Hvala lijepo, uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo, zastupnice i zastupnici. Evo, ja ću nastojati uvodno u ime predlagatelja, kako ste i najavili objedinjeno predstaviti ova dva prijedloga zakona, u vremenu koje imam, reći ću naravno, nekoliko stvari koje su nas nagnale na ove prijedloge, situacija i općenito problematiku naših sugrađana koji su pod blokadama. Dulji niz godina, sigurno je jedno od osnovnih razloga, zašto smo i u samom programu, ako hoćete i izbornom, a onda naravno i u programu Vlade RH, vrlo jasno naznačili da ćemo probati iznaći i zakonska i neka druga rješenje, kako bismo olakšali hrvatskim građanima, pomogli u ovim izazovnim situaciji, ali isto tako, naravno, držali se načela koja zapravo vrijede i trebaju vrijediti u RH, a to su prije svega vladavina prava. Dakle, vodeći računa o zaštiti prava vjerovnika, o zaštiti prava dužnika, ali isto tako, nemojmo zanemariti prava svih hrvatskih građana, svih poreznih obveznika, koji unatoč svim svojim poteškoćama, izazovima, uredno izmiruju, ispunjavaju svoje obveze. Podaci i brojke, ja bih rekao svima vama i hrvatskoj javnosti su poprilično dobro poznate. Dakle, govorimo sa stanjem 31.5. dakle, zadnji podaci koji su, moji kolege su ovdje također prisutni sa mnom, iz Porezne uprave, iz Ministarstva financija i FINA-e. FINA vodi tu statistiku i objavljuje ih na mjesečnoj razini sa 31.5.2018. 326 tisuća 379 hrvatskih građana sa iznosom blokade koji promašuje 42 milijarde kuna. U tih 42 milijarde kuna su dugovi po glavnici i troškovi obrada, dok se posebno još iskazuje nešto preko 21-22 milijardi kuna kamata na taj isti dug. Dakle, to je ja bi rekao stanje koje pratimo, ponavljam još jedanput, ne samo iz godinu u godinu, nego pratimo iz mjeseca u mjesec i sami smo itekako dobro svjesni, svih tih brojki, teškoća i problema iako i sami također dobro znamo, kada gledamo i kada promatramo strukturu ukupnog doga blokada, da unutra, ja bi rekao ovako pojednostavljeno ima svega. Imamo jako puno različitih situacija, različitih primjera i sigurno da ne možemo podvući jedinstveni zaključak iz svega toga i reći da je razlog jedan ili drugi i da je ovakvo jednu popriličnu kompleksnu i tešku situaciju moguće razriješiti jednom mjerom, jednim setom mjera ili na neki način, ono kako kažemo i kolokvijalno preko noći. Što se tiče same strukture tih dugovanja, najveći broj hrvatskih građana, u smislu broja građana koji su pod blokadom, je dakle, zbog dugova prema kompanija, koje su u segmentu telekomunikacija, međutim, što se tiče samoga ukupnoga iznosa blokada, tu je najviše financijska industrija, poglavito banke. Proteklih nekoliko godina, jedan od važnijih čimbenika u smislu vjerovnika su specijalizirane agencije, koje se bave otkupom potraživanja i koje naravno posluju u RH, sukladno i pozitivnim propisima RH. Što se tiče ovih prijedloga Zakona, 2 su konkretna, koja su došla iz Ministarstva financija, poslije u tijeku današnje rasprave, čuti ćete naravno i treći, koji je paket, kojim vlada, dolazi pred Hrvatski sabor i hrvatsku javnost. To je iz djelokruga Ministarstva pravosuđa. Ja ću prvo krenuti sa Prijedlogom zakona o otpisu dugova fizičkim osobama. To je opet ponavljam još jedanput na tragu onoga što smo i zapisali u programu Vlade RH nakon provedenih analiza, nakon provedenih simulacija i svega onoga što u normalnoj i standardnoj proceduri koju obično činimo u ministarstvima, u ovom konkretnom slučaju Ministarstvo financija sa uključenošću i ostalih ministarstava odnosno Vladom RH, dakle išli smo čak i malo ja bih rekao jače u smislu mogućnosti tih otpisa i otpusta prema hrvatskim građanima u odnosu na ono što je originalno obećano odnosno rečeno u samom programu. Dakle od ukupnog broja građana, još jedan podatak da kažemo preko godinu dana 85% građana je pod blokadama. Dakle blokade preko godinu dana, starije od godinu dana se odnose na preko 85% svih građana pod blokadama. Ako gledamo malo dalje tri godine, namjerno ovdje apostrofiram tri godine jer će taj podatak biti važan i za ovaj drugi prijedlog zakona koji ću vam prezentirati 66, dakle dvije trećine hrvatskih građana kada gledamo u njihovom broju pojedinačnom praktički ima blokade dulje od tri godine. Ovim prijedlogom zakona mi omogućujemo otpis glavnice do 10.000 kuna s tim da tu treba napomenuti da smo u samom prijedlogu zakona napravili distinkciju i kategorizaciju između dvije skupine ili grupe vjerovnika. U prvoj grupi vjerovnika, ja ću ih ovdje nabrojati taksativno kako piše u zakonu to su RH, proračunski i izvanproračunski korisnici državnog proračuna koji se nalaze u registru proračunskih i izvanproračunskih korisnika, trgovačka društva u isključivom vlasništvu RH, pravne osobe kojima je osnivač RH koje se nalaze u registru trgovačkih društava i druge pravne osobe obveznici davanje izjave o fiskalnoj odgovornosti, a koje objavljuje Ministarstvo financija. Ako ćemo možda pojednostaviti i kolokvijalno reći to bi bila centralna središnja država i ono što je na neki način u njenim rukama, ali isto tako postoje i između ostalog već spomenuta i trgovačka društva kojima je RH isključivi vlasnik. Ta grupa vjerovnika dakle toj prvoj skupini vjerovnika tih do 10.000 kuna se otpisuje hrvatskim građanima po automatizmu u smislu da se svim građanima koji imaju dug prema spomenutim vjerovnicima njihov iznos duga umanjuje za maksimalnih 10.000 kuna. Što se tiče druge skupine vjerovnika u njoj su jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave, proračunski i izvanproračunski korisnici proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave koji se nalaze u registru proračunskih i izvanproračunskih korisnika, financijske institucije, sve druge pravne osobe te fizičke osobe koje obavljaju registriranu djelatnost. Za ovu drugu skupinu vjerovnika obzirom i na naravno naš pravni poredak, Ustav i sve što je vezano uz njega u RH mi ne možemo nikome uvjetovati niti nametnuti, ali smo ovim prijedlogom zakona i sa ove govornice, ja vjerujem da ćete mnogi vi i u svojim raspravama i raspravama tijekom današnjeg dana apelirati da i poglavito lokalne jedinice, a onda naravno i svi ostali vjerovnici slijede ovaj primjer koji smo rekli će učiniti vjerovnici skupine 1 kako bi oni između ostalog također doprinijeli smanjivanju iznosa blokada kroz element i model otpisa ili oprosta duga. Da bi mi ipak napravili jedan i svojevrsni poticaj vjerovnicima skupine 2 u ovom prijedlogu zakona stavljena je uključena je odredba gdje će se moći odnosno gdje će se porezno priznavati kao porezno priznati rashod iznos do maksimalno 10.000 kuna naravno po otpisu ili oprostu duga, što drugim riječima znači da pojedini od vjerovnika mogu učiniti i veći otpis, ali do 10.000 kuna gdje se njima priznaje u smislu porezno priznatog rashoda, dakle ima određene porezne implikacije u smislu umanjivanja njihove osnovica. Ali naravno ponavljam još jedanput, to je institut koji u Hrvatskom saboru nije nov, nije prvi puta prezentiran i sigurno da i na njega gledamo kao nešto što bi moglo imati i trebalo imati određene pozitivne implikacije. Također ono što je važno da će se ovim konačim prijedlogom zakona također predlaže na onaj preostali dio duga da se omogući mogućnost nešto što je također opet dobrim dijelom povezano i sa postojećim zakonskim propisima poreznim prije svega propisima da se na preostali dio duga omogući model obročne otplate. Mi smo definirali u prijedlogu zakona pet razreda do maksimalnih 60 mjeseci ovisno o visini iznosa blokade, znači za iznose blokade one možemo ih nazvati tako veće preko 500.000 kuna, mogućnost je čak i do pet godina obročne otplate naravno uz kao što je to i praksa mogućnost izražavanja te želje, volje odnosno optiranja pojedinih hrvatskih građana. Također što je važno za reći, možda to nisam spomenuo na početku ovdje govorimo o iznosu blokada koji je vrijedio na 31.12.2017. godine i ovaj prijedlog zakona kako ga predlažemo smatramo i on zapravo ima taj svoj učinak i efekt jednokratni. Dakle jednokratno da se dogodi odnosno učini taj otpis ili oprost duga za blokade na dan 31.12.2017. godine. Danas ga raspravljamo u Hrvatskom saboru, ono što je važno za spomenuti je i njegova operativna ili operacionalizacija ili operativna provedba, a to je da bi najbolje bilo na neki način da tako kažem gađati da on stupa na snagu za vikend koji bi onda omogućio našim kolegama i kolegicama u FINA-i da elektronički obrade sve te podatke i provedbu u djelo odredbe ovoga zakona odnosno drugim riječima, hrvatski građani odnosno oni koji su pod blokadom blokirani praktički ne moraju ništa učiniti u smislu bilo kakve prijave ili bilo kakvog odlaska na šaltere same FINA-e. Inače mi smo napravili simulaciju što bi to značilo u konkretnom naravno slučaju. Nećete mi zamjeriti ali neki dan smo imali u Saborskom odboru za financije, pa imam podatke sa tog datuma, dakle svega nekoliko dana je proteklo, to su podaci na 22.6.2018.. Znači ovih 10 tisuća kuna oprosta ili otpusta duga dužnicima vjerovnika prve skupine bi značilo da bi bilo otpisano 844 milijuna 352 tisuće glavnice. Tu je praktički u prijevodu znači da bi time bilo obuhvaćeno 153 tisuće 864 građana RH za njih 6 tisuća 672 bi značila potpuna deblokada. Dakle tih 6 tisuća 672 građanina su pod blokadom do 10 tisuća kuna isključivo vjerovnicima skupine jedan. Kada dođe do tog potpisa dakle njih, ponavljam još jedanput 6 tisuća 672 će biti u potpunosti deblokirano. Naravno, ponavljam još jedanput za sve ostale prema prijedlogu ovoga zakona omogućena je i mogućnost naravno obročne otplate preostaloga duga kako bi se na taj način također pomoglo da ukoliko su naravno u mogućnosti uspiju izmiriti svoje obveze u određenom vremenskom horizontu i naravno ono što je svima na neki način u interesu i cilju izaći iz blokada. Inače nisam spomenuo što se tiče najvećih vjerovnika ove prve skupine, tu su na prvom mjestu Ministarstvo financija RH, dakle sve službe koje su vezane uz RH i Ministarstvo financija uključujući i poreznu upravu i carinsku službu i ostale, potom je HRT te HZZO. Ova tri vjerovnika od već spomenutih 844 milijuna glavnice kontribuiraju negdje oko 700 milijuna. Dakle možemo reći da ova 3 prva ili vodeća ili na listi vjerovnika skupine I. praktički znače preko 80% otpisa cjelokupnog duga koji je predviđen samim zakonom. Što se tiče drugog prijedloga zakona on za razliku od ovoga prvog, dakle govorimo o Prijedlogu zakona o provedbi ovrhe nad novčanim sredstvima za razliku od spomenutog Zakona o otpisu dugova fizičkim osobama nema samo jednokratni efekt nego ipak ima kontinuirani efekt. Mislim da što se tiče same povijesti Zakona o provedbi ovrhe nad novčanim sredstvima također ovaj Visoki dom je o njemu nekoliko puta i u raspravama o samom zakonu u prošlosti raspravljao a i u brojnim drugim situacijama i slučajevima kada su između ostalog uočene i određene nelogičnosti, nesavršenosti, ako hoćete na kraju i anomalije. I mi smo također identificirali neke od tih anomalija pa između ostalog zato i idemo u prijedlog izmjena, odnosno obzirom na količinu izmjena ovdje govorimo o kompletnom novom zakonu. Tri su ključne novosti koje se ovim prijedlogom zakona zapravo predlažu. Vratiti ću se na moj uvodni dio kada sam upravo apostrofirao da je dvije trećine ukupnog duga blokada, dakle govorimo o dugu ili blokadama ili ovrhama preko 3 godine. Mi ovdje imamo podatak da vjerojatnost naplate ili uspješnost, ne samo vjerojatnost nego uspješnost naplate po blokadama duljim od 3 godine je 1,19%, 1,19% je uspješnost naplate blokada iznad 3 godine. U isto pak vrijeme FINA kao financijska institucija koja je, ja ću vrlo jasno i odgovorno reći već u uvodnom dijelu u ne malom broju slučajeva nepravedno optuživana da je kriva za ne znam što, FINA je isključivo financijska institucija koja je zapravo delegirana slovom zakona da provodi određene mjere koje su definirane u pojedinim zakonskim propisima. Između ostalog FINA vodi tu statistiku i naravno sve nas skupa, transparentno objavljuje o svim ovim podacima. Ovaj podatak je također iz FINA-e, dakle ponavljam po treći puta, 1,19% je uspješnost naplate po osnovi blokada koje starije od 3 godine. S time u svezi, jedna od ključnih novosti koju ovim prijedlogom zakona mi predlažemo je da se ograniči trajanje ovrhe nad novčanim sredstvima samo za fizičke osobe naravno, za pravne osobe se pokreće stečajni postupak koji znamo i sami gdje i na koji način je definiran. Danas za izvansudsku ovrhu nema propisanog kraja provedbe ovrhe te stoga ta ovrha može trajati zauvijek, odnosno do smrti samog građanina i čak i nastaviti se nakon smrti u odnosu na nasljednike. Ovim zakonom mi predlažemo da ako se tražbina iz osnove za plaćanje ne naplati od ovršenika fizičke osobe u cijelosti u roku od 3 godine od primitka u FINA-u nakon što po toj osnovi za plaćanje nije bilo nikakvih naplata posljednjih 6 mjeseci uzastopno sa računa tog ovršenika FINA prestaje sa izvršavanjem te osnove za plaćanje. Opet se malo vraćam na ovih 1,19, to je dakle ovrhe starije od 3 godine, a ovdje je još dodan kriterij da zadnjih 6 mjeseci nema prometa po ovrhama. Tu možemo slobodno zaključiti da je tad onda taj postotak i još i niži od tih spomenutih 1,19. Ovršenik neće morati podnositi zahtjeve u FINA-u, dakle kao i kod ovoga prvoga zakona ne radimo dodatno administriranje za veliki broj hrvatskih građana i sugrađana da moraju odlaziti na šalter i općenito u FINA-u, znači do prestanka dolazi automatizmom. Kao i u prethodnom zakonu namjera je dakle, ako gledamo sekvencijalno, ovaj zakon bi trebao stupiti nakon prvog zakona, opet bi ga trebali ciljati da bude stupanje na snagu, vikend, subota najbolje kako bi službenici FINA-e i cijela institucija uspjeli elektronički i digitalno zapravo provesti sve ovo što piše u samom zakonu. Međutim, to je jako važno napomenuti, dakle ovim činom dug ne prestaje, tu moramo biti vrlo jasni i otvoreni odmah na samom početku, niti je bilo zapravo predviđeno niti … [[Govornik se ne razumije.]] dakle dug ne prestaje već se prestaje sa ovrhom jer je prestala nemoguća. Dakle ovrhovoditelj može pokrenuti ovrhu na nekom drugom predmetu ovrhe ili ponovno pokrenuti ovrhu nad novčanim sredstvima u FINA-i ako procijeni da postoji mogućnost naplate. Dakle tu, ponavljam još jedanput ova mjera, dakle za sve ovrhe preko 3 godine ako nije bilo prometa po računu 6 mjeseci dakle FINA vraća svu dokumentaciju vjerovniku odnosno ovrhovoditelju. On naravno ima mogućnost bilo ponovno se vratiti u FINA-u i ponovno pokrenuti ovrhu ili pokrenuti ovrhu možda putem nekog drugog instrumenta ili nekom drugom dokumentacijom. Međutim ono što je važno, dakle u tom trenu, u tom času dolazi do isknjiženja iz statistike FINA-e a onda naravno pratimo novu statistiku da li se nešto vraća ili ne vraća u FINA-u odnosno da li se poduzima nekakva druga mjera. Međutim upravo u tom smislu smo predložili i svije dodatne koje smo nazvali ključne izmjene ovoga zakona a to je da se mijenja način naplate naknade. Ovrhovoditelj će po ovom novom zakonu predujmljivati troškove pokretanja ovrhe u FINA-i. Do danas, danas ako hoćete to je besplatno, sve se čini po trošku, ne besplatno, da kažem besplatno za ovrhovoditelje, sve se praktički događa i ovrši ovisno o trošku FINA-e, dakle sve je trošak FINA-e i evo ja moram iskoristiti i ovu priliku, neki dan sam na saborskom Odboru za financije i proračun to rekao, dakle kada je ovaj prijedlog zakona stupio originalno na snagu, doslovce su kamioni stizali pred FINA-u iskrcavajući dokumentaciju o blokadama odnosno ovrhama starima po nekoliko godina pa čak i više od desetljeća. Sve je to FINA morala naravno obzirom da je bila zadužena slovom zakona, proknjižiti, staviti u sustav i sve nas skupa, naravno ponavljam još jedanput, mjesečno obavještavati, izvještavati kako se kreće stanje po tim ovrhama i koja je njihova sama struktura. Dakle u ovom djelu taj element da se predujmljuje po novome troškovi provedbe ovrhe, mi smatramo, teško je tu napraviti ikakvu procjenu, zaista je teško, praktički ja ću reći gotovo nemoguće, možemo raditi nekakve procjene ali zaista je teško s njima izlaziti javno a to je da ipak na kraju smatramo da se očekuje smanjenje iznosa naknada. Tim više što smo napravili i treći element kao ključnu izmjenu a to je da će ovrhovoditelj moći u FINA-i dobiti podataka o blokadi računa. Što drugim riječima može utjecati na njegovo racionalnije postupanje i općenito odluku da li pokrenuti odluku na novčanim sredstvima recimo pri FINA-i ako vidi da postoje ovrhe i po nekim drugim osnovama, bilo pokrenute, bilo da stoje a i samo poznavajući dakle situaciju da možda na kraju odluči to ne pokretati pa da onda nemamo ovu situaciju koju imamo danas u današnjem trenutku. Inače, ovaj konačni prijedlog zakona što se tiče samih implikacija, dakle onog broja ovršenika koji će biti momentalno deblokiran, ponavljam po drugi puta, ali njihov dug ne prestaje, ne nestaje, biti će 71 291 ovršenik. Iznos duga evidentiranog u očevidniku će se smanjiti za 32 milijarde kuna. Dakle velike su brojke, veliki su iznosi ali ponavljam još jedanput, to ne znači trajno eliminaciju duga. Nakon toga naravno da će i FINA i svi mi skupa promatrati što će se događati, ali vam još jedanput ukazujem na moj uvodni dio obrazloženja ovoga zakona koji su bili glavni razlozi zašto smo se odlučili na ovakvu mjeru. Inače, ono što ja mogu reći da uz ovaj paket dva zakona koja ste sad čuli, kasnije u tijeku dana ćete čuti i kolegu Bošnjakovića u smislu trećeg zakona iz paketa je nešto što ponavljam još jedanput, kao Vlada smo jasno naznačili da je naša i obveza i na neki način dužnost prema hrvatskim građanima i našim sugrađanima koji su pod blokadom dulji niz godina. Isto tako gledajući i analizirajući sve te podatke, svjesni smo jako dobro ja vjerujem, da dobar dio hrvatskih građana i naših sugrađana nije u ovo stanje stupio svojom voljom i svojom krivnjom. Brojni elementi, brojni čimbenici u prošlosti, ovo nije nastalo preko noći su utjecali da ovaj broj ja bih rekao nastane, možda ne do ovolikih razina ali sigurno da dođe do ovakvih pojavnih oblika i sigurno da tim građanima treba vidjeti i na koji način i kako pomoći. Međutim ne treba zanemariti činjenicu da u ovom broju od nešto preko 326 000 blokiranih, postoji i dobar dio njih, odnosno naših sugrađana koji su ovdje između ostalog zato što je bila možda loša poslovna odluka, propali neki investicijski poslovni pothvat ili možda nekakve odluke koje su bile praktički na kraju se pokazalo financijski i ekonomski neizvedive i neopravdane. I zato je veliki izazov predlagati ovakav paket zakona i općenito razrješavati ovakvu problematiku jer u ovom konkretnom slučaju mi zapravo govorimo o jednoj vrlo tankoj granici između nečega što je naša zadaća i obveza sukladno i našem Ustavu i svim pozitivnim propisima i onom što smo se i deklarirali, a to je da štitimo vladavinu prava u RH jednako i vjerovnike i dužnike ali ja bih rekao u ovom konkretnom slučaju, ne smijemo zanemariti prava svih naših sugrađana koji unatoč svim svojim izazovima i poteškoćama, uredno izmiruju svoje obveze. I sigurno da pa ako hoćete i u javnosti i u medijskim upitima ili analizama ovih prijedloga zakona se pojavljuje pitanje moralnog hazarda i što na neki način prijedlog ovakvih zakonskih odredbi znači, da li je to poticaj hrvatskim građanima da se ne podmiruju obveze. Mislim da treba vrlo jasno reći i s ove govornice, ja se nadam da ćete i vi bez obzira na, ja vjerujem i mišljenja i kritike i komentare i u mnogočemu vjerujem i oprečna razmišljanja, ali ipak podržati svi skupa da bez obzira na ove prijedloge zakona i općenito, da je naša dužnost naravno poticati uredno izmirenje obveza hrvatskih građana. Ono što ja mogu evo na kraju reći da baš ne iskoristim svih 30 minuta uvodnoga, da što se tiče Ministarstva financija i Vlade RH, jedan od elemenata na kojem također jako intenzivno radimo, on se svrstava u sferu preventivnog djelovanja, preventivnog djelovanja da ne dolazi do ovakvih situacija u budućnosti a to je između ostalog financijsko opismenjavanje hrvatskih građana i sugrađana. Dakle brojne su statistike, ljestvice, usporedbe s drugim zemljama, ja moram evo reći da prema recimo OECD-ovoj metodologiji od nekakvih 30-ak zemalja, Hrvatska je nažalost, nažalost ne samo u donjoj polovici nego pri dnu u smislu financijske opismenjenosti. To je obveza, zadaća svih nas skupa. Ne može se na nikoga uprijeti prstom i reći da je to iz ovog ili onog razloga, ali to pred sve nas skupa stvara zaista obvezu da sa naše razine svako u svom djelokrugu međuresorno, međuinstitucionalno dižemo razinu financijske pismenosti, ako hoćete od elementarnog, osnovnog obrazovanja naravno do cjeloživotnog obrazovanja. Naši građani naravno zaslužuju punu i pravu informaciju i vi znate da smo u Hrvatskom saboru ne samo prije formalnog pristupanja EU, nego i nakon i u proteklom razdoblju čitav niz zakona, poglavito iz djelokruga financijskog sustava predložili koji su i u skladu sa direktivama EU koje bi dizale razinu zaštite potrošača, ali i njihove bolje informiranosti. Dakle, informiranost, edukacija, sve to seže i dolazi u sferu preventive koja je zapravo ja bih rekao, nepresušno važna između ostalog i na temama o kojima danas razgovaramo. Evo, ja vam se svima želim zahvaliti na pozornosti, naravno i tu smo svi skupa spremni i raspoloživi za sva vaša pitanja i komentare. Hvala lijepo.
Hvala ministru. To nije replika nego nešto drugo tražite? Da, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, nije replika. Samo jedno tehničko pitanje vezano uz ovu raspravu. S obzirom da smo objedinili dvije točke dnevnog reda, s obzirom da vjerujem da postoji izuzetno velik interes za raspravu o ovim točkama, moj prijedlog bi bio da u skladu sa dobrom parlamentarnom praksom produljimo vrijeme rasprave za klubove sa 15 na 20 minuta. Hvala.
Prihvaćam prijedlog, tako da može. U redu je. Idemo sada na replike. Prvi je na redu poštovani kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Naravno, ne mogu se u replici osvrnuti na sve ono što je govorio ministar. Međutim, osvrnut ću se na jedan problem vezan uz Zakon koji regulira pitanja otpisa duga. Problem koji je po meni vrlo ozbiljne prirode. Naime, čl. 5. Zakona propisano je da je dužnik koji će se temeljem ovog Zakona otpisati dug, samo onaj nad kojim se provodi ovrha na novčanim sredstvima po računu. Dakle, želim da bude potpuno jasno. Člankom 5. Zakona definirali ste da svi oni građani RH koji duguju prema vjerovnicima iz skupine 1, a prema njima se provodi ovrha primjerice na nekretninama jer Zakon koji smo usvojili prošle godine nema povratno djelovanje ili na pokretninama nisu obuhvaćeni ovim Zakonom. Dakle, ako se vama ovrha provodi na vašim pokretninama, vi otpis duga nećete dobiti bez obzira što vi na to niste mogli utjecati. Zato vas pitam da mi odgovorite zbog čega niste obuhvatili sve ... [[Govornik se ne razumije.]] ovršnog postupka. Hvala.
Hvala. Ministre? Ministre, želite li odgovoriti? Izvolite.
Točno je ovo što ste vi protumačili odredbu čl. 5. Zakona. Razlog je, ja bih rekao, poprilično jednostavan, a to je redoslijed samoga naplate po dakle instrumentima. Prvo se kreće i pokreće na novčanim sredstvima.
Druga replika, poštovani kolega Sinčić. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Ministre Marić, vaša reforma ide potpuno u krivome smjeru. Evo, vaše vlastite brojke 42 milijarde glavnice plus troškova ovrhe plus 22 milijarde kamate na sve to. To su planine i planine dugova koji su se stvarali u ovoj zemlji od 2011. godine od kada je tadašnji sadašnji ministar Bošnjaković progurao promjenu Ovršnog zakona u ovome parlamentu. Sve to vrijeme generiraju se nepošteni dugovi zbog posrednika, zbog odvjetničkih ureda, zbog FINA-e, zbog agencija koje preprodaju dugove, zbog javnih bilježnika i to je sve bubrilo jedno dobro desetljeće i sada kad se nalazimo pred ovim problemom, vi umjesto da osporite ... [[Govornik se ne razumije.]] toga duga ne, vi ostavljate da taj dug ostaje i da se dalje generira, a idete ga naplatiti tjerajući građane Hrvatske u stečaj. Potpuno krivi pristup.
Odgovor, izvolite.
Pa naravno da se ne možemo složiti kako vi sa mnom, tako ni ja s vama. Konceptualno da sada ne ponavljam niti imam vremena, sve ovo što sam uvodno rekao dao sam zapravo razložiti razloge, osnovu i osnovna načela kojima smo se vodili između ostalog, u prijedlogu ova dva zakona odnosno ovoga paketa mjera. Možda samo da dodam još jedan detalj. Rekao sam 85% hrvatskih građana ima blokade dulje od godine dana. Kada gledate iznose blokada, to je 97% svih blokada je preko godine dana. A ako gledamo strukturu tog duga, preko godine dana onda su zaista također vrlo, ja ću reći pod navodnicima, interesantni podaci kad vidite da su ti iznosi blokada recimo od 5, 10 i slično godina također poprilično visoko zastupljeni u ukupnoj statistici. Hvala.
Treća replika, poštovani kolega Grmoja.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani ministre, dobro je da je javnost, mediji, a i sami građani natjerali Vladu da pokuša nešto učiniti koliko god to bilo nedovoljno. Prisjetit ćemo se ovdje svi da su ovdje bile izmjene Ovršnog zakona na inicijativu MOST-a. Bilo je i 10 amandmana koji su išli tada u skladu i s jednim pismom predsjednice koja je molila Sabor da nešto učini. Međutim, ti su amandmani odbijeni. Evo sada naknadnom pameću nakon godinu dana idemo nešto učiniti i opet nedovoljno. Što će nam se dogoditi? Da će dio tih dugova naših građana biti otpisan na FINA-i što ne znači da se ponovno neće moći pokrenuti postupak ovrhe. Imat ćemo jedno pozitivno izvješće za par mjeseci. Vlada će se time pohvaliti, vi ćete sa premijerom održati nekakvu presicu, a ništa suštinski se neće zapravo promijeniti. Dobro je da o ovome razgovaramo, ali ponovno ponavljam ovo nije dovoljno.
Hvala. Izvolite ministre.
Što se tiče naravno ovoga demokratskog dijaloga kojeg spominjete, ja mislim da je to sigurno dobra i korisna stvar i da u Hrvatskom saboru i pozicija i opozicija govore o aktualnim temama da čujemo naravno i javnost i eko javnosti i da čujemo i struku i sve skupa i da između ostaloga o tome promišljamo svi skupa, a na kraju je odgovornost izvršne vlasti. Međutim, naravno, postoje neke sekvence toga svega, ja bi ipak rekao, da sekvence govore, da smo u ovoj problematici, mi sami već najavili da ćemo raditi, dakle, nitko nas tu na nešto nije prisilio, dapače. Ali, isto tako moram apostrofirati sva ova ograničenja, opet o kojima sam govorio, jer evo, već sam nekoliko puta spomenuo, to ću činiti danas i sada odgovarajući na vašu repliku, dakle, načelo vladavine prava je sigurno na samom vrhu poštivanja, mi smo socijalna država treba štiti vjerovnike i dužnike, ali nemojmo zanemariti, dapače, moramo vrlo puno štitit i sve obveznike koji uredno izvršavaju svoje obveze. Hvala.
4. replika kolega Runtić, izvolite.
Zahvaljujem. Imam jedno konkretno pitanje za vas ministre. Znači, vezano uz ovih 6672 ovršenika koje ste spomenuli. Naime, dobio sam nekoliko, kroz nekoliko, e-mail poruka, informacije koje su vrlo slične, a to je da se u ovim slučajevima, radi o onim dužnicima čiji je porezni dug, već, prema općem poreznom zakonu zastario, pa me zanima jel je to točno ta informacija.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo na pitanju. Ja moram priznati da s takvim podatkom, ne raspolažem da bi ga mogao potvrditi, ali ga ne mogu u potpunosti opovrgnuti. Mislim da sama statistika, kakvu vodi i FINA i Porezna uprava, ipak razgraničava između tog cjelokupnog dijela, tako da mislim da taj efekt će biti naravno vidljiv. Ponavljam još jedanput i dobro da ste i vi rekli tu brojku, jer naravno, iza ovih brojki su zapravo stvarni građani, naši sugrađani imenom i prezimenom, a ne brojem. Dakle, 6672 moram apostrofirati nešto što nisam rekao uvodno, u našem originalnom prijedlogu koji je išao javno savjetovanje, su kupini vjerovnika prve skupine je bilo predviđeno jedinice lokalne i područne samouprave. Ali, došlo je određenih komentara, konstruktivnih, ali određenih kritika, da bi to moglo podrazumijevati određene ustavne tužbe, da bi bilo u kontra konvenciji o lokalnoj samoupravi, pa smo ih stavili u skupinu 2. Da je to slučaj kako smo originalno, ovaj broj bi se popeo negdje na razinu, od preko 11000. Ali mi i dalje vjerujemo da će bez obzira na to što nisu u skupini jedan oni slijediti ovaj primjer. Hvala.
5. replika poštovana kolegica Perić, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima. Evo, zaista mi smo bili oduvijek svjesni, koliki je problem zapravo blokiranih građana, koliki je taj broj. Ali ono što treba napomenuti da od 2011. kada je FINA bila ovlaštena da prikupi sve podatke, i da to sublimira, onda je taj ukupni broj se pokazao da je to toliki veliki broj. Do tada su zapravo vodile pojedinačno poslovne banke i onda takvih podataka, samo djelomično je FINA imala u svom sustavu. Zato ne možemo reći da taj problem postoji samo od 2011. on je postojao i prije. Ja moram reći na ove komentare da, jako je dobro i moramo rješavati taj problem, voljela bi da je više građana, da će biti konačno oslobođeno ovog duga. Međutim, ono što treba reći u strukturi samog duga, kada se pogleda da je od 107000 dužnika koji su dužni ispod 10000 kn, je preko 58%, dakle 188000 dužnika koji su dužni prema teleoperaterima.
Izvolite ministre.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, možda samo iskoristit priliku na odgovoru na repliku. Dobro ste apostrofirali da kao i ja uvodno, da je u brojnim situacijama, ja sam rekao nepravedno FINA bila optuživana ili na neki način stavljanja u kategoriju nekakvih krivaca za ovakvo stanje. Ponavljam još jedanput financijska agencija, za koju osobno i kao ministar financija, duboko smatram da je jedna vrlo vrijedna i važna institucija u našem kompletnom sustavu i koja obavlja vrlo odgovorne i zahtjevne zadaće i službenicima i naravno samom vodstvu uvijek treba uputiti i pozitivne kritike, ali naravno i pohvaliti za određeni rad. Mislim da su oni u ovom kontiranom slučaju bili čisti provoditelji onoga što je pisalo u zakonu. Ja sam ovdje spomenuo jedan slučaj koji nije samo kolokvijalne prirode, nego zaista je bilo tako, dakle, ta cijela i cjelokupna elektronička obrada i kada ovaj zakon, nadamo se stupi na snagu će opet na službenicima FINA-e, da se provede u djelo. Hvala.
Povreda Poslovnika, kolega Sinčić, izvolite.
Hvala predsjedavajući, povrijeđen je čl. 238. ministar Marić vrijeđa ovdje nas prisutne govoreći kako FINA nije odgovorna, molim vas, tko naplaćuje 20 kn po stranici građanima u blokadi?
Kolega Sinčić zaslužili ste opomenu, ovo zaista nije povreda Poslovnika i molim vas da to ne činite. Idemo dalje, kojega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo ministre Marić, evo, idemo u ovoj jednoj minutu, činiti nešto konkretno, ja vas molim da ujednačite praksu isplate regresa, božićnice i jubilarnih nagrada i otpremnina, jer neki radnici dobivaju na ruke, a drugi ne, a ja vjerujem da vi u vladi imate dovoljno prioriteta, da svi blokirani, konzumiraju to svoje prave na jednak način. Druga stvar, vi kažete da otpisujete 10000 kn sa FINA-e, isključivo sa FINA-e, zanima me da li je to 10000 kn troškova postupka i kamata i glavnice ili je to 10000 kn glavnice pri čemu bi se kamati i troškovi postupka otpisali zajedno s tom glavnicom. Znači molim vas, da pojasnite javnosti što otpisujete? Jer ako otpisujete samo kamate, onda to u biti nije pravi otpis duga, to u biti danas, manje-više rade svi vjerovnici. Hvala lijepo.
Odgovor izvolite ministre.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče, što se tiče ovog prvog dijela, sami dobro znate, da što se tiče ujednačavanja prakse i elemente koji ste spomenuli su zapravo propisani Ovršnim zakonom, s druge pak strane, naravno postoje nekakvi drugi elementi, na koje možemo ili ne možemo utjecati kao izvršna vlast odnosno, kao država. Rekao sam možda ne toliko jasno, ali evo ponovit ću pa ću iskoristiti vaše pitanje, dakle govorimo o otpisu glavnice. U toj glavnici jedan dio su troškovi, međutim ne i kamate. Kamate po automatizmu povrh tih 10.000 kuna se otpisuju. Hvala.
Idemo dalje, sada je na redu kolega Lalovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima. Prije negdje godinu dana izmjenom Zakona o porezu na dobit dali ste poslovnim bankama jednokratnu mjeru da ukoliko otpišu dugove prema građanima da će im to biti porezno priznati rashodi. Sada danas ovdje ponovno govorimo o poreznim olakšicama pa možda molim vas informaciju koliko su banke do sada iskoristile ti porezne olakšice za otpis dugova građana. Jel činjenica da su banke u zadnje nekoliko godina preprodali preko 17, 18 milijardi duga svojih potraživanja na raznorazna d.o.o. poduzeća, a sada nas zanima da li su te banke koristile tu poreznu olakšicu ili nisu? Zahvaljujem.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, ja bih rekao vrlo dobro pitanje, dapače, sjetit ćete se i vi sami i mi svi skupa kada je bila rasprava prvog i drugog čitanja u okviru porezne reforme kada sam prvi puta predložio izmjene Zakona o porezu na dobit onda je reakcija nekih od zastupnika bila da je to svojevrsni kako ste neki od vas nazvali skriveni dogovor Vlade i banaka po pitanju švicarca po pitanju nekih drugih stvari da se daje nekakva mogućnost. Kada sam to pojasnio i kada smo kroz raspravu dodatno proanalizirali detaljno izučili i same odredbe na kraju je bio zaključak da bilo sjajno da banke u potpunosti iskoriste tu mogućnost. Jel što je bila osnovna intencija? Osnovna intencija je bila ne samo naravno čišćenje bilance banke nego prije svega, ja ću reći kolokvijalno, građani nemaju bilancu, ali čišćenje bilanci građana, dakle jednokratni konačni u potpunosti otpis oprost. Nažalost u ovom trenutku nemam konkretne brojke da vam mogu reći u detalje, ali mogu nažalost reći da nije bio neki preveliki interes. Hvala.
Hvala. Idemo na osmu repliku, poštovani kolega Glasnović. Izvolite.
Poštovane kolege. Ovo su regresivne mjere. Šta ćete vi napraviti da ne dođe opet do ovakvog stanja? Ja ne mogu vjerovati da nijedan hrvatski državljanin nije znao, hrvatski ovršeni, da je svaki potpisani dokument legalni dokument i šta se rješava na privatnoj u sudovima. Ali ne ova FINA, FINA ovdje djeluje kao nekakav financijski SS. Na ljudima se vrše ovrhe bankovnih računa, a oni uopće ne znaju da su ovršeni, takvih mi je deset ljudi došlo. Imaju apsolutnu moć i možda bi bilo da govorimo o braniteljima koji su ovršeni koji izađu iz zatvora nakon, odsluže kaznu za navode … zločine i stavlja im se ovrha na mirovinu do pola milijuna kuna, to je de facto doživotna kazna. Te silne birokrate, ova mlada dama s vama vi mene ne slušate ona govori vama, pa imate 50% ljudi zaposlenih u državnim službama. Bolje bi bilo da ovršite ljude koji ne plaćaju poreze i sivu ekonomiju i da se riješite tih posrednika da imate funkcionalni financijski sustav, a ne ovaj SS financijski.
Odgovor, izvolite.
Uvaženi zastupniče, slušao sam ja vaše pitanje i vaše komentare. Neću ulaziti u analizu toga što ste vi rekli, mislim da nije baš to što ste rekli za jednu instituciju i za njene službenike. Ponavljam po treći puta, oni su samo provodili određene odredbe zakona koje Hrvatski sabor donio i u konačnici ako gledamo i provedbu ovrhe nad novčanim sredstvima oni provode po ovršnoj dokumentaciji koju je neko pokrenuo kod nekog javnog bilježnika ili nekim drugim putem i kada dođe oni samo praktički provode stvari u djela. Što se tiče ovog prvog dijela koje mislim da je puno bio kvalitetniji u smislu pitanja i komentara, spomenuo sam maloprije ovo je s jedne strane jedan zakon koji ima jednokratni efekt i jedan koji ima određeni kontinuirani efekt, ali mislim da svi skupa trebamo učiniti puno više na elementi preventive da do ovakvih pojavnih oblika ne dolazi. Evo to je između ostalog i spomenuto financijsko opismenjavanje i neke druge stvari kako bi hrvatski građani ipak bili svjesni svih opasnosti i mogućnosti koje im se nude. Hvala.
Hvala. Kolega Ostojić, izvolite.
Poštovani gospodine ministre. 10% naših sugrađana je blokirano znači oni koji uopće mogu biti dužni. Ono što mene interesira upravo onih 17 milijardi koje su banke prodale otkupljivačima toga duga. Postoji li analiza kako oni funkcioniraju i zašto ovim zakonom zapravo ne reguliramo i njihovo poslovanje? Kakav je njihov status? Kako rade oni koji su zapravo zarađivali u ovome trenutku na dugovima naših građana? Također oko apela, ja bih vas molim da to promijenite od apel u datum do kada jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave trebaju donijeti odluku. To ne znači da im se miješamo i naređujemo nego da tražimo da donesu odluku, pa neka oni budu odgovorni prema svojim sugrađanima i kažu mi hoćemo ili nećemo nešto napraviti. Toliko s moje strane.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnike, ovaj prvi dio nekoliko puta i ja znam da ste i vi u okviru vlade u kojoj ste vi bili član o toj temi raspravljali i sukladno postojećim zakonskim propisima ne samo u RH nego ja bih rekao i diljem EU pojavile su se agencije specijalizirane upravo za ovu problematiku koje svoj poslovni model upravo grade na postupnoj naplati potraživanja odnosno prvo otkupu potraživanja uz diskont, a onda i o naplati potraživanja. Dakle ovim konkretnim zakonima mi ne možemo zadirati u djelokrug njihovog obavljanja, dakle oni su dužni postupati prema postojećim zakonskim propisima i sigurno se ne smiju o njih ogriješiti. Što se tiče drugog dijela ja se tu dijelom mogu složiti s vama, međutim ponavljam još jedanput između ostalog i neki su od vaših kolega iz kluba već u prvom i preliminarnim javnim nastupima nakon predstavljanja rekli da je to nepravedno prema lokalnoj samoupravi, kršenje konvencije o lokalnoj samoupravi, Ustava zato smo ih i prebacili. Međutim, naravno da ćemo svi skupa pratiti da lokalna samouprava slijedi u ovaj primjer jer u konačnici to je također odgovornost prema građanima koji žive na njihovom području. Hvala.
Poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicima. Dakle u Hrvatskom saboru sam tek danas zapravo prvi put čuo stvarnu analizu i simulacije strukture duga blokiranih građana u RH. Dakle 85% onih koji su blokirani dulje od jedne godine, 66% onih koji su 3 g., i 58% građana duguje te male iznose. Činjenica je a to treba naglasiti ovdje, a to je ukupan dug tih građana je samo 4% vrijednosti ukupnog duga od onih 42 milijarde kuna, koliko sam shvatio, 4%. Vi dvojite dakle nakon donošenja ovog zakona vezano za otpis duga ili provedbu ovrhe, hoće li jedinice lokalne samouprave ili županije raditi to isto. Pa naravno da hoće, pa ova je tema prisutna u javnost već nekoliko godina, dakle u interesu je i jedinicama lokalne samouprave i županijama da to čine. I treće, kod ove druge grupe vjerovnika, rekli ste i to treba objasniti, da nema oprosta druga, dakle da dud ne prestaje ali već se prestaje sa ovrhom. To je jako bitno.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Evo hvala lijepo uvaženom zastupniku na komentaru i pitanju. Ja se nadam da neću sad opet prekršiti, ne opet, ali da će netko dići povredu Poslovnika, mislim da je u interesu i prethodnog pitanja i svih nas skupa da znamo da je na razini EU-a upravo u izradi direktiva o pružateljima usluge servisiranja kredita kupcima kredita i naplati kolaterala. Dakle licencirani nadzor se uvodi nad tim agencijama za naplatu potraživanja tako da i ovo što je uvaženi zastupnik sada komentirao, dakle danas trebamo sagledati sve ove brojke, o njima trezveno razgovarati, argumentirano i donositi zaključke, odnosno u ovom konkretnom slučaju to je Vlada učinila i zato je istupila ovdje pred vas sa konkretnim prijedlozima mjera. Vidite i sami, kao što ste i vi primijetili iz same analize nažalost stvari nisu baš tako crno-bijele i jednoznačne, dapače puno složen sustav i općenita analiza tih brojki donosi jako puno nemali broj slučajeva oprečnih zaključaka. Hvala.
Hvala. Idemo sada poštovana zastupnica Sunčana Glavak, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, vratit ću se na ono što ste i vi rekli, dakle naravno da očekujemo izraz solidarnosti jedinica lokalne samouprave, ilustracije radi, ovako izgleda karta blokiranih u RH i ovo su jedinice lokalne samouprave koje mogu pogledati koliko nažalost građana su blokirani na njihovom području, primjerice u gradu Zagrebu preko 60 000. Ispravke radi, za one kolege koji su rekli da je to Vlada na nečiji nagovor ili pod nekakvim pritiskom išla u rješavanje dugova blokiranih građana, samo ću upozoriti da upravo ova mjera stoji u programu Vlade RH za razdoblje 2016.-2020. i naravno ovo nikako nije poruka da se dugo ne trebaju vraćati, da se dugovi ne trebaju plaćati, ovo je potez solidarnosti prema našim građanima i ovo je pružanje ruke onima da što prije izađu iz financijskih dubioza u koje su nažalost došli.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Evo ovaj grafikon koji ste pokazali, kartu RH to je također opet temeljem podataka FINA-e koja vrlo ilustrativno a i zapravo same tablice najviše o tome govore. Ja ću ovdje također apostrofirati lokalnu samoupravu, mislim da je ova Vlada prema lokalnoj samoupravi upravo pokazala u mnogočemu svoje namjere, ja ću apostrofirati poreznu reformu, sjećate se i sami, od prvog dana, ja sam nekoliko puta u Hrvatskom saboru izgovorio riječ da obećajem da će one prve godine taj gubitak poreznih prihoda zbog smanjivanja poreznog opterećenja porezom na dohodak a posebno naravno i dizanja neto dohodaka i raspoloživog dohodaka hrvatskih građana, centralni državni proračun, kompenzirati što je učinjeno a isto tako ja ću vas sve podsjetiti na 16. zakon izu porezne reforme, to je Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave gdje je kompletni prihod od poreza na dohodak ustupljen lokalnoj samoupravi. Ja znam da su neki od zastupnika bili i protiv takvog prijedloga ali mislim da i taj element treba uzeti u obzir, da su osnaži proračuni i lokalne samouprave. Hvala.
Hvala. Idemo na zadnju repliku, poštovani kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, želio bi reći da treba pohvaliti ovaj hvalevrijedan pokušaj da se pomogne našim sugrađanima koji su se u ovoj situaciji većina njih našla pa čak ne svojom krivicom nego naprosto spletom nekakvih životnih okolnosti ali isto tako bi želio reći da se iskreno nadam da će jedinice lokalne samouprave i određene financijske institucije ovome pristupiti bez fige u džepu. Međutim gledajući ovaj članak 13. nikako ne mogu da ne kažem jednu stvar, mi smo od 2004. do 2011. imali u Zakonu o izvršenju državnog proračuna odredbu da porezna uprava može dati obročnu otplatu do 10 mj. poreznim dužnicima koji su se u toj situaciji našli zbog isto tako nekakvih čudnih situacija, to je ukinuto 2012. I naprosto rezultat toga je ovoliki i vjerojatno je ovoliki broj blokiranih i na kraju, mislim da treba spomenuti koliko poduzeća bez jednog zaposlenog je blokirano, koliko ona ukupno nose sredstava a to samo pokazuje da svaka liberalizacija ne nosi dobro nego nosi neke loše stvari.
Hvala. Odgovor, izvolite ministre.
Evo hvala lijepo uvaženi zastupniče. Također vi dobro poznate problematiku i postojećih propisa a naravno i prepoznajete namjeru ovoga propisa kojeg ovdje predlažemo, dakle da se ipak slijedom onoga što već je u pojedinim poreznim zakona, omogući i da ovakva mogućnost, a ovdje smo čak digli i na razinu do tih 5 g. što smatramo da bi moglo ipak za određeni broj građana opet ponavljam, teško je tu izreći ikakvu broju, specifičnu, konkretnu koja će značiti to, ipak naravno individualna odluka hrvatskih građana a smatramo da je ipak jedna vrsta pogodnosti poglavito oni koji imaju možda nešto manje iznose blokade i koji na ovaj način mogu to kroz vremenski rok razgraničiti. Opet ću se referirati naravno i na lokalnu samoupravu, možda to nisam rekao ali ja zapravo vjerujem, mi duboko vjerujemo i dobrim djelom smo i sigurni da će veliki broj jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave slijediti ovaj primjer centralne države. Hvala.
Hvala vam. Ovim smo došli do kraja replika, sada idemo vidjeti da li žele predstavnici odbora uzeti riječ, imamo Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Ne, onda otvaram raspravu. Prvi Klub zastupnika je HNS-a i poštovana kolegica Božica Makar, izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnicima. Evo danas smo već čuli podatak prema podacima iz FINA-e da imamo blokirano 326 000 naših sugrađana koji duguju više od 43 milijarde kuna. To je podatak nad kojim se zaista vrijedi zamisliti i da je problem blokiranih prisutan u našem društvu svi smo svjesni i o tome se mnogo raspravlja, ali na koji način riješiti ovaj problem, sigurno je nemoguće jednom mjerom. Sigurno je nemoguće jednim zakonom i ovaj set zakona koji se danas tu predlaže od ova dva o kojima raspravljamo i o onom o kojem će se kasnije raspravljati sigurno neće u potpunosti riješiti ovu situaciju, ali da će mnogima pomoći, da će u neku ruku olakšati, hoće. Evo, prema podacima imamo 58% naših sugrađana blokiranih koji duguju iznose uglavnom za tekuću potrošnju i potrošačke usluge, tu moram napomenuti da je više od 30% za telekomunikacijske usluge i HTV i oni čine najveći broj dužnika iako u ukupnom iznosu duga sudjeluju samo sa 4%. Srednji dužnici, to su oni koji uglavnom duguju bankama s dugom iznad 30 tisuća kuna i imamo one s dugom zaista visokim koji čine samo 1%, ali u iznosu ukupnog duga sudjeluju sa čak 52%. Samim ovim omogućavanjem otpisa glavnice od 10 tisuća kuna bit će deblokirano dio naših građana, procjenjuje se 6700 odnosno da će se dug otpisati još njima za 153 tisuće. Tu se samo radi o otpisu duga koje otpisuje središnja država, da sad ne nabrajam tko tu spada. Dakle, vjerovnici iz grupe 1. Ja se iskreno nadam da će se tome priključiti i jedinice lokalne i regionalne samouprave koje su u prvom prijedlogu isto bile tu spomenute naročito zbog toga jer su proračuni većine naših jedinica upravo izglasavanjem Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave znatno viši nego je to bilo prije i da će se steći uvjeti da se i oni mogu uključiti i to vrlo skoro, a ne da prvo se vode rasprave sad, pa odluke, pa da prođe još 6 mjeseci ili godina dana kad će se oni na to odlučiti. U drugu skupinu vjerovnika spadaju i svi ostali. Koliko je to stimulativno da sad netko si smanjuje osnovicu poreza na dobit za 10 tisuća kuna, pa ako procijeni da mu je problem to naplatiti i da će na taj način pomoći i riješiti se svojih dubioza koje se vuku, a nikad se ne zna kad će se naplatiti, mislim da je stimulativno. Doduše, oni nisu to obavezni, ali velim, iskreno se nadam da će se na to odlučiti. Obveznim otpisom vjerovnika skupine 1 u iznosu od 10 tisuća kuna imamo najveća tri vjerovnika koji čine 80%. To su Ministarstvo financija, zatim HTV u iznosu od 250 tisuća kuna i Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje u iznosu od 155 tisuća kuna. Učinak prijedloga Zakona velikim će dijelom ovisiti upravo o postupanju vjerovnika iz ove druge skupine. To naravno nije moguće predvidjeti, ali ja vjerujem da će on ipak biti značajan i da će se ti vjerovnici isto odlučiti za ovu mjeru. Razmišljajući o našim blokiranim građanima od kojih i sama mnoge poznajem, znam da im nije lako. Sudbine su različite, različite su situacije i svi misle da je upravo njihov problem najveći, da su oni u najgorem položaju, da je upravo prema njima učinjena najveća nepravda. I ako će ova mjera bar nekima doprinijeti da se osjećaju bolje, da mogu planirati svoju budućnost, svoje financije za ubuduće, bit će dobro. Al dobro je i to da se radi o jednokratnoj mjeri, da to nije sad način funkcioniranja da ljudi ne razmišljajući previše o svom zaduživanju bez obzira na situaciju priušte si neke stvari i ne plate one svoje obaveze koje su obavezni podmirivati. Da će ta mjera riješiti, već sam rekla da neće, ali 6700 naših građana izaći će iz blokade, a za još 150 tisuća slijedi smanjenje duga od 10 tisuća kuna, što će sigurno zajedno s ostalim mjerama znatno doprinijeti njihovom izlasku iz blokade. Možemo se pitati kao što se već i jesmo i da li je to pravedna mjera, da li je to pravedno prema našim građanima koji uredno ili uglavnom uredno plaćaju svoje obaveze često uz velike napore, a nerijetko i uz pomoć drugih, uz pomoć raznih posudba, uz pomoć članova obitelji. Međutim, ovdje se ne radi o socijalnoj mjeri. Vlada se odlučila za prijedlog da se jednokratno pomogne svim blokiranima i to iz prve skupine dakle, država što može učiniti. Dala je kriterij i okvir i za drugu skupinu kako bi ih stimulirala da i oni učine isto. Također svakodnevno slušamo o novčanim sredstvima nad kojima se vrši ovrha, da bi to trebalo prestati, da ljudi ne mogu živjeti i stoji. Male su mirovine, male su plaće, mada moram napomenuti da se ovrha ne vrši nad cijelim iznosom sredstava. Prije smo imali da je to bilo 2/3 da su išle na zaštićeni račun, 1/3 se ovršavala, a izmjenama zakona za one ispodprosječne plaće 25% novčanih sredstava ide na račun gdje je moguće izvršiti ovrhu novčanih sredstava. Nove odredbe koje sadrži ovaj zakon njime je svrha ograničavanje dugotrajnih blokada računa i to prvenstveno u onim slučajevima kada se to pokazalo bezuspješnim, jer čuli smo podatak, kako je situacija i koliko ima onih ovrha koje se zapravo provode više od 3 g. Tako da imamo situaciju, da stalno dolaze i nove ovrhe, a broj ovrha se ne smanjuje jer se one samo akumuliraju. Tako će se sada, za sve, upravo te ovrhe, koje traju duže od 36 mjeseci izvršiti. Ja znam da sve ovo ponavljam što je i ministar rekao, o čemu svi stalno razmišljamo, o čemu pišu novine, ali moram jednostavno prokomentirati i dati osvrt na ove zakone i naše stajalište. Pa neću biti duga, neću si iskoristiti svih 20 min ali, moram neke još stvari apostrofirati, prvenstveno ono što stalno svi želimo i svi očekujemo a to je riješiti problem blokiranih. Čuli smo u javnoj raspravi mnoge primjedbe i zadovoljstva građana, prvenstveno blokiranih. Ali i oni kroz svoje kritike i prijedloge, osim riješiti nam, nisu dali neke konkretne prijedloge, jer kao što sam već rekla, svaka situacija je specifična i svaki od blokiranih bi najrađe da tog duga više ne postoji i da svatko krene od nule. Međutim, isto kao što moramo čistiti dužnike, moramo štiti i vjerovnike. Vidjeli smo tako i primjedbe koje su u otvorenom roku u e-savjetovanju uputila hrvatska udruga banaka, hrvatska udruga agencija za naplatu potraživanja odvjetnička komora, koji, upravo daju primjedbe da se svi ne stavljaju u jednak položaj. Na temelju toga i na temelju svih rasprava koje smo uvijek u ovom Saboru vodili, znam da ćemo reći, pa što banke imaju za reći, one grcaju novce, jer upravo su takvi komentari tu bili. Imamo kritike i na agencije i za naplatu potraživanja. Ali one isto tako djeluju u skladu s zakonom. Osobno sam čula isto puno kritika na te agencije, ne samo što se tiče tog odnosa, nego i nekorektnog ponašanja s njihove strane i sve, međutim, možda da samo oni se malo korektnije i pristojnije ponašati, već bi samim tim puno olakšali blokiranima, a ne da ih još oni ne građanima, drugog nego trećeg reda radi. Udruga blokirani, proziva da je to odgovornost političara, situacija s blokadom u ovih proteklih 20 g. Pa u neku ruku mogla bi se i složiti ali isto tako postoji činjenica da imamo niz objektivnih, ali i niz subjektivnih situacija, koje su doveli do problema blokiranih. Imamo problem recesije, kao što sam već rekla, problem malih plaća, niskih mirovina, gospodarstvo nam je bilo godinama takvo kakvo je bilo, problem nezaposlenosti i sve je to doprinijelo ovakvoj situaciji. Možemo također govoriti i o visokim kamatnim stopama, visokim troškovima ovrhe, što također stoji. Pa je dobro da se ovim zakonom ne stimulira pokretanje ovrhe za svaki dug, nego će se upravo stoga što, vjerovnik mora prvenstveno pokriti troškove ovrhe, destimulirati ga da pokreće ovrhu, nego da prije, sa dužnikom sjedne i pokuša iznaći sva druga rješenja, kako bi se riješila situacija. Evo, još jedanput napomenem, da će ovaj zakon, sigurna sam doprinijeti rješavanju problema, neće ga riješiti, da je potrebno, sve ove zakone, što hitnije početi primjenjivati i u praksi vidjeti kakva će bit situacija i koliko će to doprinijeti rješavanju problema za naše građane. Klub HNS-a podržati donošenje ovakvih zakona. Hvala.
2. imamo sada prijavljena, prvi je kolega Grmoja, izvolite.
Poštivani predsjedniče ja tražim u ime Kluba Mosta stanku, nakon ovih skandaloznih tvrdnji kolegice iz HNS-a gdje je napala udrugu blokiranih, rekla da političari nisu odgovorni za stanje u zemlji i za broj blokiranih, da je za to odgovorna i ne znam nezaposlenost, loša ekonomska situacija. Pa tko je odgovoran za to? Tko je odgovoran za glomaznu državnu administraciju za uhljebljivanje, upravo je odgovorna vaša stranka, odgovoran je HDZ za jedan ogroman i glomazan državni aparat koje građani i poduzetnici financiraju što kroz poreze, što kroz ostala davanja. Mi sada imamo u tijeku uhljebljivanje u Ministarstvu vanjskih poslova, imamo nova zapošljavanja, tko će to sve isfinancirati. Vi kažete politika za to nije odgovorna i još napadate jednu udrugu koja se bori za blokirane građane. Ovo što smo mogli sada čuti je skandalozno, tražim stanku da se konzultiramo u klubu oko ovoga. A postavljam ministru, dok bude trajanje ove stanke, jer vjerujem da će mi predsjednik odobriti stanku, da malo razmisli o činjenici da u Hrvatskoj ne postoji zastara za ratni zločin i za ovakva dugovanja naših građana. Upravo su političari odgovorni za situaciju u društvu. Je li izjednačavate građane sa ratnim zločincima, zato što ste doveli državu u ovakvu situaciju, da imamo činjenicu, da mnogi naši poduzetnici propadaju, jer imaju visoka davanja, jer je državni aparat preglomazan i skup, a da vi po tom pitanju ne želite ništa napraviti, ne želite ništa napraviti po pitanju reforme javne uprave, rezanja administracije, smanjenja broja općina. Kolega Boriću, što je problem sa ovim što ja govorim? Znam da vi to ne želite napraviti [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Znam da ne želite napraviti.
Kolega Grmoja, OK, hvala, imate pravo na stanku. Odobravam stanku. Kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući htio bih reći da je u ovom trenutku u tijeku deložacija Marina Jakovčevića…
…/Upadica predsjednik: Kolega Pernar, je li tražite stanku povodom ove točke dnevnog reda ili što želite?/…
Ne.
Ovo što ste se javili, nemate pravo se javiti, to je suprotno Poslovniku.
Ali želim stanku zatražiti gospodine na temu deložacija Marina Jakovčevića iz … [[Govornik se ne razumije.]]
Za to vam ne mogu dati stanku, to možete u slobodnom govoru u 13h govoriti o tome [[Upadica Pernar: Kako bi…]] Jeste me razumjeli? Dakle sada kršite Poslovnik, nema više mogućnosti za ovakvu stanku, imate pravo o tome govoriti u 13h kada je slobodni govor u ime stranke i to je u redu, to je u skladu sa Poslovnikom ali ovako nažalost ne možete.
Gospodine Jandroković, ja razumijem da vama pitanje deložacije toga čovjeka nije bitno ali smatram …/Govorniku se isključio mikrofon./…
Kolega Pernar, meni je pitanje deložacije svakog čovjeka bitno, nemojte se sada služiti ovakvim fintama jer one nisu primjerene saborskom zastupniku. Dakle, ne možete govoriti, dobivate opomenu i molim vas da sjednete. … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Pernar, dobili ste opomenu, nemojte da sada moramo opet ponavljati onaj scenarij od jučer, nije lijepo niti vama niti ikome. … [[Upadica se ne čuje.]] Ma ne bojimo, ne tražim da me se bojite. … [[Upadica se ne čuje.]] Ma ne bojimo, ne tražim da me se bojite. … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Pernar, gledajte morati ću vam dati drugu opomenu, nećete moći govoriti o ovoj točci koja je jako važna, vidim da ste se pojedinačno javili, ja znam da je vama… … [[Upadica se ne čuje.]] Jeste gotovi? Dobili ste drugu opomenu, više nemate pravo govora. Sada idemo treća … … [[Upadica se ne čuje.]] treća stanka je, zahtjev za trećom stankom kolegica Makar iz HNS-a. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas, kolega Pernar, vi ste gotovi. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, sada vas molim ovako, hoćete zaustaviti se sada? Želite da vas izbacim, to, želite to? … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Pernar jel želite to? Recite ako hoćete ja ću zamoliti stražu da vas izvede ako vi to želite, ako ne želite onda sjednite. … [[Upadica se ne čuje.]] U 13h ću vam dozvoliti vaše pravo, u 13h. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, onda sada ćemo napraviti stanku od 10 minuta, vi ste isključeni iz rasprave, a vi ćete se onda poslije te stanke javiti. Stanka je od 10 minuta. STANKA U 10,36 SATI
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Pa evo ja sam zatražila stanku u ime kluba kako bih mogla otići u klub i preslušati svoju raspravu. Naime, meni je bilo implicirano da sam govorila protiv Udruge blokiranih, ja to stvarno nisam govorila nego sam iznosila činjenično stanje i ono sve što je je moglo biti učinjeno, možda nije, možda je propušteno i navela da ima niz objektivnih ali i subjektivnih stvari. Ali žao mi je što sada nema tu kolege Grmoje koji me je prozvao kao i svaki put i spominje uvijek HNS i samo HNS za uhljebljivanje. Evo, u međuvremenu sam tu iz Expressa izvukla jedan članak gdje piše: „MOST je u protekle 4 godine u Metkoviću zaposlio čak 34 ljudi iako tvrde da smanjuju uhljebe. Protuzakonito su otpustili četvero djelatnika Gradske uprave a zaposlili svojih četvero.“. … [[Upadica se ne čuje.]] Ovo govorim zbog toga… … [[Upadica se ne čuje.]]
Samo malo. Kolega Pernar, što trebate? … [[Upadica se ne čuje.]] Samo malo, dakle ovako, još jednom ću vam sada ponoviti… … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, ne, ne govori, ne, ne. … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Pernar samo malo. Kolega Pernar, smirite se, to je prva stvar, to je prva stvar, smirite se, nema razloga za deranje, niste dobili riječ, više ni nemate pravo govoriti, tako da vas molim da sjednete. … [[Upadica se ne čuje.]] Ako nećete sjesti, to će meni značiti da vi namjerno želite da dođe straža i da vas izvede. Dakle vi sada želite ovdje, to da javnost zna, vi želite da dođe straža i da vas izbaci kako biste onda bili žrtva i kako biste dobili medijsku pozornost. Dakle vi jednostavno to želite da se dogodi. Ja vas molim da sjednete sada i da pustite kolegicu Makar da govori a ja ću ocijeniti da li je ona imala pravo tako govoriti ili ne. Vi niste tražili stanku vezano uz ono što se je dogodilo, dakle uz zakon o kojem raspravljamo već uz deložaciju. Za to ne možete tražiti stanku, o tome možete govoriti u 13h kada je slobodni govor. I ja vas sada molim zadnji puta da sjednete. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, kolega Pernar, … … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Pernar, ovako, dakle oduzimam vam sada pravo govora, izvolite, izvolite iziđite van sami, ako nećete izići sami ja ću morati zatražiti… … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, kolegice Makar… … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, a morati ćete onda ići svaki put do kraja. … [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite, stanka je od 10 minuta, molim vas da izvedete kolegu Pernara. … [[Upadica se ne čuje.]] Oduzimam vam pravo sudjelovanja u sjednici do kraja dan. … [[Upadica se ne čuje.]] STANKA U 10,50 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,55 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo. U ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista sada će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Runtić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Gospodine i gospođo iz ministarstva i kolegice i kolege zastupnici. Mislio sam odmah prijeći na stvar, ali moram prokomentirati ovih par stvari koje sam čuo u ovome što smo do sada čuli, a prije toga bi htio reći da problem blokiranih odnosno ta kriza blokiranih neće biti riješena. Znači tu moramo biti precizni jer već mjesecima se u javnosti govori o rješenju problema blokiranih, novom startu za blokirane, novoj šansi za blokirane i uvijek se govori za blokirane. Međutim, ne radi se o blokiranima, radi se o nekima od njih. Broj koji će tu biti zaista riješen je ustvari vrlo mali i prema onome što sada znamo on se svodi na ovih 6.672 osobe. Znači trebamo biti precizni kao kada pišemo zakone, ne možemo pisati zakone na takav način da kažemo bit će sve, a neće biti sve nego će biti 2%. Druga stvar koju bih htio prokomentirati je ova priča o FINA-i, znači ministar je čini mi se rekao jel FINA kriva, FINA nije kriva, FINA je kriva. Ok FINA nije kriva, naravno da nije kriva jer FINA-i je dodijeljena uloga u tom procesu. Međutim, činjenica je da FINA naplaćuje prevelike naknade. Ja sam prije 5,6,7 mjeseci ne sjećam se više kada je to bilo čini mi se početkom ove godine gledao jednu emisiju Otvorenog gdje je gospođa Vinka Jelak bila gošća i vi ste tamo rekli da FINA ne naplaćuje naknade ni mjesečno ni godišnje nego jednokratno. Međutim to jednokratno znate kako to zvuči, kada kažete jednokratno onda se stvara dojam da FINA naplati neku naknadu i nakon toga je to riješeno. Međutim FINA naplaćuje po svakoj transakciji bez obzira na to, da, da, bez obzira kolika je transakcija. Ako je transakcija po ovrsi 180 kuna FINA naplati na 180 kuna ovrhe 180 kuna naknade i uvijek je ta naknada oko 180 kuna, to znamo svi. Znači svako ko je upućen u problematiku vezanu uz blokirane zna da FINA naplaćuje naknadu od oko 180 kuna za svaku provedenu transakciju, a ne jednokratno. Mogu vam ja donijeti isprinte. Prema tome, ako uzmemo iznos transakcije i visinu naknade to je toliko nesrazmjerno da ja uopće ne znam kako bi počeo to objašnjavati. Banke i pošte vam to rade za pet kuna. Dođete platiti neki račun, napravite neku transakciju i platite pet kuna provizije. To je to što se tiče FINA-e. Naravno postavlja se pitanje uopće ima li potrebe da FINA u tom procesu sudjeluje. Recimo ovrhe se mogu provoditi i na temelju sudskog rješenja trajnim nalogom u banci. Što se pak tiče financijske pismenosti o kojoj je isto bilo riječi ovdje, ja se slažem da treba građane obrazovati na svakom koraku da ne ulaze u raznorazne financijske aranžmane koji im poslije mogu štetiti da deset puta provjere, da žive od onoga što imaju i da se kreditno ne zadužuju ako nema baš neke velike potrebe za tim. Međutim, kada govorimo o financijskoj pismenosti uvijek govorimo samo o tome da su građani financijski nepismeni. Nikada u tom kontekstu se ne priča recimo o društveno odgovornom ponašanju odnosno poslovanju banaka. Banke se toliko agresivno reklamiraju, upalite televiziju sada, uzmite bilo koje novine pet sekundi neće proći da nećete naletiti i te reklame su toliko intonirane da vam oni mijenjaju život na bolje i uvjeravaju vas, ispiru vam mozak kroz medije da čim uzmete kredit će vam se promijeniti život na bolje. Prema tome, slažem se financijska pismenost građana je bitna, ali nekako bi trebalo i dovesti u nekakav okvir ponašanje banaka da se baš ne događa da iskaču iz paštete. E sada da prokomentiram ova dva zakona koja su dio paketa ovog rješenja krize blokiranih. Znači pred nama su sada ovdje dva zakona odnosno paket koji je dugo najavljivan, još duže je očekivan, ali još uvijek nema onog zakona majke, a to je Ovršni zakon koji se najavljuje već neko vrijeme. Ministar Bošnjaković ga najavljuje već duže vrijeme i ako se ja dobro sjećam, a sjećam se bilo je rečeno da će biti u proceduri do ljeta. Međutim ostao nam je još ovaj tjedan i idući, Ovršnog zakona novog nema, pa me zanima kada ga možemo očekivati? E sada, budući da sam ja s ove govornice više puta na ovu temu rekao da valja podržati sve što će i manjem broju ljudi olakšati živote i sve što mali korak naprijed, kakav takav jel, ne bi bilo fer da sada kažem da je ovo pred nama baš potpuno loše jer nije potpuno loše, riješit će problem za neke ljude. Jeli dovoljno, jeli to cjelovito i sustavno rješenje, jel se moglo više? Ja mislim da se moglo više i da nije sustavno rješenje, ali dobro vrijeme će pokazati. Meni je uvijek drago kada vrijeme pokaže. Nakon šest mjeseci ćemo vjerojatno opet pričati o ovome i vidjet ćemo što se je dogodilo, a onda ćemo pričati i nakon godinu i pol dana o ovome i vjerojatno ćemo pričati o ovome i negdje pred iduće parlamentarne izbore kada god oni bili jer će onda opet problem narasti pa će se opet nuditi rješenja tog problema. Dakle Prijedlogom zakona o otpisu dugova fizičkim osobama bit će obuhvaćene fizičke osobe, ali koliko sam shvatio bit će obuhvaćene i fizičke osobe koje su registrirane za obavljanje neke djelatnosti, dakle obrtnici tzv. slobodnjaci itd. što je dobro. Ali ponavljam da je nedovoljno jer su za vrijeme recesije i tu je ključna riječ ja mislim što se tiče pitanja blokiranih, za vrijeme recesije su ključ u bravu stavili deseci tisuća OPG-a i obrta u državi koja nije imala nikakve antirecesijske mjere, nikakav SafetyNet koji bi tim ljudima omogućilo da ponovno stanu na noge, da nastave poslovanje i na kraju krajeva da plaćaju državi poreze. Time je država naštetila na kraju krajeva i samoj sebi i čini mi se da smo u tome izvrsni, jedna stvar u kojoj smo izvrsni je u činjenju štete sebi samima, što je vidljivo na svakom koraku. Mnogi od spomenutih dakle od ovih obrtnika i malih poduzetnika su ostali u dugovima većima od iznosa koji će se ovim zakonom otpisati jer je prošlo puno vremena. Njima također nekako treba pomoći i omogućiti im da se iz crnog vrate u legalno poslovanje. E sad, ovoj grupi dva vjerovnika tko tko će sve iz grupe dva vjerovnika biti voljan otpisati dugove i koji će biti efekti, danas se zaista ne može govoriti treba pričekati da zakon stupi na snagu, da se počne primjenjivati pa ćemo pratiti rezultate. Još jedna stvar na koju bi htio skrenuti pozornost, a nekoliko od vas koji ste pričali prije mene ste to spominjali, a to su ti famozni teleoperateri. To je takav nevjerojatan spin koji se zavrtio u javnosti i vrti se do dan danas i ne može ga nitko zaustaviti, teleoperateri, znači na neki način se želi pokazati da 326.000 koji su u problemu, koji su blokirani to je jedna skupina ljudi koja je u jednom trenutku odlučila prestat plaćati telefone odnosno račune za telefone, pri tom je izostavljena činjenica koju sam maloprije spomenuo, a to je da je tijekom recesije propalo gotovo 100.000 obrta, OPG, obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava i drugih malih i mikro poduzeća od kojih su svi, gle čuda, imali jednu zajedničku stvar koja je potrebna za poslovanje, a to su telefoni. I sada što se dogodilo? Ti su ljudi došli u poziciju da ne mogu naplatiti svoje fakture koje su ispostavili, što je za recesije bila masovna pojava pa posljedično nisu mogli servisirati svoje obaveze prema recimo teleoperaterima, također prema Poreznoj upravi i drugim vjerovnicima. Kada su se suočili s tim da biraju hoće li nahraniti obitelj ili platiti postpaid usluge teleoperatera, ja vjerujem da su se odlučili za ovo prvo. I onda su zbog manjka sredstava prestali plaćati te telefone i prebacili se na povoljnije prepaid usluge, to je masa ljudi napravila mahom malih obrtnika, OPG-aca i sličnih. I sada su vam ti ljudi na crnom tržištu. Snalaze se kako znaju, prehranjuju svoje obitelji kako znaju, na crnom su tržištu pa onda i država ima problem zbog toga, a dobar dio iz tog bazena koji se zove blokirani uopće više nije u Hrvatskoj. Dakle umjesto da je žurno donijela antiresecijske mjere, država je čekala da cunami prođe i ostavila velik broj ljudi na milost i nemilost koji je trajao nekih dugih osam godina. Gore spomenuto je u tom vremenu porezna uprava vrlo hladno, bešćutno i bezobrazno otpravljala doma, često uz prijetnje da će im se ako ne plate dugove koje nisu mogli platiti jer nisu naplatili svoja potraživanja, da će im se uknjižiti na nekretnine, da će im rasprodati imovinu i naplatiti se jer dugovi se moraju platiti iako ti mali svoja potraživanja nisu mogli naplatiti. One kojima nisu uspjeli naplatiti dug rasprodajom imovine ili su ga naplatili samo djelomično, Porezna uprava i to je katastrofalno da ja to moram ovdje reći, ali je tako, je kamatarila. I kamatari ih i dan danas. I njihovi dugovi su puno veći od ovih 10 tisuća o kojima se priča. Njihovi su dugovi dakle, odavno premašili iznos ovim Zakonom propisan za otpis i takvi svoju sreću nažalost mogu potražiti jedino izvan RH, što su neki već i učinili. U krizi blokiranih stoga država ima ključnu ulogu i snosi krivnju za nečinjenje i za pogrešno činjenje. Nebitno je koje su stranke vodile vlade u tom periodu jer te stranke se mijenjaju, ali Vlada RH je kontinuitet i odgovorna je za svoje odluke. Na kraju priče o blokiranima uvijek nekako dođemo na temu koja se zove gospodarstvo i poduzetništvo o kojoj često razgovaram sa tu prisutnom kolegicom, na porezne reforme koje je nužno poduzeti kako bi se povećale plaće, kako bi se povećao broj radnih mjesta jer poznato vam je i to svi mi znamo da naši sugrađani kad imaju primanja koja su odgovarajuća i dostatna za život i poslovanje vrlo uredno plaćaju račune jer računi se moraju plaćati. Vezano uz ovaj P.Z. 370, znači Prijedlog Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima, taj Zakon koji je pred nama odnosno njegova nova verzija u javnosti se često brka s Ovršnim zakonom, pa sam nedavno čak pročitao jednu knjižicu u kojoj se ovaj Zakon na nebrojeno mjesta naziva upravo Ovršnim zakonom. Ipak postoje poveznice, a posebno valja istaknuti onu sa člankom 180. a) iz ranijih verzija Ovršnog zakona koji je obrisan prije nekoliko godina, čime se praktično omogućilo da ovrha traje zauvijek. To je malo prije ministar o tome nešto rekao. Znači, mi tu odredbu smo imali. Prema tom zlonamjerno obrisanom članku ovrha se ovisno o verziji Ovršnog zakona obustavljala nakon 6, 12 ili 24 mjeseca neuspješne naplate duga po blokiranom računu. Zakon o kojem sad raspravljamo u biti vraća samo tu odredbu, parafrazira je, ali rok za obustavu ovrhe je sada podignut na 3 godine uz uvjet da u zadnjih 6 mjeseci nije ništa naplaćeno. Ovim obustavljanjem ovrhe odblokirat će se deseci tisuća blokiranih, procjene idu od 60 tisuća kako stoji u obrazloženju ovog Zakona, do brojki daleko iznad 100 tisuća, danas smo čuli 153 tisuće, čini mi se, koje se već nekoliko mjeseci mogu čuti u javnosti. Iznos duga evidentiran u sustavu prisilne naplate na novčanim sredstvima po nardoski što se kaže na FINA-i smanjit će se za oko 32 milijarde kuna. E sad, uzmemo li u obzir da je trenutačno prema podacima FINA-e blokirano oko 326 tisuća građana s ukupnom glavnicom od oko 43 milijarde, to znači da na slijedećim FINA-nim izvješćima možemo očekivati pad broja blokiranih građana sa 326 tisuća na čak do ispod 200 tisuća, što će biti prikazano kao fenomenalan rezultat te dramatičan pad duga na desetak milijardi kuna, ako sam dobro izračunao. E sad, ne sumnjam ja da će ti podaci na izvješćima FINA-e u mjesecima koji dolaze u javnosti biti prikazivani na način da se pomoglo desecima tisuća ljudi, da je dug smanjen iako tome u stvari neće biti tako. Kvaka je dakle u tome da taj dug od oko 32 milijarde ne nestaje, nego se samo obustavlja ovrha, što znači da problem nije riješen nego je pospremljen u ormar iz kojeg će ponovno ispasti prije ili kasnije. Drugim riječima, građani koji godinama nisu u stanju platiti dug ovim su potezom preseljeni u rubriku riješeno, a u javnosti se ovaj potez naziva novom šansom za blokirane iako ona to nije de facto. Tim građanima dug ostaje, ministar je to ponovio više puta i nastavlja rasti za zatezne kamate. Također ovršiteljima se otvara mogućnosti pokretanja ovrhe na pokretninama i nekretninama što će moguće dovesti do povećanja broja deložacija radi kojih smo malo prije imali ovu scenu ovdje koje jesu vezane na kraju-krajeva uz ovu temu. Ovrhovoditelji će naravno moći po istim predmetima ponovno pokrenuti i blokadu računa odnosno blokadu na novčanim sredstvima iako će toga vjerojatno biti manje što, evo moram pozdraviti, prije svega zbog činjenice da u tri godine nisu dug uspjeli naplatiti, ali i zbog ove destimulacije uvođenjem predujma troškova provedbe ovrhe koje će sada ovrhovoditelji morati platiti odluče li se na ponovo pokretanje ovrhe. Jasno je da ti ovrhovoditelji neće to učiniti u slučaju kada su računi dužnika mrtvi, kao što je jasno i da će to učiniti čim se dužnici ponovno zaposle i počnu redovno primati plaću. Nažalost, često vidimo u medijima da ljudi kada nađu nekog potencijalnog poslodavca, da traže da ih se prijavi na minimalac, da ostatak dobivaju na ruke ili da dobivaju sve na ruke, dakle crno tržište. Ovime što sam rekao ne želim reći da se dugovi ne trebaju platiti nego da se mogu platiti na prihvatljiviji način za prezadužene građane koji su duži niz godina u blokadi, a u strukturi čijeg duga sada već dobar dio čine zatezne kamate i nepotrebni troškovi. Puno je bolji način za postupanje prema ovakvim dužnicima reprogram duga uz otpis dijela nepotrebnih troškova i zateznih kamata kad se zaposle, pri čemu valja voditi računa da se problemu pristupi individualno i vodi računa radi li se o samcima, samohranim roditeljima, obiteljima, jel žive u Vinkovcima, Gospiću, Splitu, Zagrebu, jesu li podstanari ili neke druge znači kategorije. Predmete bi valjalo vratiti na sudove, reprogrami se mogu provoditi na kraju krajeva i putem trajnog naloga, blokada računa je za provedbu ovrhe nepotrebna. U razgovorima koje sam vodio s brojnim osobama koje se bave ovom problematikom među kojima su i neki ljudi iz ministarstva, čisto mi je rečeno da bi se tako preopteretili sudovi, međutim, u razgovorima nekim drugim, koje sam vodila s nekim ljudima iz IT sektora, mi je rečeno, da je to netočno, jer se cijeli sustav može gotovo potpuno automatizirati, uvesti kategoriju dužnika, dugove reprogramirati, samo je pitanje, jel živimo u 19. ili u 21. st. Reprogramiranjem dugova, riješilo bi se i pitanje nasljeđivanje dugova, ljudi se ne bi morali odricati nasljedstva, jer ne žele nasljeđivati dugove i probleme, nego bi mogli nasljeđivati reprograme, recimo. Svatko bi primjerice, radije naslijedio ratu od reprogrami od par sto kuna, nego dugo od 50000 kn, koji ne može podmiriti. I ovo što sam ispričao, moram reći, da ne govorim na pamet, nego da sam poslao upite na 10-tak veleposlanstava stranih u Hrvatskoj, kako bi se informirao na koji se način slični problemi rješavaju u civiliziranim zemljama. Npr. neke su države, kada su imale sličan problem, dio duga otpisale a ostatak reprogramirali, na zamislite 99 g. Vjerojatno kod nas kada bi se predložila takva mjera, odgovor bi bio, pa ne žive ljudi tako dugo. I za kraj, podvlačim dva pitanja, prvo nakon što ovaj zakon stupi na snagu 32 milijarde kuna duga će ostati, ali se neće vidjeti. I taj će dug se dalje uvećavati za zateznu kamatu, pa me zanima, kako onda taj problem riješiti. I drugo, ako je netko dužan npr. 35000 kn, jel bolje da je taj dužan taj veliki komad duga, ili da je dužan, recimo jednu ratu reprogrami od 200 kn. Hvala lijepo.
Sljedeći Klub zastupnika onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Boris Lalovac, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Predstavnici FINA-e i Ministarstva financija. Danas je pred nama objedinjena rasprava, o prijedlogu Zakona o otpisu dugova fizičkim osobama, te prijedlog Zakona o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima. O problemu blokiranih građana, govori se već nekih 7, 8 g. i nažalost vlade prije, a i ova sada pokušavaju riješiti taj problem, vidjeti ćemo kako će određenim zakonskim rješenjima to uspjeti i zato osobno ne mogu biti protiv ovoga prijedloga, odnosno, svakako ću ga osobno podržati, zato što smatram da smo socijalna država i da je ovo problem koji nadizali, bez obzira da li to bila lijeva ili desna ili neka druga vlada i da u ovoj raspravi, se zapravo trebaju iskristalizirati određena rješenja, odnosno, problematika koja je izuzetno kompleksan. A kompleksna je na taj način, budući da govorimo da je negdje oko 10% hrvatskih građana pod višegodišnjim blokadama. I to nisu sada blokade od nekoliko mjeseci, nego kao što je samim ovim izvještaju, odnosno, samoj analizi stanja, navedeno da je s obzirom na ročnost duga, su izuzetno zabrinjavajući, znači negdje oko 76000 građana ili 80% njih ima blokadu računa duže od godinu dana. A njihov dug je 41 milijardu kn, odnosno, 97% ukupnog duga. Znači to je ta problematika, problematika da je kada govorimo o ovom dugovima da je 97% duga duži, blokiran od godinu dana, a zamislite, kako je to izuzetno teško tim ljudima živjeti, odnosno, kada ste određeni mjesec samo u blokadi, a ne kada ste blokirani duže od godinu dana, jer kao što je ovdje bilo govoreno, da ste zapravo veliki dio građana je blokiran i duže od 3 g. Pogotovo kada vidite podatak, koji je ovdje vlada iznijela da se od ukupnog iznosa duga, 2,3 milijarde kn odnosi na troškove postupka, odnosno, ostalo na glavnicu, znači 5,5% se odnosi na tamo troškove postupka, vidite koliko su ti troškovi postupka kada su došli do 2,3 milijarde kn. Troškovi postupka samo vođenje. Mi ovdje govorimo o nekim poreznim reformama, pa hoće li koštati ne znam PDV, hoće li smanjenje jednog indeksnog poena, koštati državni proračun 2 milijarde kuna. Pa hoćemo li sa 25 na 24%. Pa hoćemo li govoriti o određenoj poreznom rasterećenju, pa smanjenju poreza na dohodak, pa govorimo o nekoj milijardi kuna. Ovdje govorimo samo o troškovima ovrhe od 2,3 milijarde kn. Znači koliko je ovo dubok problem. Pogotovo kada se vidi njihova struktura i kažem uz ovu glavnicu, kada zbrojite kamate od 21 milijardu, to vam je zapravo 65 milijardi kuna blokiranih novčanih sredstava, odnosno, ovrhe dugove građana. Kada bi znali da je godišnje u RH su plaće, znači svi ljudi koji dobivaju u RH plaće i privatni i javni sektor, svi u RH, neto isplata negdje oko 70 milijardi kn godišnje, 65 milijardi kn znači svi u RH dobiju neku godišnju ovim plaća 70-75 milijardi kn. Ovdje samo dugovi građani, godišnje svih građana u RH ovdje su 65 milijardi kuna. Znači kada vidite koliko i da li se ovim zakonom uopće može, ovdje je ministar sam govorio oko nekih 6 tisuća 672 hrvatskih građana koji će se u potpunosti deblokirati, ovih oko 150 tisuća da će imati određeni otpis prema vjerovnici i skupine 1 oko negdje 840 milijuna kuna. I onda je to strukturirao na taj način da 70% tog duga, koji će ići u otpis, odnosi se prema Ministarstvu financija, negdje oko 280 milijuna kuna, 250 milijuna kuna odnosi se na HRT znači za pretplatu za HRT i negdje oko 155 milijuna kuna odnosi se na dugove prema zdravstvenome znači prema HZZO-u i ugl. to se zapravo radi o bivšim obrtnicima ili fizičkim osobama koje su obavljale registriranu djelatnost i koji su se jednostavno našli u problemima i onda je ostao njihov dug prema zdravstvenome. Znamo da nam zdravstveni dio HZZO koji je izdvojen sada iz riznice i dalje ima svoje gomila određene gubitke i dugove, a na ovaj način će ih HZZO otpisati 155 milijuna kuna prema tim građanima, jer jednostavno se ne mogu naplatit, a oni koji imaju mirovine oni neće moći, oni su isključeni iz ovog sustava upravo da bi im se, a znamo da govorimo o ovih nekoliko dana u mirovinskoj reformi, neće im se moći otpisati taj dug koji imaju, dug prema mirovinama, tako da ukupni učinak ovog zakona, ova dva zakona djelovat će na vrlo mali broj građana i same činjenice zato što je ovo toliko komplicirana materija i sada je jako puno sudionika u ovom postupku. Sam ministar je ovdje rekao, a sjećamo se prošle godine izmjenama Zakona o porezu na dobit da je država dala jednokratnu mjeru poslovnim bankama da ukoliko otpišu taj dug prema građanima kojeg oni ne mogu naplatiti, da će im se dati porezna olakšica i da je to jednokratna mjera. Danas smo ovdje čuli ministra da je rekao da nije uopće zapravo bilo efekta te mjere, a zamislite, banke su zapravo u zadnje tri godine znači, nisu htjele iskoristiti tu poreznu olakšicu što ime je Ministarstvo financija dalo. Nego šta su napravili? Oni su preprodali taj dug na tržište za nekih 17-18 milijardi kuna su preprodali, oni su dobili prema nekakvim informacijama iz NHB-a odnosno njihovih izvješća, dobili su negdje milijardu i pol do dvije milijarde kuna za taj dug i sada se zapravo u ovim agencijama koje se nalaze za naplatu toga duga zapravo preselilo. Šta se dogodilo? Očistile su se bilance banaka. Kada govori guverner kako nam je pao taj udio neprihodujućih kredita itd. 17 milijardi su kuna otpisali i sad to više nema u bilancama banaka, nego gdje se nalazi? Nalazi se u bilancama agencija za naplatu dugova. Znači iz jednog sektora koji je kontrolirala HHB i strogo je regulirala kako se može ponašati prema potrošaču, zato i postoji zakon za potrošače, za zaštitu potrošača i gdje je bilo pod nekim nadzorom NHB-a, taj dio duga je sada prepravil, našlo se na tržištu koji zapravo ne kontrolira i ne može kontrolirati ni HNB ni HANFA, a i dalje se radi o financijskim potraživanjima. Financijskim potraživanjima koji su bili vamo knjiženi, a sad su knjiženi u bilancama tih agencija. i sada više ne možete i zapravo i nemate nekakvog sugovornika da bi krenuli u nekakvu ozbiljniji način rješavanja tih dugova zapravo što se nalaze tvrtko d.o.o. za 20 tisuća kuna koje su taj dio duga otkupile i one sad zapravo vrše tu određenu naplatu i zapravo ako banke nisu iskoristile samu tu poreznu olakšicu koju je Vlada ponudila bankama, sad se postavlja pitanje zašto bi itko drugo više to koristio, zašto bi više koristile ni te agencije kojima je, koje su sad i dale nekakav novac za ta određena potraživanja jer očekuju da će to više naplatiti, tako da i ova mjera, kažem poticajna mjera Vlade i zato ja kažem u ovom dijelu i podržavam Vladu u ovim mjerama koje pokušavaju riješiti ovaj dio pitanja. Međutim, sada se postavlja pitanje da li će ovi s druge strane, ovi koji su na tržištu preprodavači duga koji su na tom tržištu, da li će više biti zainteresirani ili potaknuti time da rješavaju te probleme. Tako da u tom kontekstu iako će se jednokratno ovo kao što je ovdje bilo govoreno oko nekih 71 tisuću i 600 hrvatskih građana s ovom mjerom gdje nema više dugotrajne te blokade koja je trajala duže od tri godine i stvarno smatram ako ne možete u godinu dana, u dvije, u tri godine ako ne možete, ovdje su podaci da nekih 1% je uspjelo naplaćeno, mislim iscrpljuje se cjelokupni sustav da stoje te blokade godinu, dvije, tri, pet itd. i tu je odluka Vlade da taj dio i administrativno odblokira i da kažu da pokušavaju taj dio riješiti na nekakvim drugim putem je pozitivna mjera. Međutim, malo govorimo o onima koji su zapravo poticali odnosno stvarali, gomilali odnosno kroz svoje procedure nabildali ovih 42 odnosno 65 milijardi kuna. I zato je po meni ovdje još jedna uloga onih koji su sudjelovali u stvaranju ovoga duga, to je HNB zajedno sa svim poslovnim bankama jednostavno su pustili Vladi da rješava ovaj problem i oni su se jednostavno izmaknuli i rekli su, gledajte, mi smo sad očistili bilance, super, Vlada je dala nekakvu mjeru, banke to nisu iskoristile i sad mi imamo čiste ruke i sve je u redu i to se sad na tržištu preprodaje dug i na žalost na hrvatskom tržištu jedino što cvjeta je tržište duga i sad su to i socijalni i društveni problemi i sada se Vlada zapravo mora boriti sa tim cjelokupnim problemom i teško da će ga moći nekakvim zakonskim rješenjima i utjecati i po meni je ovaj dio, nije se trebalo dopustiti. Iako kažem, sve je to po propisima. Čini mi se da je trebalo više mudrosti u HNB-u da ne gurnu loptu Vladi. Oni su jednostavno gurnuli taj balon Vladi i rekli su evo vam 17, 20 milijardi kuna, mi smo očistili ruke i Vlado sad se ti s time bore. I mi smo sve u redu. Mislim da oni, a znali su godinama ako se generirao takav veliki dug, znali su kako upravljati tim dugom. To je socijalna bomba, to je socijalna bomba. Ne možete ako su nadzirali poslovne banke, ako su poslovne banke odobravale te kredite građanima koji nisu imali određeni kriterij jer u doba kada se dogodila recesija, pa tamo su se već tim mjere trebale davati reprogrami tih dugova i dolaziti Vladi i reći, ljudi moji, mi imamo socijalnu bombu tamo koja je veličine nekih 20-ak milijardi kuna osobnih dugova građana, a ne ono gle, mi smo to otpisali, gurnuli sad jednom premijeru, sad drugom premijeru, sad trećem premijeru, sad nama ovdje u Sabor i sve u redu je, sve u redu. Mi smo ono adekvatnost kapitala je zadovoljavajuća, financijska stabilnost je zadovoljavajuća. U svim izvještajima vidite da je financijska stabilnost zadovoljavaju, u svim izvještajima. A šta Vlada ima? Ima socijalnu bombu od 20 milijardi kuna koju ne zna kako riješiti i vrlo teško može riješiti. I mi se ovdje možemo prepucavati jedni, lijevi i desni itd., ali svima nam je u interesu da u ovome Saboru donesemo nekakav zakon koji će pomoći hrvatskim građanima, ali vrlo teško, vrlo teško. I sad zašto? Jer imamo toliko heterogenih građana koji se nalaze u toj skupini ljudi. Imate ljude koji su dužni za obične režije koje jednostavno ih zato što su izgubili posao, i na taj način su vrlo teško mogli izaći iz krize. Ali imate one ljude o kojim je ovdje bilo govora no ljudi koji su jednostavno zbog svojih poslovnih projekata, investicijskih, građevinskih u doba prije recesije, bili dužni po 150, 200 milijuna kuna kao osobni građani i vidite ovdje u samim izvješćima Vlade, navodi se da samo 1% blokiranih građana, 1% građana duguje 52%. Znači samo 1% hrvatskih građana je 22 milijarde kuna duga. E sad je vrlo teško to sada zapravo Vladi i kroz ovo što ste vi zapravo pokušali kroz onaj nekakav treći korak Zakona o stečaju potrošača, to sve raščistiti, to će nažalost trajati godinama. To će nažalost trajati godinama. Mi smo nešto pokušavali smanjivati zatezne kamate međutim vidite, kada i gospodarstvo raste, mislili smo evo i kada smo izašli da smo izašli iz recesije, da će se ovi problemi riješiti. Nažalost teško. Imamo 3 g. gospodarskog rasta od 3, 4%, ovaj dug se ne rješava, ovaj dug se i dalje bilda. Izašli smo iz procedure prekomjernog deficita, država je počela regulirati taj dio javnog duga, međutim ovaj dio privatnog duga i dalje buja. I teško će se riješiti i ovim mjerama, kažem, teško će riješiti i ovim mjerama iako kažem, dajem punu podršku i pozitivan doprinos Vladi što se pokušava boriti s ovim problemom jer nije lako se boriti s ovim problemom. Ali ovdje fali ona treća karika. Fali ona treća karika što sam ovdje rekao, onaj koji je godinama i godinama nadzirao i poslovanje i kontrolirao taj dug i kojega je samo preko noći gurnuo Vladi. Samo ga je gurnuo preko noći Vladi i rekli su, evo sada eve u redu i sve je po zakonu. E sad da se mi zapitamo jel' mi ovdje donosimo tu zakonsku regulativu i bez obzira koja sutra se vlada nalazila, hoćemo li mi i na koji način, kako će sada rješavati ove dugove i kako ćemo mi, sad ovdje se javljaju žučne nekakve rasprave jedni protiv drugih, tko je za ovo sve kriv, tko nije kriv, itd., itd., vrlo teško nalazimo rješenje. I bojim se da i ovim zakonskim mjerama, koje su kažem, pozitivne i koje će dati određeni efekt i koje će uz ajmo reći uz administrativno u tom smislu će se odblokirati taj dio duga, međutim on će i dalje ostati, sad više neće biti ni evidentiran putem FINA-e, i odatle će se maknuti evidencije, međutim stvarni dio duga će se i dalje nastaviti, banke će i dalje preprodavati ta potraživanja što je sve po zakonu, ali ljudi moji, ako je to već vrlo veliki postotak BDP-a, znači mi ovdje govorimo oko 20-ak milijardi kuna duga. To vam je ono što smo rekli, 10% PDV-a. 10 indeksnih poena PDV-a. Zamislite. Znači izvan je sad kontrole i mi ovdje pokušavamo govoriti da bi značilo za Hrvatsku umjesto 25% da ima 15% PDV-a. A ovdje jednostavno 10% PDV-a nalazi se na tržištu i vrlo teško zapravo pokušavamo i teško i teško će ići. Mislim da ćemo, zato bi volio čuti i cjelokupnu raspravu, ali zato moramo i pozvati one za stol a to je HNB da nam kaže na koji način oni da pomognu bankama, oni da pomognu građanima i oni da pomognu Vladi. Oni su dio vlasti, oni su dio ovoga doma i ovom domu i mi dajemo povjerenje i dajemo im zakone. Ne mogu biti eksteritorijalni. Ne mogu reći ovo nas nije briga. Ovaj dio duga što je Vlada odnosno ministarstvo što su ostavili duga prema ministarstvima, Vlada je riješila. Jel tako da je riješila, rekla je mi naše dugove prema onima koji su dužni za poreze a iz tih poreza se isplaćuju mirovine, Vlada je rekla rješavat ćemo. Šta su oni ponudili? Ne znam da je itko od vas čuo šta su oni ponudili Vladi da kažu gledajte, mi smo to godinama nadzirali, to je sad izvan svake kontrole, gurnuli smo Vladi, koji je njihov prijedlog, koji je njihov prijedlog, ljudi moji? Nemojte sve držati na svojim leđima jer i ne možete sve podnijeti, preveliki su dugovi, i bojim se da će se u budućnosti ovim pitanjima baviti još nekoliko vlada jer kada vidite sva izvješća Europske komisije šta Hrvatskoj zamjeraju, imate vrlo veliki udio privatnog duga. A kad znamo da dio BDP-a čini 60% privatna potrošnja, i sve mjere koje Vlada daje u povećanje plaća, da je u socijalne transfere, daje u pronatalitetnu politiku, ljudi moji, jednostavno se ono odbija od ove velike gromade duga. Jednostavno se odbija. I sve velike poticaje koje Vlada daje jednostavno ne doživljavaju takav multiplikator na tržištu kakav bi zapravo trebali davati jer jednostavno gdje vam taj dio duga odlazi? Sve vam odlazi u ovaj dio dugova i zatvaranja tih socijalnih transfera. I zato kažem još jednom rješavanjem ovog gorućeg problema, i tu ćete imati našu podršku, otvoreno vam kažem jer ovo je pitanje svih nas i to se ono, nemam stida reći da ćete dobiti podršku jer smatram da je ovo težak problem i da tu moramo nadići određene stranačke i stege ne govoriti otvoreno i iskreno, ali smatram da će ovaj dio duga pogotovo za ovih agencija koje kažem, i ministar je rekao da će vjerojatno doć po nekakvu regulaciju i kontrolu, krenite sa tim, dovedite ih pod kontrolu, dovesti ih pod određeni nadzor i ako ove mjere ne budu davale određen učinke, očekivam kroz nekih godinu dana da izađete sa još konkretnijim mjerama i da se vidi da na tja način aktivno upravljate ovim dugom kad već tim aktivnim upravljanjem dugom nisu upravljale one institucije koje su za to bile zadužene prvenstveno HNB koja je zadužena bila za aktivno upravljanje ovim dugom ali jednostavno ga je gurnula Vladi i rekli imamo čiste bilance a zapravo dugovi su ostali na građanima, samo su sada proknjiženi sa jedne institucije na drugu koju nažalost sada više nitko ne kontrolira. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Sokol. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici Ministarstva financija i FINA-e, kolegice i kolege zastupnici. Znači danas pred sobom imamo dva zakona koji su dio jednog paketa zakona, ali ova prva dva o kojima raspravljamo jutros su Zakon o otpisu dugova fizičkim osobama i Zakon o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima. Znači ovim zakonima se pokušava na najcjelovitiji način do sada riješiti koliko god je moguće odnosno barem olakšati problem blokiranih u RH. Brojke smo već svi čuli, znači ja ih neću puno ponavljati znači 326.000 građana blokirano, 43 milijarde kuna duga, ako dodamo kamate to je nekakvih 65 milijardi kuna duga ukupno. Ono što također spomenuto, ali ja ću još jednom ponoviti čisto da se naglasi je da je 85% blokiranih blokirano dulje od jedne godine, a čak 66% dulje od tri godine. Ono što je posebno bitno da su 58% toga, znači 58% blokiranih spadaju u dužnike u relativno malim iznosima na koje otpada svega 4% ukupnog duga. Znači na 58% blokiranih otpada 4% duga dok na dužnike koji duguju više od milijun kuna kojih je 1% ispada 52% ukupnog duga. Tako da je ono, a to je posebno naglasiti da su i ovi manji dugovi ono što opterećuje jako puno naših građana koji su zbog toga u blokadi. E sada, mnogo se tu rješenja nudilo barem kroz medijski prostor jako se često i za politikantske svrhe koristi ova tema, predlažu su nekakva spasonosna rješenja otpisa dugova, znači dugovi se ne moraju vraćati itd., itd., međutim tu postoje neka ograničenja s kojima je ova Vlada suočena. Ta ograničenja su definirana hrvatskim Ustavom i međunarodnim dokumentima, međunarodnim obvezama koje je RH preuzela. Prvo, što se tiče onoga što se predlagalo da država naređuje privatnim osobama da otpisuju dugove, da ih reprogramiraju odgađaju otplatu, da se dio toga oprašta itd., znači to je nešto što je sigurno protuustavno. Znači privatne osobe imaju svoja potraživanja, ona predstavljaju privatno vlasništvo i svaki pokušaj da država nekakvim zakonom to oduzme bi sigurno pao na Ustavnom sudu, a isto tako i pred europskim sudovima. Također ovaj dio što se tiče lokalne samouprave koji je spomenut. Znači ja podsjećam ovom prigodom da postoji Povelja lokalne samouprave i Vijeća Europe koja se često citirala i u ovoj sabornici čiji članak 9. jasno navodi kako su jedinice lokalne samouprave odgovorne za vlastito financiranje i u tom smislu središnja država njima ne može narediti da otpisuju dugove. Znači ne može im to kroz zakon narediti, međutim može iskoristiti druga sredstva, druge instrumente o kojima ću nešto reći kasnije. Znači ono što je bitno i oko čega se ipak većina nas slaže da se dug mora vratiti. To je bitno ne samo iz ovih pravnih razloga nego i zbog na kraju krajeva opstanka gospodarstva. znači dugovi odnosno ugovori, pravni poslovi, potraživanja i mogućnost njihove naplate su temelji robno novčanog gospodarstva, bez robne razmjene, bez naplate, bez ispunjenja ugovora još od rimskog prava načelo „pacta sunt servanda“ nema ekonomije, nema gospodarstva i nema gospodarskog rasta. Znači ako vjerovnici nemaju određenu sigurnost ili garanciju koliku toliku da će se uspjeti naplatiti oni neće davati kredite, oni neće ulaziti u ugovore, ljudi neće moći rješavati svoja stambena pitanja, jednostavno kompletno gospodarstvo će se zaustaviti. Znači to je bitno za naglasiti kada se predlažu neka rješenja koja mogu imati stvarno dugotrajne posljedice, a to su ona ograničenja kojima je Vlada bila suočena kada je predlagala ova rješenja. Dakle ono što je bitno što je već kolegica Glavak spomenula da su ovo mjere koje su i u programu Vlade 2016.-2020. i da je Vlada i premijer Plenković i ministri financija gospodin Marić, ministar pravosuđa gospodin Bošnjaković su se doista angažirali da se naše jedno cjelovito rješenje, naravno uz sve ove ograde, ograničenja koja postoje. Prvo što se tiče otpisa dugova fizičkim osobama, rekli smo tu imamo otpis dugova od 10.000 kuna od strane središnje države. S druge strane rekli smo privatne osobe i jedinice lokalne samouprave se zbog ustavnih i međunarodnih ograničenja i Vijeća Europe ne mogu prisiliti da te dugove otpišu, međutim postoje porezne olakšice znači to se računa kao porezno priznati rashod koji oni mogu iskoristiti. Koliko će biti iskoristivost tog rashoda, teško je reći. Kolega Lalovac je već spomenuo kako je mnogo toga već preneseno odnosno kako su banke prenijele svoja potraživanja agencijama, međutim isto tako je činjenica da oni dugovi koji se i nakon to prijenosa nisu mogli naplatiti, a agencije su ih platile za puno manju cijenu od njihovog ukupnog iznosa, isto tako pitanje koliko će se moći naplatiti. U tom smislu mislim da postoji prostor tamo gdje vjerovnici, bilo stari, bilo novi utvrde da se ne mogu do sada naplatiti, a očito ako je prošao određeni broj godina je veća vjerojatnost da se ne mogu naplatiti jer naglašavam, dugovi dulji od tri godine, koji postoje dulje od tri godine se naplaćuju u iznosu od 1% vrlo je moguće da će iskoristiti taj porezno priznati rashod. Također ono što je bitno što bih također naglasio još jednom, a to je da za porezne dugove koji su preko iznosa od 10.000 kuna postoji mogućnost reprogramiranja do 60 mjeseci odnosno pet godina. Znači to je isto tako jedna mogućnost koji će onima koji duguju državi, središnjoj državi i pravnim osobama čiji je osnivač odnosno vlasnik država, će im omogućiti i olakšati njihovu situaciju. Znači ovim otpisom dugova 153.000 osoba će biti obuhvaćeno, a projekcije da će ih 6.672 biti potpuno deblokiranje. Međutim ja bih tu naglasio jednu drugu stvar, a to je da se ovi zakoni ne mogu gledati bez analize također ovog trećeg zakona kojeg imamo danas u raspravi, a to su izmjene i dopune Zakona o stečaju potrošača. Zbog čega? Znači Zakonom o stečaju potrošača se propisuje da svi oni dugovi manji od 20.000 kuna koji se nisu naplatili tri godine ili više će ući u postupak pojednostavljenog, jednostavnijeg stečaja potrošača, koje će pokretati FINA po službenoj dužnosti i gdje će se omogućiti da se izvidi situacija, da se vidi postoji li imovina od koje se može naplatiti, a ako ne, da se kroz ubrzani i pojednostavljeni postupak ti dužnici uđu u stečaj potrošača, da se izvuku iz blokade i da mogu početi iznova. Kada se uzme u obzirom ovih 10 000 otpisa, također se mora uzeti u obzir da nakon tih 10 000 kuna otpisa od strane države je dosta onih koji nisu spadali u ovih 20 000 i koji ne bi inače mogli biti u ovom dijelu na koji se ne bi primjenjivao ovaj pojednostavljeni postupak stečaja potrošača će upasti u tu kategoriju, moći će se iskoristiti od tog zakona. I tako da je bitno kad spominjemo brojke da i to spomenemo da je projekcija Ministarstva pravosuđa da bi do 120 000 blokiranih od ukupno 326 000, moglo nakon kad se gledaju ova tri zakona kao cjelina i kad prođu ovaj pojednostavljeni postupak stečaja potrošača, mogli bit deblokirani i početi iznova. Znači to su brojke koje treba ovdje navesti, znači da to nije samo 6 000 nego kad se gleda cjelina da bi više od 1/3 blokiranih napokon moglo biti deblokirano, ne bi više imali to opterećenje kamata, troškova koje se stalno umnožavaju, da bi mogli krenuti dalje. To je što se tiče prvoga zakona. Dalje štose tiče Zakon o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima, znači kao što smo spomenuli mogućnost naplate dugova koji postoje više od 3 g. je manje oko 1%. Kad još uzmemo u obzir one dugove gdje se u zadnjih 6 mj., ništa nije naplatilo, što znali da na računu nema nikakvih prihoda, znači da taj dužnik nema nikakvih prihoda, ta vjerojatnost je još i manja. I upravo zbog načela pravne sigurnosti koja je jedna od temeljnih načela ustavnog poretka i koju kao takvu priznaje i naš Ustavni sud i međunarodni sudovi je donesena i ova mjera odnosno predlaže se donošenje ovog zakona. Znači ono što je posebno bitno što bi tu naglasio je što će taj postupak obustave ovrhe nakon 3 g. provoditi automatizmom. Zašto je to bitno? Ono što je spomenuto već više puta, što je problem u RH a to je pitanje svijesti građana i upoznatosti građana sa mogućnostima koje im zapravo zakoni nude ali i sa mogućim zamkama i problemima koji tu postoje. Tako da sve ove mjere, svi ovi zakoni koji predviđaju da se nek stvari ex … [[Govornik se ne razumije.]] , po službenoj dužnosti, kolokvijalno rečeno automatizmom će svakako pomoći građanima koji inače možda u tim slučajevima uopće zbog vlastite nedovoljne obaviještenosti ne bi znali koja im prava stoje na raspolaganju. Također rečeno je da ne prestaje dug. Znači to je istina, znači dug s ovime ne prestaje iz jednostavnog razloga kao što smo rekli jer s obzirom na Ustav RH, na međunarodne ugovore koje je RH sklopila, država ne može jednim potezom pera zapravo izvlastiti vlasnike tih potraživanja i oduzeti im ono što je njihova imovina, potraživanja su također imovina. Međutim ono što je bitno je da će se deblokirati računi, a nakon toga mogući su različiti scenariji. Znači nakon što se račun deblokira, svaki od tih vjerovnika odnosno ovrhovoditelj može predložiti ovrhu na drugom predmetu ovrhe. Hoće li oni to napraviti, znači oni će to napraviti ako budu informacije da dužnik ima nekakvu drugu imovinu što vrlo često nije slučaj. Znači ja znam iz prakse da vrlo često dužnici, fizičke osobe i nemaju drugu imovinu i upravo zbog toga možda ni neće biti drugog predmeta ovrhe. Također naglašavam da postoje rokovi određeni Ovršnim zakonom od 2 mj. nakon obustave ovrhe na jednom predmetu da se predloži na drugom. Tako da sigurno da će dio tih ovršnih postupaka pogotovo ovih koji se dalje nastavljaju samo automatizmom, a gdje zapravo nema mogućnosti naplate da će biti potpuno obustavljeni jer ovrhovoditelji neće imati drugih predmeta ovrhe preko koji bi se mogli namiriti, jednostavno ih neće moći pronaći da predlože ovrhu na njima. Tako da je teško davati tu neke procjene egzaktne ali sam siguran ali i osobnog iskustva, iz pravne prakse, iz odvjetništva da će sigurno dosta tih potraživanja trajno prestati odnosno da će dosta tih ovrha biti trajno obustavljeno. Znači ono što je jako dobro, što je ministar spomenuo a to predujmljivanje troškova i podaci o blokadi, znači u praksi u do sada se pokazalo da kada ste vi vjerovnik, da vi najčešće prvo idete … [[Govornik se ne razumije.]] na račun i to idete automatizmom. Znači jer vas to ništa ne košta, idemo na račun, ako ima nešto, dobro, dotle ćemo istražiti ima li nek druge imovine itd. I tu ima često i manipulacija, mnogi izbjegavaju plaćanja, nemaju ništa na računu, novac dobivaju na ruke i imovinu prenesu na prijatelje, članove obitelji itd. Znači tako da tu jako treba paziti na taj dio. Međutim ono što je bitno, kad se stupe na snagu ova pravila, da ovrhovoditelj mora predujmiti trošak i da gdje može on sam dobiti podatak ima li već nekih drugih ovrhovoditelja odnosno vjerovnika koji sjede uvjetno rečeno na tom računu, kad vide da nema mogućnosti naplate, vjerojatno neće ni ići u tom smjeru i na tak način će se racionalizirati cijeli postupak, smanjit će se troškovi i olakšat će se položaj kako vjerovnicima, tako i dužnicima. I u tom smislu ovo svakako pozdravljam. Znači, taj dio je spomenut, naravno što se tiče stečaja potrošača, kažem o njemu ćemo više govoriti danas ali svakako te mjere treba gledati u jednoj sinergiji i tek one zajednički mogu stvoriti određeni učinak. Također ovdje je spomenut jedan drugi zakon o kojem se često raspravlja a to je Ovršni zakon. Znači naravno svi smo svjesni da Ovršni zakon je krovni zakon koji regulira ovo područje i da zapravo o njemu jako puno toga ovisi. Znači meni je drago da novi Ovršni zakon je u pripremi, da postoji radna skupina i da Ministarstvo pravosuđa u suradnji s drugim ministarstvima temeljito radi na tome. Međutim tu treba paziti, znači ići na nekakva brzinska rješenja preko noći bez ozbiljnih do kojih posljedica nešto može dovesti nije dobro. Imali smo takve situacije u prošlosti i onda su se morali donositi novi zakoni, dijelovi zakona ukidati itd. Tako da u tom smislu mislim da ne treba ići preko noći, mislim da stvarno treba pripremiti temeljita rješenja. Također naglašavam da je ova Vlada već napravila određene izmjene Ovršnog zakona, sad tko ih predlagao ili nije, mislim da nije ključna stvar, bitno je da je vladajuća većina to prošle godine izglasala i da je to bio prijedlog Vlade a to se odnosilo na ova mala potraživanja do 20 000 kuna gdje se onemogućila ovrha na jedinoj nekretnini što isto tako mislim da je jedan korak u dobrom smjeru. Što će tiče novog Ovršnog zakona, ja ne bih prejudicirao što će u njemu pisati, što se biti propisano međutim ono što znam odnosno prema informacijama koje imam da će se svakako ići prema većoj ulozi sudova u kontroli cijelog postupka. Mi znamo da imamo ovaj dio javno-bilježničke ovrhe i znamo da tu postoji jako puno prigovora i problema. Međutim, isto tako je činjenica da vrlo često zbog nedovoljne obaviještenosti građana i to ovaj dio na kojem stvarno svi trebaju poraditi, znači na ozbiljnom informiranju građana ali bez demagogije. Mnogi ljudi ne znaju koje su njihove mogućnosti. Znači, javni bilježnik donese rješenje o ovski temeljem vjerodostojne isprave u roku. Znači, postoji rok za prigovor od 8 dana. Ako dužnik podnese prigovor u roku od tih 8 dana, postupak se obustavlja odnosno ide se u parnicu koja odlučuje postoji li to potraživanje ili ne. Međutim, u praksi se vrlo često događa da jednostavno dužnici koji ne znaju dovoljno o proceduri i o svojim pravima i mogućnostima, ne ulože prigovor u zakonskom roku i onda rješenje postaje pravomoćno. I onda su naravno mogućnosti osporavanja tog potraživanja skoro pa nepostojeće. Znači, to je nešto na čemu trebamo raditi, ali kažem, svakako to je dio jednog sustavnog rješenja koje moramo pronaći. Što se tiče uloge sudova, znači ona će svakako biti ojačana u tom dijelu. Međutim, ono što treba naglasiti, mislim da je to izuzetno bitno je da pazimo da se opet cijeli teret ne prevali na sudove jer to onda opet može dovesti, pogotovo u ovom civilnom dijelu, dijelu građanskog postupka do otezanja parnica, do njihovog produljavanja itd. U tom smislu spominju se često i odluke suda EU u predmetima Zulfikar-Pašić i Pula parking. Međutim, te odluke što bih ovdje naglasio imaju jedno ograničenje. Znači, one se odnose samo na priznavanja odluka rješenja o ovrsi u drugim državama članicama. Znači, one ne zabranjuju javno bilježničku ovrhu potpuno i to je svakako nešto o čemu ćemo svi trebati voditi računa. Dalje, jedan problem koji je često, se često ističe, to su kamate. Znači, ono što treba tu spomenuti je da postoje dvije vrste kamata, uvjetno rečeno. Postoje ugovorne kamate koje se određuju, znači koje stranke odrede ugovornom odnosu, znači dvije privatne osobe i postoje zatezne kamate koje svojevrsna sankcija ako hoćete tako za one koji ne plaćaju dugove na vrijeme. E sad, što se tiče utjecaja na kamate, odnosno formiranja kamata, ona ovisi o jako puno faktora. Znači, tu nije država ta koja tu administrativno potpuno slobodno kako joj padne na pamet može određivati kamate. Znači, kamate ovise o puno stvari. Ovise o riziku države, o kreditnom rejtingu, što se onda opet odražava na kamate koje određuju, koje ugovorima sklapaju privatne osobe, a to se opet određuje indirektno i na zateznu kamatu, znači na način kako je propisano zakonom. Što želim reći? Mislim da su mogućnosti države da tu nekakvim administrativnim odlukama određuje kamate ipak ograničene, a da ono što, čemu bismo trebali stremiti je i to je ono što ova Vlada radi, a to je poboljšavanje stanja gospodarstva, dizanja kreditnog rejtinga, znači ja napominjem da ova Vlada, prva vlada u ovom tisućljeću praktički koja je tu uspjela postići dizanje kreditnog rejtinga koje je bilo u smeću i u tom smislu to se naravno odražava i na kamatne stope. I to je put kojim trebamo ići. Naravno, to nije došlo preko noći, znači to proizlazi iz gospodarskog rasta, rasta broja zaposlenih i kompletnih trendova koji ipak uz sve probleme koji postoje idu na bolje. U tom smislu smatram da rezultate toga već vidimo, kako rada ove Vlade, tako i ulaska u EU, da su kamate manje, svi znamo da su kamate manje. Znači, kad govorimo o stambenim kreditima, one su prije 7-8 godina bile možda 6-7%, danas su 4-5%. Naravno, te kamate nisu još uvijek možda onakve kakve bismo mi željeli, ali kažem, jedini pravi lijek za taj problem je ozdravljenje gospodarstva, gospodarski rast, poboljšanje javnih financija, što dovodi do podizanja između ostalog, to je jedini faktor, ali jedan od bitnih koji dovodi do podizanja kreditnog rejtinga države koji će onda dovesti i do nižih kamata i samim time olakšati položaj svih dužnika i blokiranih. Također, što se tiče agencija koje su preuzele ta potraživanja, znači tu je riječ o jednom tržištu koje je dosta neregulirano. To je nešto što kod nas možda nije bilo prisutno tako dugo vrijeme, pa kako zakoni uvijek kaskaju za stanjem na terenu, mi nažalost onda i tu imamu situaciju da možda neke od tih stvari možda nisu do kraja riješene, da ne postoji dovoljan nadzor itd. Ono što mi je drago što je ministar najavio da se priprema direktiva na europskoj razini gdje će to tržište se napokon regulirati, gdje će se ostvariti kvalitetan nadzor i u tom smislu vjerujem da će onda situacija i u RH biti bolja. Dakle, da zaključim. Naravno, ne mogu se riješiti ovim zakonima, niti jednim zakonom problemi svih blokiranih. Uzroci za probleme su jako kompleksni, nešto je o tome kolega Lalovac govorio, ali ovo predstavlja stvarno prvi cjeloviti i sveobuhvatan napor jedne Vlade da se taj problem riješi ili da se bar olakša, kako ova dva zakona, tako izmjene zakona i dopuna zakona o stečaju potrošača, a i ovaj proces koji će se nastaviti kroz donošenje novog Ovršnog zakona. U tom smislu mislim da svi trebamo ove izmjene i dopune odnosno ove nove zakone podržati, mislim da ne trebamo koristiti osobnu tragediju, osobne teške situacije za dobivanje par jeftinih političkih poena, nego da se zbilja kao odgovorne stranke i ozbiljne stranke, bar one koje to jesu, da se trebaju zajednički angažirati, predlagati rješenja kako bi svi blokirani i svi zapravo kako vjerovnici, kako dužnici dobili pravedno rješenje za svoju situaciju. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Živog zida i SNAGA-e, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Bunjac i Aleksić. Izvolite. Prvo kolega Bunjac.
Hvala. Ja moram pitat unaprijed hoće li me odnijeti straža il neće jer vidim da to zadnjih dana [[Upadica Reiner: Ako ne kršite Poslovnik, sigurno ne.]] Dobro, hvala. Dakle, poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, ministre sa suradnicima, Ovršni zakon [[Upadica Reiner: Molim vas, oprostite. Molim vas, možemo se malo utišati da kolega Bunjac može govoriti? Malo da utišamo se da kolega Bunjac može govoriti. Izvolite.]] Ovršni zakon predstavlja prvorazredno političko pitanje. Primarni socijalni, ekonomski, demografski i društveni problem o kojemu doslovno opstanak Hrvatske. Već sada je jasno da će u povijesti ovrhe i blokade biti zabilježene kao najveća pogreška vlada HDZ-a i SDP-a ali i njihova najveća sramota koje je dozvolila moralni, materijalni, ljudski i svaki drugi rasap samostalne hrvatske države. To je bila mjera u trenucima najteže krize koja je 1/4 hrvatskih građana bacila u očaj, u beznađe, u uništenje, u jedan kafkijanski ambijent, u jedan teatar apsurda kak bi vrlo rijetko režirao čak i iskusni kazališni redatelj. Naime Ovršni zakon već 8 g. uzima danak doslovce u ljudskim životima a sve je počelo još davne 2008. g. kada je ovdje prisutni bivši ministar financija Ivan Šuker se založio i proveo uvođenje OIB-a, tzv. jedinstvenog matičnog broja nove kategorije, sve pod izlikom da će se on boriti s time protiv kriminala i da će u trenutku kada svi računi građana budu na jednom mjestu, vidljivi, dostupni, da će tada konačno moći spriječiti bogaćenje, utaje poteza, mito, korupciju i sve ono po čemu je hrvatsko društvo nažalost postalo poznato, da ne velim ozloglašeno. To je bila priprema koja je međutim pokazala da je cilj ustvari bio sasvim drukčiji. A cilj su bili hrvatski građani jer jedino su oni, pošteni hrvatski građani ne mogu u ovoj državi nigdje sakriti. Oni se uvođenjem OIB-a i naplatom preko FINA-e, oni su postali lovina. A svi oni koji su krali, nastavili su krasti i dalje. Kako? Putem skrbničkih računa, putem poreznih oaza, putem isplate gotovine na ruku. Da, gospodo, vi uzimate gotovinu na ruke. I to nije samo ova gospođa Merzel, ona samo pokazuje ovaj zadnji primjer kako se to radi. Donese se 100 000 eura u vrećici i onda se to lijepo stavi iza radijatora, u torbicu i to je to. Tako vi to radite i normalno da vas nitko ne može ovršiti i normalno da vas nitko ne može kazniti niti vam to uzeti osim zviždača ili ovih kukavice koje pod pritiskom sude i policija, konačno pristanu biti pokajnici da bi naravno, spasili sebe a ne hrvatsku državu. I onda je uz pomoć OIB-a kasnije skrojen i Ovršni zakon po želji banaka, po želji vjerovnika, po želji javnih bilježnika, odvjetnika, ali i države na način da se sav rizik naplate dugova prebacuje samo na jednu stranu a to je na razinu duga, znači isključivo na njihovu štetu, svi rizici, svi problemi njima a vjerovnicima samo i jedino dobit i u svakom slučaju isključivo korist. I onda je krenuo stampedo. Stampedo ovrha kakav svijet nije vidio, kulturna civilizirana Europa gdje je u 8 g. 10 milijuna ovrha poslano, gdje su procvjetali to mito i korupcija i sve nezaslužene naknade i gdje su odvjetnici i javni bilježnici primjerice postali najbogatiji ljudi u državi koji imaju avione, privatne avione i koji imaju brodove ljetuju na najskupljim destinacijama i koji pazite još što je vrlo zanimljivo su kupili sve medije ili gotovo sve kako bi to svoje novo stečeno bogatstvo, bogatstvo pridruženih HDZ-SDP skorojevića mogli opravdati pred javnošću. Država je omogućila prihode FINA-i, omogućila je naravno prihode sebi kroz različite takse i pristojbe i to na način da oni sve to naplaćuju automatizmom, da dužnik čak niti ne zna da se protiv njega vodi postupak, da dužnik čak niti ne zna da mu se neka sredstva skidaju i da dužnik usprkos tome što mu sve uzimaju, ne može dobiti čak ni informaciju o stanju svoga duga, zamislite. On ne može dobiti informaciju o stanju svoga duga, on mora doći na šalter FINA-e, čekati tamo u redu dva sata i platiti da mu se kaže tko mu je skinuo dug i koliko još uopće je dužan. Pa to je stvarno nevjerojatno. I država je 1/4 hrvatskih građana, znači 325 000 blokiranih naravno sa članovima njihovih obitelji, natovarila na leđa 65 milijardi kuna duga. Znači 325 000 sirotinje u Hrvatskoj mora platiti 65 milijardi duga, pa to ne bi mogli platiti 65 milijardi duga sve banke u RH. Da sve banke stavite skupa, PBZ, Erste, ne znam koje postoje, ZABA, ne mogu platiti 65 milijardi kuna duga. A mi hoćemo da to plati sirotinja koja kopa po kantama za smeće. Pa gdje je je tu pamet? I pazite, što je najgore od svega, FINA je uzela građanima 45 milijardi, uzela im je 45 milijardi, znači oni su plaćali prema mogućnostima koliko su mogli, koliko su morali, i dalje se njihov dug povećava. Plaćate da bi se vaš dug povećavao. Pa dobro, to je logika kakvu ne bi moglo razumjeti niti dijete u prvo, drugom razredu osnovne škole. I vi to dopuštate, vi sliježete ramenima. Vama se živo fućka. Vaša pamet doseže tu do Kamenitih vrata. I dalje vas više ništa ne zanima, vaš obzor, vaša svijest, vaše bilo čega. Mislite da vi niste odgovorni jer vi niste osobno nikoga ovršili. Ali ste dignuli ruke, trebali vam pročitati onu presudu za zločinačku organizaciju iz 2014. g. od sutkinje Ivane Čalić, tko je odgovoran? Jasno vam tamo piše, nisu odgovorni, samo oni koji su krali, nego svi oni koji su znali i svi oni koji su šutjeli i svi oni koji su odobravali i svi oni koji su štitili sami sebe, a trebali su biti predstavnici naroda i trebali su štiti sirotinju. I trebali su čuti, jauke, molbe i patnje hrvatskih građana, trebali su vidjeti njihove suze. Trebali su slušati majke koje ne mogu dati djeci ujutro doručak i ne mogu staviti poklone pod božićno jelo. A nisu to učinili i to je njihova odgovornost i ova ovdje gospoda koja sjedi, koja se vozi u Audijama A6, nosi Rolexe i ima veću ratu kredita od plaće, ali može plaćati, to je isto fenomen svoje vrste. Oni mogu plaćati, njima nije potrebno otpisivati dugove. Gospodine Boriću, vi ste izglasali Ovršni zakon, vi osobno. Josip Borić. Da vi osobno, ako već imate potrebu sa mnom komunicirati. Dužnici koji su dovedeni u ovo stanje, doživotno su osuđeni na plaćanje duga i život sa 3800 kn mjesečno i oni ne mogu učiniti apsolutno ništa da se iz toga izvuku. Jer kad dođu u banke, onda na njih gledaju kao da imaju kugu, ko da imaju sidu. Njih vremenom tako počinju gledati i njihovi prijatelji, njih tako vremenom počinju gledati i njihova vlastita rodbina, počinje ih izbjegavati, jer znaju da nemaju novaca i da će moliti i tražiti mogućnost, da negdje zarade, dobiju, posude 100, 200 ili 500 kn. Ne mogu otvoriti obrt zahvaljujući fantastičnom izumu gospodina Šukera o ovim. Zamislite prema čl. 47. ovrhovoditelji smiju pregledavati i našu odjeću, to piše u ovršnom zakonu. Prema čl. 75. nekretnine se smiju isprazniti prilikom procjene, prilikom njihove procjene. Znači netko mene dolazi procjenjivati, ne znam, kuću i ima pravo izbaciti mene i moju obitelj. Znači imamo deložaciju prije deložacije. Kada dođe do prodaje nekretnine, ovršenik ne može kupiti svoju vlastitu nesretnu, njemu to nije dozvoljeno. Ovršna isprava koja se donosi je iznad sudske, iznad sudske. Znači ovrhovoditelji su moćniji nego suci. Imaju pravo koristit silu. Koliko puta smo to vidjeli prilikom deložacija i dan danas. Silu, izbacivati ljude iz jedine nekretnine. Čak i onda kada njihov dom uopće nije, recimo pod hipotekom i onda ih izbacuje iz doma. Imali smo u Bjelovaru, čovjeka su izbacivali zbog duga, za cijepljenje pasa. Žena koja je radila u Njemačkoj, se vratila u Koprivnicu za 1400 nekakvih režija, oduzeli su joj cijeli stan. Toga nema nigdje na svijetu. Zatezne kamate koje se naplaćuje 10%. Pa dužnicima, tko m ože izdržati kamatu od 10%. Evo, ja vam garantiran, da ni saborski zastupnik ne bi mogao plaćati toliku kamatu, jer je prevelika ta kamata od 10%, nakon par godina, udvostručuje dug, plus sve ove naknade, plus sve ovi troškovi. Mi imamo situacije, da na 10 kn duga ne zna se naplaćuje 1000 kn naknade i troškova. I normalno da je u narodu nastao jedan kolokvijalni naziv koji se zove ovršna mafija, tako ih ljudi zovu, ako niste čuli raspitajte se. I što onda na kraju nudi ovdje vlada? Sada pazite koju oni imaju genijalna rješenja. Oni kažu mi ćemo promijeniti sustav evidentiranja dugova. Mi ćemo ih drugačije evidentirati, genijalno, stvarno. Umjesto da kažu, mi ćemo dugove riješiti na način, da se građani oslabe ropstva, oni kaže, ne više neće biti na FINI, ali će i dalje biti. To je recimo, ko da se meni pokvari auto i upali mi se crveno svjetlo i ja nakon toga odšarafim žaruljicu i velim, evo riješio sam problem, više ne svijetli žaruljica. A jel auto i dalje pokvaren, pa naravno da je. Znači oni samo žele zbog javnosti reći, evo gledajte na FINA-i više nije 330000 … [[Govornik se ne razumije.]] 250 i misle da su na taj način oslobodili ljude dužničko ropstvo. Kaže ministar Marić, pazite ovo, tko je dužan 500 hiljada kuna može to platiti u ratama. Pa ako do sada nije mogao platiti, ako je 80 g. blokiran, ako nema šta jesti, kako će sada u ratama platiti 500 hiljada kn u 60 rata. Znači on mora mjesečno davati 9000 kn da bi platio svoj dug u ratama. Pa od kud mu 9000 kn ako je došao u blokadu. Pa da je imao 9000 kn mjesečno pa nikada ne bi bio blokiran. On kaže možeš platiti u ratama. Pa tko će to platiti? Ajde recite mi, prema vašoj procjeni, koliko će ljudi platiti taj dug rata. Hoćete da vam ja velim? Toliko koliko je mojih prsti na rukama. Toliko. Ja podržavam što ćete vi 10000 kn svakom građaninu otpisati, ali vi i sami priznajte da je to jednokratna mjera, to nije sustavno rješenje. To je jednokratna mjera. A mora se riješiti ovaj problem trajno i ovaj problem se mora riješiti ne za jednu skupinu građana, nego za sve njih, za sve blokirane moramo pronaći rješenje, za svih 325000 onda ćete vi reći, da ste poštena država i humana i socijalno osjetljiva itd. Svaki građanin mora osjetiti nekakvo olakšanje s onim mjerama koje bi trebala predložiti Vlada. S obzirom da ću sada prepustiti riječ svome kolegi, ostatak onoga što imam reći u vezi Ovršnog zakona, reći ću u pojedinačnoj raspravi. Hvala lijepo.
Sada će nastaviti poštovani kolega Aleksić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, uvaženi ministre i suradnici, uvažene kolegice i kolege. Pred nama su zakoni koji će donekle pomoći ovršenim i blokiranim građanima ali trajno rješenje se ne nadzire. Dakle ja ću podržati te zakone ali to je u onom stilu bolje išta nego ništa. Ono što nedostaje uz ove zakone su mjere koje smo već predlagali i kojih nema. Sada ću u ime kluba govoriti o samo jednom dijelu tih mjera koje su potrebne a u pojedinačnoj raspravi ću govoriti o ostalim mjerama. Pa bih se osvrnuo na nešto o čemu je govorio kolega Lalovac a to su agencije za naplatu potraživanja. Agencije koje otkupljuju dugove koje nisu gotovo pod nikakvom kontrolom države, odnosno kontrola je vrlo slaba. Mi smo dopustili da se stvori jedno tržište dugova, jedno potpuno novo tržište, jedna nova industrija i da na dugovima netko zarađuje ogroman novac. Netko je uložio svoj kapital da bi na dugovima zaradio novac a mi kao država nismo učinili ništa da to tržište učinimo transparentnim i da ne omogućimo zlorabljenje tog tržišta. I što se događa? Sad ćemo omogućiti npr. nekakvim pravnim osobama da imaju poreznu olakšicu ako otpišu dugove. A s druge strane njima se daleko više isplati da prodaju onda te dugove za 20, 30% vrijednosti i da se tako riješe toga duga. Pa neće nitko uzimati poreznu olakšicu kada može dug prodati. Ja sam već predlagao kroz Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama jednu dobru mjeru koja nije prihvaćena. Predlagao sam da se obavezno kod ponude otkupa duga agencijama najprije pozove dužnika i da se njemu ponudi otkup duga pod istim uvjetima. Međutim, tada je meni obrazloženo da je to moralni hazard. Dakle s jedne strane je moralni hazard ako ponudimo dužniku da kupi dug, da otkupi svoj dug po nižoj cijeni ili da ga otplati po nižoj cijeni, a s druge strane nije nemoralno ponuditi agenciji da kupi taj dug za 10, 20, 30% vrijednosti. Meni je to nekako suprotna jedna tvrdnja sa drugom tvrdnjom, jedno je moralni hazard, znači nemoralno je a drugo je moralno. Kako je moralno ovo drugo, nije mi to baš jasno. Da bismo agencije doveli pod kontrolu prije svega je potrebno po mojem mišljenju dovesti ih pod kontrolu HNB-a. Dakle sve ono što vrijedi za kreditne institucije moralo bi vrijediti i za agencije koje otkupljuju dugove. Dok god to ne učinimo te agencije biti će izvan kontrole. One će kupovati po niskim cijenama, one će naplaćivati koliko hoće, one će zlorabiti ono što mogu zlorabiti. Jer što se događa? Događa se često da dužnik nakon što mu se taj dug proda nekoj agenciji neko vrijeme dug naplaćuje i stari vjerovnik i novi vjerovnik, ne bude informiran na pravilan način o tome što se dogodilo. On ne može jednostavno doći do onih informacija do kojih dolazi kada se obrati banci. Agencije se često ponašaju vrlo, vrlo nehumano, nazivaju te ljude danonoćno, zahtijevaju od njih da plate dugove, događa se određeno psihološko nasilje nad tim ljudima. I oni se ne mogu iz te situacije nikako izvući jer se ne radi o bankama. Banke koliko god netko bio ljut na njih ipak su pod kontrolom HNB-a i ipak donekle pravilno funkcioniraju u određenom dijelu svog poslovanja, pustimo na stranu ono što je bilo, o tome ću govoriti u pojedinačnoj raspravi ali ono što hoću reći u ovom trenutku je to da uz ove mjere koje su predložene potrebne su i druge mjere koje se tiču naše infrastrukture a jedna od tih mjera je dovođenje agencija za naplatu dugovanja na nivo poslovanja kakav imaju hrvatske banke u smislu njihove kontrole, nadzora i svega ostalog. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je SDSS-a i u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Boris Milošević.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre sa suradnicima i suradnicama, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Na početku bih želio reći da mi nije drago što o ovako važnoj temi moramo raspravljati u hitnoj proceduri, bilo bi puno bolje da možemo raspravljati u dva čitanja pa da možemo možda biti i produktivniji i konstruktivniji u raspravi, možda i poboljšati sam tekst ova dva zakona ali shvaćam, motiv i ideju svi smo mi za to da se zapravo mjere donesu što prije, da se donesu prije ljetne stanke kako bi mogli pomoći našim građanima. Ovaj prvi prijedlog Zakona o otpisu potraživanja zapravo kaže da uređuje uvjete i postupak otpisa dospjelih dugova fizičkih osoba koji zapravo trpe ovrhu nad svojim novčanim sredstvima. Ono što je važno, što u materijalu piše dakle da se pri tome uzimaju u obzir osim glavnice i kamate i drugi pripadajući troškovi. To je zapravo vrlo bitno, reći ću nešto o tome i kasnije jer kao što smo i čuli od ranijih kolega koji su iznosili dakle podatke ukupna zapravo potraživanja sa kamatama i sa troškovima dakle popratnim, dakle dugovanjima iznose zastrašujućih 65 milijardi kuna. Pučka pravobraniteljica godinama Pučka pravobraniteljica godinama u svojim izvještajima upozorava upravo na stanje naših građana kojima su, koji su zapravo blokirani, koji su pod ovrhom. I zapravo da se nalaze u jednom brzinom kolu, gdje ne mogu izaći iz tog kruga dugovanja kamata, glavnice, popratnih troškova. Neke naše kolege su izgradile političku karijeru, na ovoj problematici, ali neka, mislim to je legalno. Ovo je jedan veliki problem, koji Vlada ne može ignorirati i ima obavezu rješavati. Kao što sam rekao podaci iz Financijske agencije, dugovanja su negdje oko ukupno 65 milijardi kn. Ne bi se složio sa kolegom Bunjcem da su sva ova dugovanja, da opterećuju sirotinju iz materijala koji su popratni uz tekst zakona, proizlazi na 1%, dakle 1% od 325 tisuća dužnika, dug je 22 milijarde, teško mi je vjerovati da je sirotinja natukla tolike milijarde duga. A s druge strane imamo skoro 60% dužnika koji drže samo 4% duga. Zapravo struktura njihovog duga je porazna. Oni zapravo duguju najviše za režije, za mobitele, za HRT, dakle, za televizijsku pretplatu i to je ono što je zapravo porazno, da građani ne mogu plaćati osnovne režijske troškove. HRT je javni servis, često ovdje raspravljamo o njemu, kritiziramo ga, kritiziramo njegovo loše poslovanje, neracionalno poslovanje, kritiziramo programsku shemu, kritiziramo uređivačku politiku, a evo, ispada nam zapravo još HRT da je postao generator zaduženosti građana. Bilo je govora o tome, a ja ću isto spomenuti, ono što sam primijetio u izvještaju pučke pravobraniteljice, da zapravo najveći dio dugovanja, građani duguju bankama, da su banke najveći vjerovnici, da je u odnosu na 2016. prema izvještaju pučke pravobraniteljice za 2017. g. dugovi prema bankama smanjeni za 6%, ali da nije jasno da li je to rezultat mjere koji smo usvojili prošle g. da se banke motivira da otpišu dugovanja i da im to bude priznato kao porezna olakšica. A koliko je to zapravo činjenica, da su banke svoja potraživanja prodala agencijama koja se bave prisilnom naplatom. Jer upravo je analiza strukture dugovanja pokazala, da je udio dugovanja prema takvim pravnim osobama, koje se bave tim otkupom potraživanja i prisilnom naplatom, zapravo, dug prema njima je porastao. A ono što je drugo zabrinjavajuće, što će valjda pomoći ovi zakoni, je da je drugi vjerovnik zapravo središnja država. Ono što se zapravo našim građanima dogodilo, a to treba reći, iako su drugi rekli, da nije samo financijska kriza i nezaposlenost uzrok ovih dugovanja i ove dužničke krize, da nije došlo do toga smo zbog financijskih poteškoća, nego i zbog kompliciranog postupka naplate i aparata koji sve to prati, dakle, troškova, koji su jednostavno bujali, jer su se toliko nabujali, da su neki građani počeli dugovati više, za kamate i za troškove a manje za glavnicu. Mi danas, iako ovim zakonom predlažemo jednokratnu pomoć za rješavanje problema građana u pogledu zaduženosti i njihovih blokiranih računa, trebamo biti svjesni toga, da imamo u odnosu na ranijih, možda nekih 10-tak g. industriju dugovanja. Dakle, nema više otpisa potraživanja, nenaplaćenih dugova, upravo zbog pojave na tržištu agencija, koje se bave prisilnom naplatom, upravo dakle te firme koje se time profesionalno bave otkupljuju, nenaplaćena potraživanja, ona potraživanja, koja sada godinama vise na glavama našim građana i zapravo pokušavaju to unovčiti. Ovdje iz materijala je zanimljiv podatak i dobro da je to uzeto kao argument za obustavu ovrhe, dakle, analize su pokazale da nakon 3 g. nakon što se pokušava izvršiti naplata na novčanim sredstvima dužnika, samo 1,19% tražbina se stvarno naplati. Dakle, samo 1% tražbina a mi imamo godinama situaciju da su ljudi blokiranih računa, da ovrha visi godinama, da se pučkoj pravobraniteljici pišu pisma da su zbog 20-tak, 30-tak tisuća kuna po 5 g. ljudi blokirani. Tko je čitao materijale pomno, pogotovo s javne rasprave, onda će vidjeti, da su agencije, koje se bave prisiln0om naplatom upravo se protivile ovom ograničenju roka na 3 g. Mislim da je ovo uzet kao dobar rok, a pogotovo da je ovaj argument 1% naplate, nakon 3 g. po meni, dovoljno jak argument, odnosno, neoboriv argument. Ono što fali u ovoj analizi da se vidi zapravo kolika je naplata nakon 2 g. Možda smo mogli rok skratiti i za više. Primjenom ove odredbe, ograničenju trajanja provedbe ovrhe na 3 g. već odstupanjem zakona na snagu. Prema predlagatelju broj blokiranih građana bi se smanjio za 60000 a ukupno iznos duga koji bi bio evidentiran drugačije, u sustavu prisilne naplatne, na novčana sredstva bi se smanjio za oko 33 milijarde kn. To je po meni jedno ambiciozno dostignuće, ne znam, da li je to realno, vidjeti ćemo kada bude provedba, u svakom slučaju to bi bilo dobro, ako se u provedbi zakona pokaže istinitim. Ono što bi htio reći, je nešto o vjerovnicima iz druge skupine iz predloženih zakona, dakle u prvoj skupini je država na čelu, na čelu država sa državnim aparatom. Mislim na vjerovnike gdje iz druge skupine gdje su uglavnom zapravo općine i gradovi i njihovi proračunski, izvanproračunski korisnici, njih se ne može po sili zakona prisiliti da oni otpišu svoja potraživanja i pretpostavka da ako država počne otpis dugova da će se oni motivirati, da će se osim toga napraviti to da im se propiše i porezni učinak za taj otpis duga, da im se, da i to bude porezno priznati rashod. Mislim da bi trebalo pratiti provedbu zakona i vidjeti da li su stvarno zapravo vjerovnici iz druge skupine krenuli na to da idu otpisivati svoja potraživanja iako je ovaj zakon kažem jednokratna mjera, ako se to ne bi dovoljno pokazalo dobrom mrkvom da se vjerovnike iz druge skupine motivira da potpišu svoja potraživanja da bi trebalo onda razmisliti o dodatnim mjerama. Realan problem koji može biti upravo što se tiče vjerovnika iz druge skupine što oni vrlo često, pogotovo to mislim na općine a i gradovi koji iz raznih motiva prvenstveno političkih ali i socijalnih nisu išli u prisilnu naplatu svojih potraživanja znajući da ih ne mogu naplatiti od građana koji isključivo primaju socijalna davanja, odnosno imaju socijalna primanja. Znači građani koji primaju zajamčenu minimalnu naknadu, koji primaju pomoć za stanovanje od svoje općine i grada, ta općina i grad znaju da su ti zaštićeni socijalni prihodi zaštićeni od ovrhe, da oni nemaju drugih prihoda i zapravo uopće ne idu u prisilnu naplatu. Prema ovom prijedlogu zakona kako ga ja čitam, možda nisam u pravu ispada da te jedinice lokalne samouprave neće moći otpisati ta potraživanja jer nisu išli u prisilnu naplatu. Evo kolega iz ministarstva me ispravlja da hoće, znači krivo sam čitao i to je dobro da je tako jer kažem proučavajući i čitajući materijale čitao sam da neće moći što ne bi bilo dobro upravo iz tog razloga što, pogotovo malim općinama onim sredinama koje isplaćuju pomoć primjerice za ogrjev, pomoć za ogrjev ide preko jedinica lokalne samouprave, dakle ide korisnicima zajamčene minimalne naknade. Naši općinari znaju da se neće moći naplatiti tih jedinica, od tih građana i onda ne idu u prisilnu naplatu iako zapravo time krše zakon. Ono što će zapravo isto kod mene na neki način postavilo se pitanje što sa građanima koji nemaju svoj račun. Dakle određeni građani upravo su htjeli izbjeći dakle ovrhu nad novčanim sredstvima. Čak su htjeli zapravo izbjeći i situaciju da otvaraju zaštićeni račun pa imaju zapravo jedan račun ili žiro račun ili ga zapravo uopće nemaju ali jedan dio građana nema račune i prima svoja socijalna primanja putem pošte, dakle donosi im poštar. Da li će se njima moći otpisivati potraživanje? Da li oni ulaze u skupinu blokiranih građana. Ja osobno znam za primjer jednog građanina za kojeg znam da prima dakle svoja socijalna primanja, isključivo socijalna primanja, znam da je dužan dosta za režijske troškove, da je dužan državi a on nije blokiran jer zapravo nema račun ili ga ima ali možda godinama nije aktivan. Ono što treba biti jasno da nemogućnost provedbe ovrhe na novčanim sredstvima je razlog za obustavu ovrhe na novčanim sredstvima i u slučaju sudske ovrhe, to je bilo i do sada. Međutim, donošenjem ovih zakona mi ćemo ipak pristupiti rješavanju dugotrajno blokiranih građana. Ali treba znati i biti načisto da vjerovnici mogu promijeniti predmet ovrhe, dakle mogu predložiti neku pokretninu ili nekretninu da se naplate i da dug građana onaj koji se ne otpiše neće nestati. Sa dvije predložene mjere u zakonima smatram da su vrlo dobre, da su dakle male mjere ali da će pokazati vrlo veliku učinkovitost, o njima je, također su neki kolege zastupnici govorili a to je uvođenje predujma troškova provedbe ovrhe od strane ovrhovoditelja. Vjerujem da će ovrhovoditelj biti destimuliran odnosno da će procjenjivati da li mu se isplati uplaćivati predujam za provedbu ovrhe koja zapravo neće rezultirati naplatom. I svakako je dobro da se vjerovnicima omogući uvid u podatke blokiranih građana odnosno tko je blokiran i koliko upravo iz razloga da procjeni, da izvrši procjenu da li zapravo mu se uopće isplati ulaziti u proces naplate. Činjenica je da kažem da imamo sad industriju, industriju duga, da imamo agencije koje se bave prisilnom naplatom koje će sigurno ulaziti u veće rizike jer zapravo priroda njihovog posla je ta da su svjesni da će se teže naplatiti ali da ipak će izvući neku korist. Predložene zakone ćemo podržati, smatram da smo mogli možda ipak u 2 čitanja. I kažem, ostaje, možda je ovo otvoreno, jedno pitanje ste mi odgovorili, ostaje ovo drugo pitanje o otvorenim, što dakle sa građanima koji svoja socijalna primanja primaju putem pošte. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Naš klub će podržati oba prijedloga izmjena zakona jer smatramo da svaki zakon koji je okrenut pomoći čovjeku u ovom vremenu u kojem živimo je dobro došao zakon i u svakom slučaju ga treba podržati u krajnjem slučaju i same rasprave koje se ovdje vode, a i interes zastupnika pokazuje da ste pripremili vjerojatno dobar prijedlog zakona jer su tako usmjerene rasprave. 1.1.2011. godine je počela primjena ovog zakona, a onda je u medijima izašao naslov, počela primjena novog Zakona o ovrsi, FINA-u zatrpalo čak 600.000 ovrha. Danas kada govorimo sa odmakom od ovih 7,5 godina onda si uvijek moram postaviti pitanje čitajući ovakav naslov u medijima u tom vremenu koja je bila reakcija tadašnje vlade ako je najedanput pokazano da je došlo 600.000 ovrha. Postavljam pitanje koje ja bila reakcija tadašnje vlade zašto vlada nije reagirala istog trenutka, zašto nije istog trenutka napravljeno nešto da se popravi stanje i da se pomogne ljudima i spriječi ovo što se je događalo svih ovih sedam godina nakon toga? Reakcija nula, ništa, tišina. Ja bih ovdje danas posebno želio naglasiti problem koji se tada javio u velikoj mjeri u ruralnim prostorima problem staračkih seljačkih domaćinstava. Grupacija o kojoj vrlo govorimo po ovom predmetu po ovim problemima koji jesu i grupacija koja je čak ostajala bez svoje imovine, zbog blokada, kasnije se sjedalo na imovinu pa se je čak događalo u pojedinim slučajevima da recimo jedan čovjek tamo iz okolice Križevaca mislim da se zove Đuro iz jednog sela Trema, tada je došao do mene i rekao pa oni su meni uzeli moja dva imanja na ime duga za mirovinski doprinos, a ja u životu nisam aktivirao mirovinu i nikad je nisam koristio. Dakle i takvih situacija je bilo i tih slučajeva. Jednostavno tome se mora stati na kraj kada takvim stvarima stanemo na kraj tek onda ćemo moći realnije sagledati ovu situaciju i pomagati ljudima koji žive u Hrvatskoj, pomagati im da imaju osjećaj sigurnosti, osjećaj stabilnosti i da sigurnije žive. Ono što ja ne bi opraštao je dug za mobitele, to je dug koji ja ne bih opraštao, a on je dosta velik u ovom dijelu i bit će oprošten. To je moj osobni stav. Mislim da nitko tko je već došao u situaciju da je ostao bez posla, da su mu se poremetili prihodi da nema prihoda nije već imao stvoren dug za mobitel u tom vremenu nego ga je stvarao i dalje. Ali dobro. Podržavamo mi svakako opraštanje duga u ovom dijelu, samo iznosim svoj stav. Bilo je puno ovdje govora o HRT-u i o naplati pretplate i duga, ne znam sada da li ovim zakonom jest do kraja definirano da će recimo HRT automatski oprostiti taj dio duga ili će morati po onom članku 10. da može oprostiti dio duga odnosno i po članku 6. Jedinice lokalne samouprave i oprost dugova također su u grupi dva i u principu nije im zakonom naređeno da tako kažem da to moraju napraviti, a vjerujem da će većina čelnika lokalnih samouprava ići u pravcu da se oslobode i da idu u ovom pravcu kao što je i Vlada krenula u oprost dijela dugova u ovom dijelu po ovom prijedlogu zakona do tog iznosa od 10.000 kuna da će se također to događati i u jedinicama lokalne samouprave i naravno svim poduzećima i firmama koje pripadaju, koje su u vlasništvu jedinica lokalne samouprave koje su u krajnjem slučaju javni distributeri jer tu se većinom radi o komunalnim poduzećima koja naplaćuju komunalne usluge. No govoriti o tom problemu, pokušavati dobivati neke političke poene na ljudima koji su u problemu, nikako nije dobro i ja ću vrlo kratko govoriti u ime našega kluba sa željom da ukažem na ono što slijedi iza toga, što bi trebalo slijediti iza toga. Mi smo u čitavom procesu donošenja čitavog paketa raznoraznih zakona koji trebaju biti usmjereni prema čovjeku i olakšati život hrvatskim građanima. Mene ustvari zanima prevencija, zanima me što dalje, kako spriječiti nastanak novih dužnika kao što su ovi ljudi kojima sada će se osloboditi barem dio tog duga i jedan veliki broj građana će izaći iz blokade? Po nama onaj paket poreznih zakona koji se najavljuje je na neki način najvažniji. Povećanje plaća, povećanje plaća i povećanje plaća to je ono što može u svakom slučaju najbolje preventivno djelovati po čemu će ljudi se lakše boriti sa svakodnevnicom i moći izvršavati svoje obaveze za usluge koje koriste. Također je tu vrlo bitno da se odredi vrlo jasna socijalna politika, da se u Hrvatskoj jednostavno napravi reda u socijalnim davanjima, da socijalna davanja dobiju stvarno oni kojima su ona nužna i potrebna, a da se napravi jedno provjetravanje čitavog sustava koje je nužno potrebno jer naši su ljudi spretni u tom dijelu i često puta mnogi uspiju iskoristiti zakonske mogućnosti, koristiti neke stvari koje realno gledajući i možda ne bi trebali koristiti. Vrlo je važno, a vezano je na onaj dio vezan za seljačka domaćinstva razmotriti i situaciju kako pokušati pomoći tim domaćinstvima da oni stvore neki prihod na svojim imanjima koja su još uvijek tamo, oni tamo žive. Radi se većinom o starijim ljudima, ali radi se o ljudima čija su možda djeca negdje u blizini, negdje žive u blizini i sigurno im mogu pomoći na tom njihovom imanju i zato mi je žao da nedavno nije prihvaćen prijedlog i amandman da se u ovim institucijama za potpornim institucijama za razvoj poduzetništva nisu ugradili i agrocentri ili agroinkubatori koji bi upravo trebali pripomagati proizvodnju na ovakovim malim seoskim domaćinstvima i otkupljivati njihove proizvode. To se još uvijek može naravno u budućem vremenu popraviti. I na kraju, ako bi sve to sagledali, ako bi ljudima rasle plaće, ako bi se ljudima pružila mogućnost na selu da se organizira proizvodnja, da im se organizira otkup te proizvodnje, da se potakne opet proizvodnja jer smo je uništili kroz sve ove godine i to vrlo nespretnim i nesretnim politika, onda u svakom slučaju s druge strane trebamo tražiti i odgovornost građana. Znači, ipak mora biti odgovoran i za ono što slijedi. Naravno da uvijek postoje situacije, čovjek ostane bez posla, dogodi se neki poremećaj, nešto mu se dogodi, ne može dakle funkcionirati. U tom slučaju sustav mora promptno intervenirati. Ali ako ljudi nekada i neodgovorno idu i dalje i srljaju i dalje i stvaraju neke troškove za koje znaju da ih neće moći podmiriti, onda smo nepravedni prema onim istim ljudima koji te troškove uvijek redovno podmiruju, a možda su vrlo sličnoj situaciji kao neki ljudi koji su ušli u ovu fazu, ovakvu situaciju, doveli se možda nekad i sami u takvu situaciju da nisu i ti drugi koristili takve stvari. Dakle, mora se postići odgovornost, ali da bi postigli odgovornost, mora se postići socijalna stabilnost i socijalna sigurnost građana. Ako bi tako bilo, ako bi se reformom porezni zakona došlo do povećanja plaća, ako bi se ljudima osigurale nekakve najmanje plaće koje bi mogle zadovoljiti onaj minimum standarda hrvatskih građana, onda bi mogli reći da smo na dobrom putu da počinjemo utirati stazu, utirati put te sigurnosti i da ćemo u budućnosti možda biti u situaciji da ne moramo donositi ovakve vrste zakona i spašavati hrvatske građane. Naš Klub dakle, će podržati ova dva prijedloga zakona.
Hvala lijepo. Slijedeći klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, predstavnici Ministarstva, kolegice i kolege. Pred nama su dva zakona. Prvi o otpisu dugova fizičkim osobama i drugi o provođenju ovrhe nad novčanim sredstvima. I ono što treba na početku reći, mi danas raspravljamo o nečem što je nastalo u našem društvu u zadnjih 10-ak godina, a radi se o duboko nehumanim odnosima u društvu, ne ulazeći u procjenu da li su ti odnosi nastali zbog pohlepe financijskih i drugih institucija ili zbog bešćutonosti institucija odnosno tvrtki u vlasništvu države ili inozemnom vlasništvu ili su ovi problemi nastali i dijelom zbog neodgovornosti i nepoznavanja ovih odnosa od strane naših građana. Problem je prevelik, problemu treba dati značajnu pažnju. Ovo nije rješenje, potpuno rješenje, ovo je početak mogućih rješenja ovog problema. Evo, i sami vidite da moguće da će u potpunosti dug prestati za svega 6 tisuća ljudi, da će za otprilike 200 tisuća ljudi se otpisati do 10 tisuća, nakon toga imaju pravo na reprogram dugova, što je po meni neki novi manevarski prostor koji do sada nije postojao. Naravno da nitko ne može u potpunosti dugove krpom prebrisati, ali je duboko nehumano da se u cijelom ovom postupku apliciraju visoke zatezne kamate. Koga to mi kamatarimo i koga to čak i državne institucije i Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje i ostale državne institucije kamatare sa 10%. Pa ljudi, poželite da živite u Turskoj gdje je moguća kamata najviše 1% Mislim, zašto to radimo svojim ljudima i svojim građanima nikako mi nije jasno. Slažem se sa dosta toga što je kolega Bunjac i kolega Aleksić ovdje govorili ali ne slažem duboko da svi građani moraju doći pod zaštitu ovakvih zakona. Nikako ne mogu prihvatiti da onih 1%, dakle negdje oko 3200 građana koji imaju 50% ovog duga od 65 milijardi, da budu predmet našeg interesa. Njihov prosječni dug je kad podijelite 3200 građana, to je 1% a imaju 52% duga, njihov prosječni dug bez kamata je 7 milijuna i 700, to nije naša briga. To nije briga za socijalnu državu, tu postoji određeni interes da li poslovni, između banaka, financijskih institucija, štedionica, tih građana, posao je propao, što mi imamo sada s tim? Što imamo s tim? Svi su prekoračili odnosno napuhali svoje ambicije do besvijesti, mislili su preko noći da će postati bogati i onda zašto bi o tome morali govoriti? Ali sigurno moramo govoriti o onim tisućama umirovljenika kojima će ovo riješiti dugove zbog neplaćane RTV pretplate ili će im ovo riješiti dug prema tele operaterima koji su veoma lukavi i tako da vam uvaljuju telefonski kad vi samo kažete da oni uvaljuju ugovore koji vi potpisujete a ljudi su nam dosta pravovjerni odnosno lakovjerni pa potpisuju svašta misleći da s druge strane žice je netko koji doista poznaje posao i koji ga neće prevariti. Prema tome, ovo je sigurno dobro iako bih ja predložio i sada koristeći priliku, ovdje je ministar, da još jednom razmisli, da umirovljenička domaćinstva plaćaju RTV pretplatu u visini 1,5& prosječne mirovine jer oni nemaju prihode u visine prosječne plaće, to bi otežalo malo poziciju Ministarstva financija ali ne tako katastrofalno, bilo bi od velike pomoći umirovljeničkim domaćinstvima. Ne govorim o onima koji žive u zajedničkom domaćinstvu a stvar dokazivanja je onih koji bi dali zahtjev za takvu jednu olakšicu, ne. U svakom slučaju klub GLAS-a i HSU-a će lijepo i nježno podržati donošenje ovog zakona kao jednog dobrog početka, međutim, kažem ovdje se problemu ne nazire kraj. Sigurno je da od ovih 320 000 ako im se po ovom drugom zakonu skine, dakle deblokiraju se trenutno, sigurno da će jedan broj njih iskoristiti reprogram dugova i moguće da se ne pojave ponovno kao ljudi pod blokadom odnosno da se blokada neće obnoviti od institucija koje su ih do sada blokirale. To će biti i kod onih koji imaju i beznačajne iznose pa će ipak neki vjerovnici izračunati da im se ne isplati, da su im već troškovi nego moguća dobit jer blokada od 3 g. nije beznačajna, to previše dugo traje da bi netko bio u uvjerenju da će vratiti svoj novac. Ono što isto tako o čemu moramo voditi računa, da imamo jedan broj ljudi pod ovrhom zbog toga što su dizali stambene kredite. Oni zaslužuju jednu potpunu drugu našu pažnju, možda i neka druga rješenja, možda i rješenja na tragu nekih drugih zakona koje smo nedavno ovdje raspravljali, da onaj koji ne može otplatiti stan da ga ako treba država preuzme u vlasništvo, a da on ima siguran dom odnosno da mu iznajmljuje taj isti stan, to je puno bolje nego biti u ovom tzv. dužničkom ropstvu jer nikada, definitivno nikada koliko god se oni trudili neće uspjeti vratiti dugove sa ovako rastućim kamatama. Dakle o tim varijantama kod ovih stambenih kredita treba posebno i na drugi način razmišljati pogotovo ako je to jedina nekretnina u kojoj čovjek stanuje. Druga je stvar ako je netko išao u poduzetnički pothvat. I zadnje što bih htio reći, ja sam zahvalan za funkcioniranje države iako sam samo u predstavničkoj vlasti, svima onima koji su riješili svoje probleme oko ovrha ili njihovoj djeci jer su često puta i djeca naslijedila od roditelja račune odnosno ovrhe koje su morali rješavati, duboko sam im zahvalan a najzahvalniji sam onima koji drže na životu financije ove države, koji uredno otplaćuju i uredno plaćaju sve svoje obaveze i mislim da bi trebalo u budućnosti razmisliti o poticajnim mjerama i za one koje to uredno čine da i oni dobiju poreznu olakšice a ne samo vjerovnici koji će odustati od djela svojih potraživanja, da se na neki način motiviraju ljudi da uredno i odmah promptno rješavaju svoje obaveze. Evo kao što sam rekao, mi ćemo to podržati i pratiti rezultate sa posebnim interesom, rezultate provedbe ova dva zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada ćemo se vratiti našoj točci o kojoj raspravljamo, pa će u ime Kluba zastupnika HSS-a, govoriti poštovani zastupnik Davor Vlaović, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, uvaženi ministre sa suradnikom. U ime Kluba HSS-a nekoliko riječi o ova 2 zakona. Bilo je ovdje rečeno da je država kroz 325000 blokiranih i 65 milijardi kn dobila ogroman teret, da je dobila jednu socijalnu bombu. Istina je, samo što moramo reći istinu, da je i ta bomba eksplodirala i da je rezultat te bombe dužničko ropstvo tih 325000 obitelji i da je rezultat toga veliki broj naših sugrađana koji je iselio iz RH. I da sigurno ova 2 zakona koja idu u pravcu da pomognu dijelu građana, su dobrodošao pokušaj pomoći našim sugrađanima, međutim, za očekivati je da onda i udruga blokiranih bude zadovoljna sa predloženim modelima i rješenjima, ali ugl. informacije koje su oni proslijedili svim klubovima, dolaze do toga, da nisu zadovoljni da su to jednokratne mjere, da nisu dostatne da bi se stvarno poboljšala situacija, da ljudi iziđu iz tog dužničkog ropstva i da započnu jedan novi život bez dugova i obveze. Prije svega su nezadovoljno što se dozvolilo bankama, prije svega tim financijskim institucijama, da kroz svoje poslovanje, kroz nezakonite obračune naknada, nezakonito obračunavanje kamata, a već imamo i sudske presude, dovede ljude u dužničko ropstvo. Također su nezadovoljni i mi iz HSS-a smo nezadovoljni što se na tržištu pojavila grupacija agencija, tvrtki koje se bave otkupom potraživanja i naplatom dugova i gdje sigurno država nije dovoljno učinila da napravi reda jer se i tu pojavljuju nezakoniti, netransparentni načini naplate. Također su građani nezadovoljni što nije napravljen nekakav imovinski cenzus, nekakva socijalna mjera jer nisu svi u istoj poziciji. Pa evo i naše pitanje iz HSS-a da li je napravljena analitika koliko je tih građana koji su u blokadi u međuvremenu ostalo bez posla. Koliko ih radi za minimalac i koliko od njih radi na ugovor na određeno vrijeme opet za minimalac. Jednostavno nisu u situaciji da plaćaju obveze, a pogotovo kad te obveze proiziđu iz nezakonitog načina obračuna kamata ili proiziđu iz toga da im je ovršen žiro ili tekući račun, a ni sami nisu znali da postoji nekakva obaveza. Evo, ministre vi znate da pod ... [[Govornik se ne razumije.]] još uvijek ima sela poput mog Drežnika koji ne mogu gledat HTV jer nema signala zbog prirodnih prepreka i godina se trudimo prema toj instituciji, prema našoj televizijskoj kući sa zahtjevom da se dobije taj signal. Ljudi su iz revolta odbili plaćali naknadu i nisu ni znali, RTV pristojbu, odbili su plaćati, ovršeni su zbog onoga što ne mogu gledati. I tu se još nakalemila onda i troškovi odvjetnika, javnog bilježnika, pa za dug od 500-600 kuna sad moraju platiti od 1900 do 2300 kuna, a nemaju nikakvih primanja. Ili još jedan drastičniji primjer gdje majka ugovorom daje svom sinu njivu od jutro i pol da ju prijavi u sustav potpore da se bavi poljoprivredom koja nikad nije radila, nema mirovine, nama nikakvih primanja, a njoj se Porezna uprava ... [[Govornik se ne razumije.]] na temelju tog ugovora koji je darovala zemlju na korištenje svom sinu bez naknade 170 kuna da plati porez. Koji porez, ako je ugovor, jasno piše bez naknade, ako je darovala svom sinu da se bavi poljoprivrednom proizvodnjom i na to onda dođu još sve kamate i ona to jednostavno nema iz čega platiti. Takove situacije imate na terenu i trebalo je napraviti jednu analitiku i trebalo je vidjeti na koji način pripomoći tim ljudima uz ove mjere i drugim mjerama da ne budu blokirani i da mogu ostvarivati prihode za svoj život. Među ovim blokiranima je i oko 870 obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava sa dugom od preko 430 milijuna kuna. Dobar dio njih je ne svojom krivicom došao u probleme, pogotovo u mljekarstvu koji su dizali farme kroz operativne programe. Nagovarali smo ih da pokrenu tu proizvodnju, savjetodavna služba ih je davala upute, Hrvatska banka za obnovu i razvoj im je odobrila kredite i kad je došlo do sloma mljekarskog sektora, ostali su sami na tržištu blokirani i bez prihoda. Ali nažalost dogodilo i da su ovršeni, da su ostali bez imovine, da su ostali bez sredstava za proizvodnju kroz one reprograme nije se puno napravilo. I takve situacije treba naći dugoročno rješenje što s njima, prije svega da sačuvamo te obitelji, a drugo da dignemo taj nivo proizvodnje jer mislim da nikome nije stalo u RH, a pogotovo nama iz HSS-a da nemamo dostatnu proizvodnju mlijeka, a imamo sve proizvodne resurse da bi to mogli. Također imate dosta obrtnika, pa i u poljoprivredi koji su prodali svoje proizvode i nisu naplatili i naravno da su i dobavljači i financijske institucije blokirali, a taj isti koji im nije platio otišao namjerno u stečaj, zatvorio svoju firmu i osnovao drugu tvrtku i opet posluje. I to zakonodavstvo mi moramo riješiti da se u budućnosti ne događaju i takove prevare jer to nema drugog naziva nego to je čista prevara. Uzeo je robu od jednog OPG-a, njegovo povrće i nije mu platio, otvorio novu tvrtku i dalje posluje, a ovaj OPG je u blokadi i ne može dalje poslovat. I šta se onda događa? Zarasta ta njima, ljudi su otišli u Njemačku ili Irsku. Zato kažem da je trebalo napraviti analitiku i vidjeti tko je u kakvoj situaciji, zašto je došao u tu blokadu i kako im pomoći. Drugo je pitanje zašto baš taj iznos otpisa od 10 tisuća kuna? Čime je to određeno? Zašto ne 20 tisuća kuna, nego baš 10. Jer tu je svega 6600 koji će biti odmah odblokirani. Zašto ne 20, pa da ih bude 12 ili 15 tisuća? Naš prijedlog iz HSS-a je da to dignete na 20 tisuća jer to bi sigurno pomoglo većem broju građana, a to nam je svima želja. To ne bi bilo ni financijsko opterećenje veliko za državu jer ionako ste sami rekli ministre da su ta potraživanja, njih 85% starija od godinu dana, da više od tri godine nije naplaćeno niti 1,19% od ukupnih potraživanja i dobar dio je tih potraživanja trebao otići u zastaru i neće se naplatiti. Zašto onda ne 20 tisuća kuna? TO je prijedlog koji HSS i ja osobno dajemo ovoj raspravi. Također je naš prijedlog da se u okviru daljnjih aktivnosti definira uloga FINA-e, naknade koje naplaćuje FINA jer ne može biti ista naknada za uslugu za onog koji ima dug od 1000 kuna i onog koji ima od 80 tisuća kuna. Mislim da tu treba napraviti transparentnije i da treba te cenzuse razraditi, a pogotovo me žalosti i teško je da je više od 64 tisuće blokiranih iz Slavonije, da je više od 20% ukupno blokiranih iz Slavonije, a znate i sami da je najveća stopa rizika od siromaštva upravo u Slavoniji i da je preko, da ne licitiram brojke, ali najveći dio iseljenih je iz Slavonije i Baranje, iz Srijema. I stalno govorimo da trebaju posebne mjere za takve regije jer nije samo Slavonija u takvim problemima, ima i drugih ali za takve regije da se naprave posebni programi i posebne potpore gospodarstvu. Jer nema života u tim prostorima bez novih radnih mjesta, bez plaće koja će biti adekvatna potrebama jedne obitelji da može živjeti od svoje plaće. Jer činjenica da još uvijek je ovaj dio minimalca premali, da dok god on ne pređe 5 tisuća kuna osigurati kvalitetne prihode tim obiteljima jer sami poslodavci svaka čast onima koji dižu plaće, a dižu ih zato što nema radne snage na tržištu pa moraju dići, ima još uvijek onih koji mogu dići plaće ali ne dižu jer im zakon omogućuje da im isplaćuje minimalac. I još uvijek smo mi jedna od država u Europi koji je najveći udio ugovora o radu na određeno vrijeme. Zašto nije na neodređeno vrijeme? Mislim da moramo naći modele kako prisiliti poslodavce da te ugovore prenamijeni, odnosno one ugovore na neodređeno vrijeme sa plaćom od koje će moći svaki čovjek od toga i živjeti. I evo završno, mislim da je dobro da je država krenula u rješavanje ovih problema, da nismo zadovoljni što je to jednokratna mjera, predlažemo da razmislite da u završnom izlaganju objasnite zašto tih 10 tisuća kuna, zašto ne 20 tisuća kuna. A isto tako i u onom sljedećem zakonu kod osobnog stečaja isto taj iznos treba podići na bar na 40 tisuća kuna jer ako čovjek radi za minimalac koji je u 2018., 2 tisuće 751,84 neto to je otprilike godišnji minimalac i on s tim minimalcem ne može plaćati režije, struju i obitelj svoju školovati, djecu svoju školovati a želja nam je da iziđe iz te blokade i da ne bude blokiran. Onda ajmo to napraviti na jedan kvalitetniji način sa stvarno onim iznosima koji će biti primjereniji tom trenutku jer vidimo da životni troškovi svaki dan rastu a s druge strane veliki broj naših sugrađana nema povjerenje da će se nešto kvalitetnije dogoditi, idemo im vratiti vjeru jer ako smo mogli biti svi zajedno uz Hrvatsku u pobjedi i ako želimo da budemo svjetski prvaci u nogometu mislim da možemo i u ovom dijelu ekonomsko financijskih mjera pa i socijalnih mjera omogućiti našim sugrađanima da ponovno imaju vjeru u Hrvatsku. Hvala lijepo.
Hvala. Sada će u ime predlagatelja riječ uzeti poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Evo na kraju rasprave po klubovima kratka samo moja intervencija da vam se naravno zahvalim na komentarima, kritikama, konstruktivne su, mislim da imamo danas i konstruktivnu raspravu. Ja bih rekao da većina prema mom sudu klubova ne samo u smislu podržavanja zakona i danas sutra glasovanja u njegovu korist mislim da podržava prijedlog ovih mjera i da su iskazali i pokazali zapravo da su poprilično svjesni da ova problematika je vrlo kompleksna, koja nije nastala preko noći a isto tako se ne može niti na jednostavan nekakav način razriješiti. Ima naravno i onih klubova koji su nakon dobivenih pojašnjenja i iz mog uvodnog govora i za vrijeme stanke prepoznali određene dobre mjere i namjere ali dobro, jednim dijelom ni u habitusu njihovom nije da će podržati i reći nešto pozitivno o tome dijelu ali mislim da su također doprinijeli da bude konstruktivna rasprava. Imate nastavak naravno u okviru pojedinačne rasprave, tu će ostati moji kolege pa vjerujem ako bude kakvih potreba naravno odgovoriti na vaša dodatna pitanja ali u svakom slučaju hvala na raspravi.
Imamo jednu repliku na vaše izlaganje poštovanog zastupnika Gorana Alekšića. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi ministre Mariću, ja sam rekao da ću podržati ove vaše prijedloge i još ću govoriti o nekim mjerama koje su potrebne što se tiče vašeg ministarstva. Moram reći da većinu mjera koje treba provesti je ustvari nadležnost Ministarstva pravosuđa. I bez tih mjera koje mora jednostavno ministarstvo pravosuđa predložiti kroz izmjene Ovršnog zakona mi nećemo na zelenu granu. Mislim čekamo toliko dugo taj nacrt novoga Ovršnog zakona, još uvijek ga nema. Meni je žao da se toliko dugo na to čeka, naravno to se ne odnosi na vas ovo što govorim, ali moram to reći, jednostavno nacrt izmjena Ovršnoga zakona ili nacrt novoga Ovršnog zakona biti će presudan faktor za rješenje problema blokiranih građana i bez toga mi ne možemo naprijed s tim rješenjem. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sada prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi se javio kolega Miro Bulj, nažalost nema ga ovdje pa gubi pravo na raspravu. A sljedeća pojedinačna rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Gorana Aleksića. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre, predstavnici ministarstva, uvažene kolegice i kolege. Ja ću se samo malo osvrnuti na ove prijedloge i onda ću govoriti o nekim mjerama za koje smatram da su nužne. Žao mi je što sada ministar Marić odlazi, ali nema veze, ja ću s njim o tome raspraviti nekom drugom prilikom. Dakle te mjere koje imam namjeru predložiti tiču se naravno Ministarstva financija. No prije svega želim reći da se u ovim zakonima prije svega radi o ograničenim mjerama, o mjerama koje neće riješiti problem blokiranih građana nego će samo privremeno u nekim situacijama ugasiti požar ili ga ograničiti na neki lokalni požar koji će se kasnije ponovno proširiti i nećemo imati ono što namjeravamo dobiti ovim mjerama. Radi se prije svega kada se tiče otpisa dugova o nekakvim bagatelnim iznosima koje ionako vjerovnici često otpisuju jer im je lakše otpisati takva dugovanja nego da ih stalno nose sa sobom i da im rade probleme u bilancama. Što se tiče vjerovnika druge skupine ja ne znam kako će reagirati lokalna uprava i samouprava, hoće li oni pristupiti primjeni zakona jer oni u biti nemaju nikakve olakšice ukoliko pristupe tim mjerama. Opet se pitam isto tako što će biti sa situacijama gdje lokalnu upravu drži opozicija koja je u Saboru opozicija. Vjerujem da će u dijelovima zemlje gdje je vlast HDZ-ova zakon biti podržan u lokalnoj upravi, međutim u dijelovima gdje možda nije na vlasti HDZ, možda neće biti podržan. Tako da sve ovisi o volji lokalne zajednice. Vjerovnici, pravne osobe, također sumnjam da će pristupiti realizaciji otpisa duga jer i prije su imali takve mogućnost da dobiju porezne olakšice pa nisu otpisivali dugove, radije prodaju dugove agencijama za 10, 20, 30% vrijednosti duga pa se namire djelomično, onda agencije ovršavaju dalje dužnike. Dalje što se tiče obustave ovrhe, problem je u tome da i dug i dalje postoji, problem je u tome da nakon što prestane novčana ovrha, slijedi nova vrsta ovrhe a to je ovrha na nekretninama i pokretninama. Bojim se da će se ovime stvoriti novi krug deložacija jer vjerovnici koji se ne budu mogli više novčano naplatiti, krenut će u ovrhu nekretnina, to neće biti dobro a osim toga otvara se mogućnost ovrhe pokretnina, šta ja znam, sitnica kao što televizori, nekakvi drugi uređaji kućanski gdje će se dogoditi svojevrsno psihološko nasilje nad ljudima kad im dođu u kuću i počnu ih ovršavati za te neke sitne dijelove duga ne bi li se barem djelomično namirili kao vjerovnici. Dalje članak 20. u ovom zakonu o ovrhama je upitan zbog primjene GDPR-a. Je li tu sve usklađeno sa novim pravilima o zaštiti osobnih podataka? Članak 21. isto tako, je li tu sve usklađeno sa zaštitom osobnih podataka i do sad nismo imali mogućnost da nakon što je ovrha završena, ovrhovoditelj ima pravo tražiti nekakvu dokumentaciju a ubuduće će on imati prava kao i ovršenik, imat će pravo na zahtjev dobiti sve podatke koje ima pravo i ovršenik a nakon završene ovrhe, ustvari ta prava bi smio imati samo ovršenik. No da se ja vratim na ono što je najvažnije u smislu ovih mjera, a najvažnije bi bilo paralelno s tim mjerama provesti neke druge mjere koje su djelomično već odbačene u prethodnom periodu a djelomično dolaze u nekom narednom periodu na raspravu i ovdje u sabornicu a i u Vladu RH. Pa ne bih se previše bavio situacijama koje se ne tiču Ministarstva financija ali ipak ću napomenuti a više ću o tome govoriti kad će govoriti o Zakonu o stečaju potrošača, potrebno je prije svega izmijeniti Ovršni zakon na način kako je predloženo od strane tri kluba, osobno sam pripremio neke prijedloge koji su podržani od strane kluba Živog zida i SNAGA-e, kluba MOST-a i kluba HSS-a pa jedna od tih mjera je otklanjanje mogućnosti da vjerovnik naplaćuje od dužnika odvjetničke troškove prije pokretanja sudskog procesa. Dakle one odvjetničke troškove koji se naplaćuju zbog toga što odvjetnik vodi ovršni postupak u ime vjerovnika ne bi trebali biti naplaćeni dužniku osim ako se radi o sudskom postupku. Naravno u tom slučaju se radi o nečemu sasvim drugom. Dalje, potrebno je povećati onaj iznos od 20 000 kuna glavnice koji ograničava mogućnost pokretanja ovrhe na nekretnini na 50 000 kuna. Potrebno je spriječiti mogućnost ovrhe nekretnine koja je opterećena hipotekom iz kredita u kojem nije ugovorena kamatna stopa na pravilan način. toliko o izmjenama Ovršnog zakona. U Zakonu o obveznim odnosima predloženo je da se zatezna kamata ograniči na veličinu glavnice i da se ne može naplaćivati nakon što dođe do veličine glavnice što je već i sud EU-a utvrdio da je moguće tako riješiti, da nije suprotno EU pravu. Zatim troškove, glavnicu i kamate koji se naplaćuju sad po redoslijedu prvo troškovi, pa zatim kamate pa onda glavnica, treba obrnuti redoslijed, tako da i dalje troškovi ostanu na prvom mjestu ali na drugom mjestu naplate treba biti glavnica a ne kamata i tek na trećem mjestu kamata. Na taj način će se omogućiti da se dug konačno počne smanjivati. A sada nešto malo više o onome što se tiče Ministarstva financija. Ministarstvo financija odbilo je moj prijedlog od prošle godine, prijedlog izmjene Zakon o potrošačkom kreditiranju kojim bi se riješio problem nezakonito utvrđenih fiksnih kamatnih marži u kreditima koji su ugovoreni sa potrošačima prije 10. siječnja 2013. g. U svim takvim kreditima, dobro ne baš možda u svim, ali u gotovo svim takvim kreditima s promjenjivom kamatnom stopom, banke su ugovarale s dužnicima nepošten način promjene kamatne stope odlukom banke. Pa je to i primijećeno u Ministarstvu financija pa je u vrijeme bivšeg ministra Linića donesena izmjena Zakona o potrošačkom kreditiranju gdje je u članku 11. a propisano da banke koje nisu ugovorile sa dužnicima fiksni dio promjenjive kamatne stope i promjenjivi parametar u promjenjivoj kamatnoj stopi, moraju sa svojim dužnicima te parametre definirati, uskladiti i konačno ugovoriti. Banke su nažalost te parametre samo definirale i najobičnijom poštom poslale dužnicima obavijest kako je od 1. siječnja 2014. njihova promjenjiva kamatna stopa takva da ima fiksnu maržu takvu i takvu i promjenjivi parametar Euribor, Libor ili nacionalnu referentnu kamatnu stopu. Nakon toga, 13. lipnja 2014. Visoki trgovački sud donosi pravomoćnu presudu kojom utvrđuje da je 7 banaka ugovaralo nepoštenu kamatnu stopu koja se mijenja odlukom banke, da se tih 7 banaka ne smije niti slično niti tako ubuduće ponašati. Međutim banke su nastavile primjenjivati nezakonito utvrđene kamatne stope, banke su nastavile primjenjivati nezakonito utvrđenu fiksnu kamatnu mažu i banke to dan danas primjenjuju u svim kreditima koji nisu u međuvremenu refinancirani. Dakle ukoliko je kredit u međuvremenu refinanciran, banke su ugovorile pravilan način promjene kamatne stope. Međutim, ukoliko kredit nije refinanciran, banke i dalje primjenjuju takve nezakonito utvrđene kamatne stope. I ja sam ove godine već poslao tri varijante prijedloga rješenja toga problema Ministarstvu financija i zatražio sam od ministra financija da me primi na razgovor, da pokušamo konačno to riješiti i da maknemo tu nezakonitost iz bankarskog poslovanja. Čak i sudac Vrhovnog suda je rekao da to ne može riješiti sud nego isključivo zakonodavac, na jednoj konferenciji o sudskoj praksi. Dakle imamo potvrdu sa suda da sudovi ne mogu riješiti problem marži nego mogu riješiti samo problem preplaćenih kamata. Problem marži može riješiti samo zakonodavac. Pozivam još jednom Ministarstvo financija da me najkasnije u srpnju pozove na razgovor da vidimo možemo li naći zajednički jezik i može li Vlada RH predložiti konačno rješenje problema nezakonitih fiksnih kamatnih marži u kreditima ugovorenim prije 2013. godine. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava trebala bi biti kolege Branimira Bunjca, nema ga, gubi pravo na raspravu. Pa će sljedeća pojedinačna rasprava biti ona poštovane kolegice Grozdane Perić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolege. Dakle pred nama su paketi zakona kojim zapravo nastojimo omogućiti da preveliki broj građana koji su se našli u blokadama, a koje su evidentirane na način kako sada to izgleda od 2010. odnosno '11. godine kada je FINA ovlaštena za evidenciju i vođenje postupaka i tada se ta sublimacija dogodila na način da su kompletno sve one zavedene i postupci bili zapravo prenešeni u FINA-u iz svih banaka. Ono što je interesantno da u svim tim postupcima možemo pratiti koliko su ti rasponi od najmanjeg iznosa do najvećeg da je najveći dug koji je prikazan odnosno koji se evidentira od 42 milijarde se odnosi ukupan prema bankama, a to je inače prema bankama 41,38% što je negdje preko 17 milijardi kuna, dok je prema ukupnom financijskom sektoru to preko 48% ili 21 milijardu kuna glavnice bez kamata. Kada pogledamo strukturu prema ostalim vjerovnicima onda vidimo da je prema državi to i lokalnoj samoupravi nekih 12,3%, a prema ostalim vjerovnicima je to skoro preko 40%. Ono što posebno brine kada pogledate strukturu da je preko 15 milijardi kuna čine potraživanja obrtnici, pravne osobe, građani dakle sve ono što je proizašlo očito iz poslovnih odnosa pa je to jedno dodatno opterećenje koje postoji unutar platnog prometa i platnog sustava da taj problem nelikvidnosti onda generira druge probleme jer automatizmom se to preliva i na sve ostale segmente društva. Ako pogledamo nominalno što to znači u odnosu na broj građana onda vidimo da je prema državi 160.000 građana dužno do najmanjeg iznosa do najvećeg, neću sada specificirati što to znači od 5.000 ili od milijun kuna, ali je važno reći da u strukturi je 188.000 onih koji su dužni prema teleoperaterima, dakle više nego prema samoj državi, dok je prema osiguravajućim kućama, lizinzima itd. preko 59.000 građana dužnika. Ove mjere koje su predložene zapravo ova mjera kao jednokratna mjera osobno smatram da svako od nas mora voditi računa o svojim obvezama i o svojim dugovima. Potrebno je u svakom slučaju sagledati da neki od tih građana fizičkih osoba su došli u određene situacije na način da su imali i poslovnih problema i zdravstvenih problema, ostajali su bez posla i slično, dakle njima je vrlo teško ovako generalno pristupiti, a da se ne ulazi u svačiji problem individualno. Građana koji su dužnici do 10.000 kuna je preko 107.000 i oni na ovaj način će sigurno biti djelomično rasterećeni. Međutim ono što je važno da iz ovog efekta će stvarni efekat imati samo oni koji će biti trajno oslobođeni, a to je ovih 6.600 građana kojima je to jedini dug. Kada pogledamo da je od ukupno 850 milijuna kuna koliko će se ovom mjerom otpisati u strukturi toga je nekih 280 milijuna prema Ministarstvu financija, 250 prema HRT-u, a oko 155 tisuća prema zdravstvu prema vjerojatno HZZO-u, onda moramo reći i ovdje možda napomenuti što se to događa sa onim dijelom odvjetničkih usluga koji su sadržani u samoj ovrsi koja se odnosila na HRT odnosno na HRT pretplatu. Međutim, kad usporedimo jedan efekte koje čine jedan i drugi zakon, onda vidimo da u preko 5 milijardi kuna, 5,3 milijarde kuna su izuzeća dakle, prometi koji su se dogodili po žiro računima građana čija su primanja bila izuzeta od ovrhe. To su ogromna sredstva koja su se zapravo događaju mimo platnog sustava odnosno ti građani su oslobođeni iz razloga što su to određene naknade, socijalna primanja, doplatci za djecu i slično. Međutim, to moramo posebno napomenuti. Prodaja potraživanja koja se dogodila u svem ovom razdoblju je isto tako jedan od velikih problema jer to obuhvaća preko 17 milijardi potraživanja. Dakle, to je dodatna kočnica koja nam sužava zapravo instrumentarij kod ovog samog postupka. Posebno moram napomenuti da postoji problem potraživanja jedinica lokalne samouprave. Naime, u ukupnim potraživanjima koja su navedena od FINA-e, jedinice lokalne samouprave potražuju nekih 680 milijuna kuna. Međutim, unutra su vjerojatno sva potraživanja koja su se odnosila i na komunalnu i na zakupe i na poreze. Poreze koje imaju jedinice lokalne samouprave ili su imale su porez na tvrtku i porez na kuće za odmor. U međuvremenu porez na tvrtku je otpao kao porez, međutim ostala su određena potraživanja kojim će se ovim svi ti zaostaci moći iščistiti, a isto tako porez na kuće za odmor se uglavnom uspješno naplaćivao. Dakle, same jedinice lokalne samouprave u ovom instrumentariju i u ovom Zakonu neće moći puno toga napraviti u smislu da mogu iščistiti neka svoja potraživanja jer moramo napomenuti da većina potraživanja jedinica lokalne samouprave dolaze prvenstveno na ime komunalne naknade i zakupa poslovnih prostora. Jedinice lokalne će u tom slučaju, one su upućene na uredbu koja postoji za naplatu o kriterijima i mjerilima postupku i odgode plaćanja. Međutim, po toj uredbi ona se koristila i od 2013. odnosno 2014. kada je zapravo bilo potrebno objaviti javni poziv i na koje smo imali jako slabe odazive u tom smislu. Dakle, tu jedinice lokalne samouprave neće imati puno mogućnosti. Međutim, u svakom slučaju ovaj drugi zakon koji se odnosi na provedbu ovrhe na novčanim sredstvima umnogome pomaže u postupcima da se preispitaju određeni postupci, da se izvrše deblokade u smislu ovih dugo blokiranih kojima će se onda moći dati određenog daha da bi onda mogli strukturirati svoju otplatu i da bi mogli zapravo napraviti određene pomake. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, evo na početku samo da upozorim na ovo misteriozno nestajanje, gospodin Bukarica slušajte i vi. Dvije osobe prije mene sa liste displaya što sugerira da ste ih vi povukli, a ja te osobe ne vidim u sabornici, što se jučer desilo nekim oporbenim zastupnicima koje ste onda zaboravili da govore cijeli dan. Molio bih isti pristup prema zastupnicima HDZ-a odnosno većine i opozicije jer ovo što ste sada napravili spada u jedan presedan, da ste dvoje izbrisali samo zato što ih niste vidjeli u sabornici, a jučer ste [[Upadica Reiner: Kolega Maras, prvo govorite izvan teme, a drugo ako vas baš zanima, oni su javili da ih povučemo što je vrlo česti slučaju i u vašem klubu i u svim drugim klubovima.]] Vjerujem da su vam telepatski javili da [[Upadica Reiner: Ne, telefonom. Postoji i takva naprava, ako niste znali.]] Dobro, u isti čas njih dvoje. Dobro, sve OK. Evo, vjerujemo vam. Hvala vam lijepo i nastavljam sada raspravu vezanu uz ovu temu. Građani koji nas gledaju i koji se pitaju kako ćemo im pomoći i koliko će im pomoći ove vladine mjere slušaju i udrugu blokiranih, koalicijskog partnera HDZ-a sa izbora 2015. godine koja govori da su ovo vatrogasne mjere, da ovdje nema osim ja bih rekao malo stvaranja dojma da se nešto radi, da se ne ide u dubinu problema. Pa i predsjednica Republike to u svojim porukama često ističe da se i sa ovim mjerama neće napraviti previše. Pomoći će se jednom dijelu ljudi i pogotovo ovo da se ovrhe ne provode duže od tri godine, ali kada čujemo argumentaciju ministra koji kaže da se takve ovrhe naplaćuju u 1,19% onda se postavlja pitanje kakva je to pomoć i kakva je to velikodušnost Vlade RH koja je stavila ograničenje na ono što se samo u 1,19% naplaćivalo do sada? Znači nisu pomogli gotovo pa ništa. Moj prijedlog umjesto da to bude nakon 3 g. i naplate u 6 mj. da se jednostavno izbriše 3 g. Ukoliko nema 6 mj. naplate po ovrsi, da ona prestaje biti kao takva vođena od FINA-e. Zbog čega 3 g.? Zbog čega da ljudi na taj način budu u grču 3 g. pa onda bude neka mala naplata pa onda još 3 g. i tako u nedogled. Znači ukoliko netko ne ostvaruje prihod i ne izvršava se ovrha u 6 mj., ja mislim da bi bilo pošteno da ta ovrha prekine. Kada govorimo o tome koliki je to problem, radi se o 326 000 naših sugrađana koji su u dužničkom ropstvu, koji imaj blokirane račune koji su ovršeni i koji na neki način moraju na granici, ne na granici nego u pravilu ilegalno zarađivati za svoj život da bi mogli prihraniti sebe i svoje obitelji i tu se u biti vidi nemogućnost države da se sa time pozabavi i tu ne bi amnestirao niti jednu vladu do sada ali trebaju te mjere biti po meni malo jače, iznos treba biti viši, treba konačno maknuti to da troškovi ovrhe nerijetko prelaze troškove glavnice i imali smo prijedlog u Hrvatskom saboru koji je dao Klub zastupnika SDP-a da se glavnica smanjuje a ne da se non-stop nadodaje trošak ovrhe ili postupak na tu glavnicu, da onda ljudi za 230 ili 200, 300 kuna znaju narasti troškovi ovrhe po 1000, 1500 kuna i onda nikako da izađu iz toga kruga i to je ono što bi Vlada trebala rješavati. Prvo riješimo glavnicu a onda nek' na red dođu odvjetnici, ovrhovoditelji, javni bilježnici i svi oni koji jako dobro žive od provođenja ovrha na naj, ja bih rekao, ugroženijem djelu naše populacije a to su ljudi koji su bez posla i koji nemaju mogućnosti riješiti dugove koji su u jednom trenutku svog života stekli. Tako da ja ovo vidim kao jedan potez koji je Vlada povukla koji će pomoći jednom djelu ljudi, ovdje je napisano njih 6 672 ali koji dugoročno neće riješiti problem jer problem treba riješiti sa druge strane. Treba ljudima omogućiti dostojanstven posao, treba ljudima omogućiti kriterije po kojima troškovi ovrhe i postupka neće jesti glavnicu i treba riješiti i srediti pravosuđe u RH koje nerijetko toliko dugo rješava određene stvari da ljudi možda koji bi i riješili određene svoje postupke i dugove, na kraju to ne uspijevaju napraviti. 42 milijarde kuna koje duguju naši sugrađani, njih 326 000 koji su ovršeni je i to je bitno ovdje reći hrvatskim građanima, pokušaj Vlade da nešto riješi a sa druge strane, vidimo također pokušaj Vlade Andreja Plenkovića da mirovinskom reformom uzme preko 90 milijardi skoro 100 milijardi kuna hrvatskim građanima, njihovih ušteđevina koje bi bile za isplatu njihovih mirovina. I onda se građani opravdano ovdje pitaju o čemu se tu radi? Oni kao pomažu s jedne strane, riješit će 32 milijarde sitnih dugova do 10 000 kuna, a sa druge strane pokušavaju podržaviti i uzeti ušteđenih preko 90 milijardi kuna hrvatskim građanima koje su oni uštedjeli za svoje mirovine. I tu se vidi da u biti Vlada uopće nema konzistentnu politiku kako pomoći građanima, nego su to sve sporadične nepovezane mjere ministarstva do ministarstva, ovdje konkretno Ministarstva financija a sa druge strane ministar Pavić koji se izgubio, pobjegao od javnosti ovih 2, 3 dana i rekao sam to već jučer, vjerovatno ga je ostavio premijer Plenković da izgori s obzirom da ne znam tko pametan bi podržao mjeru kojom bi građanima oduzeo njihovih preko 90 milijardi kuna. Pozivam Vladu RH da se ovim problemom pozabavi kvalitetnije. Jedan prijedlog sam već dao, a to je da ove 3 g. izbrišem nego da ukoliko nema naplate po ovrsi do određenog iznosa unutar 6 mj. da se ona prekida. Neka i oni koji bjesomučno nutaju i nude građane, preuzmu dio rizika, najlakše je nekome prodati neki proizvod, rekao sam od 1000, 2, 3000 kuna, nakon toga sjesti mu sa troškovima ovrhe i na kraju na taj način sisati naše građane praktično malo po malo cijeli život. Znači u 6 mj. ukoliko nema rezultata ovrhe, ona bi se trebala na taj način obustaviti jer ovako na ovaj prijedlog, svake 3 g. se može na taj način produžavati ukoliko se plati kuna, dvije ili tri. Tako da nema tu nikakve istinske želje niti volje da Vlada RH pomogne hrvatskim građanima, potreba je premijera Plenkovića i ministra Marića da prezentiraju određena rješenja, gospođo Glavak i gospodin Babić, vi ste se javili telefonom maloprije gospodinu Reineru, tako da evo da znate, obavještavam ih samo da znaju da ste ih odjavili. Tako da s te strane volio bih da tu ima iskrena namjera hrvatske Vlade da pomogne, da ima mogućnost da se ne samo 6000 ljudi od 326 tisuća oslobodi dužničkog ropstva jer kada odbijete 6000, 320 tisuća ostaje i dalje blokiranih bez ikakve mogućnosti da bilo šta naprave, osim što ih Vlada Andreja Plenkovića šalje jednosmjernom kartom u Njemačku, Irsku i zemlje druge koje su u okruženju koje nude posao, koje nude perspektivu, koje nude pravedno okruženje, koje nude zemlju gdje će ljudi moći od svojeg rada živjeti dostojanstveno, što nažalost za vrijeme Andreja Plenkovića i njegove Vlade u Hrvatskoj nećemo vidjeti. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Sunčane Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, ja ću se vratiti na meritum ovoga o čemu govorimo i ovo što ste vi govorili. Samo ću vas podsjetiti što je trebalo napraviti. Zatvoriti oči pred 300 i nešto tisuća blokiranih građana. Jel vi uopće znate koliko građana u RH u svakoj županiji i za koju možda mislite da je napredna i da je dobro razvijena imaju problema i nismo mi to napravili. Jednostavno dug se generirao kroz nekoliko godina. Za vašu informaciju, na popisu blokiranih građana promatrano po gradovima i općinama, po iznosu duga blokiranih građana izdvaja se Čakovec, a vjerojatno mislite da je u Međimurskoj županiji koja prednjači po onim hvalospjevima da je sve dobro, da je nešto pozitivnije. Dakle i tamo ima problema. Što bi Vlada trebala? Reći neka tako bude i zatvoriti oči. Ja mislim da je ovo jedna dobra socijalna mjera i komponenta koju je Vlada pružila našim blokiranim građanima.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Ovo je premalo i to smo svi suglasni. Jer ukoliko se pomaže manjem dijelu ljudi, ukoliko se i dalje ljude tjera da rade na crno ne bi li prehranili sebe i svoju obitelj, ukoliko kao šta predsjednica opravdano vapi da se zaustavi taj negativni demografski slijed u RH i zamislite kako ste bili glasni 2014.-2015. kaže, tada ste pričali u 4 godine je otišlo iz RH 100 tisuća. Pa sad je u jednoj godini 2017. otišlo 100 tisuća ljudi iz Hrvatske. To vas treba brinuti. Masu od tih ljudi su otišli zbog toga što ovdje ne mogu živjeti jer ne mogu ni zaposlit se da im plaća ne bi bila ovršena i da od toga ne bi mogli živjeti u Hrvatskoj. S te strane treba razmišljati i s te strane treba napraviti preduvjete da ljudi ne odlaze. To je demografska mjera. Dajte ljudima posao i da od njega mogu živjeti.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Steve Culeja.
Poštovani potpredsjedniče. Upravo sam napunio bateriju za izlaganje sa svim ovim prijedlozima i silnom empatijom koju su saborski zastupnici, pogotovo ovi dugogodišnji u Hrvatskom saboru koji iskazuju za ovršene i blokirane, napaćene, ne mogu a da se ne upitam, pa šta ste radili do sada gospodo u svim prijašnjim vladama. Ne mogu isto tako da ne kažem da neću, podržat ću prijedloge jer to su prvi pozitivni prijedlozi koji će bar moguće nekoga spasiti. Stara priča kaže, ako smo spasili jednoga, kao da smo spasili tisuće ljudi. Ali ne mogu, a da ne progovorim da se u Hrvatskoj pored sve ove brige prema ovršenima čak pišu knjige. Ovršna mafija. To je samo jedna od silnih knjiga koje se pišu na ovu temu u kojoj su opisani razni načini, razne ljudske sudbine koje su ljudi proživjeli zbog ovrha, blokada, kamata, lihvara i svega onoga što je u Hrvatskoj normalno, a u nekim zemljama nije normalno. Pa isto tako u RH će uskoro biti normalno da će se prikazati film, već je materijal skupljen, a film će govoriti o 1820 ljudi koji su u RH počinili samoubojstvo. Dakle, u filmu će biti prikazane autentične snimke koje svjedoče o brojnim samoubojstvima koja su izravna posljedica ovršnoga zakona. Mnogi su u kameru mobitela izjavili zbog čega će se ubiti i kasnije su počinili suicid. Neki su polili benzinom i zapalili, pa je netko to snimio. Institucije nisu pomogle iako su najave samoubojstva bile prijavljene nadležnim tijelima. Upravo smo i jutros bili svjedoci jednome igrokazu, jednome performansu uvaženog zastupnika koji bi mogao spjevati pjesmu jučer pijan, danas opet, a ne performans koji sliči na sve samo ne na ono što ukazuje. Stranka Živi zid zastupa deložirane, pojavljuje se na svim deložacijama, potiče jadne ljude da pružaju otpor institucijama i zakonima i da u tome otporu sami sebi na leđa natovare još više dugova, još više tereta. To je još 40-50 tisuća kuna koje oni moraju više platiti nego što su imali prije deložacije, a na to ih potiče uvaženi zastupnik Ivan Pernar i slični da pružaju otpor i time se još dotuku do kraja. Jer netko mora platiti i tu policiju i te vatrogasce i te hitne pomoći koje dolaze na mjesto deložacije, a to nitko tim ljudima u trenutku kada pružaju otpor ne pruža tu informaciju, a pogotovo ne oni koji će na njihovoj sudbini moguće poentirati i ugrabiti na filmskom uratku prijenos uživo, još koji lajk ili još koji glasić. Briga njih za te ljude naklon što oni posluže svojoj svrsi a to je samo egzekuciji koju im oni i medijski upriliče. Međutim, postoje slučajevi jedan nezabilježeni u filmu, da ljudi umiru, obitelj ih sahrani no odmah potom dolaze i ovrhovoditelji koji iskapaju pokojnika da bi prodali grobno mjesto. Zabilježen je i slučaj čovjeka kojega su iz svježeg groba na zagrebačkom Miroševcu izvadili te ga kremirali da bi prodali njegov grob. Koliko je takvih slučajeva? A u knjizi Ovršna mafija ima još slučajeva pa ću pročitat raznih. Vratila se iz Njemačke i saznala da je ostala bez stana zbog duga od svega 1400 kuna. Danica Pavlić, Koprivničanka koja je živi u Njemačkoj a u Koprivnici je ostala bez stana zbog navedenoga duga iz 2011. Kaže kada sam prošli tjedan došla u Koprivnicu, ispred vrata moga stana u ulici F. Galovića 6, ugledala muškarca i žena kako na vratima mijenjaju njezino ime i prezime. Nakon štoka upitala je što rade oni su rekli da su kupili stan i da su oni sada vlasnici. Ona nije dobila nikakvu obavijest o dugovanju. U Kostanjevcu koji zbog administrativne pogreške, zbog nepostojećeg duga od jedne lipe, trebaju platiti u ovršnom postupku 13 000 kuna, taj slučaj nakon što je bio n TV-u komentirala i bivša ministrica Martina Dalić a da apsurd bude veći, Kostanjevčani nisu državi dužni niti jednu lipu nego su bili u pretplati 7 500 kuna. A progovorit ću i o FINA-i na slijedeći način, dakle jedan mladi poduzetnik koji je otvorio firmu za 20 000 kuna a koji nije bio dovoljno likvidan je tražio jamca, platca, koji će izdat bjanko mjenicu u njegovu korist da pokrije njegov ugovor sa određenom firmom koja mu je vjerovnik. Igrom slučaja ja sam bio taj jamac platac i to vam je izgledalo ovako. Nakon što je poznata firma a koja je ujedno i vlasnik Roto dinamik, poduzeća koje se bavi dostavom pića, ta ista firma pusti u naplatu sve bjanko zadužnice jamaca plataca i istovremeno ih naplati da bi popunila svoju praznu rupu na računu. Istovremeno, kako što je pustila na naplatu bjanko zadužnice, naplatila se je 22. dan. FINA uopće nije u obavezi obavijestiti dužnika da ga je blokirala. Nakon toga blokirani prilikom plaćanja nekih računa ustanovi da je on blokiran. Nakon toga ustanovi i da je to bilo 22. dan. FINA nije dužna obavijestiti, Roto dinamik dužan dakle vjerovnik, obavijestiti FINA-u da se je naplatila u svojim potraživanjima. Sva ta agonija traje 60 dana i duže i što završava na Trgovačkom sudu u Osijeku. Srećom pa je sutkinja bila na bolovanju pa nije mogla završiti taj predmet i bila bi firma na vrijeme zatvorena, međutim aktivira se odvjetnik koji uz svu priloženu dokumentaciju utvrde da je dužnik na vrijeme ispoštivao i platio sve svoje obaveze a li zbog nagomilanih problema u samome procesu između FINA-e, između Rota, između trgovačkog suda, taj mladi poduzetnik je zatvorio svoju firmu i mislim da je više nikada u Hrvatskoj neće otvoriti. To su samo jedni od primjera u Hrvatskoj koji se događaju ovršenima, deložiranima i svima onima koji pate zbog ovakvoga stanja i zbog ovakvih zakona nad kojima se mi svi skupa ovdje zgražamo a samim smo im doprinijeli. Hvala vam.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Gorana Aleksića, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Culej, više puta smo razgovarali i više puta ste rekli da podržavate ono što ja pokušavam progurati kroz Hrvatski sabor. Mogu vam reći da niste jedini iz HDZ-a koji tako razmišlja, ima vas najmanje petero koji su mi dali podršku za ono što radim dok smo sjedili na kavi pa vas pozivam evo odavde javno, ja ću vam reći koje su to još kolegice i kolege, neću reći javno, vas znam da vas nije strah pa ću reći, vi nemate straha od stranačke stege pa ću reći da me vi podržavate, za ostale neću spominjati ali evo, pozivam vas da kad vam ja kažem koje su kolegice i kolege, da uspostavite s njima kontakt i da formirate jednu malu grupicu koja će sa mnom porazgovarati o tome što bismo mogli riješiti pa da onda to riješimo kroz Vladu RH, nema potrebe da ja to više predlažem jer nikad neće proći. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Culeja.
Poštovani kolega, dobro ste primijetili da kada je u pitanju stranačka stega a isto tako i zbog mojih bivših funkcija, nisam nikada u službi napredovao zbog takvih svojih stavova pa ću dobro razmisliti i razmotriti svaki vaš prijedlog kao i sve ono što je dobro za hrvatske građane.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Culej, dobro ste vi primijetili, zapravo je dobro da ste ukazali da smo već u 8. mj. 2016. g. u našem programu govorili o tome da ćemo pomoći blokiranim građanima uvažavajući sve socio-ekonomske momente u kojima oni žive i njihovu tešku situaciju i to zapravo činimo sa ova dva prijedloga zakona. Činjenica je recimo i to treba naglasiti da u simulacijama Ministarstva financija koje su obuhvatile negdje oko 153 000 građana, 280 milijuna kuna građani duguju Ministarstvu financija negdje oko 280 miliona kuna, 250 HRT-u, a 155 milijuna kuna HZZO-u. I kroz taj dio će se pomoći hrvatskim građanima, izravno će biti deblokirano 6672 građanina. Dobro je da ste primijetili ovo za Živi zid i ovaj performans danas. Dakle, umjesto da se brinu o blokiranim građanima i o rješenjima koje mogu predlagati u ovome čitanju, bez obzira što je hitni postupak, oni to ne čine, nego čine performanse izlaze zapravo van iz sabornice.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Culeja.
... [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] Prvi nastup kolega Sinčića bio je na Trgu Nevenke Topalušić na stepeništu u Savskoj bivšoj 66. Znači, kada je došao pružiti podršku šatorašima, kako ih danas zovu, a tada smo bili hrvatski branitelji. I to je bio prvi nastup. Ja sam se nadao da će ostati na tome tragu, pa bi imali i podršku i branitelji iz svih, a ne dovodili građane u ovakve zablude, dakle onih koji su teško oštećeni još 40-50 tisuća kuna da im netko natovari na vrat, to ne može nitko ispraviti.
Hvala lijepo. Slijedeća rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Također pozdrav predstavnicima Ministarstva koji su ovdje nazočni. Danas raspravljamo o prijedlozima izmjena zakona koji se odnose na prezadužene građane, blokirane i ovršene. Još jednom da ponovim da je riječ o vrlo složenom problemu. To je ekonomski, socijalni, politički, zdravstveni problem i to je jedan od najvećih problema hrvatskog društva i države, ali vidite. Kako dolazi koja vlada, svi pokušaju nešto napraviti, da ne kažem reda radi, da bi javnosti pokazali da nešto rade, da se trse, da se trude, a s druge strane ukupni dug građana, on stalno raste. Najnoviji podaci govore da je on narastao sa 42 na 43 milijarde kuna. Nitko ne zna točno kakva je struktura ovoga duga, ali se pretpostavlja da je glavnica samo oko 10 milijardi kuna. Na što se odnosi onih 33 milijarde kuna? Sigurno na zatezne kamate, a s druge strane izuzetno bezobrazno visoke troškove ovršnih postupaka od strane odvjetničkih društava, javnih bilježnika i FINA-e. Kako riješiti ovaj problem? Vidite, ja sam danas to pratio, vidite posljednji govorim. Ovdje su iz svih stranaka, klubovi govorili, pojedinci, vjerujte da nisam zabilježio ni jedan posebno važan prijedlog koji bi značajno riješio ovaj problem. Pa umjesto pukog ponavljanja onog što je rečeno, ispred stranke Promijenimo Hrvatsku koja ima sigurno najjači ekspertni tim, a mi smo prije dva mjeseca na programskoj konvenciji prezentirali temelje rješavanja problema blokiranih, a to ćemo ubrzo učiniti u detalje. Pa prema tome, ja ću iznijeti najvažnije prijedloge rješenja koje stranka Promijenimo Hrvatsku kao ozbiljna stranka i kad gledam ostale stranke što nude, to je jad i čemer. Oni nemaju ni viziju, a kamo li praktična rješenja kako to napraviti. Pa što treba napraviti? Podsjetit ću vas da sam prije, da su od prije 2,5 mjeseca u ovom Saboru održali savjetovanje nekoliko pravnih eksperata o tome kako riješit problem zakonskih kamata i tu treba, mi ćemo ubrzo predložiti amandman na zakon koji regulira zatezne kamate jer ovakav način određivanja zateznih kamata kao do sada, on zaista mora zakonito proizvoditi vojsku blokiranih i ovršenih u RH. To je jednostavno lihvarski zakon koji treba kao takav potpuno promijeniti. S druge strane, koji je slijedeći prijedlog rješenja? Jest taj da se više poslovima ovrha ne mogu baviti javni bilježnici nego se svi predmeti i takvi sporovi moraju vratiti na sud. Koje je slijedeće rješenje? Treba pristupiti oprostu dugova. Nakon jedne godine od pokušaja ovrhe, naplate znači potraživanja ovrhe, ako se ne može naplatiti, taj dug treba otpisati odnosno oprostiti. Nakon toga što treba napraviti? E vidite, jučer smo raspravljali o drugom mirovinskom stupu, mirovinskoj reformi itd. Što znači rasprava o mirovinskoj reformi i drugom mirovinskom stupu? To je ono što dolazi kad odemo u mirovinu. Međutim, poštovane kolegice i kolege i poštovani građani koji nas slušate. Međutim, treba dočekati mirovinu. Desetine tisuća naših građana sada su ugroženi. Mnogi ne znaju hoće li doći do mirovine, doživjeti mirovinu zbog ovog tereta blokada i ovih silnih dugova kojima su izloženi. Zato mi predlažemo da se novac iz drugoga mirovinskog stupa koji mnogi nazivaju ovdje štednjom, neka se da sloboda građanima da se taj novac iskoristi za deblokadu njihovih računa i za spas od ovrha. Ponavljam, neka se dopusti zakonskim rješenjem korištenje tzv. štednje, ako je to štednja, novac iz drugog stupa svima onima koji su blokirani ili pod ovrhom da se spase danas, a do mirovine će naći se da dobiju prostora za predahnuti. To je potpuno inovativno rješenje koje prvi put se iznosi u javnosti. Nadalje, ispred stranke Promijenimo Hrvatsku tražim, zahtjevam da se ne rade ovakvi parcijalni razgovori. Vidite, mi svake godine mijenjamo Ovršni zakon barem jednom, svake godine. Budimo konačno ozbiljni. Proglasimo moratorij na ovrhe i blokade od 6 do 12 mjeseci dok se ne izmijene i ne podese svi zakoni koji se odnose na blokade i ovršenike, a tu je sigurno nekoliko zakona uključeno. O obveznim odnosima, Ovršnom zakonu, Zakonu o zateznim kamatama, o javnim bilježnicima itd., itd. Pored toga, ako već tražim moratorij od 6 do 12 mj., pa gledajte molim vas, Agrokor je već 15 mj. u moratoriju od plaćanja bilokome, biločega a jadni građanin, na njegova pleća se navali sve, on ne može dobiti moratorij od 6 mj. Znači tu nema nikakve, tu su ustavna prava narušena, neka jednakosti, nije izjednačen pravni subjekt u odnosu na fizički itd. Uostalom, zakonom treba ukinuti pojam institut blokade računa. Pa jesmo li mi u EU-u? Slavite ovih danas ulazak i slavi se ovih dana ceremonija, koncert ulaska u EU, ima li tamo blokada računa? Nema. Pa gospodo, nismo mi u EU-u. Prema tome, posebno vi koji držite velike govore u ovoj obljetnici konačno riješite ovo pitanje. U tom smislu želim reći slijedeće. Zašto nijedna Vlada do sada nije uspjela riješiti ovaj problem blokirana građana i ovršenih? Pa zato što su sve podređene centrima financijske moći. Prije svega bankama. Pa sasvim je jasno tko u Hrvatskoj vodi glavnu riječ. I stranka Promijenimo Hrvatsku i ja osobno kao zastupnik, nama su interesi Hrvatskog naroda ispred interesa banaka. I neka vam je to jasno ovdje. Vi to ne smijete ni izgovoriti a kamoli napraviti. I čak mi je žalosno čuti ovu drugu stranku koja sad nije na vlasti a vodila je Hrvatsku, kako ona opravdava, kakva je tu socijalna demokracija, nema tu ničega, vodili ste i jedni i drugi neoliberalnu politiku a ona, možemo ju odrediti kao lijevu i desnu, to je čisti neoliberalizam što ste vi radili, vama su građani, interes hrvatskog naroda zadnja rupa na svirali. Koji j slijedeći prijedlog stranke Promijenimo Hrvatsku? U HBOR-u umjesto da banke prodaju potraživanja, nenaplativa, posebno građana, umjesto da ih prodaju raznim agencijama koje nisu pod nikakvim nadzorom, kontrolom, a da oni poslije maltretiraju građane, neka se formira, osnuje odjel za otkup dugova prije svega građana. Znači ponavljam, da čuju hrvatski građani, u okviru HBOR-a što prije da se osnuje odjel za otkup dugova, prije svega građana. To ima Amerika, EU, to su organizirane, pametne zemlje koje spašavaju svoje građane. One njih ne izručuju bankarskom sustavu i financijskoj oligarhiji. Što još treba napraviti da raščistimo da više nikad ne raspravljamo o problemu, gospodine potpredsjedniče Sabora? Pa jednostavno treba, predlagao sam prije godinu dana ovdje, amandman sam donio da svaka stranka u postupku plaća svoje troškove, pa izvolite onda, pokrenite ovrhe ako vam se da parničiti ali vi ćete platiti ne ja koji sam recimo dužan. Da ste to usvojili prije godinu dana, 80% bi manje bilo ljudi koji su izloženi blokadama i ovrhama. Prema tome, nemojmo govoriti i nemojte govoriti da se ovdje ne zna, da nemamo rješenja, mi imamo rješenja ali nemamo još dovoljno ruku u Saboru ali bit će to ubrzo. Svi koji ste sudjelovali u tome, otići ćete odavde. Svi. Ne zbog toga što ja to želim, konačno naši građani razumijevaju i vide tko se za njih bori na pravi način u ovom Saboru. I još samo da kažem zašto udruga Blokirani nije prihvatila vaše prijedloge kao dobro rješenje? Pa ovo su samo rješavanja mrvica sa stola, ovo nije konzistentno rješenje, ono je vatrogasno, ono ima π, ono ima znači smisao i cilj da PR-ovski pokaže marketinškoj javnosti da se nešto radi. I zaključujem, samo novi ljudi ovdje u Saboru, u Vladi upravo služe institucijama, mogu dragi građani, posebno vas blokirani izvesti iz ove situacije i napravimo to zajedno.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Gorana Aleksića.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Lovrinoviću, ja naravno sve što ste vi rekli podržavam, mi ionako nemamo nekih bitnih razlika u onome što radimo, predlažemo slične stvari, netko bi rekao da netko od nekoga prepisuje ali ne prepisuje nitko od nikoga, to su opće poznate stvari, nismo mi izmislili toplu vodu, to već postoji u drugim zemljama, dakle ništa tu novoga nema, samo trebamo uzeti najbolja moguća rješenja iz okruženja i problem će biti riješen. Imamo u Sloveniji već da zatezna kamata ne smije prijeći veličinu glavnice, sud EU-a je rekao da je to u redu, rješenje kamatnih marži imamo u Mađarskoj, i to je u redu, ovršni postupci u cijeloj EU vode se preko sudova a ne preko javnih bilježnika, prema tome, mi smo jedina iznimka u EU-u. Dakle podržavam sve to što ste rekli, ali dok nas nema dovoljno, nećemo ništa napraviti. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Uvaženi kolega Aleksiću, kao da je bilo jučer, sjećam se da smo morali, kada je to već bilo prije jedno 2, 3 g. kada smo sa 20-ak tisuća građana morali prolaziti od Trga Francuske republike, tada se zvao, 3 g. Ilicom na Markov trg i pred HNB. Tek tada su ljudi shvatili da moraju riješiti taj problem. Ja ne znam hoćemo li i do koliko ćemo morati odavde još čekati ovdje, raspravljati ili da pozovemo ljude također da prošetamo nekom od ulica ali u dalekom većem broju. Hvala.
I završnu riječ u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e sada će izreći poštovani zastupnik Goran Aleksić.
Zahvaljujem. Uvažene kolegice i kolege, već sam dosta toga rekao o ovom paketu, ustvari o djelu paketa koji se tiče Ministarstva financija. Rekao sam da ću ja osobno podržati, ne znam hoće li kolege iz Živog zida podržati, mi imamo ovako jednu suradnju koja je vrlo kolegijalna, oni mene ne prisiljavaju niti ja njih ne prisiljavam da radimo jednako, prema tome, ja ću podržati ne znam hoće li oni podržati ove zakone. Podržati ću iz jednostavnog razloga, rekao sam već bolje išta nego ništa. Koliko god ti zakoni neće riješiti problem do kraja ali djelomično će pomoći nekim ljudima, to je činjenica. Ono što Ministarstvo financija mora uzeti u obzir u sljedećem periodu i Vlada RH u kompletu ali naravno stvari dolaze iz Ministarstva financija, dvije su bitne stvari što se mene tiče. Dakle nešto što sam već predlagao i što nije prošlo i što nije riješeno ali mora biti riješeno. Pa bih sada još malo o tim stvarima. Jedna stvar direktno utječe na blokirane građane, druga stvar indirektno na buduće blokade. Jedan prijedlog bi mogao itekako pomoći blokiranim građanima a drugi prijedlog bi itekako mogao smanjiti rizik od blokiranja u budućnosti. Rekao sam već, agencije za naplatu potraživanja nisu dovoljno dobro regulirane zakonskim propisima. Prema tome, agencije za naplatu potraživanja možda čak zahtijevaju, možda čak zahtijevaju, možda je čak potrebno zbog njih donijeti jedan poseban zakon koji bi ih uokvirio u okvire koji su normalni u jednoj civiliziranoj zemlji kao što je RH. Jer te agencije na neki način su divljaci u ovoj zemlji. Oni rade sasvim drugačije nego što rade banke, nisu pod kontrolom države na način na koji su banke, nisu pod kontrolom HNB-a i istinski se radi o tome da one ovdje vršljaju i da zarađuju na dugovima, to nije dobro. Drugi problem koji se može riješiti i koji se mora riješiti i o kojem sam već govorio su nezakonito uređene fiksne kamatne marže koje su banke definirale samovoljno svojim odlukama i nisu ih nikada ugovorile sa svojim dužnicima. Pa bih ja ukratko o tri varijante prijedloga koje sam već dostavio Ministarstvu financija i o kojima još uvijek nismo razgovarali za stolom. Prva varijanta koju sam poslao riješila bi te fiksne kamatne marže na način da se one svedu u okvire u kojima bi bile da su ugovorene na početku ugovornog odnosa. Taj način smatram da bi bio potpuno pravičan i bio bi u skladu sa tržišnim uvjetima koji su vladali u vrijeme kada su ugovori o kreditu ugovarani. Sa stajališta nekog prava i pravičnosti, to je rješenje potpuno prihvatljivo. Druga varijanta je varijanta mađarskog modela, Mađari su naime u takvim kreditima, preko koljena rekli, fiksna kamatna marža biti će jedan i povećavati će se ubuduće za iznos BUBOR-a, a BUBOR je isto ono što je u Hrvatskoj ZIBOR, što je za euro kredite EURIBOR, što je za CHF kredite LIBOR, to je za forintu BUBOR. Dakle Mađari su jednostavno rekli preko koljena ubuduće u takvim kreditima u kojima niste ugovori marže, marže će biti jedan i mijenjati će se onako kako će se mijenjati ubuduće BUBOR. Vrlo jednostavno, nisam čuo da su Mađari zbog toga imali nekih problema. I konačno dostavio sam Ministarstvu financija i treći prijedlog koji smatram da bi trebao biti prihvatljiv čak i bankama. A taj prijedlog se sastoji u tome da bi se svi krediti u kojima nisu ugovorene kamatne marže morali riješiti na sljedeći način. Banke bi morale poslati svim takvim dužnicima ponudu da se aneksom ugovora kamatna stopa regulira na zakonit način. A kako? Tako da bi se u odnosu na vrstu kredita i valutu kredita ponudila tržišna kamatna stopa, prosječna kamatna stopa koja vrijedi za 2018. godinu za sve kredite. Na taj način bi svi takvi krediti bili svedeni u iste okvire. Dakle HNB bi izračunala kolika je prosječna kamatna stopa za stambene kredite, za kune, eure pa i CHF kredite kojih još uvijek ima i kolika je prosječna kamatna stopa u 2018. godini za nenamjenske kredite, za kune, eura, CHF kredite i ostale ako ima drugih valuta. I banke bi morale ponuditi takvu kamatnu stopu dužnicima koji nemaju ugovorenu kamatnu stopu na zakonit način. Zahvaljujem.
Hvala lijepa kolega Aleksić. Evo meni je žao što ste vi to sve rekli a u dvorani ima 10-ak ljudi i doslovno osim vas niti jednog jedinog od onih koji se silno zalažu za prava blokiranih, silno su u tome glasni, stvaraju svoju karijeru na tome, itd., šteta što nisu čuli vaše prijedloge. Ali, dobro. Sada ćemo time zaključiti ovu raspravu i glasovati ćemo o prijedlozima ova dva zakona kada se steknu uvjeti.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Molim vas kolegice i kolege, da zauzmete svoja mjesta kako bi mogli nastaviti s glasovanjem. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, ja vas molim da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s glasovanjem. Poštovane kolegice i kolege kao što sam rekao, sada će mi pristupiti glasovanju o točkama koje su raspravljene. Prva je na redu Konačni prijedlog Zakona o otpisu dugova fizičkim osobama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 369. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske rasprava je zaključena. Amandman su podnijeli zastupnici Peđa Grbin i Orsat Miljenić, Klub zastupnika HSS-a. Molio bi predstavka predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, s nama je poštovani ministar financija, Zdravko Marić, ministre izvolite. Idemo na prvi amandman, zastupnika Peđe Grbina i Orsata Miljenića, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici. Predloženi amandman Vlada ne prihvaća, već u samom tijeku rasprave i odgovarajući na jednu repliku, rekao sam i potvrdio i obrazložio zašto ovaj amandman, odnosno, ovaj koncept ne možemo prihvatiti. Dakle, kratko ću samo spomenuti, znate i sami, koja je svrha i cilj predloženog zakona i paketa ovih zakona s kojima smo došli prije nekoliko dana u ovaj cijenjeni i Visoki dom. Dakle, jednokratna mjera pomoći, konkretno u ovom prijedlogu zakona, rješavanjem problema većeg broja građana s blokiranim računima, odnosno, otvaranje mogućnosti za deblokadu njihovih računa, čime bi se građana olakšala situacija. Ipak treba reći, da dugovi fizičkih osoba, na čijim novčanim sredstvima se ovrha ne provodi, nisu predmet ovog zakona, predloženo je propisano drugim propisima, odnosno, drugim zakonima koje određuju otpis duga socijalno ugroženim građanima, pa tako primjerice čl. 148. općeg poreznog zakona, dok su recimo ovršnim zakonom, propisana ograničenja izuzeća od ovrhe primjerice prijedlog za ovrhu o nekretnini, će se odbiti ako glavnica tražbine radi čijeg se nemjerenja ovrha trži ne prelazi iznos od 20000 kn. Hvala.
Očitovanje kolega Grbin, izvolite.
Poštovani gospodine ministre, ovim obrazloženjem ste uopće doveli svrhu ovog zakona. Jer ako za nekoga kome provodimo ovrhu na nekretnini, ne treba posebno propisivati da ćemo mu otpisati dug do iznosa od 10000 kn ili za nekoga kome će sutra ili preksutra se plijeniti pokretnine iz njegovog stana, onda to ne treba niti za one kojima su blokirani računi. Međutim, pritom ste zaboravili da vjerovnici iz skupine 1 nisu samo RH, niti su potraživanje iz skupine 1 samo porezni dug. Potraživanja iz skupine 1 sukladno odredbama zakona otpisa dugova su puno šira. I mi sada dolazimo u situaciju i želim da to bude potpuno jasno i vi ste to rekli u svojoj raspravi, odnosno, odgovoru na moju repliku. Ovim zakonom otpisati ćemo dug Marku jer mu je 31.12.2017. g. bio blokiran račun. Međutim, Anti kojemu je 31.12.2017. bio od blokiran račun, zato što je ovrhovoditelj, znači njegov vjerovnik jer se nije uspio naplatiti po tome računu, predložio ovrhu na nekretninama. Njemu dug od 10000 kn nećemo otpisati. Dakle, radimo diskriminaciju hrvatskih građana, a temelj za tu diskriminaciju je jedino i isključivo ovrha vjerovnika, dakle, ovrhovoditelja, koije odabrao predmet i sredstvo ovrhe. Ako je protiv mene pokrenuta ovrha na pokretninama, meni dug neće biti otpisan. Ako je protiv mene, pokrenuta ovrha na računu, dobiti ću ovih 10000 kn. Poštovani gospodine ministre, to je nepravedno, to je diskriminirajuće. Klub zastupnika SDP-a podržati ću ovaj zakon, zato što smatramo da je svaka mjera koja ide u korist građanima, mjera koju treba podržati. Ali, imajte u vidu, da ste ovime napravili jednu veliku nepravdu, pitanje je na koji način će se Ustavni sud ovome postaviti. Tražim glasovanje o ovom amandmanu. Hvala.
Glasujmo o amandmanu koji vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sad na amandman broj dva Kluba zastupnika HSS-a, izvolite.
Pa također u samom obrazloženju sam objasnio zašto Vlada ne može prihvatiti ovaj amandman, dakle ja ću podsjetiti da je u programu Vlade RH pisalo da će doći do otpisa duga hrvatskim građanima do visine prosječne neto plaće što u ovom trenutku iznosi negdje oko 6000 kuna. Vlada sa ovim prijedlogom pred Hrvatski sabor je došla sa prijedlogu o otpisu 10 000 kuna, dakle značajno više u odnosu na ono što je prvotno bilo najavljeno i predviđeno i to je naravno kako smo i rekli, za vjerovnike skupine 1. Napomenuo sam u samoj raspravi, dakle govori se o 153 864 građana kojima će biti umanjen dug za ovih 10 000 kuna, od njih 6672 će u ponedjeljak nakon što ovaj zakon stupi na snagu, rekli smo da ćemo ga gađati da stupi na snagu odnosno nakon objave 8 dana u subotu, kako bise ovaj cijeli sustav provrtio, 6672 građana će u potpunosti biti deblokirano, njihov dug samo isključivo po osnovi vjerovnika grupe 1. Međutim vi znate da smo u prijedlogu zakona stavili poticajnu stimulativnu mjeru i za vjerovnike grupe 2 gdje nismo stavili nikakva ograničenja na njihovu volju, želju i mogućnost u konačnici da otpišu i veće iznose od 10 000 i da se ti iznosi međusobno zbrajaju. Međutim kao centralna država ili vlast smo spremni ponuditi ovu stimulativnu mjeru da će se priznavati do maksimalnih 10 000 kuna porezno priznatih rashoda, da imaju ipak jedan dodatni razlog odnosno ne samo naš javni apel i sve ono skupa što smo rekli tijekom rasprave i danas da također slijede primjer skupine 1. Hvala.
Očitovanje u ime kluba zastupnika, poštovani kolega Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, nismo zadovoljni sa obrazloženjem jer smatramo da je iznos od 10 000 kuna do kojeg se otpisuje potraživanja iz skupine vjerovnika 1 našim sugrađanima, premalim obuhvatom svega 6672 naša sugrađana koja će biti odblokirani. Smatramo da taj iznos je mogao biti, kako smo mi i predložili i 20 000 kuna, pa bi to bilo ne 2%, nego 20% naših sugrađana kojim bi se odmah odblokirao račun, a pogotovo što veliki dio tih potraživanja iz skupine vjerovnike 1 nije samo porezni dug nego su tu i potraživanja od HRT-a, ali ono što nas smeta i naše sugrađane da su tu najvećim djelom troškovi javnih bilježnika, odvjetnik i dr. koji su se uključili u ovaj proces a dio tih potraživanja je trebao otići u zastaru. Napravimo jedan iskorak, pomozimo većem broju naših sugrađana, predlažemo da se ovaj iznos poveća sa 10 na 20 000 kuna i molim da se glasuje o ovom amandmanu. Hvala.
Glasujmo o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Sada idemo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o otpisu dugova fizičkim osobama, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 107 za, 6 suzdržanih i 1 glas protiv donesen Zakon o otpisu dugova fizičkim osobama.
Ja bih sad predložio da sljedeća dva zakona objedinimo ako se slažete. To su: - Konačni prijedlog Zakona o platnom prometu, drugo čitanje, P.Z.E. br. 289; - Konačni prijedlog Zakona o elektroničkom novcu, drugo čitanje, P.Z.E. br. 288; Ima li netko protiv toga da to objedinimo? Ne. Onda možemo, mogu dakle objediniti to. Predlagatelj oba zakona je Vlada RH temeljem članak 85. Ustava RH i članka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija Zdravko Zrinušić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući, poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora. Pred vama se nalazi Konačni prijedlog Zakona o platnom prometu, kao i Konačni prijedlog Zakona o elektroničkom novcu koji je rezultat usklađenja sa Direktivom o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, to je Direktiva 2015/2366 a jedan i drugi zakon se predlažu u paketu s obzirom da se direktiva u smislu zakonskih odredbi raspoređuje na ova dva imenovana zakona. Na 7. sjednici Hrvatskoga sabora održanoj 16. veljače, ove godine, donesen je Zaključak o prihvaćanju prijedloga Zakona i o platnom prometu i elektroničkom novcu pa bi samo kratko neke detalje ponovio, ako dopuštate. Što se tiče nove direktive o platnim uslugama, ona je donesena iz nekoliko razloga. Prije svega značajnijih tehničkih inovacija na plaćanju tržišta malih vrijednosti, brzog rasta broja elektroničkog i mobilnog plaćanja, pojave novih vrsta platnih usluga na tržištu te potrebe za povećanjem sigurnosti elektroničkih plaćanja. Nova pravila potiču tržišno natjecanje, a to će omogućiti vjerujemo potrošačima da imaju koristi od više izvora između različitih vrsta usluga platnog prometa i pružatelja usluga. Novi pružatelj morat će slijediti ista pravila kao što su i do sad imale financijske institucije u smislu registracije, licenciranja, nadzora nadležnih tijela, te će i na njih biti primijenjen novi zakonski zahtjevi za sigurnost plaćanja. Što se tiče Zakona o platnom prometu, najvažnije novosti koje su bile, pa ću kratko samo pobrojati. Dvije nove platne usluge, usluga informiranja o računu, usluga iniciranja plaćanja, uvodi se mogućnost osnivanja male institucije za platni promet, to je institucija koja ne premašuje godišnji iznos od 7,5 miliona kuna, povećana je sigurnost plaćanja, dodatni nadzor usluga koje su bile izuzete od primjene Zakona sada se uvodi, primjerice za poklon kartice i sl. Dalje, unaprijeđena su pravila ponašanja o zaštiti korisnika platnih usluga. Što se tiče glavne razlike propisane Konačnim prijedlogom Zakona u odnosu na sami Prijedlog Zakona, ugrađeni su prijedlozi Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora na prijedlog Zakona, kao i prihvaćeni prijedlozi nadležnih tijela na Konačni prijedlog Zakona, te su izvršene određene dorade radi bolje jasnoće norme, dorađene su odredbe o nadzoru radi bolje suradnje i razmjene informacije između nadležnih tijela RH, dodana je odredba kojom, prema kojoj novčana sredstva primljena od korisnika platnih usluga koja su deponirana na računu kreditne institucije ne ulaze u imovinu odnosno stečenu likvidacijsku mase te kreditne institucije, a radi njihove zaštite u slučaju stečaja odnosno likvidacije kreditnih institucija. Ovo se i prije norma podrazumijevala, sada je eksplicitno i navedena u sam Zakon. Osim primjene Zakona o trgovačkim društvima omogućena je primjena drugog posebnog propisa kojim je uređen način osnivanja pravnih osoba, kako bi se i drugim pravnim osobama koje se osnivaju upisuju u sudski registar po drugoj pravnoj osobi i ispunjavaju ostale zahtjeve iz ovoga Zakona omogućilo dobivanje odobrenja za pružanje odgovarajuće platne usluge, primjerice imamo Zakon o financijskoj agenciji kao primjer. I na kraju, izvršena je dorada usklađenja sa tekstom direktive. Izvršeni su također manje izmjene temeljem ispravka same direktive iz travnja ove godine, te je specificiran regulatorni tehnički standard o autentifikaciji i komunikaciji koji je u međuvremenu donesen. To je što se tiče samoga Zakona o platnom prometu. Što se tiče Zakona o elektroničkom novcu, samo da podsjetimo, elektronički novac je pohranjena novčana vrijednost koja je izdana nakon primitka novčanih sredstava u svrhu izvršenja platnih transakcija i koji prihvaća fizička ili pravna osoba koja nije izdavatelj tog elektroničkog novca, a koji čini novčano potraživanje prema izdavatelju. U praksi u RH sam elektronički novac nije jako raširen, moramo to priznati. To je primjerice kod nas slučaj unaprijed uplaćen je platne kartice, tzv. prepaid kartice i plaćanje putem unaprijed kupljenih bonova npr. putem SMS poruka i slično. Glavni izdavatelj elektroničkog novca u RH i ostalim državama članicama EU su u biti kreditne institucije i institucije za elektronički novac, a trenutačno u RH sjedište ima 5 institucija za elektronički novac. To su dvije kartične kuće i tri mobilna operatera koje su odobrenje za izdavanje elektroničkog novca dobile od HNB-a sukladno odredbama važećeg Zakona. Najvažnije novosti, samo da podsjetimo, znači samo ću kratko pobrojati. Postroženi su zahtjevi za licenciranje, HNB ima veće ovlasti za nadzor. Za sad je to omogućeno i da može zatražiti i izvještaje od institucija koje nema sjedište u RH, ali posluju na području RH putim svojih poslovnica ili podružnica. Detaljnije su uređene tzv. male institucije za elektronički novac, uvedena je veća zaštita korisnika elektroničkog novca. Također tu su i novosti u vezi s novčanom vrijednosti koje se ne mora, koja se ne smatra elektroničkim novcem. Glavne razlike propisane Konačnim prijedlogom Zakona u odnosu na Prijedlog Zakona, kao i prethodnom zakonskom određenju ugrađeni su prijedlozi Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora, kao i prihvaćeni prijedlozi nadležnih tijela na konačni tekst zakona, izvršena je bolja podjela nadležnosti nadzornih tijela u smislu HNB-a i financijskog inspektorata Ministarstva financija. U tom smislu HNB će nadzirati licencirane izdavatelje elektroničkog novca iz čl. 5. Zakona. Izdavatelji dakle, s odgovarajućim odobrenjem i podružnice i distributere, institucije za elektronički novac osnovanih u drugim državama članicama koje posluju u RH koristeći se pravom na poslovni nastan, te njihove zastupnike koji su ujedno i pružatelji platnih usluga. Dočim financijski inspektorat će nadzirati zastupnike institucija za elektronički novac osnovanih u drugih državama članicama koje posluju u RH koristeći se pravom na poslovni nastan kada njihovi zastupnici nisu ujedno i pružatelji platnih usluga. Dodana je i odredba kao i u prethodnome Zakonu u smislu novčanih sredstava koja se nalaze deponirana kod financijskih institucija da ne mogu biti ovršene i isto tako u smislu Zakona o trgovačkim društvima da se mogu registrirati i druge tvrtke pod drugim zakonima u smislu poslovanja po ovome Zakonu, kao što sam naveo primjer Zakon o financijskoj agenciji. Dakle, zaključno jedan i drugi Zakon donosi dodatna poboljšanja u području poslovanja institucija za elektronički novac i isto tako u smislu odrađivanja poslovanja kao što je u državama članicama europskog gospodarskog prostora. Vjerujemo da će sve ove odredbe koje su unijete u Zakonska određenja biti dovoljno u smislu poboljšanja sigurnosti pružanja usluga temeljem ovih zakonskih propisa. Hvala svima na pažnji.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicima iz ministarstva. Mislim da je dobro da smo danas objedinili ove dvije točke, budući da se ova dva zakona prvenstveno se donose radi usklađivanja sa direktivama u platnim uslugama, znači i jedan i drugi zakon imamo obvezu usklađenja. Zašto se to donijelo, ove direktive prvenstveno zbog brojnih tehnoloških inovacija koje su danas vidimo prisutne i zbog novih ajmo reći, kompanija, usluga na tržištu koje se događaju, prvenstvo zbog na tržištu plaćanja, znači raste broj brzi rast elektroničnog i mobilnog plaćanja, pojavljuju se nove vrste platnih usluga na tržištu te svakako ono što je najbitnije nama kao građanima je da se poveća sigurnost, sama sigurnost tih plaćanja i zbog toga sve institucije koje se zapravo i bave, koje su zakonski definirane da izvršavaju transakcije o platnom prometu i pogotovo ovaj dio obavljanja elektronskog novca, mislim da će oni morati uložiti značajna sredstva i trebaju uložiti u zaštitu, vidimo i u zadnje vrijeme i osobnih podataka i zaštititi cjelokupne te transakcije pogotovo kada se transakcije obavljaju na jedinstvenom tržištu EU-a jer nije više problem kada kupuju i neku određenu robu na unutarnju tržištu jedne zemlje međutim kada kupujete tu istu robu unutar europskog tržišta gdje je preko 500 milijuna ljudi i gdje zapravo znamo da je i fragmentirano to tržište, imate različite institucije, mislim da je dobro uspostaviti jedne jedinstvene te platforme ali svakako prvenstvo da se povećala sigurnost plaćanja pogotovo u području e-trgovine i to je jedna od ovih direktiva zapravo i inicira da se može omogućena uspostava softverske veze između web mjesta trgovca i mrežne bankovne platforme platitelja, pružatelja platnih usluga koje vode račun. To znači da potrošači će moći obaviti internetsku kupnju čak i ako ne posjeduju kreditnu karticu a trgovac će moći započeti s isporukom robe čim se pružatelju usluge iniciranja plaćanja dobije potvrda da je plaćanje inicirano. Niti u jednoj fazi platnog lanca pružateljevih usluga neće biti u posjedu novčanih sredstva korisnika platnih usluga te je svakako ovaj dio licenciranja će i dalje provoditi HNB. Ono što je također interesantno da se ovom direktivom uvode a maloprije smo govorili o dugovima građana, o problemima u kojima se naši građani nalaze i da smo evo, samim time smo pokušali dobiti nekakve strukturu dugova pa ste vidjeli da su tu režije, da se nalaze telekomunikacijske usluge, HRT pristojba, banke itd., tako da se zapravo i ovom zakonom omogućuje se da se usluge informiranja o računu a šta to znači da se usluge informiranja o računu omogućuje potrošačima i poslovnim subjektima globalno gledanje na njihovu financijsku situaciju, zapravo potrošačima se omogućuje konsolidiranje različitih računa za plaćanje koje imaju u jednoj ili više banaka te se kategorizira potrošnja prema vrstama, da li imate kredit, da li su ti troškovi za hranu, za režije, za benzin ili nekakve druge oblike troškova čime im se pomaže u praćenju troškova i financijskome njihovom financijskom planiranju te se zapravo omogućava kažem još jednom, ovaj dio elektroničkog novca omogućava se i ubrzava se u tom djelu trgovina. Ovaj drugi zakon kao što smo rekli je jedan sastavni dio tih direktiva, korištenje elektroničkog novca kojeg sami smo svjesni da danas nije još toliko razvijen takav oblik plaćanja i ovdje bi bilo dobro da ne brkamo onaj Bitcoin i ovaj elektronički novac jer Bitcoin je sasvim nešto drugo tako da ne bi ponovno se o tome raspravljalo da li je Vlada trebala ili ne bi trebala jer gledajte, vidjeli smo da ulaganjem može, ponovno se malo se vraćam, ali to je zapravo dio jedne financijske pismenosti i ulaganja da ne bi ponovno bilo za koju godinu da treba … [[Govornik se ne razumije.]] građane koji sada su jedne pozamašne novce a znamo da su kamatne stope 0 do 1% ulažu u Bitcoin. Pa sad da ne bi ponovno se sutra našli blokirani, ponovno određeni problemi, vidimo kako vrijednost tih valuta, odnosno imaginarnih valuta raste u nebo i preko noći mislite da vrlo brzo možete zaraditi taj novac i onda se nađete u brojnim problemima i kada je tržište kamatnih stopa nisko i kada se zapravo ima malo ulaganja, vidimo da je danas i ulaganja i u obveznice više koje donose prinos od 2, 3% ,ulaganje u dionice da je riskantno i sad se pronašao određeni Bitcoin pa da ne bi sutra ponovno se prozivali zašto Vlada nije djelovala ili ne ulaganjima u takav oblik valuta pa da ako netko ne bi povezivao sa ovim elektroničkim novce jer to nije isto, to su potpuno svije različite kategorije i da svakako se i upozori i sa ove govornice da takav oblik ulaganja su vrlo riskantna ulaganja, da mogu opteretiti imovinu građanina i da svi oni koji ulažu a ovdje danas uvodno je i ministar nešto o tome govorio, o tom hazarderstvu, jednom riziku preuzimanja velikog djela rizika da onda u konačnici će ponovno možda u budućnosti ukoliko veliki broj građana bude ulagao u takve imaginarne valute, mogu se naći u problemima. I to je bitno i teško možete vi tu zakonom ikome pomoći, to je jedinstveno takvo tržište i onda ulažete i onda kad dođe do problema ponovno se postavlja pitanje gdje su određene institucije zakazale odnosno postavlja se pitanje da li su uopće mogle djelovati jer evo samim ovim zakonima i EU-a pokušava se tim direktivama uhvatiti, proširiti tu strukturu, taj obujam svih tih transakcija i teško uspijeva i oni i samim definicijama elektroničkog novca i ovi što se pojavljuju na tržištu ali tržište je uvijek brže, tako da to ne može nijedna Vlada tako preventivno djelovati, uvijek je to tržište gdje poduzetnici brže razvijaju određene usluge, brže razvijaju određena iniciranja određenih usluga administracija uvijek iza njih pokušava to dovesti u određeni red, pa tako i u ovim direktivama. Tako da klub SDP-a ne vidi, nema nikakvih zamjerki na ova dva zakona i svakako će ih podržati. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade sa suradnikom, suradnicom. Evo dakle pred nama je Konačni prijedlog Zakona o platnom prometu i Konačni prijedlog Zakona o elektroničkom novcu, ovo je drugo čitanje, dakle u odnosu na prethodno čitanje nije bilo nekih značajnih promjena, ali u svakom slučaju Klub zastupnika HDZ-a će podržati sve ove promjene i zakone kako su sada predložene. Kao što je rečeno Zakon o platnom prometu je kao i ovaj naredni zakon zapravo usklađenje sa Direktivom 2015/2366. Novosti koje se uvode ovim zakonom u odnosu na postojeće uređenje su dvije nove platne usluge a to su usluge iniciranja plaćanja i usluga informiranja o računu. Ono što je još važno reći da su postroženi zahtjevi za sigurnost plaćanja što je jako važno za sve nas kako građane, tako pravne osobe. Te je na taj način sigurnija komunikacija i pouzdanija autentifikacija klijenta. Važno je napomenuti da se uvodi mala institucija za platni promet koja će moći pružati usluge samo na području RH. Isto tako unapređena su pravila o zaštiti potrošača kao korisnika platnih usluga a isto tako se unapređuju pravila koja uključuje smanjenu odgovornost platitelja za neautorizirane platne transakcije. Također je smanjen rok u kojem korisnik platnih usluga može bez naknade otkazati okvirni ugovor sa 12 na 6 mjeseci i uveden je rok za odgovor na prigovor potrošača koji sad je 10 dana, odnosno iznimno 35 dana. Konačnim prijedlogom Zakona o platnom prometu, dakle sastoji se u doradi odredaba o nadzoru a u svrhu provođenja bolje suradnje i razmjene informacija između nadležnih tijela RH a također je dodana odredba prema kojoj novčana sredstva primljena od korisnika platnih usluga koja su deponirana na računu kreditne institucije ne ulaze u imovinu, odnosno stečajnu ili likvidacijsku masu te kreditne institucije radi njihove zaštite u slučaju stečaja odnosno likvidacije te kreditne institucije. Dakle na ovaj način su izvršena dodatna usklađenja sa direktivom koja je naknadno izmijenjena u travnju 2018. godine. Kod elektroničkog novca, ono što je već spominjano više puta, dakle razvoj elektroničkog novca je potaknut globalnim širenjem interneta i željom da efikasnije i jeftinije provodimo transakcije putem elektroničkog plaćanja. Ono što treba reći da je prvi zakon kod nas je donesen u 2010. godini i on je na snazi sve ovo vrijeme. Ono što treba reći da u praksi EU a tako i RH elektronički novac nije jako raširen, tako da predstavlja mali udio u ukupnim plaćanjima. Kod nas trenutno ima 5 institucija koja koriste i koja su registrirana za elektronički novac a to je, to su dvije kartične kuće i 3 mobilna operatera koje ima odobrenje za izdavanje da je izdaje HNB. Novosti koje se ovim zakonom uvode u odnosu na postojeće uređenje su postroženi uvjeti za izdavanje odobrenja, za izdavanje elektroničkog novca. Tako su dane veće ovlasti nadzornom tijelu a to je HNB-u kod prekograničnog izdavanja elektroničnog novca. Unapređena su pravila o zaštiti potrošača kao korisnika elektroničkog novca i povećana je razina sigurnosti što je važno i za jedan i za drugi zakon. Glavne razlike propisane Konačnim prijedlogom Zakona u odnosu na prethodni je da se podjela nadležnosti nadzornih tijela između HNB-a i Financijskog inspektorata Ministarstva financija gdje će Inspektorat nadzirati zastupnike institucija za elektronički novac osnovanih u drugim državama članicama koje posluju u RH koristeći se pravom na poslovni nastan kada njihovi zastupnici nisu ujedno i pružatelji platnih usluga. Tako će slijedom toga HNB nadzirati licencirane izdavatelje elektroničkog novca, podružnice i distributere, institucija za elektronički novac koji su osnovani u drugim državama članicama a koje posluju u RH koristeći se pravom na poslovni nastan te njihove zastupnike. Također je dodana odredba prema kojoj novčana sredstva primljena od imatelja elektroničkog novca u zamjenu za izdani elektronički novac te novčana sredstva primljena od korisnika platnih usluga za platne usluge koje nisu povezane sa izdavanjem elektroničkog novca koja su deponirana na računu kreditne institucije ne ulaze u imovinu odnosno stečajnu ili likvidacijsku masu. Dakle tu se preklapaju i jedan i drugi zakon. Evo slijedom toga, još jedanput, Klub HDZ-a podržava ove izmjene zakona, odnosno Konačni prijedlog Zakona o elektroničkom novcu i Zakona o platnom prometu. Hvala.
Hvala lijepo. Time zaključujem raspravu o oba Zakona, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o platnom prometu, drugo čitanje P.Z. br. 289, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o platnom prometu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 110 za, 1 suzdržani i 1 glas protiv donesen Zakon o platnom prometu.
Sada bismo prešli na slijedeću točku, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o tržištu kapitala Drugo čitanje, P.Z.E. broj 321. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Ponovo državni tajnik u Ministarstvu financija, Zdravko Zrinušić.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Poštovane dame i gospodo. Danas se pred nama nalazi Konačni prijedlog Zakona o tržištu kapitala. Zakon je izrađen s ciljem daljnjeg usklađenja hrvatskog pravnog okvira s propisima EU u ovom području. Na 8. sjednici Hrvatskog sabora održanoj 27. travnja ove godine donesen je Zaključak kojim se prihvaća prijedlog Zakona o tržištu kapitala. Samo da podsjetimo, u ovom novom Zakonu u biti u 738 članaka prenosi se u hrvatsko zakonodavstvo čak 15 direktiva i omogućuje ... [[Govornik se ne razumije.]] 9 EU uredbi. Međutim, najvažniji razlog izrade Zakona je nova tzv. MiFID II direktiva odnosno direktiva o tržištima financijskih instrumenata koji donose brojne novosti za sve sudionike na tržištu kapitala. Sve je ponukanom onom krizom iz 2018. godine kada su se otkrile slabosti u funkcioniranju i transparentnosti financijskih tržišta. Stoga je 2014. godine europski parlament i Vijeće EU donijelo tzv. MiFID II direktivu i pripadajuću uredbu, a cilj novih pravila jest financijska tržišta učiniti učinkovitijima, otpornijima na tzv. stres i transparentnijima odnosno povećati povjerenje ulagača, smanjiti rizik tržišnih poremećaja, smanjiti sistemski rizik, povećati efikasnost financijskih tržišta i smanjiti nepotrebne troškove za sudionike. Nova direktiva što se tiče rokova, ona je na snazi od 31. siječnja 2007., a treba implementirati od 2. siječnja 2018. godine. Ključne novosti koji donosi, kao što ste imali prilike čuti u okviru prvog čitanja, ja ću ovdje samo pobrojati. Povećava se obuhvat regulatornih trgovinskih platformi i instrumenata, povećava se transparentnost trgovanja, povećava se efikasnost dostave podataka, cilja se na smanjenje troškova trgovanja, uvodi se jedinstveni alfa numerički kod od 20 znamenki za sudionike tržišta kapitala. Regulira se algoritamsko trgovanje. Osigurava se primjena uredbi o zlouporabi tržišta na način da se definira HANFA kao nadležno tijelo, te njene ovlasti i nadzorne mjere. Također, uvode se novosti u dijelu zaštite ulagatelja u smislu promjene u investicijskom savjetovanju, unaprijeđeno upravljanje proizvodima, reguliraju se dodatni poticaji, definira se neovisni savjetnik, a uz ostale izmjene uvodi se nadzor izdavatelja čije su vrijednosni papiri uvršteni u uređeno tržište u smislu HANFA-e koja će postati nadzorno tijelo za financijske informacije izdavatelja, propisan je okvir za sanaciju središnjeg depozitorija sa sjedištem u RH, također HANFA kao sanacijsko tijelo, a u smislu razlika u odnosu na prvo čitanje i ovaj Konačni prijedlog Zakona o tržištu kapitala dorađen je u odnosu na primjedbe Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora te u smislu poboljšanja i dorade određenih odredbi samog Zakona kao što je, dorađene su odredbe u smislu usklađenja s odredbama uredbe zaštite osobnih podataka tzv. ... [[Govornik se ne razumije.]] uredba, a koja određuje, koje su odredbe već unijete i u sam nacrt Prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o osiguranju koji je nastavna točka u odnosu na ovu. Dorađena su prijelazne i završne odredbe ovoga Zakona, te su također dorađena odredbe na način da je određen način poslovanja burze koja na dan stupanja na snagu Zakona obavlja poslove upravljanja u skladu s odredbama važećeg Zakona o tržištu kapitala, dorađene su odredbe u smislu da je uklonjen dio odredbi koji je propisan prestanak važenja pojedinih odredba s obzirom da je taj trenutak u smislu postupaka u ovom času neizvjestan. I nomotehnička dorada cjelokupnog teksta zakona, dodana su imena članaka onim člancima kojima su isto nedostajali i zaključno ono što se može reći da novi Zakon o tržištu kapitala donosi brojne novosti i poboljšanje u funkcioniranju transparentnosti i financijskih tržišta, a u odnosu na sudionike našeg tržišta kapitala postavlja određene tehničke i organizacijske zahtjeve prvenstveno u pogledu unapređenja informatičke podrške, transparentnosti transakcija povezanih sa različitim financijskim instrumentima, kvalitetu trgovinskih sustava, te edukaciju prodajnog osoblja vezano za unapređenje proizvoda klijenata. Hvala svima na pažnji.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predlagatelji. Pred nama je Zakon o kome i sama Vlada RH navodi ocjenu stanja i zapravo što će proizaći iz istoga, a ovo je 7. iteracija istoga i uglavnom usklađivanje sa pravnom stečevinom sve u cilju da se stvore ključni preduvjeti za integraciju financijskog tržišta u jedinstveno tržište država članica EU i uskladi sa direktivnom. Vidljiva je namjera da se osigura, nastavi povjerenje ulagača u tržište kapitala. Također, mijenjajući propise za financijska tržišta želi se zaštititi ulagače kroz češće izvještavanje klijenata, prezentacije svih uključenih troškova, investicijsko ulaganje, osiguranje najpovoljnijeg izvršenja za klijente, evidencije, komunikacije, kao i čuvanje poslovne dokumentacije. I ono što je isto bitno zbog novih postroženih zahtjeva vezano uz telefonsku, elektroničku komunikaciju, a sve u temelju nove uredbe o zaštiti osobnih podataka ostaje ono što ćemo pratiti i vidjeti da li će subjekti s tržišta kapitala početi preusmjeravati klijente na svoje e trgovinske sustave. Ono što također treba biti spomenuto, da direktiva propisuje i organizacijske odgovornosti uprave i upravljačkih tijela i investicijskih društava, kao i da investicijski subjekti iz trećih zemalja na tržištima kapitala Hrvatske, a ujedno i EU moraju osnovati podružnicu. Posebno su uređena pravo i obaveza sudionika na tržištu kapitala u području zabrane trgovanja na temelju povlaštene informacije, nezakonito objavljivanje povlaštenih informacija i manipuliranje tržištem. Treba još nadodati, da su propisane veće obveze za izvješćivanje europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire, a postrožene su mjere te sankcije koje mogu poduzeti protiv pravnih i fizičkih sudionika. Zakon, također predviđa uvođenje trgovinske platforme, za rastuće tržište malim i srednjih poduzetnika, putem koji bi oni mogli na jednostavan način prikupljati kapital i za razvoj. Iz ovoga je svega vidljiva da direktiva, onda će imati značajan utjecaj, na poslovanje i ponašanje i upravljanje tvrtkama i brojna strateška pitanja koja se postavlja pred cijeli sektor investicijskog upravljanja. Međutim, naravno da uz pozitivne stvari koje želimo da se ostvare, ostaju i određena pitanja koja se postavljaju, eto resornoga ministra i njegov tim, a to je prvenstveno pitanje troškova koliko će to koštati, koliko će koštati investicijska društva. Imali smo najavu da bi po ovoj novoj regulativi, europska investicijska društva trebala snositi negdje oko 2,5 milijarde eura troškova. Međutim, nedavno je Njemačka središnja banka, upozorila da su samo njihove banke izdvojile više od milijardu eura za prilagodbu na novu direktivu. Naravno da je to govoreći o tržištu koje je razvijeno, ali onda dolazimo kod nas gdje smo tržište u povojima, gdje se postavljaju opet novi upiti, novi upiti oko toga, zašto nismo bili spremni za implementaciju već početkom ove g. Zašto smo ulazili u rizik da plaćamo penale i da li smo mi spremni, da li je HANFA spremna da mi možemo ući. Ono što složni su svi investicijski bankari, a to je da je kod nas vladao malo investicijski Teksas u smislu kontrole, u smislu odgovornosti za propuste. Da bi smo sada došli opet na poziciju gdje bi mogli imati jednu prereguliranost tržišta. I sama direktiva koja i implementira se ovdje, dobro je strukturno zamišljena, ali postoji i opravdana je opasnost, da zbog prereguliranosti samoga tržišta, možemo dobiti suprotan učinak, od onoga kojeg očekuje predlagatelj zakona i koji mi očekujemo usvajanjem ovoga. Razlog je prvenstveno tržište kapitala RH, gdje ima malo kvalitetnog izdanja, gdje je slab promet, gdje je malo investitora, ako se uspoređujemo na druge zemlje EU. I postavlja se opravdano pitanje, da li ćemo u ovim okolnostima, što sam i navodio uz uvođenje novih financijskih obveza, uz jačanje regulacije, da li će to imati za posljedicu napredak ili ono što se boje svi oni s kojima smo razgovarali, da bi moglo imati daljnju stagnaciju tržišta kapitala. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik, Boris Lalovac, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicima. Prvo odmah pohvala Ministarstvu financija za jedan ovako kompleksan dosta veliki zakon, koji ruku na srce kada ga se uzme čitati tih 739 čl. morate biti dobri eksperti i dobro poznavati tržište kapitala, dobro poznavati i ne samo hrvatsko tržište kapitala, kao što je rekao prethodnik, koji je plitko, koje je usko, koje ima nekoliko, nije se toliko još ni razvilo kako smo izabrali, smatrali, nego poznavati i europsko tržište kapitala. Nije ovo dovoljno samo prevesti zakon sa jednog jezika na drugi jezik, jer smo samo uvijek vidjeli, da kroz nekakvih prevođenja tih transakcija, da … [[Govornik se ne razumije.]] tumačenja mogu biti drugačija i da je zapravo hrvatska praksa nešto drugačija nego što je to europska praksa. I zato ovdje u ovome mome uvodnom govoru, svakako pohvale i prema Ministarstvu financija, ali svakako i jedna da kažem, zabrinutost, prema svim onima koji posluju na financijskome tržištu u RH, jer ovo su zahtjev na europska tržišta, koja sada EU zbog krize koja se dogodila 2008. g. da kažem birokrati, odnosno, Bruxelles je rekao da više ne želi plaćati više dugove koje stvore i kroz određeni financijske balone, kroz određena, ovdje što se i navodi, tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] tržišta, odnosno, interni i neregulirani brokerske platforme, koje se kada znamo, kada je krenula kriza 2008. g. da ona se prvenstveno odnosila na američka financijska tržišta. I da je ova postrožena regulativa, svako će u budućnosti utjecati na sliku tržišta kapitala. I ovdje je kolega Panenić i tu mu zahvaljujem stvarno rekao jedne značajne brojke kada Njemačka centralna banka kaže da će to njihove banke koštati milijarde eura, tako da vjerujem da su i oni zabrinuti jer to nije mali novac, bez obzira koliko mi god mislili da u Europi ima novca, čitali smo u zadnjim vremenima šta se dogodila sa Deutche bankom, kako oni prolaze jedan težak proces restrukturiranja i svakako i za njih to nisu mali novci. Međutim, što je tu je, mi smo na jedinstvenom europskom tržištu i mi moramo prihvaćati takva pravila igre, zbog toga možda moje pitanje, ako imaju kolege u razgovorima sa Zagrebačkom burzom i ovim našim investicijskih društvima, da li oni su procijenili nekakve dodatne troškove za njih, da li će ovo značiti značajno financijski, u tom nekakvom kontekstu vjerujem da imate nekakve komunikacijske kanale prema njima pa možda samo u tom djelu da ovo što sada prije kolega Panenić je to postavio pitanje, čisto da dobijemo nekakav okvir iako nema utjecaja na proračun, ima utjecaja na tržište. I budući da ovaj zakon je toliko širok i područja koja on određuje su i odobrenje za rad i poslovanje investicijskih društava i drugih osoba ovlaštene za pružanje investicijskih usluga, zatim odobrenje za rad i poslovanje tržišnog operatera i uređenog tržišta, zatim ponovno regulira odobrenje za rad i poslovanje pružatelja usluga dostave podataka, uvjeti za ponudu vrijednosnih papira, javnosti i ovlaštenja vrijednosnih papira na uređeno tržište, zatim obveze u vezi informiranja izdavateljima čiji su vrijednosni papiri uvršteni na uređeno tržište te zabranu zloupotrebe tržišnih pohranu financijskih instrumenata i poravnavanje i namjeru poslovanja sa financijskim instrumentima. Ovo je dodatna vjerojatno i kapaciteti, kadrovski kapaciteti u HANFA-i će se sigurno s obzirom na ove nove usklade sa ovom MiFID II direktivom i uredbom koja zamjenjuje prvotnu MiFID I direktivu što su rekli da je ovdje preko 10 direktiva i 8 uredbi izuzetno kompleksna materija što svakako znači za njih da će morati odgovoriti i kadrovski jer ruku na srce, kad imate tako plitko tržište, kada imate tako malo transakcija, ovdje se govori o uvrštenju i izdavanju javnoj ponudi određenih dionica, vidimo da u RH dugo vremena nije bilo takvih, nažalost sve se odnosilo na državu. Znači ako država odredi nekakav oblik IPO-a pa onda to nekako napravi jer su većina tih velikih kompanija bile u vlasništvu države, međutim onih pravih privatnika koji su izlazili na tržišta kapitala i tražili novac za financiranje svojih projekata je malo odnosno da ih u zadnje desetljeće možemo ih nabrojati na prste jedne ruke koliko je takvih projekata bilo i u tome smislu tržište kapitala u RH nije zaživjelo em što smo mali, em što zapravo vrlo malo imamo i nekakvih iskustava a s druge strane i vrlo malo ljudi koji poznaju same tehnike trgovanja. Ono što je svakako bitno a većinom se odnosi jer ovo je direktiva koja pokriva vrlo široko područje je da se ta tržišna infrastruktura da se objedini i da je veliki dio trgovanja koji je do sad bio na financijskom tržištu koji se odvijao izvan mjesta trgovanja, koji su bili definirani MiFID I tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] tržištima odnosno na internim i nereguliranim brokerskim platformama, da se sada integriraju i da su bila ograničenja isključivo trgovanje dionicama njihovim izvedenicama što je sprječavalo efikasnost procesa formiranja cijena za veliki dio drugih financijskih instrumenata i ovaj prijedlog zakona osigurava da se investicijske tvrtke koje upravljaju internim multilateralnim sustavom trgovanja i sličnim dioničkim instrumentima, moraju registrirati kao ovlaštena multilateralna trgovinska platforma. Znači kao što smo rekli, svakako će to utjecati međutim ne bi trebalo značajnije budući da nažalost i do sada ovakav oblik poslovanja nije bilo toliko značajan na našim financijskim tržištima. Znači klub SDP-a budući da se radi o direktivi koja je kažem i komplicirana i sveobuhvatna i vjerujem da to kolege iz ministarstva zajedno sa HANFA-om odnosno sa regulatorom i sa svim onima koji zapravo još detaljnije poznavaju ova tržišta i dobili ste svugdje pozitivna mišljenja za ovaj dio u tom kontekstu ćemo i mi podržati. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Klub zastupnik HDZ-a također se prijavio za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnik Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa da se čovjek ne ponavlja što se tiče prvog čitanja međutim mislim da ovdje naprosto neke stvari treba naglasiti. Ove direktive koje su donešene, donešene su isključivo kao posljedica možda je nekima jako smiješno, da stanem da vi ovaj ciklu smijeha završite. Dakle ove direktive su donešene isključivo kao posljedica primijećenih loših strana u zakonodavstvu za vrijeme financijske i gospodarske krize 2008. i 2009. g. To su naprosto činjenice koje ovdje treba priznati i ako malo usporedite odredbe starog zakona sa odredbama novog zakona, onda ćete vidjeti zašto je i EU trebalo skoro 5 g. da donese ove direktive a još praktički 4 g. da se one implementiraju kod svih članica. Ono što se može reći, što je bitno za ovaj zakon, dakle prije svega, ovdje se po prvi puta jasno ističe odgovornost uprava investicijskih društava. Ni u jednom zakonu to explicite nije bilo toliko navedeno koliko u ovom zakonu. Druga stvar, dokumenti ili financijska izvješća s kojim se treba obavještavati javnost oko funkcioniranja investicijskih društava također dobivaju jedan sasvim drugačiji oblik, jednu sasvim drugačiju metodologiju sve sa ciljem transparentnosti i dostupnosti no sve ovo skupa se može isključivo reći da je posljedica jednog tehnološkog napretka koje čak omogućava i neke nove modele trgovanja. Međutim kolegice i kolege, i naša bliža i dalja povijest nas uči nečemu i mislim kad govorimo o ovom zakonu onda da moramo prije svega toga biti svjesni. Lako mi donesemo ovdje zakon, donesemo određene odredbe ali ako oni koji trebaj provoditi taj zakon se ne drže tog zakona, i ono što je po meni ključno i ovom zakonu a to je uloga koju dobiva HANFA kao neovisni regulator. I zato kažem, dobra i loša iskustva iz bliže i dalje povijesti naprosto treba preslikati na neke odredbe ovog zakona. Da li su neovisno regulatori reagirali na vrijeme? Da li je neovisni regulator napravio ono što je trebao napraviti jer kada pogledate ovaj zakon, zakonodavac, Ministarstvo financija je praktički predvidio sve, ali ne možete vi predvidjeti svaku sitnicu koja se događa i u stvarnom životu. Ali zato je tu neovisni regulator koji mora reagirati. Zato ovdje uloga HANFA-e, vrlo bitna. I kada neke kolege, kada govorimo o nekim drugim zakonima lakonski kažu, trebalo bi smanjiti naknadu koja ide prema HANFA-i. Ne može se HANFA razvijati ako se tehnološki obnavlja, ako se ljudi koji radi u HANFA-i ne educiraju, jer ovo je jedno specifično znanje. I mi u Hrvatskoj ne možemo nabrojati puno ljudi koji raspolažu sa znanjem sa materijom i ono što je kolega Lalovac rekao, samo da pročitaju ovaj zakon, a kamo li da ga primjenjuju. I to je bit cijele priče, jer mi možemo prepisati milijun i jednu direktivu, ali ako ne omogućimo ljudima, koji će kontrolirati provedbi tih direktiva, provedbu tih zakona, onda u principu nismo napravili ništa. I zato kolegice i kolege kada raspravljamo o nekim drugim zakonima, samo zbog toga što je nekakva interesna skupina nekome tko će raspravljati u Saboru, rekla, čuj, bilo bi dobro da kažeš da se HANFA-i smanji naknada, onda treba razmišljati o tome što ta HANFA treba napraviti i da li je ta HANFA u stanju to napraviti bez ulaganja u tehniku, bez ulaganja u obrazovanje, ja to odmah kažem nije. Ali, onda nemojmo sutra, kada se dogodi nekakva nepodopština, nemojmo reći, HANFA nije napravila svoj posao. To je utakmica, utakmica onih koji sudjeluju na financijskom tržištu, tržištu kapitala u RH i utakmica onih koji kontroliraju da njihovi postupci na tom tržištu kapitala, budu sukladno zakonu, kojeg smo mi donijeli u ovom Visokom domu i to je smisao cijele priče. I ako se stvar razvija tako onda smo mi napravili dobru stvar, ali ponavljam, po treći puta iz naše bliže i daljnje prošlosti, ako se stvari ne razvijaju tako, onda imamo to što imamo. I zato, uz sve ove odredbe, koje nam je propisala Europa, po meni je ključna stvar odredbe odgovornosti i zadaci neovisnog regulatora, tj. HANFA-e koje se propisuju ovim zakonu. Sljedeću stvar o kojoj želim govoriti, pa na tragu i onoga jučerašnjeg zakona, a to je tržište kapitala u RH. Da li mi uopće u RH imamo razvijeno tržište kapitala, da li to tržište kapitala u Hrvatskoj uopće postoji. Evo, neka netko vama sada da, 10 ili 15 ili 20 milijuna kuna da li vi temeljem stanja na Zagrebačkoj burzi ili negdje drugdje, znate u što ćete uložiti da bi imali dobar prinos? Nažalost ne. Dakle, mi donosimo zakon, za nešto što bi se možda u budućnosti trebalo događati i na tržište, jako je ovo smješno i na tržište kapitala u RH bi trebali doći neke strani investitori. A zašto? Zato ako hoćemo govoriti o gospodarskom razvoju u RH, mi imamo samo 2 prostora, jedan je povući sredstva iz EU i s njima ostvarivati određene projekte, druga je stvar privući strane investitori, jer nažalost u Hrvatskoj nema kapitala, nema ga. I treća stvar koja je po meni, jako bitna, a može se pojaviti kao, može biti i problem u budućnosti, ali isto tako i ne mora, u ovom trenutku hrvatski građani za svoju štednju dobivaju praktički nikakve kamate, skoro ne dobivaju ništa. Kada uzmete inflaciju i sve, u principu ako štede u kunama, ne dobiju ništa. Financijska industrija, koja je povezana sa poslovnim bankama, ali fali im novaca za sudjelovanje u određenim procesima, nudi neke nove proizvode, da privuče građane RH, da dignu novce sa štednje i da ulažu u te nove proizvode. Između ostaloga, ovaj zakon, ako je ga je netko i pročitao, i pogledao neke stvari nutra, predviđa da se zaštite građani, dakle, oni koji nemaju unutar sebe nekoga tko će ih informirati sve, jer investicijska društva to imaju. Imaju obrazovane ljude, imaju savjetnike, sve skupa. Međutim, građani ako žele uložiti u nešto, onaj tko je njihov broker ili preko kojeg će to napraviti mora dati potpunu informaciju, to je po meni vrlo bitno. Jer nažalost, ne samo u Hrvatskoj, nego cijeli svijet je uzdrmala ekonomska financijska kriza gdje su mnogi ljudi izgubili silna financijska sredstva, a mi s ovim zakonom ne reguliramo samo kako će se ponašati na tržištu u RH investicijska društva, nego i reguliramo kako zaštiti naše građane, koji u datom momentu, osjete, ne neću više štediti, neću ulagati u osiguravajuća društva, idem naprosto uložiti svoje novce na tržištu kapitala, jer mi je netko tako investicijsko društvo ponudilo, da bi bilo zgodno da ja svoje novce uložim u nekakav projekat, koji je ponudio nekakvi privatni, pa čak i država investitor i da će na tome imati veći prinos, nego što će imati prinos na životnom osiguranju ili prinos kojeg uopće nema na štednji. Zato kolegice i kolege, kada pogledate obvezu onih koji bi vama ponudili te vrijednosne papire, preko kojeg bi vi investirali, po prvi puta se jasno u zakonu definira njihova obveza da vas moraju upoznati sa svim stvarima i dobrim i lošim. I to je ona jedna od dobrih kvaliteta ovog zakona. Ja ponavljam, investicijska društva i oni koji se bavi s ovim poslom, oni imaju i savjetnike i sve i oni će njima to odraditi. Međutim, ovaj zakon ipak na određeni način štiti građane, štiti privatne ulagače jer ponavljam, tržište kapitala u Hrvatskoj je nažalost tako. I ako država neće izlistati neku svoju tvrtku na tržištu kapitala od privatnih tvrtki vi u ovom trenutku nemate bog zna kakvog kapitalca koji bi mogao privući značajnija sredstva. To je nažalost naša realnost, to je naša istina i opet, moram povući paralelu između određenih rasprava koje su se vodili jučer u ovom Saboru oko famoznih obveznih mirovinskih fondova, gdje je njihova mogućnost ulaganja u RH? Evo sad i klub MOST-a i klub SDP-a i klub HDZ-a govori potpunu identičnu stvar, ne postoji tržište kapitala u RH. Mi smo njih zakonom obvezali da 60% svojih sredstava moraju ulagati u obveznice RH. Ako se ovako situacija nastavi, za očekivati je da će kamate koje plaća RH za nova zaduženja ili za reprogramiranje dospjelih obveza, bit sve niža i niža. I ako su oni nekoga obvezali da svojih 60% sredstva ulaže u to a istovremeno smo što je logično, kao građani sretni da se država zadužuje čim jeftinije, da reprogramira kredite koji imaju višu kamatnu stopu sa nižom kamatnom stopom, mi smo automatski te fondove doveli u poziciju da njihov prinos ne može biti bog zna kakav, ali ne zbog toga što su oni možda upravljali loše s tim sredstvima nego zato što smo im mi definirali u što trebaju uložiti. Jučer je bilo ovdje naznaka rizično ulaganje, ovako i onako, nemojmo, namjerno govorimo o obveznim mirovinskim fondovima, imamo model A, B i C. Model A koji se sad nudi novozaposlenima da uđu unutra, unutra je veći prinos ali njihova mogućnost ulaganja i rizik ulaganja je daleko veći. A kad se dogodi financijska kriza onda ste vidjeli šta taj rizik ulaganja znači. Dakle kolegice i kolege, ovaj zakon uz pune čestitke svima koji su sudjelovali u njegovoj izradi. Ovo je možda jedan od najslojevitijih, najkompleksnijih i najširih zakona a o području s kojim se vrlo malo ljudi bavi i o kojem vrlo mali broj ljudi nešto zna. Ali da nam se ne dogode raznorazne mjenice, da nam se ne dogode neke druge stvari ili sutra kad dođu maheri izvana, da nam se ne dogode raznorazne ponude ovakve, onakve, ovaj zakon nam je naprosto potreban i zato čestitka kolegama iz Ministarstva financija koji su ovaj zakon pripremile i napravile a nama svima kad raspravljamo o nekim drugim temama, onda se sjetimo odredbi ovoga zakona pa ćemo vidjeti koliko su isprazne riječi kad govorimo o tome da treba i smanjiti naknadu HANFA-i u o nekakvim ulaganjima, ovakvim, onakvima, naprosto se sjetimo prostora i okruženja u kojemu i živimo a isto tako kad govorimo o tome da odlaze mladi iz Hrvatske onda ovaj zakon isto itekako tangira i to područje jer ako nećete dati pravnu sigurnost i ponuditi pravnu sigurnost stranim investitorima koji bi mogli doći u Hrvatsku i investirati, otvoriti nova radna mjesta, onda mladi ljudi neće imati gdje raditi. I mogao bi ja kolegice i kolege, povezivati niz drugih zakona s ovim zakona pa ćete vidjeti koliko su odredbe ovog zakona realne i koliko nas one tangiraju, možda ne direktno ali indirektno u raznoraznim fazama života. Ali nismo nažalost, uvela se nova moda u ovaj Sabor da kad je neka nova točka onda lupamo po njoj kako stigne pa bez obzira što je realan život i što stvara od nas. Dakle jedan po meni odličan zakon koji će vjerojatno u neko vrijeme trpiti neke promjene međutim moramo biti svjesni da on prije svega štiti male investitore, štiti građane koji nemaju toliko informacija jer ovi veliki, oni znaju gdje će se informirati, kako će se informirati, kako dobiti informaciju ali odredbe ovog zakona tjeraju naprosto one koje rade posao na tržištu kapitala, koji sudjeluju u tome svemu skupa da moraju točno na propisan način obavijestiti potencijalne investitore. Na kraju krajeva, njihova izvješćivanja, pregled neovisnih revizora njihovih financijskih dokumenata, izvješćivanje javnosti o rezultatima tih izvješća itd., su nešto što je potpuno novo u Hrvatskoj a ja se iskreno nadam da ćemo HANFA-i kao neovisnom regulatoru dati punu potporu jer oni puno toga regulira i slijedeći koji dolazi, Zakon o osiguranju istog zakona u nadležnosti HANFA-e a ne zbog toga što je neka interesna skupina nekome šapnula čuj, sutra u Saboru raspravljate o HANFA-i, znaš, bilo bi zgodno da kažeš da je njihova naknada previsoka, da to treba srezati. Ali ponavljam, bez dobro educiranih, obrazovanih i tehnički opremljenih ljudi, nemojmo očekivati da će oni moći štititi interese građana RH, pravnih osoba a i onda interese RH. Hvala vam lijepa.
Zastupnik Nikola Grmoja, podigli ste povredu Poslovnika.
Poštovani predsjedavajući, povreda članka 238. od strane zastupnika Šukera. Naime, on ovdje optužuje kolege zastupnike da oni iznose nešto što im je došapnula ova ili ona interesna skupina. Mi imamo ovdje pravo upozoriti na to da HANFA ne radi svoj posao kako bi trebala, da ga nije odradila ni u slučaju Agrokora i to svi dobro znamo, i to je naše pravo, a nećete nam vi držati lekcije što ćemo mi ovdje u Hrvatskom saboru govoriti, zastupniče Šuker.
Hvala. Zastupnik Šuker jest se obratio omalovažavajućim stavom prema saborskim zastupnicima ali izvolite, podigli ste povredu Poslovnika pa recite.
Gospodine Petrov [[Upadica Petrov: Po članku?]] vi upotrebljavate svoju funkciju [[Upadica Petrov: Po članku, podigli ste povredu Poslovnika i molim vas, recite po kojem članku.]] Samo malo, reći ću vam. Povrijedio je kolega Grmoja članak 238 [[Upadica Petrov: Tko vas je uvrijedio?]] On mene. A uvrijedili ste me i vi. Ja sam u svojoj raspravi iznio, ali ovo samo govori o tome koliko ste vi spremni na demokraciju i slobodu govora [[Upadica Petrov: Dobro.]] Dakle ja sam ovdje iznio činjenicu. Druga stvar, kad je bila rasprava o HANFA-i, o izvješću HANFA-e, onda kolega Grmoja, ja sam jedini govorio o greškama HANFA-e, niste vi govorili. I da, niste vi kolega Grmoja. Ja sam ovdje jedini govorio o greškama HANFA-e … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Petrov: Isteklo vam je vrijeme.]] Ali kolega Petrov, samo malo, molim vas [[Upadica Petrov: Zastupnik Šuker, ali isteklo vam je vrijeme, nemojte diskutirati.]] Ja sam ovdje 6. mandat, a ovo što ste vi napravili još nijedan predsjedavajući nije dozvolio.
Gospodine Šuker, nemojte diskutirati sa mnom. To da sam tolerantan dovoljno govori da vam neću dati opomenu iako bi trebao, ne, neću dati, to vam dovoljno govori o mojoj toleranciji. Prevrtite unazad ako vam treba i snimka kako ste se obratili zastupnicima i što ste govorili o njihovom znanju i njihovom pravu da govore u sabornici. Bit će vam sve jasno zbog čega sam rekao da ste ih omalovažili. Hvala. Zastupnik Đujić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Sada već kršite članak 239. Dakle, ako je kolega Šuker povrijedio čl. 238., vi mu morate dati opomenu i to nije stvar tolerancije nečije ili netolerancije, to je stvar Poslovnika. Ja vas molim da se držite Poslovnika i ako je to točno što ste sada rekli, ja ne ulazim sada je-nije jer nije na meni da procjenjujem, ali ja vas molim da kolegi Šukeru date opomenu ako je to napravio. Ali nemojte sad govoriti o toleranciji ili netolerancije. Hvala lijepo.
Hvala. Nastavljamo dalje. S ovim zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o tržištu kapitala, drugo čitanje P.Z.E. br. 321, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o tržištu kapitala. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 110 za, 7 suzdržanih donesen Zakon o tržištu kapitala.
Slijedeća točka je: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju Prvo čitanje, P.Z.E. br. 375. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primijenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje Zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Zdravko Zrinušić, državni tajnik u Ministarstvu financija, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dame i gospodo, danas se pred vama nalazi prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju. Zakon je izrađen s ciljem daljnjeg usklađenja hrvatskog pravnog okvira s propisima EU u ovom području. Samo da podsjetimo, postojeći Zakon o osiguranju uređeni su uvjeti za osnivanje, poslovanje i prestanak društva za osiguranje, društva za reosiguranje i društva za uzajamno osiguranje. Također, ... [[Govornik se ne razumije.]] su uvjeti za osnivanje, poslovanje i prestanak obavljanja poslova zastupanja osiguranja i poslova posrednom osiguranju i reosiguranju. Uz to, propisani su uvjeti pod kojima društvo za osiguranje, društvo za ... [[Govornik se ne razumije.]] iz drugih država članica i trećih država mogu obavljati poslove osiguranja, odnosno poslova reosiguranja u RH, te nadzor koji obavlja Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga. U Zakon o osiguranju prenesena je direktiva 2009/138 EZ Europskog parlamenta od 25. studenog 2009. osnivanje i obavljanje djelatnosti osiguranja i reosiguranja tzv. solventnost 2 ili ... [[Govornik se ne razumije.]] koja je donijeta, odnosno je donijela je značajne novosti na tržištu osiguranja čiji ključni ciljevi su veća zaštita osiguranika, postavljanje granice solventnosti koja će predstavljati ukupnu izloženost svim rizicima, izbjegavanje procikličnosti regulatorni odredbi i anticipiranje tržišnih promjena. U odnosu na spomenutu direktivu u međuvremenu je došlo do izmjene same direktive na način da se u pravni poredak RH prenosi nova direktiva EU 2016/97 europskog parlamenta i Vijeća od 20. siječnja 2016. o distribuciji osiguranja koja stavlja izvan snage ovu spomenutu direktivu 202/92 EZ o poslovima posredovanja osiguranja, a koja je prenesena u važeći, koji sam malo prije spomenuo Zakon o osiguranju. Naime, važećim Zakonom o osiguranju koji sam spomenuo direktivu u odnosu na solventnost 2 donijela je značajnije novosti na tržištu osiguranja. Ključni ciljevi koji su postignuti očito je procijenjeno od strane Europskog parlamenta i Vijeća da te odredbe treba dodatno još regulirati. Prema podacima Hrvatskog ureda za osiguranje na kraju prošle godine u RH je poslovalo ukupno 20 društava za osiguranje, od toga je 5 obavljalo isključivo poslove životnog osiguranja, 7 društava isključivo poslove neživotnog osiguranja, dok 8 društva obavljalo je mješovito jedne i druge poslove odnosno to su društva ona koja su poslovala i od prije tako da po novim zakonskim odredbama ne mogu obavljati jedne i druge poslove nova društva koja se osnivaju. Što se tiče njihovih premije, zaračunata premija za 2017. iznosila je 9,056 milijardi kuna i to je povećanje od 3 24% u odnosu na 2016. godinu. Što se tiče samih kanala distribucije osiguranja 2017. oni su bili prije svega interni zastupnici sa 35,7 udjela u zaračunatoj premiji, agencije sa 21,1%, banke 17,7, zaposlenici društva 16,4, brokeri 7,8 i ostali 1,3% udjela u zaračunatoj premiji. Prijedlogom Zakona u tom smislu uvodi se novi krovni pojam o distribuciji osiguranja sukladno terminologiji u direktivi o distribuciji osiguranja, kao novost uvodi se dokument sa informacijama o proizvodima osiguranja koji sadrži objektivne informacije o proizvodi osiguranja u razumljivom obliku koji mora biti jednostavno za čitanje i ne smije dovoditi u zabludu potrošača, a sve kako bi se potrošaču omogućilo da donese odluke o kupnji proizvoda osiguranja odnosno sklapanja ugovora o osiguranju. Važno je napomenuti da informacije potrošač mora dobiti u predugovornoj fazi. Prijedlogom Zakona uvodi se obveza stručnog osposobljavanja i usavršavanja u trajanju od najmanje 15 sati godišnje za posrednike u osiguranju, te će u tom smislu Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga brisati osobu iz registra ako ne ispuni propisanu obvezu. Područja stručnog osposobljavanja i usavršavanja sada su puno detaljnije i šire uređene nego što je to bilo u još uvijek važećem zakonskom određenju. Prijedlogom Zakona propisani su i dodatni kriteriji za obavljanje poslova prodaje investicijskih proizvoda osiguranja zbog njihove složenosti. Za distribuciju ove vrste proizvoda biti će potrebna posebna edukacija, te viša razina razumijevanja, funkcioniranja različitih tržišta, a posebno tržišta kapitala, dok će prodavatelji takvih proizvoda osiguranja morati voditi računa o financijskom znanju i iskustvu potrošača, njegovoj sklonosti preuzimanju rizika kao i njegovim općenitim ekonomskim mogućnostima. Također, Prijedlogom Zakona mijenjaju se i dopunjuju odredbe o važećem Zakonu o osiguranju odnosno na solventnost 2, a radi njegove učinkovitije primjene, a temeljem iskustva koje su proizišli iz dosadašnje prakse u njegovoj primjeni. Zaključno, ovim Prijedlogom Zakona nastavlja se daljnje usklađenje hrvatskog zakonodavstva s pravnom stečevinom EU, europskim standardima, cilj unapređenja zaštite potrošača, te povećanje stupnja profesionalizma, stručnosti i transparentnosti posrednika u osiguranju ... [[Govornik se ne razumije.]] osiguranju. Zahvaljujem svima na pažnji.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ispričavam se, postoje dvije replike. Zastupnik Šuker, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, zanima me samo jedna stvar, o tome smo razgovarali na Odboru za financije, da li je ovim novim zakonom, zapravo izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju omogućeno lizing društvima da se bave osiguravajućem poslom? Dakle to je bila nekakva javna rasprava i ja to želim ovdje javno ponoviti. Lizing društva su isključivo vezana na poslovne banke i to je još jedan od instrumenata poslovnih banaka da plasiraju svoje sredstvo i dobro znamo kada je donesen Zakon o lizingu da praktički o poslovanju njima nitko nije mogao konkurati zbog jeftinih sredstava, pa tako i između Croatia osiguranja svoj lizing društvo nije moglo doći ni blizu. I sada me zanima, naprosto ne mogu prihvatiti osobno kao čovjek, da se lizing društvu omogući da se bavi osiguravajućom djelatnošću jer onda naprosto mislim da to širimo nešto i ja sam naprosto morao to reći, jer su predstavnici gospodarske komore o tome govorili na Odboru za financije.
Odgovor na repliku, državni tajnik.
… [[Govornik naknadno uključen.]] taj prijedlog je iznijet ali nismo uvažili, prema tome ne mogu obavljati te poslove. Hvala.
Zastupnik Nikola Grmoja, javio se za repliku, povlači. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Onda otvaram raspravu, Klub zastupnika SDP-a javio se za sudjelovanje u raspravi, zastupnik Boris Lalovac, govoriti će u ime kluba izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, evo, danas završavamo set financijskih zakona, sa prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju. Ono što je najvažniji razlog izmjene i izrade ovoga prijedloga zakona, izmjene i dopune zakona, je zapravo prijenos direktive, ali direktive o distribuciji osiguranja u nacionalno zakonodavstvo. Prijedlogom zakona, propisuju se pravila osnivanje, i obavljanje poslova distribucija, osiguranja i reosiguranja na području RH i drugih država članica EU. Ono što je zapravo vrlo bitno reći, da se sada na jedan jedinstveni način regulira tko može sve preprodavati zapravo sva osiguranja, znači distribucije, odnosno, kanali prodaje. Znači kanali prodaje, ovo što je zapravo što je gospodin Šuker postavio pitanja, što je uvaženi državni tajnik zapravo i napomenuo, znači oblici distribucije, prodaje osiguranja, ono što sam uspio zapisati je negdje oko 35,7% su interni. To sam razumio da to sama osiguravajuća kuća, oni to prodaju, onda imamo 21,1% su agencije za zastupanje, znači trgovačka društva koja su za zastupanje. Ono što je gospodin Šuker rekao, zapravo ovdje su zapravo banke, već 17,7% oni već sudjeluju, ali ne preko lizing društava, nego preko svojih poslova kada netko uzima kredit i onda mora uzeti zapravo osiguranje tog kredita i zapravo osigurati cjelokupni taj posao i onda se zapravo pojavljuju kao u tom obliku, ti koji su kanali distribucije prodaje osiguranja, te oko 7,8% su brokeri. Tako da zapravo već postoji svi distributeri, koji jesu i posluju na tržištu i sama distributer osiguranja obuhvaća posrednike u osiguranju, vidio sam vrlo jedan zgodan graf koji je u samom zakonu i naveden, tko mogu biti distributeri tog osiguranja i to su zapravo sporedni posrednici u osiguranju, posrednici u osiguranju ili društva za osiguranje. Znači navedeni su zapravo tko su ti kanali distribucije. I prema prikazu iz zakon, posrednici u osiguranju mogu biti znači zastupnik u osiguranju, obrtnik zastupnika u osiguranju, društvo za zastupanje u osiguranju, broker u osiguranju, obrtnik zastupnika osiguranju, društvo za zastupanje u osiguranju, broker u osiguranju, obrtnik brokera u osiguranju, društvo za brokerske poslove u osiguranju, kreditne institucije, ovo ko što smo ovdje rekli, navedeni su jer oni sudjeluju sad negdje oko 17%, investicijska društva, te dvije društva koja su zapravo u državnom vlasništvu, to je HP i FINA. Oni su do sada isto bili, bili su i do sada, oni također mogu sudjelovati tu nema nikakvih promjena. Znači distribuciju reosiguranja mogu obavljati samo posrednici … [[Govornik se ne razumije.]] osiguranju i društva za reosiguranje, pri čemu posrednici u reosiguranju mogu biti broker u reosiguranju, obrtnik broker u reosiguranju te društvo za brokerskim poslovanjem u reosiguranju. Nadalje, ovim prijedlogom zakona, se predlaže promjena i usavršavanje posebnih registara koje vodi HANFA u kojima se nalazili podaci o pravnim i fizičkim osobama koje imaju pravo na području RH obavljati poslove distribucije osiguranja i distribucije reosiguranja. Ne znam, da li imate podatak, ali ne znam kako je sada s obzirom da smo ušli na jedinstveno europsko tržište, to je sada liberalizirano, znači to mogu doći i strane kompanije, odnosno, tvrtke koje se bave … [[Govornik se ne razumije.]] u osiguranju. Koliko mi se sada prema tim nekakvim informacijama, sa HANFA-inih stranica nema 428 je da, ali nema tu puno stranaca čini mi se, većinom to ugl. obavljaju domaća društva. Tako da se sada vodi jedan jedinstveni registar, gdje će se imati pod potpuni nadzor HANFA-e za reguliranje ovih poslova distribucije u osiguranju, te prijedlog zakonom, propisani su i posebni stručni uvjeti koji distributeri osiguranja i reosiguranja i radnici društva za osiguranje i reosiguranje koji obavljaju takve poslove, moraju ispunjavati. Ovdje se je govorilo o toj određenoj edukaciji i toj kontroli. Glavni ciljevi direktive u distribuciji osiguranja, a to je ono što je najbitnije u ovome svemu, da se svi potrošači, kada nam prilaze razno razni osiguravatelji i koji se bave raznim oblicima distribucijama u tom osiguranju, da potrošači moraju imati jednaku razinu zaštite bez obzira na razlike između distribucijskih kanala, a to je ono da imate vrlo jasno i transparentno kada vam se uspoređuje da vrlo jasno znate koji su sve rizici odnosno, koliko to sve košta i uvođenje jedinstvenog i standardiziranog dokumenta, mislim da je to dobro da imate, s obzirom da je jedno takvo, kao što ste sami rekli ima ih od 428 pa da se uvede jedan jedinstveni standardizirani dokument o informacijama o proizvodu osiguranja, kako bi potrošač mogao donijeti informativnu odluku. Mislim da je to bitno jer kad imate jedan takav jedinstveni obrazac, imate jedinstveni, onda možete zapravo i usporediti koliko nešto košta, koliko nešto, i donijeti nekakvu odluku i mislim da je postojanje tog jedinstvenog standardiziranog dokumenta da bi se odlučili u konačnici kod koga ćete se osigurati, a ovdje se govoren o je i na tržištu, vidimo da je negdje oko premija, oko 8 do 9 milijardi kuna, to znači da je vrlo veliki novac u igri, to svakako ciljevi direktive je da na taj način dobije potpuna informacija i veća zaštita potrošača kada se proizvod osiguranja nudi zajedno sa dodatnim proizvodom ili uslugom koji nisu osiguranje kao dio paketa ili istog ugovora kada ga je potrebno izvijestiti o tome je li moguće odvojeno kupiti te različite sastavnice i ako jest, daje mu se adekvatan opis sastavnica, ugovora ili paketa, kao i odvojeni dokaz o troškovima i naknadama svake pojedince sastavnice. Mislim da je ovo jako bitno, pogotovo kada kupujete određeni proizvod pa kad vam u taj proizvod oni dodaju još 5, 6 vrsta proizvoda i onda kažu mi smo još jeftiniji, mi smo još bolji i mislim da ovaj način da je ovo dobro da se na taj način da se to razdvoji i koliko košta sama usluga, a koliko su sve ostali određeni paketi usluga i na taj način se zapravo potrošač dobiti pravu informaciju koliko košta cijena osiguranja. I mislim da tu svakako, s obzirom na ove dodatne novine koje sama direktiva donosi i da ide u zaštiti potrošača i stoga klub SDP-a podržava ove izmjene i dopune zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Klub zastupnika HDZ-a također se javio za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govorit će zastupnik Ante Bačić, izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče, državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju kojim su uređeni uvjeti za osnivanje poslovanje i prestanak društva za osiguranje društva za reosiguranje, društva za uzajamno osiguranje, također i propisani su ovim zakonom normalno i uvjeti za osnivanje i prestanak postojanja istih i svih društava koji obavljaju poslove zastupanja osiguravanju i poslova posredovanju, osiguranju i reosiguranju. Naravno sve pod nadzorom naše agencije, Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga HANFA. Što se tiče samog ovoga prijedloga zakona, izmjena i dopuna i ove koje su se prije provodile, radi se normalno i o usklađenosti sa europskim direktivama, posebice evo ovdje je i napomenuta direktiva solventnost 2 Europskog parlamenta i vijeća još iz 2009. koja je unijeta u same izmjene i dopune ovoga zakona još i prije, ona je iz 2009. i posebice u segmentu upravljanja mogućih nepovoljnih događajima je promijenila upravo uvjete osiguranja u RH. Što se tiče 2016. i ove nove direktive o distribuciji osiguranja, za nju se planira primjena od 1. listopada 2018. normalno dijelom su ove izmjene i dopune upravo vezano za to. Što se tiče RH, nekakve statistike, broj društava za osiguranje nakon primjene i same ove direktive iz 2009. o solventnosti 2,m ukupan broj se i smanjio, dok društva za osiguranja, evo imamo tu i u obrazloženju podatak iz 2016. godine gdje stoji da je ukupno zaračunato bruto premije u iznosu od 8,8 milijardi kuna što je za 42 milijuna kuna, odnosno 0,5% više u odnosu na premiju ostvarenu prijašnje godine. Bitno je naglasiti kako je ukupna aktiva društva za osiguranje i društva za reosiguranje iznosila 39,8 milijardi kuna, odnosno bila je veća 1,2 milijarde, tj. 3.1%. Molim? Imamo i u samom obrazloženju i statistiku i graf osiguravajućih društva i njihovih poslovanja. Što se tiče nekakvih ciljeva i ovoga zakona i ove direktive, mislim da su u smjeru zaštite naših potrošača. Veliki naglasak je što trebamo normalno i podržati na većoj transparentnosti. Bitan naglasak je upravo na segmentu da potrošači imaju jednaku razinu zaštite što mislimo i smatramo da je izrazito bitno, posebice u moru paketa osiguravajućih društva. I bitno je naglasit da ovim izmjenama i dopunama, evo posebice u prvom čitanju, vjerujem da će biti manjih promjena i do samog drugog čitanja, ali upravo ovaj dokument o informacijama, o proizvodu osiguranja koji bi bio priložen i prije samog sklapanja ugovoru o neživotnom osiguranju, znači distributeri osiguranja su dužni na temelju informacija koje su dobili od potrošača, potrošaču dati objektivne informacije o proizvodu. Riječ je o kratkom i za sebe samostalnom dokumentu, ali koji između ostalog u svoj naziv mora biti i točan i posebice ovaj naglasak na transparentnosti, znači ne dovoditi bilo kojeg potrošača prilikom kupnje određenog paketa u bilo koju zabludu vezano za proizvod osiguranja. Naglasak je i na većoj zaštiti potrošača kada se proizvod osiguranja nudi zajedno s dodatnim proizvodima ili uslugama koje nisu osiguranje, što se čest događa i često takvi paketi se nudi na tržištu, tako da je to izrazito bitno i dobro da je obuhvaćeno ovim izmjenama i dopunama. I uvođenje pravila transparentnosti, pravilo o poslovnom ponašanju kako bi se izbjeglo da potrošači kupe proizvod koji ne odgovara njihovim samim potrebama. U ovim izmjenama i dopunama u samom obrazloženju spomenuta je i preporuka 23 ova vezano za regulaciju, nadzor nad financijskim institucijama koje vidimo da u niz paketa ovih zakona se primjenjuje. I prijedlogom ovih zakona propisuju se i pravila za osnivanje i obavljanje poslova distribucije osiguranja na području RH, ali i drugih članica EU. Smatramo da je bitno naglasiti da se uvodi i novi krovni pojam distribucije osiguranja koja podrazumijeva djelatnost predlaganja i sklapanja ugovora o osiguranju, savjetovanja o ugovorima o osiguranju ili obavljanja drugih pripremnih radnji za sklapanje ugovora o osiguranju ili sklapanja takvih ugovora. Vezano normalno i za odštete, usporedbu cijena, proizvoda, rang liste proizvoda i sve što sastoji to. Prilikom disturbacije osiguranja distributeri osiguranja moraju uvijek postupati, što je bitno, izrazito bitno, pošteno, pravedno i profesionalno u skladu s najboljim i jedinim interesima svojih stranaka i disturbaciju osiguranja mogu obavljati samo posrednici u reosiguranju i društva za reosiguranje pri čemu posrednici u reosiguranju mogu biti, i ovdje je naglašeno, znači brokeri u reosiguranju, obrtnik broker u reosiguranju i društvo za brokerske poslove u reosiguranju. Što se tiče same direktive o distribuciji osiguranja, potrošači bi trebali unaprijed dobiti jasne informacije o statusu osoba koje prodaju proizvode osiguranja i o vrsti naknade koju primaju. Te bi informacije potrošač trebao dobiti u samoj pred ugovornoj fazi, to je definitivno bitno za naglasiti. Velika promjena u ovim izmjenama i dopunama u organizacijskom smislu kod društva za osiguranje je uvođenje obaveza ustrojavanja poslovnih funkcija za praćenje i kontrolu distributera osiguranja i nadalje prijedlogom zakona se predlaže i promjena i usavršavanje posebnih registara koje vodi HANFA. Što se tiče HANFE, registre ne vodi samo HANFA, nego i europsko nadzorno tijelo i jedan segment dosta bitan i kao relativno nov pojam vezano za proizvode osiguranja to su najsloženiji investicijski proizvodi osiguranja. Prodavatelji moraju definitivno voditi dosta računa o financijskom osiguranju prilikom same prodaje o iskustvu potrošača, samoj financijskoj pismenosti kupaca i sami kriteriji za prodaju takvih proizvoda definitivno su ovim izmjenama i dopunama stroži i propisani su uvjeti koji posebno treba posvetiti u informiranju same stranke o ovakvim proizvodima. Evo u ovom prvom čitanju trebamo definitivno podržati ove kvalitetne izmjene i dopune koje su isključivo u naglasak je na primjeni i same direktive, ali posebice na zaštiti i transparentnosti prilikom prodaje paketa osiguranja, zaštite naravno naših potrošača i kupaca koji će ovim izmjenama i dopunama biti definitivno više i informirani i involvirani u ne samo u ugovornoj fazi i poslije, nego i u predugovornoj fazi, tako da što se tiče prvog čitanja klub HDZ-a podržava ove izmjene i dopune i vidit ćemo za male izmjene u drugom čitanju. Hvala.
Zahvaljujem. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče, pozdravljam također nazočnog državnog tajnika sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Dok sjedimo ovdje i slušam što se sve u ovom Saboru priča, ponekad mi dođe da jednostavno napustim Sabor i podnesem ostavku. Dobrim djelom to su direktive koje dolaze iz Europe, to mi jednostavno poslušamo, to se kao mora prihvatiti itd., itd. ali dobro, kad je već tako onda da nešto se i kaže. Dobio sam par pisama proteklih dana jer su građani vidjeli da će se o ovome raspravljat osiguranju u Saboru, oni se žale na praksu, otežanu praksu isplate određenih šteta, posebno kad su u pitanju nezgode sa automobilima, štete na automobilima i to su nekad teške muke, prave muke da se dođe do novca. Znači zakon omogućava sve drugo kako da prodate svoje osiguranje, policu preko banke, preko svojih poslovnica, vidjeli smo hoće leasing društva prodavat osiguranje itd., međutim treba povesti puno više računa u zaštiti građana kako oni naplaćuju, znači kako im se refundira ta šteta, odnosno kako se isplaćuju obeštećenja po određenim policama osiguranja. To je pravo pitanje, a toga danas nije, o tome nismo ništa čuli, o tome nismo ništa čuli. Očito da se naši građani dalje moraju sami snalaziti, obijat vrata, tražit veze da dođu do nekog tamo iz osiguravajućeg društva da mu se naplati itd. S druge strane gospodo, istražite malo koliko osiguravajuća društva ulažu u nekretnine. Imate nekih osiguravajućih društava koji u svakom većem gradu imaju … [[Govornik se ne razumije.]] zgrade, koliko su one uopće likvidne. Sjećamo se, sjećam se ustvari najveće štete koja je napravljena u svijetu osiguranja u Hrvatskoj kad je prodana Croatia osiguranje i tu je država Hrvatska izgubila preko 3 milijarde kuna, ponavljam preko 3 milijarde kuna i preko toga je ovaj Sabor prošao, on je to pustio, izglasao itd. Ponavljam, 3 milijarde kuna, znate što je za 3 milijarde kuna se moglo napravit u ovoj zemlji? Svatko od nas nek izračuna ono što ga zanima pa će vidjeti što je to. I da se sad vratim na ovu priču i povežem je sa ovim i prije što je bilo tržište kapitala itd., živimo u svijetu gdje su financijske institucije postale najopasniji dio ekonomije. Mi smo svjedoci tzv. financijalizacije ekonomija i društava gdje svaka financijska institucija želi biti financijski supermarket, a to znači da nudi sve oblike i sve forme, znači sve forme financijskog posredovanja. To pred same regulatore stavlja nerješive probleme, nerješive probleme. Zbog svega toga dolazi sve češće i sve opasnije do velikih financijskih kriza, a mi smo ovu vidjelu 2008., a na pomolu je i slijedeća jer svijet pliva na oceanu duga, dugova a svi su postali robovi jednog razmišljanja, da se izvan sfere realne ekonomije, izvan proizvodnje može zarađivati i živjeti. To je istina i takva ekonomija se naziva kaznio ekonomija, jer vi kao što znate kada idete u casino i kada odredite da ćete nešto potrošiti, onda u početku možete i dobiti, ali na kraju zaključite da zarađuje jedino vlasnik casina i nitko više. Dakle to je igra nulte sume, ali u pravilu se kanalizira to bogatstvo prema drugima. Zašto ovo govorim i poopćavam i da vas vodim na tu razinu. Nemojmo se igrati više i razgovarati o financijskim tržištima, a gdje spada i tržište osiguranja, na način, kako su Hrvati učili do 2007. g. kada su se učili trgovati dionicama, kada su stjecali elementarnu financijsku tehno kulturu, kada su govorili da su zaradili ovaj auto, onaj, preko noći, da imaju toliko novaca, a onda su u taj dan, kada je grom iz vedra neba opalio shvatili ne samo da su izgubili to što su mislili nego i ono što su dobrim dijelom imali. Stoga, želim ovdje predlagateljima skrenuti pažnju ponovno da su financijske institucije najopasnije institucije suvremenog svijeta, a posebno banke, jer imaju sposobnost stvaranja novca, pa prema tome, a to stvaranje novca, je izvan demokratskog nadzora, znači ono je sve više privatizirano i u tom smislu dakle, treba otvoriti oči. A kada je riječ o tržištu osiguranja i drugim institucijama, neću o tome dalje diskutirati, jer nema predstavnike HANFA-e, za njih ćemo imati podatak pitanja, od slučaja Agrokor i dalje, ali vidim da njihovo izvješće nikako da dođe na dnevni red, valjda je neugodno valjda ima nekih problema, ali ćemo sačekati. Hvala lijepo.
Hvala za repliku se javio zastupnik Vlaović.
Hvala. … [[Govornik se ne razumije.]] kolega Lovrinović, slažem se s vama da u zakonodavstvu treba unijeti direktive, da se zaštiti potrošače od tih financijskih institucija, posebno od osiguravajućih kuća. Naravno da naš … [[Govornik se ne razumije.]] potrošač, kupac te police, mora znati što kupuje, što ona sadrži, a uvijek to zapinje u onoj kožici kada građanin treba ostvariti svoje pravo na refundaciju štete. Pogotovo kada su riječ o štete iz prometa na automobilima, gdje se puno građana žali, da tu nema prave kontrole osiguravajućih kuća, procjeni šteta i konačnici isplate. A također je sada veliki problem što čekamo donošenje Zakona o lovstvu, dogovoreno je da će se napraviti jedna zajednička polica za sva lovišta, da će sredstva osigurati Ministarstvo prometa, Ministarstvo poljoprivrede, u dogovoru sa Ministarstvom financija. Polica još uvijek nije potpisana, lovišta nisu osigurana, a štete nastaju, tko će građanima isplatiti štete? Hvala.
Hvala odgovor na repliku, zastupnik Lovrinović.
Hvala. Samo kratko kolega Vlaoviću, pa svi mi nekoga znamo tko se mučio da se naplati neku štetu znači po osiguranom određenom događaju, ovisi za što osigurava a onda mora okolo tražiti neku vezu i tako se razvija u Hrvatskoj sustav, da ljudi traže veze. A što rade neka osiguravajuća društva? Pa gledajte, mi se pojedini građanima, kada je nama teško saborskim zastupnicima, zamislite obične ljude ili na selu i ovi koji žive od svoje plaće, on ne mogu ratovati protiv osiguravajućeg društava, koji imaju čitav odred odvjetnika, najboljih odvjetnika, pa fali ovo, pa nisi ovo napravio, pa rastežu, pa smanjuju iznos koji trebaju isplatiti, dovode u pitanje. Pa ne može to tako funkcionirati. I zaista se slažem i ajmo konačno pokrenuti tu praksu, da se prije svega štiti mali čovjek, a ne da se štite velike financijske institucije.
Hvala. S ovim zaključujem raspravu, glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju, prvo čitanje P.Z.E. br. 375, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: 1.- Prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osiguranju i 2.- Sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 104 za, 4 suzdržana i 2 protiv donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Sljedeća točka je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o stečaju potrošača, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 371. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i čl. 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Ministar Dražen Bošnjaković, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pred nama je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o stečaju potrošača, dakle, konačni prijedlog zakona po hitnoj proceduri i ono što želim reći, mi i danas imamo normativni okvir za provođenje stečaja potrošača, međutim, taj normativni okvir se nije pokazao kao dobar, jer u svim ovim godinama, od kada je zakon na snazi, zaista nismo imali nekakav značajan broj stečaja potrošača, koji bi bio otvoren i koji bi bio provedena, a nismo baš imali niti sada imamo infrastrukturu za vođenje stečaja potrošača. Eto, jedan od velikih problema su zapravo i povjerenici, kojih danas u sustavu nemamo i veliki problem naravno, jeste, da bez povjerenika, taj stečaj ne možemo niti voditi. Ovaj zakon zapravo zamišljen je kao jedan ubrzani i jednostavni stečaj potrošača i on je namijenjen za one koji imaju dugove do 20000 kn a blokirani su preko 3 g. Dakle to su kategorije građana do 20000 kn duže od 3 g. glavnog duga. U naravi će to biti i više, jer znači kada se dodaju na to kamate kad se dodaju troškovi na to, to može biti dakle i više od 20 tisuća kuna. Procedura koja je ovdje zamišljena je da bi FINA po službenoj dužnosti inicirala pokretanje ovog postupka. Oni bi na propisanom obrascu obavijestili građanina da ulazi u kategoriju onih do 20 tisuća kuna i koji znači, bi bili u okviru ubrzanog stečajnog postupka. Nakon toga građanin bi imao priliku da e s tim suglasi ili ne suglasi. Stavili smo u Zakon pretpostavku ukoliko ne odgovori da se suglašava, da mi pretpostavljamo da je sa tim suglasan. Nakon toga sud donosi rješenje kojim se otvara postupak i ukoliko građanin i u toj fazi još ima također priliku reći da nije suglasan, tada se postupak obustavlja. Ukoliko građanin bude suglasan, postupak se nastavlja i to na dva načina. Ukoliko on ima imovinu koja je manja od 10 tisuća kuna, smatramo da takva imovina nije dovoljna i da namirenje iz te imovine nije moguće i tu ćemo de facto samo otvoriti i zatvoriti postupak. Ukoliko ima imovinu veću od 10 tisuća kuna, tada će se imenovati povjerenik. Taj povjerenik će unovčiti tu imovinu i iz nje će se razmjerno namiriti svi oni vjerovnici koji sudjeluju u tom potraživanju od 20 tisuća kuna. Moram reći da postoji dakle, ova dvojba i to nam je bio problem vezano za povjerenike kojih nemamo i ovim izmjenama Zakona rješavamo i povjerenike. Rekli smo da povjerenici ovim stečajima dakle, potrošača mogu biti odvjetnici kojih u registru RH, Hrvatske odvjetničke komore imamo nešto više od 5000, mogu biti porezni savjetnici, mogu biti stečajni upravitelji, tako da mislimo da ćemo imati jednu bazu iz koje ćemo moći imenovati dovoljan broj povjerenika koji će taj posao obaviti. Ovaj Zakon treba gledati naravno u ukupnosti sa ova dva zakona o kojima ste već danas proveli raspravu i ovaj Zakon za razliku od ova dva zakona stupa na snagu 1.1.2019. godine. On stupa kasnije na snagu zato što očekujemo efekte iz ovih zakona. Dakle, netko je možda dužan primjerice 28 tisuća kuna, iako u tom dugu participira RH sa svojim potraživanjima od 10, kada se tih 10 znači oduzmu, on nama ulazi u program ovog Zakona o stečaju potrošača i na taj način ćemo znači dobiti još jedan veći broj ljudi koje ćemo moći obuhvatiti. Također, ne samo što će država otpustiti određeni dio svojih potraživanja, očekujemo da će i određeni drugi vjerovnici otpustiti također nekakva potraživanja pa ćemo i na taj način imati veću bazu koja je nama potrebna za provođenje Zakona o stečaju potrošača. Zato nam je bitno da on stupi na snagu 1.1.2019. godine i jasno da moramo se informatički i u digitalnom smislu pripremiti za primjenu od 1.1. i to ćemo sve naravno učiniti. Stoga očekujemo prema izračunima FINA-e da ćemo na ovakav način obuhvatiti 120 tisuća građana, a ovisno znači o ovim mjerama koliko drugi vjerovnici otpuste svoja potraživanja, moguće i veći broj. Očekujem i predlažem da prihvatite i podržite ovaj Zakon. Hvala lijepo.
Za repliku javila se zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, zapravo je moje pitanje je išlo u smjeru odnosno interesiralo me koja je pretpostavka o kojem broju građana je riječ. Ali vi ste to pri kraju rekli, dakle otprilike 120 tisuća građana, dakle to se da pomnožiti sa 20 tisuća kuna, odnosno uvećano za kamate. Izmjenom Zakona idete iz razloga što se postojeći pokazao da nije prihvatljiv. Jednako tako člankom 8. ste definirali tko može biti povjerenik. Da li imate neku pretpostavku obzirom da imamo sad dva povjerenika ovdje znatno širite. Koliko bi otprilike trebalo biti povjerenika za tih 120 tisuća građana odnosno možda malo ja ne očekujem da vi imate jasan izračun, ali otprilike koliko bi trebalo to biti povjerenika koji bi mogli korektno raditi svoj posao jer za onu dodatnu edukaciju ste se odlučili da se može dobiti kroz godinu dana. Možda jedan od načina pojačati tu dodatnu edukaciju, to bi možda bilo rješenje u ovom smislu. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, ministar Bošnjaković.
Uvažena zastupnice, ne mogu vam precizno odgovoriti koliko će biti predmeta, ali već sam rekao odvjetnika u registru Hrvatske odvjetničke komore imamo 5000. Oni vrlo pozitivno gledaju na ovu ideju, oni ne moraju prolaziti nikakve pripreme, to su ljudi koji imaju položene pravosudne ispite i mi ćemo kao Ministarstvo napraviti određenu brošuru koju ćemo podijeliti svima. Također imamo stečajne upravitelje koji su znači, na listama trgovačkih sudova i oni to sutra mogu biti i teško mi je ovdje procijeniti koliko će biti ovih jednostavnih stečaja koje ćemo samo otvoriti i zatvoriti, gdje povjerenika neće trebati. Ali pod pretpostavkom da bude 120 tisuća predmeta, mi ćemo imati dovoljno povjerenika da to provedemo.
Za repliku se javio zastupnik Ivan Lovrinović.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine ministre, ovo što govorite zaista je apsurdno. Znači, kažete da 120 tisuća slučajeva imate, a da nema tko provoditi taj osobni stečaj. Malo prije mi kolega Sinčić reče da imaju samo 2 praktično ajmo tako reći, stručnjaka odnosno stečajna upravitelja za građane ili savjetnika, što je naprosto apsurdno. Pa kako onda možete predlagati Zakon za koji znate da neće se moći provesti. Vi hipotetski govorite da postoji toliko i toliko u ministarstvima, ali mi znamo da nitko ne želi, pa do sad se mogli oni uključiti, ali jednostavno isto također sam dobio neke dopise iz Osijeka, iz Slavonije, ne možete naći nikoga tamo. Znate, netko bi htio prijaviti se za osobni stečaj, međutim nema se kome prijaviti jer ljudi ne žele raditi, jel' to zbog niskih naknada, jel' to zbog drugih problema, što vi ustvari ovim želite?
Hvala, vrijeme, hvala. Odgovor na repliku, ministar Bošnjaković.
Uvaženi zastupniče Lovrinović, upravo sam ja rekao u uvodnom izlaganju da imamo samo dva povjerenika, da je to problem. Međutim ovo je jedan potpuno novi oblik stečaja potrošača, jednostavni, ubrzani i ovdje računamo s velikim brojem, ovdje računamo sa automatizmima i upravo zato ovdje ćemo imati široku bazu povjerenika gdje ne inzistiramo na nekakvoj obuci od godinu dana i svemu tome. Imamo 5000 odvjetnika u RH kao što sam već rekao, to su ljudi koji imaju položene pravosudne ispite, odredit ćemo tu naknadu. Očekujem i veliki broj samih stečajeva koji će biti po principu otvori i zatvori. Dakle gdje nema nekakve imovine koju treba unovčavat, i s te strane mislim da ćemo ovo bit u stanju provest.
Zastupnik Ivan Vilibor Sinčić, javio se za repliku.
Hvala vam predsjedavajući. Ministre Bošnjaković, ovdje u glavi 2. ocjena stanja, navodite, citiram: Međutim prerano je donositi zaključke o razlozima zbog kojih relativno mali broj potrošača je pokrenuo postupak stečaja nad svojom imovinom. Evo ja vas pitam za vaše pravničko mišljenje, dakle zašto je toliko mali broj dužnika se odlučio po ovom zakonu ići u stečaj?
Odgovor na repliku, ministar Bošnjaković.
Hvala lijepo na pitanju, uvaženi kolega Sinčić. Moje je mišljenje da je postupak presložen. Dakle ovaj jednostavni postupak je doista bez ikakvih potvrda, čisti automatizam, a ovaj postupak redovni, on u sebi uključuje zapravo i onu predfazu gdje morate ići FINA-u, pokušat se dogovarat, nagađat i mislim da to sve skupa otežava donošenje određenih potvrda i mislim da je to bio nekakav od ključnih razloga zbog čega u tom djelu postupka i u toj vrstu su ovako loši rezultati. Ali za ovaj postupak mislim da smo puno precizniji, jasniji i da su pravila puno, puno brža.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Onda otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a javio se za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege, evo u ime kluba HDZ-a izložit ću ukratko raspravu o ovom prijedlogu zakona. Naime, važeći zakon donesen je 10. rujna 2015. g. a stupio je na snagu 1. siječnja 2016. g. Jedna od mjera u paketu za pomoć blokiranim građanima je i izmjena zakon o stečaju potrošača. Ciljevi zakona su stvaranje okvira da se postigne dogovor između vjerovnika i potrošača oko restrukturiranja postojećih tražbina te stvaranje uvjeta za odgovorno i ekonomski racionalno ponašanje potrošača uz rasterećenje sustava od bezuspješnih i višestrukih ovršnih postupaka. Mjera se odnosi kao što je već ministar rekao na oko otprilike 120 000 građana koji imaju blokirane račune duže od 3 g. a čiji iznos glavnice duga ne prelazi 20 000 kn. Također cilj ovog zakona je riješiti problem koji se pojavio u praksi provođenja postupka stečaja potrošača a to je nedostataka osoba koje su upisane na listu povjerenika kako je već i rečeno jer su trenutno samo dva. Nacrtom prijedloga zakona o izmjenama i dopuna Zakona o stečaju potrošača sa Konačnim prijedlogom zakona predlaže se prvo uvrsti jednostavni postupak stečaja potrošača za građane koji su tzv. dugotrajnom blokadi računa tj. duže od 3 g. za relativne male iznose čim se omogućuje u djelu insolventnih građana da u ubrzanom i pojednostavljenom postupu namire vjerovnike iz imovine koja je za to podobna i da se oslobode od preostalog duga. I drugo, olakšati upis na listu povjerenika zato jer se omogućava odvjetnicima, stečajnim upraviteljima, ovlaštenim revizorima i poreznim savjetnicima da obavljaju poslove povjerenika bez potrebe polaganja stručnog ispita ali se i propisuje mogućnost imenovanja stečajnih upravitelja umjesto povjerenika čime se osigurava provedba Zakona o stečaju potrošača. Predloženim zakonom uređuje se jednostavni postupak stečaja kojeg po službenoj dužnosti pokreće FINA nakon što se potrošaču omogući da se izjasni da li je sa istim suglasan. Ako potrošač nema imovine ili ima neznatnu imovinu, jednostavni postupak stečaja potrošača bit će istovremeno otvoren i zaključen, neće se imenovati povjerenik kao ni odrediti razdoblje provjere ponašanja te se sud osloboditi potrošača od preostalih obveza koje su evidentirane u očevidniku redoslijeda osnova za plaćanje u vrijeme podnošenja prijedloga za provedbu jednostavnog postupka stečaja potrošača. U slučaju da potrošač ima imovinu veće vrijednosti, jednostavni postupak stečaja u kojem se imenuje se povjerenik, prodaje imovina potrošača i razmjerno namiruju vjerovnici. Smatramo da zakon ispunjava zahtjeve razmjernosti iz članka 16. Ustava te da se radi o zakonitom miješanju države u imovinska prava adresata a i da postoji legitiman cilj za to a glede uvođenja jednostavnog postupka stečaja potrošača. I dalje je sačuvano pravo potrošača da otkloni mogućnost da se protiv njega provede postupak stečaja potrošača a vjerovnici potrošača štite se na način da je i dalje nužno unovčiti potrošačevu imovinu kad je on ima i kad ona nije neznatne vrijednosti. Ocjenjujemo da predloži zakon ima legitimni cilj a to je povećanje socijalne zaštite i sprječavanje produbljivanja dužničke krize a da je mjera istodobno razmjerna cilju. Što se tiče retroaktivnog djelovanja zakona, predloženim zakonom uvodi se novi oblik postupka stečaja potrošača koji će se primjenjivati na nove situacije, dakle bitan je trenutak pokretanja postupka a ne vrijeme nastanka obveze, zbog čega postoji stav, da se niti ne bi radilo retroaktivno djelovanje zakona. Međutim, čak i u suprotnom, nesporeno je da bi zakon zahvatio pravne situacije, kod kojih se novo pravno pravilo primjenjuje na odnose nastale prije njegovog stupanja na snagu, ali koji još uvijek nisu dovršeni, pa bi se radilo o tzv. nepravoj ili kvaziretorkativnosti, koji treba dopustiti jer se cilj mjere ne bi mogao postići na drugi način. Na postupku i u tijeku primjenjivale bi se dvije odredbe, prva je u vezi uređenja zakonskog uzdržavanja, kao obveze stečajne mase, koja će se primjenjivati na postupke u tijeku, samo u odnosu na primanja koja potrošač ostvari nakon stupanja na snagu zakona, a druga je u vezi s imovinom, koju potrošač stekne nasljeđivanjem, a koja se više ne bi u cijelosti koristila za nemjerenje vjerovnika, nego samo do polovine naslijeđene imovine, a primjenjivati će se na postupke u tijeku, ako potrošač stekne imovinu nasljeđivanjem nakon stupanja na snagu predloženog zakona. A sada ukratko da obrazložim razloge za donošenje po hitnom postupku, onako kako je to predlagatelj obrazložio i stupanje na snagu od 1.1.2019. g. Predloženi zakon dio je paketa zakona koji se donose po hitnom postupku, s time da za razliku od druga dva predložena zakona stupa na snagu 1.1.2019. g. što je nužno kako bi se potegao puni učinak predloženih mjera. Da bi se predložene mjere mogle primijeniti na što veći broj građana, potrebno je da Zakon o otpisu dugova fizičkim osobama i Zakon o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima, stupe na snagu i ostvare planirane učinke čime se povećava broj građana koji će ispuniti uvijete za jednostavni postupak stečaja potrošača o čemu je govorio i ministar. Nadalje, predloženi zakon, potrebno je donijeti, kada i druga dva zakona, unatoč tome što stupa na snagu počekom iduće godine, jer se prije njegova usvajanje u Hrvatskom saboru ne može pristupiti pripremu za njegovu provedbu, koja je u slučaju predloženog zakona zahtjeva razdoblje od nekoliko mjeseci, obzirom na to da je potrebno izraditi aplikacije i povezati sudove s FINA-om, za prihvaćanje i postupanje u očekivanje više od 100000 predmeta. A isto tako i radi brze edukacije onih koji će ih provoditi. Posljedice koje će proisteći donošenjem ovog zakona, sastoji se prije svega u smanjenju broja građana s blokiranim računima i brojem ovršnim postupaka, čime će se građanima olakšati situacija u koji su se našli, zbog dugotrajne blokade računa, pružajući im u skladu s najboljom europskom praksom pravo na drugu priliku. Sredstva potrebna za provedbu ovog zakona u iznosu od 55 milijuna za troškova pokretanja i provođenje jednostavnog postupka stečaja potrošača, osigurati će se u okviru ukupnih rashoda državnog proračuna za 2019. g. a nakon toga biti će potrebno godišnje osigurati sredstva u iznosu od oko 7,5 milijuna kuna. Iz svih navedenih razloga, prije svega, zato što smatramo da će prijedlogom ovog zakona, biti dobrim dijelom riješen jedan dio problema koji se odnosi na blokirane građane, Klub HDZ-a će podržati navedeni prijedlog. Hvala.
Gospodine Šuker, nemojte dobacivati, budite na svojem mjestu. Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, također se javio za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnik Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Kolegice i kolege, danas imamo pred sobom izmjene i dopune Zakona o stečaju potrošača, Zakon, kao što smo već imali prilike čuti, donešen tamo negdje u rujnu 2015. g. zakon je bio nedorečen, on je bio nedovršen, znamo i sami, zbog, mislim da sam nabrojao 10-tak pravilnika koji su u njemu propisani bili tada. Dosta dugo oni nisu bili doneseni i onemogućili su zapravo bilo kakvo provođenje zakona koje bi znači trebalo biti onako kako je zamišljeno. Prvo krenimo redom, dakle, zakon o stečaju potprača, svakako je jedan od zakona iz stečajne problematike, u koju svakako spada kao kičma Ovršni zakon, zatim Zakon o provedbi ovrhe nad novčanim sredstvima, niz pravilnika, mogli bi govoriti čak o Stečenom zakonu, da je vezan na to itd. da ne širim previše. Problemi koji imamo u Hrvatskoj, sa ovrhama i blokadama, dobro su poznati, a to što nema volje za njihovo rješavanje, to je sasvim nešto drugo, barem kod stranaka koje su do sada bile na vlasti. Dakle, od te slavne ili neslavne 2011. g. kada je donesen novi Ovršni zakon, bitno različit od onih koji su bili prije toga, mislim da je prvi negdje iz '96. g. počela je rasti jedna planina dugova, planina glavnice, planina troškova postupka, planina kamata, zateznih kamata. I od tada do danas, ne nazire se bilo kakvo smanjenje te planine. Unatoč tome što planina dugova nam raste pred očima iz dana u dan, mi pred sobom nemamo suvišna rešenja za taj problem. Pa evo, zadnji pokušaj izmjene su ova 3 zakona, imali smo ujutro Zakon o oprostu duga fizičkim osobama, pa skroz novi zakon o provedbi ovrhe novčanim sredstvima, da bi sada došli na ove izmjene i dopune Zakona o stečaju potrošača. Prvi zakon će nekih 800 milijuna, predviđeno je oprostit automatski na FINA-i, drugi zakon neće nikakav dug riješiti, jednostavno, samo će riješiti blokadu, ali ne i dug, i naravno, može i dalje vjerovnik pokrenuti novu ovrhu. Ovaj zakon, kao što samo piše ovdje u glavi dva, kaže ovako prema podacima FINA-e, broj građana koji su blokirani dulje od 3 g. znači koji idu u okviru ovoga zakona i čiji iznos glavnice duga do 20000 kn to su ti uvjeti i 81 000, ukupni dug iznosi 653 milijuna + one kamate 347 milijuna, točno 1 milijarda kuna. Znači unatoč tome što smo se našli pred planenom od 43 milijarde glavnice i troškova ovrhe i 22 milijarde troškova zbog zateznih kamata, mi ćemo ovim … [[Govornik se ne razumije.]] mjerama riješiti 2 milijarde, ako i toliko. To su nekakvi optimističniji scenariji. Mršavo vam je to gospodine Plenkoviću, mršavo vam je to ministre Bošnjakoviću i Mariću. Evo niz problema koje ću sad navesti, koje ovi zakoni uopće ne dotiču, uopće ne rješavaju pa tako nikako da se riješimo tih nesretnih posrednika, bilježnika, sudaca pa i same FINA-e koja naplaćuje 20ak kuna po stranici, dakle imaju te cijele svoje tarife, pravilnike i smatram da je to u redu eto, čovjek koji je u blokadi, koji nema novaca, sve su mu uzeli, a kad te blokiraju moraš ić na FINA-u i moraš istragu vlastitu pokrenut, trošit vrijeme u redovima, istraživat, zvat banku, treba ti cijeli dan da riješiš pitanje tko te uopće blokirao i onda da bi dobio to na papiru još moraš platiti svaki taj papir. I naravno tu su one neslavne agencije za naplatu potraživanja, odnosno za preprodaju dugova koje nitko ne regulira, mogu raditi što god hoće u RH, totalna netransparentnost, a vlasnici im uopće nisu iz Hrvatske, nego nekakvi strani državljani kojima je ovo ovršni El dorado. Evo to su ti strani investitori koje ste vi uspjeli privući. Problem da troškovi mogu biti 10 puta veći i od glavnice, ili 3 puta ili 5 puta ili 15 puta, bilo je svakakvih primjera, uglavnom višestruko veći od glavnice, taj problem se uopće ne rješava. Zaštita jedinog doma, odnosno pitanje smještaja se ne rješava. Kad ste ono mijenjali zakon kako biste omogućili sredstva za deložirane obitelji, odnosno zamjenski smještaj, ajde da vidimo malo koliko ste to vi obitelji zbrinuli tim zakonom? Pa evo ministrica na moje pitanje zastupničko koje odgovara sljedeće: Sukladno članku 131. Ovršnog zakona zaprimljeno je 7 zahtjeva za priznavanje prava na novčanu naknadu, od tih 7 odobrena su 4. dobro. To je jedno pravo. Drugo pravo je pravo na osiguravanje socijalne usluge privremenog smještaja, jedan slučaj. Ajmo se malo zapitat kakve zakone donosite i koliko su oni efektni, a nije da deložacija nema, kolegice i kolege u zadnjih 7 dana, prvo deložacija u Puli invalida, drugo na Cresu nakon toga i danas u Splitu, jedini dom ljudima, teški socijalni slučajevi. Gdje su zakoni da njima pomognu? Ajmo dalje, preprodaja dugova, niti milimetra naprijed, zatim problem isplate božićnice, regresa, otpremnine, jubilarne nagrade, nema napretka u rješavanju tog segmenta ovršne problematike. Problem neobavještavanja o ovrsi kao nekakve vrste borbe protiv netransparentnosti, nema nikakve visoke naknade FINA-e, ni čut. Pitanje retroaktivnosti, ovršavanje nekih specifičnih sredstava za proizvodnju koji presuđuju o radnoj sposobnosti obitelji, pitanje kolaterala, ulazak ovrhe u ostavinsku raspravu, zastara duga kad se ne naplatite za godinu, dvije ili tri da dug nestane, ne, nema uopće nikakve zastare duga, nakon što je ovršni postupak već otvoren. Problem krivotvorenja zadužnica, to bi se riješilo registrom zadužnica, nema pomaka, itd., itd. da si ne uzmem cijelu raspravu na ono što niste uspjeli riješiti ovim prijedlozima zakona. Cinizam je ovdje također gdje, u hitnom postupku. Cijelo desetljeće se gomilaju ti dugovi, svakodnevno ili barem jednom na tjednoj bazi vrište naslovi kako netko gubi imovinu, netko gubi plaću, ne znam za kunu višestruko veći troškovi, to je cijela jedna knjižnica apsurdnih slučajeva pod kojima pate hrvatski građani. Ne, nije nam se žurilo 10 godina, a sad nam se žuri prije ljeta po hitnom postupku donijeti ovakav zakon, to je vrhunski cinizam od strane Andreja Plenkovića, ali neka, neka ide po hitnom postupku da barem nekome pomogne, ajde. Htio bih reći da je dužničko ropstvo nešto što prepoznaje međunarodna zajednica, što ima u međunarodnim aktima, nešto što je problem 21. stoljeća. Ja bih rekao da je jedno 10% hrvatskih građana ima problem sa dužničkim ropstvom, sa dugovima koji se nikad neće riješiti u ovom sustavu, evo i ovim revolucionarnim mjerama jedno 2, 3 milijarde od 65, koliko. A oprost duga, ja sam prvi za oprost duga onima koji su to zaslužili, kojima će to pomoći, međutim sjetimo se 2015. oprost duga SDP-a. tada su se hvalili to je izvozni proizvod Hrvatske, to će bit Europska praksa. Međutim ovršni sustav kakav ste stvorili je pregazio tu reformu, jedno par tisuća ljudi koliko se sjećam je to iskoristilo i dobro da jesu, zašto ne bi? Međutim nakon toga je sve isto po starome. Ja se bojim da će se to dogoditi i nakon ovih vaših mjera jer sam objasnio u šta diraju, odnosno ne diraju. Jedan od najvećih problema, a to je danas priznao ministar Marić, ovrhe kod nas traju neograničeno, odnosno kako ste vi rekli ovdje u glavi 2: stupanjem na snagu Ovršnog zakona iz 2012. prestala je postojati osnova po kojoj bi se mogao obustaviti postupak ovrhe radi naplate novčane tražbine kada se ovrha provodi na novčanoj tražbini po računu pa čak i onda, čak i onda kada je očito takva ovrha nije moguća i kada ona nema smisla. To je sustav koji ste vi stvorili, sustav dužničkoga ropstva i ne namjeravate ga skresati i umjesto da idete osporiti ovu planinu dugova, evo da, netko je imao 100 kuna računa za vodu, to mu je neki odvjetnički ured nabubrio na 1000, ne, nećemo mi osporavati taj dio. Hajde barem da ste rekli, hajde što je bilo – bilo je, od sad se to više neće događati. Ne, to je sve u redu i neka i dalje bude tako jer je u redu. E, a sad to što je nastala planina dugova, e sad ćemo mi dat zakone da vam to što prije naplatimo. Te nepravedne i nepoštene dugove. Umjesto da ih osporavamo, dajemo zakone kojima ćemo to što prije naplatiti. Stečaj potrošača da, taj zakon je RH odavno trebala imati. Ima ga cijeli niz, rekao bih, ozbiljnih europskih zemalja, pravnih država, ali on se mora koristiti samo u krajnjem slučaju kada nema drugog izlaza iz dužničkog ropstva. Mi do sad nismo imali izlaz iz dužničkog ropstva osim naravno da platite, je li. Da platite taj dug i to sve što vam dolazi pa onda ste se toga riješili. Međutim, ovdje se to predstavlja kao rješenje koje to nije, kao nešto normalno. 100 tisuća ljudi u stečaj. To je rješenje, 100 tisuća ljudi u stečaj. Naplatite te deseterostruke naknade. Takve naknade nema nitko kakve imamo mi. I uopće je promašena funkcija Zakona o stečaju potrošača ako je ideja gurnuti 100 tisuća ljudi u stečaj. Da na imovini naplatimo ono što nismo mogli preko računa. Evo, niz odvjetničkih ureda ovdje, hajmo vidjet malo podatke. Hanžeković i partneri 49 milijuna prihoda, Grgić i partneri 36, Leko i partneri 22, Mađarić i Lui 17 itd., itd. Niz javnih bilježnika, Ježek 9 milijuna prihoda, Maroslavac 7, Panjković 7 itd. Koliko od ovih odvjetničkih ureda i bilježničkih u onome što rade imaju i ovrhe? To bi bilo zanimljivo ispitati. Znamo, neki od ovih ureda su već zloglasni po takvim ovrhama. Ne, ono što su oni naravno dali na tu ovrhu, to je njihovo vlasništvo, ne možete vi otpisati Hanžekoviću ono što je tražio za svoju naknadu. E, nećemo osporavati takve stvari, ne. Sad ćemo dat stečaj da si to što prije naplate. Tu je logika. To je logika bez da smo ozbiljno se postavili prema toj planini dugova. I to je politika tzv. ozbiljnih političkih stranaka, nasuprot nama tzv. populistima kako nas zovete, a slično je napravljeno i sa stečajevima. Neću trošiti vrijeme na predstečajnu nagodbu. Htio bih reći par stvari o Zakonu. Vidim da ste ovdje ubacili izvanrednog povjerenika. Pa zašto i on ne bio jedan od one 4 kategorije koji mogu biti provoditelji ovoga postupka uz ne znam, porezne savjetnike, odvjetnike, već što smo naveli. Također vidim i pokušaj onemogućavanja oprosta duga samom sebi u čl. 51., st. 3. To je bio ogroman problem kod predstečajne nagodbe. Netko izmisli fiktivno potraživanje i onda na glasovanju to fiktivno potraživanje prevagne, izglasa se predstečajna i zapravo sami sebi oprostite dug. Ovdje koliko-toliko se vodi o tome računa. Samo dva povjerenika su da provode ovaj Zakon, do sada se prijavila. Sad kao širimo malo priču da se prijave i drugi. Vidimo da osim pravosudne inspekcije koja ima 6, šest brojkom i slovom inspektora u Hrvatskoj, imamo i drugo usko grlo, a to su ovi provoditelji Zakona o stečaju potrošača. Kako će 100 tisuća ovih postupaka proći kroz ruke dvoje ili daj Bože više ljudi, to ćemo vidjeti. Naravno, neki će biti automatski, kako smo čuli. Ja bih samo htio ministru natuknuti, pogledajte koliko ima nezaposlenih pravnika samo u gradu Zagrebu, a Pravni fakulteti su nešto gdje uvijek ima kvota dovoljno. Imamo inflaciju pravnika i ekonomista. Pogledajte koliko ima mladih nezaposlenih pravnika. S druge strane, vapi nam sustav na nekim mjestima za takvim ljudima koji znaju nešto o pravu. Ovo nisu neki hiper složeni postupci, ipak je tu i pojednostavljenje. Htio bih također pitati gdje je napokon sustav dakle dražbe nekretnina na elektroničkom modelu? I dalje se nekretnine prodaju u nekakvim zatamnjenim sobama na sudovima, kao to je sve javno, ali jedva dođete do tih informacija. To netko već preko veze često kupuje. Taj problem još uvijek nismo riješili. Još je ovo sad Miljenić najavljivao transparentne elektroničke dražbe. Od toga do dana današnjega nema nikakvog napretka velikog. Rješenje za sve ove probleme koje sam naveo biti će skroz novi Ovršni zakon po slovenskom modelu koji će Živi zid dati u proceduru, a očekujemo da će nacrt biti gotov do ljeta. Hvala vam.
Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a javio se također za sudjelovanje u raspravi. Zastupnica Anka Mrak-Taritaš govoriti će u njihovo ime.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre sa suradnikom, pred nama su evo, u hitnoj proceduri izmjene i dopune Zakona o stečaju potrošača. Kad ste oporbeni zastupnik, onda možete doći za ovu govornicu i možete zapravo ukazivati što bi trebalo, kako bi trebalo, zašto bi trebalo. No međutim, jednako tako u nekim stvarima treba biti korektan i možda reći korektne situacije i uvjete. Nitko nema čarobni štapić. Da netko ima čarobni štapić, nema tog ministra, nema tog premijera koji bi čarobnim štapićem volio da nije premijer ili da nije ministar u zemlji u kojem se broj blokiranih broji 325254. I zasigurno bi htio iznaći najbolje moguće rješenje da to smanji. Jer to nije nastalo od jučer, to je nastalo tokom godine. Zašto je nastalo? Po kojim kriterijima je netko postao blokiran? Zašto se doveo u tu situaciju? Ja bih rekla, koliko ima broja blokiranih, toliko ima i različitih uvjeta i različitih načina. Da je ovo rješenje najidealnije – nije, da postoji bolje rješenje – zasigurno postoje. No međutim, hajdemo biti korektni i pošteni reći ministarstvo je napravilo analizu, pretpostavka je da otprilike 120 000 blokiranih sugrađana će zahvaljujući primjeni ovog zakona steći uvjete da tome ne bude tako i mi ispred kluba GLAS-a i HSU-a ćemo ovo podržati. Mi kao jedan klub podržavamo sve opcije koje su dobre, koje su korist građana pa bez obzira koji pomaci jesu i korak naprijed je dobar korak, stajanje u mjestu je nešto što je najgore. Jednako tako živimo u vremenima, ja se sjećam svoje mladosti i kad sam zapravo i studirala i radila u jednom drugom sustavu, onda ste gledali one američke filmove i gledali ljude koji su se suočavali s takvim situacijama i to gledali kao kad odete inače u Ameriku po prvi put pa imate osjećaj da ste došli u film, tad ste to gledali, to se dešava nekom drugom. To se više ne dešava nikom drugom, to se dešava u ovoj zemlji i svaki napor da se pomogne našim sugrađanima da im se riješi problem koji imaju je dobar napor. E sad dakle ministarstvo, odnosno nadležni su odlučili da limit bude tih 20 000 kuna, naravno uvećane za kamate i da bude uvjet tri godine. Pa ajdemo dat prilike ovom zakonu. Ja se uvijek zalažem za to da se da prilika pojedinom zakonu, da se vidi u praksi što se to stvarno dešava i da jednako tako je i pošteno za 6 mjeseci ili godinu dana reći ono što smo mislili da će u praksi će se dešavati nije tome tako i moramo još poboljšati to, to i to. I na taj način treba raditi. Kad ste saborski zastupnik onda stvarno imate taj komoditet da ukazujete, da govorite trebalo bi ovako ili onako, kad ste u izvršnoj vlasti onda je to malo drugačije. U izvršnoj vlasti morate nešto napraviti, morate to u stvarni život sa stvarnim ljudima i iza toga snositi određene odgovornosti. Dakle izvršna vlast je nekom od nas zanimljiva, nekom manje zanimljiva, ali je to stvarno situacija u kojoj vi primjenjujete određeni zakon. I ono što je dobro i što bi trebalo radit, trebalo bi raditi na način da uvijek radite nekakve projekcije kad se rade ovakve jedne izmjene zakona što vam je potrebno da bi bio što bolji i onda nakon 6 mjeseci napraviti analizu i ako vidi se da nešto nije napravljeno kako treba, to poboljšati. Važeći zakon koji je stupio na snagu 1. siječnja 2016. je imao opciju, dakle iz toga je 377 zahtjeva bilo za stečaja potrošača, riješeno je 281. U kontekstu stvarnog stanja, evidentno tu nešto nije bilo u redu. Analizom se utvrdilo da ono što nije bilo u redu je između ostalog, da su svi otprilike bili u istoj situaciji, a nisu sve u istoj situaciji i jednako tako da smo imali samo 2 povjerenika. To vam je ono ko kad imate nekakvu dobru namjeru pa hoćete napraviti nekakav zakona, a onda si stavljate utege koje ne možete maknuti, to su vam kao one bove na moru, privežete se za to i nema micanja, vrtite se u krug. Stoga ja cijenim da je izuzetno dobra opcija gdje se taj portfelj iz kojeg mogu biti povjerenici povećao. Jednako tako i ova edukacija od godine dana, dakle mi živimo inače u jednom svijetu u kojem, i tom se trebamo prilagoditi, to naravno koriste mladi ljudi, mi koji imamo nešto godina se teško tome prilagođavamo, mladi ljudi da. To znači da se educiraju, da se educiraju za neka druga znanja, da su spremni otići na ljetne škole, da su spremni otići na različite tečajeve, da su spremni odraditi nešto drugo. Zašto netko od mladih ljudi koji danas završava nakon jedno godinu dana određene škole, tečaja ili edukacije koja će se znati uz određene uvjete se ne bi mogli baviti nekakvim drugim poslovima i širiti svoj dijapazon posla? Svaki zakon koji ima odredbe, koji omogućuje dodatno doškolovavanje, koji omogućuje dodatne uvjete, koji omogućuje da vi svoje uvjete pod kojim radite ili mogućnost, tu platformu iz koje možete raditi proširujete je, je dobrodošao. Jednako tako ajdemo vidjeti što mi tu imamo. mi tu imamo s jedne strane građane koji su u blokadi i s druge strane imamo vjerovnike. I tu naravno imamo različitih situacija, ovaj zakon daje dakle mogućnost jednostavnog postupka. Ti jednostavni postupci su postupci koji su uvijek dobri, dobri su i značajni, vi možete nešto napraviti komplicirano i možete napraviti jednostavno. Jednostavno daje mogućnost bržeg rješavanja. I ovaj zakon treba gledati između ostalog i u kontekstu nove prilike, dakle uvjete pod koje je netko došao do duga kojeg ima više od 3 godine sa 20 000 kuna i ne rješavajući ih, ima netko tko to zaboravi pa netko će riješiti, vrlo olako. A ima naših sugrađana koji nas vjerojatno i danas slušaju i čekaju ovakav jedan zakon, koji zbog toga ne spavaju, koji se zbog toga loše osjećaju, koji su se našli u situaciji iz nekakvih životnih situacija, ali svi trebaju imati prilike za drugi pokušaj. Svi trebaju imati prilike drugi put probati. Ovaj zakon daje jednu od tih mogućnosti. Da je to najbolje moguće, vjerojatno postoje i drugi načini. Ali u ovom trenutku je iščitano, ovakva metodologija, ovaj način i mi ćemo ovaj zakon podržati iz jednostavnog razloga što treba dati, ako će se ovaj zakon riješiti, ne 120 000, nego duplo manje, 60 000 da naših sugrađana više ne bude u blokadi, mi smo nešto napravili. I to treba tako gledati. Znate ako si stavite, to je običaj, ja ne znam da li u drugim zemljama kad razgovaram s kolegama onda naravno svatko svoju povijest nosi i svoj način promišljanja, najgore u životu kad si stavite previsoki cilj, onda stavite previsoki cilj ili predaleki, znate da ga ne možete ostvariti i odmah u startu odustanete. Meni se čini da je ovo jedan realan cilj. Čini mi se da bi se ovo mogli napraviti, ja to uvijek i govorim svoj vlastiti primjer i kažem, mene možeš staviti u sobu sa strunjačom i ljestvicom da skačem u vis i nakon 3 g. kad dođeš, ja ću skakati centimetar više nego što je to bilo na početku, ali nek druge stvari ću napraviti. Prema tome, ovim zakonom meni se čini da je u ovom trenutku date neke okvire realnosti, da je ovo što se odlučilo, dakle riječ je o tri prosječna osobna dohotka i te 3 g., ajdemo vidjeti kroz 6 ,j. da li se je taj uspjeh gdje se očekuje da 120 000 građana ne budu više blokiranih, ako je to tako, onda je ovaj zakon, treba naravno neke stvari dalje ići, a ako ne, onda se je negdje pogriješilo. Kad bi mi znali u ovom trenutku šta je idealno rješenje, onda bi unutra bio, ministar ne bi imao zabrinuto lice, rekao evo ja ću doći pred vas jednom prilikom i reći pogledajte što smo mi u ministarstvu napravili. Ne međutim, ajmo probati ovako, idemo vidjeti što će se s tim postići. Postoji kad je riječ o blokiranima, jedan puno, ja neću reći, teško je govoriti o većim, malim ili srednjim problemima, mislim da je tu kolega Sinčić nešto rekao a ja ću to isto tako spomenuti a to je problem s kojim se treba staviti u koštac, gdje su oporbeni klubovi dali prijedlog a to je paralelno otpisivanje glavnice i kamata, zapravo to trajno dužničko ropstvo gdje vi cijelo vrijeme otplaćujete kamate a do glavnice nikako ne dođete. To je jedan drugi zakon drugačije definirati, to je jednako tako u budućnosti zasigurno treba se odlučiti i treba se odraditi. Jednako tako je i ono što svi ukazujemo a to je kad je riječ, i to je naš običaj, znate, kad je riječ o ugroženima onda smo tu jako pametni. I onda tu pokušavamo jako nešto izfilozofirati i tu su sve oni koji su u sustavu blokiranih a to su i javni bilježnici, tu su i neki drugi koji naravno tu vide svoj trenutak ali to tako je otkad je svijeta i vijeka. Da zaključim, želim reći slijedeće. Mi ćemo ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona podržati, jednako tako, mediji će to tako pratiti da ćemo i mi znati da li je on zaista na određeni način polučio svoj rezultat. Polučen rezultat znači da je broj blokiranih znatno, znatno manji nego što je danas, to će već biti rezultat, no međutim tu naporima ministarstva nije kraj, onaj dio napora koji treba biti i to je ono što su neki kolege koji su išli sa izmjenama drugih zakona tu vapili s ove govornice i rekli su ne morate prihvatiti naš ali dajte ugradite u svoje zakonodavstvo, dajte dođite s tim jer problemi su zaista veliki, problemi nisu nastali od jučer, problemi su se gomilali godinama, imamo sad to što imamo. Netko drugi će vjerovatno kroz nekakve završne radove na fakultetima ili doktorske disertacije ukazivati zašto je bilo, kako je bilo, što se je desilo, no međutim svaki napor d se pomogne našim sugrađanima, da ne budu više u kategoriji blokiranih, da im se daje prilika za miran san, za normalni život i za drugi početak je dobrodošao. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Klub zastupnika MOST-a javio se također za sudjelovanje u raspravi, Tomislav Panenić govorit će u ime MOST-a.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre. Danas imamo jedan od dijelova zakonodavstva kojeg Vlada predlaže, koji bi trebao riješiti probleme prezaduženih građana, građana koji su u blokadi, građana koji imaju obaveze često veće i od imovine, građana koji duguju 40 i nešto milijardi kuna ali da se vratimo jednu godinu unazad. Imali smo jedan koncern, jednu tvrtku, 57 milijardi kuna za koju smo svi ovdje ustali, svi smo u biti bili za jedno, a to je da se spasi, i koje su bile poruke? Poruke su bile snažne, od Vlade, od premijera, od svih uključenih, vjerujte, tražimo rješenje, naplatit će se, oni najmanji, oni će naplatiti sve ono, neće propasti, neće se vezati na cijelu našu tu najmanju ekonomiju, na mikro poduzetništvo, na one najmanje da nastradaju. Danas ovdje imamo ministra koji ima dobru namjeru, bio nam je do podne i ministar Zdravko Marić koji isto tako, ono što zapravo nedostaje u ovome kakvu ćemo mi poslati poruku? nakon svih ovih zakona, da li će ljudi povjerovati, da li će ljudi biti ti koji će vjerovati Vladi Andreja Plenkovića, ovome Saboru i svima da stvarno država stoji iza aktivnosti koje poduzima o da neće netko tko u dobroj namjeri ide konzumirati zakone, pa tako i ovaj zakon, da neće nastradati. Jel' što je, mi ako pogledamo rezultate samo dosadašnje provedbe Zakona o stečaju potrošača, vidimo da nisu prihvaćeni. Strah, strah je naše građane da će im prekomjerno biti oduzeto ono što nisu krivi. Nisam čuo riječi o osporavanju potraživanju, koliko puta su naši građani dovedeni u zabludu pa im je kroz tu zabludu nastao trošak? Susretali ste se s tim primjerom da obilaze raznorazni ponuditelji nekih usluga koji ulove naše prvenstveno one najstarije kojima uvale pakete koji im ne trebaju, koje im onda naplaćuju, opterećuju ionako malu mirovinu. Mi bismo trebali riješiti taj problem. Prvo bismo trebali jasno ljudima moći poslati poruku da bi kad se izglasa i ovaj prijedlog izmjena u okviru ovoga zakona, država bila ta koja garantira da će se provesti upravo onako kako očekuju, fer, i da će biti pravedno, pravedno prvenstveno za onoga koji je dužnik, da unaprijed može znati, osjetiti, prepoznati da onaj stečajni upravitelj koji će mu biti predložen povjerenik, da će on imati razumijevanja i da će naći najbolju mjeru. Ako se vratimo zapravo na samu praksu, zašto ne dolazi do nagodbe? Često je ovdje rečeno, zato što su banke ili neki drugi ponuditelji usluga, telekomunikacijski ili tako, već prodali svoja potraživanja. Dok mi ovdje raspravljamo, oni već prodaju, oni već prepuštaju upravo onome što smo se susreli kao i kod Agrokora, lešinarskim organizacijama. Znači imat ćemo situaciju gdje idemo braniti nešto kroz proceduru u kojoj će doći do nove prodaje tih dugovanja i onda se stvarno postavlja pitanje pa jel niste i meni mogli prodati, možda i nekom tko bi mi pomogao za 10, 20 ili tako nešto, mali iznos ukupnih potraživanja? Ako je jednom telekomu ili jednoj banci ili bilo kojem takvom ponuditelju u interesu da prodaju svoja potraživanja za tako male iznose i da će onda netko tko je to preuzeo imati razumijevanja, ja mislim da ćemo se mi naučiti, trebali smo naučiti zapravo što je jedan … [[Govornik se ne razumije.]] zašto je on došao i kako želi zaradit. Isto tako, susrest ćemo se i sa tvrtkama koje će pronaći modele kad su otkupili dugovanje, da u najvećoj mjeri to naplate. I tu je izostalo upravo ono što ljudi očekuju od ove Vlade, a to je da dugovanja koja su nastala, da se utvrdi da li ta dugovanja su nastala u dobroj vjeri ili su nastala u prevari, da se nakon toga omogući postizanje nagodbe, vidimo da upravo taj instrument nagodbe nije funkcionirao, nije bilo interesa za njega. Ako se i dođe do mjere stečaja potrošača da se jasno može predočiti koji je postupak, što će biti, što naš građanin može očekivati jer boje se, građani se boje da će otvaranjem samoga postupka stvoriti jednu neizvjesnost u kojoj mogu izgubiti i oni i njihovi najbliži ono što smatraju da nije pravedno određeno. Velik je ovo izazov i upravo i samo pokretanje izmjene zakona sigurno da ima svoju pozitivnu stranu, međutim ono što Klub zastupnika Mosta očekuje isto tako da premijer, kao što viče o nagodbi za Agrokor, isto tako i viče da nakon petka, ako bude na glasanje ovo stavljeno u petak pošto je hitni postupak, da ne moraju se građani bojat, da on, njegova Vlada, svi koji podrže, stoje iza samoga prijedloga zakona, da ljudi trebaju vjerovati i isto tako kao što u Agrokoru mali dobavljači nisu nastradali, da i u ovom slučaju mali ljudi, hrvatski građani neće biti ti koji će stradati. To je ključ, ne samo ovog Zakona o stečaju, nego isto tako svih zakona. Tu je govorio i kolega moj Nikola Grmoja, može se nešto skinuti samo s blokade, ali da li nakon toga moje obveze ostaju, kako će se one realizirati, koji će biti novi postupci koji će me opteretiti? Nadam se da nakon ovih rasprava ćemo imati, ne samo danas, nego i sljedećih dana jasnu poruku premijera kojim će, ne samo umirivati javnost da su doneseni zakoni, nego će garantirati da u provedbi zakona zaštitit će se prvenstveno najveći hrvatski interes. Najveći hrvatski interes su hrvatski građani jer ako se trebamo boriti za to da nam građani ostaju, da žive u RH, ako najčešće navode da su blokade im otežale život, ako ne mogu pokrivati svoje obaveze, onda je borba za hrvatskog građana najveći prioritet. Nije nijedna druga ispred toga. I upravo Most želi da imamo takvu politiku, politiku u kojoj možemo stati iza tih izjava, iza tih dokumenta koji se predoče nama ovdje koji raspravljamo, a to je da i mi vjerujemo da će ova Vlada moći nosit se sa postupcima koji će se provoditi po ovome zakonu, to nas trebate evo ministre uvjeriti u vašem obrazloženjima, isto tako poslušat ćemo i sve ostale rasprave i nadam se da ćemo donijeti zajedno, jer ovo je stvarno pitanje koje se proteže kroz više vlada gdje nema zasluga, niti onoga tko je kriv, ne može se odrediti ni stvarnoga krivca jer ih ima previše, a isto tako neće biti ni jasno određeno tko je zaslužan za napredak jer svi mi moramo dati svoj obol. Očekujemo da imamo jasne poruke, da budemo, ako možete uvjeriti nas zastupnike, da ćete isto tako moći uvjeriti i naše građane. Hvala vam lijepo.
Hvala. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnik Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani ministre sa suradnikom. Dug je popis svaštarija koje su nam naše vlade donosile u ovaj Sabor i obećavale putem medija. Sjećate se vjerojatno one priče s faxa na posao, sjećate se obećanja od 200 000 radnih mjesta, HNS-a, plan 21 Kukuriku koalicije koji je obećao mirovine od 6000 kuna, molim vas, to je zanimljivo čuti. Imamo program vjerodostojnog koji će zabranit deložacije, evo upravo je danas jedna bila, prije par danas su bacili stopostotnog invalida na ulicu. Imamo potpise kod javnih bilježnika Mostovih zastupnika, imamo famozni SDP-ov otpis dugova, kojim se čak 4,5 građana su otpisala dug, ali vrlo brzo im se to vratilo i sada imamo osobni stečaj ministra Bošnjakovića, koji bi htio, dakle, potezom pera prisiliti građane da rasprodaju sve što imaju, po nekoj mizernoj cijeni i da nakon toga im se kao otpišu dugovi, ali važno je napomenuti, da ako bi oni slučajno u budućnosti ponovno zaradili neki novac, onda bi se ti dugovi ponovno vratili, što je glavna poanta cijelog ovog zakona. To vam je, ima jedan slučaj Čakovca di ja živim, gdje se čovjek, sudu žalio na zastaru i dokazao na sudu da je zastara ona protiv potraživanja, ali da bi nakon toga vrhovoditelj, konkretno Međimurje plin rekao, to što je sud proglasio zastaru, to ne znači da mi ne možemo dug naplaćivati i dalje. I oni sada naplaćuju sud i dalje, drugim metodama, naravno, ne više preko suda, ne više preko FINA-e ali oni dakle, dug i dalje smatraju dugom i to je ono poanta. Znači ne može netko očekivati da ako trenutno nema novaca, da se u budućnosti smiju bogatiti, pa će netko te dugove opet neće nabiti na nos. Ali, ono što je najvažnije od svega za reći hrvatskim građanima, da su dugovi u ovakvom sustavu neisplativi. Neisplativi. Država nije u stanju platiti svoje vlastite dugove, jedinice lokalne samouprave, nisu u stanju platiti. Znači oni jedino što su u stanju uzimati kredit da zatvore kredit. Očekivati da će 325 tisuća siromašnih hrvatskih građana, blokiranih umirovljenika, nezaposlenih itd, platiti 65 milijardi kuna duga. Neće, ne mogu, ni na koji način. Znači jedino što je potrebno, da bi se ovaj problem trajno riješio, je da se uvede sustav u kojem bi dugovi bili otplativi, a to je moguće samo promjenom monetarne politike, ukidanje valutne klauzule, konturom nad HNB, rješavanje pitanje švicarskog franka. Da ste riješili pitanje švicarskog franka, gospodine Bošnjaković, bio bi daleko veći efekt, nego sa ovim zakonom koji ste sada donijeli. Da se riješi pitanje preplaćenih i nezakonitih kamata, daleko veći efekt. Da se ti teleoperateri, koji su 30% blokirani blokiraju, da im se jednostavno zabrani da potpisuju pretplate sa svojim korisnicima, nema pretplate. Tim prije, jer oni imaju vrlo visoke tarife za vrlo nekvalitetne usluge. Znači Hrvatska ima najsporiji Internet u Europi, a 5 puta veće cijene interneta nego recimo Rusija, pet puta. I onda šta se dešava? Imamo 4 teleoperatera i jedan naivni građanin ili svejedno pohlepni, kakav god hoćete neobrazovani, bedasti ode jednom teleoperatera, potpiše pretplatu, kada mu on uzme mobitel, ode drugom, odem trećem, ode četvrtom, zaduži se. Nema pretplate, zabranite im to. Ima ko plati uređaj neka ga nosi, tko ne plati jedan račun, neka mu se isključi mobitel i gotovo. A ne da se pretplata i onda se nekom natovari 24 mj. naplati mu se penali, nije platio jedan mjesečni račun, odjednom je u dugu 10, 20, 30 tisuća kuna. Normalno da to ne može platiti. HRT pristojba isto tako, ukinite tu HRT pristojbu, plaćajte direktno iz proračuna, ako 180 tisuća ovrha ide zbog HRT za državu je isplativije, da sama financira HRT nego da ljude u potpunosti isključuje iz društva iz gospodarstva iz normalnog svakodnevnog života. To bi bile mjere koje bi problem blokiranih i ovršenih riješile za gotovo 80%. Isto tako, nemojte ovršavati primanja manja od 3000 kn. Znači u Italiji, ako su primanja manja od 2500 eura, samo 10% se smije ovršiti. Kod nas ako netko ima primanja 3 kn, država će mu uzeti 1 kn, jer jednostavno, ne postoji socijalni prag ispod kojega nije dozvoljena blokada, nema ga. Znači ponavljam, još jednom ministre, 2500 eura u Italiji, ispod samo 10% je moguće. Može se dovršivati više, za one koji veće plaće. Kod nas to nije moguće. Ja znam za invalida koji ima mirovinu 570 kn i HRT mu ovršuje 180 kn svaki mjesec. To su strahovite nepravde. Isto tako agencija za naplatu potraživanja. Kako je moguće da netko da 1000 kn i nakon toga znači kupi dug za 1000 kn i nakon toga traži da mu dužnik vrati 20000. Kak je to moguće? Znači ako banke mogu prodati svoj dug za 10% glavnice, a prodaju ga za 10% glavnice, onda pravo prvokupa mora imati dužnik. Prvo se njemu nudi da kupi za 10% glavnice, njemu ponudite. Pa onda ako on neće ne mora ili ne želi, onda prodajte agenciji za naplatu potraživanja. I sada pazite ovu prevaru. Za to što su banke prodale dug agenciji za naplatu potraživanja, banke su dobile poreznu olakšicu. Poreznu olakšicu. Znači država je bankama platila njihovo potraživanje. Oni su isplaćeni u cijelosti. U cijelosti su isplaćeni, oni nisu na nikakvom gubitku. Pogledajte dobit banaka je rekordna u 2017.-2018. g. Rekordna, o kakvim gubicima se priča. Agencija za naplatu potraživanja, kako god se zvala ona B2, B3 ili ne znam šta GTX 6 ona može potraživati isključivi ono što je dala. Ako je dala 1000 kn, potraživa 1000 kn plus naravno kamate. To je ono što oni mogu potraživati, to je pošteno. A ne oni rade fantomski, ajde odvedite me gospodine Bošnjaković u sjedište B2 kapitala da me netko primi, gdje je to sjedište, tko će me primiti, oni samo zovu telefona pa vi ne znate, pričate s Matom, Mujom ili Maricom, niti vam se ne predstavi imenom i prezimenom, niti ikada možete dobiti stanje duga na papiru, niti možete dobiti ponudu za otplatu na rate, niti bilo šta. Oni samo daj 10 kuna, daj 20 kuna, daj 30 kuna, koliko godi imaš, samo daj, daj. Kad će biti gotovo? A to nitko ne zna. Kad se možemo vidjeti? Nikad. Mogu li šta dobiti na papiru? Ništa. I zovu, svakodnevno maltretiraju. Gnjave građane. Građani su uspaničeni. Mene danas zovu uspaničeni umirovljeni. Evo sad ću reći što odgovaram tim umirovljenicima. Blokirajte brojeve tih dosadnjakovića i nikad im nemojte dati niti jednu jedinu lipu. Niti jednu lipu. I nikada više nemojte glasati za HDZ. Nikad. Jer HDZ, ministar Marić i ministar Bošnjaković i Plenković i svi ostali poreznom reformom u službi bogatih, jačanjem drugog stupa umjesto pretvaranjem u dobrovoljni i ovim kozmetičkim izmjenama Ovršnoga zakona, stečajnoga, kako god, samo uporno dokazuju da su predstavnici krupnoga kapitala u RH, da rade u korist uske klike stranih banaka i nekoliko stotina SDP-ovaca i HDZ-ovaca i s njima slizanih satelita i tajkuna skorojevića, a protiv interesa vlastitih građana. I dolaze ovdje u odijelima i dolaze ovdje sa skupim satovima u skupim autima, ali to je samo umiveno lice zlih namjera. Njihova je politika ista kao slika Doriana Greya. Prikazuje lijepo lice, a u pozadini su najgore i najmračnije namjere ovoga koje jedna lihvarska oligarhija želi provesti radi uništenja ove prelijepe zemlje. Hvala lijepa.
Za repliku se javila zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Bunjac, iz vaše rasprave vidljivo je da Prijedlog Zakona uopće niste ni pročitali. Govorite paušalno vašu priču koju stalno govorite o blokiranima. Ovaj Zakon je vrlo konkretan, uvodi se jednostavni postupak za stečaj potrošača na temelju analize gdje je utvrđeno koliko je broj građana koji imaju blokadu računa duže od 3 godine u iznosu do 20 tisuća kuna i uvodi se vrlo jasno, transparentno na koji način će se problem takvih građana u vrlo kratkom periodu riješiti. Hvala.
Odgovor na repliku, zastupnik Bunjac.
Žao mi je zastupnice Jelkovac što vas moram razočarati, ali sva tri zakona sam pročitao, a čitao sama isto tako i službene statistike. Za razliku od vas, uveo sam jedan novi element, a to je naime, da sam razgovarao sa ovršenima i blokiranima kao što sam vam naveo upravo i danas prije podne. Ono što biste vi morali primjetiti je dakle, službena statistika ovršenih i blokiranih travanj-svibanj, znači ova zadnja koju smo dobili. Da li se broj blokiranih povećao ili smanjio? Povećao se. Da li se njihov dug povećao ili smanjio? Povećao se. Tko je zaslužan za to? Izvršna vlast. Ministar Marić i ministar Bošnjaković. Pa nisam valjda ja to kriv? Vidjet ćemo što će biti s ovim mjerama. Kaže ministar Marić, promijenit ćemo evidentiranje. Ma tko pita za evidentiranje? Mi pitamo da li se dug maknuo ili nije. To je ključna stvar. Kako će građani živjeti nakon ovoga. A ja vam garantiram da će oni koji su do sad imali probleme, imati i dalje iste takve probleme.
Zastupnik Aleksić javio se za repliku.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bunjac, spomenuli ste franak. Moram ipak reći jednu stvar. Naime, SDP-ova vlada je djelomično riješila problem franka za dužnike koji su imali još uvijek te kredite, njih 55 tisuća je izvršilo konverziju uz konsenzus cijelog Hrvatskog sabora. Znači, taj problem je riješen za ljude koji su imali žive kredite, međutim nije riješen za ljude koji su te kredite otplatili prije konverzije i za one ljude koji nisu htjeli prihvatiti konverziju, a to je nekih 3% možda onih ostataka kredita. I sada mi čekamo presudu Visokog trgovačkog suda, novu presudu. Ako ona bude pozitivna u korist dužnika, onda ja već imam jedan Zakon u glavi koji ću predložiti, kojim bi se sustavno riješio taj problem i kojim bi se sustavno vratio novac svim oštećenim dužnicima i to će onda biti jedan veliki zadatak ministarstva pravosuđa da takav Zakon ili prihvati ili ga odbije. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, zastupnik Bunjac.
Hvala lijepa. Zastupniče Aleksić, znači kao što ste sami rekli, djelomično je riješeno. Opet zahvaljujući SDP-ovoj vladi, pritisku građana, radu vaše Udruge itd., ali mnogi građani koji su imali kredite u švicarcima izgubili su nekretnine, neki su izgubili auto, što je najbitnije, neki su izgubili ogromne svote novca, a mnogi su se morali iseliti. Evo, ja osobno poznajem ljude koji su otišli raditi u Švicarsku, da bi jednostavno mogli otplaćivati svojedobno taj kredit u Švicarskoj. Tamo su im se rodila djeca, tamo su na koncu-konca i ostali i evo ga, jednostavno je potrebno ispraviti tu nepravdu. Potrebno je jednostavno reći da je to sve bilo pogrešno i da se to više nikada ne smije ponoviti. A to se može napraviti jedino na način da se građani obeštete. A to što će banke trpit štetu, pa tko ih šiša. Sad su oni, imaju dobit rekordnu, puni su novca. To je pitanje, gospodine Bošnjakoviću, odnosno gospodine Aleksiću, ili mi ili oni. A vidimo da Vlada radi samo oni.
Hvala. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi javio se zastupnika Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi ministre i predstavniče Ministarstva. Taj Zakon o stečaju prije svega je bitan zbog ovog jednostavnog stečaja. Taj dio Zakona je nama najzanimljiviji svima, naravno. I unatoč tome što se radi o Zakonu koji uistinu neće riješiti problem sustava blokiranja i sustava zarade na dugovima, taj Zakon ću ja ipak podržati na kraju. Ne znam hoće li moji kolegi iz Živog zida podržati. Ja nemam obavezu baš postupiti kao i oni. Moj razlog je da podržim taj Zakon i taj da se ipak pomičemo s mjesta. Nije to baš da ćemo ostati na istom mjestu na kojem smo bili. Ali daleko je to od onoga što je nama potrebno. Ono što je nama potrebno je novi Ovršni zakon koji bi bio sličan takvim sličnim zakonima u naprednim zemljama EU. Još uvijek nemamo nacrt na javnoj raspravi, već godinu dana slušamo o tome kako će nacrt biti pripremljen, međutim još ga uvijek nemamo na javnoj raspravi pa se nadam da će uskoro taj nacrt biti na javnoj raspravi. Zašto mi još uvijek nemamo na raspravi prijedlog izmjena Ovršnog zakona koji sam pripremio i za koji sam dobio podršku i kluba Živog zida i Snage i kluba Mosta i kluba HSS-a? Tim izmjenama da su donesene u roku od nekoliko godina problem blokiranih građana bio bi znatno smanjen. Pa podsjetit ću što je bilo predloženo tim izmjenama i dopunama, što se ustvari predlože jer još uvijek nije bilo u raspravi. Predlaže se kao prvo da u slučaju kad se pokreće ovršni postupak, da troškove odvjetnika nitko ne može naplatiti dužnicima. Pri tome, moram napomenuti da ipak tamo ne piše dovoljno decidirano na što se to misli, ali misli se na troškove prije sudskog postupka, dakle misli se na troškove odvjetnika prije sudskog postupka ukoliko bi pravne osobe koje imaju veliki promet, preko 3 milijuna kuna godišnje, ukoliko bi takve pravne osobe tražile pomoć odvjetnika za pokretanje ovršnog postupka, onda bi takve pravne osobe same morale snositi i trošak odvjetnika, odnosno odvjetničkih ureda jer nema razloga da velikim pravnim osobama dopuštamo da netko za njih radi posao koji uopće nije nekakav specijalno težak posao, za koji ne treba nekakvo naročito znanje, koje može naučiti u biti svaki čovjek koji je visokoobrazovan, pa čak i srednjoškolski obrazovan, može naučiti kako pokrenuti ovršni postupak, što je sve potrebno učiniti pa u tom smislu tako velike pravne osobe to bi morale raditi same kao što smo propisali to HRT-u. Dakle HRT-u smo već propisali da tako mora pokretati ovršne postupke, na takav način, njima više nije dopušteno da naplaćuju od dužnika troškove odvjetnika. Druga stvar, predloženo je da se glavnica na temelju koje se može pokrenuti ovrha nekretnine poveća na 50 000 kuna, sad je to 20 000 kuna. 20 000 kuna je uistinu premalo u odnosu na vrijednost nekretnina, da bi bilo moguće na temelju duga od recimo 20 001 kunu ovršiti nekom nekretninu, naravno da postoji propis, u zakonu je propisano da sud ima pravo odlučiti da nešto nije razmjerno, ali unatoč tome, ipak bi trebalo sudu pomoći na način da se ta visina poveća. Sljedeća stvar o kojoj sam već govorio, znamo da banke i dalje primjenjuju nezakonite kamatne marže pa bi u skladu s time trebalo propisati da se ne može ovršiti nekretnina koja je opterećena hipotekom iz kredita u kojoj je ugovorena promjenjiva kamatna stopa na nezakonit način. Vrlo je jednostavno dokazati da je banka ugovorila kredit s nezakonitim načinom promjene kamatne stope. Banka bi jednostavno kod pokretanja ovršnog postupka morala ukazati da je ugovorila fiksnu kamatnu maržu s dužnikom. A da je ugovorila fiksnu kamatnu maržu s dužnikom dokaz je ili ugovor ili aneks ugovora u kojem je to ugovoreno. Prema tome vrlo je jednostavno dokazati, vrlo je jednostavno priložiti uz pokretanje ovršnog postupka jedan takav dokument, kopiju ovjerenu kod javnog bilježnika ili ugovora ili aneksa ugovora u kojem jasno i decidirano piše kako je ugovorena promjenjiva kamatna stopa iz kojeg se onda može vidjeti da je ta kamatna stopa ugovorena na propisan način. Meni je jednostavno neshvatljivo da se dopusti da netko tko na nezakonit način naplaćuje cijenu kredita može ovršiti onoga kome na nezakonit način naplaćuje cijenu kredita. To je za mene nedopustivo i neshvatljivo. Ne možemo to usporediti sa zemljama EU, zato jer u zemljama EU takvih slučajeva jednostavno nema. nema toga čak niti u Sloveniji, Slovenija koja je ajmo reći bila s nama u istoj državi, u Sloveniji takvih slučajeva nezakonitog načina ugovaranja kamatnih stopa nema. Dakle oni taj problem nemaju zato jer nemaju taj problem s bankama. A budući da mi imamo taj problem, onda bismo ga trebali riješit na način da zabranimo ovrhu nekretnina koje su opterećene hipotekama u takvim kreditima u kojima kamatna stopa nije ugovorena na pravilan način. Odbacili ste prijedloge izmjena Zakona o obveznim odnosima koje sam predložio, nažalost. Predložio sam da se zatezna kamata ograniči na visinu glavnice, dokazao sam da je to moguće jer je sud EU-a u jednom procesu pokrenutom u Sloveniji utvrdio da takav propis s kojim se propisuje da je zatezna kamatna dopuštena naplaćivati samo do visine glavnice, sud EU-a je utvrdio da to nije suprotno Eu pravu. Budući da to nije suprotno EU pravu, nema razloga da mi to ne propišemo na takav način jer na takav način to ima propisano Slovenija. I konačno predložio sam, isto tako u Zakonu o obveznim odnosima da se mijenja redoslijed naplate potraživanja u slučaju kad netko ima dugovanja da se najprije naplaćuje glavnica, potom trošak pa tek onda kamata. I prihvaćam prigovor koji sam dobio od stručnjaka da je najprije potrebno naplaćivati trošak pa tek onda glavnicu i smatram da bi svakako trebalo jednu takvu odredbu uglaviti u Zakon o obveznim odnosima, time neće zabraniti naplata kamate, dapače, kamata će se i dalje naplaćivati ali će ona biti u smanjenom iznosu, neće biti u punom iznosu i neće biti naplaćivana konstantno na glavnicu koja nije otplaćena upravo zbog toga jer se stalno naplaćuje kamata. Mnogo dužnika jednostavno ne dođe u priliku da otplaćuje svoju glavnicu upravo zato jer konstantno otplaćuje samo zateznu kamatu. Ja sam s takvim dužnicima razgovarao, njima nije jasno što se događa, onda kad im ja objasnim, onda im svane ali uzalud im svane zato jer oni i dalje plaćaju samo zateznu kamatu jer su im primanja takva da nikako ne mogu doseći glavnicu. Kada bi se glavnica naplaćivala prije kamate, onda bi postupno glavnica padala a postupno bi ta zatezna kamata se povećavala na sporiji način nego što se povećava sada. Ne bi vjerovnik izgubio tu zateznu kamatu. I konačno, doći će na dnevni red još jedan zakon koji ću svakako predložiti. A to je zakon koji ću predložiti nakon što Visoki trgovački sud donese svoju presudu u slučaju Franak. Ne znam kada će ona biti donesena, nadam se da će biti uskoro. Ja smatram da je dužnost Hrvatskog sabora i Vlade RH, da je njihova dužnost da u slučaju sustavnog kršenja prava potrošača u RH a kada se radi o desetinama tisuća pa čak preko stotinu tisuća ljudi koji su oštećeni nezakonitim radom banaka, onda je dužnost vlasti da donese zakon kojim će obeštetiti sve te oštećene građane i to na temelju pravomoćne sudske presude. Ali o tome ću malo više u završnoj riječi. Hvala.
Zastupnik Sokol javio se za repliku.
Hvala lijepa. Pa evo kolega Aleksić, pažljivo sam slušao vašu raspravu i moram reći da mi je bilo drago da je bila vrlo konstruktivna, na tragu onoga što inače govorite, ali to je pozitivno. Međutim ono što mi je posebno drago je da ste pokazali jednu dozu odgovornosti da mada ste u oporbi, odlučili ste ipak podržati ovaj zakon koji bi trebao dovesti deblokade do 120 000 vaših građana. To mi je drago jer nažalost dio drugih oporbenih stranaka uključujući vaše kolege iz kluba Živog zida ne pokazuju tu dozu odgovornosti nego naprotiv, koriste ovu sabornicu da bi na nažalost, muci jednog djela naših građana zaradili par jeftinih politički poena i time pokazuju da zapravo im uopće nije stalo do deblokade, do deblokade 120 000 građana nego da ostvare nekoliko pogodaka, nekoliko poena na televiziji protiv HDZ-a. Kažem, žao mi je što je njihov pristup takav, nekonstruktivan i tako agresivan i tako destruktivan ali drago mi je da ste vi tu ipak odgovorni član opozicije.
Vrijeme. Odgovor na repliku, zastupnik Aleksić.
Kolega Sokol, Živi zid je podigao zanimanje hrvatske javnost za rad političara, neslućeno podigao zainteresiranog javnosti za rad političara. Nije se rad Hrvatskog sabora tako pratio nikada kao što se prati sada. Oni su na svoj način koji je njihov način, nije moj način ali svoj način zainteresirali ljude za njihova prava. Prema tome, ja neću govoriti o načinu kako oni komuniciraju s vama, kako oni komuniciraju s javnošću, ali u svakom slučaju oni su pozitivna pojava, zato sam s njima uostalom i u klubu, u koaliciji, nadam se da ćemo ostati i do kraja u toj koaliciji. Oni su podigli osviještenost građana za njihova prava i to je apsolutno pozitivno a ja se u njihove odluke o tome što će podržati ne miješam kao što se oni ne miješaju niti u moje. Hvala.
Zastupnik Ivan Lovrinović prijavio se pojedinačno sudjelovanje u raspravi, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora i uvaženi predstavnici Ministarstva pravosuđa. Raspravljamo znači o izmjenama i dopunama Zakona o stečaju i odmah ću reći slijedeće. Vidite koja je praksa dosadašnje postojeće političke strukture, ona rješava male dijelove, ona rješava dijelove mozaika i onda dovodi čitav Sabor i ovdje zastupnike u takvu situaciju da vi sada naravno ne možete reći ako ćete ljudima otpisati 5, 10 000 kn, spasiti njegovu i djelom pomoć, onda čovjek ne može reći da će bit protiv toga. Ali onda imate praksu da ovi iz HDZ-a najedanput kažu, vidite oporba to zdušno podržava itd., ali kad prođe ovo, vaša će operacija sve skupa uštedjeti niti milijardu kuna. A kako ćete riješiti one 42 milijarde kuna? E o tome vi ne govorite uopće. Ustvari, vi nas skupa prema stečaju vodite. Čitavu državu. E vidite, vi nikad niste znali velike korake akcije spašavanja i rješavanja napraviti, već ste se uvijek samo na političkoj sceni igrali i stvarali dojam da nešto radite. Vi spašavate ekonomiju, sve više ljudi bježi vani. Spašavate blokirane, sve veći iznos blokada. Pa nešto tu ne valja, gospodo. Pa ne samo to, oni koji su najpozvaniji da ocijene vaš doprinos i vaš projekt i program, plan rješavanja ovog problema, to su udruga Blokirani, oni su rekli isto ovo što sam ja rekao, da je to površno, da su to za njih mrvice i da vi ustvari štitite financijski kapital banke a ne njih. Ovdje su već moji prethodnici pobrojali što ste trebali riješiti da ne raspravljamo uopće o Zakonu o stečaju. Da ste riješili pitanje zateznih kamata koje su nenormalne bile, jedno vrijeme su bile 30% od '94. pa dalje, pa 20, pa 18, pa 2008. g. kada je kamatna stopa išla prema 0 u zemljama EU-a, tada je HNB pazite, sa 4,5% eskontnu stopu koja predstavlja bazu za obračun zatezne kamatne stope, umjesto da je smanjila duplo na 2,25, ona je digla sa 4,5% na 9% i svi ste vi to gledali i od tuda teške milijarde su se gomilale i mi danas o tome raspravljamo, a vi ćete riješiti mrvice. Prema tome, vi rješavate posljedice i to parcijalno. Rekao sam ni milijardu kuna nećete riješiti. Šta ćete sa onih 42 milijarde kuna? Jadni ne bili. Nemate ni viziju, nemate ni znanje. Vi ste potpuno kao Vlada podkapacitirani, nemate taj upravljački potencijal. Žao mi je da to moram reći, ali to je jednostavno tako. Vi ste proizveli ovu situaciju, ali da budem iskren, i ova druga strana, i ova druga strana jer ste se mijenjali na vlasti, pa prema tome može se to izračunati o čemu se radi. I što je najgore, sad kažete ide u stečaj, a nemate dovoljno, imate dva čovjeka koji bi provodili osobni stečaj na 120 tisuća, znači takvih građana. Kažem, raduje me ako će se spasiti ovim jedan čovjek, da ne kažem tisuću privremeno, ali nemate prave mjere, izvukli ste slabo oružje za rješavanje teških problema. Riješite zatezne kamate, donesite odluku da svatko plaća svoje troškove u ovršnom postupku i odmah će 80% toga otpisati, neće toga više biti. Što još trebate napraviti? Proglasite moratorij na ovrhe i blokade dok ne pripremite cjelovit program rješavanja. A ne stalno nešto parcijalno, malo po malo rješavati, pa šta od toga bude. Ponavljam ono što sam danas rekao, jer svi građani ne prate u isto vrijeme. Dajte zakonsku odredbu da se novac iz drugog stupa, mirovinskog stupa može koristiti za one koji su u blokadi, da se odblokiraju i da riješe svoj problem. Jer ako to zovete štednjom, pa onda neka iskoriste dio svoje štednje da se spase danas jer možda neće doživjeti za 10-15 godina mirovinu za koju štede. To su rješenja, to su inovacije. Ali vi to ne smijete napraviti jer naravno, tako financijski kapital ne očekuje i ne da vam to da napravite, evo. Nadalje, mi smo u EU ovih danas se koncerti organiziraju, ceremonije, ali u EU ne postoji pojam blokade računa, ne postoji, poštovani građani, ne postoje blokade računa. To samo postoji u RH koja zamislite, 5 godina u EU. Ali zašto je to sve skupa tako? Zato što su interesi banaka, odvjetničkih društava, ali prije svega banaka, oni su ispred interesa naroda. A islandski premijer kad je bila velika financijska kriza, on je rekao, interesi mog naroda će biti ispred interesa banaka. E vidite, to u RH ova Vlada ne smije reći. Predlažem također ispred stranke Promijenimo Hrvatsku da u HBOR-u osnujete konačno, aktivirate odjel koji će se baviti otkupom dugova, a ne da jadne građane prepuštate da banke prodaju njihove dugove, a svoja potraživanja uz diskont kojekakvim agencijama koje poslije nemilosrdno utjeruju, maltretiraju te iste ljude da otplate do kraja sve. I vidite, malo prije je kolega Bunjac jako dobro rekao jednu stvar. Ako je banka prodala svoje potraživanje uz 20%, a agencija otkupila, ona će nastojati naplatiti svih 100%. Kako vi, Ministarstvo pravosuđa uopće to dopuštate? Ako ste nešto naplatiti 20%, znači vi tolerirate da nastavlja se lihvariti, maltretirati dužnik do 100% naplate. Pa jel to pošteno? Jel to pravda? Je li ovo zemlja pravde? Nije. To nije. To je nemoralno, to je kriminalno. Ali gledajte, imate još jednu stvar koja je posebno važna. Žao mi je da ovdje nema ravnatelja Porezne uprave. Banke su ta potraživanja otpisivale, jel tako? Prodajući otpisivale. Zašto? Jer i za taj iznos ukupni koliko su prodale dug potraživanja, one su smanjivale svoju poreznu obvezu. Vidite, takve transakcije, s njima se ne smije poslije trgovati. A vi evo mene slušate i ja sam siguran da nećete reagirati. Jer to je takva zemlja. Ali dragi građani, vi koji pratite ovo, pa znajte da ljudi koji su nas doveli u ovakvu situaciju, oni nas nikad neće iz nje izvesti, oni će stalno voditi istu politiku da nam malo odnosno da vam malo daju pripuste, riješe dio problema, ali ključne stvari oni neće riješiti. U tom smislu, dakle ne može se trgovati dugom koji je banci priznat kao porezno priznati trošak. Znači, vi dopuštate da ono što je plaćeno, ako je otkupljen dug bio, ako je bio 100 tisuća kuna, ovaj ga otkupio za 20 tisuća, e on sad za 20 tisuća nastoji naplatiti još 80 tisuća kuna. Evo, to je država Hrvatska, to je naprosto ambijent u kojem mi živimo i mi zato ne možemo izaći iz krize, znate. Mi ne možemo izaći iz krize. E zato je važno napraviti reset društva i države, rekonstituirati društvo i državu jer ove institucije ne rade u interesu hrvatskog naroda i države već naprosto rade na održavanju postojećeg stanja. Oni štite da se ovo naprosto radi. Pa prema tome, poštovani građani, vama je potpuno jasno što se događa na sceni. Vidite da je sveopće propadanje, ali ono što je najinteresantnije, što je najvažnije, mi imamo rješenja. Pa ima dovoljno ljudi u RH koji znaju riješiti probleme. Ali ovih 200-tinjak ljudi koji su 100 godina već na vlasti, oni vedre i oblače, oni vam nikad neće riješit ove probleme. U Hrvatskoj se teški problemi ne mogu rješavati ovako malim potezima, ovdje su potrebne radikalne snažne odlučne, promijene, ali iskusnih ljudi i onih koji imaju znanja.
Za repliku javio se zastupnik Goran Aleksić.
Zahvaljujem. Kolega Lovrinoviću i vama i meni i svima je jasno da RH neće krenuti naprijed dok se klijentizam ne svede u određene granice. Ja sam još prije 2 g. govorio o klijentizmu ovdje. I moja Facebook stranica isto tako piše klijentizam je karcinom koja izjede RH to piše na mojoj stranici. I evo, tek nedavno su počeli iz HDZ-a govoriti o klijentizmu. Međutim, klijentizam je nešto što traje još iz bivšeg sustava, to je onaj sustav, ruka ruku mije, obraz obadvije. I ne znam imamo li mi uopće snage da se riješimo toga karcinoma koji je metastazirao i koji je glavni uzor zbog toga što smo tu gdje jesmo. Ja to ne znam. Hvala.
Odgovor na repliku, zastupnik Lovirnović.
Uvaženi kolega Aleksić, svi smo mi ne znam koliko puta postavili ovo pitanje. Ako ćemo biti ovdje svi iskreni, ima li smisla za nešto se boriti ali ja ću vam odgovoriti, dakle, ono što ja mislim da ima. Ima u Bosni jedna dobra izreka, poslovica da kaže, ničija svijeća nije do zore dogorjela. I to narod je najmudriji i te poslovice su zaista mudre i to su pametne stvari. Ja sam duboko uvjeren, ali što nam treba biti ono što daje nadu. Vidite kada smo se pojavili, mi mlade stranke, novi ljudi ovdje u Saboru, pa do tada se nije o ovome smijelo ni govoriti, nitko nije postavljao to pitanje. Svi su praktično svima je bilo dobro. Mi smo otvorili brojna pitanja hrvatskog društva, države i samo to je dobar znak, iz dana u dan, građani, siguran sam da će prepoznavati ovakav način, našeg grada i da će nas podržati.
Zastupnik Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam predsjedavajući, kolega Lovrinović, govorili ste u svojem izlaganju o 43 milijarde duga, ne znam jeste li vi bili kada je ministar izlagao, iz njegovih usta je rečeno 43 milijardi glavnice i troškove postupka, ali i 22 milijarde kamata na sve to. Znači govorimo zapravo o 65 milijardi ukupnog duga, o planini dugova koje se gomila sve ovo vrijeme, cijelo desetljeće i sada nakon cijelog desetljeća, dolazi nam ovdje ministar, odnosno, ministri i nude nam 3 zakona kojima će riješiti 2 milijarde ako, daj Bože da bude i više, da ne možete nikada predvidjeti točno proračun. To me podsjeća na hrvatsku političku povijest. Naime, prema nekim istraživanjima u 30 g. Hrvatska je rasla 6%, prema nekim drugima 1%, dok su druge zemlje te nove Europe, Češka Poljska, Slovačka rasle 100%, znači udvostručili BDP pa i više. I sada nakon desetljeća oni dolaze i nude nekakve tzv. reforme to je … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor na repliku, zastupnik Lovrinović.
Uvaženi kolega Sinčić, očito je trebalo godine da se dođe do nekog stanja, iako ja mislim da nitko pravi iznos dugova i ne zna, ali dobro. Ja ću se poslužiti jednim drugim primjerom, od 2008. do danas to je 10 g. svake g. je država na svoj dug, nepotrebno plaćala bankama oko 5 milijardi kn svake g. više nego što je trebalo zbog previsokih kamata na kredite, a rekao sam 2008. g. da su te kamate u zemljama EU padale blizu nule. Znači za 10 g. izvučeno je od građana i gospodarstva oko 50 milijardi kuna, ponavljam oko 50 milijardi kuna. Pa vama je sve jasno, znači sa ovim 50 milijardi kuna mogli smo sve riješiti. Zamislite što se može riješiti sa 5 milijarde kn svake godine. Neka građani sami razmisle novac se razbacuje i vidi se ustvari koga ova vlast štiti sigurno ne narod, sigurno ne građane.
Hvala, zastupnica Grozdana Perić, javila se za repliku.
Evo poštovani kolega, vi kažete, zašto se ne bi iz drugog stupa, štednja upotrijebila za otplatu duga. Ta štednja je namjenska štednja, to vi jako dobro znate. Ona je štednja za budućnost i što bi se dogodilo kada bi svako od tih štediša, od svih nas zatražio isplatu svoje štednje i kako bi one koji je otplatio svoj sadašnji dug sa tom štednjom koja mu je predviđena da mu se isplaćuje za doba kada će biti umirovljenik, a kada bude umirovljenik, potrošio je te novce za otplatu svoga duga i u budućnosti on dakle, nema mirovinu, što će se onda dogoditi? Dakle, svi ostali, ponovno trebaju servisirati iz prvog mirovinskog stupa.
Odgovor na repliku zastupnik Lovirnović.
Poštovana kolegice Perić, kada su poznatog ekonomista Canesa pitali zašto vi govorite o kratkom roku, a ne u dugom roku, a to vi sada govorite u vezi mirovine koje su 10, 15 g. onda je Canes Rock rekao, u dugom roku su svi mrtvi. Prema tome, sve vam je jasno. Ovaj jadnik koji sada preživljava, ne zna hoće li doživjeti mirovinu, njega se mora spasiti, to je njegov novac, ako je štednja, mora imati pravo raspolagati s tom štednjom kako on hoće. Prema tome, budući da vam u ovih 60 sekundi ne mogu objasniti čitav program, predlažem da vaš Klub HDZ-a pozove naše eksperte, mi smo spremni nesebično pomoći, dati prijedlog kako to riješiti i možda promijenite način svoga rada, a ne samo da odbijate dobre prijedloge i struku.
Hvala. Za završnu riječ u ime Kluba javili su se Živi zid i SNAGA. Govorit će zastupnik Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi ministre i suradniče Ministarstva. Ja ću govoriti o nečemu što ć u predložiti u budućnosti, a vrlo je važno zbog prevencije. Prevencija je možda važnija nego liječenje. Ovo o čemu ću govoriti teško je oko 20 milijardi kuna. To je moja gruba procjena, oko 20 milijardi kuna. 5 milijardi kuna sam već opisao, ali nisam rekao da se radi o 5 milijardi kuna kada sam govorio o rješenju kamatnih marži. Rješenjem nezakonitih fiksnih kamatnih marži u slijedećih 10 godina smanjit će se ukupna potraživanja prema građanima za oko 5 milijardi kuna. Dakle, oni će platiti ako se donese jedan takav Zakon oko 5 milijardi kuna manje nego što će platiti ako se takav Zakon ne donese. Ako se takav zakon ne donese, dužnici će moći na sudovima dobiti taj novac, to je činjenica jer su te kamate nezakonito naplaćene i bit će nezakonito naplaćene. Međutim, problem je u tome što banke dobro znaju da ljudi nisu skloni ići na sudove i da će možda svega 5% građana tužiti banke, a svi će dobiti presudu u svoju korist. I uzalud ja to njima govorim, gotovo svakodnevno im govorim, sigurni ste, tužite banku, dobit ćete novac. Ljudi svejedno to ne rade. Posebno euro i kunski krediti koji uopće nisu niti osviješteni da su ih banke opelješile povećanjem kamatnih stopa, nisu niti osviješteni o tome. O tome su najviše osviješteni dužnici u kreditima sa valutnom klauzulom švicarski franak. Dakle, 5 milijardi kuna za ubuduće se može riješiti zakonom i mora se riješiti, to je moje mišljenje. No, ono što se tiče Ministarstva pravosuđa je jedan budući zakon koji će predložiti nakon što Visoki trgovački sud donese svoju novu presudu u slučaju franak. Prošle godine sam predložio da se vrate preplaćene kamate svim dužnicima, to je odbačeno, možda nije ni loše zato jer će sad biti kompletan prijedlog jer ja se nadam i vjerujem da će Visoki trgovački sud donijeti presudu da su banke ugovarale nepoštene ugovorne odredbe o valutnoj klauzuli švicarski franak. Ukoliko sud donese takvu presudu, svi dužnici koji su ugovarali kredite s valutnom klauzulom švicarski franak, njih 120 tisuća dobit će pravo da na temelju pravomoćne kolektivne sudske presude u slučaju franak tuže banke i da dobiju kompletno svoj novac koji su preplatili plus zateznu kamatu od dana kada su platili taj novac. To je sigurno 100% ako presuda bude takva. Zašto kažem da je sigurno? Zato jer je Vrhovni sud nedavno u jednoj reviziji donio odluku da nema zastare potraživanja iz privatnih slučajeva koji se povedu na sudovima na temelju kolektivne pravomoćne presude u slučaju franak. Dakle, Vrhovni sud je promijenio svoju praksu koja je trajala možda već 30 godina. Praksa je bila takva da u slučaju kad je ugovor ništetan ili neka ugovorna odredba kad je ništetna da onaj tko traži neki novac ima pravo tražiti samo 5 godina unazad od podizanja tužbe. I to pravilo je primjenjivano sve do ožujka ove godine. U ožujku ove godine na temelju jedne revizije Vrhovni sud donio je odluku da postoji određeni prostor, određena rupa u zakonu, da nije kolektivna zaštita potrošača obuhvaćena prekidom zastare na način kako je to riješeno za privatne procese i Vrhovni sud je odlučio da je podizanjem kolektivne tužbe u slučaju franak prekinuta zastara za sve privatne sporove koji budu kasnije pokrenuti i da je ta zastara počela teći ponovo od 13. lipnja 2014. godine. Imamo već 15-ak pravomoćnih presuda na temelju kojih banke moraju vratiti novac dužnicima. Dakle, mi imamo i pravomoćnu sudsku praksu, kolektivnu i privatnu pravomoćnu sudsku praksu i odluku o zastarama i sad čekamo samo još konačnu odluku visokog trgovačkog suda. Na temelju svih ovih stvari koje sam rekao, predložit ću zakon da se svi dužnici oštećeni nezakonitim poslovanjem banaka obeštete i da na taj način dobiju za tečaj i za razliku u preplaćenim kamatama ukupno oko 15 milijardi kuna. Dakle, 20 milijardi kuna leži na cesti, samo je potrebno donijeti zakone da se to riješe. Hvala.
Zahvaljujem. S ovim zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o stečaju potrošača, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 371. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika HSS-a, Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Molim sada predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. S nama je državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa, poštovani Kristijan Turkalj. Izvolite. Idemo redom. Prvo je amandman ili amandmani Odbori za zakonodavstvo, prvi i drugi.
Poštovani predsjedavatelj, poštovani zastupnici. Dakle, amandmani Odbora za zakonodavstvo [[Upadica Jandroković: Molim vas da glasnije govorite i u mikrofon.]] Amandman Odbora za zakonodavstvo na čl. 49., st. 2. se prihvaća. Amandman Odbora za zakonodavstvo, čl. 30. u stavku 1. isto se prihvaća.
Znači obadva amandmana Odbora za zakonodavstvo prihvaćate i oni postaju sastavni dio Zakona. Idemo sad na amandman Kluba zastupnika HSS-a.
Dakle, samo malo. Dakle, u odnosu na amandman Kluba zastupnika HSS-a, on se ne prihvaća iz razloga što nije u skladu sa Ovršnim zakonom jer su uvjeti za otvaranje jedinstvenog postupka stečaja potrošača usklađeni sa pravilima o mogućnosti određivanja provedbe ovrhe na nekretninama radi naplate novčane tražbine.
Očitovanje, kolega Vlaović izvolite.
Nismo zadovoljno s obrazloženjem jer cilj je i ovog Zakona da se pomogne građanima koji su blokirani, pogotovo koji su blokirani duže od 3 godine. I nije realno ako nisu u roku od 3 godine mogli podmirivat svoje obveze i nakon 3 godine i 6 mjeseci doći u poziciju da mogu otplaćivati svoje obveze i stoga smo predložili da se ovaj iznos poveća sa 20 na 40 tisuća kuna jer je to otprilike negdje nešto više nego što čovjek koji radi za minimalac u RH godišnje zaradi. On sa svojim minimalcem nažalost zato što je tako mali u RH ne može plaćati svoje obveze niti može preuzeti obročnu otplatu obveze iz prethodnog razdoblja. I na ovaj način bi pomogli velikom broju naših sugrađana kad bi se ovaj iznos povećao na 40 tisuća kuna da iziđu iz dužničkog ropstva, da mogu početi otplaćivati svoje obaveze i da na taj način mogu svojoj obitelji osigurati budućnost. Tražimo glasovanje, hvala.
Glasujmo o ovom amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na amandman Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-E.
Dakle, Vlada ne prihvaća ovaj amandman zato što izvanredni povjerenik kao što je predviđeno Zakonom o postupku izvanredne uprave o trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH. Dakle, to nije samostalna profesija, tu osobu Vlada imenuje, nju sud imenuje na prijedlog Vlade za obavljanje te dužnosti i ona prestaje prestankom svog posla, tako da takve profesije u stvari nema kao trajne.
Kolega Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Nisam zadovoljan ovim objašnjenjem. Ove tzv. mjere za blokirane hrvatske Vlade su vrhunac cinizma nakon što cijelo desetljeće nam raste dug, građani su u dužničkom ropstvu, svakodnevne su deložacije, blokade i ovrhe. Ići s ovakvim prijedlogom jest vrhunac cinizma. Umjesto da se odlučnom državničkom odlukom mačem sasiječe ova zvijer dužnička, ne. Vi joj tek brusite nokte. Konkretno što se tiče ovog mog amandmana, predložio sam da osim stečajnih upravitelja, odvjetnika, ovlaštenih revizora, poreznih savjetnika i naši izvanredni povjerenici po posebnom zakonu mogu biti dakle tu posrednici. Zašto? Pa tko zna nešto o insolventnosti ako ne oni, pa zašto ne bi gospodin Ramljak i gospodin Peruško odradili nešto za javno dobro u javnome sektoru prije nego ih zaskoči zatvorski sektor. Molim glasovanje.
Glasujmo o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o stečaju potrošača. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 78 glasova za, 34 suzdržana i 1 glas protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o stečaju potrošača.
Slijedeća točka dnevnog reda je: - Prijedlog Odluke o razrješenju zamjenika predsjednika Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave i - Prijedlog Odluke o imenovanju zamjenika predsjednika Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 8. Zakona o državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvu. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti Prijedlog? Mario Antonić, državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva, poduzetništva i obrta. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Pred nama je Prijedlog Odluke o razrješenju i Prijedlog Odluke o imenovanju zamjenika predsjednika Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Odredbom čl. 7., st. 1. Zakona o Državnoj komisiji za kontrolu postupaka javne nabave i koji je Zakon, određeno je da DEKOM od kojih jedan predsjednik, a dva su zamjenici predsjednika. Sukladno čl. 8. Zakona predsjednika, zamjenika predsjednika i ostale članove Državne komisije imenuje Hrvatski sabor na prijedlog Vlade. Odluka se objavljuje u Narodnim novinama. Član Državne komisije imenuje se na razdoblje od 5 godina s mogućnošću još jednog imenovanja. Vlada RH dužna je predložiti Hrvatskom saboru razrješenje člana Državne komisije kojem ističe mandat, imenovanje novoga ili reizbor člana državne komisije. Na sjednici Hrvatskog sabora održanog 20. rujna 2013. godine gospodin Anđelko Rukel imenovan je zamjenikom predsjednika državne komisije i s obzirom da 20. rujna ove godine dotičnom gospodinu ističe prvi mandat zamjenika predsjednika Dekom-a, Vlada RH dužna je priložiti Hrvatskom saboru njegovo razrješenje te imenovanje novoga, odnosno reizbor tog člana državne komisije na novi mandat od 5 godina. Gospodin Anđelko Rukel ispunjava sve uvjete za imenovanje iz članka 9. zakona te nisu utvrđene zapreke za njegovo imenovanje iz članka 10. zakona, a što je razvidno iz dokumentacije koja je dostavljena u prilogu. Hvala lijepo.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista javio se za sudjelovanje u raspravi i u njihovo ime govorit će zastupnica Sonja Čikotić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege. Tema je danas imenovanje zamjenika državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Ja bih samo htjela podsjetiti, u ovoj prilici, da govorimo o važnoj ulozi koju zapravo državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave obavlja. Naime Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave važna je institucije utemeljena na europskom konceptu kao kvazi sudbeno državno tijelo. Osim pravno zaštitne uloge, ona ispunjava i analitičko savjetodavnu ulogu koju je zakon predvidio. Razložit ću izazove s kojima se državna komisija susreće u svom radu, a što proizlazi iz dostupnih izvješća za 2015. i 2016. godinu. S web stranice Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave može se utvrditi da tijekom 2015. godine objavljeno samo 2 pravna shvaćanja. Prvo se odnosi na plaćanje naknade za pokretanje žalbenog postupka, a drugo na dodjelu troškova žalbenog postupka u slučaju djelomičnog usvajanja žalbe. Zakonom je propisano da odlukama u kojima državna komisija odstupa od pravnog shvaćanja ili … [[Govornik se ne razumije.]] je potrebno dodatno obrazložiti zakona takve odluke. Dekom unatoč donošenju različitih odluka u sadržajno jednakim stvarima, niti u jednom rješenju tijekom 2015. nije obrazložio razloge odstupanja od ustaljene prakse. Kroz postupke javne nabave u 2015. godini utrošeno je više od 40 milijardi kuna što zapravo predstavlja jednu trećinu državnog proračuna. Pravna nesigurnost i arbitrarno odlučivanje u ovom području je nedopustivo jer generira potencijalne dodatne troškove za državni proračun. Uz to napominjem, kako nam u narednom periodu je dostupno preko EU fondova preko 85 milijardi kuna te da će svi vjerojatno ti postupci ići putem javne nabave. Iz izvješća Dekoma vidljiva je činjenica koja djelomično objašnjava ovakvu neujednačenost prakse i dovodi u pitanje upravljačke kompetencije trenutnog rukovodstva Dekoma. Na stranici 6 izvješća iz 2015. vidljivo da Dekom, ustrojena stručna služba za praćenje prakse i postupanje u sudskim postupcima te je navedeno da od 8 sistematiziranih radnih mjesta nije popunjeno niti jedno. U 2016. godini prema izvješću Dekoma izmijenjeno je tako da je zaposlena zapravo jedna osoba u stručnoj službi za praćenje prakse i postupanja u sudskim postupcima. Isto upućuje na visoki rizik od neujednačenosti prakse Dekoma, uz prateću pravnu nesigurnost, što je logična posljedica propusta u upravljanju ljudskim potencijalima u Dekomu. Izvješće se sastoji od nekoliko točaka, ja ću se osvrniti na dvije koje su izrazito bitne. Prvo je nekorištenje mogućnosti javne rasprave. Dekom ima zakonsku mogućnost održavanja usmene rasprave radi razjašnjavanja složenog činjeničnog stanja ili pravnog pitanja na zahtjev stranke ili po službenoj dužnosti. Iz izvješća proizlazi da je tijekom 2015. godine zaprimljeno 1251 predmet unatoč složenim činjeničnim stanjima u predmetima te unatoč zahtjevima stranaka Dekom nije održao niti jednu jedinu usmenu raspravu. Također Dekom ima zakonsku ovlast da na sjednicu vijeća može pozvati stručnjake iz pojedinog pravnog ili drugog stručnog područja od riješenih 1101 predmeta Dekom nije sazvao na sjednicu vijeća, niti pozvao stručnjaka za nijedno područje. Dekom niti u jednom predmetu od zaprimljenih 1251 nije iskoristio mogućnost saslušati bilo koju od stranaka, bilo kojeg svjedoka, niti angažirati vještake. U 2016. godini od ukupno zaprimljenih 1285 predmeta, podneseno je 12 zahtjeva za održavanje usmene rasprave, nije održava niti jedna rasprava. A sve to uz obrazloženje kako bi se odužio postupak pravne zaštite. Nameće se pitanje kako je komisija bez saslušanja bilo koga, bez angažiranja vještaka dovoljno iskusna i stručna pa u krajnjem slučaju i hrabra da na temelju dostavljene dokumentacije sama donese odluke, koja se bez angažiranja višestrukog vještačenja ne bi usudio donijeti niti jedan sudac u RH i to u predmetima u kojima vrijednost doseže preko jedne trećine državnog proračuna. Dakle ti su ljudi primjerice istovremeno stručni za odlučivanje u žalbenom navodi koji se odnosi na primjerice tehničke karakteristike naponskog mjernog transformatora i to nazivnu snagu sekundarnog namota u okviru nabave srednje naponskog sklopno bloka za susretno postrojenje za bioplinsku elektranu. I recimo naravno u daljnjem, dimenzije proksimetalnog femuralnog čavla procjenu jesu li titanski vijci samo … [[Govornik se ne razumije.]] ili ponuđene dpc pločice limitirajućeg kontakta. Sve je ovo bilo u sklopu nabave implantanata za potrebe kirurgije jedne bolnice, bez naravno mišljenja vještaka i stručnjaka. U 2016. godini prihodi od naknada za pokretanje žalbenog postupka iznosili su približno 21 milijun kuna koji su uplaćeni u državni proračun. Znači novca ima da bi Dekom mogao, kada bi mu Vlada osigurala sredstva, angažirati stručnjake da sudjeluju u javnim raspravama i donesemo ispravne odluke. Nadalje, jedna od uloga Dekoma propisana zakonom je i podnošenje optužnih prijedloga. Prema Zakonu o Dekomu to tijelo nadležno za podnošenje optužnih prijedloga je za prekršaje propisane Zakonom o javnoj nabavi. To su npr. ako dijeli vrijednost predmeta nabave sa namjerom izbjegavanja primjene zakona, ako … [[Govornik se ne razumije.]] i provedbi postupka javne nabave ne sudjeluje najmanje jedan ovlašteni predstavnik naručitelja koji posjeduje važeći certifikat u području javne nabave. Ako primjeni pregovarački postupak javne nabave bez prethodne objave protivnu zakonu. Ako sklopi ugovor o javnoj nabavi ili okvir sporazum sa ponuditeljem kojeg je morao isključiti iz postupka javne nabave odnosno čiju je ponudu bio obvezan odbiti na osnovu rezultata pregleda i ocjene ponuda. Ako sklopi ugovor o javnoj nabavi ili okvirni sporazum koji nije u skladu sa uvjetima određenim u dokumentaciji za nadmetanje i odabranu ponudu. Međutim, tijekom 2015. g. unatoč brojnih prekršajnima u navedenom zakonu, DEKOM je podnio samo dva optužna prijedloga iako je usvojio 370 žalbi. Usvojeno je 370 žalbi, podnijeto je dva optužna prijedloga. Isto tako, u 2016. g. DEKOM je usvojio 413 žalbi odnosno što predstavlja ukupno 39,83%, ukupno zaprimljenih žalbi, zamislite nije podnio nijedan optužni prijedlog. Naš doprinos kluba MOST-a ide u smjeru kvalitetnijeg postupanja u žalbenom postupku, iz izvještaja rada o DEKOM-u proizlazio da prosječno vrijeme od datuma zaprimanja predmeta do podnošenja odluke je skraćeno sa 38 na 34 dana no u pojedinim slučajevima postupak traje znatno duže. Često se odstupa od postojeće prakse što donosi različita rješenja o nekim sitim pitanjima. Nužno je poboljšati kvalitetu rada i kvalitetnije obrazlagati odluke jer je to napose nužno jer DEKOM svojim odlukama između ostaloga, doprinosi ujednačavanju primjene propisa iz područja javne nabave te bi trebalo detaljnije obrazlagati svoje stavove koje je zauzeo u određenim pitanjima o kojima je odlučivao u žalbenim postupcima. DEKOM bi morao davati jasnije upute naručiteljima u odlukama u kojima poništava njihova postupanja. Naime, često su te upute nejasne pa dolazi do pogrešnog tumačenja od strane naručitelja rezultira ponovnim žalbenim postupcima i upravnim sporovima. Isto tako, Vlada bi trebala i morala osigurati dostatna sredstva za funkcioniranje DEKOM-a kako bi oni mogli osigurati neometano angažiranje vanjskih stručnjaka kad su u pitanju složeni postupci javne nabave i provesti usmene rasprave kroz detaljnije obrazlaganje samo činjeničnog stanja. Hvala.
Klub zastupnika HDZ-a također se prijavio za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnika Branka Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Klub HDZ-a će podržati prijedlog Vlade o razrješenju zamjenika predsjednika Državne komisije za kontrolu postupka javne nabave, gospodina Anđelka Rukelje s obzirom da mu sa 20. rujna ističe mandat. Međutim kako zakon dozvoljava nakon isteka 5 g. mandata moguće je imenovati ga još jedanput na još jedan mandat, istovremeno i podržavamo prijedlog Vlade o imenovanju zamjenika predsjednika Državne komisije za kontrolu postupka javne nabave na još jedan mandat. Mislim da stalnost ljudskih resursa omogućava razvij i stručnosti i veću učinkovitost, upravo Državna komisija za kontrolu postupka javne nabave prema sistematizaciji bi trebao imati 48 djelatnika, ima svega 29 zaposlenih, pa evo ovo je prilika da apeliramo da se zaposli veći broj djelatnika. Kolegica je govorila čitavo vrijeme o izvješću, sad je napustila plenarnu sjednicu, govorila je izvješću o radu Državne komisije za kontrolu postupka javne nabave a ja bi željela ovom prilikom naglasiti da se zna da je to izvješće usvojeno sa 91 glasom za, svega 2 suzdržano i 3 protiv. Predsjednik stranke i sad predsjedavajući je tako sa čitavim svojim klubom bio za, zato mi nije bilo jasno …
Zastupnice Branka Juričev-Martinčev, vi nemate mogućnost polemizirati niti mene prozivati, … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Juričev-Martinčev: Ne prozivam, ali niste zaustavili vi to izvješće.]] Kao predsjednik ja vas moram upoznati s pravilima. Ja sam trenutno predsjedavajući, obraćajte se zastupnici koji su ispred vas.
Trebali ste upozoriti kolegicu da uopće nije govorila o temi.
Ja vas upozoravam da ću vam dat opomenu ako nastavite diskutirati sa mnom.
Klub HDZ-a znači podržava ovo razrješenje i imenovanje i ovom prilikom posebno i zbog stručnosti gospodina Anđelka Rukelje jer znamo da jer znamo da Državna komisija za kontrolu postupka javne nabave, ono je samostalno i neovisno tijelo nadležno za rješavanje žalbe u postupcima javne nabave, koncesiji javno privatnog partnerstva a posljednje izvješće koje smo imali za 2016. g. ukazuje na to da je preko 97% postupaka se odnosilo na upravo javnu nabavu a gospodin ima i trenerska i stručna znanja na tom polju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ako je to to, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra nastavljamo u 9 i 30, prva točka je Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade republike Hrvatske i Europske svemirske agencije o svemirskoj suradnji u mirnodopske svrhe, drugo čitanje, prijedlog zakona br. 372. SJEDNICA PREKINUTA U 17,50 SATI.
Idemo dalje. a) Prijedlog Odluke o razrješenju zamjenika predsjednika Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave i pod a) Prijedlog Odluke o imenovanju zamjenika predsjednika Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. 1.- Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o razrješenju zamjenika predsjednika Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Molim glasujmo. Utvrđujem da je s 94 glasa za i 2 suzdržana donijeta navedena odluka u tekstu kako je predložila Vlada RH. 2.- Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o imenovanju zamjenika predsjednika Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 89 za i 2 glasa protiv donijeta navedena odluka u tekstu kako je predložila Vlada RH.