštetila RH za 190.000 kuna. Ma zamislite jednu ženu od minimalno 250.000 lažnih prebivališta, pa samo u Zagrebu imamo 50.000 lažnih prebivališta. To je čisti akt prevarantske politike prema vlastitim građanima, ali i prema onima koji se na taj pogrešan način bore za život. Želim reći kako društvo kao mi, kao društvo moramo napokon iskoračiti iz tog blata. Taj iskorak koji moramo napraviti u vlastitu budućnost treba početi sa korakom da ustanovimo točan broj stanovnika, točan broj državljana, da ustanovimo vjerodostojne popise birača, da s tim odemo u izbore i da na taj način dobijemo legalnu i legitimnu vlast. Drage kolegice i kolege ovako jednostavno ne možemo dalje. Ne možemo više tolerirati autobuse koji nam na izbore organizirano dovode glasače koji to ne bi trebali biti. Ne možemo tolerirati politiku koja tolerira 250.000 glasa više od ukupnog broja punoljetnih osoba. Ne možemo tolerirati politiku koja tolerira gradove koji imaju više birača od broja stanovnika kao što su Makarska itd., ne možemo tolerirati politiku koja tolerira 250.000 minimalno lažnih glasača. To vam je kao jedan Split i Solin zajedno, to su vam dva Osijeka, to su vam kao Rijeka i Zadar zajedno, to vam je kao 4 Slavonska Broda, 4 Pule, 4 Karlovca ili Siska. To vam je kao cijela Istra, to vam je kao 5 Šibenika, Dubrovnika ili Bjelovara. Ne smijemo se pomiriti s ovim stanjem radi se o sigurnosnom problemu, radi se o organiziranom varanju građana RH. Tu jednostavno nema drugog naziva za to. Dragi sugrađani uz supotpis 40 saborskih zastupnika sam u ožujku ove godine i Europsku komisiju upozorio na ovaj problem o kršenju hrvatskih zakona kako i ugovora i povelja EU. Samo da znate toj inicijativi nisu se pridružili ni HDZ, ni MOST, ma ni suverenisti niti Neovisni za Hrvatsku, ali ni SDSS, niti Stranka rada i solidarnosti. Među njima je uspostavljen zavjet ljubavi i šutnje. Zato dragi ljudi gledajte tko šta radi, a ne tko šta govori. Jedini sam ministar koji se bavio s tim problemom i u to vrijeme je izbrisano ili stavljeno u proceduru 70.000 građana lažnih prebivališta, 70.000, u to vrijeme ste mogli čuti u Vukovaru da sam ustaša, a na jugu da sam četnik. I tada su me zaustavili. Koji su me zaustavili? Zastavili su me oni koji danas manipuliraju i nabildavaju se na toj jednoj ženi i na taj način žele reći da nešto rade po tom pitanju. Konačno, ima li išta normalnije drage kolegice i kolege, dragi sugrađani da u svakom trenutku znamo točan broj stanovnika, da u svakom trenutku znamo točan broj državljana, da imamo vjerodostojne popise birača? Je li ima išta domoljubnije, ponovit ću ima li išta domoljubnije od osiguranja poštenih izbora? Nema dame i gospodo, uistinu nema. I zato okupimo se, to ima smisla i izborimo se za novu političku stvarnost koja će se zasnivati na poštenim izborima. Vjerujte mi može se, jer jednostavno nije gotova stvar. Hvala lijepo.
Hvala.
I sada prelazimo na današnji planirani dnevni red. Predlažem da temeljem članka 247. Poslovnika Hrvatskoga sabora provedemo objedinjenu raspravu o: - Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2018. godinu i Prijedlog godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2018. godinu; - Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2019. godine i Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2019.; Da li ste suglasni sa ovim prijedlogom? Ako jeste onda utvrđujem da ćemo provesti objedinjenu raspravu o objema točkama. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 110., i 109. Zakona o proračunu. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Sada bih molio uvaženog Zdravka Marića, ministra financija da da dodatno obrazloženje navedenih prijedloga. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Evo kao što je već rečeno dakle probati ćemo objediniti Godišnji izvještaj i Polugodišnji izvještaj o izvršenju proračuna za 2018. odnosno prvu polovicu 2019. godine, ja ću kako je i u skladu sa Zakonom o proračunu koji je Hrvatski sabor izglasao izložiti ono što je najvažnije i otprilike i u strukturi onako kako i propisuje sam zakon. Vi znate da su ti izvještaji dosta obimni, brojimo stotine, pa i preko tisuće stranica podataka, brojki, klasifikacija razno raznih, sve transparentno, sve javno, sve otvoreno i sigurno kao najvažniji dokument koji se unutar jedne godine usvaja važno je da se i o njegovom izvršenju odnosno što je u njemu sve se događalo i dogodilo na adekvatan način i raspravimo naravno i u Hrvatskom saboru Što se tiče prošle godine 2018. godine onaj prvi dio izvješća govori o makroekonomskim pokazateljima mislim da su svima jako dobro znani i poznati, međutim kao nekakva vrsta uvoda nije loše i njih spomenuti. Dakle, prošle godine nastavljen je rast gospodarske aktivnosti u RH. Ukupna stopa rasta iznosila je 2,6% pri tome dobro znamo da smo pratili dinamiku od tromjesečja do tromjesečja, bilo je tromjesečja gdje bilo nešto i iznad nekih očekivanja, nešto ispod, mislim da se svi jako dobro sjećamo da je u 4 tromjesečju došlo do jednog usporavanja gospodarske aktivnosti gdje smo i sami na neki način sebi otvorili oči da nikako ne možemo nad gospodarskom slikom u RH reći sve je dobro, sve je u redu i ništa se ne treba dodatno popravljati jer mislim da i taj, 4 tromjesečje, a i neki drugi rezultati sa 2019. godine pokazali ja bih rekao u ovome trenutku dvije osnovne ključne, hoćemo reći slabosti ili izazove gospodarstva, a to je s jedne strane evidentna situacija sa industrijskom proizvodnjom u pojedinim segmentima gdje su zabilježene čak i negativne stope rasta i tu ne mislim, ne mislim samo na brodograđevnu industriju to sam nekoliko puta govorio i vjerujem da će danas za vrijeme rasprave o izvršenju Državnog proračuna biti dosta govora o brodogradnji, ali brodograđevna industrija ukupna ne samo Uljanik grupa, ukupna brodograđevna industrija protekle 3 godine u ukupnom volumenu industrijske proizvodnje ispod 2%. Dakle, što god se tamo dogodilo ne može i nema toliki ponder u ukupnoj industrijskoj proizvodnji, dakle govorimo o brojnim drugim sektorima, a usko vezano za to i također kao jedna od stvari na koju treba upozoriti je i dalje visoka uvozna ovisnost našeg gospodarstva. Čim vidimo i domaću potražnju i potrošnju koja raste i to je dobro, čim vidimo investicijsku potražnju i potrošnju da raste to je još i bolje ja bih rekao, poglavito prvih 6 mjeseci ove godine kad imamo 10% rast investicijske potrošnje čim vidimo i rast izvoza roba i usluga. Paralelno sa time vidimo i rast uvoza roba i usluga. To je ona stavka koja praktički negativi doprinos ima u BDP-u. I to je ono zašto stalo i govorimo i mi iz izvršne vlasti. Ja vjerujem da se velika većina nevezano na različite političke poglede u Hrvatskom saboru slaže sa tim da je potrebno dodatno činiti mjere koje će dati doprinos hrvatskom gospodarstvu na jačanju i osnaživanju te domaće komponente i smanjivanju te uvozne ovisnosti odnosno u prijevodu jačanju otpornosti hrvatskog gospodarstva na brojne šokove. Inače što se tiče 2,6 prošle godine najveći doprinos je došao od rasta investicija i osobne potrošnje oni su rasli 4,1 odnosno potrošnja kućanstava 3,5. Izvoz roba i usluga 2,8, a evo već spomenuti uvoz roba i usluga 5,5%. Također inflacija prošle godine je na prosječnoj razini bila od oko 1,5%. Dobro je da su nastavljeni pozitivni trendovi na tržištu rada. Ja ću spomenuti prvo stopu nezaposlenosti koji je i dalje u padu, međutim opet ću apostrofirati da je ključni pokazatelj tržišta rada koji trebamo promatrati stopa aktivnosti građana odnosno radne snage i stopa zaposlenosti. Da li je ona u ovom trenutku dovoljna, da li svi sa njom trebamo biti zadovoljni? Odmah ću reći ne, trebamo svi više stremiti i višim stopama gospodarskog rasta koji će onda generirati i jaču zaposlenost jel u konačnici iza svih ovih makroekonomskih pokazatelja ključna odrednica je zapravo da imamo adekvatnu i jaku stopu zaposlenosti odnosno prije svega ono što će generirati rast plaća, standarda i općenito sve ono što priželjkujemo. Također su učinjeni dodatni koraci i ja bih rekao pozitivni rezultati i u smislu naše vanjske ravnoteže odnosno ispravljanja vanjskih neravnoteža. HNB je ovih dana prezentirala neke revidirane podatke u smislu različitih metodologija i terminologija međutim u svakom slučaju treba reći da je nastavljen trend viška tekućeg računa platne bilance. Vi znate dobro da što se tiče bilance roba to smo tradicionalno, praktički od naše samostalnosti u deficitu, više uvozimo roba nego što izvozimo. Što se tiče usluga, tu smo također tradicionalno u suficitu, što zbog turizma, što zbog transporta i nekih drugih gdje više izvozimo nego uvozimo. Dohoci obzirom na više stranih ulaganja u Hrvatsku nego naših ulaganja u inozemstvo su također u minusu, ali obzirom na činjenicu da brojni naši ljudi rade u inozemstvu i transferiraju svoja sredstva ovdje na saldu transfera smo također u plusu. Sve skupa kada zbrojite prošle godine saldo tekućeg računa u plusu od 2,6% i nastavljen je trend smanjivanja inozemnog duga. Ponavljam još jedanput HNB objavila je revidirane podatke pa oni su nešto drugčiji, međutim bitan je trend, a trend je da je on smanjen i da je na razinama od oko 75% BDP-a i ja ću vas samo kratko podsjetiti, ne tako davno prije svega nekoliko godina naš ukupni inozemni dug, dakle ne samo državni nego inozemni dug svih nas skupa i građana i gospodarstva i banaka i države je bio preko 100%. Što znači da smo mi u jednog godini dugovali više od onoga što proizvedemo u toj istoj godini, svi skupa prema inozemstvu. Ti trendovi se u svakom slučaju popravljaju i to je dobro, ali naravno svi skupa trebamo stremiti da ti trendovi budu još i bolji. Sada dolazimo na sam proračun, ovdje ću prezentirati u prvom dijelu Državni proračun. Dakle, što se tiče ukupnih prihoda, ovdje govorim o ukupnim prihodima u totalu državnog proračuna. Oni su ostvareni u iznosu 129,4 milijardi kuna što je u odnosu na prethodnu godinu, godinu prije 5,5% više. Malo ću sada preći u dezagregaciju tih podataka, pa da bude malo jasnija slika, ali ću vas isto tako podsjetiti da smo mi krajem prošle godine imali onaj jedan svojevrsni tehnički rebalans i čak i u odnosu i na tehnički rebalans imali smo nekih 0,2% više prihoda od onoga što smo tada prejicirali. Mi se najviše fokusiramo u Ministarstvu financija na porezne prihode, to su oni koji u konačnici imaju veliki efekt na ukupni rezultat fiskalne politike odnosno proračuna. Porezni prihodi u 2018.g. su iznosili 78 milijardi kuna i zabilježili su povećanje na međugodišnjoj razini od 3,7%. Ja sam prije nekog vremena predstavljajući proračun rekao da na stavci poreza na dohodak će biti 0, na stavci poreza na dohodak 20,7 milijuna kuna, to su neki zaostaci iz prijašnjih godina po osnovi kamata na štednju. Vi znate da od 1.1.2018.g. se centralna država, državni proračun u potpunosti odreklo prihoda od poreza na dohodak, dakle više ih nema u ovom izvještaju, oni su prihod jedinica lokalne i područne samouprave. Porez na dobit je izvršen u iznosu od 8,5 milijardi kuna, što je međugodišnji rast od 2,7%. Ponavljam još jedanput, upravo taj porezni oblik, ja bih rekao možda nepravedno, ali dobro, je najmanje bio raspravljan i kad smo govorili o njemu u prvom krugu poreznih izmjena, a i u nekim slijedećim, dakle porez na dobit je smanjen s 20 na 18 za male i srednje i male poduzetnike na 12. U ovom trenutku, dana današnjim 85% ukupnog broja poduzetnika plaća porez na 12%. Kroz par tjedana ću pred vas doći sa prijedlogom novih poreznih izmjena gdje ćemo širiti limit za te male i srednje poduzetnike na 7,5 milijuna kuna prometa. Prema tim izračunima 93% poduzetnika će biti na stopi od 12%. Rezultat smanjivanja stope poreza na dobit u prvoj godini vam je bio rast prihoda od poreza na dobit od gotovo 17%. Ove godine odnosno 2018. dodatnih 2,7 na tragu i gospodarskih aktivnosti, ali i svih ovih mjera o kojima pričam. Porez na dodanu vrijednost 2018. 51,6 milijardi kuna, rast od 8,3%. Što se tiče poreza na dodanu vrijednost ključne varijable koje utječu na nju s jedne strane to je potrošnja građana s njim usko vezana raspoloživi dohodak, stopa zaposlenosti, sentiment potrošača koji se značajno unaprijedio i poreznim izmjenama, a i općenito gospodarskom aktivnosti, ne zanemarimo prošle godine također rekordnu turističku sezonu, sve je to imalo utjecaj i na bolje prikupljanje prihoda od poreza na dodanu vrijednost, naravno da ću tu apostrofirati i pohvaliti i rad mojih kolega i svih poreznih tijela, bilo da govorimo o poreznoj upravi, bilo da govorimo o carinskoj službi i ostalima naravno. Što se tiče posebnih poreza i trošarina 15,9% rast međugodišnji od 4,8%, prihod od doprinosa, dakle doprinosi 2018.g. i dalje zbrajamo i doprinos za mirovinsko osiguranje i doprinos za ozljede na radu i doprinos za nezaposlene. U 2019.g. ova potonja dva više ne postoje, njih smo ukinuli sa zadnjim poreznim izmjenama, ali što se tiče 2018. 24,9 milijardi međugodišnje povećanje od 7,3% i to vam je također najbolji indikator trendova na tržištu rada, zaposlenost i plaće prije svega. E sada dolazimo do prihoda od pomoći koji su izvršeni u iznosu od 10,7 milijardi kuna, od kojih je preko 90%, 93% čine prihodi od pomoći koji su zapravo Europski fondovi. Povećanje na međugodišnjoj razini je 26,8% dakle i dalje bilježimo vrlo visoke snažne dvoznamenkaste stope rasta, međutim i dalje ćemo reći i zaključiti, dakle stope ugovaranja približili smo si, dosegnuli smo razine od gotovo 100%, međutim ono što je važno je naravno sama apsorpcija i onda potvrđivanje tih samih sredstava, e to je ono što RH još uvijek ima ispred sebe kao izazov, tim više, tim više što je vrlo aktualna tema i bit će aktualna tema za vrijeme našeg predsjedanja, rasprava o višegodišnjem financijskom okviru i tu smo vrlo jasno komunicirali naše stavove i tu je nešto na čemu ćemo inzistirati od prvog dana, a to je između ostaloga da nastojimo zadržati onu stopu sufinanciranja na istoj razini jel vi znate da je prijedlog komisije da se nacionalno sufinanciranje poveća, što drugim riječima znači dodatni pritisak na nacionalne proračune, tako i na lokalne proračune, e to je recimo jedna od stvari na koju posebno vodimo računa i u ovim dosadašnjim razgovorima o višegodišnjem financijskom okviru. Prihodi od imovine ostvareni su u iznosu od 2,3 milijarde kuna, što predstavlja smanjenje međugodišnje od 24,8, unutra znate i sami da zbrajamo prihode od dividendi, dobiti od poduzeća u državnom vlasništvu, dobiti od HNB-a koja praktički prošle godine niti nije bilo. Što se tiče rashoda državnog proračuna, oni su izvršeni u iznosu od 129,6 milijardi kuna i negdje oko 1,6% su manje od plana i ja ovdje mogu odma u ovom trenutku reći, treću godinu za redom, '16.-ta, '17.-ta i '18.-ta, ne samo da bilježimo, čut ćete kasnije, ukupne rezultate proračuna i javnog duga, ne samo da bilježimo dobre rezultate, silazni trend javnog duga, višak proračuna itd., nego ono na što smo posebno zadovoljni je činjenica da i ovu godinu nismo probili limit potrošnje koju smo si zacrtali i to je ono što je zapravo jedna od ključnih i važnih stvari, dakle vi ste čuli maloprije, imamo rast prihoda, nije kao što je nekad bila praksa da rast prihoda potrošimo na neke druge stvari, nego smo se držali u okviru limita potrošnje, čak 1,6% ispod. E sada, kada gledamo po ekonomskoj klasifikaciji koje su stavke i što je utjecalo na porast ili pad, ali i ukupni rezultat rashoda, krećemo od rashoda za zaposlene. Vi se sjećate da smo 2017.g. imali dogovor sa sindikatima u 3 navrata porast osnovice plaće 2+2+2, onih prvih 2% je praktički imalo kompletniji efekt u 2017., međutim ovih preostalih 2+2 dobrim dijelom se prelilo u 2018.g. i tu su rashodi izvršeni u iznosu od 28,1 milijardu kuna, što je nekih 1,4 milijarde kuna više nego godinu prije, materijalni rashodi 13,1 milijarda kuna, to je negdje oko 246 milijuna kuna više nego godinu prije. S jedne strane imamo onaj segment koji kolokvijalno zovemo hladni pogon svih resora, dakle klasični materijalni rashodi u širem obujmu, ali i s druge strane sve veći i veći udio onih koji su vezani za sufinanciranje europskih fondova. Financijski rashodi, moja omiljena tema. Vi znate da od prvog dana od kad stojim za ovom govornicom i obraćam se vama, uvaženim zastupnicama i zastupnicima, govorim o nužnosti i važnosti i potrebi poboljšanja kreditnog rejtinga, kako na međunarodnoj, tako i na domaćoj sceni iz jednostavnog razloga što u trenutku kada smo 2015. dosegnuli maksimum po pitanju, ja se iskreno nadam maksimum po pitanju udjela i općenito iznosa rashoda za kamate, gotovo 12 milijardi kuna smo platili samo 2015., što je bilo 3,3% BDP-a da to moramo krenuti mijenjati. Smanjivati troškove rashoda za kamate, dakle troškove svih naših dugova iz proteklih razdoblja nevezano o Vladi, ovoj ili onoj, ali činjenica je da mi kao porezni obveznici plaćamo kamata previše i to je vidljivo i da je 2018. taj trend smanjivanja se nastavlja. Ukupno ove 3 godine, 3 milijarde kuna, znači više od 25% smo smanjili troškove kamata i ja vam mogu najaviti i da će 2019., gotovo sam siguran, kad Eurostat u 4. mj. 2020. bude objavio podatke za 2019. taj trend biti nastavljen jer svi naši instrumenti refinanciranja koje smo do sada napravili, ja ću vas samo podsjetiti na zadnji, izdali smo 10-godišnju obveznicu na međunarodnom tržištu po povijesno niskom kamatnjaku od 1,3%. Prije par tjedana smo po prvi puta imali izdanje trezorskog zapisa, to je jednogodišnji instrument sa negativnom kamatnom stopom, po prvi puta u RH, a refinanciramo dugove koji su nemali broj puta, 2, 3, pa i 4 puta skuplji. Dakle, fokus na smanjivanje kamata je vidljiv i ovdje. Što se tiče subvencija, 6,6 milijardi kuna, najznačajniji dio naravno, ide za poljoprivredu, ali i neke druge dijelove, poput ruralnog razvitka odnosno ruralnog razvoja. Pomoći dane u inozemstvo, 15,3 milijarde kuna ili 96,3 plana. Najveći dio se odnosi na naš doprinos i kontribuciju proračuna EU, prošle godine je to iznosilo 3,3 milijarde kuna, moram vam reći da će ove godine taj iznos biti 3,7 a vrlo vjerojatno uvećan za dodatnih 170 milijuna kuna, još uvijek vlada poprilično velika neizvjesnost po pitanju Brexita, ali to su fakti. Transfer sredstava HZZO-u, evo tu je i nekoliko bivših ministara odnosno dužnosnika koji jako dobro znaju što smo dobili ili ne dobili ili izgubili sa izdvajanjem HZZO-a iz riznice, ali činjenica dakle, prošle godine transfer je bio negdje na razini 3,1 milijardu. Ima onih, 0,8 lipa u cijeni goriva za Hrvatske ceste, to je ukupno negdje 2 milijarde. Dodatna sredstva za decentralizaciju 1,6 milijardi kuna, dospjele nepodmirene odveze zdravstvenom sustavu dodatnih 500 milijuna kuna. Potom dolazimo do najznačajnije stavke, to su naknade građanima i kućanstvima gdje je najznačajnija stavka mirovine i mirovinska primanja. Mirovine i mirovinska primanja i u javnom prostoru i u HS-u jako puno rasprava, uvijek se vraćam na one osnovne parametre. 1,3 zaposlenika ili osiguranika na jednog umirovljenika, prosječna mirovina 42%, svaki 5. umirovljenik sa punom starosnom mirovinom. Ja mislim da su to indikatori koji stvarno kad nastave i u kontekst Hrvatske, ali poglavito međunarodne usporedbe nas stavljaju zaista u jedan, ja bih rekao ne baš tako povoljan položaj. Međutim, to je situacija s kojom se mi suočavamo i vi znate da ova Vlada od prvog dana sve stavke proračuna je stavila na stol kao potencijalno nešto gdje traži neke uštede i nekakvu racionalizaciju, osim na mirovinama. Mirovine su prošle godine izvršene u iznosu 39,3 milijarde, povećanje od 1,6 milijardi kuna, dobrim dijelom što zbog indeksacija, što zbog priljeva novih umirovljenika, što zbog prijenosa mjera koje su se događale 2017. g. kao i nekakvih zakonskih izmjena. Za ovu godinu taj je iznos po svemu sudeći se penje na 41 milijardu kuna. To su zadnji naši podaci obzirom da indeksacija nedavno koja je kreće obračun, odnosno isplata sada u listopadu je pokazala i malo više od onoga što smo originalno planirali, tako da će biti potrebo osigurati dodatnih 900 milijuna kuna do kraja ove godine, ali poruka s ove govornice za umirovljenike, nema nikakve brige, sredstva će biti osigurana i isplata mirovine ni pod kojim znakom pitanja nije. Dakle, sve će biti onako kako i treba biti. Naknade o socijalnoj skrbi izvršene su u iznosu 2,4 milijarde kuna. Doplatak za djecu milijarda i 300, ostali rashodi, imamo i tu transfere Hrvatskim željeznicama, autocestama, pomorskom prometu, itd., 6,8 milijardi kuna te rashodi za nabavu nefinancijske imovine 2,7 milijarde kuna. Sastavni dio ovog izvješća su i proračun i izvan proračunskih korisnika, njih 6. Ukupni prihodi su 33,3 milijarde kuna, ukupni rashodi 30,7. Da li je kuriozitet ili ne, ali doslovce svih 6 izvanproračunskih korisnika, DAB, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, CERP, HZZO, vode i ceste, svi su prošlu godinu završili u suficitu. Što manjem, što većem, ali jedan isto također hvale vrijedan podatak. E sada, kada ovo sve skupa zbrojimo i kada dođemo na razinu prvog državnog proračuna, ponovit ću još jedanput, ukupni prihodi minus ukupni rashodi državnog proračuna, prošle godine su nas doveli gotovo do uravnoteženja državnog proračuna, 191,5 milijuna kuna je bio manjak ili 0,1% BDP-a. Gotovo uravnoteženje po prvi puta. Kada uspoređujemo sa godinom prije koja je bila rekordna po ukupnom rezultatu uopće države, tada je deficit državnog proračuna bio 2,3 milijarde kuna. Sada smo se sveli gotovo na 0, s tim da moram napomenuti, 2018. g. se ta isti državni proračun odrekao preko 2 milijarde i 200 milijuna kuna prihoda od poreza na dohodak i ustupio joj lokalnoj državi. Dakle, sa svim tim elementima mi smo praktički državni proračun po prvi puta gotovo uravnotežili i to je nešto posebno, apostrofirano, ne samo iz perspektive ministra financija nego svih nas skupa u Vladi i ja mislim, svi koji skrbe o proračunu da na neki način mogu zaključiti da sa tim podatkom možemo biti zadovoljni. Izvanproračunski korisnici su višak ostvario od 2,6 milijardi kuna ili 0,7% BDP-a, iznad očekivanja također. A što se tiče lokalne države ona je jedina koja je ako je uspoređujemo sa planskom vrijednosti podbacila, dakle originalan plan je bio višak od 330 milijuna, završen je manjak od 421 milijun kuna. Ukupni rezultat opće države prema nacionalnoj metodologiji ono što raportiramo u Hrvatskom saboru, planirana vrijednost je bila manjak od 0,1% ili 300 milijuna kuna, mi smo ostvarili višak od 2 milijarde kuna ili 0,5%, to je nacionalna metodologija. E sada, nacionalna metodologija i ono što raportiramo i šaljemo u EUROSTAT uz jednu malu napomenu, odgovornost za kompilaciju statistike javnih financija nije na Ministarstvu financija nego na DZS-u i HNB-u. Mi smo samo oni koji dostavljamo podatke koji se traže. Te dvije institucije zajedno sa EUROSTAT-om, Europskim statističkim uredom koji to verificira objavljuju podatke. U 4. mjesecu su objavljeni podaci koji su uzeli u obzir između ostaloga i korekcije. Najveća korekcija koja se dogodila u 2018. godini je pitanje protestiranih, naplaćenih protestiranih jamstava Uljanik grupe. Bit će siguran sam prilike tijekom današnje rasprave pa neću trošiti previše vremena u eksplikaciju, ali činjenica još jedanput ponavljam, mi smo platili kao porezni obveznici 4,5 milijarde kuna protestiranih jamstava za gradnju brodova od kojih velika većina nije sagrađena niti je ikada bila počela biti građena. Zašto smo platili? Zato što je netko potpisao ako nas netko pozove na plaćanje jamstava da ćemo morati platiti, zato smo morali platiti. Kako je EUROSTAT tretirao plaćanje jamstava? Tretirao je na način da sve ono što je plaćeno u 2018. sastavni dio rezultata 2018 zaokružit ću 2 milijarde 550 milijuna u 2018., preostalih gotovo 2 milijarde u 2019. Međutim, kompletni iznos jamstava 4,5 milijarde kuna sve je knjiženo u statistiku javnog duga 2018. Dakle ja vam ovdje, nema kolege BEljaka koji me zove računovođom, čisto računovodstveno zapravo govorim kako je netko izračunao i raportirao i objavio preliminarne podatke za RH i ja vas samo izvještavam o tome. Unatoč tome, unatoč tim korekcijama za Uljanik, EUROSTAT je objavio u 4. mjesecu da je višak proračuna opće države 758 milijuna kuna ili 0,2%, dakle ponavljam još jedanput, unatoč plaćenim jamstvima za Uljanik mi smo prošle godine u višku. Što se tiče javnog duga, vi znate malo ću sada ovdje pokazivati, ne vidi se na daljinu, ali ta ja sam jedanput nazvao pomalo i dosadna, ali dobro dosadna krivulja smanjivanje javnog duga se nastavlja. U tri godine javni dug u BDP-u je smanjen za gotovo 10%-tnih bodova, čak je i nominalno smanjen, malo, ali čak i nominalno. Ali ono što se uvijek uspoređuje s drugim zemljama u postotku udjela u javnom dugu za gotovo 10%-tnih bodova. Kada gledate ili uspoređujete odredbe pakta o stabilnosti i rastu i mastriške kriterije u prevodu vam to znači da smanjujemo javni dug 4 puta brže od onoga što se od nas na neki način očekuje. I to nas svrstava u sam vrh pozitivan vrh zemalja EU po ovoj dinamici. I javne financije koje su do prije nekoliko godina bile ključni razlog zašto smo ušli u proceduru prekomjernog manjka, zašto smo bili u kategoriji zemalja sa prekomjernim makroekonomskim neravnotežama i zašto nam je kreditni rejting bio snižen dva puta u ispod investicijsku zonu, sada su postale glavni argument zašto su sve te neravnoteže ispravljene. Nismo više u proceduri prekomjernog manjka, nismo više među zemljama sa prekomjernim makroekonomskim neravnotežama i vraćeni smo u zonu investicijskog rejtinga. To su ti podaci. Što se tiče sastavnog dijela ovog izvještaja, to je pitanje ispunjavanja fiskalnog pravila. Saborska zastupnica kao i neki od vas kao članovi i Odbora za financije, a poglavito Odbora za fiskalnu politiku znaju jako dobro, dakle pravilo strukturnog salda u 2018. je ispunjeno, samim time se ne mora ni gledati pravilo rashodne strane, ali i ono je ispunjeno kao i već spomenuto pravilo što se tiče javnoga duga. I kratko, obzirom da mi je ostalo malo vremena, samo što se tiče prvih 6 mjeseci ove godine, a to je da mogu samo reći da su pozitivni trendovi nastavljeni i ove godine, dakle i što se tiče makroekonomskih pokazatelja, rast koji je do sada ostvaren u prvih 6 mjeseci sa, ja bih rekao, iznimnim prvim tromjesečjem i nešto slabijim drugim, ali sve skupa ukupni rast od 3,1% sa ponovnom strukturom kao i za 2018. Jaki doprinos domaće potražnje, poglavito investicija. Investicija u prvih 6 mjeseci 10% rastu, međutim i dalje apostrofiram visoku uvoznu ovisnost gospodarstva. I dame i gospodo, to je nešto što svatko od nas u svom djelokrugu posla mora činiti, a u konačnici i ono što uvijek apostrofiram, ključne odrednice i ključna zasluga za gospodarski rast je na hrvatskom gospodarstvu. Na nama je da stvaramo uvjete, olakšavamo uvjete i stimuliramo poduzetničku investicijsku klimu što je moguće više. Ali glavne zasluge ako hoćete tako za gospodarski rast dolazi prije svega od samog tog gospodarstva. Dakle, što se tiče ovih ukupnih podataka prihodi proračuna 65,1 milijardu kuna, porezni prihodi 37,1 pri čemu ću apostrofirati opet jedan zanimljiv podatak. Najznačajniji doprinos tome su prihodi od poreza na dohodak 5,3 milijarde, ponovni rast prihoda od poreza na dobit 8,3%. Malo prije sam govorio snižena stopa proširena baza, bolja gospodarska aktivnost, više prihoda. Ali još je zanimljiviji podatak o PDV-u. vi znate sa smo s 1.1. ove godine smanjili PDV na čitav niz prehrambenih artikala od svježeg mesa, svježe ribe, voća, povrća, jaja, živih životinja, pelena itd. i bez receptnih lijekova, bez receptnih lijekova nemojmo to zaboravit s 25 na 5% najviše smo ih smanjili. ukupni prihodi od poreza na dobit 23,5 milijarde kuna ili 4,7% više nego godinu prije. Što se tiče trošarina 7,3 milijarde kuna ili 2,2% više doprinosi, ponavljam još jedanput, sad imamo samo mirovinski doprinos on je 11,9 milijardi, pomoći nastavljene sa stopom rasta od gotovo 50%. Što se tiče rashoda, imam malo vremena pa ću ubrzati ali biti će prilike, vjerujem i kroz replike a i općenito kroz raspravu. One su na razini 47,7 planiranih sredstava. Vi sami dobro znate da neke rashode izvršavamo i preko 50%, poglavito on što je vezano za poljoprivredu, logično, ciklička komponenta unutar godine, sjetve i slično. Međutim, ono što treba reći da ukupni rezultat u prvih 6 mjeseci je također i na tragu prošle godine i ponovno ja bih rekao dosta dobar a to je da je deficit proračuna u prvih 6 mjeseci na istoj razini kao i lani, milijarda i 800 ili 0,5% BDP-a, da je suficit izvanproračunskih korisnika 1,7 milijardi kuna, također gotovo isto kao i u prošloj godini u istom razdoblju 0,4% a evo i lokalna država prvih 6 mjeseci je ponovno u višku od milijardu i 200 milijuna kuna. Kada sve to skupa zbrojite opet ponavljam po nacionalnoj metodologiji ovaj 6.-mjesečni izvještaj ne raportiramo Eurostatu, dakle nije europska metodologija, višak od milijardu kuna ili 0,3%. Ostatak godine, turistička sezona u trećem tromjesečju, podaci koje iščekujemo o rastu BDP-a u trećem tromjesečju itd., kao i činjenica da je ispred nas još uvijek 3 mjeseca do kraja godine, vi možete računati da ćemo činiti sve da se održe ovi pozitivni trendovi javnih financija. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem gospodine ministre na obrazloženjima. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Ministre financija, slušao sam vas i ovo ljeto a i sad ste ponovili da se u Hrvatskoj povećava potrošnja i to ste i sada naglasili ali se istovjetno povećava uvoz. Sada vas pitam kao potpredsjednika Vlade, šta ste poduzeli, koje su mjere poduzete da se ne povećava uvoz? Pohvalili ste se i sa poljoprivrednim poticajima, kome idu ti poticaji? Samo prošle godine 10% je manje mlijeka proizvedeno, mliječnih proizvoda u RH, to je samo u tome segmentu. Kažete već, manji je broj ne zaposlenih. Da, otkada ste vi ministar 100 tisuća ljudi je manje u RH. Kažite mi koliko je veći broj zaposlenih. Također, pitam vas još jedno pitanje ali kao potpredsjednika Vlade, kažite mi, kažete eu fondove spominjete, pa mi smo na dnu po povlačenju sredstava iz eu fondova, na dnu. Ne govorimo o ugovorenima. Koliko smo povukli od predviđenih sredstava, to je vrlo bitno pitanje. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Marić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa mislim, puno ste tema otvorili, teško je u minutu ali biti će prilike, ponavljam još jedanput, vrlo jasno, vrlo otvoreno sam rekao, dakle kada govorimo o uvoznoj ovisnosti mi smo zemlja članica EU. I prije nego što smo postali zemlja članica EU duboko integrirani u međunarodne tijekove, sloboda kretanja roba, kapitala, rada. Dakle ograničenja bilo koje vrste na uvoz zaboravimo. Što mi možemo napraviti upravo što sam na kraju govorio? Kako i na koji način stimulirati i dati poticaj domaćoj proizvodnji? Ja mogu govoriti iz svog vlastitog djelokruga Ministarstva financija i mog tima koji je u konačnici Vlada podržala i došli smo ovdje pred Hrvatski sabor a to je da se mjerama između ostalog i porezne politike, mjerama ne poreznog rasterećenja i mjerama administrativnog rasterećenja utječe na jačanje domaće proizvodnje. Spomenuli ste poljoprivredu. Ja ne moram ponavljati javno u Hrvatskom saboru a mislim da jako dobro čitate moje riječi. Snižena stopa PDV-a, od 2016. na poljoprivredne inpute [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] Pardon, već je isteklo, a ha, dobro.
Zahvaljujem ministre. Sljedeća replika poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Ministre Mariću do kada mislite lagati naš napaćeni narod. Vi pričate da je prošle godine bilo 700 milijuna kuna viška u proračunu, međutim ako je to istina zašto onda Željko Plazonić, državni tajnik u Ministarstvu zdravstva kaže da ima 8 milijardi kuna dugova u zdravstvu? Vi knjigovodstvo vaše vodite na način kao da recimo imate jedno kućanstvo i jednostavno dio rashoda ne podmirujete, recimo za liječenje vaše i onda jednostavno na kraju godine tvrdite da ste u plusu a imate za vratom 8 milijardi ili koliko već kuna dugova. Znači vrlo, vrlo neozbiljno. I na kraju krajeva ako uistinu imate višak, kao što tvrdite čemu onda državno zaduženje. Zašto ne kažete narodu koliko ste zadužili državu prošle godine, čemu ta zaduženja ako imate viškove? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, ministar Marić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče opet koristite vrlo težak rječnik ali neću vam ni ovaj puta to zamjeriti. Vrlo jasno i vrlo transparentno, obveze u zdravstvu, prošla godina završeno sa 7 milijardi 400 milijuna kuna. Ono što ulazi u obuhvat, nisam ja izmislio tu metodologiju, nego Europski zavod za statistiku… ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica Brkić: Kolega Pernar molim vas ne upadajte u riječ.]] je promjena obveza od 578 milijuna kuna i to je sastavni dio ovih brojki. Dakle nisam ih ja izmislio, ja vam govorim onako kako su drugi osmislili metodologiju koja vrijedi i za sve druge zemlje. Što se tiče zaduženja, nekoliko puta smo vi i ja razgovarali ali na puno ljepši način nego kada mi se obraćate ovako javnim putem, onda ste puno pristojniji, jesam vam lijepo objasnio, zaduživanje i svaka obveznica koju RH je napravila u mom mandatu je za refinanciranje dospjelih obveza, kao što je i ove godine. Hoćete vi reći da mi ne trebamo plaćati naše obveze i proglasiti difolt zemlje, ako je to vaša politika vi to javno recite. Dakle ako obveznica dospijeva, dug iz proteklog razdoblja, tko god taj dug uzeo uopće ga niti krivim niti, znači naša je obveza refinancirati dugove i otplatiti dugove. Javni dug je nominalno smanjen za 500 milijuna kuna, pogledajte si brojke. Hvala lijepo.
Kolega Pernar molim vas nemojte upadati u riječ dok govori ministar, imali ste svoje vrijeme. Sljedeća replika poštovani kolega Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, mene zanima, možda imate detaljnije podatke o inverziji između gospodarstva u zadnje 3 godine, znači 3,5, 2,9 na 2,6 i povlačenje eu fondova. To mi je malo nekako, pa vjerojatno imate kvalitetnije podatke zbog čega se događa da više vučemo novaca iz EU, dal je tu nešta komponenta možda gospodarstva zaostaje, pa evo to me više zanima, znači inverzija između, jel normalno je ako više povlačimo EU sredstva da bi trebali imati nekakav veći gospodarski rast u tom nekakvom. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Marić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, to je jedno od ja bi reko ključnih pitanja po pitanju problematike Europskih fondova, dakle nije samo bitan nekakav statistički obuhvat da uspoređujemo kolko plaćamo i kolko povlačimo. Ja mislim da RH stvarno neće biti zemlja koja će više kontribuirati, nego dapače više će povlačiti, te brojke jasno pokazuju, ali je isto tako ključno pitanje na što to odlazi. Evo za primjer dajem opet ovaj prvi kvartal ove godine, krenula je gradnja recimo Pelješkog mosta i to se vidi u prvom tromjesečju po rastu investicija, ali u isto vrijeme već u drugom tromjesečju vidite da dobar dio toga između ostaloga povlače i ta uvozna komponenta, dakle i ti infrastrukturni projekti, ali i oni projekti koji su manje vidljivi, bilo da govorimo o istraživanju, razvoju, kulturi, bilo da govorimo o ruralnom razvitku, sve je to unutra. Međutim, i sami dobro znate, u proračunu ono što je dobro iz naše perspektive Ministarstva financija, ne povlačenjem i ne iskoristivosti sredstava ne utječe na ukupni rezultat jel je deficit neutralan, dapače čak i ostvarite uštedu na onoj nacionalnoj komponenti [[Upadica: Zahvaljujem]] al naravno da svi stremimo tome da apsorpcija bude veća.
Zahvaljujem poštovanom ministru na odgovoru. Prije nastavka pozdravimo prvu grupu učenica i učenika Komercionalno trgovačke škole iz Splita i njihove profesore i profesorice.… [[Pljesak]] Dobro došli! Hvala lijepo, prelazimo na slijedeću repliku poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre govorili ste jednim dijelom i o zdravstvu, mene zanima koliko ste vi kao ministar financija zadovoljni sa ministrom zdravstva Kujundžićem koji u ove 3.g. nije uspio osigurat fiskalno održiv zdravstveni sustav. Dakle, ovog trenutka ako govorim o dugu prema veledrogerijama, on se kreće oko 3,5 milijarde kuna, dospjeli je 2,1 milijardu i svaki mjesec povećava se za 20 milijuna EUR-a. Hrvatsko zdravstvo, moramo priznati, nikad nije raspolagalo sa više novaca, a istovremeno zadovoljstvo zdravstvenih radnika nikada nije bilo manje, liste čekanja sve duže, a neplaćanje sve veće. Dakle ministre, da li vi možete nešto učiniti da dođe drugi čovjek na čelo zdravstvenog sustava koji će moći zdravstvo učiniti fiskalno održivim i zašto ne dignete kredit kada su kamate male da platimo ovaj dug i da na taj način počnemo plaćati u roku od 60 dana jer će to u startu značiti 30% manje troškove za zdravstveni sustav.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Marić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa znate da kao i što i vi, tako ću i ja naravno kao dio tima i o svojim kolegama uvijek i samo isključivo dobro i pozitivno govoriti, surađujemo na dobar način, svatko u svom resoru, da li se oko svih stvari međusobno, ne samo kolega Kujundžić i ja, nego s bilo kojim drugim kolegama, dal ćemo se u svemu uvijek složiti, naravno da nećemo. Međutim, što se tiče samog zdravstva i ovoga doprinosa kojeg govorite na prihodnoj strani proračuna, dakle ja ću ponovit, 2017.g. unutar limita, dakle bez povećanja javnog duga, 1,5 milijarde, 2018. dodatnih 500 milijuna također unutar limita, a 2019. ja bi reko kulminacija svega gdje smo jedan postotni bod zdravstvenog doprinosa povećali, što u prijevodu znači 1,5 milijarda, tada sam govorio 1,5 milijarda, siguran sam da će biti i više na razini ove godine, što je dano, nazovimo tako doprinos prihodne strane, naravno da treba biti i određeni i doprinos sa troškovne strane kako bi se ovaj sustav stavio na financijski održive noge jel neosporno je kolko vas ovdje [[Upadica: Zahvaljujem]] liječnika ima, vi najbolje možete to potvrdit kako kvalitetnu uslugu imamo [[Upadica: Zahvaljujem…]] Hvala lijepo.
…ministru na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Branko Grčić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega, ministre Marić, vi ste jedini zapravo ministar koji vrlo otvoreno i realno govori o, ja bih rekao, o slabostima i rizicima hrvatskog gospodarstva i to cijenim. Dakle, činjenica je, nakon jednog vrlo pozitivnog trenda rasta industrijske proizvodnje, 6.g. rasta izvoza i to po dvoznamenkastim stopama, mi smo sada u situaciji da nam izvoz pada u zadnjem kvartalu, da industrijska proizvodnja pada, a da s druge strane raste opet potrošnja i ta potrošnja u najvećoj mjeri se alimentira iz uvoza, što ste vi vrlo jasno nekoliko puta istaknuli. Dakle, defakto se vraćamo na model prije 2013.g. otprilike, sada imamo pad industrijske proizvodnje, pad izvoza i rast potrošnje i rast uvoza i naravno pogoršanje platne bilance [[Upadica: Zahvaljujem]] Dakle, očekujemo od vas naravno i onu drugu stranu, a to je rješenje [[Upadica: Zahvaljujem]] Hvala.
Odgovor ministar Marić, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, pa u dijelu se naravno možemo složiti, ali nikako ne mogu prihvatiti činjenicu da je isto kao što je bilo nekad. Prvo i osnovno, današnji rast bez obzira što se tiče ukupne stope rasta i što je malo niži nego što je bilo u pred recesijsko razdoblje jel pamtimo 4,5 pa i do 5% rast u odnosu na današnjih oko 3%, tada je bilo prije svega stimulirano priljevom kapitala iz vana koji je generirao rasteći, rapidno rastući inozemni dug i rast javnog duga odnosno deficita ili proračunskog manjka. Danas imamo obrnutu situaciju, imamo 4 odnosno 5.g. za redom višak tekućeg računa platne bilance i imamo proračunski višak, dakle pada i inozemni javni dug. Dakle, osnova je puno snažnija, međutim to nas ne treba na neki način zadovoljiti jer činjenica je industrijska proizvodnja, ova o kojoj govorimo, i izvoz koji se dogodio, dobrim dijelom kao pozicija našeg ulaska u EU je pokazao, one firme koje su se pripremile, restrukturirale i prilagodile, one imaju benefite od EU, one druge imaju [[Upadica: Zahvaljujem]] izazove. Hvala.
Slijedeća replika poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre, ja podržavam vaš način ophođenja prema javnim financijama, dakle izbjegavanja one logike pijanog milijardera jel ako mi sada imamo više novaca kao država ajmo sada dati svima. Mislim da se radi strukturno, ciljano i ne stihijski i to nam govore ove porezne izmjene koje već treću godinu dovode do toga da se porezno rasterećuju i gospodarstvo i građani, a ujedno dolazi kao rezultat do rasta poreznih prihoda. Dakle, plaćate manje poreza, a država uprihoduje i to se vidi iz ovih podataka, više poreza dali i na osnovu i dohotka tj. to je sada jedinica lokalne samouprave, a prije svega općih poreznih prihoda. Ono što ja želim da se u daljnjem namjerama i rasterećenja svakako izbjegnu neki naslovi koji su se pojavili u nekoliko tjedana, a to je da recimo paušalni obrti varaju državu ili da ovaj način varanja treba stati na kraj, a govorimo o onim paušalnim obrtima do 300.000 kuna koji nisu …/nerazumljivo/…
Zahvaljujem. Odgovor ministar Marić.
Hvala zaista lijepo na ovom pitanju, čisto sumnjam da ću u minutu stić uspjet to odgovorit, ali bit će prilike. Molim vas dakle samo da se jasno razumijemo, ova Vlada, ovo ministarstvo od prvog dana, ja sam koristio svaku priliku za ovom govornicom, pred televizijskim kamerama i bilo kojem obraćanju da stimuliram potičem, reklamiram paušalni način oporezivanja iako brojni porezni stručnjaci ukazuju na određene anomalije, ali da se pomogne upravo onima malim, srednjim, ali isto tako i poreznim vlastima. Dakle, ni u kojem slučaju ne, da se ikakav zaključak navede da se ide nešto kontra njih. Dapače, pa vi se sjećate da smo digli između ostalog i prag za ulaz u PDV to je izravno između ostalog za paušale pozitivna mjera bila. Ova situacija, netko će ju nazvati anomalija, ja ću se suzdržati od komentara koja se pojavila i koju su nam apostrofirali iz segmenta informacija tehnologija i nekih drugih, mi radimo na nekakvom rješenju, ali odmah ću vam reći. Rješenje neće biti na način da će oni dobri dobiti da ne kažem kolokvijalno po glavi [[Upadica: Zahvaljujem.]] dakle tražit ćemo neko konstruktivno, dobro rješenje.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Slijedeća replika i ujedno isprika budući da sam preskočio kolegu Marasa, Gordan Maras. Izvolite kolega.
Hvala vam lijepo. Gospodine ministre sami ste rekli da je razina prihoda značajno veća nego šta je bila kada ste preuzeli ministarstvo. Mene zanima zbog čega se odlučujete u svojim poreznim rješenjima da ne idete direktno snažnije prema onima koji imaju naniže plaće. Znači kada govorimo o izmjenama stope PDV-a i u trgovinu i od slijedeće godine opće stope PDV-a, uvijek je poznato da ta stopa se podijeli između poslodavaca i radnika na način da čak i više dobiju poslodavci kroz svoje marže, a radnici odnosno građani puno manje osjete to. Zbog čega se ne odlučite na povećanje neoporezivog dijela plaće recimo na 5.000 kuna što je otprilike identični iznos smanjenja opće stope PDV-a za 1%. I drugo, maloprije ste spomenuli zbilja mi nije jasno zbog čega ste nasrnuli na paušalce obrtnike, znači to je jedan vrlo pozitivan smisao samozapošljavanja najmanjih poduzetnika u RH, ja se snažno protivim tome i ovako agresivnom pristupu da se njih prikazuje kao kriminalce. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Marić.
Prvo ću se referirati na ovaj drugi dio, ne znam jeste slušali moj odgovor na prethodno pitanje i gdje ste čuli od bilo kojeg mog javnog obraćanja i bilo koje mjere ne znam iz čega ste iščitali ovo o čemu sada govorite. Pročitajte zakon i pročitajte što je do sada učinjeno po pitanju paušala. Baš suprotno, stimuliranje i poticanje paušalnog načina oporezivanja unatoč kritikama poreznih stručnjaka i savjetnika koji ukazuju na određene nepravilnosti. Dakle, baš suprotno što vi govorite. Što se tiče malih ili velikih plaća od prvog dana ovdje u saboru i vi i neki drugi ste prozivali prvi krug porezne reforme kolokvijalno po onome liku iz Alan forda. Jel tako? Podaci pokazuju nešto sasvim drugo. U ove tri godine prosječni rast plaća kada gledate po bilo kvintilima ili decilima, podaci su javno dostupni Državnom zavodu za statistiku, pokazuju da su najviše rasle plaće onima sa najnižim dohocima u odnosu na ove najviše, tome nisu doprinijele samo porezne mjere u smislu poreza na dohodak nego i neoporezivi primici koje smo povećali značajno, ali i rast minimalne plaće. Neoporezivi dio dohotka, osobni odbitak ima ovdje [[Upadica: Zahvaljujem.]] puno gradonačelnika i načelnika pa i njih treba pitat što oni kažu na tu temu.
Zahvaljujem ministru Mariću. Imamo povredu Poslovnika. Kolega Maras izvolite.
Hvala lijepo. Gospodin Ministar je 238. povrijedio, on je rekao da se ja protivim da se povećaju plaće onima koji imaju najmanje plaće. Upravo smo suprotno ovdje u Hrvatskom saboru govorili da nije pošteno da povećavate plaću tisuću, dvije, tri tisuće kuna onima koji imaju po 30.000 kuna plaću, a ne onima koji nemaju niti 4.500 ili 5.000 kuna. I sa te strane nemoguće da im možete povećati plaću više nego ovima jer jednostavno ljudi koji imaju 5.000 kuna plaću ne mogu imati povećanje od 1.000 ili 2 kuna, jel tako? Znači onda nemojte govoriti da ste više povećali ovima koji imaju [[Upadica: Zahvaljujem.]] nižu plaću nego ovima koji imaju 30.000. Hvala vam lijepo.
Kolega Maras ponovno ste zloupotrijebili institut povrede Poslovnika, već imate jednu opomenu, neću vam, neću vam sad oduzeti riječ, ali slijedeći puta ću vam oduzeti riječ do kraja ove rasprave po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na slijedeću repliku. Poštovana kolegica Snježana Sabolek, izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre, sjećam se nekih prijašnjih nalaza državne revizije, nadugačko i naširoko su upućivali na uočene nepravilnosti, no osim što se narod moralno zgražavao sabor je to slušao ali posebno ništa se nije događalo po tom pitanju. I ovaj puta je recimo mišljenje da dinamika povlačenja sredstava pomoći iz EU nije zadovoljavajuća, također mišljenja je da zbog sporog povlačenja sredstava iz fondova EU postoji rizik da dio raspoloživih sredstava ostane neiskorišten. Financijska perspektiva od 2014. do 2020. godine prva je u kojoj Hrvatska kao punopravna članica sudjelovala od samog početka. U tom periodu stavljeno nam je na raspolaganje 10.676 milijardi EUR-a iz EU fondova, taj smo novac trebali kroz projekte pretočiti u razvojne poluge kako bismo članstvo u EU uistinu izvukli najviše što možemo. Danas smo iskoristili koliko, svega 11%. Dakle, zaključak je da više izdvajamo u članstvo nego smo spremni izvući [[Upadica: Zahvaljujem.]] nadam se da je vrijeme za buđenje iz kolektivne hipnoze.
Zahvaljujem kolegici Sabolek. Odgovor ministar Marić.
Hvala vam lijepo uvažena zastupnice, pa malo sam i govorio o tim podacima, dakle 10,7 milijardi bilo lani, dakle gotovo 30% povećanje, u prvih 6 mjeseci ove godine gotovo 50%. I sam sam rekao, još uvijek nismo na razinama na kojima bi dosegnuli onu razinu koja je recimo situacija sad sa recimo nekim drugim zemljama koje su puno prije naš ušle, nekakva normalna stopa apsorpcije. Dakle, tu prostora još uvijek ima, imamo još uvijek bez obzira na postojeću financijsku perspektivu i onaj period n+3 kada se to može povlačiti, dakle sve treba učiniti da se ta sredstva povuku i iskoriste. Što se tiče ukupne bilance, bilanca je vrlo jednostavna, rekao sam vam prošle godine smo platili 3,3 milijarde kuna, ove godine ćemo platiti 3,7 vrlo vjerojatno uvećano za ovih 170 miliona kuna što sam maloprije rekao jer smo takvo pismo dobili prije par dana, ali povlačenje ali povlačenje, vidite i sami u samim proračunskim brojkama, govorimo o iznosim od preko 10 milijardi kuna, dakle su smislu bilance, cash bilance, koliko smo povukli ili obračunali, [[Upadica: Zahvaljujem.]] i dalje smo u plusu. Hvala.
G. ministru. Sljedeća replika, poštovani kolega Ante Babić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre. U svom izlaganju ste rekli neke stvari kojih se treba zapravo prisjetiti kad smo razgovarali o onoj poreznoj reformi i skepticizmu naših uvaženih kolega iz oporbe, a zapravo smo tada jedan dio PDV-a s 25% spustili na 13%, a intencija je bila da pojačamo potrošačku košaricu da ona bude viša pa je se tako i svježe meso i zamrznuto meso i voće i povrće smanjilo na 13%, a neke stvari na 5%, odnosno lijekovi, pelene i dječja hrana. Unatoč tome u ovoj godini je po prihod od PDV-a veći za 8,3% odnosno gotovo 52 milijarde kuna. Kako je to moguće, kako je moguće da manje bude više. I još nešto možda na kraju, možda nisam čuo, dovoljno ne znam koliko je se u ovom trenutku devizne pričuve RH? Možda bi zbog javnosti trebalo reći ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Marić, izvolite.
Dakle, što se tiče problematike PDV-a i porezne politike, ja sam prije nekog vremena kad su me pitali mediji i javnost, a to sam i u HS-u o tome nešto govorio, rekao da poreznom politikom, kamo sreće, da možemo riješiti sve naše probleme, ali evo, pokazuje se zapravo da to nije slučaj. I onda sada između ostalog, jedna dobra namjera i mjera koju bez obzira na sve, ja vjerujem da dobar dio vas i podržao da se smanji PDV na pojedine artikle nije rezultirao u onoj željenoj mjeri koju smo svi mi htjeli. Da budemo iskreni, nismo ni očekivali da će u potpunosti doći do pada tih cijela, ali zapravo kada gledate voće je pojeftinilo i meso dok su povrće i riba poskupili, lijekove, opet ponavljam ima puno i ministara zdravstva i zdravstvenih djelatnika koji o tome mogu puno više posvjedočiti. Što su razlozi tome, zapravo samo pokazuju i govore o tome da nije sve baš samo isključivo u što se tiče, porezne politike, što se tiče [[Upadica: Zahvaljujem.]] međunarodnih pričuva, 21 milijarda eura.
Zahvaljujem ministre. Sljedeća replika, poštovani kolega Alen Prelec, izvolite.
Da se javni dug smanjuje, ja sam to čuo i od premijera na aktualnom satu, međutim ne može biti jedna istina ministra i Vlade, a druga istina analitičara, banaka i medija, a u medijima sam pročitao i čuo da se javni dug u ožujku, znači u kvartalu povećao za 3,2 milijarde ili 1,1% više ili na državnoj razini, od ožujka prošle godine povećao se za 5,9 milijardi kuna ili 2,1%. Mislim ne možemo, jedna istina je vladina istina, a druga istina je analitičara, banaka i onih koji rade na tome. Kao i u turizmu. Ministar govori da nam je turistička sezona bolja od prošle godine, a ispada da nije. Da analize govore o tome da je lošija turistička sezona. U konačnici, svi mi smo ovdje vidjeli da je bilo manje turista nego prošlih godina, dobro, to je stvar dojma, ali statistika je statistika. Nemojte mi govoriti o metodologiji ako banke i analitičari govore jedno, a vi drugo. Evo.
Zahvaljujem. Odgovor, ministar Marić.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, vrlo jednostavni odgovor na ovo pitanje. Nema tu različitog tumačenja, statistika je za sve jednaka. Ako gledate javni dug, u pravilu bi ga trebali gledati na kraju obračunskog razdoblja, a to je kraj godine. Kada izdvojite 3. mjesec, ako RH izda obveznicu u 3. mj. kojim otplaćuje dospijeće obveznice u 4. mj., normalno kad podvučete crtu i kažete u 3. mj. i jedna druga i obveznica su u stanju javnog duga, u 4. mj. ove više nema. Zato se gleda kraj godine kao takav, podaci javnog duga Državnog zavoda za statistiku, HNB-a i Eurostata vam to pokazuju. Dakle, 83,7% krajem 2015., 74,6% BDP-a krajem prošle godine. U nominalnim iznosima, 284,4 milijarde, tada isti iznos i krajem prošle godine. Dakle, to su vam brojke, a da li od mjeseca do mjeseca, vi nešto se predfinancirate za otplatu, mi smo ove godine izdali obveznicu u 4. ili 5. mjesecu, otplatit ćemo obveznicu tek u 11 mjesecu [[Upadica: Zahvaljujem.]] Nivelacija toga će tek doći na kraju godine i to su jedini relevantni [[Upadica: Zahvaljujem.]] podaci. Molim vas. Hvala.
G. ministre, pripazite malo na vrijeme, molim vas. Sljedeća replika, poštovani kolega Vladimir Bilek, izvolite.
... [[Govornik nije uključen.]] Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre i potpredsjedniče Vlade. Pa prije svega, konačno se vide i rezultati svih ovih poreznih reformi koje su se napravili i vi ste kreatori toga i stoga vam zahvaljujem i kompletnoj hrvatskoj Vladi što je krenula u ovom smjeru. Pokazalo se da konačno i u samim rezultatima državnog proračuna se točno vidi povećanje potrošnje, stabilizacija i sve ono što ste pričali. Naravno tu je, postoji i neki određeni problemi, rekli ste, postoje određeni limiti i oko izvršenja proračuna i sve oko, ali rekli ste isto tako i da su pozitivni trendovi i za ovu godinu, međutim imamo neke intuicije da vjerojatno, a ukoliko ovako nastavimo nećemo izvršiti operativne programe Vlade koje smo si zacrtali, a da bi izvršili operativne programe Vlade treba osigurati njihovo kvalitetno izvođenje, a to smo bili već nekoliko puta kod vas. Ja se nadam da ćemo mi tu ipak iznaći zajednički jezik da ono što je trend počeo '15., '16.,'17., '18. i što sad imamo ovdje u izvješću [[Upadica: Zahvaljujem.]] da će '19. biti takva, a '20. ne. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, poštovani ministar.
Moja je dužnost, uvaženi zastupniče i vama i svih hrvatskih saborskim zastupnicima i svih građanima otvoreno, jasno i transparentno govoriti. Dakle, što se tiče situacije u proračunu, sad sam prezentirao prvih 6 mj. Nije nikakva tajna i da do kraja godine, kao što je bilo i proteklih godina, uvijek postoji određenih potreba za nekakvim sredstvima koje niste originalno planirali. Maloprije sam napomenuo mirovine. Indeksacija mirovina, poglavito ova druga je značajno veća od onoga što se originalno predviđalo. Na tako velikom iznosu, to vam je 900 milijuna kuna koje moramo dodatno osigurati. Ponavljam i drugi puta jer umirovljenici prate ovu sjednicu, da ni u kojem slučaju neće doći pod znak pitanje isplata mirovina. Dakle, mirovine su sigurne, to uopće nema zbora. Kao i neke druge stvari i sami dobro znate, puno puta sam rekao, obvezali smo se i na isplatu plaća 3+2% povećanje osnovice za državne službenike i javne službenike. U ovom trenutku još uvijek nam nedostaje nekih 400, 500 milijuna i njih ćemo osigurati. Što se tiče operativnog programa za manjine, tu govorimo, nevezano sad na volumenu ali isto kao što smo i dogovarali i razgovarali i za tu namjenu će ... [[Govornik se ne razumije.]] sredstva.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi ministre nekad mi se čini da bi bilo dobro da policija izda zabranu pristupa drugim ministrima k vama na udaljenost manju od 50 metara. Zašto to govorim? Jučer, ovih dana se pojavilo u medijima da je jedna od mogućnosti rješavanja dugova prema veledrogerijama je i zaduživanje države da se taj dug isplati. I tu ne vidim ništa problematično, vi to možete napraviti. Međutim, moje pitanje sad načelno, na koji način vi kao ministar možete sa drugim kolegama razgovarati, na koji način od njih možete tražiti pokriće za ono što oni traže za svoja resorna ministarstva i naravno oni traže, svatko traži, netko opravdano, netko ne, da bi riješio svoje probleme. Jer i ministar Kujundžić, iz njegove izjave neki dan, kaže on, on će sad početi razgovarati sa osnivačima bolnica. A što je radio cijelo vrijeme? Zbog čega nema nekakav plan da vam pokaže jasan plan što će se dogoditi ako vi i podignete kredit, ne mislim vi osobno, nego ako to Vlada učini, riješi dugove, za kojeg vremena će opet ti dugovi nastati? U tom smislu me zanima vaš odnos prema drugim ministrima i na koji način vi zadržavate tu autonomiju odlučivanja.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Marić.
Kao što sam uvaženi zastupniče prema vama otvoren i transparentan tako i prema svojim kolegama u Vladi. Dakle mislim da mi imamo jedan vrlo kvalitetan, konstruktivan dijalog oko brojnih stvari što je i za očekivati. Nemoguće je da ćemo se međusobno opet, smo sad nekako kolega Kujundžić i ja, bilo koji kolega i ja ili bilo koji općenito kolege u Vladi, da ćemo se oko svega složiti, sigurno da nećemo. Dakle što se tiče određenih i razlika u pogledima na kraju Vlada kao kolektivno tijelo zauzima određene stavove. Dakle što se tiče problematike i zdravstva i tih tzv. državnih bolnica, KBC-ova i tzv. lokalnih bolnica, HZZO, svih zdravstvenih ustanova. Brojke su tu, evo malo prije sam odgovarao i nekim drugim saborskim zastupnicima. Dakle neosporna je činjenica sa sustav kao takav je kvalitetan i ja mislim uspoređujući se sa drugim zemljama da jako malo ako jedna zemlja ima takvu kvalitetu i dostupnosti i raspoloživost zdravstvenih usluga ali i s druge strane financijski aspekt je nešto na što svi skupa trebamo staviti pozornost. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani ministre, sami ste rekli da ... [[Govornik se ne razumije.]] zaduženi i da je transparentnost pa bi bilo dobro da evo ovdje ako znate neke podatke vrlo transparentno u proračunu odredimo se prema jednom dijelu koji je vezan uz braniteljsku populaciju a to je jasno je koliko su troškovi u Ministarstvu branitelja koji su veći od Ministarstva kulture. Ali imamo i one gubitke u proračunu koji se odnose na povlastice koje imaju branitelji. Pa između ostaloga da li znate koliko proračun alimentira obzirom da branitelji ne plaćaju dopunsko osiguranje. Koliko proračun alimentira obzirom da branitelji ne plaćaju porez prenamjene poljoprivrednog u građevinsko zemljište i koliko ima branitelja koji su zaposleni koji dobivaju plaću bruto za neto? Dakle ne plaćaju doprinose niti plaćaju porez. To je direktan gubitak za proračun i to su onda povlastice koje cijelo vrijeme govorimo da trebaju biti jasne i transparentne.
Zahvaljujem gospodine Mrsiću. Odgovor, ministar Marić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, također statistika Zavoda za mirovinsko osiguranje, vrlo jasna, vrlo transparentna. Dakle za ovu godinu plan, originalni plan koji će biti povećan sa 40,1 milijardu, ja kažem da će biti na kraju 21 milijarda ali držimo se originalnog plana. Od 40,1 milijardu kuna planiranih mirovina i mirovinskih primanja, planirano je uprihovati 23,6 milijardi prihoda od doprinosa za mirovinsko osiguranje, to je ona međugenracijska solidarnost. Znači imamo rupu od 16,5 milijardi kuna koju moramo nadomjestiti iz ostalih općih izvora i primitaka, ostalih poreza, ostalih vrsta javnih davanja. Ako se samo fokusiramo ne na branitelje nego na sve mirovine po posebnim propisima, vi to jako dobro znate, oni se kolokvijalno, ja bih rekao, ružno zovu povlaštene, to su mirovine po posebnim propisima, kad ih sve skupa zbrojite to je 5,9 milijardi. Isključite ih skroz van i dalje ste u minusu 10 milijardi. Ali sami dobro znate da hrvatski branitelji koji su zadužili ovu državu nisu samo ostvarili svoju mirovinu temeljem svog staža kao branitelji nego su radili i prije i poslije toga. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvaženi ministre, dakle brojke su vrlo jasne, vi ste ih objasnili i o brojkama možemo diskutirati na ovaj ili onaj način. Ali mene zanima jedna druga stvar, vi kad ste tu govorili, govorili ste o djelu proračuna, prihodovni koji je hladni pogon i dio koji je plaća, koji je vezan uz plaće. Obzirom da zaista imamo najavu niz protesta, sutra su medicinske sestre, iza toga su nastavnici, tu su i ljudi koji rade u MUP-u, za očekivati je da će biti i sljedeće, kakav je vaš stav. Koja je tu rezerva? Koje su tu mogućnosti? Jer će resorni ministri, naravno, vjerojatno i u jednom dijelu i podržati to sve zajedno, ali će problem prebaciti na vas. A mene zanima kolike su realne mogućnosti i kakav je vaš stav i koliko tu ima prostora? Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Marić. Izvolite.
Hvala lijepo na ovako dobrom i lijepo sročenom pitanju i ne želim vam na neki drugi način odgovarati ali vi dobro znate i vi ste bili isto dio Vlade koja zapravo taj dio razgovora sa sindikatima praktički nije ni vodio i nije bilo nikakvih korekcija. Dakle, moj stav od prvog dana i dobio sam podršku i predsjednika Vlade i ostatka ekipe u Vladi i ministra rada tadašnjeg kao i novoga. Mi smo se fokusirali na osnovicu i osnovicu smo korigirali u nekoliko navrata. Sve skupa do dana današnjega, osnovica, dakle plaća je porasla za preko 11% svim državnim i javnim službenicima. Ne zagovaram uranilovku kako se kolokvijalno zove ali da bismo riješili uranilovku moramo otvoriti uredbu o složenosti poslova i koeficijentima tim istih poslova jer nije isto danas raditi policijski posao na granici i prije 10 godina. Prije 10 godina to nije bio slučaj kao što je danas ovakvi izazovi kao i u nekim drugim zanimanjima. Međutim, dok se to napravi nećemo čekati i išli smo sa tim osnovicama. Rezultat toga, ja bih rekao je bila dobra dinamika. Za iduću godinu je također bilo planirano daljnje povećanje osnovica. Sad sa ovim novim elementima to ćemo još vidjet. Razgovori se nastavljaju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre Mariću. Ja kao poduzetnik moram istinu reći i hvala vam puno ste učinili i činite. Ja bih vas samo pohvalio u vašem vođenju financija. Poduzetnici su već osjetili i ono neoporezivo 7 tisuća i ovo što ide sada od 3 tisuće na 7 tisuća što ćete dati jer to će biti preko 80, 90% i 12% na dobit. Mislim da radite dobar posao, radite to oprezno, vrlo dobro vodite financija i ja mislim da do sada nitko to nije napravio i stabilizirali ste financije, stabilizirali ste zemlju. Ušli ste u velike probleme koje ste riješili i ja s moje strane mogu reći samo hvala vam, napravili ste dosta što nitko do sada nije napravio. I vodite računa o financijama, vidimo da traže plaće veće naravno iz proračuna ne iz zarade. A ovo što malo prije spominju braniteljske mirovine, postavit ću vam pitanje, 14 tisuća partizanskih mirovina, pitamo se kuda to ide i tko to dobiva? I o tome bi trebalo povesti računa. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, ministar Marić.
Hvala vam lijepo uvaženi zastupniče na lijepim riječima iako ću ja nastaviti to. Ja mislim da su svi moji kolege i prethodnici itekako radili kvalitetno i odgovorno svoj posao. Svi smo mi izloženi kao ministri financija brojnim izazovima i nikome sigurno nije bilo lako. Uvijek smo se nalazili u situacijama da je želje i na neki način potrebe puno veće od mogućnosti. Dakle, što se tiče naše kao takve politike, ovdje sam maloprije za govornicom rekao i mislim da smo tu napravili taj iskorak da se odgovorno nosimo prema poreznim obveznicima svima. Naravno da uvijek pojedine skupine će sebe više ili manje prepoznati u nekom elementu i tražiti više. Ali opet ponavljam, ova cijela problematika plaća koja se sada dogodila, ja bih rekao s jedne strane je legitimna obzirom na političke cikluse i očekivanja, međutim s druge strane nisam u potpunosti siguran da li je i opravdana. Jel nije situacija da nije došlo do povećanja plaća, plaće su porasle za preko 11% i plaće planiramo i dalje povećavati. Međutim, moramo voditi brigu o svim državnim i javnim službenicima, ne na način uravnilovke, ponavljam još drugi puta i sigurno ću još više puta ponoviti istu sintagmu. Hvala.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre. Sami ste rekli, zapravo kolektivna je odluka o proračunu znači vlada, ministri svi oni koji ulaze u limite, pa bih ja samo postavio pitanje 2018., 2019. vezano za transfer HZZO-u proračunskih sredstava. Zašto je bila odluka da se smanji sa 3 milijarde? Izvršenje je bilo 3 milijarde i 100 na 2600 i sada imamo izvršenje milijardu i 300. ako imamo takve probleme, što je problem? Da li možda ravnatelj HZZO-a, na koji način on potražuje sredstva, na koji način ministar potražuje ta sredstva ako vidimo da imamo sve veće potrebe, a u proračunu se smanjuju transferi? Time dolazimo u situaciju da sada najavljuju se neka izvanredna sredstva do pola milijarde do kraja godine koja bi trebala biti isplaćena. Pa zato je pitanje ako već imamo tendenciju rasta prihoda da li onda nije logično da na toj poziciji transfera osiguramo značajno veća sredstva i s time zakrpamo problematiku koja je sada eskalirala. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, ministar Marić.
Hvala lijepo. Opet po istom principu ne želim na nikoga od prije, bio je tu do maloprije ali vratit će se sigurno i bivši ministar. Svi dobro znamo izlazak HZZO-a iz riznici, ja bih rekao vječni prijepor između Ministarstva zdravstva i financija. Financije nikad bilo koji ministar sigurno ne bi bio za to kao što svaki ministar zdravstva bi bio za to. Činjenica je sljedeća i vrlo jednostavna i vrlo jasna računica, to umanjenje tog transfera od tih 487 milijuna kuna u odnosu na godinu prije je više nego kompenzirano sa 1%-tni bod zdravstvenog doprinosa. Rekao sam maloprije to na godišnjoj razini će biti minimalno milijarda i pol i ja očekujem da će biti i značajno više jel do sada u prvih 6 mjeseci je to milijarda. Dakle zdravstveni sustav je dobio kudikamo više. Međutim, kada sam spomenuo izlazak iz državne riznice HZZO-a još tada 2013. kada se prezentiralo, postoji egzaktan dokument koji kaže, prionut će se redefiniciji i redizajniranju članaka 14., 72. 82. Zakona o zdravstvenom osiguranju koji se nikada nisu dogodili.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi ministre i sami ste istaknuli problem velike ovisnosti gospodarstva o uvozu i istaknuli ste i problem pada određenih gospodarskih aktivnosti, pogotovo u segmentu poljoprivrede pad proizvodnje mlijeka, pad proizvodnje mesa i rekli ste i što se s vama slažem da ne može Ministarstvo financija i porezna politika rješavati te sve probleme u gospodarstvu. Pokušali ste sa poreznom reformom smanjenje PDV-a na prehrambene proizvode podići domaću proizvodnju i pomoći potrošaču da kupuju jeftinije proizvode. Tu utakmicu smo izgubili jer trgovci nisu sve proizvode smanjili cijene, a s druge strane imate rezultat u košu i veći novac iz PDV-a u državnom proračunu. Međutim, činjenica je da je to na uvozne robe, na uvozno meso i mlijeko da su nažalost to naši građani kupovali. Sentiment kao trošak odnosno potrošnja individualna postoji, kupovali bi Slavonci i kulen i šunku, ali je PDV i dalje niži u Bosni, odlaze preko. Pa pitanje, koliko naših sugrađana odlazi preko u Bosnu i koliki je odliv novca iz Hrvatske kroz taj segment? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, ministar Marić.
Ja i dalje čekam više taj vaš kulen da ga probam ovdje, stalno o njemu pričate i tako da se nadam da ćemo do sljedeće rasprave konačno ga probati. Jako ste dobro rekli i iz mojih riječi ste čuli cijelo ovo vrijeme od poljoprivrednih imputa u sljedećoj fazi svježe meso i svježa riba. Dovoljno sam rekao. Voće, povrće, jaja žive životinje kompletni ciklus smo zaokružili što se tiče poljoprivredne proizvodnje. Naravno da ukupnu cijenu trgovci na jednu stranu njihove marže sigurno da će uvijek koristiti i marketinške kampanje, oglašavat se da će snižavat proizvode, ali naravno jedan dio toga uzet sebi u maržu. Dobro, jel to u redu ili nije u redu o tome možemo pričati. Ako će taj dio marže pretočiti u povećanje zaposlenosti i plaće svojih radnika, ja sam također sretan i zadovoljan. Međutim znate i sami da na ukupnu cijenu ne utječu samo ta dva elementa, utječu i nekakvi drugi elementi. Cijene svinjetine na svjetskom tržištu poremećaj u Kini doveo je do povećanja, iako kada gledate koliko košta danas kilogram svinjetine recimo u odnosu na kilogram nekakvog povrća na placu i [[Upadica: Zahvaljujem]] i sami znamo koji su odnosi. Hvala.
Slijedeća replika poštovani kolega Marin Škibola, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS. Uvaženi ministre, nedavno je bila presuda Vrhovnog suda u predmetu švicarskog franka, interesira me što će Vlada sada napraviti u toj problematici i zašto ne bi predložili jedan zakon gdje ne bi svaki čovjek pojedinačno trebao ići u tužbene procese i izlagati se, nego da jednostavno Vlada napravi zakon u tom kontekstu da se tim ljudima kompenzira ono za što su oštećeni, ako je presuda Vrhovnog suda sada pravomoćna, ako se utvrdilo da zaista jesu banke radile protuzakonito, onda ne vidim što vas koči u tom segmentu. Druga stvar, vi pričate da se stvara suficit, smanjujete dug, dug je i dalje izvan tih mastriških kriterija, znači dug je i dalje izvan 60% u odnosu na BDP, prema tome sada imate pokriće da kaznite banke za to što su radile protuzakonito i onda da s tim stvarate još veći suficit [[Upadica: Zahvaljujem]] Hvala.
Odgovor ministar Marić.
Hvala lijepo. Na ovaj drugi dio ću prvo počet jel ipak je on vezan uz tematiku izvršenja proračuna, dakle javni dug, rekao sam maloprije, unatoč činjenici da je preko 60%, kao i kod većine zemalja članica EU, nije nam to izlika, se smanjuje dinamikom 4 puta bržom od onog koji se propisuje, ta odredba kaže ako je preko 60% mora se godišnje smanjivati za minimalno jednu dvadesetinu razlike, ako smo mi danas, zaokružimo na 75%, 60 je ta magična granica, 15 razlika podijelite sa 20 bi bilo 0,75 godišnje, a mi ga smanjujemo 3%-tna boda, dakle 4 puta brže ga smanjujemo i zato i dobivamo, nazovimo tako, kvačice ili pohvale od strane Europske komisije u smislu ispunjavanja tih uvjeta. Što se tiče druge strane javnog duga, u hrvatskom javnom dugu gotovo sve što se može uključiti, je već uključeno i zadnje, što se tiče same presude Vrhovnog suda, ja se svaki puta, pa tako i ovaj puta, nije na nama da tumačimo odluke sudske vlasti kao nezavisne. Što se tiče eventualno nekih zakonskih rješenja, takvih [[Upadica: Zahvaljujem]] je bilo u prošlosti, međutim ponavljam još jedanput, mi moramo gledati ipak cjelinu. Hvala.
Zahvaljujem ministru. Slijedeća replika poštovani kolega Marko Vešligaj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Poštovani ministre, pa evo volite se pohvaliti da ste porez na dohodak, evo danas ste mislim isto to učinili dva puta, ustupili jedinicama lokalne samouprave, to je načelno, načelno točno, ali vi se niste njega odrekli kao jednoga instrumenta za provođenje porezne politike koja je naravno u domeni države. Dakle, nakon onoga, određenih prihoda koje su imale veće lokalne jedinice, vi kroz nove porezne izmjene uzimate lokalnoj samoupravi nekih 800 milijuna, pa neke procijene čak kažu i do milijardu kuna i to baš u trenutku intenzivnoga korištenja, intenzivnoga znači rada na projektima iz EU fondova, dakle di imate komponentu koju morate financirati iz lokalnog proračuna, u trenucima kada su cijene radova na komunalnoj infrastrukturi otišle u nebo, negdje i po 50% gore, u trenutku kad imate pritisak na zapošljavanje u dječjim vrtićima jer je pala nezaposlenost, pa me samo sad zanima dal planirate barem kakve kompenzacijama u trenutku kad ima ovakve silne [[Upadica: Zahvaljujem]] [[Govornik se ne razumije]] kako ste naveli.
Odgovor ministar Marić.
Odgovor na ovaj zadnji dio vrlo kratko ne, a što se tiče ovoga, tih mjera, dakle vi sami dobro znate o tome smo puno puta pričali, mjera koju je ova Vlada predložila je sve vas lokalne čelnike, ja bi rekao, pozitivno iznenadila, nitko nije očekivao da ćemo se u potpunosti odreći poreza na dohodak i tada smo to govorili da vam jačamo prihodnu stranu, da vam jačamo kapacitete za investicije koje možete poduzet sami, što možete sufinancirati iz Europskih fondova, što dobar dio od 576 jedinica lokalne i područne samouprave, ne možemo generalizirat, dobar dio i radi, ali ima i onih normalno koji su to pretočili u povećanje zaposlenosti, povećanje mase plaće itd., itd. Kada pričamo o mladima i mjerama mladih, za par tjedana će bit ta tema na stolu, pa ćemo o tome malo više pričat, nije lijepo i nije pristojno, nemojte mi zamjerit molim vas, ali neću reć protupitanje na vaše pitanje, pa gdje ti mladi žive, pa žive u istim tim gradovima i općinama o kojima i govorimo. S druge pak strane, uzmite primjer prijedloga mjere koja je bila za privatne iznajmljivače. Nismo li dali i škare i tkaninu ili sukno lokalnoj samoupravi, vi koristite mehanizme koje imate i određujete privatnim iznajmljivačima [[Upadica: Zahvaljujem]] koliko je to lokalnih jedinica napravilo?
Zahvaljujem na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala. Poštovani g. ministre, izvještaj o državnom proračunu koji sada iznosite ovdje, pročešljala je državna revizija. Ona je ovdje donijela, iznijela vrlo velike primjedbe i zato ste dobili uvjetno mišljenje. Prema tome, što kažu Dubrovčani, ovdje su neke konstatacije državne revizije ufino rečene, a ja vam kažem na temelju nalaza državne revizije da podaci … [[Govornik se ne razumije]] državnom proračunu nisu točni i mi ih ne možemo smatrati istinitima. Evo nekoliko argumenata ću poslije imati, pa ću pobiti većinu argumenata koje vi ovdje blago, blagoljivo iznosite, niste dugove Sveučilišta Hrvatske od 803 milijuna kuna unijeli u dug proračuna, nije, nije riješen problem bolničkog zdravstvenog sustava najmanje 3, pa čak do 6 milijardi, nisu unešeni dugovi poduzeća u vlasništvu lokalne uprave, samouprave preko 10 milijardi. Prema tome, deficit je puno veći i javne financije su u puno goroj situaciji, a vi pričate i slikate nam [[Upadica: Zahvaljujem]] ovdje priču koja nema veze sa stvarnošću.
Odgovor ministar Marić, izvolite.
Uvaženi zastupniče, profesore moj, i sami dobro čitate izvješće, ali baš očito ne u potpunosti točno, bit će vam malo kasnije predstavnici Državnog ureda za reviziju. Prema mišljenju Državnog ureda za reviziju, godišnji izvještaj za 2018. sastavljen je u svim važnijim odrednicama u skladu sa Zakonom o proračunu, te istinito i vjerodostojno iskazuje izvršenje državnog proračuna osim u dijelu opisano u odjeljku osnova za izražavanje uvjetnog mišljenja o godišnjem izvještaju. Istinito i vjerodostojno, dakle ja vas lijepo molim kad se javno obraćate citirajte, pitajte i dobit ćete odgovor i od mene i od predsjednika Državnog ureda za reviziju što nije. Sveučilišta nisu u glavnoj knjizi, sveučilišta nisu u glavnoj knjizi, mi unutra ulazimo prema metodologiji koju propisuje Zakon o proračunu i sve ostale metodologije što unutra kao što sam maloprije odgovarao i kolegama oko zdravstva, promjena obveza i dugova. Vaše tumačenje, malo pročitajte bolje sam izvještaj DUR-a imat ćete priliku njih i pitati.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Željko Lacković, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Cijenjeni ministre evo jedno pohvala na rezultatima prvih šest mjeseci ove godine milijarda i 200 viška, a onda jedan priziv savjesti. Zbog čega Ministarstvo znanosti je uputilo svim sveučilištima dakle projekcije budžeta u kojima moraju kreirati svoje programe i tako za redovnu djelatnost Sveučilište Sjever, a to je sjeverozapadna Hrvatska je po upisanom studentu ima nešto manje od 6.000 kuna? Za usporedbu kako je to pravedno prema ostalim sveučilištima, je da ostala sveučilišta imaju od 14.000 po studentu u Puli do 28.000 u Dubrovniku. Ono najveće zagrebačko ima 21.000 kuna po studentu. Dakle, ja vas molim kada dođe zahtjev da se odobre dodatna sredstva, a to su budžeti od 20 miliona kuna da se iznađu ta sredstva, a upravo iz razloga jer pola rudne rente ubirete na sjeverozapadu Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor ministre.
Hvala vam lijepo uvaženi zastupniče, dobro svi znate Ministarstvo financija i prema Zakonu o proračunu ono koje predlaže državni proračun u Vladi. U skladu sa tim i onim smjernicama ekonomske i fiskalne politike mi određujemo limite potrošnje pojedinih ministarstva, a na njima je kako će raspodjeljivati ta sredstava i stvari. Dakle, neke osnovne stvari plaće, hladni pogon i sl. to se uopće ne može pričat, međutim odnosno to uopće nije pod znak pitanja, ali jedan dio naravno je u ingerenciji ministarstava. Konkretna tema adresa bi trebala biti Ministarstvo znanosti i obrazovanja, na koji način i kako, da li će odgovor ne samo tog ministarstva ili bilo kojeg drugog nemamo dostatna sredstva, moj odgovor imamo onoliko koliko pokrivač koliki imamo s njim se možemo pokrit, to je odgovor i na ovo pitanje i odgovor i na plaće i sve ostalo. Odgovorno se ponašamo prema novcu proračunskih i poreznih obveznika iz razloga što smatramo da potrošnja koju imamo državna sigurno da reflektira i definira neke prioritete Vlade, ali u isto vrijeme ne želimo se dovesti ponovno u sferu ili u fazu kada javne financije postaju problem gospodarstva kao što je bilo nekad. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovana kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani ministre, činjenica je da je u zadnje dvije godine Vlada i vi da ste postigli ono što mnogi nisu prije toga i da je, i da smo ušli u investicijski rejting. Ovdje se nabacuju sa kojekakvim podacima, a ne ulaze u bit da evo npr. od 2,5 milijuna osoba koje imaju police obveznog odnosno dopunskog zdravstvenog osiguranja za preko 740.000 osoba državni proračun odnosno Ministarstvo financija plaća to HZZO-u i da je to ovih preko 3 milijarde kuna, da bi mi svi skupa bez obzira koliko mogli govoriti da nešto nije dobro imali zapravo najbolje liječenje, najbolje lijekove, zadnji, zadnje lijekove koji su izašli na svjetskom tržištu. Prema tome, evo i o tome treba reći.
Odgovor ministar Marić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo ovo je više bio ja bih rekao komentar i mislim da ovakvi komentari služe na čast ne samo vama ali i svim saborskim zastupnicima koji na taj način razmišljaju i razgovaraju. Dakle, najlakše je reći nešto ne valja, identificirat problem i skršenih ruku reći netko drugi to treba rješavat. U zdravstvenom sustavu maloprije sam čuo podatak, različiti su ti podaci o tome koliko ljudi je napustilo Hrvatsku, treba isto upariti te podatke, MUP i svih onih koji vode tu evidenciju sa recimo podacima HZZO-a, koliko je njih odjavljeno sa zdravstvenog osiguranja i već spomenuta odredba o kojoj sam maloprije rekao, članci 14., 72. i 82. koji definiraju tko sve ima pravo na zdravstvenu zaštitu i na koji način, koje je bilo tada 2013. rečeno da će se revidirati, a nikad se tome nije ovoga pristupilo. Dakle, to su sve stvari koje trebamo na jedan ja bih rekao argumentiran, jasan i transparentan način raspraviti i tražiti rješenje.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre dobrim balansiranjem porezne politike na prihodovnoj strani i novim izvorima prihoda i čvrstom kontrolom rashodovne strane smo postigli ovakve fiskalne rezultate koje imamo danas. Međutim, ja ovdje želim reći nešto što često ponavljam i prilikom donošenja proračuna, izvršenja, a to su dva strukturna problema rashodovne strane proračuna koja se naprosto moraju rješavati ne možete ih riješit vi, nego i mi u sabornici i drugi. To je problem plaća. Sami ste spomenuli jedan dio, uvjeti rada neki koji primaju plaće su drugačije od njih i bez novog Zakona o plaćama nećemo doći do toga da stvarno plaćamo rad, a kažnjavamo nerad, nego naprosto ćemo imati uranilovku ovakvu kakvu imamo. I druga stvar je HZZO. Dakle, neki su mislili da izdvajanje HZZO iz riznice će riješit sve probleme, a imamo probleme danas takve kakve jesmo, a ovo sve zajedno kad zbrojimo je preko 40 milijardi troška koje plaćaju hrvatski porezni obvezni i naprosto moramo raditi da to sustavno riješimo, a ne se nabacivati kako kome politički paše.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Marić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo, slažem se i u jednom i u drugom dijelu, što se tiče plaća ja mislim da plaće trebamo gledati kroz politiku plaća, kroz strategiju plaća prema državnim i javnim službenicima. Dakle, dat ću vam jedan primjer prije nekog vremena bili su veliki negativni povici recimo na ljude koji rade u socijalnoj skrbi zbog jednog nemilog događaja koji se dogodio, onda se dogodio još jedan gori, gdje su smrtno stradali dvoje onda smo odjednom otvorili priču, pa eto vidite kako oni rade u teškim uvjetima pa sada nešto trebamo učiniti za njih. Dakle, stav je naš idemo rješavati stvari na sustavan način i prije nego što dođe povod za tako nešto. I zato sam maloprije rekao. S jedne strane vrlo smo se jasno odredili i držali kontakt i odgovornost prema sindikatima koji predstavljaju državne i javne službenike, idemo kroz korekciju osnovica dizati i korigirati plaće, međutim moramo otvoriti temu dodataka, koeficijenata složenosti posla. A što se tiče zdravstva već je puno puta bilo govoreno i maloprije sam rekao ni jedan bivši ni sadašnji ministar financija, ja vjerujem ni budući neće biti sklon tome da je HZZO …/nerazumljivo/… riznice.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite kolega Zekanović.
Poštovani ministre, poštovani dopredsjedniče i kolegice i kolege. Govorimo o proračunu. Međutim, ja ovdje nisam čuo da se puno vremena u vašem izlaganju poštovani ministre posvetilo demografskoj politici, odnosno izdvajanju za demografsku politiku. Mislim da je to bila i ključna okosnica i izborne kampanje HDZ-a a od demografske politike danas nema niti D. Izdvajanja su skromna, vrluda se, nema jasne strategije. Pa ja ću reći na ono vaši pretpostavljeni odgovor nema novaca. Novac je ipak pronašao kada je bilo stani pani, kada je trebalo pokrivati dugove Uljanika. A ja bih rekao da je stani pani situacija što se tiče demografske politike. Znači Hrvatska jednostavno nestaje. Znači mi imamo takav demografski pad koji je nezapamćen u povijesti čovječanstva a jedan od najvećih u s svijetu. I po mom pitanju ja ne vidim niti jednu ključnu mjeru, imamo neke kozmetičke mjere, pa čak niti kadrovske mjere, vidimo tko je bio prije ministar demografije, tko je danas, mislim da tu nema niti dobre volje da se to rješava. I to je ono što je ključno a tu se ne radi apsolutno ništa. Ponoviti ću, vi ste ovdje trebali za ovom govornicom 15 minuta ili koliko već ste imali pravo, pola sata govoriti, većinu vremena o demografskim mjerama, o financijskim mjerama, za mladog hrvatskog čovjeka da se odluči na reprodukciju, da ima djecu, da se hrvatske obitelji, da hrvatske obitelji sutra imaju što više djece. Međutim o tome riječi gotovo bilo nije. E sada, još jedno pitanje i još jedna tema koju bih ja ovdje spomenuo je pitanje jednog igrokaza koji se događa zadnjih dana u hrvatskom društvu a to je igrokaz između SDP-a i HDZ-a, ovaj put je tema GONG, GONG. Pa onda je odjednom kolegica Sunčana Glavak i predsjednik Vlade Plenković, oni su odjednom se sjetili i vidjeli ej alo, taj GONG to je produžena ruka SDP-a, kao to nisu znali, to nisu znali. Zapravo sve ono što taj GONG radi cijelo vrijeme njih se nije ticalo jer oni nemaju ideologiju, nemaju svjetonazor, kao još neki u ovom Saboru, oni su malo lijevo, malo desno. Ali kada se dotaknulo novaca, odnosno kad se dotaknulo imovine Dubravke Šuiće e onda je GONG postao produžena ruka SDP-a. E sada zašto ja to spominjem ovdje? Zbog toga što GONG dobiva iz državnog proračuna novac. GONG je dobio evo prema njihovom izvještaju 2018. godine 2 milijuna 836 tisuća 78 kuna, nešto oko, manje od 2 milijuna 2017. godine. Ostali donatori su vama poznati, to je otvoreno društvo a znate tko je vlasnik otvorenog društva. Dakle, zašto je to igrokaz? Da predsjednik Vlade ima problem s GONGOM on bi odavno zatvorio tu česmu, rekao bi, e, alo, vi se bavite politikom, vaš čelni čovjek, vaš izvršni direktor Dragan Zelić je sad prešao u SDP, radi kod njih u klubu. Ali to njemu nije u interesu, njemu je u interesu bilo samo malo evo u medijskom prostoru prepucavanje između SDP-a i HDZ-a jer predsjednik Vlade financira kroz proračun, i ga financiramo, vi, ministre Marić, financiramo GONG. Pa onda neka se ljudi financiraju, dok ih vi financirate pa neka i rade što rade jer ih vi i plaćate. Ja bih ovdje ipak spomenuo da Zaklada za razvoj civilnog društva uvijek financira iste udruge a neke nove udruge koje će raditi u nekom drugom dijelu političkog spektra, jer očito je to politika ne mogu doći do lonca, ne mogu se malo tu omastiti, uvijek su tu isti koji se vrte. Dakle, ponoviti ću one dvije teze koje su ključne. Jedna teza je demografija o kojoj vi ovdje gotovo niste uopće govorili a trebali ste govoriti čitavo svoje izlaganje, čitavo izlaganje jer se demografijom ne bavite, demografija nije uključena u ovaj proračun a demografska situacija nam pokazuje kakva je situacija u Hrvatskoj. I druga tema je znači financiranje nevladinih udruga ali političkih itekako orijentiranih kao što je GONG, dakle neka igrokaz završi. Andreju Plenkoviću imaš mogućnost završiti tu priču jer ti upravo tom GONGU kojeg kritiziraš daješ novac. Ali to napraviti nećeš a znamo zašto.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Zekanoviću. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega, potpredsjednik Sabora, gospodin Božo Petrov.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani predstavnici Vlade i ministre. Pred nama je danas Izvješće o izvršenju proračuna. Samo izvješće je tehnički korektno napravljeno kao i svake godine. S obzirom da smo već ušli u mjesec listopad čekaju nas isto tako i proračunski procesi za novi državni proračun za 2020. kao što ste vi već najavili. Pa ćemo o ovom izvješću raspravljati neminovno i u tom svjetlu i kontekstu. Kada se sagledaju rezultati izvršenja državnog proračuna za ovu godinu, prošlu, zamjećuje se jedna slika koja nije posebno svjetla. Dakle, u ovom trenutku država troši trećinu BDP-a. Drugim riječima svaku treću kunu koja se stvori u Hrvatskoj. Ostvareni prihodi državnog proračuna su iznosili nešto više od 129 milijardi i 395 milijuna kuna dok su rashodi iznosili 129 milijardi i 586 milijuna kuna. Pa smo se ponovno našli u istoj situaciji da je država potrošila više nego što je uprihodila i to je činjenica. Gledajući rast prihoda državnog proračuna u odnosu na 2017. primjećuje se da su prihodi od poreza i doprinosa viši za 4,5 milijarde kuna, ako se na to još dodaju 2 milijarde kuna prihoda od poreza na dohodak koje su prebačene u jedinica lokalne samouprave tada dolazimo do porasta prihoda državnog proračuna od 6,5 milijardi kuna samo na ime poreza i doprinosa. Ako uzmemo u obzir da je porast BDP-a u istom razdoblju bio 16,2 milijarde kuna onda dolazimo do računice po kojoj nam je proračun središnje države progutao 40% novostvorene vrijednosti u Hrvatskoj. Ja se nadam da apsolutno svi ovdje razumiju da se država pretjerano uplela u gospodarstvo, da je preduboko zahvatila u džepove poreznih obveznika, građana, a ja ću to još pojednostavljenim rječnikom reći. Gospodarstvo je raslo po stopi od 2,6%, a prihodi države od 4,5%. Dok god ovi postoci ne budu obrnuti, ne možete očekivati pomak naprijed. I zato kaže da je ovakvo izvršenje proračuna samo pokazatelj da je država odlučila još malo više zagrabiti u džep građana, bez obzira na sve runde poreznih rasterećenja. Ja ne znam ima li uopće smisla raspravljati o rashodovnoj strani proračuna, ali ću podsjetiti poštovanog ministra da jednako gorljivo kao što je gorljivo danas govorio i objašnjavao projekcije, da je tako 2017. najavljivao suficite u projekcijama pa su nas zadesili deficiti. Danas smo mogli vidjet i s njegove strane na vrlo sramežljiv način kako su malo uravnotežili državni proračun, umalo pobjeglo. Budući da vi ste ti koji odobravaju ispred Ministarstva financija i troškove drugih ministarstava, pa ja bih predložio da malo smanjite apetite drugih ministara, a ne da im odobravate kao prošle godine i po 20% veće troškove u svojim ministarstvima. Možda onda ne bi umalo pobjeglo, možda bismo barem bili na nuli i to je pomak naprijed. Može Ministarstvo financije pretakati iz šupljeg u prazno koliko god dok se ne dogode promjene i to ozbiljne u drugim resorima neće biti sreće ni za koga. Dakle mi sami znamo i bezbroj puta je već rečeno o glomaznom državnom aparatu koji ne ide na korist građana, ništa se ne događa, bez obzira koliko se o tome pričalo, čak štoviše zapošljavaju se ljudi. Više je zaposlenih za manje ljudi, za manje stanovnika u RH nego što je to bilo 2013., a u svemu ovome porezni obveznici, svi mi plaćamo više novaca za održavanje toga aparata. Pa da je barem učinkovit pa ne bi žalio, ali nije ni učinkovit, a plaćamo ga skuplje iz godine u godinu za manje ljudi u Hrvatskoj. U državnoj i javnoj službi ima preko 230 tisuća zaposlenih i ovdje ne ubrajamo vojsku i vidimo da nezaustavljivo, nezadrživo raste. Nema nikakvog pomaka niti što se tiče mirovinskog osiguranja, svjesni da sustav kakav imamo generira godišnji minus od 16,5 milijardi kuna. Taj iznos po ovome što možemo vidjeti će ići preko 20 milijardi kuna za koju godinu. Hoće li se itko ikada zapitati što u osnovi tog sustava ne funkcionira, što se treba promijenit da se takve stvari ne bi događale? Inače kada smo kod te teme, moram reći da je ovo bilo izuzetno predstavljanje Vlade odnosno uspjeha Vlade i to po onom principu, ljudi ionako ništa ne razumiju pa ćemo kao rješenje predstaviti nešto što je uobičajeno, ali jednim dramatičnim, ozbiljnim tonom, dakle, mirovine će se isplaćivati. To vam je isto kao da ja kažem, ljudi ne brinite, Sava će i sutra teći. Tko uopće postavlja pitanje hoće li Sava teći, ko briga brigu hoće li Sava teći? Zar bi se trebao brinuti hoće li mirovine biti isplaćene ili je to možda najava da bi se stvarno trebali brinuti jer možda neće biti novaca, jer možda ide nova recesija? Ne znam, ali zanimljiv pristup. Iz državnog proračuna izdvajamo više od 12,5 milijarde kuna za zdravstveni sustav, ako tome pribrojimo rashode HZZO-a od 25 milijardi kuna, imamo sustav koji košta 37,5 milijardi kuna s kojim nitko nije zadovoljan, ni djelatnici, ni korisnici. Nažalost, to nije jedini sektor u kojem se ne upravlja javnim novcem na odgovarajući način, ali očito mi nismo dosegli tu razinu društvene svijesti da nam to bude glavna i udarna tema. A poseban dio analize ovog izvješća ja želim usmjeriti na ono što se ne vidi izravno u prihodima i rashodima državnog proračuna, a to je sveprisutna tema javnog duga. Ministarstvo financija je posvetilo određen trud smanjenju javnog duga i njegovom refinanciranju uz niže kamatne stope. Priznajem, u sivilu nesposobnosti ove Vlade rada jedna sasvim redovna, normalna aktivnost svakog ministra financija doživljava se kao nešto specifično posebno, samo ne bi trebalo biti tako jer Hrvatska je i dalje zadužena zemlja. Ako je vjerovati brojkama prezentiranima u ovome izvješću javni dug je krajem 2018. iznosio gotovo 285 milijardi kuna. Također, mogli smo jučer čuti u izvješću narodne banke, moguće da je taj dug malo veći, pa nešto spominju 3,9 milijardi eura, tu nam se nudi priča da je to možda zbog promjene metodologije koja se mijenja svakih 5 godina, ali na stranu i taj iznos, na stanu tračevi, složit ćete se da 285 milijardi kuna nije mala stvar za naše gospodarstvo i da će to, ne mi, nego naša djeca vraćati. Ono što je najgore u cijeloj priči oko javnog duga jest da njegov iznos raste. Ja bih stvarno volio da se konačno barem s vremena na vrijeme bude pošten prema ljudima u Hrvatskoj pa se nekad ne govori u postotcima jer ne zovu bez veze postotke relativni brojevi, da se kaže u apsolutnim iznosima, udio javnog duga u BDP-u pada i sretni smo da je tako i to je točno, ali potrebno je s vremena na vrijeme iznijeti apsolutni iznos. Živimo na dug, ono što trošimo i dalje nismo spremni u mogućnosti financirati vlastitim novcem i zato nam se događa deficit. I to meni ne bi bio problem, ne vjerujem da bi ikome u Hrvatskoj bio problem da novci koje imamo na raspolaganju svake godine, 130 milijardi i više, se uloži u nešto što će donijeti dodanu vrijednost, da se ne ulaže u one propale projekte, da se ne ulaže u tisuće i tisuće novih zaposlenih u državnom i javnom sektoru u nešto što nema koristi. A vidim da ćemo za to morati, za takav pristup pričekati novu Vladu. Zabrinjavajući podatak iz ovog izvješća je da proračunski korisnici imaju 11,4 milijarde kuna nenaplaćenih potraživanja. To je gotovo desetina, ako se ne varam ukupnih prihoda. Pa s pravom možemo tražiti odgovore, u čemu je problem, tko su neplatiše? Netko bi rekao, postoji sistemski problem. Je li vam zvoni sintagma? Znate, imate sistemski problem. S druge strane, koliko vidimo, država Hrvatska je jako darežljiva u jamstvima. U poticanju zaduživanja gospodarskih subjekata djelatnostima koje nisu baš uvijek rentabilne. Samo u prošloj godini je takvih jamstava izdano u iznosu od 15,8 milijardi kuna. Ukupan iznos jamstava je 38 milijardi kuna, a ove godine smo mogli iskusiti što znači aktivacija jamstava u takvim iznosima. Mogu samo zaključiti da očigledno imamo problem s jamstvima. U tome tko ih odobrava, zbog čega ih odobrava i kako završe jamstva i ne mogu se oteti da nekad razlozi davanja tih jamstava nisu iz ekonomskih razloga nego, nažalost, iz političke svakodnevnice i politikantskih razloga. A onda svi državni obveznici plaćaju ista ta jamstva u iznosima od milijarda. Ja na kraju samo želim ponoviti sljedeće. 129 milijardi i 395 milijuna kuna je bilo na raspolaganju hrvatskoj Vladi u prošloj godini. Kako je novac potrošen? Je li ga Vlada potrošila na najbolji mogući način? Predsjednik Vlade, poštovani ministar koji je tu s nama govori o poreznim rasterećenjima. Ja ću reći da je nedovoljno, neambiciozno, troškovi upravljanja Hrvatskom su preveliki, opterećuju i radnike i poduzetnike, tjeraju ljude u inozemstvo i ne donose potreban rast gospodarstva. I to su činjenice. Mi se zato u Mostu zalažemo da se porezna rasterećenja, kad je, ako već želite krenuti u tom smjeru a da to ne bude šminka, da se usmjere na način da budu stvarna potpora demografskoj revitalizaciji kroz istinske potpore obiteljima, jednakom vrednovanju svakog djeteta, dajte ljudima fiksne novčane iznose. Nemojte im pričati o poreznim olakšicama jer su im plaće toliko male da ne mogu niti iskoristiti tu poreznu olakšicu. To je njima mrtvo slovo na papiru. A trebate isto tako znati da doslovni radi neto 2, 3 tisuće kuna mjesečno razlike, zbog toga odlaze u Hrvatsku, ako želite, vi možete zaustaviti taj trend. Mi želimo da promjene također predstavljaju istinsko rasterećenje poduzetnika, da to možete napraviti. Isto tako, da porezna rasterećenja budu u smjeru da se uloži u obrazovanje, istraživanja, razvoj. Pa suludo je da imate situaciju u kojoj jedan poduzetnik želi darovati, donirati ustanovama obrazovnima novac i da ga vi, ako pređe određeni iznos, oglobite porezom. A on vam čini uslugu, on čini ono što bi država trebala ulagati, ulaže u obrazovanje, istraživanje i razvoj, a vi ga još klepnete porezom. Dok ne vidimo ozbiljne naznake da se stvarno Vlada želi pozabaviti ovakvim problemima, ne da pokušava nešto izbalansirati, ja shvaćam da vam je veliki problem izbalansirati se sa ovako sklopljenom većinom gdje svaki put kad se pojavite u ovom Saboru vam je ta koalicija skuplja, sve vaše probleme razumijem, ali dok se ne odlučite posvetiti stvarno riješiti probleme, Most neće podržati ovakav proračun. Hvala.
Zahvaljujem kolega Petrov na ovoj raspravi. Prije nastavka pozdravljam drugu grupu učenica i učenika Komercijalno-trgovačke škole iz Splita i njihove profesorice i profesore. Dobrodošli i ugodan boravak u HS-u. … [[Pljesak.]] Hvala lijepo. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani ministre poštovane kolegice i kolege, poštovana javnosti. Dakle, unatoč svemu onome što mnogi zagovaraju dramatiku i katastrofičnost u cijelom ovom sustavu, ja moram još jedanput istaknuti da je u protekle tri godine svi rezultati koji su postignuti u radu ove Vlade zahvaljujući proračunu koji je i održiv i realan, rejting naše države je dosegao investicijski rejting što prije toga nije imao preko desetljeća. Prema tome, sve ono što se čini, čini se u interesu toga da zaista trošimo onoliko koliko imamo, a da tim sredstvima upravljamo itekako racionalno. Ova pozitivna kretanja koja su se dogodila započela su 2015. i to nakon šestogodišnje recesije koja je kod nas bila itekako predugačka. BDP u 2018. rastao je za 2,6% i prema podacima koje smo vidjeli i kojima raspolažemo vidimo da je rastao bruto investicijski impuls u fiksni kapital za 4%, da je rasla potrošnja kućanstva potrošnja države, izvoz 2,8%, ali isto tako i uvoz koji nam na jedan način smeta, te je inflacija bila nekih 1,5%. Ali ono što moramo istaknuti da je itekako smanjena anketna stopa nezaposlenosti koja je iznosila svega 8,4% što je 2,8% manje u odnosu na 2017. Kada usporedimo to sa prethodnim nekim razdobljima onda vidite koliki je to pomak gdje je to bilo dvostruko. U ukupnim prihodima već smo rekli ostvareni su 129,4 milijarde kuna i oni su veći za 5,5% u odnosu na 2017. Od čega se oni prvenstveno sastoje? Sastoje se od poreznih prihoda koja su najveća stavka prihoda i to je preko 78 milijardi kuna, a u okviru tih poreznih prihoda značajno je napomenuti da je porez na dobit rastao 2,7% i iznosi 8,5 milijardi, PDV 51,6 milijardi, trošarine 15,9, doprinosi preko 24 skoro 25 milijardi, prihodi od pomoći 10,7 milijardi. Kada to usporedimo i suočimo sa rashodima onda vidimo da je na rashodovnoj strani najznačajniji izdaci su se odnosili na zaposlene 28 milijardi kuna, materijalni preko 13, financijski 9,2, subvencije preko 6,6 milijardi. Ovdje bi se posebno osvrnula na to kada kolege razgovaraju o tome koliko su narasli rashodi proračuna onda ne uzimaju upravo u obzir ovo što se događa na ovoj stavci rashoda koje imamo za subvencije. Pa dakle ono što je omogućeno da se kroz subvencije vrati bilo privredi, bilo poljoprivrednicima to je upravo tih 6,6 milijardi. Od toga samo na poljoprivredu na subvencije u poljoprivredi je otišlo 3,8 milijardi. Dakle nije to država potrošila radi sebe nego radi onih koji trebaju potaknuti tu poljoprivredu koji moraju stvoriti preduvjete i bolju i veću vrijednost od onoga što je uneseno. Od toga je potrebno reći da od 3,8 milijardi subvencija je preko 2,5 milijarde europskih novaca, dakle kroz izravna plaćanja i kroz druge potpore. Dakle kada govorimo o toj rashodovnoj strani i o tome kako ova država, kako trošimo neracionalno ne pametno onda se mora reći i da je u tome sadržan i ovaj dio. Kada govorimo o ostalim rashodima jako je važno reći koliko i to je lijepo prikazano u izvršenju državnog proračuna, koliko je potrošeno i za naknade građanima i kućanstvima, a u te naknade spadaju i mirovine. Neupitno je da one moraju biti, ali isto tako moramo reći da one iznose samo mirovine preko 39 milijardi kuna. Dakle svi skupa moramo o tome voditi itekako računa kako i na koji način ostvariti prikupiti novac da bi mogli isplatiti mirovine i mirovinska primanja. Osim toga u toj skupini izdataka imamo i ostale izdatke koje se odnose na socijalnu skrb, na različite naknade. Pa kada pogledate recimo da su upravo naknade u socijalnoj skrbi doplaci za pomoć i njegu, porodiljni dopusti i oprema za novorođeno dijete da je u svim tim segmentima došlo do povećanja izdataka, onda ne možemo reći da se troši tako na način da se ne razmišlja o građanima nego da se upravo na taj način vodi računa o svakoj skupini građana mjerama i te kako vodi računa o i demografiji i o onima kojima pomoć i njega je potrebna, različitim skupinama našeg stanovništva. Kada govorimo o tome da je, da se ne brine dovoljno o poslodavcima, pa evo ako ste pažljivo čitali onda ste mogli vidjeti da je 15,4 milijuna kuna vraćeno poslodavcima zbog primjene propisa koji su se odnosili na povrat doprinosa na plaće, čime se zapravo na taj način stimulira da se zapošljavaju određene skupine ljudi odnosno skupine građana. U ovom periodu isto tako moramo naglasiti da je javni dug u posljednjih nekoliko godina od 2015. smanjen za 9 postotnih bodova i to je sada iznosi 74,6% BDP-a ili 284,7 milijardi kuna. Pri tom ne smijemo zaboraviti da je ukupan u zajamčeni dug je ušao i 4,4 milijarde kuna Uljanik grupe, dakle sve ono što je zatečeno prema izdanim jamstvima i koje je u ovom periodu ova Vlada morala platiti da bi se odgovorno poslovalo i izvršilo ugovorne obveze. Jako je važno reći da isto tako kako u ovom periodu za 2018. su ispoštivana isto tako i sva fiskalna pravila koja se odnose i na javni dug i na pravilo strukturnog salda i na pravilo rashoda i tu moramo kazati da su sva pravila ispoštivana i da na taj način zapravo iz toga proizlaze upravo i ovaj postignuti rejting države koju imamo. U šestomjesečnom razdoblju isto tako vidimo da su tendencije nastavljene, da su, da se itekako vodi računa o tome o izvršenju, kako na prihodovnoj tako i na rashodovnoj strani, a su kretanja pozitivna ono na čemu se u ovom periodu isto tako puno radilo je upravo na ostvarivanju i povlačenju sredstava iz EU fondova koji nam podiže ljestvicu i na taj način zapravo ulaganja u kapital države je i te kako povećan, a isto tako potiče određena kretanja i u smislu zapošljavanja radne snage, pa ovo što neki kažu da imamo i veće rashode za zaposlene, pa jedan dio prihoda koji se odnose na dio kojim se plaćaju osobe koje rade upravo na tim projektima je iz tih europskih sredstava. Tako da ne možemo, ako usporedimo da je to sada u prošloj godini bilo preko 10 milijardi kuna povučeno tih sredstava onda ne možemo reći da se značajni pomaci nisu dogodili. Sve ovo govori da se i te kako vodi računa o tome da onoliko koliko zarađujemo da toliko i trošimo. Posebna tema i posebnu pažnju uvijek svakako izazivaju i sve ono što se događa u zdravstvu, u školstvu i u svim ostalim segmentima koji nas i te kako zanima, međutim jako je važno razumjeti, a to je ono što mnogi kolege ne žele razumjeti da je iz riznice izuzeto, dakle su izuzeti svi prihodi koji se odnose na zdravstvo, a to je iz doprinosa preko 19 skoro 20 milijardi kuna, da se iz državnog proračuna do sada participiralo preko 3 milijarde kuna za sve ove koji su, kojima je trebalo plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje jer su po određenim uvjetima i po odredbama zakona oslobođeni, a imaju prava na puno, kvalitetno i sveobuhvatno liječenje sa visokim standardom i uz to HZZO ima još i neka oko 2 milijarde dodatnih prihoda iz drugih izvora. Dakle, to je preko 25 skoro 26 milijardi kuna koje nisu u državnom proračunu, a kojim se zadovoljavaju potrebe zdravstva i uz to sve ono što iz državnog proračuna još ide, a to je preko 12 milijardi kuna. Dakle, jako je puno ali vidi se da je sustavno od početka, da se segment po segment prati, da se stavljaju u kategorije i u omjere i u vrijednosti koliko zaista imamo i možemo, ali da svi skupa moramo itekako voditi računa o tome i priznati da imamo ogromna prava, ali da paralelno s tim moramo imati i obveze i poštivati one obveze koje, koje nam je bilo zakon, bilo pravila propisali. Prema tome, Klub HDZ-a u potpunosti prihvaća i podržava kako Godišnji izvještaj o izvršenju proračuna, tako i polugodišnji za 2019. godinu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Boris Lalovac. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicom, evo i u ime Kluba SDP-a ćemo reći vezano za izvršenje Državnog proračuna za 2018. godina. Znači tijekom 2018. godine su nastavljen pozitivna kretanja na domaćemu gospodarstvu koja su započeta još 2015. godine. Tako je realni rast bruto domaćeg proizvoda u 2018. iznosi 2,6% međutim ono što svakako zabrinjava je usporavanje toga gospodarskog rasta koji je 2016. bio 3,5%, a 2017. 2,9%, 2018. 2,6%. Znači kada govorimo o bruto domaćem proizvodu u tekućim cijenama on iznosi oko 382 milijarde kuna da se dobije nekakav fizički volumen koliko to, koliko je to novaca. Ono što generira, generira BDP i ono što ga potiče najviše u RH su nekoliko sektora, to je prvenstveno trgovina, trgovina na malo već 5 godinu za redom bilježi rast, ona je u 2018. iznosila 3,8%, turizam znači broj noćenja u turizmu raste po stopi od 4% i zabilježen je oporavak građevinarske aktivnosti od 4,9% što je jako vezano za cjelokupnu ekonomiju, ali građevinarstvo je posebno ima veliku ulogu i značaj u bruto domaćem proizvodu. Te međunarodne pričuve su iznosile negdje 17 milijardi EUR-a što je u cjelokupnoj ovoj slici vanjskotrgovinskih neravnoteža, mislim da je pozitivno, to su bile nekakve i zamjerke MMF-a i znam da su bile priče oko one konverzije, ako napravite konverziju utjecat će na međunarodne pričuve, čisto da znate 2015., su 2016. iznosile su oko 13,5 milijardi EUR-a, a prema najnovijim podacima su oko 21 milijarde EUR-a. Mislim da je to pozitivno i što se tiče investicijske i međunarodnih investicija u Hrvatskoj. Ono što je i uvodno ministar sam rekao došlo je do reklasifikacije odnosno nove metodologije vezano za inozemni dug koji je prema staroj metodologiji iznosi oko 75,5% ili negdje 38,8 milijardi EUR-a, međutim prema novoj metodologiji gdje su uključeni i sada ovi trgovački krediti do 6 mjeseci, znači do 6 mjeseci…
Kolega Lalovac, ja se ispričavam što vas prekidam u vašem izlaganju samo da pozdravimo naše goste, predstavnike Hrvatskog nacionalnog vijeća Crne Gore koji su danas u posjeti RH na čelu sa gospodinom Adrijanom Vukasnovićem predsjednikom Hrvatske građanske inicijative i zastupnikom Hrvata u Skupštini Crne Gore. Dobro došli i ugodan boravak u Hrvatskom saboru. [[Pljesak.]] Hvala lijepo i još jednom isprika, izvolite.
Hvala lijepa. Također HNB je izvršio i reviziju turističkih prihoda u platnoj bilanci RH jer primjenjuje unaprjeđeniju metodu koja se zasniva na kombinaciji fizičkih pokazatelja i pokazatelja prosječne potrošnje inozemnih turista što je uobičajeno u EU praksi, revidirana serija umanjuje prihode od turizma, od pola milijarde do milijardu zarez, do 1,1 milijardu EUR-a što nepovoljno svakako utječe na saldo tekućeg računa platne bilance. Znači revidirali su cijelu onu vremensku seriju od 2003. do 2018. godine. Također na negativni saldo bilance plaćanja utjecat će i procijenjena vrijednost uvoza rabljenih automobila. Mene malo iznenadilo ovaj da je 318 miliona EUR-a uvoza rabljenih automobila bilo u 2018. godini što pokazuje što je vrlo ozbiljan podatak bez obzira na ovaj i na nekakav smanjeni trošarinski, u tom dijelu da se više oporezuju zapravo ona vozila koja više zagađuju događa nam se vrlo snažan uvoz automobila od 318 miliona EUR-a što negativno utječe na samu našu bilancu plaćanja i sad je to postalo i počela je i HNB to evidentirati u saldo bilance plaćanja, a ono što je utječe pozitivno kao na bilancu plaćanja, ali svakako kad gledamo ne možemo gledati kao promjenu da je to pozitivno je novac koji šalju naši iseljenici kroz radničke doznake odnosno neformalne doznake iz inozemstva. Naime, do sada se uglavnom evidentiralo ono što je išlo preko računa, prema novim procjenama se smatra da oko 40% novaca koji iz inozemstva dolazi u Hrvatsku da je bilo u gotovini i sad je HNB revidirao i zapravo radničke doznake koje nam utječu pozitivno na bilancu, ali je negativno zapravo jer naši ljudi tamo zarađuju novac je preko milijardu i 170 miliona EUR-a što je vrlo, vrlo visoki iznos. Ono što zabrinjava u makroekonomskim podacima, znači ovo su bili pozitivni pokazatelji koji utječu ovaj i pokreću taj gospodarski rast, osim onoga što usporava BDP ovo što smo rekli zadnje 3 godine, raste uvoz to je i sam ministar rekao, raste uvoz po duplo bržim stopama od izvoza zato što jednostavno imamo takvu ekonomiju koja je negdje 20 godina tako je postavljena i vjerujem da će narednih 10 do 15 godina jačom integracijom Hrvatske na europsko tržište tek nakon 10-tak godina možemo promijeniti našu strukturu ekonomije, ovaj da izvozno bude orijentirana, ali jednostavno ne samo u zadnjih 20 godina ja bih reko možda u narednih 70 godina, jako imamo uvoznu komponentu i u prijašnjim sistemima, tako da je to ostalo i danas i ne možemo se nažalost tako brzo toga riješiti. I to je nešto negativno i ovi svi pozitivni efekti koji nam se ogledaju s druge strane u BDP-u ovaj uvoz vam ga, uvoz vam ga s druge strane poklopi. Također, ono što je zabrinjavajuće je taj pad industrijske proizvodnje od 1% u 2018. godini što je nakon 5 godine prvi put pad u 2018. godini i ono što je uvodno ministar rekao nije samo problem u brodogradnji nego je problem cjelokupne industrijske proizvodnje. Čini mi se ove se godine nešto malo oporavlja međutim industrijska proizvodnja bez obzira na tu integriranost Hrvatske u EU nije pokazala, nije dala onaj doprinos koji mi očekujemo pogotovo u ovome dijelu kad govorimo, ako i vezujemo industrijsku proizvodnju sa povlačenjem EU fondova. I to mislim da je nešto što bi nas u budućnosti svakako zabrinjavati, mislim da bi bilo puno još bolji pokazatelji i gospodarstva kada bi se ova sredstva što mi koristimo iz EU fondova i to sam uvodno je moje bilo pitanje, puno više integrirali u industrijsku proizvodnju u samu proizvodnju u Hrvatskoj, a ne da ta sredstva koja koristimo iz EU fondova većinom koristimo na uvozna dobra. I to je onaj negativan efekt koliko god s jedne strane u tom dijelu pozitivno ocjenjujemo veće povlačenje EU sredstava, međutim utjecaj na gospodarstvo je negativan nažalost. Jer vidite da nam gospodarstvo u zadnje 3 godine usporava, rast EU fondova je snažan, tu sam negdje sa 4 milijarde, 10 milijardi prošle godine, ove godine će sigurno biti preko 15 milijardi, 2 milijarde EUR-a, a gospodarstvo nam u tom dijelu nije toliko povuklo, da su povukla ta EU sredstva i pogotovo kad vežemo za industrijsku proizvodnju. Mislim da to je sigurno, da vlada sa svojim politikama u narednim razdobljima svakako treba razmišljati kako poticati industrijsku proizvodnju i poveznicu ovaj sa ovim EU fondovima ne da nam u Hrvatskoj i rade strani radnici koji su plaćeni iz toga i onda nam dovezu i strojeve koji tu rade ovaj dovede sve uvozne komponente u ugradnju određenog proizvoda i to je ono što svakako je, mislim da bi pravi učinak EU fondova, u prvim godinama smo bili jako frustrirani, što više novaca, što više novaca, ajmo povući da se možemo hvaliti da možemo iskoristiti onaj iznos međutim sada vidimo da taj iznos koji povlačimo iz EU čak ima negativan, neću reći negativan utjecaj na gospodarstvo, ima pozitivan, al ga s druge strane ta uvozna komponenta ga pritišće i nemamo na taj način jaču integraciju hrvatskog gospodarstva u europsko gospodarstvo, da se taj novac koristi kroz industriju proizvodnju kroz određene proizvode i na taj način, na taj način bi imali dupli efekt. Ono što bih svakako ovdje istaknuo i plasmane monetarnih institucija prvenstveno banaka domaćim sektorima osim države na temelju transakcija. Oni su ostvarili rast od 4,4% u 2018. godini što predstavlja ubrzanje u odnosu na prethodnu godinu. Znači banke su davale 4,4% više kredita i poduzećima i građanima. Ono što je ovdje svakako je zabrinjavajuće da taj rast plasmana prema poduzećima iznosi 1,9% međutim prema izvješću i ovdje je navelo Ministarstvo financija rast plasmana stanovništva je 6,2%. 6,2% rastu plasmani stanovništvu, 1,9 ovaj poduzećima, a gospodarstvo nam je 2,6 znači 3 puta skoro građani se brže potrošnja ide u njih, zaduživaju se nego što nam raste gospodarstvo. To je ono što smo cijelo vrijeme upozoravali i pogotovo kada gledamo onaj dio saldo gotovinskih nenamjenskih gotovinskih kredita koji je u 2018. godini porastao za rekordnih 5 milijardi kuna. Znači 5 milijardi kuna vam je porastao saldo gotovinski nenamjenskih kredita oni su negdje dosegli razinu oko 48 odnosno tada 48 sad su već preko 51 milijardu kuna, a kada vam kažem da je saldo stambenih kredita porastao samo 1,2 milijarde kuna. Znači 5 puta brže rastu gotovinski nenamjenski krediti od stambenih kredita i to je ono što sam više puta govorio da je tu uloga ne Ministarstva financija, ne vlade, jer oni nemaju instrumente da taj dio suzbiju, ali nažalost nekoj budućoj vladi će doći ponovo rješavanje problema duga građana. Isto kao što je to došlo vladi Zorana Milanovića vezano za franak, isto kao što je ova Vlada također pokušavala rješavati dugove građana, a nije vlada svojim politikama u tom dijelu nego isključivo odgovornost HNB-a i regulacije takvih oblika kredita. Još jednom upozoravamo, znači kažem nema veze ovo sa vladom, ali u konačnici kada ti dugovi dođu na naplatu odnosno građani u probleme, e onda građani se obraćaju vladi za rješavanje tih problema i imaju vrlo teško onda pronaći određene instrumente. Međutim, 5 puta više rastu krediti gotovinski nenamjenski krediti nego stambeni i to je ono što potiče ovu potrošnju, slažem se jedan dio potrošnje potiču osobna potrošnja, najviše osobna potrošnja kroz povećanje plaća, kroz ovaj dio poreznih rasterećenja, međutim ono što je zabrinjavajuće da veliki dio potrošnje ide i kroz ove nenamjenske kredite odnosno iznos je, iznos je alarmantan 5 milijardi kuna ove godine je dodatnih 3,7 milijardi ovaj 3,7 milijardi kuna to vam je preko milijardu EUR-a u 2 godine su građani kreirali u potrošnju, ali kroz svoja zaduženja. Znači ovaj gospodarski rast ostvaruje pod izuzetno povoljnim makroekonomskim uvjetima, zaduživanje na financijskom tržištu nikad povoljnije, kamate su čak i negativne, to ću kasnije reći vezano za sami dio pa možda da ministar vidi sa kolegama u poreznoj upravi, dosta se sad u zadnje vrijeme otvara pitanje nižih kamata od 2%. Mislim da ste možda, vjerojatno ste o tome već raspravljali u ministarstvu jer vam sada postoji određeni limit gdje onda regulirano porezom na dohodak, gdje ne može kamata biti niža od 2% jer se onda to tretira kao dohodak u naravi, mislim da će to sigurno ministar i njegov tim razmotriti budući da kamate imaju mogućnost da građani se zadužuju ispod 2%, da će se ići u izmjenu zakona i mislim da je to apsorbirajući trenutno situaciju na financijskom tržištu da taj dio i građani refinanciraju svoje dugove po nižim kamatama isto kao što to radi, isto kao što to radi trenutno i država. Ono što sam rekao zapravo je zanimljivo je da se u 2018. znači povlačenje EU fondova je negdje oko 10 milijardi kuna, ono na utjecaj nema na proračun, imate prihodovni i rashodovni taj dio, međutim, vidi se još u 2019. godini da taj iznos je još značajno veći zato što se približavamo ovome završnome razdoblju i ministar je sam govorio o novom višegodišnjem okviru tako da, vidjet ćemo na kraju 2020., '21., koliki je zapravo cjelokupni bio utjecaj i na gospodarstvo, ali kažem, na sam proračun nema toliki utjecaj, on je neutralan, međutim ima za cjelokupni multiplikator u gospodarstvu. Svi ovi pozitivni uvjeti svakako su se odrazili na pozitivno izvršenje državnog proračuna, znači na višak u iznosu od 0,5% BDP-a i kada se ovim veličinama prilagode prilagodbe prema ESA metodologiji, taj iznos je također pozitivan, negdje 0,2% i u isto vrijeme udio javnog duga se je spustio negdje na razinu 74% u apsolutnom iznosu je oko 285 milijardi kuna i to je ono što je više puta ovdje naglašeno da je bitan pozitivan trend njihovog smanjenja budući da smo i aplicirali za ulazak i u EU područje, odnosno monetarnu uniju da se u tome dijelu i taj od kriterija ispuniti. Znači, kad govorimo o prihodima, 129,4 milijarde kuna, ja sam nekako podijelio te prihode, nekako 4 su glavne karakteristike svih tih prihoda, to vam je PDV koji je negdje na razini od 51,6 milijardi kuna, što je 4 milijarde kuna više PDV-a u 2018. nego na 2017. znači, PDV je 51,6 milijardi kuna, drugi najznačajniji prihodi su zapravo doprinosi od mirovinskog i zapošljavanja su tad bila zajedno pod doprinosima oko blizu 25 milijardi kuna, znači 24,9, treće su vam trošarine 15,9 negdje 8,6 su trošarine na naftne derivate, a ostale na duhan, a ostalo se odnosi na prihod o poreznu na dobit. Vidim da mi ovo već ide pomalo pri kraju tako da ću vjerojatno onda kroz individualnu raspravu završiti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa, sljedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi ministre sa suradnicom, evo pred nama je u raspravi izvršenje proračuna za prošlu godinu i prvih 6 mj. ove godine. Kad je riječ o proračunu, proračun je u principu politički dokument. On je dokument kojim se govori o tome koji je program rada pojedine vlade, što vlada planira raditi, kako planira raditi, koji je uopće smjer razvoja pojedine države, a kad govorimo o izvršenju proračuna, onda se to naravno čita u brojkama, da li je to zaista napravljeno ili nije napravljeno. Ja moram priznati da zaista izuzetno cijenim to što je ministar Marić, bez obzira da li je proračun, bez obzira da li je izvršenje proračuna, bez obzira da li je set zakona i kako ih godi zvali, on je uvijek tu s nama, on je taj koji ne samo da brani dakle ono što govori saborskim zastupnicima, nego zaista vrlo strpljivo cijeli dan sluša naše primjedbe, neki put naravno, možda s malo manje ili s malo više strpljenja, ali je tu, što nije uobičajeno za neke druge ministre. Kad je riječ o izvršenju proračuna, taj proračun, cijeli dokument je napravljen vrlo korektno, brojke pokazuju situaciju u kojoj jesmo i mi kad raspravljamo o izvršenju proračuna, onda zapravo puno više raspravljamo o nekim drugim resorima i nekim drugim temama nego samom Ministarstvu financija jer Ministarstvo financija je neko koji tehnički odrađuje ono što je cijela politika Vlade i što je politika pojedinih ministarstava i to jednostavno treba gledati i razmišljati u tom kontekstu. Ova izvršenje proračuna je zaista u jednog dobrom okruženju koji je vezan i uz Hrvatsku. Ono što i ovo izvršenje proračuna ukazuje na nekoliko stvari. Ministar tu kad je govorio je cijelo vrijeme govorio o trendovima i to su trendovi koje moraju osluškivati svi. Od samog premijera pa do pojedinih resornih ministarstava. Ja ću se ovdje referirati na 3 ministarstva odnosno na 3 teme jer to točno pokazuje što se je zapravo desilo i kako se desilo. Prva stvar je Ministarstvo obrane, koje kad u izvršenju proračuna ima odstupanja od pola milijarde i odmah znamo zašto je to. Bilo je predviđeno nabava aviona, od nabava aviona nije bilo ništa i to je tih pola milijarde koji je odstupanje vezano uz izvršenje proračuna i točno se zna zašto se desilo i zbog čega se desilo. Drugo ministarstvo vam je Ministarstvo zaštite okoliša koji jednako tako ima odstupanja, ali zašto? Zato što nisu povukli sredstva koja su vezana uz EU. Ja sam jedna od onih zastupnica i od toga neću uopće odustati skroz do kraja ovog mandata koji s ove govornice govori o klimatskim promjenama. Ne o klimatskim promjenama u smislu što one jesu, o tome da su ona činjenica nego države koje žele prepoznati svoj napredak, koje žele vidjeti kakva će ta država biti, ne više 2030., jer ona je tu nego 2050., sad, kroz svoje proračune, osiguravaju sredstva kojim se zapravo bave prilagodbom prilagodbe klimatskim promjenama. Postoji 3 vrlo jednostavne stvari koje bi Hrvatska u ovome trenutku mogla napraviti. Jedno je značajno ulaganje u željezničke pruge, dakle, povlačenje sredstava vezana uz opremu uz, uz izgradnju željezničkih pruga, ulaganje u brze vlakove iz jednostavnog razloga, što danas vi od Rijeke do Zagreba putuje 4 sata, a recimo, kad bi putovali od Zagreba do Beča ili od Zagreba do Milana, 2, 2 i poli sata, onda bi apsolutni i neki gospodarski trendovi bili drugačiji jer bi netko možda radio u Hrvatskoj, a živio u Beču ili obrnuto. I tu je uloga željeznice i nečeg što bi se trebalo iščitati iz proračuna. Jednako tako vezano uz proračun trebalo bi se iščitati i nove mogućnosti razvoja gospodarstva. Tu vam je ono na što se ukazuje, a to je da vidimo da imamo pad BDP-a uz rast povlačenja sredstva iz EU-a, imamo situaciju kada vidite da su povećana priča vezana uz trgovinu, turizma i graditeljstvo. Kada je riječ o graditeljstvu ja si nekako umišljam da o tome nešto znam, a imamo pad industrijske proizvodnje. Dakle ono što se je trebalo pročitati vezano uz sredstva iz EU koja smo povukli, vezano u kontekstu i klimatskih promjena i svega onoga, pojačane energetska učinkovitost prvenstveno govorim u zgradarstvu, ali kroz razvoj građevinske industrije. Dakle mi smo imali industriju građevinskog materijala koja je bila dobra, koja je bila korektna, apsolutno se znalo o čemu se radi, sada kada vi povučete sredstva iz EU iz fondova, radnici koji rade više nisu naši nego su neki drugi, ali i materijal koji se ugrađuje ne ugrađujete materijal koji se proizvodi u Hrvatskoj nego se proizvodi u nekim od susjednih zemalja jer u jednom trenutku je bilo da stiropora na hrvatskom tržištu koji je jedan vrlo jednostavan materijal nema. Tako da vam je to jedan začarani krug. Kroz izvršenje proračuna vi zapravo morate to pročitati da ono što se treba odraditi, treba se odraditi to povećanje domaće industrijske proizvodnje i ako vam je građevinarstvo nešto što kada povlačite sredstva iz EU, povlačite puno sredstava da bi ulagali u građevinarstvo onda morate povuć i ulaganje u građevinsku industriju. Jedan od modela kad govorim o klimatskim promjenama bi recimo bio da sav materijal koji je vezan uz rušenje bivših zgrada ili svega ostalog da se reciklira i da se ponovo ugrađuje i da se na taj način to čita u nekom drugom kontekstu. To nažalost mi vidimo da neke druge zemlje rade, vidimo da neke druge zemlje se protiv toga odnosno vode računa o tome, mi o tome ne vodimo računa. I to je ono što ova Vlada posljedicu svega toga neće vidjeti, ali naravno da će se za dvije, tri ili četiri godine vidjeti posljedica toga i to mi možemo vrlo jednostavno i jasno pročitati iz izvršenja ovog proračuna. Dakle, povlačenje sredstava koja su iz EU mi ih vraćamo u neke druge zemlje, a trebali bi ih iskoristiti apsolutno za sebe. Ja moram reći i može biti vrlo jedan jednostavan primjer što se je desilo u trenutku kada smo odlučili koristiti obnovljive izvore energije i raditi vjetroelektrane, sve vezano uz vjetroelektrane je dolazilo iz nekih drugih zemalja, da ne kažem iz Njemačke. Na kraju se više ni temelji nisu ovdje betonirali nego su došli montažni temelji na izgradnji vjetroelektrane i možda je samo sa domaćeg tržišta sudjelovao čovjek ili dva. Ako smo to već prošli, ako smo to već vidjeli da nije dobro onda bi jednako tako to trebali pročitati sada i voditi računa jer bez jednog razvoja gospodarstva sve nekakve umjetne stvari i trendovi pokazuju da od toga neće biti ništa. Moram tu nešto reći i vezano uz temu obrazovanja, mi ove godine imamo otprilike 42.000 mjesta na sveučilištima, to je naravno iz resora obrazovanja, ono što ministar dobije odnosno što služba dobije vi šaljete dalje, ali je ostalo neupisano 11.251 mjesto je ostalo prazno. Dakle iz proračuna će ići sredstva za 11.251 mjesto na kojem nema niko, ne zato što se nije upisalo ili se neko htio upisat pa nije mogao, zato što jednostavno nema. Ove godine je maturiralo 30.146 djece, maturu da budem potpuno jasna, srednju školu je završilo 39.626 učenika djece, a imamo 42.000 mjesta na fakultetima dakle i svi oni da su odlučili ići na fakultet još bi bilo mjesta. Ali iz proračuna se ta mjesta koja su na fakultetima plaćaju. Prema tome, ministar će platiti ono što resorno ministarstvo kaže da treba. Ali kada govorimo o izvršenju proračuna trebamo između ostalog govoriti i to, primjera radi 2015. u trenutku kada je krenulo sve zajedno bolje je 36.786 djece maturiralo, mjesta na fakultetima je bilo 35.189. Sada četiri godine poslije mi imamo otprilike 42.000 još nemam točnu brojku, a imamo 30.146 djece koje je maturiralo i koje je steklo uvjete da upiše te fakultete. Prema tome, tu je alarmantna situacija. Alarmantna situacija je u resornom ministarstvu, ali jednako tako posljedicu onda mi definitivno vidimo i u izvršenju proračuna. Kada je riječ o turizmu, dakle ovo je zemlja koja svoj razvoj čita na turizmu. Ja sam pred puno godina, čak se ne usudim reći ni koliko je to bilo godina, slušala predavanje jednog uvaženog ekonomista koji je tad govorio o turizmu i rekao je na jednom krevetu koje imamo u turizmu mi trebamo razvijati neke industrije. Trebamo razvijati drvne industrije, trebamo razvijati ne znam tekstilne industrije, tada su naravno uvjeti bili drugačiji nego danas, mi imamo sada jednu situaciju koja je ponovno alarmantna i o kojoj ne želimo govoriti nego zapravo nekako žmirimo. Imamo strašno puno kreveta koji su ostali nepopunjeni u tzv. smještaju koji nije onaj klasični privatni smještaj nego je ono smještaj u obitelji gdje vi plaćate prema krevetu i tu je bila velika rasprava koliko će pojedina jedinice lokalne samouprave platiti. U Zagrebu je na kraju od te mogućnosti do 1.500 kuna se je stalo na 750 kuna godišnje, dakle svi znamo kakvi su trendovi. Ono što pokazuju oni koji se s tim bave da se to sve uložilo u hotele, tad bi imali, govorimo o 1000 novih malih hotela i prihod znatno veći. Ali imamo to što imamo, ja inače zaista zastupam tezu da država treba davati smjer, država treba davati okvire, a trebamo razvijati privatna ulaganja i trebamo zapravo razvijati zaista mogućnost da ljudi ulažu se bave različitim djelatnostima i tu se uvijek pokazalo kada odluči za neke drakonske mjere, onda je prihod znatno manji nego kad se odluči malo to liberalizirati, onda je svima jednostavnije i komotnije zaista da sve bude ako by the book jer i onda mirno spavaju, ali država tu puno više uprihodi i to su činjenice koje uvijek imamo i to su neke zakonitosti koje imamo. Ja ću pred kraj se ipak nekako osvrnuti i na politički dio i na politički utjecaj. Imamo temu brodogradnje i između ostalog u izvješću se kaže da zbog rješavanja jamstva koja su bile za Uljanik da bi brojke bile znatno bolje. Ali hajmo pošteno reći nekoliko stvari. Vlada na čelu sa HDZ-om i svojim partnerima se evidentno odlučila, da one ako treba nekog spašavati, da to bude 3. maj, a da ne bude Uljanik iz vrlo prozaičnog razloga. Iz razloga što u trenutku kada HDZ osvaja teritorij Hrvatske u smislu lokalnih izbora, očito je odlučio krenuti prema Primorsko-goranskoj županiji, gradu Rijeci i svoju energiju, trud uložiti u 3. maj odnosno procjena je bila da prema Istri i IDS-u ne treba ići nego da se ide prema Primorsko-goranskoj županiji, tu vidim jednog gradonačelnika s područja te županije i već je grad Rijeka okružen, tako da je za očekivati jedan dosta snažan napada na lokalnim izborima na to mjesto pa se odlučio spašavati 3. maj i Uljanik, ali ja jednu stvar neću razumjeti i to kad mi netko objasni zašto je to tako, sve ću razumjeti. Onaj čuveni brod Jaružar, onaj koji je bio investitor je iskoristio svoju priliku i dobio je svoja jamstva, odnosno dobio je novce. Taj brod je specifičan brod. Taj brod ne može kupiti svatko. On je 80% dovršen, on će u jednom trenutku ići na dražbu ili kako je i taj investitor koji je uspio povući odnosno dobiti jamstva će za puno manje novaca nego što je uspio povući na tržištu na dražbi kupiti taj isti brod iz jednostavnog razloga što će mu to biti, dakle, vrlo je namjenski je, nemate sad u svijetu 100 tvrtki koje se s time bave, imate vrlo specifične neke tvrtke i netko neka mi objasni, zašto nije bio interes da se taj brod dovrši nego je bio interes da damo novce da bi s tim novcima netko u budućnosti taj isti brod kupio. Ali to govori, to je onaj dio kako sam počela, svaki proračun govori o politici pojedine vlade, o politici pojedine države, kad govorimo o izvršenju, tad moramo govoriti o trendovima, ministar je nekoliko puta spomenuo trendove, ja ću ih isto spomenuti i u posljednjim sekundama ću reći, ako su trendovi u Europi da imamo [[Upadica: Hvala.]] puzajuću recesiju koja nam je na vratima, u ovom trenutku se moramo pripremiti za istu.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HNS-a govorit će poštovani zastupnik Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Dakle, mislim da je ministar imao jako dobro uvodno izlaganje di je apostrofirao sve i ne bih želio se ponavljati, samo možda još neke stvari dodatno podvući. Kada govorimo od 2018. g. i kad gledamo trendove, znači u zadnje te 3 fiskalne godine, sigurno da imamo razloga za optimizam, imamo razloga da ove dobre vijesti koje su nama ovdje i prezentirane, a u krajnjoj liniji koji naši građani na ovaj ili na ovaj način osjete, da li kroz poreznu reformu, da li kroz sami sustav gospodarstva, rast, to što se radi ... [[Govornik se ne razumije.]] poreznih politika ali i podizanjem ukupnih ekonomskih ... [[Govornik se ne razumije.]] u zemlji, to je zapravo glavni cilj da naši građani osjete na svojim leđima. To mora biti svaki cilj porezne politike, da oni dionici, glavni dionici porezne politike, a to su gospodarstvenici, dakle kao gospodarstvo i građani, kao krajnji korisnici, svake porezne politike moraju to osjetiti na svojim leđima. Naravno, to se onda ima odnos na fiskus glavni državni na punjenje samoga proračuna. Ono što je dobro, što sam već iskazao da kad govorimo o građanima tu za 2018. kretanje tržišta rada govori o povećanju broja zaposlenih, dakle gotovo 2%. Naime ono što je dobro da unatoč svakogodišnjim poreznim reformama, a jako je dobro što svaka porezna reforma ide u korist gospodarstva i građana, dakle sa smanjenjem, ne opterećenjem, da donosi i veće porezne prihode. Dakle, to može ovako nekom se činiti kao mali oksimoron, ali da ili u pravilu ekonomski pokazatelji nam to govore, kada rasteretiš građane, rasteretih gospodarstvo, ostaviš više novaca, povećavaš potrošnju, a mi znamo da je naš BDP i da uvelike naši porezni prihodi su manje-više vezani uz potrošnju. Dakle, ne trebaš biti neki veliki ekonomski stručnjak da je manji postotak od više puno bolje od veći postotak od manje. Onako, jednim laičkim rječnikom rečeno, manje porezno opterećenje dovodi do većeg kolanja novca u privredi i time je već taj manji postotak dolazi do više. Tu dolazimo do konkretnih brojaka brojki što se tiče i prihoda, poreznih prihoda, gdje su oni, recimo 60% od poreznih, dakle 78 milijardi, još kad gledamo doprinose, to je još dodatnih 20%, dakle 80% ukupnih prihoda državnih proračuna su doprinosi i porezni i mislim da kada promatramo ovogodišnje smanjenje poreza na svježu hranu, kad kažemo svježu hranu, dakle mislimo na onu koja nije zaleđena, dakle nije se pogodovalo uvoznom lobiju kao što smo tu puno puta imali prilike čuti u ovoj sabornici, da smo smanjivanjem PDV-a, konkretno na meso, pogodovali uvoznom lobiju, ne, to se odnosilo samo na svježe odnosno rashlađeno meso u vitrinama, dakle ne i ovo uvozno smrznuto. Pretpostavljam da nitko ne uvozi svježe meso čisto zbog samog svojstva i sanitarnih uvjeta. Dakle i voće i povrće i jaja je donijelo ako ništa drugo ne možda očekivane smanjenje cijene, ali barem smo tu doskočili povećanju cijene, čak išli ispod razine inflacije što se tiče dakle ni ono što je normalni rast, ostavili više sredstava u krajnjoj liniji onima koji nisu spuštali cijene i da plate svoje zaposlenike, da povećaju tu plaće i na taj način opet doprinesu rastu svih ovih ekonomskih pokazatelja. Da, to je dobra stvar bila, ja bih volio da se to više odrazilo na same cijene i da je išlo još u drugu međustopu na ono na 5% na najnižu i nadam se da tu ima prostora za i dalje ne obeshrabrit se jer ove sve paušalne odredbe gdje govorimo da se to nekom nešto pogodovalo u pravilu time smo još više učinili konkurentnu domaću proizvodnju jer govorimo o svježem mesu, o jajima, mlijeko još od ranije dakle o nekim proizvodima povrću i voću, ajde tu imamo prilike za uvoz neki, ali nešto što sigurno može učiniti i domaću proizvodnju poljoprivrednu proizvodnju konkurentnijim. I zato bi apelirao na daljnje razmišljanje da se ide još korak dalje što se tiče tih osnovnih prehrambenih artikala da se tu smanji na najnižu međustopu od 5%. Zašto? Pa zato samo kada gledamo i koji osnovni bio razlog zašto smo to i predlagali, i ja osobno prije godinu i pol dana ministru na to smanjenje, kada gledamo cijene uspoređujemo sa EU, cijene prehrambenih artikala na zapadu nisu ništa više, dapače još su čak možda i niže nego kod nas, a standard je neusporedivo veći. Mi moramo omogućiti svim našim građanima, pogotovo onima koje ne možemo više osloboditi poreznih opterećenja, koji ne spadaju niti u jedan onaj porezni razred da plaćaju bilo koji porez kojeg ih možemo rasteretit da dobivaju za svoj novac više i time da im povećavamo standard. To je pametan način rada kako možemo izaći u korist građana koji su cilj, na početku sam već rekao, te makroekonomske politike. Ono što je dobro, što sam isto također rekao, uravnoteženost dakle balansirani proračun kada govorimo o prihodnoj i rashodnoj strani, govorimo i o suficitu i svemu onome što je dovelo do jedne stabilnosti i mogućnosti i strukturnih promjena i svih ovih poreznih rasterećenja. I ono što sam napomenuo u replici, dakle dobro je da kako se kreću ekonomski trendovi, ne ponašajmo se kao pijani milijarderi, eto sada imamo više novaca, krenulo nas pa dajmo svima svega. Takav način razmišljanja što bi možda neki htjeli i predlagali sigurno nije ni dugoročno održiv niti kratkoročno, štoviše niti bi nas opet vratilo u začarani krug zaduživanja i trošenja više nego što se ima. I zato je to jedan od najboljih pokazatelja da samo zaduživanje zemlje je puno povoljnije, došli smo na investicijski rejting i samim time otvorili smo vrata gospodarstvu da prodiše i ulasku stranog kapitala. Naravno, tu imaju uvelike i mogu reći ne malu ulogu i europski novci i sredstva koja sigurno rastu iz godine u godinu i vidimo izvješća koja su apsolutno bitan faktor i gospodarskog razvoja, pogotovo što se tiče jedinica lokalne samouprave. Ono što bi rekao za 2018. svakako je i spomenuo porez na dobit kao još jedan eklatantan primjer gdje se nešto smanjivalo, a došlo je do porasta sa 20 na 18 odnosno na 12% za male i srednje poduzetnike, u pravilu 85% kao što je ministar rekao su ti i mislim da tih 12% i to će sada širiti da je to dobar smjer da se postupno radi, da se ne gleda neku … nego da se očekivanim projekcijama ide. I kada gledamo i 2019., malo tu ima podataka koji nisu možda najsretniji, pogotovo kada gledamo izvoz roba. Dakle u prvom kvartalu je bi 8, 9%, a u drugom 1,1% ukupno 5,1 dakle nedovoljno, a uvoz je manje-više tu negdje standardno, to je ministar i objasnio što se tiče samih projekata. I kada je ovdje netko spominjao brodogradnju kao hrvatski proizvod, da ali nažalost ne zna koliko posto materijala za izradu broda, ja vjerujem 90% negdje mi uvozimo od čelika pa do svih drugih materijala koji su osnovni za tešku brodogradnju koju mislim da zbilja trebamo napuštati i okrenuti se na onu gdje možemo imati veću zaradu na dodanu vrijednost, a ne na samoj sirovini koju mi nota bene niti nemamo. Dakle onda ne možemo baš reći da je brod hrvatski izvozni proizvod ako mi uvozimo 80, 90% samog materijala da ga napravimo. Znači mi ovdje radimo praktički … posao i s ovim pozajmicama odnosno jamstvima se to tako i pokazalo. Dakle, ukupni prihodi državnog proračuna u prvom polugodištu ono što ovdje gledamo su 65,1 milijarda što je 47,8% godišnjeg plana, a svi znamo da nam je drugi kvartal odnosno drugo polugodište puno bolje s obzirom na sezonu izuzetno dobro. Naravno, to se vidi da su … porezni prihodi viši i opet ide u tezu onoga da imamo prostora da izađemo van prema građanima sa novom poreznom reformom i mislim da apsolutno ono što trebamo u tom segmentu razgovarati i u najavljenim poreznim reformama i u nekim drugim segmentima gdje smo zaboravili neke stare relikvije poreznih pravilnika i sustav kao što je recimo pogotovo okrenuti gospodarstvu, korištenje privatnih vozila u službene svrhe gdje mi i dan danas imamo maksimum neoporezive od 2 kune po kilometru kao što je bio i prije 15 godina, a svi znamo koji su standardi i cijene sada i koji su bili prije 15 godina od same očite cijene goriva pa nadalje. Dakle to su neke stvari koje sigurno trebamo proaktivno razmišljati i da ne govorim i o ovim paušalnim obrtima i meni je drago da ministar neće ići oštro prema njima jel de facto oni, a ne mogu se složiti i reći da varaju državu, oni svjesno odriču se svih prava i Zakona o radu, godišnjeg bolovanja, nagrada, slobodnih dana sve ono što te štiti Zakon o radu i ulaze na neizvjesno tržište rada gdje danas jesi, sutra nisi, niti netko sutra može reći vidi više prekidamo suradnju nema otpremnina, nema poštovanja nikakvih odredbi otkaznog roka osim onog ugovornog koji se ugovore između dvije pravne osobe. Dakle tu neizvjesnost oni sami svjesno biraju i nemaju onda kome plakati kada dođu sutra ići ću u mirovinu i reći ja sam uplaćivao minimum minimuma ili kada dođu i kažu neko je prekinuo sa mnom suradnju. Sami svjesno to izabiru i to je njihovo pravo, oni zauzvrat biraju hoće li sebi uplatiti od 20.000 bruto koliko bi ih neko poslodavac platio jel ću uplatiti 1.200 kuna poreza ili 12.000 kuna poreza, pogotovo doprinosa kada gledamo. To je njihov izbor i tako treba i biti i tako treba ostati. Zato se ja ne mogu složiti da tu neko vara državu, tu neko može možda varati sebe ili živjeti u nekoj iluziji, ali de facto oni nije baš što se tiče novčanih ekvivalenata da nešto možda tu više dobivaju, ali nije baš da su u istom položaju kao i ostali radnici pogotovo što se tiče radničkih prava. A to najviše ima veze na IT industriju i IT sektor gdje nam sigurno fali puno radne snage i trebamo ih zadržati što više ovdje. I to je ono što je dobro i to je ono gdje je dobro da smo digli taj prag i tu ako treba neke korekcije one moraju biti minimalne i sigurno ne ići uopće u skladu s tim nekim bombastičnim najavama kako se i govorilo. Također isto jedna stvar gdje se dolazi do najava da će ugostiteljske usluge prehrane se spustiti na međustopu. Mi imamo danas živi stvarni problem sa stranim gostima gdje recimo u jednoj Švedskoj oni do 2021., 2022. ukidaju sav promet u gotovom novcu, dakle sav financijski promet će se odvijati putem bezkontaktnog plaćanja, dakle karticama i naravno sadržano u tom prometu su tzv. napojnice ili nagrade za uslugu. Kod nas nažalost kada ostaviš napojnicu u gotovom novcu to je sve tvoje, kada ih hoćeš platiti u odnosu na postotak ili apsolutni iznos karticom, e onda država ti to tretira kao drugi dohodak odnosno kao osnovni dohodak, na to ubire doprinose i na mirovinski i na zdravstveno i sve poreze ulazi ti to u plaću. Naravno tu mislim da trebamo naći neki srazmjer i dovesti do nekog određenog praga u odnosu na račun u odnosu na mjesečni iznos koliko se da bi spriječili zloupotrebu koliko se može tretirati takvih napojnica putem i povezati svaku tu napojnicu sa fiskalnim računom i staviti ga u nekom postotnom srazmjeru do 10% da se prizna neoporeziva, sve iza dolazi u škare. I na taj način omogućiti našim i radnicima u ugostiteljstvu gdje to mislim, ne mogu reći javna tajna naravno da kada dolaziš na posao da li kao konobar ili bilo tko iz tog tercijarnog sektora uvijek se dogovara kako ide raspodjela tih napojnica, da li se sve jednako dijele ili kako dalje. Dakle to nije mali iznos, ljudi recimo samo primjera na kruzerima maltene žive od toga i to im je cijela zarada, tako da i tu ne treba imun. To su neki samo smjerovi koji će nadam se predlagatelj odnosno sada ovdje izvjestitelj prihvatiti u sljedećem poreznim izmjenama koje ja mislim da su pametne, da se radi sustavno, ciljano i da tako treba nastaviti dalje. Ne podleći pritiscima, drago mi je da je općenito po prvi puta maltene ujednačena rashodovna primarno kada gledamo o proračunu i da je deficit koliko nam je ispod 200 milijuna kuna što je manje-više na nuli kako bi i trebalo biti jel država ne smije zarađivati. Nije cilj države da zarađuje nego da pametno troši ono što ima i da se potrošnjom potiče rast i gospodarske aktivnosti i standarde svojih građana. Nije cilj da država bude u plusu, to isto moramo znati, ali nije država pijani milijarder da ako ima novaca pa da dijeli okolo šakom i kapom ne brinući što će biti sutra i koji su efekti toga. I tu isto moramo biti svjesni toga tako da sve intervencije koje država ima i nažalost ovih jamstava koji nisu problem ove administracije nego uprave koja je neodgovorno potpisivala ugovore znajući možda u startu da rade s gubitkom pa su zato valjda bili povoljniji i tu treba tražiti neku vrstu odgovornosti. A na nama je bilo da li želimo brodogradnju ili ne, mislim da ona je strateška grana, ali da se vratim na to po onim uvjetima ne da mi samo sklapamo tuđe uvozne materijale nego da zbilja ostvarujemo dodanu vrijednost. Klub HNS-a naravno podržat će ovo i u nadi da će se i naši prijedlozi koje smo do sada komunicirali što se tiče daljnjih poreznih rasterećenja prihvatiti i mislim da imamo prostora da još budemo kvalitetniji pogotovo u izvješću za 2019. Zahvaljujem.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HSU-a nezavisnih zastupnika i Snaga-e, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Žagar i Aleksić. Najprije poštovani zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice, kolegice i kolege. Jasno nam je da je i ministar čovjek ne može sjediti tu cijelo vrijeme, morao je izaći. Nama je žao što je on izašao jel smo mu nešto htjeli poručiti, ali molim vas državna tajnice da mu to prenesete. Naime, iako govorimo o izvješću o izvršenju proračuna, ne govorimo ovdje o lanjskom snijegu, gotovimo o nečemu što je vrlo životno, što je vrlo bitno i zbog toga želimo to prokomentirati i sa aktualnim stanjem i sa svim onim ne samo što se sada događa nego što će se događati ubuduće u našem društvu. Izvješće se slikovito donosi na papiru pa i ono dvodimenzionalno, kao što je i papir dvodimenzionalan, međutim svako izvješće tako i ovo je određeni presjek, presjek nečega što je trodimenzionalno, nečega što se zbiva u društvu, nešto što ima puno dublju sliku, puno dublje reperkusije od onoga što vidimo iz ovih brojki jel brojke se uvijek mogu različito interpretirati, pa tako i brojke koje su u ovom izvješću možemo na različite načine interpretirati. Neki će reći da su izuzetno dobre brojke dok će drugi reći da te brojke nisu nikako dobre. Evo uzmimo samo gospodarski rast jeli se njegov sada rast smanjio pa nešto ublažio taj pad rasta ili se rast pada smanjio pa se povećao rast pada. Zapravo vidite dođemo u situaciju da možemo to tumačiti kako nam je to zgodno u danom trenutku. Ali da pokušam to kratko rezimirati ono što mislim da je važno napomenuti u ovoj raspravi. Kada se govorio o proračunu uvijek se govori o prihodima i o rashodima i naši prihodi su doista dobri i proračun se puni jako dobro. Kako je to bilo 2018. godine od poreznih prihoda, posebno evo tu PDV kao najizdašniji porezni prihod, tako se nastavilo i u prvoj polovici 2019. godine. Ali ono što bi ja dao kao sliku i osobno i u ime kluba je to, možemo zaključiti proračun se dobro puni ali na pogrešan način. Zašto je tome tako? Danas je ministar u uvodnom obrazloženju rekao i poručio hrvatskoj javnosti da nema bojazni da će se mirovine isplaćivati. Mirovine će se isplaćivati to je dobra poruka i čestitam ministru na takvoj izjavi, međutim unatoč tome što je i sam proračun uvijek koncipiran za jednu godinu i ovi izvještaji kako vidimo vezani su uz jednu godinu ili uz pola godine, ministar bi trebao posebno ministar financija, voditi računa o tome kako Vlada u cjelini, pojedini ministri vide budućnost za nekoliko godina. U tome je suština i ovog izvještaja. Jeli sada mirovinski sustav dobro postavljen ili nije? Neki će reći, a šta ima ministar financija s tim? Ako promatramo da je ministar financija, da ministar rada i mirovinskog sustava samo to ministarstvo da je tehnička služba, a Ministarstvo financija pa ono samo transferira ono što se uplaćuje iz doprinosa ili bolje reći samo knjiži jel taj novac ne mora ni biti fizički on samo se knjiži prilikom doprinosa onda te stvari nisu najbolje postavljene. I ministar financija i ministar rada i mirovinskog sustava moraju se brinuti o tome da mirovine budu stabilne u budućnosti i to je zadaća ministra. A to trebamo iščitati iz ovog izvještaja o proračunu i za 2018., a i za prvu polovicu 2019. O tome ću nešto kasnije konkretnije reći. Ono što je vidljivo iz ovih izvješća da naš rast BDP-a je isključivo najviše baziran na osobnoj potrošnji, nešto u zadnje vrijeme sve manje na industrijskoj proizvodnji i ono što nas obeshrabruje da uvoz itekako premašuje izvoz, dakle rast uvoza je daleko veći od rasta izvoza. To nam govori o tome da naše poduzetništvo još uvijek nije konkurentno, a sve mjere koje je Vlada poduzela i ovi paketi poreznih rasterećenja su dali određene učinke, ali nisu dali dovoljne. I sada se postavlja pitanje, ako je ministar financija u više navrata naglasio da je postavljajući porez na dohodak jedinicama lokalne samouprave, to je iznos od dvije milijarde kuna, ako to spojimo sa privlačenjem sredstava iz eu fondova, jeli onda postignut učinak koji se očekivao? Jedinice lokalne samouprave su dobile određeni novac, one su ga sigurno uključile u sufinanciranje eu projekata, međutim jeli postignut taj učinak. Ako se spustite malo do jedinica lokalne samouprave onda vidite da su mnogi projekti odbijeni jer drugo ministarstvo nije dobro postavilo same omotnice ili same kriterije po kojima su dodjeljivali novac pa su tako neke općine ili jedinice lokalne samouprave dobivale novac za nešto što nije toliko razvojno dok je drugima taj novac uskraćivan. Ali vratimo se mi sada na poreze. Od 1. siječnja je ministar najavio, zapravo stavljeno je u zakon da će se opća stopa PDV-a smanjiti sa 25 na 24% za 1%-tni poen. Pa evo ja bih predložio sada ministru, neka samo sedam dana odgodi smanjenje porezne stope sa 25 na 24% pa neka recimo riješi pitanje odštete prevarenih radnika Gaja, neka to produži još sedam dana pa neka riješi neka druga prava radnika, neka produži na cijelu godinu, neka ne smanjuje opću stopu PDV-a pa neka riješi situaciju sa plaćanjem DZO-a za najsiromašnije, posebno za umirovljenike koji zbog niskog cenzusa indeksacijom mirovina moraju platiti DZO pa zapravo umjesto povećanja mirovine imaju smanjenje prihoda. Jedna druga poruka ministru, jako je dobro kada je smanjenjem stope poreza na dobit zapravo se uvidjelo da se ukupno ubran porez na dobit povećao, to je dobra poruka. Pa eto prijedlog ministru, neka svim onim poslodavcima koji isplaćuju medijalnu plaću, ne prosječnu nego medijalnu plaću do određene razine prosjeka plaće u RH neka ih oslobodi plaćanja poreza na dobit. Pa onaj poslodavac koji je uspješan koji je konkurentan koji može radnicima isplatiti više plaće neka si uzme porez na dobit, zato on radi. Ali nama se događa u RH da oni koji posluju loše, koji isplaćuju minimalce radnicima da si isplaćuju izdašne poreze na dobit. Na kraju da zaključim, da ostavim vremena i kolegi Aleksiću, Izvješće o izvršenju proračuna nam govori da stanje u RH unatoč tome što se proračun puni nije dobro jer strukturno imamo probleme, imamo probleme sa razvojem gospodarstva, a najbolji pokazatelj tome da mi imamo smanjenje opće stope nezaposlenosti, ali to smanjenje stope nezaposlenosti ne prati značajno povećanje stope ili broja zaposlenih ljudi. Drugim riječima, nama ljudi još uvijek odlaze izvan RH i to je ozbiljan problem s kojim ćemo se uskoro susresti i po pitanju radne snage, a onda po pitanju općenito broja radnih mjesta i ovog nepovoljnog odnosa između broja radnika i broja umirovljenika, pa na kraju krajeva i svih drugih problema, tako i pitanje rupe u zdravstvu jel nije dobro da ministar Kujundžić poručuje kako bi država mogla riješiti zaduživanjem probleme u zdravstvu, a da on sam ne kaže na koji način će se riješiti problemi u zdravstvu da se više dugovi ne generiraju. Riječ prepuštam kolegi Aleksiću.
Nastavit će poštovani zastupnik Goran Aleksić.
Zahvaljujem. I žao mi je što ministar Marić nije ovdje jer želim reći nekoliko stvari koje su jako važne koje je propustila Vlada RH učiniti da proračun bude bolji, da BDP bude bolji, koje je konkretno Ministarstvo financija propustilo učiniti da spriječi banke u pljački hrvatskih građana. Predlagao sam zakon kojim bi se riješile nezakonite promjene kamatnih stopa, taj zakon nije prihvaćen nažalost, zbog čega su banke godinama i godinama pelješile hrvatske građane, a 2018. godine smo imali šansu to prekinuti, nažalost, zakon koji sam predložio nije bio prihvaćen. Isto tako nije bio prihvaćen zakon koji sam predložio koji se više tiče ministra pravosuđa vezano za vraćanje preplaćenih iznosa kamata, da su ti zakoni prihvaćeni BDP bi bio bolji nego što je bio, proračun bi bio zbog veće potrošnje. Međutim unatoč tome što sve to skupa nije prihvaćeno ja ću sada dati jednu projekciju i molim da se dobro posluša ovo što ću govoriti jer ta projekcija je jako važna za budućnost RH i ta projekcija govori da ono čime se bavimo 2011. godine, ono čime se bavi Udruga Franak od 2011. godine i ono čime se sada bavi stranka Snaga u Hrvatskom saboru donosi puno, puno milijardi kuna u BDP i u državni proračun. Na koji način? Imamo pravomoćnu presudu u slučaju Franak, što znači ta pravomoćna presuda? Ona znači da svi građani koji su ugovarali nepoštene kredite imaju pravo dobiti preplaćene iznose. Takvih građana samo u švicarskom franku u kreditima sa valutnom klauzulom švicarski franak bilo je 125.000. Nekakav prosjek ugovorenog kredita, budući da tu ima i stambenih kredita i nenamjenskih kredita i auto kredita nekakav prosjek vrijednosti takvog kredita je otprilike oko 400.000 kuna po kreditu. Po svakom takvom kreditu kada bi svi građani tužili banke, banke su dužne još oko 200.000 kuna, znači pola. Pola kredita je otprilike iznos koje su banke dužne vratiti građanima. To je projekcija. Nekom su one dužne malo manje od pola, nekom više od pola, ali u globalu to je pola 200.000 kuna i sada ću uzeti u obzir kao da bi 100.000 građana tužilo banke. Do sada ih je tužilo 30.000. Neko će reći to nije puno, ali to je uistinu puno jer do 2023. još uvijek ima vremena za tužbe. Dakle 30.000 je tužilo do sada i ja tvrdim da će do 2023. tužiti 100.000 ljudi. 100.000 ljudi, sudska pristojba za svaki taj postupak u prosjeku je 1.850 kuna puta dva jer se mora platiti i na ulazu i na presudi je 3.700. 3.700 puta 100.000 tužbi jednako 370 milijuna kuna u proračunu. Dalje, banke će se žaliti. Ako se ne žale svih 100.000 tužbi, 50.000 će se sigurno žaliti i na svaku tu žalbu plaćaju 100% iznad one ulazne pristojbe, a to je 3.700 kuna. 3.700 kuna puta 50.000 žalbi jednako je nekih 135 milijuna kuna. Troškovi odvjetnički otprilike bi mogli iznositi po svakoj toj tužbi u prosjeku 25.000 kuna, 12.500 kuna za tužitelja, 12.500 kuna za tuženika i svih tih 25.000 kuna na kraju plaćaju banke da se razumijemo jer su one krive. 25.000 kuna PDV-a to je 5.000 kuna puta 100.000 tužbi, to je 500 milijuna kuna u proračunu. Banke su dužne 15 milijardi kuna hrvatskim građanima oštećenima u slučaju Franak, još 15 milijardi kuna. Kada dobiju svih tih 15 milijardi kuna oni će vjerojatno sve to potrošiti jer su do sada bili ograničeni, nisu mogli živjeti normalnim životom i oni će si to iskoristiti da si poboljšaju životni standard. 15 milijardi kuna jest 3 milijarde kuna PDV-a. Dakle ukratko, BDP će narasti u sljedećih 4 do 5 godina zahvaljujući slučaju Franak za nekih 20-ak milijardi kuna BDP, znači 20-ak milijardi kuna zahvaljujući aktivnostima Udruge Franak završit će u BDP-u i 3 do 4 milijarde kuna završit će u proračunu RH u sljedećih 4, 5 godina zahvaljujući aktivnostima Udruge Franak i ovim privatnim tužbama. Ja pozivam Vladu RH i pozivam sve vas ovdje u Hrvatskom saboru da malo smanjimo taj iznos koji sam ja sada rekao na način da donesemo zakon, da zakonski omogućimo da ljudi putem nagodbi s bankama dođu do svog novca čime će BDP narasti za 15 milijardi kuna, a proračun za 3 milijarde kuna, nešto manje ako svi budu tužili, ali bit će puno efikasnije, a temelje za to imamo u Direktivi 93/13 čl. 8. koji to dopušta, a Europska komisija na moje pitanje da li to smijemo napraviti odgovorila mi je da, vi to smijete napraviti ali prethodno ćete pitati Europsku komisiju o tom samom zakonu kada ga pripremite. Hvala.
Hvala vam lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj Nezavisne liste mladih, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Tomislav Panenić i Marin Škibola. Vrlo poštovani zastupnik Tomislav Panenić.
Hvala lijepa. Predsjedniče Sabora poštovana državna tajnice. Nedavno sam poslušao u jednoj emisiji pojašnjenje gdje je rečeno da matematika nisu brojke nego je matematika nešto što primijenite u životu i onda tek vidite kako u stvarnosti neke brojke koje vam budu predočene mogu doprinijeti kvaliteti vašeg života ili nečem što poduzimate. Tako da pred nama imamo sada izvršenje državnoga proračuna, naravno brojke su te koje se mogu interpretirati na dva načina. Tko je popratio sjednicu Vlade, ministar je tamo i ovdje pred nama iznio zapravo pozitivne strane, sa njegovog stajališta to je da smo ostvarili suficit nekih 758 milijuna kuna i da u biti svi pokazatelji zapravo su u jednome pozitivnom smjeru pa i punjenje državnoga proračuna i to je na neki način ono što, gledajući vremena koja smo nekada imali, gdje smo bili u deficitu, gdje je bilo problemi sa punjenjem proračuna, to izgleda zapravo sjajno. Ono moram reći, znači kada to poslušamo tamo i uvjerljivo je ono što ministar kaže. Ali onda, malo kad pogledamo, ajmo malo usporediti sa nekim drugim državama kako one funkcioniraju pa iste te prošle godine 2018. Njemačka je imala, ne možemo se uspoređivati po puno toga, veličinama i tako, imali su 58 milijardi eura suficit. Znači otprilike 3x više nego što je naš cijeli proračun. Znači naš proračun x3 je njihov proračunski višak. Ali uzimajući veličinu, sve to, bi nam bilo nekako i razumljivo ne možemo se usporediti. Ali onda ima i jedan drugi podatak da kad pogledamo njemačko stanje, znači suficita, deficita, npr. interesantan podatak od 1990. od ujedinjenja Njemačke pa dao 2007. su imali konstantno deficitu 17 godina. Svih 17 godina su imali deficit. Ali što će reći oni koji su bili u ono vrijeme možda gastarbajteri u Njemačkoj koji su živjeli ili mi koji smo zapravo te ljude poznavali, dolazili u Njemačku tijekom tog vremena, kod nas su oni dolazili kao turisti. Da li su oni govorili o problemu njihovog deficita. Da li ste čuli Nijemce koji su, dođu na godišnji odmor u Hrvatsku i problem im je u životu deficit njihovog proračuna, da li je to bila neka tema koju evo ja iskreno koji često sam u Njemačkoj, ja tamo to nisam čuo. I oni sad imaju suficit, da li netko kod njih priča o tome da je taj suficit nešto riješio u kvaliteti njihovog života da je sada tamo puno sjajnije. Ne, čak govore obrnuto ali ne vežu se za suficit, kažu da im kvaliteta života se unazadila, da u ovim uvjetima globalnoga tržišta i svega zapravo puno je teže raditi, zaraditi svoju plaću i funkcionirati, osjećaju taj pritisak a trebalo bi biti logika i stoga je trebala biti obrnuta s obzirom da imaju tako jake suficite državnog proračuna logično bi bilo po onom kako mi slušamo komunikaciju ministra da oni žive sjajno. Znamo da žive značajno bolje ali da njih pitate da li žive sjajno, rekli bi ne, da su zapravo jedna teška vremena. I oni sa takvim suficitom govore o zapravo početku jednoga razdoblja koje smatraju ekonomski nepovoljnim, da dolazi do kontrakcije tržišta da već se ta recesija ulazi. Danas ja pitam, ako oni komuniciraju tako svoje brojke, znači imamo zapravo obrnute situacije da li mi trebamo sad ovdje pohvaliti ovo što se dogodilo? Da li je sa ovim suficitom nastao, po njemačkom bi to bio paradoks da nam je život bolji, da je ovdje značajno bolje. ... [[Govornik se ne razumije.]] rekao nažalost nemamo taj paradoks nego izgleda kako raste suficit tako nam kvaliteta života opada, jer kako idemo prema suficitu vidimo da naši građani napuštaju Hrvatsku. Nešto ne valja. Zapravo ajmo, onako bih ja probao to sublimirati da ne ostanem nedorečen. Prezentacija, ovih brojki o kojima mi danas raspravljamo, koje mogu biti računovodstveno ili politički ili na bilo koji način u plusu ili minusu, znači to je nešto što mi ovdje ćemo možda lomiti koplja, govoriti o tome, kritizirati, hvaliti, svatko će imati svoj dojam. Ali mi trebamo te papire koji su značajno deblji od ovoga zapravo prezentirati u kvaliteti života ljudi ako govorimo o pozitivnim pomacima. Ili reći nismo uspjeli riješiti ključne probleme hrvatskih građana i oni osjećaju tegobe u svom svakodnevnom funkcioniranju i to je ono što oni žele čuti od nas. Ja bih danas mogao pričati o svemu tome da li je u deficit uključeno HRT, HAC, da li ti njihovi dugovi, o transferu sam već nešto spomenuo prema HZZO, da se pokriju ti minusi, da li je moguće. Vidimo da i sama po izjavi ministra Kujundžića kad je rekao razmišljamo o tome ne samo da platimo ovih 500 milijuna nego da onaj ostatak se zadužimo. Pa onda ja onako, vjerojatno bi ljudi logički rekli ako iskazujemo suficit prošle godine 758 milijuna kuna, to je ono laik, svaki će reći pa imamo 758 milijuna kuna viška, ne moramo otići ni u deficit, možemo imati izbalansiran proračun. Pa zašto ne bismo svih tih 758 milijuna kuna prebacili HZZO i olakšali situaciju u zdravstvu? E tu se zapravo vidi da brojke su jedne a u stvarnosti tih novaca nema. Nema ih, to nije višak koji stoji negdje, tajnica ga tamo pohranila u trezoru pa imamo 758 milijuna. I da kažem ministrima, sada evo dolazi novi proračun, imali smo suficit, veće ćete limite dobiti, dajmo to ne potrošimo nego investirajmo u nešto što će povećati prihode državnoga proračuna. S time znači ako su prihodi bolji onda je i kvaliteta života ljudi bolja. Znači mi imamo vrlo egzaktna poimanja ljudi o tome o čemu govorimo ali ove brojke nisu teren na kome mi jesmo. Ja koji dolazim iz područja Slavonije, tamo nemamo to, ne osjetimo. Ono možda je jedna cesta više ili možda je dva puta asfalt negdje prevučen pa da malo ljepše to izgleda ili nešto drugo ali u stvarnosti ona kvaliteta nije se ispoljila i ovdje da budem kritičan, da hvalimo, zapravo nemam temu. Ove brojke ne mogu tako i komunicirati, mogu komunicirati samo o jednoj općoj politici koju vodi ova Vlada i koja bi trebala i na terenu dati konkretne, opipljive rezultate ali nažalost to ne mogu reći. I što znači bilo koji ovaj izvještaj koji dođe pred nama u kome bi ja trebao možda na svom profilu, na facebooku napisati ja sam bio protiv toga radi toga što transfer nije bio veći, radi toga što nije uključeno u suficit, radi državnih jamstava koja nisu iskazana na dobar način, pa bi onda rekli ovi, eto jesi ti to napiso, ali mi tebe ne razumijemo, a isto tako vjerujem da i oni koji bi pohvalili kako je sve bolje, kako prihodi bolji i to, da bi isto bio kriterij, evo možda tebi izgleda bolje, okej, ali mi te ne razumijemo. Znači, mi govorimo jednim jezikom koji u stvarnosti nema dodir sa našim građanima. Al evo ja bi sada i prepustio ovaj drugi dio kolegi Škiboli, hvala lijepo.
Hvala. U ime Nezavisne liste mladih sad će nastaviti poštovani zastupnik Škibola, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS. Pa evo, upravo ovo što je govorio g. Panenić, znači ministar ovdje izlaže i on se hvali fiskalnom konsolidacijom, hvali se smanjivanjem deficita, hvali se nekim velikim suficitom, smanjivanjem javnog duga, međutim to su statistički podaci koji su nominalni, znači nominalni statistički podaci i oni ne održavaju realno stanje u našoj ekonomiji, oni ne održavaju realno stanje u gospodarstvu. Po čemu to vidimo? Pa vidimo da evo već sutra medicinske sestre imaju prosvjede zbog niskih plaća, učitelji se bune zbog niskih plaća, imamo prosvjede šofera zbog niskih plaća. Znači, ako se ti nominalni statistički podaci ne prelijevaju na stvarno i realno stanje života naših sugrađana, onda koja je korist od toga što BDP raste 0,5% ako 300 000 mladih odlazi iz države, nema koristi, usudio bi se čak reći niti dugoročne koristi. Inače se često u fokus javnosti stavlja BDP kao glavni ekonomski pokazatelj, međutim nama ekonomistima je poznato da nije samo tu BDP jedan od bitnih ekonomskih pokazatelja, ima tu i drugih ekonomskih pokazatelja koji po meni još više odražavaju neko realno stanje nego što je to, nego što je to BDP. Bio sam spomenuo presudu Vrhovnog suda ministru financija, on je na to odgovorio kao da politika nema veze sa pravosuđem, da to uopće, da se on ne želi miješati u to, itd. Međutim, pravosuđe u slučaju švicarski franak sve je reklo, znači imamo pravomoćnu presudu Vrhovnog suda i pravosuđe je tu posao odradilo, sada je na potezu politika. Znači, ako je pravomoćno utvrđeno da su banke protuzakonito radile, da su banke protuzakonito emitirale te kredite i da su ljudi u tom kontekstu oštećeni, onda je sada na potezu politika da zaštiti te ljude i da ne ide svaki pojedinac na sud i izlaže sebe određenom riziku jer banke su uvijek tu u nekim povlaštenim pozicijama, u našem pravosudnom sustavu imaju veliku financijsku moć, mogu platiti dobre odvjetnike itd., nego da država zakonom uredi tu problematiku i da se ljudima kompenzira tj. da se banke potakne da ljudima vrate taj novac. Mislim da je to u konačnici dobro i za banke jer ako imamo previše tih tužbi prema bankama, onda će i banke krahirati u slučaju da bude preveliki broj tih tužbenih zahtjeva, a na kraju je i Vrhovni sud rekao da se radi o nezakonitom poslovanju. Upravo po tom pitanju ja sam razgovarao sa jednim zastupnikom iz Švicarske i ja sam njega pitao pa kako je moguće da su se tu emitirali ti toksični, kontaminirani krediti u RH, on mene pita, znači postavlja protupitanje i kaže, ha dal je tako nešto bilo u Austriji, dasl je tako nešto bilo u Njemačkoj, indirektno mi kaže oni su plasirali te kredite zato što je naš sustav omogućio da se ti kontaminirani i toksični krediti ovdje plasiraju. I dan danas hrvatska Vlada indirektno blagoslivlja takvo poslovanje zato što ga nije sankcionirala. Znači, mi ga zakonski nismo sankcionirali, isto ko po pitanju RBA zadruge, znači mi zakonski sankcioniramo, onda dođe ta presuda Europskog suda jer normalno kapital je moćan i oni mogu na različite načine izvesti da se na višim instancama određene stvari ruše koje im nisu u korist, ali država se tu mora suvereno postaviti, znači ako mi smo duboko ovisni o inozemnim bankama, a jesmo, vi kažete ministre da se smanjuje javni dug, ja se slažem, vi ste nominalno smanjili nešto javni dug, ali ste i dalje duboko ovisni o stranim bankama i kada ste duboko ovisni o stranim bankama, država je u podređenom položaju i strane banke traže od Vlade da se krene u privatizaciju javne imovine, da se krene u tu fiskalnu presiju, znači restriktivnu fiskalnu politiku, dizanje poreza, sve na teret građana i onda vi kao vraćate javni dug, stvarate suficit, ali na teret ljudi i ljudi loše žive, a vi imate dobre statističke podatke. Po meni takva politika nije pozitivna, a ona se odražava i u klimi u društvu, ona se odražava i u nezadovoljstvu ljudi, mladih ljudi koji odlaze iz ove države, znači to su sve stvari koje mi ovdje vidimo u HS i ne možemo se praviti da ne postoje. Evo, mislim da moglo bi se tu još mnogo govoriti o svemu tome, o tim statističkim podacima koji u načelu nisu konkretno relevantni, ali neću više duljiti, treba samo reći da Klub nezavisne liste mladih neće podržati ovo izvješće, a neće podržati izvješće upravo zbog toga što ne vidimo da se u realnosti pozitivno odražava ovi nominalni, nominalni podaci. Hvala.
Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govoriti poštovani zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala vam lijepa. Kolegice i kolege zastupnici evo raspravljamo danas o Izvještaju o izvršenju Državnog proračuna za 2018. i prvih 6 mjeseci ove godine i možda na neki način sukus cijele rasprave je da smo u jednom nizu pozitivnih godina odnosno godina gdje smo ostvarili rast BDP-a, znači koji je započeo 2015. godine krajem mandata vlade Zorana Milanovića i nastavio se u kontinuitetu '16., '17., '18. i '19. će vjerojatno tako završiti. Ono što zabrinjava je da taj rast usporava od 2016. godine i vjerojatno će 2019. biti lošija od 2018. godine. Znači sukus svega i kada pogledate malo i brojke i analizirate to sve skupa vidite da su prihodi značajno veći nego što su bili 2015. godine i od tud izlazi i poizlazi ja bih rekao i smanjenje duga države u odnosu na tu godinu i eventualno mogućnost da se negdje na nekim stranama otpusti odnosno omogući ljudi da danas bolje žive nego što su živjeli tada. Nažalost to ne radimo i vidimo da svaki dan imamo određene proteste i reakcije na nepravde jer se jedne, jedna skupina društva tretira puno bolje nego druge skupine i ljudi odlaze iz Hrvatske i na neki način Hrvatska demografski kopni iz godine u godinu. Zato danas izgleda doista nevjerojatno i najava predsjednice republike da će se ona baviti demografijom kada vidimo da zadnjih 5 godina njenog mandata, a pogotovo zadnje 2, 3 godine kada je to ekspandiralo je skoro 200.000 ljudi otišlo iz Hrvatske. I to je u biti najveći problem koji Hrvatska u ovom trenutku ima i zato čudi da se Vlada odnosno ministarstvo ne pozabavi upravo tim, tom strukturom ljudi kao što su primjerice i medicinske sestre i zdravstveni radnici koji će sutra protestirati ili učitelji koji imaju izrazito niske plaće i da se tu gleda, odvaguje, mjerka itd., a da s druge strane milijarde i milijarde kuna idu i nije nam problem da li ćemo izabrati nove F16-tice ili Gripene ili nešto, nešto treće. Znači mi kao država očito prioritete smo krivo u ovom trenutku postavili i to je ono što ja temeljno zamjeram ovoj Vladi, a da je situacija puno lakša nego 2015. godine to je valjda svima jasno i oko toga se nećemo sporiti jer je 6 godina ili 4, 5 godina jake recesije i laganog izlaska iz nje 2014. ovaj ostavilo traga. Bez obzira što su neki nekada govorili da nećemo imati nekih značajnih posljedica, ali desila se ta nezgodna recesija koja je ostavila traga na RH. I danas ja mislim da je svima jasno da je puno lakše sa 20 milijardi kuna više prihoda nego što je to bilo 2015. godine. Tako da gotovo malo nevjerojatno zvuče informacije kada vidimo da i to je ministar rekao čak i u uvodnom izlaganju, nije se nigdje čulo da sam ja napao ili netko iz ministarstva obrtnike, ali kada govore ekonomisti bliski Vladi koji su u dvije HDZ-ove bili i savjetnici premijera kao što je gospodin Lovrinčević, da treba ukinuti i da treba značajno ograničiti način funkcioniranja malih poduzetnika u paušalnom obračunavanju poreza onda to sigurno ne ide od SDP-a, niti ide od opozicije, nego to možemo protumačiti jedino kao puštanje probnih balona vlasti. I sa te strane treba žestoko reagirati i meni je drago ukoliko ministar ovdje kaže da neće ništa mijenjati što se tiče toga. I ja to podržavam, kao što podržavam i mjeru, kao što podržavam i mjeru koju su napravili na početku mandata kada se dignuo taj iznos sa 230 na 300.000 kuna, ja bi to dignuo i još. Znači sa te strane ja to podržavam jer trebamo omogućiti ljudima da sa što manjim troškovima pokušaju neki svoj posao izgraditi, a to su obično ljudi koji rade one man band, znači nema tu nekog prevelikog biznisa, ljudi sebe zaposle i na taj način sebi omoguće da prežive, a u nekim industrijama mogu biti čak konkurentni kao da se radi i u susjednim nekim zemljama ili zemljama koje imaju puno manja porezna opterećenja na plaće nego što to ima RH. Znači, ako se tu našlo 40 do 50.000 ljudi i radi nešto, pa meni nije jasno zbilja zbog čega se ide tako agresivno, kažem za sada puštanjem preko bliskih medija i bliskih ekonomista informacija da se osluhne bilo javnosti, da se stvori jedan dojam da se tu nešto kao žmukla i mulja i da bi se tu moglo nešto korigirati. Ja mislim da ne, ja mislim da bi država upravo suprotno treba ići u još daljnje liberaliziranje tih naj, najmanjih poduzetnika koji na tržištu egzistiraju. Tako da, evo drago mi je da smo danas čuli da se tu neće dešavati nikakve izmjene, nadam se da će takva politika se i nastaviti, isto ko što mi je krivo da, kao što sam to rekao i uvodno da nemamo usmjerenije targetiranje naših sugrađana u smislu olakšica. Znači kada se smanji PDV, onda to svi znaju da se ta zarada, manji trošak podijeli između građana i tvrtki. Evo to smo najbolje vidjeli na mesu, voću i povrću i ovo što je bilo prošle godine. Nakon euforičnih najava na početku i nekih lanaca koji su već kakti u 11. mjesecu pustile promotivne akcije ne bi li privukle dodatne kupce, ta se jeftinoća pod navodnicima, ili smanjenje cijena izgubila. U ovom trenutku većinu tog novca koji je ministar olakšao na tržištu i vlada trgovine znači PDV-a je otišla u džepove velikih prodajnih lanaca koji su većinom u stranom vlasništvu i na kraju građani nisu gotovo ništa od toga osjetili. I zato je puno pametnije investirati u porezno rasterećenje plaća i to onih nižih plaća, ono šta inzistira SDP kako bi se velikoj većini naših ljudi, odnosno puno većoj nego što je to bilo do sada slučaj značajno povećale plaće povećanjem neoporezivog djela dohotka. I tu pričati o tome da se pita nešto jedinice lokalne samouprave, pa imali smo primjera u proteklih 10 godina kada se to slijevalo s jedne na drugu stranu i korigiralo i Fond poravnanja itd., sve je to porez, odnosno novac koji skupljamo od naših građana i može se naći i pravedniji način da se decentraliziraju sredstva i da jedinice lokalne samouprave ništa ne izgube. Znači to je uvijek dobra isprika da se kaže ne može se, jer kao izgubiti će jedinice lokalne samouprave ali kada je nešto drugo u pitanju onda se nije imalo problema predlagati te izmjene. Znači također nevjerojatno zvuči podatak da je zavod za zdravstveno osiguranje bio u plusu a da duguje 3 milijarde kuna. Znači sada se postavlja pitanje kako je to moguće. I postavlja se pitanje zašto se ne plati taj novac. Zašto mi plaćamo zatezne kamate ili moguće da ćemo ih platiti za dug od 3 milijarde kuna ako se sad može zadužiti država za 3x manju kamatnu stopu od ili 4x manju kamatnu stopu zatezne i na taj način smanjiti te troškove, omogućiti da se na kraju krajeva cijeli sustav, da profunkcionira i da banke, odnosno oni koji kreditiraju ne zarađuju toliko na kamatama. Tu postoji još daljnji prostor za smanjenje troškova. Kao što su se primjerice smanjili troškovi kamata samo mi molim vas nemojte reći da je za to zaslužna Vlada Andreja Plenkovića što su kamatne stope na povijesno niskim razinama jer onda očekujem da će se Angela Merkel također zahvaliti Andreju Plenkoviću i sva velika gospodarstva gdje su kamatne stope čak u minusu. Hrvatska se u ovom trenutku zadužuje po povijesno najnižim kamatnim stopama ali još uvijek 2, 3% višim nego što je to primjerice Slovenija. Tako da i u tom omjeru se pokazuje, pokazuje da nismo baš tako super kao što se želi pokazati. Ali ono što mene posebno zabrinjava i s čime se ne bavimo i s time ću završiti je da se ne bavimo ljudima. Znači demografijom, odlaskom ljudi a glavni problem odlaska ljudi iz Hrvatske su niske plaće. I ukoliko medicinske sestre, ukoliko učitelji ili netko treći vidi da za 200, 300 km dalje može zaraditi duplo ili 3x više pa normalno da će otići. I zato još jednom nadrealno zvuči današnja najava predsjednice koja kaže da će se time baviti a time se uopće nije bavila proteklih 5 godina a rezultati u demografiji su katastrofalni. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Maras, pa dosta toga smo slično i izlagali. Što se tiče demografije, samo kratko, bili smo zajedno u Vladi, HDZ je napadao kako ljudi odlaze, sada smo mi opet s HDZ-om, vi isto govorite kako opet ljudi odlaze. Sad koliko tu ima Vlada s time veze otom potom, naravno da nešto i ima. Što se tiče paušalaca, to sam već govorio u ime kluba i u replici apsolutno se možemo složiti da ne smiju se oni gledati kao kriminalci jer oni svjesno biraju i odriču se prava i Zakona o radu, godišnjeg bolovanja, slobodnih dana, otpremnina i svega onoga i stavljaju tu nesigurnost na tržištu rada i naplaćuju to na način kako što naplaćuju tako da ne bi, isto se tu mogu složiti. I što se tiče smanjenja PDV-a na hranu tu se ne bih složio s vama jer da smo radili to ranije prije 10 godina kudikamo sreće da je ostala cijena hrane danas kao što je bila i prije 10 godina. Ne da je smanjivala nego da je ostala ista. Koja bi onda bila kupovna moć naših građana i koji bi onda bio standard. Tako da ja mislim da trebamo još ići više sa smanjenjem PDV-a na hranu i još povećati kupovnu moć naših građana. Zahvaljujem.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Iz vašeg izlaganja bi se mogao izvući jedan zaključak. Kažete da su ljudi odlazili kada ste bili s nama na vlasti i kada ste sa HDZ-om na vlasti. Znači kad god je HNS na vlasti ljudi odlaze. Znači to je, to je, pazite … ... [[Upadica se ne čuje.]] to je ovako zanimljivo ali pustimo sad te analize, činjenica da je dramatična situacija upravo u posljednje vrijeme. Znači ne može se to ni usporediti sa vremenom 2014., 2015., to je a sjećam se Karamarka i njegovog vikanja o tome koliko je ljudi otišlo, duplo više je sad ljudi otišlo i neće stati to dok mi ne dignemo uvjete rada, znači dok ne dignemo plaće, to neće stati. Sutra treba dati podršku, evo pozivam i gospodina Šukera i vas da odete dole medicinskim sestrama da ih podržite. Jer treba ljudima koji na neki način vrijedno rade dati podršku u boljim uvjetima rada. To nisu bezvezni zahtjevi, to su vrlo realni zahtjevi koje oni daju i trebamo im dati u tome podršku. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Borisa Lalovca.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, govorili ste o dugovima u zdravstvu i kako to riješiti. Vi se sjećate 2012. godine i tada je Vlada Zorana Milanovića platila oko 6 milijardi kuna dugova u zdravstvu koji su bili iz prethodnih godina akumulirani. Također tako su ih i HDZ-ove prije godine plaćali su dugove, to je jednostavno, to je jedan dio koji se akumulira, sada je to došlo na 3 milijarde, kada je gospodarstvo na stopi od 4%. Tako da su to iznosi koji su sve, kao što zna gospodin Šuker evidentirani, evidentirani i kroz sustav riznice. A ... [[Govornik se ne razumije.]] se vezao da ono kada se bilo govorilo za vrijeme našeg mandata da će taj izlazak iz sustava riznice riješiti dugove u zdravstvu, nije se riješilo, tada sam se borio protiv toga. Međutim politika je donijela odluku da iziđe iz sustava riznice i iako je ministar rekao da je više 2 milijarde kuna zdravstvu i kroz veći doprinos vidimo da se taj dio ne rješava. I mislim da ne može to biti samo na ministru zdravstva jer je vrlo težak problem u zdravstvu ali da to zajedno trebamo rješavati. A vezano za investicijski rejting što ste govorili, sjećam se vrlo dobro [[Upadica Reiner: Hvala.]] To ću u drugu repliku.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa. Pa apsolutno, sjećam se tih vremena i dugova koji su ostali iza Vlade do 2011. godine, nevjerojatno je, znači kako se uspjelo generirati skoro 6 milijardi kuna u zdravstvu. I sada evo opet idemo tim putem. Znači, i zato, zato i kažem da, da nije, slažem se s vama da nije tu isključivo teret na ministru zdravstva, mada je on najodgovorniji za sustav kako funkcionira, nego i na cijeloj Vladi, pogotovo su tu odgovorni ministri financija koji moraju naći model kako da, kako da sustav profunkcionira. Što se tiče izdvajanja, očito tu nije bio zdravstvo iz riznice, nije tu bio niti, niti rješenje, niti problem, ali činjenica je ako imamo 3 milijarde kuna duga, pa šta nije logično da se to financira, nego da se taj dug kumulira odnosno da se plaćaju zatezne kamate, to je nešto šta je najosnovnija logika [[Upadica: Hvala]] i meni je čudno da se to u ovom trenutku ne radi …
Sada ćemo prijeći na slijedeće pojedinačno izlaganje, a to će biti poštovanog zastupnika Mire Bulja, izvolite.
da opet ne dođemo u situaciju kao 2012.g. kada je bilo 6 milijuna duga u zdravstvu. Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče.
Hvala lijepo. Ministre, potpredsjedniče hrvatske Vlade, g. Marić, vi ste u svom izlaganju rekli da se smanjiva nezaposlenost, ja sad uspoređujem doznake građana, inozemne doznake, 10 milijardi kuna dolazi u RH i to me podsjeća na našu povijest, 50.g. unazad, 10 milijardi kuna naši ljudi koji su otišli vani godišnje donose 10 milijardi kuna u RH, znači to je, govorimo o doznakama, ako me ne varate, ako se to ne vara ministre. Znači, ovo ispada kao i u ono vrijeme kad je bilo planski, šta više vanka više deviza u hrvatskom proračunu, a i vraćam se znači 50.g. unazad poglavito u svoje krajeve kada su odlazili muškarci vanka, uglavnom većinom i onda su uplaćivali novac koji bi zarađivali primjer u Njemačkoj marke, … [[Govornik se ne razumije]] njihove obitelji bi ostajale ovdje, tako me i ovo podsjeća u biti koda ste vi napravili planski kao i za vrijeme Jugoslavije prije 50.g. šta više vanka tolko više u hrvatski proračun. I onda se još ovdje pozivate za ovom govornicom smanjena je nezaposlenost. Al kako je smanjena nezaposlenost? Statističke pokazatelje pogledajmo, samo u 3.g. zadnje 100 000 manje je ljudi u RH i od toga je veliki dio ljudi koji rade vani i uplaćuju ovdje i zato vi govorite o pozitivnim bilancama, ovom, onom, ali ne stvaraju dodatnu vrijednost u RH. Slično je bilo u Titovoj Jugoslaviji, 10 milijardi kuna, vi ste nas vratili znači 50.g. unazad, samo šta su onda odlazili samo muškarci, a djeca većinom, djeca i žene bi ostajale ovdje, a sada svi odlaze, znači 10 milijardi kuna, to nije mali iznos, vi me, vi me ispravite, volio bi da me ispravite ako ja nisam u pravu. Znači, što više naših iseljava vanka, više doznaka naših građana iz inozemstva tj. više deviza i to je realna slika i to je trenutno realna slika, da je demografski pad katastrofalan, da ne stvaramo novu vrijednost, da za vrijeme kad je povećana potrošnja da uglavnom kupujemo strane proizvode, da povećavamo uvoz, a domaća proizvodnja pada. Znači, mi smo u nekakvom govore predrecesijskom vremenu, tako se priča, … [[Govornik se ne razumije]] stručnjak, a u ovome vremenu kad smo imali novac, mi nismo, vi kao Vlada niste pomakli znači domaću proizvodnju, nego dapače pada domaća proizvodnja, uz to što nam, govorite da je povećani EU fondovi, da su povećanja sredstava EU fondova. Realna je slika da bi tribala resti domaća proizvodnja, a ode i gospodarstvo naše, industrija, poljoprivreda, u biti sve ovo raste, a ovo što je bitno pada, u nas je u RH tako, ono što je bitno pada, a ono što je nebitno i šta se ne bi smilo događat raste. Ja mislim da je tu ključ problema, hvalili se sa bilancom od 10 milijardi kuna uplata iz inozemstva od naših građana nije dobra poruka, nije dobra slika, a to vidimo i na demografskom, u demografiji da su područja 2/3 RH su doslovno prazne, krenit ćemo od Neretve, između Krke i Neretve 100 000 ljudi je manje, samo u tom periodu zadnjih, ne znam, 15.-tak godina, znači to su ogromni, ogromni propusti, ali ova Vlada uza sve ovo šta ste vi rekli ministre, volio bi da slušate, za sve šta ste rekli problem je šta domaća proizvodnja pada, statistički, samo mlijeko u RH ili mliko kako kažu, kako mi u Dalmaciji kažemo, 10,5% manje proizvodnje, dok se hvalimo sa poljoprivrednim poticajima. Nikad više svinjetine nismo uvozili, doslovno mi više nemamo proizvodnju svinja, nikad lošije hrane, to prelazi već 3-4 milijarde EUR-a, to odlazi, to rapidno raste. Znači, doveli ste RH … [[Govornik se ne razumije]] spominjete HNB, spomenuli ste da su oni izravnavali određeni vanjski dug, ovo, ono, da je zato povećan, jedino šta oni izravnavaju i sljubljuju to je master šef kojega su primili da sljube oborita ribu sa bijelim vinima i crna vina sa drugom hranom, jedino to šta su napravili za hrvatske građane. HNB ministre niti je hrvatska, niti je narodna, jedino master šefa šta su primili to znate dobro da im sljubljuje ribu oboritu sa, hranu sa vinima. Jel da je, onda bi bilo sve drugačije, spomenili ste HNB da se izravnavaju, novi način obračuna vanjskog duga, slobodno upitajte HNB koja je kraljevina za se, nedodirljiva, koja je i producirala sve probleme i udare na hrvatsko gospodarstvo i šta je producirao naravno tu je Vujčić ključ priče. Vi spominjete ovdje, spominjali ste EU fondove, koliko ja pratim statističke pokazatelje, RH je na dnu, ispod Malte, na dnu po povlačenju sredstava iz EU fondova. Vi govorite ugovoreni, čak ste spomenuli u jednom trenutku, RH zanima kolko smo povukli, ističe nam sad ovo razdoblje sedmogodišnje proračunsko. Mi od 10 milijardi kuna smo izvukli, negdje ja ne znam kolko smo do sada izveli tih, kolko se je potrošilo sredstava, ne ugovorilo, pustimo ugovor, vrlo malo, to je 10%. Sad uskoro će ići novo razdoblje proračunsko, onda kažete kad bude ovde kad budemo mi na čelu EU ovdje, a mislim šta je to značajno što ćemo mi biti na čelu EU, pa predsjednik sabora Gordan Jandroković uopće nije znao tko je prošle godine, koja je članica EU bila na čelu te države, predsjednik sabora, eto koliko je to značajno tko je na čelu EU. Stvarni život je bitan, stvarni život je bitan i kad pogledam zdravstvo vidimo da nam najkvalitetnija radna snaga odlazi, ono što sam govorio maloprije 10 milijardi kuna na doznake iz inozemstva naših građana to su liječnici, medicinsko osoblje, sutra prosvjeduju medicinske sestre, već kad ste toliko u plusu, tj. kad ste vi sve bilancu …/nerazumljivo/… eto što naši iseljavaju ljudi jel ovde nemaju plaću, izvanka uplaćuju taj novac i to je to. To su doznake naših građana iz inozemstva koji su iselili i ostala su prazna sela. I kad slušam po mojoj Dalmatinskoj zagori, ministre koi dolaze i njihove hvalospjeve, evo bili su u Trilju, kad ja slušam te hvalospjeve, a 90% sela je mrtvo, mrtvo nema života, pa to je bogu plakat i ja slušam sa ove govornice da sve cvita. Donijet ću vam drugi put buket ruža, koliko je procvitalo, pa mrtvo, ej. Domovi zdravlja ne postoje ljudima zdravstvene usluge, škole striktno iskontrolirane čistačica se ne more zaposliti bez župana i njegovih poslušnika. Sve je kontrolirano, sustav je iskontroliran skroz, iskontrolirali ste ga, svi ostali moraju ići vanka i kroz doznake za građane RH, kao građani uplaćuju ovdi i 10 milijardi kuna godišnje uplaćuju izvani, čistih deviza, čistih deviza i to je povijest. Politika vlade Andreja Plenkovića ministre u kojoj ste vi potpredsjednik vlade je ista ciljana, planska politika, još organizirajte vlakove da mogu ići prema Njemačkoj. Prazna je Dalmatinska zagora, Slavonija je prazna, poljoprivrede nema, gospodarstva nema, a sve vam raste, svi pokazatelji rastu. Šta je u stvarnosti, u realnosti šta je? Evo ja bih vas zamolio dođite doli ministre, ja ćemo i vi prošetat, triljskim zaleđem Cetinske krajine, sinjskim zaleđem, vrličkim područjem ići ćemo prema Kninu, pa ćemo ići prema Drnišu, krenut ćemo prema Skradinu, pa ćete vidit, Ravnim kotarima, Lici, Gorskom kotaru, Slavoniji, nešto oko Zagreba, Rijeke i tih par bazena. Ovo je planska politika, ko '60. što je Tito Jugoslaviji napravio, organizirao da ljudi naši odlaze vanka i da se uplaćuju devize u RH i na osnovu toga vi sad 10 milijardi kuna imate uplata, doznaka naših građana iz vana u proračun RH, tj. u RH. I što više ljudi naših odlazi vani smanjiva se kao nezaposlenost jer je manje na birou, a više uprihodujemo. To je politika Titove Jugoslavije '50.-tih, '60-tih godina, devize su dolazile ovdje iz vanka. Inače gospodarstvo, poljoprivrede, vjerujte mi, vjerujte mi 90% u Dalmatinskoj zagori što se obrađivalo Sinjsko polje, Vrgoračko, Drniško, Kninsko je pod korovom, a imao rijeke čiste, bistre imao vodu samo sustav navodnjavanja i to nismo iskoristili. Prema tome ovo je planska politika da se što više iseli i da vi možete pravdat svoju bilancu uplatama doznaka građana RH. Hvala lijepo.
Hvala imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Borisa Lalovca.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, povezali ste nešto sam zapravo i ja govorio jaku uvoznu komponentu u RH koja zapravo narušava ne samo gospodarski rast nego narušava ne samo i bilancu plaćanja nego i uništava domaću proizvodnju. Bilo bi zanimljivo vidjeti od 10 milijardi kuna koliko se sada financira EU projekt i evo pitanje Pelješkog mosta, nit rade hrvatski radnici, niti tamo ima industrijske proizvodnje koje je netko iz hrvatske tvornice tamo proizveo pa radio nekako, ne znam kolko ima željeza, kolko ima čelika, kolko ima svih tih materijala iz industrijske proizvodnje pogotovo onoga tamo kraja koji radi, znači trebalo bi procvjetati zapravo i Dalmacija i cijeli jug zapravo za takvi nekakvi veliki projekt i vidimo tko će raditi pristupne ceste, rade Grci, rade Kinezi. Bilo bi dobro kad govorimo o ravnopravnosti da tako naše kompanije mogu dobiti u Poljskoj, Mađarskoj u Austriji u nekim drugim europskim zemljama pa onda ne bi bilo nikakvih problema. Međutim, naše kompanije teško mogu dobiti vani poslove isto od EU fondova, al nažalost ne mogu dobiti ni domaće. I zbog toga je ova uvozna komponenta iz EU fondova koji rastu [[Upadica: Hvala.]] uglavnom se nažalost troši samo na uvoz.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Složio bih se s vama u potpunosti, tj. potpisao bi Pelješki most rade Kinezi, naravno niti konzerva nije u Hrvatskoj neće kupiti, oni trajektima i konzerve i hranu i prehrambene proizvode i željezo i sav materijal će naravno uvesti većinom iz Kine, tako da za hrvatsko gospodarstvo nema ništa, a u isto vrijeme mi smo imali brendirane tvrtke koje su uništene tvrtke, koje su imale dugogodišnji znači svoj rad iza sebe, imale su rejting u poslovima, imali su znači značajan kao što je Konstruktor, Lavčević i brojne druge tvrtke koje su radile projekte nekada vanka u drugim državama u trećem svijetu. Međutim danas nama su Kinezi ušli na naše tržište isključivo zbog toga što je vrlo bitno u ovome slučaju gospođi Merkel i njemačkoj politici da odnosi s Kinom koji su to razlozi to neka premijer odgovori, da budu Kinezi na našem području i preko koga su ušli u EU, preko Hrvatske. Ništa hrvatski građani jel vrlo malo ostaje od tih sredstava EU po pitanju Pelješkoga mosta i to je ta priča [[Upadica: Hvala.]] naši rade vanka, a Kinezi nama ovde.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Tomislava Panenića.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bulj, evo sad idu kampanje, bit će za predsjedniče izbore, bit će za parlamentarne izbore i trebao bi isto i ministar doći u vaše područje u Sinj tamo ili doći kod mene i naravno pred tim ljudima onda kažeš, ljudi dobro je imamo suficit proračuna. Jednostavno dođe tamo, evo ja vam prenosim poruku da je dobro jer je suficit proračuna i ono dajte da vidimo kako taj suficit ja kod vas da vidimo ono gdje možemo to vidjeti, deficitu ljudi, deficitu škola, deficitu pošta, deficitu, što god pogledate, kod mene je deficit svega. Znači izgubili smo supstancu više ne govorimo o tome. I onda se pitam a gdje taj suficit nastane, je li u Sinju nastao, negdje u Lici ili negdje dalje ono, gdje to nastaje što bi mi mogli svi skupa podržati da je suficit.
Odgovor poštovano zastupnika Bulja.
Kolega Panenić, vi živite u Slavoniji, poznato vam je da, evo spominju se i poticaji, spominju se broje mjere koje ... [[Govornik se ne razumije.]] za poljoprivredu ali znate da je poljoprivreda doslovno mrtva i da je naša, uvozni lobiji, te štetočine koje uvoze prehrambene proizvode kada govorimo i poljoprivredne proizvode, da su jednostavno uništili Slavoniju i to ciljano. Znači jednostavno u ovome trenutku kada ministar kaže na doznake smo dobili iz inozemstva 10 milijardi da ... [[Govornik se ne razumije.]] ti vaši Slavonci, moji iz Dalmatinske zagore, iz Sinja, nebitno, oni su vani sada rade i uplaćuju doznake u RH. I to je ta bilanca s kojom se on hvali. I što više pošalje vanka, više će on slati u proračun ali je prazna država. Nema države bez naroda, nema u Slavoniji obrađenih polja ako nema naroda. Jedino ako nisu namijenjene za neke multinacionalne kompanije pa budu Slavonci im služili kao druga, treća ruka u obradi zemljišta. Problem je što je politika iz Zagreba ne vidi ono što se događa na ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Sada ćemo ići na sljedeće pojedinačno izlaganje a ono će biti poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo državna rizničarko, ministar će doći. Dakle, danas raspravljamo o jednom dokumentu koji je osnova za vođenje, zapravo osnova za raspravljanje kakva je ekonomska politika vođena u prethodnom razdoblju. Jer kako prihodovna strana nije slobodna interpretacija nečega nego je posljedica zakona koji su doneseni u ovom Visokom domu, tako i rashodovna strana je posljedica određenih poslovnih transakcija a isto tako i prava kojim smo mi temeljem određenih zakonskih propisa donijeli da netko ima. I to je, bi moglo se reći da je to proračun. I nažalost uvijek kada se raspravlja o ovim dokumentima onda svatko voli interpretirati podatke te ovakvi su, te onakvi su. Međutim, mi moramo znati da od ulaska Hrvatske u EU imamo supervizora a to je Eurostat koji u principu kontrolira sve ove podatke, sve metodologije po kojima smo došli do njih. Međutim, ja ću si dati za pravo s obzirom da je ovo pojedinačna rasprava da otvorim neke teme ovdje koje bi sutra mogle itekako utjecati na rashodovnu stranu proračuna. Pa da ne govorimo o njima post festum ja bih radije da mi o njima raspravljamo sad dok imamo prostora. Zašto? Zato što te neke pojedine teme već u ovom trenutku stvaraju silnu glavobolju i predsjedniku Vlade i ministru financija i ministrima financija a politikantima otvaraju mogućnost da se natječu tko bi više dao. Dakle, plaće, plaće koje iznose negdje oko 29 milijardi kuna državnog proračuna. E sad vi uzmite poslodavca, a Vlada je poslodavac koji ne bi svog radnika htio nagraditi sa čim većom plaćom, nema takvog poslodavca. Ali se otvara pitanje da li je to moguće. A onda se moramo osvrnuti na prihodovnu stranu proračuna da li mi porezno možemo opteretiti više hrvatske građane kroz gospodarstvo. Teško. Međutim, plaće su strukturni problem hrvatskog proračuna i to ne ove Vlade, ne ove političke opcije nego drugih političkih opcija. I nemojmo kolege i kolegice, kad govorimo o plaćama govoriti o osnovici, osnovica je najmanji problem. Ono što je osnovno i što je najveći problem rasprave o plaćama to su koeficijenti i dodaci. Zašto koeficijenti i dodaci? Zato što oni vrednuju rad, oni nagrađuju onoga tko radi. Ne može netko dobiti jednaku plaću samo što zato formacijski pripada negdje kao i onaj tko je stvarni izvršilac. Da li je to politika platnih razreda ili nešto drugo, ali mi to naprosto moramo napraviti i moramo donijeti da bi sa praktički istim sredstvima i mogućnosti rasta plaća bez povećanja poreznog opterećenja mogli bolje nagraditi one koji rade taj posao. Ali ako ćemo ići uranilovkom svima jednako, s jedne strane imamo veliko opterećenje o proračunu, ne možete reći da 29 milijardi za hrvatski proračun nije veliko opterećenje, imamo silno nezadovoljstvo onih koji rade taj posao. To je naprosto činjenica od koje ne možemo pobjeći. E sad se postavlja pitanje da li mi imamo dovoljno političke hrabrosti i snage svi da riješimo taj problem, možemo ga riješiti isključivo sa novim koeficijentima i novim definiranjem dodataka i naprosto vrednovati rad a ne vrednovati pripadnost. Sljedeća stvar o kojoj želim i osobno reći nešto a mislim da je to stav i svih mojih kolega u klubu HDZ-a, to su mirovine hrvatskih branitelja jer naprosto ne mogu danas govoriti o proračunu a da se ne dotaknem te teme. Zašto? Zato što sam o toj temi govorio sa gospodinom Mrsićem dok je on bio ministar, ja sam bio oporbeni zastupnik. I reći ću mu sad što sam mu rekao i tada. Nisu hrvatski branitelji dobili privilegiju. Mi smo Zakonom o pravima hrvatskih branitelja dali mogućnost za nešto što im naprosto pripada. Nisu hrvatski branitelji otišli u mirovinu da nemaju dana radnog staža, oni su radili, neki 10, neki 20, neki 30 godina, uplaćivali mirovinski doprinos i s tog osnova imaju pravo kao i svi hrvatski građani. Mi smo rekli da mirovina hrvatskog branitelja Zakonom o pravima hrvatskih branitelja ne smije iznositi ispod tog i tog postotka. Dakle mi u Hrvatskom saboru, nitko drugi. I sad govoriti o tome da su hrvatski branitelji problem oko stabilnosti mirovinskog sustava je u najmanju ruku nepošteno. Jer da nije bilo hrvatskih branitelja vjerojatno ni mi danas ovdje ne bi o ovome raspravljali. Ali nikoga ne smeta temeljem kojeg zakona i kako još uvijek visi 12 tisuća partizanskih mirovina. Isto kao što je i bivša država isplaćivala mirovine ratnicima hrvatskima iz Prvog svjetskog rata koji su stradali na ruskom frontu. To ne nešto što je naprosto obveza države. Ali mi da zanemarimo i da na takav način se podkusurivamo s onima koji su stvorili ovu Hrvatsku državu je naprosto nešto što mi svi iz kluba HDZ-a ne možemo prihvatiti. Dapače, neka se izračuna mirovina za svakog hrvatskog branitelja ali i sve druge koji imaju određene dodatke temeljem posebnih propisa. Jer i civilne i invalidske mirovine su temeljem nekih posebnih propisa. Prema tome, nemojmo na takav način se govoriti nego se držimo zakona i propisa kada govorimo o mirovinama hrvatskih branitelja. HZZO nije istina da je saniran 2012. sa 6 milijardi, sanacija zdravstva za cijele Milanovićeve vlade je bila negdje tu oko 6 milijardi, kao što su svi ministri prije od Crkvenca pa na ovamo sanirali zdravstvo. I budite sigurni svaki ministar financija će vam reći isto, a to jasno ukazuje da problem troškova hrvatskog zdravstva je strukturni problem hrvatskog društva. Dakle mi moramo definirati kakvu zdravstvenu želimo, koliko ta zdravstvena usluga košta i onda osigurati novce u proračunu temeljem onih koji uplaćuju u zdravstveni doprinos u proračun i u zdravstveno osiguranje. Svi oni koji ostvaruju pravo, a nemaju s osnova radnog odnosa temeljem Zakona o zdravstvenom osiguranju ti novci se moraju osigurati u proračunu i jasno prikazati da svi vidimo koliko je to novaca. Gledajte, nekom je pala sjajna ideja da će se problem hrvatskog zdravstva riješiti ako se HZZO izdvoji iz riznice. Što danas imamo? Imamo dugove i veće nego što su bili, iako ovaj ministar kao i prethodni sanira to sanira, ali mi taj sustav moramo riješiti. Rekao sam što se tiče plaća, a što se tiče prava iz zdravstvenog osiguranja moramo definirati što to je i reći to košta toliko i toliko, zdravstvenim doprinosom možemo prikupiti toliko i toliko, ostalo ćemo pokriti iz poreznih prihoda i to je činjenica. Ono što je novina ovog i proteklih nekoliko proračuna kako na prihodovnoj tako i na rashodovnoj strani to je jedan novi izvor kvalitetnih prihoda, to su eu fondovi. Vi vidite da u današnjim izvršenjima proračuna imate vrlo malo investicija, infrastrukturnih javnih objekata jer oni se manje-više svi financiraju iz europskih fondova. E sada ovisi o sposobnosti, ne samo ministara nego i jedinica lokalne i regionalne samouprave i poduzetnika koliko su spremni od onoga što je naš financijski paket da tako kažem koji Hrvatska dobije da povučemo natrag da praktički ništa ne ostavimo u Bruxellesu, to je stvar naše sposobnosti, ne ovoga ili onoga. Možemo se mi nabacivati i ovako i onako, ali gledajmo zašto netko nije iskoristio da sutra kada radiš taj posao ne ponavljaš tu grešku i da to iskoristiš. I ako na ovaj način možemo još dotaknuti se nekoliko tema, ja sam uzeo ove tri, ako na ovakav način budemo raspravljali o proračunu onda ćemo tu kvalitetu proračuna i njegovo izvršenje njegovog stvaranja dignuti na jednu višu razinu. A što je najbitnije, hrvatski građani bi s tog osnova trebali plaćati manji porez, a oni koji su korisnici proračuna bi trebali dobiti kvalitetnija sredstva i bolja sredstva. I Hrvatska bi mogla pokazati koliko je socijalna, pravedna država. Nešto što želim reći i mislim da će se tu sa mnom složiti kolega Lalovac, ali i kolega Marić, a to su rejting agencije. Dakle, godinama su nas uvjeravali ne možemo vam dići rejting zbog toga što ste u fazi ulaska u EU, pa nesigurno ovo ono. Kada smo ušli u EU oni nas nisu nagradili da su nam podigli kreditni rejting nego onoga postojeće su nam umanjivali. A da nisu radili tako, da su radili drugačije, dva puta je snižen kreditni rejting zapravo jedanput prije ulaska u EU, ne bi danas koeficijent rizika Hrvatske bio negdje 0,75 ili 0,70 nego bi bio manji pa bi se i hrvatski poduzetnici i Hrvatska država zaduživali negdje poduzetnici recimo uz 1%, a država možda uz 0,2, 0,3%. Prema tome, nemojmo se politički nabacivati kada su rejting agencije u pitanju, tu moramo biti svi zajedno jer svi zajedno se borimo za interese Hrvatske države, a ne koristit rejting je ovakav i rejting je onakav. I kolegice i kolege, da je svako od nas iz svog segmenta iz svojih životnih spoznaja raspravljao i izvršenju ovog proračuna na takav način, možda bi ministar dobio i ostali ministri kvalitetniji imput za izradu proračuna za 2020. godinu. Ja ću podržati ovo izvršenje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo cijeli niz replika. Prvi će naravno poštovani zastupnik Maras, on je dignuo prije nego ste i počeli govoriti. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Gospodine Šuker ne mogu se načuditi jednom dijelu vaše rasprave gdje kažete da je nepošteno da ljudi znaju koliko iznose mirovine i koliko dajemo za mirovine po povlaštenom propisu i odakle idu da se izdvoje od onih mirovina koje su zarađene po Zakonu o mirovinskom osiguranju, a pogotovo oni ljudi koji su radili 40 godina odnosno puni radni staž. Zbog čega to ne bi znali? Koga to boli i šta se tu skriva u situaciji kada 16 milijardi kuna više dajemo novca iz proračuna nego šta se u proračun po pitanju mirovinskog osiguranja slije? To je meni nejasno. Sa druge strane još mi je manje jasno kako možete reći da su nerealne poruke gdje želim onim ljudima koji rade za ispod prosječne plaće teške poslove povećati plaće, a 20 milijardi kuna je veći prihod nego šta je bilo 2015. godine. Pa kome biste vi dali gospodine Šuker? I kome dajte i na koji način? Ja bih rekao kupujete glasove. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Šukera. Izvolite.
Kolega Maras, bilo bi pošteno i korektno kada slušate nekoga bar da budete korektni pa da interpretirate ono što je neko rekao. Dakle ja uopće to nisam rekao što ste vi rekli, ali vi ste poznati po tome. Dakle, ja sam rekao što sam govorio dok sam bio oporbeni zastupnik, to govorim i danas. I vama sada opet u bebu kažem, nisu hrvatski branitelji otišli u mirovinu bez dana radnog staža. Ti su ljudi radili, uplaćivali i ja sam šutio dok ste vi govorili, prema tome šutite i vi sada. To vam sada kažem u lice i to ne možete negirati i to je ono jedino sporno, ne možete negirati da su ti ljudi radili i da su uplaćivali i ne možete negirati da smo zakonima o pravima hrvatskih branitelja dali im određena prava, to su činjenice i od toga ne možete pobjeći, bez obzira koliko se to vama ne sviđalo. Druga stvar, što se tiče plaća, to što ste vi rekli je najveća bedastoća koju bi neko mogao reći, ja to nikada ne bih rekao. Ja sam rekao sasvim dijametralno suprotno od toga što govorite, samo što ja nisam populista kao vi pa jedno pričam kada sam na vlasti, a drugo pričam kada nemam odgovornosti kada sam u oporbi.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Gospodine Šuker recite mi, ministar je u više navrata naglasio da se povećaje potrošnja jer je BDP veći, a uvoz se povećaje. Koji će bit učinci toga što imamo sve manju proizvodnju, i poljoprivrednu, evo recimo rekao sam da je mlječna proizvodnja prošle godine za 10,5% manja u RH, znači nemamo tu nikakvu, znači zdravu logičku povezanost, reste potrošnja, a reste uvoz, a domaća proizvodnja pada, to je jedna stvar, a druga stvar je 10 milijardi kuna doznaka iz inozemstva, što znači da ova nezaposlenost koju ministar naglašava, kako vi to komentirate, jel je činjenica da naši ljudi izlaze van granica i doznaka uplaćuju u RH iz drugih država, Njemačke i ne znam di su otišli, što znači ti pokazatelji koje ministar govori kao pozitivne u bilanci u biti one su u stvarnosti negativne, obrnute jer je problem [[Upadica: Hvala]] nemamo stanovništva … [[Govornik se ne razumije]] Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Vidite kolega Bulj, ovo što vi govorite, fali jedna ključna rečenica, dakle definitivno je da je ministar i Vlada izmjenom poreznog zakona jedan veliki dio dohotka koji je do sad bio prihod državnog proračuna, ostavio građanima. Dakle, s tog osnova se povećala njihova kupovna moć, nažalost hrvatsko gospodarstvo nije u stanju proizvest to i nije recimo nešto, ali to je nešto što se događa u takvim situacija i onda imate povećan uvoz i automatski platna bilanca vam je negativna, takva kakva je i od toga ne možemo pobjeć, to su naprosto ekonomske, ekonomske zakonitosti, dakle nekom ste dali više novaca da kupi, domaće gospodarstvo to ne može proizvesti, netko uvozi i prodaje to, tržište to kupuje, a što se tiče doznaka, moj pokojni otac je proveo vani 30 i još nešto godina i ja dobro znam što znače doznake iz inozemstva i kolko su one sreće činile mojoj obitelji, vjerojatno tako i danas isto tako mnogim obiteljima čine sreću kad im dođu.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Tomislava Panenića.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Šuker, nekako sam steko dojam iz vašega govora da praktično jedino je HDZ taj koji brine o braniteljima, nekako meni osobno, ne mogu prihvatiti da je uvijek je to samo zasluga vas i da smo mi ovdje ostali, zapravo ispada po tome kako komunicirate kao da je netko ovdje protiv branitelja i ostvarenih mirovina koje isto, slažem se u onom dijelu što ste rekli, znači ljudi koji su sudjelovali tada kada su sudjelovali sigurno nisu tražili mirovinu, niti išli se boriti radi mirovine, nego su ostvarili radi iz zahvalnosti zapravo države koja je htjela na neki način pomoći im u rješavanju njihovog daljnjeg života i kroz taj način, i to je ministar jasno reko, 5 milijardi kuna s kojima se nosimo kroz jedno vrijeme i okej oko toga, al kažem, ne može to biti po meni politikanstvo jel do sada nitko te mirovine nije ukinuo, znači i one su i dalje ostale [[Upadica: Hvala]] mislim da to nije tema o kojoj trebamo ovdje razgovarati.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Kolega Panenić, od mene nikada niste čuli, a ni danas da je HDZ isključivo vodi brigu o braniteljima, neću to reć, naprosto nemam na to pravo. Ali sam rekao da mi danas prvi, zapravo ja, pa u ime svojih kolega koji neće govoriti, smo spomenuli taj problem, al vama očigledno, nemojte se ljutiti, nije jasno na što sam ja reagirao, dakle ja sam reagirao jer netko potencira da su problem mirovinskog sustava braniteljske mirovine, ja sam samo pokušao nešto reći što već godinama govorim, da su ti ljudi, ono što ste vi rekli, prije odlaska u obranu svoje domovine, radili, uplaćivali mirovinski staž, itd., iz toga osnova oni participiraju ovome solidarnom mirovinskom sustavu, a ovaj drugi dio mirovine im je dala država temeljem Zakona o pravima hrvatskih branitelja jer je rekla da braniteljska mirovina ne može iznositi ispod tog i tog postotka i ja mislim da se nas dvojica tu po ničem ne razilazimo u razmišljanjima.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Domagoja Miloševića.
Hvala potpredsjedniče, kolega Šuker ako netko u ovoj dvorani ima iskustvo i kompetencije razgovarat o ovom danas s obzirom na sve što ste obnašali i s obzirom na vrijeme, nekoliko godina, kolko ja znam, suočeni s najvećom ekonomskom krizom samostalne RH, ja bi vas pitao jedno pitanje. Dakle, svi se slažemo da i svi bismo željeli da ljudi u javnom sektoru imaju veće plaće, svi se slažemo, suočeni smo sa problemom na tržištu radne snage, počelo se nekontrolirano s uvozom radne snage sa više kontinenata. E sad, možda je sazrio trenutak, pa da li i vi mislite da je sazreo trenutak, da je jedan dio zaposlenih i u vrijeme digitalizacije državne uprave, jedan dio zaposlenih se iz javnog sektora prebaci u privatni sektor prije nego što počnemo masovno uvozit Filipince, Ukrajince, ne znam koga sve ne, da ljudima damo bolje plaće, da u ove uložimo da se preškoluju, eto to je moje pitanje za vas, ja mislim da je naravno.
Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Pa kolega Milošević, ja mislim da se nas dvojica u potpunosti razumijemo. Ja kad sam rekao da su plaće strukturni problem, onda to podrazumijeva organizacijsku inu promjenu prostora u kojem ti ljudi djeluju i rade i onda će vjerojatno zbog i digitalizacije i svega, javi se višak ljudi, negdje će biti i manjka ljudi, ali da bi to znali i da bili sigurni da je to nešto što je optimalno u ovom trenutku, moramo provest strukturne reforme. Ne možemo imati koeficijente i dodatke na plaću koji su stari 15 ili 20.g., dakle o tome se radi, a strukturna reforma ne mora značiti rezanje nečega, nego naprosto onog tko daje, radi određen poso, svest ga u okvire u kojem on to u tom trenutku radi, a to nije sigurno nešto što je bilo prije 15 ili 20.g. i sigurno da će se na određenim područjima pojaviti nešto. Evo, netko je danas spomenuo, mislim da je ministar spomenuo, prije par godina niste trebali ovolike policajce na granici da čuvate teritorijalni integritet RH, danas vi naprosto trebate, ali vi to morate citirati [[Upadica: Hvala]] i što se tiče plaće i što se tiče tehničke opreme tih ljudi.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Grozdane Perić, izvolite.
Poštovani kolega, drago mi je da ste spomenuli upravo ovo stigmatiziranje branitelja i braniteljskih mirovina, pa imam primjer čovjek koji je radio u sustavu, jednom sustavu šuma preko 37.g., od toga je bio još 2.g. ili 3 u domovinskom ratu, kako ćemo to tretirati takav, takvu mirovinu, da li je on zaradio samo iz prava kao branitelj ili prvenstveno kao čovjek koji je tu svoju mirovinu zaradio. Osim toga, što se tiče plaća pa najbitnije je u javnom sektoru urediti upravo pravilnike kojim će se stvarno nagrađivati rad, a ne kao što imamo slučaj kada želimo uvesti nekakav red u pojedine javne službe da se događa da ona neke osobe to ne prihvaćaju. Zašto? Zato što se ne vrednuje rad nego možda samo status.
Hvala. Poštovani zastupnik Šuker.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Marka VEšligaja.
Hvala potpredsjedniče. Pa evo kolega Šuker spomenuli ste da se investicije sada većim dijelom financiraju iz eu fondova i to je točno i spomenuli ste tu također i sposobnost lokalnih jedinica. Tu se apsolutno slažem s vama jer lokalne jedinice su najzaslužnije naravno za projekte koji su na njihovom području jer su ih godinama pripremale, radile projektnu dokumentaciju i to razlikuje one uspješne lokalne jedinice od onih malo manje uspješnih. Pa bih sada molio vas malo za komentar također s obzirom da na najavljene porezne izmjene, a ja sam prije i ministra pitao na početku u replici, rekao je da ovaj gubitak koji će imati lokalna samouprava koji se penje negdje do milijarde kuna neće biti nikakvih kompenzacija za jedinice lokalne samouprave s obzirom da smo često čuli s vaše strane jedno hvaljenje kako je dobro da ste toliko lokalnoj samoupravi prepustili, to je istina. Kako sada komentirati da se lokalnoj samoupravi zapravo pola od tog iznosa oduzima i da će imati neke jedinice lokalne samouprave velikih problema kako bi sufinancirale … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Hvala. Poštovani zastupnik Šuker.
Ja prvo neću nešto komentirati što se još nije dogodilo, ali načelno sigurno da ne mogu podržati i složiti se s tim da neko samo nekome uzme novce, jel ako si je neko stvorio nekakva prava zapravo obaveze onda mu moraš dati nekakva prava temeljem čega će to obavljati. A što se tiče eu fondova i jedinica lokalne samouprave, ono što mene najviše brine jedinice lokalne samouprave povlače novce za izgradnju javnih objekata, javni objekti su uvijek dobrodošli, ali su uvijek u budućnosti trošak, a vrlo malo novaca povlačimo s kojima otvaramo nova radna mjesta jer kada otvorimo nova radna mjesta ta radna mjesta će sutra izgraditi te javne objekte. I zato sam ja govorio u tom kontekstu kada sam govorio o fondovima EU, da svi trebamo zajedno više potegnuti za projekte koji će otvoriti radna mjesta, a onda jedinice lokalne samouprave će imati prostora za financiranje i bez pomoći države. A onda možemo otvoriti priču oko poreza na imovinu itd.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Šuker dobro ste primijetili da je trn u oku pojedinaca, naročito lijeve političke opcije su mirovine hrvatskih branitelja, invalida, poginulih, obitelji zatočenih i nestalih, udovice i djeca poginulih. I stalno se očituju na to i prozivaju ih i vrijeđaju ih zapravo kao privilegirane osobe, a svi su imali istu privilegiju i mogućnost da budu sudionici Domovinskog rata na poziv prvog predsjednika da brane RH. Nadam se da su to izostavili kao što se vidi iz priloženoga da nisu sudjelovali, a mogli su imati ista takva prava, mogli su ostvariti isto takve statuse i branitelja i zadobiti rane ili ostvariti pogibelj. Stoga smatram da ono što ste rekli, najveći dio hrvatskih branitelja radio je u svom radnom vijeku od 5,10,15,20 i više godina i stoga ne može se reći da su svi bili maloljetnici koji su … Domovinski rat bez dana radnog staža.
Hvala. Kolega Maras je dignuo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo. Povrijeđen je u 238. mislim da je ova retorika vrlo opasna i da polako branitelji već razumiju da politiku treba maknuti od HVIDRA-e koja se zloupotrebljava za jednu stranku [[Upadica Reiner: A u čemu je povrijeđen Poslovnik?]] 238., rekao je čitav niz neistina. Znači nije nama nikakav trn u oku niti branitelji, niti bilo tko … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Ja vam izričem opomenu jer zlorabite [[Upadica Maras: Zbog čega?]] institut povrede Poslovnika … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] Molim vas sjednice [[Upadica Maras: Ali reagirajte na to.]] molim vas, reagiram upravo, dao sam vam opomenu i molim da sjednite.
Reagirajte na Đakića koji politizira svoju funkciju i zloupotrebljava udrugu za političke svrhe.
Molim vas sjednite, dajem vam još jednu opomenu sa zabranom govora. To vam je treća opomena i ne dam vam više govoriti do kraja ove točke. Izvolite. Čitajte si Poslovnik pa ćete vidjeti što je demokracija. Vi ne shvaćate što je demokracija, demokracija je red i poštivanje reda. Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Kolega Đakić, ja sam upravo u svojoj pojedinačnoj raspravi htio otvoriti to pitanje i vidite da ne možemo raspravljati bez tenzija. I htio sam samo reći i hrvatskoj javnosti, a i nama tu u Saboru da branitelji koji su otišli braniti Hrvatsku domovinu po povratku su se neki uključili, počeli su raditi u nekim … itd., ali tu ljudi su radili i uplaćivali mirovinski doprinos. I ono što dobiju kroz braniteljsku mirovinu to je Visoki dom donio kroz Zakon o pravima hrvatskih branitelja. Tu čak nisam htio spomenuti iz poštovanja ni teške invalide, ni obitelji poginulih i nestalih hrvatskih branitelja naprosto nisam ih htio ubaciti u, jer naprosto mislim da ne treba o tome razgovarati. I dozvole mi još nešto osobno kad govorimo o braniteljima, sutra je dan moje 153. velikogoričke brigade pa da svim pripadnicima 153. brigade zaželim i čestitam njihov dan.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Franje Lucića.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, govorili ste i o proračunu dakle ali i o braniteljima. Ja doista ne mogu shvatiti da danas u ovoj raspravi kada je ministar Marić ovdje govorio o izvršenju proračuna doista govorio o jednim prekrasnim rezultatima koje Vlada, ni jedna Vlada u RH u skorije vrijeme nije ostvarila ovakve dobre rezultate, premda se može i bolje. Dakle da se danas raspravlja o braniteljima, o njihovim povlaštenim mirovinama. Pa evo vas kao dugogodišnjeg ministra u Vladi RH molio bih vas da povučete paralelu od prije 8 godina dakle Vladu SDP-a o milijardama deficita, gubitaka i svega onoga što smo svjedoci, što smo vidjeli i današnju situaciju u državnom proračunu. A što se tiče branitelja, oni su svoje mirovine zaslužili, oni su to natopili krvlju i nitko nema pravo raspravljati o hrvatskim braniteljima i o njihovim mirovinama, mogu samo oni koji ne cijene hrvatske branitelje kao što to pojedinci danas čine.
Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Kolega Lucić dali ste mi u stvari ... [[Govornik se ne razumije.]] Ja mislim da ovdje treba reći da je Vlada sjajno iskoristila okruženje, izišla je iz mjera prekomjernog deficita, konsolidirala je javne financije i praktički središnja država je blizu uravnoteženja, nema potrebe se zaduživati i Vlada ovo povoljno kretanje na financijskom tržištu sa niskim kamatnim stopama može iskoristiti za sve ove kredite koji dolaze na naplatu da ih refinancira po jako niskim kamatnim stopama. Pa na kraju krajeva kad pogledate u izvršenju 2018. trošak kamata je negdje oko 9 milijardi kuna a trošak kamata za vrijeme SDP-ove Vlade zadnje 2015. je bio 12 milijardi kuna. Znači samo sa osnova povoljnijeg refinanciranja dospjelih bivših kredita trošak je na rashodovnoj strani manji skoro 3 milijarde kuna a rezultat svega toga su pozitivni makroekonomski pokazatelji. Ali ponavljam, tko god sumnja u ove pokazatelje supervizor ove cijele priče je Eurostat.
I zadnja replika je poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker, ispravno ste upozorili na izazove koji su pred nama. I svi ti problemi i izazovi možda bi se mogli rezimirati na tome da je ovaj državni aparat preskup i da se moramo time pozabaviti. Ali isto tako ste ispravno rekli mi nećemo to riješiti tako što ćemo štedjeti na braniteljima, nego su potrebne sveobuhvatne strukturne reforme a te već famozne strukturne reforme nisu ništa drugo nego redefinirati što radi država a što ćemo prepustiti građanima, društvu da sami organiziraju pa i na slobodnom tržištu. Jer jedino na taj način mi možemo doista dalje smanjivati poreze ali to će tražiti možda i da se pozabavimo i sa rashodnom stranom proračuna a jedino na taj način možemo povećati rast BDP-a u nekim višim stopama nego što se danas ostvaruju.
Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Da, kolega Stier vi ste otvorili jednu široku temu. Jer kada bi uzeli određene reforme koje je poduzela ova Vlada što se tiče poreznih reformi pa i nekih socijalnih rezultati se vide, sa praktičkim istim sredstvima u socijalnom dijelu ostvarujete veća prava. Pogledajte, svi su govorili da će s osnova smanjenja opće stope na određene prehrambene proizvode smanjiti se prihodi u državnom proračunu. Ne, dogodilo se upravo suprotno. Zašto? Zato što je okruženje takvo koje vas naprosto vuče. I zato se ne treba bojati strukturnih reformi nego naprosto sustav treba prilagođavati vremenu i prostoru u kojem on se odvija i radi. I onda će ovaj državni proračun moći to sve pokriti. Ali ponavljam jednu novu kvalitetu ovog proračuna to je mogućnost eu fondova. Mi naprosto moramo to iskoristiti jer ako to ne iskoristimo lupati ćemo se po glavi jer to su novci koji naprosto, tu su da ih uzmemo. Ako ih mi ne uzmemo, uzeti će ih netko drugi. I zato naprosto na to moramo gledati na malo drugačiji način. Ali ako ste vidjeli danas u raspravi nije bilo baš takvih rasprava.
Hvala lijepa. Sada nastavljamo sa pojedinačnim raspravama. Gospodin Ivan Lovrinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Već sam rekao prije 2, 3 sata kada sam polemizirao sa ministrom da ovaj proračun koji nam je ovdje prezentiran, izvještaj da on nije vjerodostojan i nije do kraja istinit. Odbor za financije stranke Promijenimo Hrvatsku proučio je dobro ovaj izvještaj a do ovih spoznaja i zaključaka došli smo između ostalog i po nalazima državne revizije koja je dobro pročešljala ovaj izvještaj. Pa što u tom izvještaju piše a što upućuje na to da ne možemo prihvatiti ovaj izvještaj i stranka Promijenimo Hrvatsku i ja neću prihvatiti i podržati kada bude glasovanje o ovom državnom proračunu. Vi znate da govorimo mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku samo argumentima. I evo vidite, žao mi je da nema ministra, on se kočoperio ovdje danas jer je govorio ovdje pred 90% ne ekonomista i tu možete sijati svašta ali neka se sada suoči samnom, jer ja nisam samo političar nego i sveučilišni profesor iz financija. Ali nema ga, kao što vidite. Meni je žao, ne vjerujem da se boji ovakvih argumenata a ja ću govoriti argumentima. Što je državna revizija ovdje vidjela, što je državna revizija ovdje rekla, vidite, citiram ali prije toga ću reći sljedeće. Prije nekoliko dana u medijima je objavljeno da je Državni zavod za statistiku manipulirao jer je prije godinu dana napisao da ima 100 tisuća više zaposlenih nego što i to je danas vratilo 100 tisuća manje. Narodna banka je prije nekoliko dana rekla da vanjski dug nije 39,7, nego 42, znači 3 milijarde eura više. Stalno se mijenja metodologija. I poštovani građani u Hrvatskoj su velike manipulacije ekonomskim pokazateljima i podacima. Stranka na vlasti, ova trgovačka koalicija, ona ih interpretira onako kako njoj odgovara a ljudi masovni i dalje odlaze u Hrvatskoj a umirovljenici, i što kaže još ministar, umirovljenici ne bojte se, dobivat ćete redovito mirovine, da dobivat ćete crkavicu od 2.500,00 kn u prosjeku, od toga se ljudi moji ne može živjeti, to je 39% prosječne plaće u RH. Kad je 1990.g. stvorena RH, tada je prosječna mirovina u odnosu na prosječnu plaću bila 75%, prema tome penzioneri su platili ceh političkim strukturama koje su vodile ovu zemlju, a to su ovi ovdje ljudi koji sjede sa lijeve i desne strane i dragi umirovljenici, vi ste to plaćali i plaćate odnosno svi skupa. Što kaže državna revizija u svom nalazu? Citiram, odredbom Zakona o proračunu propisano je da se u okviru godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna sastavlja zaseban izvještaj o provedbi strategije upravljanja javnim dugom, toga nema danas ovdje, to nije priloženo, prema tome i ne upravlja se javnim dugom. Drugo, što kaže državna revizija? U izvještaju o zaduživanju na domaćem i stranom tržištu novca i kapitala, dug državnog proračuna iskazan je u manjem iznosu za 803 milijuna kuna, znači dug državnog proračuna iskazan je za 803 milijuna kuna manje jer je izostavljeni su krediti sveučilišta iz RH. Treći nalaz državne revizije kaže, ovo je posebno zanimljivo, slušajte ovo, s obzirom na to da pojedini subjekti koji ispunjavaju uvjete za dobivanje statusa izvan proračunskog korisnika državnog proračuna, nisu upisani u popis izvanproračunskih korisnika državnog proračuna, vidite tko je tu, kaže HŽ Infrastruktura, HRT, Hrvatske autoceste, HBOR itd., a onda kažu, a oni nisu ni uključeni u proračunske procese koji su povezani sa izradom donošenje proračuna i financijskih planova da dalje ne citiram, pa ljudi moji, ovdje nema ponajvećih kompanija, kako ste vi radili proračun? Pa g. ministre, kako vam nije neugodno ovakav izvještaj nama donijeti i slat u Europsku komisiju, kako vam nije neugodno? Ali vi tvrdite, vi imate dobru sinkopu kao kad ste bili u Agrokoru, bili ste zaduženi za tržište kapitala i strategiju, govorili su, kad su vas pitali je li u Agrokoru sve dobro, rekli ste sve je dobro, a onda kad je krahirao Agrokor onda ste rekli da vam nisu govorili prave informacije, pa nemojte danas da se to nama ponavlja, znate. Ili radite ovaj posao kako treba ili odite jer već ste namjeravali, ja ne znam možda vas ucjenjuju, pa ne daju da odete, jel. Znači, izostavili ste dug trgovačkih društava, lokalne samouprave kao Zagrebački holding, a znate koliko tamo dugova ima, preko 10 milijardi kuna, znate li kolko, rekli ste maloprije na početku, kolko je dug zdravstvenog sustava, 7 milijardi kuna, jeste vi to rekli, to je 17 milijardi kuna, izostavili ste kredite za razvoj sveučilišta 800 milijuna i još kad bi pomalo nabrojali, fali 20 milijardi kuna, čovječe pa jel vi znate kolko je 20 milijardi? I vi govorite o suficitu, pa kako vam nije neugodno, pa to možete prodavat nekome, al ne možete meni, a moj je cilj i zadatak kao stručnjaka da građanima pokažem kolko vi manipulirate podacima i vi tvrdite da smo mi u suficitu. Nadalje, što ovdje još treba reći i što kaže državna revizija na kraju vidite, kaže državna revizija konstatira, pojedini podaci iz financijskih izvještaja se razlikuju od podataka iz izvještaja o izvršenju državnog proračuna jer se prema propisima za njihovo sastavljanje primjenjuje drugačija metodologija, utvrđeno je da u financijskim izvještajima postoji određeni pogrešni iskazi, pazite, pa ovo je, ovo je strašno, naprosto čovjek ne može vjerovati, ali moj je zadatak da ovo građanima priopćim. E sada, što je zanimljivo znači u ovom nizu manipulacija financijskim pokazateljima, netočnih podataka, političke strukture od '90.-te godine do danas vladale su na dug, svake godine g. ministre nije točno, vi kažete smanjuje se javni dug, pa kako to možete reć, 2014. bio je oko 273 milijarde kuna, po vašim podacima odnosno HNB-a, vi točno kažete prema njihovim, to je 298, pa kako možete reć da se smanjuje, ali vi relativizirate u odnosu na BDP, pa tko vas to pita ionako su vaši podaci o rastu BDP-a netočni, to sam vam objašnjavao, al nemam vremena jer ja nemam, nisam htio uć u drugi klub da govorim, dole se govori se, govorim iz zadnje klupe, ali odavde ću se boriti istinom i nema veze dakle, ovde sam ponekad što se kaže i frustriran da moram sa, sa kraja govornice s ove dvorane govorit, ali želim govorit istinu. Pa prema tome, ovdje su stvari potpuno drugačije u odnosu na ono što vi govorite. I što ste još napravili vidite, vi se, vi zadužujete proračun preko potrebnih iznosa, preko stvarnih potreba, pa to pretvarate u depozite za slijedeću godinu, na to plaćate kamate, pa vi ste valjda neki doktor ekonomije, moj kolega. Ja vas molim nemojte, budite na strani istine, komentirajte podatke na pravi način. Prema tome, zbog toga ste ministar financija da branite istinu, dug državnog proračuna je rastao čitav niz godina, stalno je rastao, rekao sam došo je na 298 milijardi kuna i to je živa istina. Ali znate što je zanimljivo? Nitko ne dovodi ovde, ne samo vi, nego ova vladajuća većina, al ni oporba, nitko ne dovodi u pitanje zašto plaćate 9 milijardi kuna kamata iz proračuna, iz rashoda, bankama i društvima za upravljanje mirovinskim fondovima, to nitko ne dovodi u pitanje, a povećati plaću za 6 mizernih % liječnicima i medicinskim sestrama, e zato se borite, protiv toga se borite do krvi, umjesto 9 milijardi na kamate, to vam govorim kako sam došo u HS može se platiti najviše 4 milijarde, 5 milijardi uštedit, al vi to nećete, vi ste skinuli za nekih 300 milijuna i nama mažete oči da je to povijesni potez vas i vaše Vlade, znate. To je istina vidite, to je istina, pa ajmo tako razgovarat. E zato kad mi dođemo voljom građana u slijedeću Vladu sve ćemo ovo proučiti, a onda ćete objašnjavat pojedine stavke, valjda tada nećete reći da niste znali informacije jel. I zaključno da kažem, poruka građanima, poštovani umirovljenici vaša mirovina je ugrožena, moram bit otvore, a ako nije onda ćete dobivat crkavicu pa vi onda i dalje, mnogi od vas glasajte za ove iste ljude, a nemojte plakati kad budete grlili svoje unuke kad budu odlazili u inozemstvo. Smanjenjem PDV-a na hranu niste ništa postigli samo ste povećali uvoz istih prehrambenih artikala jer su sad trgovci sa zadržanom većom maržom mogu više uvoziti ili sebi uzimati, dakle 0 bodova. Ma ovdje ću stat, smanjite javni dug transformacijom drugog mirovinskog stupa i uštedite tu 90 milijardi kuna, ja ću vam u tome pomoći jer je to zajednički interes. Hvala.
Prvu repliku ima gospođa Perić.
Kolega Lovrinoviću, kako vam nije neugodno tako govoriti i kada ste vi skrojili bilo koji proračun, a da niste mislili samo na sebe. Ovaj ovdje čovjek mora brinuti o cijelom sustavu i o medicinskim sestrama i o liječnicima i o vama sveučilišnim profesorima koji uz to dodatno zarađuju, pa zar vam nije neugodno ovako nešto govoriti. Ovo što ste vi izrekli je način kako se smanjuje rejting jedne države, kako se utapa vlastita država u nešto što ne treba i kako se izaziva nemir među ljudima, gdje onda ti isti ljudi nemaju povjerenje u nijednu instituciju. Kako vas nije sramota.
Odgovor gospodin Lovrinović.
Poštovana kolegice Perić, ja sam očekivao da ćete vi neki argument iznijet, vi branite druga partijskog i to je meni simpatično, dakle to ja znam vi emotivno nastupate, branite ministra financija, svoju Vladu i morate to raditi, ali kolegice Perić zemlja se brani istinom, a ne lažima, razumijete, a ja sam naveo argumente, niste ni na jedan moj argument ništa odgovorili, ali vi ste tako naučili svi, ajmo koliko imam glasova, ma zato pozivam građane da vas pobrišu na slijedećim izborima. I mi ćemo učiniti sve, pozivam sve ljude, sve građane u Hrvatskoj posebno vas koji ne izlazite na izbore ljudi moji, vas je 45%, izađite dragi ljudi, vaši su, vaš je glas prevažan, zlatan, da konačno ovu politiku pljevi otpuhnemo s političke scene i da Hrvatska krene pravim putem.
Hvala lijepa. Samo, samo dvije riječi. Gospodin Lovrinović je ovdje ko zastupnik, da li je profesor, da li je vodoinstalater to je sasvim svejedno i zato nećemo uzeti to ko argument i ja bih molio barem. A gospodin Lovrinović nemojmo napraviti predizbornu kampanju, mislim na, nemojmo napraviti predizbornu kampanju na replici. Idemo zajedno. Idemo dalje. Gospodin Škibola.
Hvala poštovani potpredsjedniče sabora, gospodin Lovrinović mogu se složiti sa dobrim dijelom vaše rasprave i oni govore da nemaju novaca za medicinske sestre, govore da nemaju za učitelje, ali upravo ovo što ste vi rekli, kada treba reformirati drugi mirovinski stup, e onda se tu oni prave gluhi. A zašto? Treba se zamjeriti bankama, a oni se neće zamjeriti bankama i to vidimo u milijun slučajeva do sada. Evo vidjeli smo po pitanju švicarskog franka, ja pitam ministra da li ćete sada kazniti banke kada je došla pravomoćna presuda Vrhovnog suda da su radile protuzakonito, on kaže ne možemo se mi miješat u pravosuđe, a jasno je da nema tu miješanja u pravosuđe, pravosuđe je reklo da su banke radile protuzakonito i sada je na potezu politika, sada je na potezu zakonodavna vlast. Međutim normalno oni se neće zamjeriti bankama jer su duboko ovisni o tim inozemnim bankama i tako onda kažu da nemaju novaca evo.
Gospodin Lovrinović.
Hvala kolega Škibola na ovom komentaru i pitanju, pa vidite pa nisu oni ovdje da brane interes građana razumijete, pa oni su tu da brane interese financijske oligarhije i oni to dobro rade. Evo zašto ministar financija ne bi pokrenu inicijativu da se transformira prvi mirovinski stup on to sigurno razumije izvrsno jer je doktor ekonomije, da 90 milijardi kuna da smanji javni dug sa 298 na praktično na 218 milijardi kuna, sa 78 na 55% i bit ćemo najbolja, među 2, 3 najbolje zemlje što se tiče javnog duga, ali neće oni se ne smiju zamjeriti bankama i društvima za mirovinsko osiguranje. I s druge strane što još oni ovaj, ali kad treba povećat plaće medicinskim sestrama, liječnicima, specijalizantima, učiteljima, profesorima, a toga nema tu će oni njih, e to je način vladanja ovih struktura, uzmi od penzionera, ne daj radnicima, prosvjetarima, medicinskom osoblju, ali trpaj džepove bankama. To je politika.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Sad je na redu gospodin Damjan Vucelić, koji će imati pojedinačnu raspravu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolege i kolegice, poštovani gospodine Mariću, svake godine nam donosite jedan te isti izvještaj ovdje koji se nimalo ne razlikuje od izvještaja od prošlih godina. Mi ovdje svi, a i građani kada vide te vaše statističke podatke misle da žive u državni baš meda i mlijeka, bajnoj i krasnoj. Svi građani koji sad ovo gledaju koji su vas danas pratili sigurno se osjećaju da im se sada digao životni standard nakon vašeg govora, sigurno misle da možda nisu više toliko siromašni, možda misle da zaslužuju više, šta i zaslužuju. Vi ste danas pričali o tome kako sve raste, BDP raste, rastu profiti iz svih izvora, cijela Hrvatska raste. Činjenica je da u ovim vašim analizama ništa ne raste. Ja ću se dotaknuti državne agencije, tj. Državnog ureda za reviziju. Državni ured za reviziju stvarno radi jako dobro svoj posao, evo, svaka mu čast. Ali nije posao tog ureda da on duboko kopa i da istražuje kriminal koji se odvija u tvrtkama u državnom vlasništvu. Odličan primjer kako nas pljačkate već desetljećima i kako izvlačite novac iz državnog proračuna je tvrtka Brodosplit. Tvrtka vlasnika g. Debeljaka. U veljači 2018. g. završio je program restrukturiranja 2013.-2018. po kojemu je moralo tj. trebalo se sagraditi 14 brodova i to u prvih 27 mjeseci, a svake godine nakon 6 do 7 brodova. Ovako, danas mi znamo da se ti brodovi nisu sagradili, tih 30-tak brodova iz tog 5-godišnjeg programa nije sagrađeno. Da se novac daje i dalje, a da se brodovi ne grade, upozorila vas je i stručna državna služba Hrvatska brodogradnja-Jadranbrod i to čak u 60 mjesečnih izvješća. Da se novac troši nenamjenski rekao vam je i Državni ured za reviziju u 5 svojih godišnjih izvješća. Da li vi uopće imate poštovanja prema tim ljudima koji rade taj posao i izvješćima koje vam daju? Naravno da nemate. Da imate, da ste normalna Vlada, da smo u normalnoj zemlji, pa vi biste momentalno prestali financirati dalje brodogradilište. Vi biste pokrenuli istragu, vi biste kazneno gonili odgovorne. Gospodo, jeste li vi svjesni da se trenutno odbija u RH subvencijska prevara. Po Kaznenom zakonu, čl. 258. Po tom, taj članak regulira i kazne do 10 godina zatvora za odgovorne. Pa što vi radite? Nakon svakog izvješća dajete im sve više i više novaca. 31.7.2018. g. HBOR daje novih 649 milijuna kredita Brodosplitu za brod polarni kruzer. U svojim knjigama Brodosplit taj polarni kruzer naziva novogradnja 487 ili nov 487. Naime, Vlada nije ništa naučila iz prethodnih poslova sa g. Debeljakom i to je konkretno vidljivo iz tog 5-godišnjeg programa restrukturiranja. Ne da, ne da ta Vlada nije ništa naučila, nego je još i naredila HBOR-u da se uključi u taj posao. U to vrijeme smo imali i štrajk gladnih radnika Uljanika, prevarenih radnika Uljanika. Umjesto da je Vlada pomogla njima, umjesto da se novac poslao u Pulu, tih 649 milijuna je otišlo za Maršalove otoke u off-shore firmu g. Debeljaka. Njegovu vlastitu firmu i on sad našim novcima gradi sebi brod. I ono što je najgore je to da je država još dala i državna jamstva na taj brod, znači mi ćemo ga platiti ukoliko se on ne završi. Zamislite. Pa vi to sve znate. Je li se uprava HBOR-a ikada zapitala zašto se dao toliki novac, ponavljam, 649 milijuna jednoj firmi na Maršalovim otocima koje čak ni ne gradi brodove? Zašto nije stručno tijelo, znači Hrvatska brodogradnja-Jadranbrod, nije sudjelovala u gradnji tj. u procesu promatranja gradnje cijelog tog broda? Da li se namjenski troše sredstva? Da li vi znate da im je to dopušteno po svim dokumentima potpisanima? G. Debeljak te stručne osobe nije ni pustio u škver. Nije im dao nijedan dokument. Zar je moguće da g. Debeljak ne poštuje hrvatske zakone? Da je on jednostavno iznad hrvatskih zakona? A zašto izbjegava kontrolu, zapitajte se to pitanje. Je li moguće da neće završiti taj brod, kao što nije ni završio ovih 30 brodova. Imajte još na umu da se priča po Splitu da je g. Debeljak kupio i policiju i sudstvo i novinare i tužitelje da ne istražuju tu temu. To se priča po Splitu. Što je sa kaznenim djelom zloupotrebe položaja i ovlasti? Zar nije normalno da se Upravni odbor HBOR-a, ali i Nadzorni odbor HBOR-a zapita što se događa? A u tom Nadzornom odboru HBOR-a sjedi 6 ministara, 6 ministara vaše Vlade. 6 ministara koji sve znaju. 6 ministara koji znaju da rade protivno zakonu. I baš zato, g. Marić, sramim se ove Vlade RH. Umjesto da date novac medicinskim sestrama, djeci u školama za užinu, za lijekove djeci, nevažno, vi dajete milijune, stotine milijuna svojim kompanjonima. Sramotite nas po svijetu. Nije brod kutija šibica, g. Mariću.
Dvije replike, gđa., to su prije ili sada? Od prije? Nema replika sada. Dobro, ispričavam se. Onda idemo dalje, g. Stjepan Čuraj, nema ga. Gubi pravo. G. Ante Babić, nema ga, gubi pravo. G. Ivan Pernar, nema ga, gubi pravo. G. Josip Borić, ima ga i ne gubi pravo. Izvolite. Povlači. G. Branko Bačić. Povlači. Želite završno? Završnu riječ, g. ministre? Izvolite.
Evo ja bih, hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS, dame i gospodo zastupnici koji ste još tu u sabornici, evo samo zahvala na raspravi, na komentarima, na sugestijama, na pitanjima, mislim da je bilo konstruktivno, bilo je i, i nekih drugih, ali dobro nećemo se na njih previše referirati, ja ono što sam nastojao danas prezentirati i prikazati kako je i ovaj HS izglasao Zakon o proračunu, sve u skladu sa tim i metodološki i na bilo koji drugi način hrvatskoj javnosti i vama prezentirati ostvarenje državnog proračuna u 2018. i u prvoj polovici 2019.g., trendovi koji su vidljivi i koji su pozitivni, dakle mislim da sam govorio i govorit ću uvijek i ovdje i među hrvatskom javnosti vrlo otvoreno i jasno ne skrivajući određene probleme i izazove, ali isto tako i ukazivati na određene stvari koje su se kao takve pozitivni dogodile, tako da možete računati da ćemo što se tiče javnih financija i dalje se po njima odnašati odgovorno, poglavito iz perspektive zaštite interesa poreznih obveznika. Hvala vam lijepo svima.
Hvala i vama.
Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2018.g. i Prijedlog godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2018.g. Predlagatelj je Vlada RH, a rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje: Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2018.g., molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 76 za, 19 suzdržanih i 16 protiv donesen godišnji izvještaj o izvršenju državnog proračuna RH za 2018.g. Sukladno odredbi čl. 111. Zakona o proračunu, Odbor za financije i državni proračun predlaže HS donošenje slijedećih odluka: Prvo, odluka o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih voda za 2018., molim glasujmo. Dakle, utvrđujem da je većinom glasova 76 za, 19 suzdržanih i 15 protiv donesena je odluka, pa idemo na odluku br. 2., to je odluka o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Hrvatskih cesta za 2018.g., molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 17 suzdržanih i 15 protiv donesena odluka. Treće, odluka o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2018.g., molim glasujmo. I ova odluka je donešena, 78 glasova za, 22 suzdržana, 13 protiv. Četvrta odluka o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2018.g., molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za, 19 suzdržanih i 17 protiv donesena odluka. Peto, odluka o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana Centra za restrukturiranje i prodaju za 2018.g., molim glasujmo. Većinom glasova 78 za, 20 suzdržanih i 16 protiv donesena je i ova odluka. I idemo na šestu odluku o davanju suglasnosti na godišnji izvještaj o izvršenju financijskog plana HZZO-a za 2018.g., molim glasujte. Većinom glasova 78 za, 15 suzdržanih i 20 protiv donesena je i ta odluka. Na temelju čl. 30. st. 4. Zakona o fiskalnoj odgovornosti i čl. 16. st. 2. Uredbe o sastavljanju i predaji izjave o fiskalnoj odgovornosti i izvještaja o primjeni fiskalnih pravila, Odbor za financije i državni proračun predlaže HS donošenje godišnjeg izvješća o primjeni fiskalnih pravila za 2018.g., molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za, 22 suzdržana i 13 protiv donesen godišnji izvještaj o primjeni fiskalnih pravila za 2018.g.
Budući da je, da smo imali jednu situaciju, bespovratno jel da [[Upadica: Evo ga, evo ga ide kod vas]] jel došo [[Upadica: Tu je, tu je negdje, sad će doć]] dobro, [[Upadica: Evo ih, evo ih, tu su, tu su]] tu su, dobro, nećemo morat ništa čekati nego ćemo preći na slijedeću točku dnevnoga reda. - Izvješće o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2018.g. Podnositelj je državni ured za reviziju na temelju odredbi čl. 19. Zakona o državnom uredu za reviziju. Raspravu, ako mi dopustite govoriti, raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li podnositelj izvješća dati dodatno obrazloženje? S nama je gđa. Nediljka Rogošić, zamjenica glavnog državnog revizora, izvolite gđo. Rogošić.
Državni ured za reviziju je obavio reviziju godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2018.g. Izvješće o obavljenoj reviziji dostavljeno je HS u zakonom predviđenom roku, revizija je obavljena u skladu s odredbama Zakona o državnom uredu za reviziju i međunarodnim standardima vrhovnih revizijskih institucija. Glavni cilj revizije bio je izraziti mišljenje o istinitosti i realnosti godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2018.g. Revizijom je provjereno jesu li podaci iskazani u godišnjem izvještaju istiniti i točni, jesu li prihodi i rashodi izvršeni u skladu s osvojenim proračunom, provjereno je zaduživanje i davanje jamstava u 2018.g., te korištenje proračunskih zaliska. Na temelju procijene rizika određena su slijedeća područja revizije, priprema i izvršavanje državnog proračuna, računovodstveni okvir i izvještavanje odnosno prihodi i rashodi, račun financiranja i državna jamstva, te proračunska zaliha. Osim toga, provjereno je jesu li provedeni nalozi i preporuke dane u ranije obavljenim revizijama. Za godišnji izvještaj o izvršenju državnog proračuna RH za 2018.g. izraženo je uvjetno mišljenje jer su utvrđene određene nepravilnosti i propusti u evidentiranju poslovnih događaja u glavnoj knjizi proračuna koje su utjecale i na podatke iskazane u godišnjem izvještaju o izvršenju proračuna za 2018.g. Na izražavanje mišljenja između ostalih utjecale su slijedeće činjenice, prijenos sredstava između proračunskih korisnika nije pravilno iskazan na za to predviđenim računima računskog plana, te su zbog toga u okviru rashoda iskazani prijenosi u većem iznosu za 100,6 milijuna kuna od prijenosa iskazanih u okviru prihoda. Što se tiče dodjeljivanja potpora poslodavcima u iznosu 17,8 milijuna kuna koji je propisuje Zakon o obnovi i razvoju grada Vukovara, one nisu iskazane u okviru rashoda nego kao umanjenje prihoda od doprinosa za mirovinsko osiguranje jer odredbe Zakona o izvršavanju državnog proračuna za 2018.g. nisu usuglašene s odredbama Zakona o mirovinskom osiguranju. Nadalje, podaci o naplati potraživanja prijebojem međusobnih potraživanja i obveza Ministarstva financija i lokalnih jedinica u iznosu 22,4 milijuna kuna nisu iskazani, pa su primici i rashodi vezani uz te preboje, manje iskazani za navedeni iznos. Također u izvještaju o zaduživanju na domaćem i stranom tržištu novca i kapitala, dug državnog proračuna iskazan je u manjem iznosu za 803,8 milijuna kuna jer nisu obuhvaćeni podaci o obvezama po kreditima Sveučilišta u Zagrebu, Osijeku, Splitu, Rijeci i Dubrovniku. Također državni ured za reviziju skrenio je pozornost na dinamiku povlačenja sredstava odobrenih iz Europskih strukturnih i investicijskih fondova za financijsko razdoblje 2014.-2020. jer je ocijenjeno da povlačenje sredstava iz EU fondova se ne provodi planiranom dinamikom. Ponovno je skrenuta pozornost na poteškoće zdravstvenog sustava i visinu dospjelih obveza bolničkih zdravstvenih ustanova koje mogu utjecati na buduće rashode Državnog proračuna. Osim navedenom ukazano je i na činjenice koje se odnose na nejasne i neusklađene propise ili nedovoljno normativno uređene, uređenje određenih područja poslovanja kako proračuna tako i proračunskih korisnika. Uočene manjkavosti propisa odnose se između ostalog na određivanje nadležnosti za odlučivanje o raspolaganju s pokretnom imovinom u vrijednosti iznad 200.000 kuna te na određivanje izvora financiranja za prihode od trošarina namijenjene za financiranje javnih cesta i željezničke infrastrukture te prihode od trošarina na duhanske proizvode namijenjene HZZO-u. Osim izvještaja o izvršenju Državnog proračuna za Državni proračun se sastavljaju financijski izvještaji i konsolidirani financijski izvještaji. Pojedini podaci iz financijskih izvještaja se razliku od podataka iz izvještaja o izvršenju Državnog proračuna jer se prema propisima za njihovo sastavljanje primjenjuje drugačija metodologija. Utvrđeno je da u financijskim izvještajima postoje i određeni pogrešni iskazi. Također Državni ured za reviziju je provjerio provedbu naloga i preporuka danih u ranije provedenim revizijama. Znatan broj odnosno više od 83% naloga i preporuka je prevedeno ili je u postupku provedbe, a 12% naloga i preporuka je djelomično provedeno. Za sve utvrđene nepravilnosti i propuste Državni ured za reviziju je dao naloge i preporuke. Naša ocjena je da je Ministarstvo financija poduzimalo aktivnosti kako bi osiguralo pouzdane, točne i transparentne informacije u Godišnjem izvještaju o izvršenju Državnog proračuna te da provedba danih naloga i preporuka može pridonijeti daljnjem povećanju transparentnosti korištenja proračunskih sredstava. Ono što bi željela još na kraju istaknuti, vi znate da je donesen novi Zakon o državnoj reviziji prema kojem su subjekti revizije obvezi u roku od 60 dana nakon što im se dostavi konačno izvješće dostaviti plan provedbe danih naloga i preporuka. Ministarstvo financija je dostavilo plan u skladu sa zakonom i mi smo mogli provjeriti da je već veći dio tih preporuka proveden, a određeni broj preporuka za koje je utvrđeni rokovi provođenja u narednom razdoblju su u tijeku. Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjene zastupnice i zastupnici zahvaljujem na pozornosti, evo ako ima
Puno vam hvala gospođa Rogošić. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prva je gospođa Grozdana Perić koja će govoriti u ime Kluba HDZ-a. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice gospođe zamjenice, poštovane kolege evo pred nama je Izvješće Državne revizije o izvršenju Državnog proračuna za 2018. godinu koje će Klub HDZ-a u potpunosti prihvatiti i podržati. Ono što je bitno reći da je ovo izvješće, za ovo izvješće je dato uvjetno mišljenje, to uvjetno mišljenje je u pojedinim stavkama i razlozi zbog čega je ono takvo je kazano i u nalazu i u samom izvješću. Ono što je jako važno reći da je Ministarstvo financija i do sada, a posebno sada evo kao što je to gospođa Rogošić već rekla, napravilo već određene promjene, provelo preporuke ili su u tijeku samog, samih promjena tako da nekada ovisi zapravo do kraja otklanjanje pojedinih nalaza i pojedinih primjedbi iz nalaza, uvjetovano je i izmjenama određenih zakona i pravilnika pa je, pa se neke preporuke ne mogu odmah izmijeniti, ali se onda uvode u proceduru. Ono što je važno reći kada govorimo o samom nalazu, neke kolege sve ovo što je ovdje evidentirano kao određene manjkavosti navode kao neke katastrofične podatke i hoće reći da sve ono što je iskazano u izvršenju da nije niti vjerodostojno niti točno što evo Državni ured za reviziju može i te kako posvjedočiti da su do svega mogli doći i da je ono točno, a to kao što imamo primjera i u lokalnoj samoupravi da nešto nije evidentirano na ovom ili onom kontu se mora staviti kao primjedba i to nas onda tjera da ispravljamo određene evidencije i na taj način ispravljamo zapravo sami, sami sebe. Jako je važno isto reći da zakonska regulativa gdje su ovi nesrazmjeri koje ste vi ovdje u samim primjedbama naveli između evidencije HZMO znači prihod od doprinosa i HZZ, a onda i evidencija samih rashoda i eventualna, način evidencije je sigurno nešto što treba poboljšati u samom računskom sustavu, međutim ono što je evidentno da postoji veliki nesrazmjer između samih doprinosa i troškova odnosno da se dio troškova namiruje iz osnovnih izvora financiranja. Isto tako evidentno je da postoje neke neusklađenosti odnosno ne iskazivanje pojedinih trgovačkih društava trenutno kao proračunske korisnike, međutim to je nešto što je proces ili se dogodi ovisno o uvjetima koji proizlaze iz samog, samog zakona i normalno je da se onda tijekom godina ustroji, a onda i sustav evidencije mijenja na način da onda oni postaju ili, ili nestaju kao proračunski korisnici, dakle to nije nešto što je netočno nego je, proizlazi iz samog Zakona o proračunu i on je taj koji diktira status pojedinih korisnika. Kada govorimo o nekim evidencijama tipa troškova, plaća za zaposlene u osnovnim školama, tamo i srednjim školama, tamo ste u jednom od primjedbi naveli da je istovremeno bilo iskazano i trošak i u državnom proračunu i u proračunima lokalnih samouprava, normalno da to onda multiplicira trošak kod statistike i da je onda potrebno na jednoj strani to biti transfer, a na drugoj trošak odnosno ako su osnivački jedinice lokalne odnosno regionalne samouprave da je onda primjereno i regularno da to onda bude trošak u njihovim proračunima, a ovdje je to samo transfer iz državnog proračuna. Kada govorimo isto tako o pojedinim evidencijama zaduživanja odnosno kredita, nesporno je da u pojedinim knjigama, bilo da su to sveučilišta ili bolnice i slično, postoje evidencije o tome koliko je, koliki je taj kredit, a ovdje je još potreba usklađenosti između Ministarstva financija i dotičnih korisnika. Važno je reći da je državni proračun itekako poboljšao svoje evidencije, da je isto tako potrebama koje i uvjetima koje je postavio i Državni ured za statistiku odnosno Eurostat, a i sama metodologija koja se evo poboljšava, a sad očekujemo i novu izmjenu Zakona o proračuna koja će urediti još pojedine stavke. Mislim da je napravljen veliki pomak i da u toj suradnji državnog ureda za reviziju i Ministarstva financija se itekako vide, vide znatni rezultati što na kraju krajeva pokazuje da je i pouzdanost u naše podatke i one koje ste vi ovdje evidentirali i pokazali, da su itekako sve bolji i evo ono što sam ja poželila i na samoj sjednici da u nekom slijedećem izvješću, ovo izvješće bude vaše i bezuvjetno, što bi onda bio dokaz da idemo u pravom smjeru. Dakle, ništa nije sakriveno, ništa nije protuzakonito napravljeno, postoje određene, određene slabosti koje će se u hodu promijeniti, kažem sukladno i samoj zakonskoj regulativi i normalno da za sve to treba određeni odmak vremena jer ne možete sve promijeniti u jednoj godini odnosno u toj godini sigurno će vam se tek to reflektirati tek u slijedećem izvješću. Evo, hvala lijepo i zahvaljujem.
Hvala i vama. Sada je na redu pojedinačna rasprava i prvi je g. Ivan Lovrinović, nema ga, gubi pravo, drugi je g. Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, gđo. zamjenice državnog revizora sa suradnicima, u stvari javio sam se za raspravu samo zbog jedne stvari jer naprosto je želim prokomentirat s vama jer mislim da ovak kak je i kod vas napisana je praktički vrlo upitna što se tiče provedivosti, a pokušat ću ovdje objasnit. Radi se dakle revizijom između ostalog utvrđenom pod stavkom 2. dakle, govori se i o sredstvima za rashode za zaposlene u osnovnim i srednjim školama. E sad gledajte, vi tu govorite o tome da bi to trebalo ići kao pomoć jedinicama lokalne samouprave, međutim imate tu jedan drugi problem. Kolektivno pregovaranje i sve, vrši Vlada RH, ne jedinice lokalne samouprave. Prema tome, dakle tu imate jedan veliki problem, kod financiranja osnovnog i srednjeg školstva većim gradovima, njih 30-tak, je dana mogućnost da budu i osnivači osnovnih škola, a županije su osnivači osnovnih škola za manje jedinice lokalne samouprave i srednjih škola. Isto tako tim jedinicama je prepušten određeni postotak poreza na dohodak na ime financiranja toga, a da bi se odredilo zapravo izjednačila mogućnost financiranja, svake godine u drugom mjesecu Ministarstvo prosvjete predlaže standarde za izračun toga i temeljem toga se određuju sredstva za izravnjanje, dakle to je ono što se financira kao pomoć iz državnog proračuna prema jedinicama lokalne samouprave. Ovde imamo plaće, dakle predstavnici gradova i županija uopće ne pregovaraju oko plaća što se tiče sa školama, ne pregovaraju sa sindikatima, oni jedini sindikati s kojima pregovaraju što se tiče obrazovanja, to je onaj predškolski odgoj, predškolski uzrast, dakle kompletno pregovaranje, evo sad imamo proces pregovaranja, imamo najavu štrajka za 10. listopad, vrši Vlada RH. E sad gledajte, ako bi se to knjižilo ovako kako vi ovdje kažete onda dolazimo do jednog pravnog sukoba, kako Vlada RH može vršiti kolektivno pregovaranje nekog kome ne isplaćuje plaće. Međutim ako se to vodi na ovakav način kao što se sad vodi, onda Vlada RH je ta koja je isplaćuje te plaće, praktički preko gradova i županija ide samo transmisija ili prijenos tih sredstava a kompletno kolektivno plaćanje, određivanje osnovice, potpisivanje granskih kolektivnih ugovora, nemojte zaboraviti kolegice i kolege, ti granski kolektivni ugovori su vrlo bitni i kad bih vidjeli kakvi su oni u prosvjeti, onda bi vam bilo jasno zašto ja ovo govorim što govorim jer ako ćemo samo tako lako preći preko toga da se to treba evidentirati u državnom proračunu kao transfer pomoći jedinicama lokalne samouprave onda sutra u nekakvom sudskom sporu, da li sindikat ili netko tko je nezadovoljan s plaćom, može pokrenuti sudski postupak da je netko neovlašteno potpisao kolektivni ugovor ili nešto. Dakle, tu imate neke stvari koje se zakonski moraju uskladiti onda to nema problema, onda to može ići tako ali ovako naprosto ne ide, netko bi nekome morao prenesti nekakve ovlasti, znači onda bi morali obrnuti proces da jedinice lokalne samouprave ako će to kod njih u proračunu uknjižit kao trošak za plaće a u državnom proračunu će se uknjižiti kao pomoć prema lokalnoj samoupravi onda bi praktički jedinice lokalne samouprave morale prenesti ovlasti na Ministarstvo prosvjete i ustvari na GSV koje vrše pregovore ili tim koji Vlada odredi da u njeno ime vrši pregovore za isplatu plaća. Dakle, zašto je bi ovakav koncept? Prvo, željeli smo zadržati iste plaće na području cijele RH za sve, neovisno o razvijenosti jedinice lokalne samouprave i na takav način voditi jedinstvenu politiku plaća. Druga stvar, u proračunu u Ministarstvu prosvjete, jasno postoji pozicija, trošak za plaće i materijalni troškovi toliki i toliki. Kažem, javio sam se za raspravu jer iščitavajući ovo što ste vi ovdje napisali, praktički vidim jednu neprovedivost ovoga svega skupa, evo ga, sindikati su najavili za 10. listopad štrajk. Protiv koga štrajkaju? Po ovome što piše ovdje, trebali bi štrajkat protiv gradova i županija a oni štrajkaju protiv Vlade jer oni sa Vladom imaju potpisan kolektivan ugovor, imaju potpisan gradski ugovor, isto tako Vlada je svojom odlukom odredila visinu materijalnih prava, to su vam božićnice, regres i sve ostalo, to je odredila Vlada, nije odredila jedinica lokalne samouprave. Ako će se to u Vladi tretirati kao pomoć prema jedinicama lokalne samouprave, onda bi takve odluke morala predstavnička tijela osnivači ali to su upravo htjelo izbjeći zbog toga da se ne dogodi jer vidjeli ste sad kad politika malo poprimi neke stvari onda netko kaže da će netko nekome nešto isplatiti kao što su nekad davno gradonačelnik Rijeke i župan Primorsko-goranske davali jamstvo za kredit Jadroliniji a da su založili i sebe i sve što imaju i nisu mogli dat jamstva za to, ne. Pa evo, ja bih molio da čisto prokomentiramo jer kažem, tu nam se može stvoriti jedan pravni vakuum i problem a osobito niste čuli prvi dio rasprave o proračunu kad su tu neki kolege uvjeravali zbog nekih tu razmimoilaženja, ma ne, ali ja vam samo kažem, gledajte, ljudi gledaju televiziju i kad netko kaže ja sam to i to, ja kažem da je tako, običan čovjek kaže, gledajte ovi su nešto smuljali, spetljali, Državna revizija je napisala da to nije tako pa zato upravo zbog toga da se ne bi ovdje upleli u kučine bespotrebno, hvala.
Hvala lijepa g. Šuker, evo pokušat ću odgovoriti na ovo pitanje, mi kad smo radili reviziju, analizirali smo evidentiranje poslovnih promjera i pravilno iskazivanje rashoda pri tome smo utvrdili da su onda rashodi za zaposlene korisnike državnog proračuna veći za 7 milijardi u državnom proračunu a da su pomoći manje, iz tog razloga smo mi radi točnosti evidentiranja i iskazivanja podataka o rashodima zaposlenika korisnika državnoga proračuna predložili da se evidencija ovih rashoda obavi na račun pomoći. Također smo s kolegama iz Ministarstva financija komentirali i raspravljali o toj mogućnosti, mi smo dobili od njih očitovanje da će tako postupiti u 2019. g. i da tu neće biti nikakvih problema. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Državni ured za reviziju nije osporavao prava koja je Vlada …
Ne možemo to pretvoriti u ... [[Govornik se ne razumije.]] bi li vas ja gđo. Rogošić zamolio da uzmete 5 min kao predlagateljica i da dođete ovdje pa da odgovarate na pitanja, može? Izvolite.
Ja se ispričavam, evo nisam znala ovaj protokol kad trebam odgovoriti na pitanja međutim mi nismo osporavali u našoj reviziji prava koja je Vlada odobrila za financiranje materijalnih rashoda za zaposlene u osnovnim i srednjim školama nego isključivo realnost iskazivanja podataka u državnom proračunu. Ako govorimo o podacima koji su iskazani u financijskim izvještajima koji su drugi oblik izvještavanja o kojima smo također govorili a na koje nismo izražavali mišljenje, u tim izvještajima su rashodi za zaposlene u osnovnim i srednjim školama pravilno evidentirani. Isto tako kao što su rashodi u pojedinim ministarstvima pravilno iskazani ali ako gledamo rashode za zaposlene na razini državnog proračuna, tu su nam se izmiješali rashodi za zaposlene korisnike državnog proračuna i dio rashoda koji se odnosi na zaposlene u osnovnim i srednjim školama. Naš je prijedlog bio takav i Ministarstvo financija se složila i koliko smo već vidjeli kroz ovo očitovanje vezano uz dostavu akcijskog plana o provedbi danih naloga i preporuka, provedba tog naloga i preporuka je u tijeku. Evo, hvala.
Hvala i vama. Sada gđa. Glasovac ima repliku na izlaganje g. Šukera.
Kolega Šuker, nisam financijski ni računovodstveni stručnjak ali mislim da da, da ste dobro upozorili na nešto što može dovesti do eventualne konfuzije i nisam sigurna da sam do kraja shvatila intenciju državne revizije prema Ministarstvu financija, onda i prema Ministarstvu obrazovanja, al nadam se da će se to još izanalizirati. Na slično sam upozoravala i kad su se prenosile ovlasti iako se ne radi o financijama konkretno ovlasti s ureda državne uprave koji se gase na županije di imate kroz granske kolektivne ugovore ispregovaranu državnu komisiju za respoređivanje tehnoloških viškova koja funkcionira od predstavnika sindikata i predstavnika ministarstva s druge razine i njihove podružnice po županijama gdje defakto mi prenosimo dio ovlasti sada na županije za nešto što je ispregovarano zapravo između Vlade RH odnosno pregovaračkih timova Vlade s jedne strane i sindikata s druge, slična je nekakva ovaj analogija znači prijenosa ovlasti s tim da ovdje nema nekakvih bitnih financijskih, mislim imat će financijske reperkusije, ali ne u ovom prvom pro.
Hvala lijepa. Odgovor g. Šuker.
Hvala lijepo. Ja samo znam da sindikati u osnovnom i srednjem školstvu su isključivo pregovarali sa Vladom RH, … [[Govornik se ne razumije]] E sad ako mi ispregovaramo jednu osnovicu, ispregovaramo jednu božićnicu, jedan regres, ako sad tvrdimo da se te plaće isplaćuju iz jedinica lokalne samouprave, kako mi, mi bi njima morali praktički naredit da oni to isplate, dakle mora postojat nekakva odredba u zakonu gdje se kaže da će progovore i to ostalo vršit Vlada RH koja osigurava sredstva, onda radi transmisiju prema dole jer ja mislim da zaposlenici u osnovnim i srednjim školama pripadaju javnim službama RH. I kad govorimo o ukupnom broju zaposlenih oni po ničemu nisu lokalni zaposlenici, po ničemu jer osnovno školstvo nije stvar lokalne samouprave, dakle ja govorim o nečemu šta je poso na razini države. E sad kako ćemo to [[Upadica: Vrijeme]] knjigovodstveno posložiti, to je drugi par cipela [[Upadica: Vrijeme, vrijeme]]
Dobro i sada pojedinačnu raspravu će imati gđa. Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovana zamjenica glavnog državnog revizora sa suradnicama, kolegice i kolege, pa u ovom svom izvješću o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2018.g. obradili ste, ja bi rekla i kvantitativno i kvalitetom način povlačenja sredstava iz Europskih fondova. Naime, napisali ste da stanje nije zadovoljavajuće i između ostalog da treba utvrditi uzroke dugog trajanja postupka nabave roba, radova i usluga koji se financiraju tim sredstvima. Složit ćemo se svi i velika su očekivanja iz tih fondova jer upravo one pokreću i zaposlenost i investicije i cjelokupni gospodarski napredak. Ovu vašu rečenicu su već iščitavale tu posebno oporbeni zastupnici koristeći i ovo za još veće i jače kritike i ministarstva i Vlade, a ja bi tu dodala onaj dio koji su oni vrlo rado i preskočili, da je veliki napredak napravljen tijekom 2018.g. u odnosu na 2017.g., tako da imamo npr. Ministarstvo regionalnog razvoja kad gledamo izvršenje proračuna 2018. na 2017. bilježi povećanje od preko 32%. Regionalna konkurentnost i urbani razvoj povećanje od 80%, operativni program konkurentnosti i kohezije 2017.-2020. u 2018. ima povećanje od 162%, Fond za sufinanciranje europskih projekata povećanje od 235%, dobro je da sve to naši građani i znaju i da znaju da npr. još uvijek su nam dostupna svega izvješća sa 31. kolovoza, vjerojatno za koji dan ćemo već imati i izvješće sa 30. rujna da je od ukupno raspoloživog 10,7 milijardi EUR-a objavljeno sa, kažem 31. kolovoza 99,36%, natječaj u vrijednosti 10,6 milijardi EUR-a, ugovorenost 74%, plaćeno 26,7% i doznačeno 23%. Što se tiče napretka i želje da se još više i još brže povuku ta sredstva, vjerujem da i naredni dani regionalnog razvoja i EU fondova koji se organiziraju u Šibeniku ovaj vikend će doći da ćemo i na tim danima i tim susretima doći do novih zaključaka na koji način učiniti dostupnijim ta sredstva i omogućiti što brže povlačenje i dolazak do korisnika. Također i saborski matični Odbor za regionalni razvoj i fondove EU i EU fondove organizirat tematsku sjednicu, analiza dosadašnjeg stanja i prijedlozi za poboljšanje provedbe projekata financiranih iz EU fondova. Sigurna sam da ovi, ova sredstva su veliki pokretač razvoja i da će oni u mnogome doprinjeti da u narednom periodu kad budemo imali izvještaj za izvršenje proračuna za 2019.g. da pokazatelji budu još bolji, da kao što danas smo mogli govoriti da imamo pozitivna kretanja u domaćem gospodarstvu, da imamo, da je udio javnog duga u BDP-u ponovno smanjen, da imamo obujam građevinskih radova je bio povećan na međugodišnjoj razini gotovo 10% u prvom polugodištu 2019.g., naravno turističke brojke i broj noćenja turista je ponovno povećan, da su nam prihodi od poreza na dodanu vrijednost bilježu povećanje iako je došlo do smanjenja stope PDV-a za žive životinje, svježe rashlađeno meso, ribu i slično, te da RH po prvi put je zabilježila negativnu kamatnu stopu da ćemo korištenjem ovih sredstava temeljem i ove vaše primjedbe, sugestije, a i svih nas koji smo imali iskustva na radu na projektima EU, moći doći do novih i zakonskih prijedloga i izmjena pravilnika načina rada kako bi ta sredstva bila što dostupnija našim građanima, hvala.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Pozdravljamo kolegice iz Državne revizije sa zamjenicom državne revizorice i prelazimo na posljednju točku dnevnoga reda danas
Izvješće o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH za 2018. godinu. Podnositelj je Državni ured za reviziju, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se izvješće o obavljenoj reviziji Godišnjeg izvještaja o izvršenje Državnog proračuna RH za 2018. godinu. Glasujmo molim vas. Utvrđujem da je većinom glasova 104 za, 3 suzdržana i 2 protiv prihvaćeno navedeno izvješće.
i prelazimo na posljednju točku dnevnoga reda danas: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu unutarnjih kontrola u javnom sektoru, drugo čitanje, P.Z. br. 621 Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH, i članka 172. Poslovnika u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Znači radi se konačnom prijedlogu zakona, u drugom čitanju. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona što znači i drugim riječima da se eventualni amandmani mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Želi li g. Zdravko Zrinušić, državni tajnik u Ministarstvu financija uzeti uvodnu riječ? Izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Kao što je rečeno, pred vama se nalazi Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu unutarnjih kontrola u javnom sektoru, inače sama rasprava u svezi prijedloga zakona zaključena je 12. travnja a Hrvatski sabor je na 12. sjednici održanoj 9. svibnja donio zaključak kojim prihvaća prijedlog zakona. Sve primjedbe i prijedlozi upućene su predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona i slijedom toga je Vlada na svojoj 179. sjednici održanoj 19. rujna utvrdila ovaj konačni prijedlog zakona. Inače Zakon o sustavu unutarnjih kontrola u javnom sektoru je na snazi od srpnja 2015. g. čime je zakonodavni okvir u RH usklađen sa najboljom europskom i međunarodnom praksom u području razvoja sustava unutarnjih kontrola te unutarnje revizije kao djela sustava unutarnjih kontrola. Svrha samog sustava unutarnjih kontrola jest poboljšanje upravljanja radi postizanja općih ciljeva kao što su primjerice, obavljanje poslovanja na pravilan, etičan, ekonomičan, učinkoviti i djelotvoran način, usklađenost poslovanja sa zakonima i drugim propisima, planovima, programima, postupcima, zaštita sredstava od gubitaka uzrokovanih lošim upravljanjem, neopravdanim trošenjem i korištenjem te zaštita od drugih oblika nepravilnosti, potom jačanje odgovornosti za uspješno ostvarenje poslovnih ciljeva te pouzdanost i sveobuhvatnost financijskih i drugih izvještaja. Predmetni zakon je u najvećem djelu ostvario prvotno postavljene ciljeve koji se odnose na bolje upravljanje proračunskim sredstvima, učinkovitiju unutarnju reviziju i jačanje preventivnih kontrola u javnom sektoru međutim područje vezano uz nepravilnosti nije precizno uređeno te se u praksi pojavljuju određene poteškoće u primjeni zakona u odnosu na to područje. Isto je uočeno i od strane Državnog ureda za reviziju koje je u svom izvještaju obavljen na reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna za 2017. g. posvetio posebno poglavlje u području vezano za nepravilnosti i poduzimanju mjera protiv nepravilnosti. Iz tog izvještaja vidljivo je da je od 624 obveznika podnošenja izvješća o nepravilnosti, na godišnje izvješće za 2016. g. ustrojstvene jedinice Ministarstva financija zadužene za proračunski nadzor, dostavilo 546 obveznika ili njih 73% dok je godišnje izvješće za 2017. g. dostavilo njih 428 od ukupno 623 ili 67% stoga je Državni ured za reviziju predložio da se Zakon o sustavu unutarnjih kontrola u javnom sektoru proširi odnosno da se njime propišu prekršajne odredbe za nedostavljanje izvješća o nepravilnosti ustrojstvenoj jedinici Ministarstva financija zaduženoj za proračunski nadzor. Uz to Državni ured za reviziju naložio je i donošenje odgovarajućeg pravilnika kojim će se propisati kriteriji za imenovanje osobe za nepravilnosti, obveze i način postupanja, osobe za nepravilnosti te način i rokovi izvještavanja o nepravilnostima. Slijedom preporuka Državnog ureda za reviziju, ovim konačnim prijedlogom zakona želi se unaprijediti područje vezano uz nepravilnosti i dodatno doraditi pojedine odredbe zakona koje su se pokazale manjkave u praksi. Uz propisivanje prekršajnih odredbi za nedostavljanje izvješća o nepravilnostima kroz predložene izmjene i dopune zakona, dodatno se uređuje područje vezano uz obveznike imenovanja osoba za nepravilnosti čime se stvara pretpostavka za donošenje odgovarajućeg pravilnika obzirom da važeći zakon ne daje dovoljno jasnu obvezu vezano uz obveznike imenovanja osoba za nepravilnosti. S tim uvezi, ovim konačnim prijedlogom zakona jasnije se definiraju obveznici imenovanja osoba za nepravilnosti i pojavu nepravilnosti. Osobe za nepravilnosti imenuju se na razini ministarstava i drugih državnih tijela razine razdjela te na razini jedinica lokalne, područne odnosno regionalne samouprave, preciznije definirana uloga osoba za nepravilnosti, osobe za nepravilnosti zaprimat će prijave o nepravilnostima od zaposlenika, građana ili anonimnih prijavitelja odnosno kada nepravilnosti nisu utvrđene u tijeku nadležnog postupanja državnih institucija. Po tom procjenjivat će osnovu zaprimljenih prijava i predlagati način postupanja te će pripremati godišnje objedinjeno izvješće o nepravilnostima. Propisane su po tome kao što je i uvodno rečeno, propisani su rokovi za dostavu o izvješću o nepravilnostima i prekršajne odredbe te je propisano donošenje pravilnika kojim se utvrđuje obveze i način postupanja po prijavljenima odnosno uočenim nepravilnostima, kriteriji, sadržaj, odluke za imenovanje osoba za nepravilnosti te način, rokovi izvješćivanja o nepravilnostima u upravljanju sredstvima institucije. Isto tako, važno je naglasiti da se ovim konačnim prijedlogom zakona zaposlenicima institucije koji prijave nepravilnosti, propisuju i jamče prava sukladno zakonu koji im je uređena zaštita prijavitelja nepravilnosti, u konkretnom slučaju to je Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti koji je stupio na snagu 1. srpnja ove godine. Dakle, samom primjenom konačnog prijedloga zakona kao i donošenje odgovarajućeg pravilnika, očekuje se bolje razumijevanje područja vezano kroz nepravilnosti te kvalitetnije i učinkovitije poduzimanje radnji protiv nepravilnosti i od obveznika zakona i od ustrojstvene jedinice Ministarstva financija zadužene za proračunski nadzor. Uz navedene izmjene, izvršene su određene izmjene i dorađene pojedine odredbe važećeg zakona kao što je to bilo spomenuto i za vrijeme prvog čitanja, samo bi kratko ponovio, odnose se na odredbe o obveznicima primjene u smislu da su usklađene s novim Zakonom o fiskalnoj odgovornosti, preciznije definirano da odgovorna osoba i institucija treba osigurati upravljanje najznačajnije rizicima koji mogu utjecati na ostvarenje ciljeva i strateških i drugih planova. Napravljene su izmjene kojima je rok za stjecanje zvanja ovlaštenog unutarnjeg revizora vezano uz datum početka izobrazbe a ne uz datum rasporeda na radnom mjestu čime je ispravljena postojeća odredba na način da su sada svi stavljeni u ravnopravni položaj i nadalje se može produžiti rok za ... [[Govornik se ne razumije.]] preporuku unutarnje revizije samo jednom ali ne više na vremenski rok od 6 mj. već ovisno o vremenu potrebnom za provođenjem. Isto tako, utvrđuje se da Ministarstvo financija priprema, ministar financija podnosi na usvajanje Vladi RH objedinjeno godišnje izvješće o sustavu unutarnjih kontrola u javnom sektoru. U odnosu na tijek prijedloga zakona iz prvog čitanja, u cilju poboljšanja njegovih odredbi, u tekstu konačnog prijedloga zakona ... [[Govornik se ne razumije.]] određene nomotehničke dorade članaka i to 9., 13., 15. i 17. sukladno primjedbama Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora. Tijekom rasprave u prijedlogu zakona u Hrvatskom saboru, zatražena su tada određena pojašnjenja u svezi same uloge osobe za nepravilnosti, načinu prikupljanja i dostavi izvješća o nepravilnostima kao i pojašnjenja glede moguće kolizije odredbi Zakona o području upravljanja nepravilnostima sa Zakonom o zaštiti prijavitelja nepravilnosti koje sam maloprije spomenuo a koji je donijet i koji je već na snazi od 1. srpnja ove godine. U tom smislu, u suradnji sa Ministarstvom pravosuđa kao nadležnim ministarstvo za provedbu toga zakona, dorađene su odredbe konačnog prijedloga zakona na način da je u članku 11. te u prijelaznim i završnim odredbama konačnoga prijedloga zakona, unijeto odnosno unijete su odredbe kojima se izbjegava moguća preklapanja s odredbama toga zakona odnosno propisano je. Ako su nadležna ministarstva i druga državna tijela na razini razdjela te jedinica lokalne, regionalne (područne) samouprave obvezne imati povjerljivost sukladno Zakonu o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, povjerljiva osoba je ujedno i osoba za nepravilnosti u skladu sa ... [[Govornik se ne razumije.]] zakonom. U slučaju da osoba za nepravilnosti ujedno i povjerljiva osoba, zaštita prijavitelja nepravilnosti provodi se u skladu sa Zakonom o zaštiti prijavitelja nepravilnosti. Isto tako, unijeta je odredba ako je čelnik institucije već imenovao osobu za nepravilnosti na temelju Zakona o sustavu unutarnjih financijskih kontrola u javnom sektoru, to je zakon još iz 2006. i na temelju Zakon o sustavu unutarnjih kontrola a ta institucija obvezna je imati i povjerljivu osobu sukladno Zakonu o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, danom stupanja na snagu ovoga zakona, povjerljiva osoba ujedno postaje osoba za nepravilnosti te ima obveze osobe za nepravilnosti propisane ovim zakonom. Tim doradama smatramo da su potpuno riješene te dvojbe koje su se spominjale tijekom rasprave u ovom Visokom domu i vjerujemo da će sada ovakva odredba biti potpuno jasna za daljnju primjenu. Evo hvala vam lijepa na pažnji.
Hvala. Imate jednu repliku od gđe. Jeckov.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Sabora. G. državni tajniče, referirat ću se na članak 35. koji se odnosi na promjene zapravo rokova za provedbu preporuka koji je dakle izvjesno izmijenjen, mene zanima vaše mišljenje, smatrate li da će ovako slobodnije gotovo neobavezno određivanje roka zaista se postići očekivani rezultat?
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo na postavljenom pitanju. Dakle, dosadašnji rok je bio propisan konkretno u smislu jedno 6 mj. pa još dodatno mjeseci koliko je dogovoreno, sada se kako se u praksi pokazalo da u pravilu rokove koje bi zadalo tijelo koje provodi nadzor ako ih odredbi bez suradnje sa tijelom koje je nadzirano da ti rokovi mogu biti nerealni. Naravno da ti rokovi neće biti nerazumni u smislu određivanje nekog beskonačnog roka, tako da je to i smisao upravljanja sustava unutarnjih kontrola na razini svakog obveznika … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Da, da, jasno, u dogovoru sa revizijom. Tako da smatramo da je to takva primjedba koja je inače bila i kod rada Državnog reda za reviziju koji dolazi kod nas u nadzor i bilokojeg obveznika ... [[Govornik se ne razumije.]] revizije usklađena jer se pita onaj koji treba provesti reviziju da li on može u određenom roku koji mu je ostavljen to provesti i dogovorno se utvrdi rok za njegovu provedbu koji je naravno razuman rok, evo hvala.
Hvala lijepo. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prva je gđa. Dragica Vranješ koja će govoriti ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem poštovani dopredsjedniče, predstavnici predlagatelja, poštovane saborske zastupnici i zastupnici. Ispred kluba HDZ-a ovdje govorim o zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu unutarnjih kontrola u javnom sektoru, samo ovaj zakon ni u prvom čitanju ni u ovom ne povlači jedan interes jer većina ljudi koji se ne bave sustavom kontrola i revizije i Zakona o fiskalnoj odgovornosti, koji ne rade u javnim ustanovama, o ovim pojmovima manje znaju ali ono što vidimo u praksi da on itekako ljudima koji su i osobama koje su i fiskalno i odgovorne ili koje su imenovane kao osobe za nepravilnosti, nekad stvara glavobolje, pomutnje a i samo ovo razdoblje koje prethodilo donošenju ovih izmjena i dopuna zakona je pokazalo određene manjkavosti u praksi koje smo već spominjali. Znači ovaj zakon odnosno izmjene i dopune zakona se donose upravo i na prijedlog Državnog ureda za reviziju koji smatra da se trebaju propisati i prekršajne odredbe ali i ono što je važno, da se trebaju propisati i kriteriji za imenovanje osoba i sve ostalo da bi ovaj zakon bio jasniji. Naravno njega je jako važno promatrati uz Zakon o fiskalnoj odgovornosti i ono što bi bilo dobro istaknuti što se uređuje nacrtom konačnog prijedloga ovoga zakona je da se jasnije definiraju obveznici imenovanja osoba za nepravilnosti i pojam nepravilnosti, preciznije se definira uloga osoba za nepravilnosti, propisuju se rokovi za dostavu izvješća o nepravilnostima, prekršajne odredbe, kao što sam već napomenula i donošenje pravilnika kojim će se detaljnije urediti područje vezano uz nepravilnosti. Također, između ostalog dorađene su pojedine odredbe važećeg zakona, znači usklađene su odredbe sa obveznicima primjene s novim Zakonom o fiskalnoj odgovornosti, preciznije je definirano da odgovorna osoba i institucije trebaju osigurati upravljanje najznačajnijim rizicima koji mogu utjecati na stvaranje ciljeva i strateških drugih planova. Brisana je ova obveza donošenja posebne strategije upravljanja rizicima, čini mi se da je do 2015., da smo voljeli propisivati da se za svašta nešto moraju donositi strategije pa sad ipak idemo prema tome da je potrebno što manje broj strategija i da one trebaju biti jasnije a ostali dokumenti da trebaju izvirati iz onoga što piše u strategijama. Također, utvrđuje se da Ministarstvo financija priprema, ministar financija podnosi Vladi RH objedinjeno izvješće o sustavu unutarnjih kontrola u javnom sektoru a Vlada to usvaja do 31. srpnja tekuće godine za prethodnu godinu i ovaj rok za stjecaje znanja ovlaštenog unutarnjeg revizora vezuje se uz datum početka izobrazbe i ne može biti duži od 2 godine. Ono što se još viđalo u praksi da jednostavno pojedine pravne osobe ili većinom pravne osobe kojima su osnivači jedinice lokalne samouprave da se nalaze u problemu da nisu svjesni da ne znaju jesu li obveznici primjene ovoga zakona, kada pogledamo Registar pravnih osoba koje su obvezne, ... [[Govornik se ne razumije.]] ažuriran u 3. mj. 2019.,sad tu vidimo jedan dio osoba i kada smo razgovarali u prvom čitanju, bilo je rečeno da je nekih 73% ako se ne varam u 2017. tek podnio odnosno izvršio obveze iz ovog zakona a s druge strane ako kažem da je 73% od onih obveznika kojih je propisano 6 a u tom popisu vidimo znači te obveznike, pravne osobe onda ispod piše da su to i pravne osobe sve i koje nisu na tom popisu a kojima su osnivači jedna ili više jedinica lokalne samouprave, pitanje je li baš znamo koji su to sve obveznici tako da to je ono što u praksi stvara pomutnju, možda u samom resoru je to jasno ali vjerujem da će na slijedećim edukacijama i pravilnikom to biti jasnije ali možemo primijetiti pa i u prethodnoj raspravi smo govorili o europskim fondovima, dosta pravna osoba je nastalo pod utjecajem novih pravilnika, mjera, programa koje provodimo iz EU-a, tako imamo pregršt pravnih osoba koje su razvojne agencije, poduzetnički centri pa jedan dio njih je naveden, jedan dio nije iako su istog pravnog oblika, sad jel' taj registar ima dostupne sve podatke ili ne, ne znamo ali to će pogotovo kad imamo i ove prekršajne odredbe trebat definirat u budućnosti podzakonskim aktima. Isto tako, vidimo kod javnih ustanova, vrtići da kada ih pregledavamo, neke imaju osobe za nepravilnosti, neke nemaju, znamo da su u njima ljudi koji su druge struke, koji se ne bave samo ne znam, financijskim menadžmentom, kontrolom i sl. stvarima tako da je potrebna tu definitivno još jača edukacija i vjerujem da će ovaj zakon biti poticaj tome tako da u ime kluba HDZ-a mogu reći da ćemo podržati ovaj zakon ali također ističem da se na terenu doista odrade edukacije da se informiraju korisnici jer kada pogledamo upitnik o fiskalnoj odgovornosti, on je ustvari jako koristan svima koji bez obzira jesu li obveznici ili ne, da provjere sva ta pitana i odgovore, kakva je dokumentacija u pojedinoj pravnoj osobi koja je korisnik javih sredstava tako da smatram da je to svima korisno ali jako je važno što više informirati obveznike ovog zakona kako ovaj zakon ne bi bio bauk, kako bi on svima pridonosi što uspješnijem i svrhovitijem i ekonomičnom upravljanju javnim sredstvima, hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu gđa. Draga Jeckov koja će govoriti u ime Kluba zastupnika SDSS-a, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče, g. državni tajniče sa suradnikom. Dakle, pred nama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o sustavu unutrašnjih kontrola. Za diskusiju o ovoj temi važno je istaći da je vođenje financija jedne zemlje vrlo ložen i kompliciran proces koji se temelji na pravovaljanim informacijama a koje imaju veliku važnost pri donošenju odluke o korištenju proračunskih sredstava. Sustav unutrašnjih financijskih kontrola i financijska revizija su područja koja danas imaju vrlo veliku ulogu u djelovanju državnih, javnih ali i drugih institucija. Transparentnost poslovanja proračunskih korisnika državnog proračuna u svim područjima poslovnih aktivnosti, praćenje toka novca, izvještavanje u sustavu uz postojanje jasnih pravila ponašanja proračunskih korisnika, nužna su pretpostavka stvaranja stabilnog javnog sektora. Javni novac je novac svih stanovnika države i stoga je izuzetno važno znati što je s tim novce financirano, koji su to programi aktivnosti za koje je novac utrošen, s kojim ciljem i u konačnosti, na koji način. Otuda i posebna zainteresiranost te propisivanje načina trošenja je jasna poruka čelnicima proračunskih korisnika da je sredstva nužno koristiti u svrhu i namjenu za koju su određena a nepoštivanje takvog načina poslovanja povlači posljedice odnosno sve to skupa predstavlja temelj uređenog sustava. Stoga je unutrašnja kontrola odnosno revizija u svakoj tvrtci bitna ne samo kao tijelo represije nego kao tijelo kontrole odnosno ispravljanja potencijalnih pogrešaka manjkavosti sa ciljem dobivanja istinitih, kvalitetnih i pouzdanih izvještaja o radu. Time se želi postići da se poslovi obavljaju samo na pravilan, etičan, ekonomičan, učinkovit, djelotvoran način, dakle sve ono zapravo kako i treba da bude i državna i javna uprava. Nije na odmet spomenuti da je Vlada RH usvojila objedinjeno godišnje izvješće o sustavu unutarnjih kontrola u javnom sektoru za 2017., to izvješće se temelji na izjavama o fiskalnoj odgovornosti za koje su Ministarstvo financija dostavili svi obveznici, njih 612, dakle ministarstva, korisnici proračuna razine razdjela, organizacijskih klasifikacija, županije, gradovi i općine. Utvrđeno je da od ukupnog broja obveznika, njih 142 ili 23 da je dostavilo izjavu na obrascu koji se daje onda kada nisu uočene slabosti i nepravilnosti a njih 470 ili 77% izjavu na obrascu koji je potvrdio postojanje slabosti i nepravilnosti a koje ne utječu na zakonito namjensko i svrhovito korištenje sredstava te učinkovito i djelotvorno funkcioniranje sustava unutarnjih kontrola u okviru proračunom utvrđenih sredstava. Korisnici proračuna najviše slabosti prijavili su u području izvršavanja proračuna odnosno računovodstva i izvještavanja, najveći broj unutarnjih revizija korisnika proračuna 87%, iskazao je mišljenje kojim je potvrđeno da sustavi unutarnjih kontrola funkcioniraju na zadovoljavajućoj razini ali je utvrđen prostor za daljnje unaprjeđenje. Izmjene i dopune zakona idu u cilju unaprjeđenja područja vezano uz poduzimanje radnji protiv nepravilnosti te u cilju dorade odredbi zakona koje su pokazale manjkavosti i u praksi. Državni ured za reviziju je u izvješću o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna za 2017. predložio da se Zakonom o sustavu unutarnjih kontrola u javnom sektoru propišu prekršajne odredbe za nedostavljanje izvješća o nepravilnostima ustrojstvenoj jedinici Ministarstva financija zaduženo za proračunski nadzor te naloži donošenje pravilnika koji će propisati kriterije za imenovanje osobe za nepravilnosti, obveze i način postupanja osobe za nepravilnosti te način, rokove i izvještavanja o nepravilnostima. Ovim izmjenama i dopunama važećeg zakona jasnije se definiraju obveznici imenovanja osoba za nepravilnosti i pojam nepravilnost osobe za nepravilnosti imenuje se na razini ministarstava i drugih državnih tijela, razini razdjela te na razini jedinica lokalne, područne (regionalne) samouprave. Preciznije se definira uloga osobe za nepravilnosti, osobito za nepravilnosti za primaće prijave o nepravilnostima od zaposlenika, građana ili anonimnih prijavitelja odnosno kada iste odnosno kada nepravilnosti nisu utvrđene u tijeku nadležnog postupanja državnih institucija. Procjenjivat će se osnovanost zaprimljenih prijava i predlagati način postupanja te će se pripremati godišnje objedinjeno izvješće o nepravilnostima. S obzirom da sam dobila odgovor na pitanje koje se tiče rokova, zahvaljujem se a Klub zastupnika SDSS-a će podržati vaš prijedlog.
Hvala lijepa. G. Ivan Lovrinović bi trebao govoriti pojedinačni govor, njega nema, gubi pravo. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sutra ujutro, četvrtak, 3. listopada 2019. g. nastavljamo sa radom u 9 i 30 s Prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu. Nakon toga je Prijedlog Zakona o patentu itd., itd. SJEDNICA PREKINUTA U 17,31 SATI
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu unutarnjih kontrola u javnom sektoru, drugo čitanje, P.Z. br. 621, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje navedeni konačni prijedlog zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 „za“ i 41 „suzdržan“ donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu unutarnjih kontrola u javnom sektoru. Poštovane kolegice i kolege dobro jutro, nastavljamo s radom danas prva točka dnevnog reda: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obrtu, prvo čitanje, P.Z. broj 749 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo, a sada bih molio predstavnicu predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je poštovana Nataša Mikuš Žigman, državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta. Izvolite državna tajnica.