Molim kolegice i kolege zastupnike da zauzmu svoja mjesta i da možemo započeti s radom sjednice. Prema mom displeju imamo kvorum, čak imamo i entitetske većine dovoljne. Dame i gospodo, zastupnici, poštovani gosti, otvaram 43. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti, predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH, koji redovito prate rad našega Doma, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Odsutnost je opravdao zastupnik, Amir Fazlić. Prema informaciji službe sjednici je nazočno 33 zastupnika i konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice, želim napomenuti da smo na dnevni red dodali točku 3. – Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o sustavu neizravnog oporezivanja u BiH po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-10/13 od 20.02.2013. Tačku 4. – Zahtjev zastupnika Saše Magazinovića, Senada Šepića, Mirsada Đuguma, Mladena Ivankovića Lijanovića i Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-13/13 od 27.02.2013. S ranijeg dnevnog reda skinuta je točka 5. – Prijedlog zakona o parlamentarnom nadzoru u području obrane i sigurnosti BiH, predlagatelj: Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH, zakon broj: 01,02-02-1-48/12 od 29.11.2012. drugo čitanje. Skinuta je na zahtjev Zajedničkog povjerenstva. Kolegij je produžio rok za dostavu izvješća do naredne sjednice Doma. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za raspravu se prijavio uvaženi zastupnik, Beriz Belkić. Izvolite. 2
Vrlo kratko. Dakle, tačka 11. bilo je usaglašavanje oko prijedloga zaključka kojeg je predložila Azra Hadžiahmetović. Naravno, ja razumijem i ovo je praksa koja je i do sada bila, ja razumijem da Kolegij nije imao drugog izbora nego je staviti na dnevni red. Međutim, kada imamo situacije gdje usaglašavanje nema više smisla, ako se ne desi na licu mjesta, odnosno ako se ne desi na sjednici koja, gdje ima uticaja. Ja ne vidim više svrhe praktično šta se uopšte postiže i da ste postigli saglasnost, praktično glasanje je odgođeno. Bilo bi dobro da je barem u međuvremenu služba provjerila te navode da postoje dva zakona u proceduri itd. Dakle, javio sam se najviše zbog toga da se pokuša kroz Poslovnik izbjeći ovakve situacije, da se obaveže Kolegij da mora se usaglašavati odmah na licu mjesta kada se radi o pitanju takve naravi, da gubi smisao ako se to ne uradi na toj sjednici. Eto toliko, hvala.
Zahvaljujem. Ja bih zamolio tajnika Doma da izvjesti uvaženog zastupnika i Parlament u vezi s ovim pitanjem koje je postavio ovdje. Dakle, služba je provjerila.
Sve vas pozdravljam. Što se tiče, znači, zaključka, zaključak je otišao na usaglašavanje. Kolegij nije postigao saglasnost. Danas se glasa u drugom krugu o prijedlogu zaključka poslanice Azre Hadžiahmetović. A što se tiče zakona, mi smo na Kolegiju odnosno Kolegij je razmotrio Informaciju koju je pripremila Stručna služba. Radi se o sledećem – trenutno u proceduri znači ne nalaze se dva zakona, ne nalaze se dva zakona. Razlog je što zakon koji je bio u proceduri nekada po hitnom postupku, kao zahtjev za hitni postupak od strane Savjeta ministara, a radilo se je o zakonu visokog predstavnika, zahtjev je tada odbijen. Pošto taj zakon ne može ići u skraćeni, ne može ići u osnovni zakonodavni postupak, zakon se taj visokog predstavnika usvaja bez izmjena i dopuna i bez ikakvih uslova, smatra se odbijenim. Odluka visokog predstavnika je ostala na snazi i ona je objavljena, znači, u „Službenom glasinku“ i ona je i dalje na snazi. A ovaj zakon što je dostavio Savjet ministara, obrađivać Ministarstvo pravde ne tretira uopšte član, odnosno stav koji je tada nametnuo visoki predstavnik. Znači, stav je da u proceduri imamo samo jedan Zakon o krivičnom postupku.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika.
Zahvaljujem se sekretaru. 3 Dakle, suština je ako sam ja dobro shvatio, da se zakoni koje je nametnuo visoki predstavnik, ne mogu usvajati izuzev po hitnom postupku. Dakle, nema procedure. Samo ste nam onda to trebali reći onaj dan i posao bismo obavili.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za raspravu i konstatiram da 43. sjednica Doma ima slijedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 42. sjednice Zastupničkog doma; 2. Zastupnička pitanja: a) Komentari na dobijene odgovore, b) Nova zastupnička pitanja; 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o sustavu neizravnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj: 01,02-02-1-10/13 od 20.02.2013.; 4. Zahtjev zastupnika Saše Magazinovića, Senada Šepića, Mirsada Đuguma, Mladena Ivankovića Lijanovića i Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-13/13 od 27.02.2013.; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-47/12 od 28.11.2012. (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti novih sorti bilja u Bosni i Hercegovini, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2/13 od 09.01.2013. (drugo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-7/13 od 30.01.2013. (prvo čitanje); 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-8/13 od 05.02.2013. (prvo čitanje); 9. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova o postizanju suglasnosti o istovjetnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima; 10. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o upravljanju imovinom privremeno i trajno oduzetom u kaznenom postupku pred Sudom BiH, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-54/12 od 28.12.2013. (zakon u prvom čitanju); 11. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o prijedlogu zaključka zastupnice Azre Hadžiahmetović povodom rasprave o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, koji glasi: „Odgađa se izjašnjenje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku Bosne i Hercegovine. Zadužuju se Kolegij i tajnik Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH da daju tumačenje na 4 okolnosti što se trenutačno u Zastupničkom domu nalaze dva teksta istoga zakona u različitim varijantama (od kojih jedna predstavlja preuzimanje teksta zakona koji je proglasio visoki predstavnik za BiH).“; 12. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o inicijativi zastupnika Denisa Bećirovića s 40. sjednice Zastupničkog doma, održane 03.01.2013., koja glasi: „Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine („Službeni glasnik BiH“, br. 33/06, 41/06, 81/06, 91/06, 91/07, 87/09 i 28/12), podnosim zastupničku inicijativu kojom se zadužuje Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH da u 2013. godini pripremi odgovarajuća zakonska rješenja za formiranje Agencije za okoliš Bosne i Hercegovine“ (inicijativa razmatrana na 42. sjednici Doma, održanoj 14.02.2013.); 13. Izvješće s održane radionice o temi: „Obrambeno-sigurnosni sektor u Bosni i Hercegovini – godinu dana poslije“, s prijedlogom zaključaka, materijal Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH, broj: 01,02-50-19-1182/12 od 25.01.2013.; 14. Izvješće o provedbi Akcijskog plana za primjenu UNSC-ove Rezolucije br. 1325 „Žene, mir i sigurnost“ u Bosni i Hercegovini za razdoblje 27.07.2011. do 27.07.2012., materijal Vijeća ministara BiH, broj: 01/6-37-52/13 od 15.02.2013.; 15. Imenovanje ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini, rang-lista Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini, broj: 01,02-34-1-1374/12 od 13.12.2012. (odgođeno izjašnjenje na 42. sjednici Doma, održanoj 14.02.2013.); 16. Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz reda ostalih, rang-lista Regulatorne agencije za komunikacije BiH, broj: 01,02-34-1-231/13 od 18.02.2013. Prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 42. sjednice Zastupničkog doma Zapisnik 42. sjednice ste dobili. Imali primjedbi, dopuna? Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravi. I prelazimo na točku dva, Ad. 2. Zastupnička pitanja a) Komentari na dobijene odgovore
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Nažalost i ovo pitanje koje sam ja dobio, koje je vrlo važno za sve građane u BiH, jer tiče se našeg života, dakle, opšte aero zagađenje u određenim područjima gdje iskazana najveća koncentracija svih mogućih pa i nemogućih zagađivača naše okoline. Ja sam se skoncentrisao na ono što svi vrlo dobro znate, dakle na sarajevsku kotlinu i zeničku kotlinu gdje je to najviše izraženo i gdje je vrlo, vrlo zabrinjavajući efekt. Nažalost, uobičajena praksa na sva naša poslanička pitanja da mi jedino u odgovoru dobijamo konstataciju svega onoga što smo rekli, pa se to desilo i sa ovim. Nikakav decidan odgovor na to, kada će jednostavno prestati trovanje građana na ovim područjima koje je dostiglo, kažem zabrinajvajuće cifre? Vi dame i gospodo koji sjedite u ovom Parlamentu, vjerovatno neki od vas žive u sarajevskoj kotlini ovdje a neki, kao ja, žive u zeničkoj kotlini i vrlo dobro znate o čemu se radi i o čemu sam ja govorio. Nažalost, nikakvog konkretnog odgvora na postavljeno pitanje nema. Drugim riječima lakonski rečeno, trujte se i dalje, mi nemamo rješenje. To je sramota i to je bruka. Ako ništa drugo, onda bar zbog generacija koje dolaze. Žalosno je da svako novorođeno dijete na području grada Sarajeva, na području grada Kaknja i na području grada Zenice, automatski ima sve predispozicije da ne doživi biološko vrijeme koje mu je određeno samim rođenjem, da oboli od neke i najteže bolesti ili da mnogo, mnogo ranije umre nego što bi trebalo da tu bude u normalnim uslovima. Ako samo o tome razmislimo, onda moramo svi da se zabrinemo. Mora se naći ovo rješenje. Dolazi proljeće, zagađenja je sve manje, jer ovo se najviše dešava u onim najkritičnijim zimskim periodima. Dajte ljudi da nađemo rješenje do iduće zime, da bar spasimo dio generacija koje možemo da spasimo. A nas, koji smo već dovoljno zatrovani, više niko ne može spasiti. Hvala lijepo. 6
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Danijela Martinović.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege ja sam se javila da bih komentirala odgovor koji sam dobila od Uprave za neizravno oporezivanje, iako mi je vrlo teško da komentiram odgovor koji nisam ni dobila. Naime, u dopisu je rečeno, da smo vaše pitanje proslijedili Upravnom odboru Uprave za indirektno neizravno oporezivanje, na koje joj uvijek nismo dobili odgovor, a u potpisu gospodin Džakula. Ja znam da gospodin Džakula ne predstavlja upravu, međutim ipak je malo neozbiljno da kažu da su uputili pismo sami sebi i da nisu dobili odgovor. Dakle, urigiram da mi se u što kraćem roku da odgovor na navedeno pitanje. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Borislav Bojić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, dakle ja sam shvatio da ima odgovor na jedno od ova moja dva pitanja, pa se nadam da neću pogriješiti ako dam komentar na pitanje koje sam uputio Ministarstvu bezbjednosti. Istovremeno bih i postavio dopunsko pitanje u vezi sa ovim komentarom. Dakle, Odlukom o određivanju tzv. parkiražišnih mjesta za ograničenja za prijevoz opasnih tvari ili materija na javnom mjestu, Ministarstvo prometa Hrvatske od 05.10.2012. godine, odredilo je da opasne materije klase 1 mogu da se prevoze autocestom i tačno su oni rekli da je to Bregana- Zagreb-Slavonski Brod-Bajakovo itd. odnosno izlaz sa državnom granicom Stara Gradiška, kako oni kažu čovrište Okućani. Prema tome, Odluka Ministarstva bezbjednosti BiH o određivanju prelaza Gradina u Jesenovcu, i zabrane prometa preko graničnog prelaza Gradiška, je praktično preuranjena jer je Hrvatska strana 05.10.2012. godine, odredila za prelaz Gradišku, a BiH prelaz je odredila Gradinu. Dakle, jedina veza između ta dva granična prelaza je korito rijeke. Tako bi se valjda jedino mogla roba koja je s jedne strane određena da prelazi Gradišku, a s druge strane određena da prelazi Jesenovac, mogla da pređe u susjednu državu, a radi se o izvoznoj robi. Dakle, za sada je pogrešno tumačenje da je prelaz Jesenovac-Gradina otvoren za prevoz opasnih materija, jer ne može praktično prihvatati hrvatska strana, nego roba koja podliježe inspekcijskom nadzoru, što nije isto. Dakle, stav Ministarstva bezbjednosti BiH da nema prepreka za promet eksploziva preko graničnog prelaza Jesenovac-Gradiška je prepreka, dakle ima sve dok je na snazi Odluka Ministarstva pomorstva i prometa Republike Hrvatske. Ja mogu i da pročitam ovdje 7 broj, ali je bolje da ga napišem i daću službi broj pod kojim je to Ministarstvo prometa Hrvatske tako odredilo. Ministarstvo unutražnjih poslova Republike Hrvatske neće dozvoliti prelazak ovih roba u graničnom prelazu Jesenovac-Gradina. Dakle, ovo je jedan od primjera gdje Ministarstvo bezbjednosti na sve moguće načine onemogućava privredne subjekte iz Republike Srpske da mogu prije svega koristiti mogućnosti izvoza na graničnim prelazima koji su im neposredno i blizu. Dakle, sva tri prelaza prema Hrvatskoj između BiH i Hrvatske, na kojima je dozvoljen promet eksploziva, jesu u Federaciji, odnosno Orašje, Izačić i Kamensko. Praktično Gradiška se vješto opstruiše, tako da proizvođaći iz Republike Srpske ne mogu vršiti izvoz robe prema Zagrebu, a daleko im poskupljuje transport u ovim drugim pravcima. Evo da zaključim, dakle polazeći od ovih činjenica, tražim od Ministarstva bezbjednosti BiH da sagleda sve ove činjenice, a ja ću ovo dostaviti i u pisanoj formi, da me obavijesti o mjerama koje ima namjeru da preuzme, kako bi se ovo pitanje riješilo pozitivno za privredne subjekte koji se bave ovom vrstom roba koje se izvoze u Republiku Hrvatsku.
Zahvaljujem, prelazimo na a) Nova zastupnička pitanja I naravno, evo skrećem pozornost da možemo to i u pisanoj formi postaviti, ali isto tako i usmeno izložiti. Uvaženi zastupnik Asim Sarajlić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Vrlo kratko pitanje i u ime Kluba SDA upućeno Vijeću ministara BiH – Kada će Vijeće ministara BiH osigurati da sadržaj službenih glasnika BiH putem interneta bude bez naknade dostupan svim građanima BiH? Ovo nam je i zakonska obaveza, imali smo više inicijativa u ovom smislu, ali evo da danas građani BiH ne mogu imati cjelovit prikaz i ne mogu imati cjelovit pristup svim odlukama i svemu onome što se objavljuje u “Službenom glasniku BiH”. Stoga mislim da Vijeće ministara treba ozbiljno poraditi na ovom pitanju. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite. 8
Pitanje za predsjedavajućeg Vijeća ministara odnosno Vijeće ministara – Molim vas da mi date definiciju ili opis tzv. mehanizma koordinacije, koji se često spominje danas, sa posebnim aspektom na sljedeće: Na osnovu čega se on uspostavlja, odluka, zaključak, neki pravni akt, dogovor ili preporuka Evropske komisije? Ko čini strukturu tog mehanizma koordinacije, kako on funkcionira i odlučuje, kako je regulisan njegov odnos sa zvaničnim institucijama i na kraju koliko košta? Hvala.
Zahvaljujem. Uaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi gosti, sve vas skupa pozdravljam. Za danas imam jednu inicijativu i jedno poslaničko pitanje. Inicijativa se upućuje Predstavničkom domu kojom bi se građanima BiH omogućilo u cjelosti pratiti sjednice Predstavničkog doma Skupštine putem državnog RTV emitera počev od 01. marta 2013. godine. I poslaničko pitanje entitetskim i kantonalnim ministarstvima zdravstva – Da li nadležna ministarstva zdravstva raspolažu s informacijama koliko građana kao evidentiranih pacijenata čeka na operacije u inostranstvu, o kakvim je bolestima i pojedinačnim troškovima riječ, a zaključno s februarom 2013. godine? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo sve vas skupa pozdravljam. Ja ću iskoristiti ovu priliku da ponovo postavim zastupnička pitanja na koja nisam dobio odgovor, radi se o pitanjima postavljenim na 7., 8., 13., 35. i 39. sjednici Zastupničkog doma. Hvala. 9
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo, ja sam prije 3-4 mjeseca postavio jedno pitanje jednostavno. Pitao sam od prilike – Da li je točno da određen broj javnih poduzeća uopćeno ne uplaćuje doprinose, između ostalog i zdravstveno osiguranje? Kako do danas nisam dobio odgovora, evo javno izjavljujem da mi odgovor više i ne treba, jer sam nekidan pročitao potvrdu te informacije u medijima da su fondovi zdravstvenog osiguranja prazni zato što javna poduzeća ne uplaćuju doprinose. Pa evo pozivam ovom prilikom, pošto nemam druge prilike, tužiteljstva u ovoj zemlji da utvrde, jer je to kazneno djelo, ko je to odobrio, temeljem kog propisa i ko dovodi u pitanje funkcioniranje ovog vrlo bitnog sustava? A za danas ću postaviti jedno pitanje ponukan između ostalog i nekim odgovorima na jučerašnjoj sjednici, gdje smo čuli da Vijeće ministara donese odluku da ide u određene inicijative kada je u pitanju pomoć nekakva minimalna jednom od vrlo ugroženih sektora, a tiče se sektora poljoprivrede, i da onda zbog činjenice da nekakav Upravni odbor se ne složi s tim ili da jedan čovjek Upravnog odbora se ne složi, od tog nema ništa. Ja, kao i svi vi, evo prateći ukupno stanje u BiH sam konstatirao odnosno čini mi se da je više nego očito, da je u svim oblastima društvenog života bilježimo više nego negativne trendove. Ja ću pokušati samo par pobrojati, iako uopće ovo je minimalni broj jer papir je ograničen. Znači, čuli smo juče da su strane i direktne investicije više nego simbolične, a domaćih skoro da i nema. Pokrivenost uvoza izvozom je svela se na simboličku ravan i vanjsko trgovinski deficit je više nego nepodnošljiv. Broj uposlenih kontinuirano pada već nekoliko godina. Unutarnja nelikvidnost dovodi u pitanje uopće funkcioniranja realnog sektora. Mnogi bitni fondovi, između ostalog evo zdravstveni fondovi su prazni, pa dovodimo u pitanje pružanja elementarnih zdravstvenih usluga stanovništvu. Porez na opterećenja po uposlenom radniku su skoro dvije trećine po uposlenom radniku u odnosu na neto plaću, što je već postalo nepodnošljivo za ono malo radnika, odnosno realnog sektora koji funkcionira. Već rekoh da javna poduzeća ne uplaćuju zakonom propisani doprinos. I ono što je opće prisutno jeste opća depresija i bezperpektivnost u zemlji. Zato postavljam pitanje Vijeću ministara, Vladi Federacije BiH, Vladi RS-a i vladama svih 10 kantona u BiH. Pitanje glasi – Da li ijedna od ovih vlada, eto misleći i na Vijeće ministara, poduzima bilo šta kako bi se negativni trendovi makar zaustavili? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. 10 Uvažena zastupnica Nermina Ćemalović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dozvolite da Vas pozdravim, sve prisutne i Vas. Cijeneći vrijeme i u ime Kluba SDP-a predajem 4 poslanička pitanja, a od gospođe Zaimović–Uzunović, gospodina Domazeta, Magazinovića i moje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uaženi zastupnik Emir Kabil. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvaženi poslanici. Moje poslaničko pitanje se odnosi na trenutnu aferu koja još trese ovu zemlju vezano za pojavu alfatoksina M1 u mlijeku koji je uvezen iz Hrvatske. Kao što znate da pored monitoringa domaće proizvodnje određeni principi, vrši se i monitoring uvoznih pošiljki pri čemu ako se utvrde povećane količine određenih štetnih supstanci narednih 10 pošiljki, pojačano se ispituje, što ima za posljedicu nemogućnost stavljanja u promet predmetnih pišiljki do dobivanja na granicama prpisnih rezultata i analiza istih. Kao što je javnost i upoznata rezultati laboratorijski ispitivanje mlijeka porijeklom iz Hrvatske su ukazali na koncentraciju alfatoksina M1, [[zajednička diskusija]] Oprostite, mogu li ja završiti svoje pitanje, uvaženi predsjedniče?
Ispričavam se, dakle ja molim uvažene kolegice i kolege zastupnike da se suzdrže razgovora u ...
... [[ne razumije se]] Znači, kao što je javnost upoznata, rezultati laboratorijskog ispitivanja mlijeka porijeklom iz Hrvatske su ukazali na koncentraciju alfatoksina M1 koje prelaze maksimalno dozvoljene količine propisane sa pravilnikom o maksimalno dozvoljenim količinama za određene kontamitante u hrani. Naime, granični veterinarski inspektor je na graničnom prelazu Gradiška dana 28.12. zaprimio količinu koja je rutinski analizirana, poslata na ispitivanje u Beograd gdje su pronađene kritične vrijednosti alfatoksina M1. Obzirom da se radi o vizotoksičnom agensu, rezultati analiza su, nakon svih tih procedura, zaprimljeni u Ured za veterinarstvo BiH 29.01.2013. godine iz kojih se 11 jasno vidjela povećana količina alfatoksina u ispitivanom uzorku u odnosu na dozvoljene maksimalne koncentracije. Odmah je obaviješten Ured za veterinarstvo 29.01.2013. godine koji je obavijestio i Ministarstvo poljoprivrede Republike Hrvatske, Upravu veterinarstvo o neusklađenosti uzrokovanih pošiljki, te obavijestilo da će narednih 10 pošiljki biti zadržane u skladištima uvoznika do dobijanja laboratorijskih nalaza. To je zakonska kategorija i obaveza. Takođe je dana 30.01.2013. godine su obaviještene sve entitetske uprave za inspekcijske poslove, kao i dana 01.02. Agencija za sigurnost hrane koja je po svojim zakonskim ovlastima dužna da odmah uzbuni javnost o pojavi alfatoksina u mlijeku. Također dodatne informacije uzoraka koji su uzeti na prelazu Bihać su, na osnovu slijepog pokusa u laboratorijama u Zagrebu i Beču, dokazale prisustvo pomenute supstance. Bez obzira na izuzetno kancerogeno djelovanje nađenih nedozvoljenih koncentracija alfatoksina M1, javnost sa ovim problemom je bila upoznata tek 08. februara 2013. godine, kako u BiH tako i u Republici Hrvatskoj i tek nakon toga stavljena je zabrana na uvoza svih ovih vrsta pošiljki iz Republike Hrvatske. Iako se stvorila jedna velika, ja bih rekao, medijska hajka gdje se na neki način pokušalo da amnestiraju sve aktivnosti naših agencija koje su ...
Vrijeme.
da blagovremeno obavijeste javnost, jer se radi o izuzetno toksičnoj ... toksičnoj supstanci, postavljam nekoliko pitanja koje su za mene jako važna kao ljekaru. Zašto je javnost u BiH tek 08.02.2013. godine, 10 dana nakon prve obavijesti o neusklađenim rezultatima, saznala za mlijeko proizvođača "Vindi" i "Dukat" i nalaz nedozvoljenih koncentraciji alfatoksina M1? Čije su interese štitile državne institucije ili su to radili čelni ljudi državnih institucija, prvenstveno Ured za veterinarstvo BiH i Agencija za sigurnost hrane BiH, koja predstavlja kontakt tačku za sistem brzog uzbunjivanja u slučaju nalaza na tržištu neispravne hrane? Da li se u konkretnom slučaju štite interesi uvoznih lobija ili zdravlje domaćih potrošača? I konačno moram reći da je neozbiljna, slobodno mogu reći, drska izjava iz Agencije za sigurnost hrane BiH gdje navode da se radi o malim količinama koje ne mogu ugroziti zdravlje ljudi ili može ako se konzumira duži vremenski period.
Vrijeme.
I samo zadnje – Zašto se pokušava sakriti od javnost postojanje evidentnih rizika po zdravlje potrošača iako postoji zakonska obaveza o prijavljivanju istog odmah, te zašto subjekti u poslovanju 12 sa hranom, sukladno Zakonu o hrani, ne postupaju kako je to propisano i zašto nastoje po svaku cijenu sakriti neispravnost proizvoda koji se pojavljuju i s kojima trguju? Pitanje upućujem Uredu za veterinarstvo BiH i Agenciju za sigurnost hrane BiH. Hvala.
Zahvaljujem. I još jedanput molim uvažene zastupnice i zastupnike da se držimo poslovničkog vremena, jer kada se sjednica produži, onda zapravo pada i koncentracija. Uvaženi zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Evo ja ću kraće, pa ćemo doktor i ja u paketu biti u dozvoljenom nekom vremenu. Imam jednu inicijativu kratku. Predlažem da Vijeće ministara pripremi i u roku od 60 dana dostavi u Parlament Zakon o fiskalnoj odgovornosti u BiH. Ovo neću posebno obrazlagati. Dakle, prakse su pokazale u mnogim zemljama regiona da je ovo bio ključ, kako neke probleme koje evo i mi imamo, dovesti u neku zdravu normu. I drugo je Vijeću ministara i entitetskim vladama u BiH – Molim da mi dostavite informaciju o provođenju Sporazuma o socijalnom osiguranju, Sporazuma o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja između BiH i Republike Slovenije, te o zaštiti i pravima stranih radnika u Sloveniji sa akcentom na državljane na BiH. Neću ovdje sad čitati obrazloženje biće ovo u propratnom aktu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović. Izvolite. ____________(?) Nema ga. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević. 13
Zahvaljujem. Ja postavljam pitanje predsjedniku Vlade Federacije BiH i Parlamentu Federacije BiH – Provode li se ikakve aktivnosti na usvajanju novih obilježja Federacije BiH, grba i zastave? Obrazloženje: Federacija BiH trenutačno nema grba i zastave što nije u skladu s Ustavom, jer Ustav govori da Federacija ima grb i zastavu. A zbog činjenice da je Ustavni sud Federacije BiH iste postojeće proglasio neustavnima zbog toga što nisu sadržavali simboliku koja karakterizira identitetska obilježja srpskog naroda. Aktivnosti su u prethodnom mandatu Zastupničkog i Doma naroda pokrenuti, međutim nisu okončane, pa me zanima provode li se sada ikakve aktivnosti, jer je nužno završiti ovaj proces. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, ja bih imao postaviti jedno pitanje Institutu za mjeriteljstvo u BiH. Evo kolega Kabil je postavio da, znači BiH trese ova jedna groznica kad je u pitanju mlijeko i kvaliteta mlijeka i sastav mlijeka, ja ću postaviti znači pitanje Institutu za mjeriteljstvo BiH, jer ovih dana je bilo u medijima, a prije od prilike mjesec dana sam postavio Federalnoj inspekciji, znači pitanje kad je u pitaju kvaliteta nafte, znači na tržištu u BiH, pa je izašlo u jednom od medija, je li, koje sve benzinske postaje ili crpke, znači imaju nekvalitetno gorivo. Ja imam tu i cijeli taj laboratorijski nalaz jer u tom gorivu uglavnom se nalaze, je li, povećane količine sumpora i jako mnogo vode, pa tako da nam vozila eventualno na minus pet neće baš upaliti ako točimo gorivo na mnogim od ovih pumpi. I u Federaciji BiH imamo reguliran takav sustav da, znači ovi pravni subjekti mogu zatražiti ko će im kontrolirati gorivo, za razliku od RS-a gdje je nadležna inspekcija, nadležni organi uprave, znači odrede ko će kontrolirati kome gorivo, a ovdje u nas po željama, znači ispunjavaju se želje. I naravno ako neko vam napiše da vam gorivo nije kvalitetno i još to ne daj Bože ako izađe u javnost, da ta kontrolna kuća ili ta agencija ili taj laboratorij ostaje bez posla, što je evidentno. Ali dodatni problem ovdje unosi i ovaj Institut za mjeriteljstvo BiH koji je po zakonu, kad je formiran koji je donio OHR prije od prilike 10-tak godina, je znači ovlašten samo za izdavanje licenci, a taj Institut za mjeriteljstvo radi i nadzor i verifikaciju, je li, ovlaštenih laboratorija i to samo na jednom dijelu Federacije. U RS ne smije poviriti ni slučajno, niti u onaj malo dole tvrđi ili kamenitiji dio BiH, a to je u Hercegovini, nego ovo do Ivana planine ovdje, je li, Kanton Sarajevo. I znači unose ... veliki nered, jer je znači nadzor i verifikacija su isključivo u nadležnosti entitetskih ovih instituta za mjeriteljstvo. 14 Pa evo ja postavljam, znači – Po zakonu šta im je nadležnost i obaveza da rade? Ako im je nadležnost da rade nadzor i verifikaciju zašto to ne rade na prostoru cijele BiH i zašto to rade samo na prostoru jednog dijela Federacije? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Turizam je grana koja je od izuzetne važnosti, kada je u pitanju BiH, posebno na ovim prostorima, zimski turizam čini značajan doprinos u razvoju privrede, tu prije svega mislim na olimpijske planine Bjelašnicu i Jahorinu. Iz tih razloga zimski turizam je mnogo složeniji od turizma banjskog, morskog itd., zbog toga što zavisi od mnogo faktora, da li ima snijega, mnogo je skuplji itd. i teže privući goste. Moje pitanje postavljam Ministarstvu odbrane zbog toga što objekat na Jahorini koji je, vodi se na Ministarstvu odbrane je u poslednjem ratu porušen, ali on stvara jako ružnu sliku, a obzirom da su oni vlasnici odnosno da raspolažu sa tom imovinom, moje pitanje je njima upućeno – Kada će ukloniti objekat na Jahorni koji je porušen u proteklom ratu i sada stvara veoma ružnu sliku na olimpijskoj planini. Molim za pismeni odgovor.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Borislav Bojić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Dakle i pitanje a i zahtjev. Dakle, mi smo na sjednici Komisije za spoljnu trgovinu i carine koju nažalost vrlo često se doživljava na način kako je to, neka stvorena je percepcija, kao to nije eto nešto posebno bitna komisija, a mi u samoj Komisiji smatramo da jeste bitna. A posebno bih pokušao da, evo nadovežem se na ovaj dio diskusije koju je kolega Kabil imao u vezi sa toksičnim materijama koje su danas prisutne veoma u javnosti i Komisija za spoljnu trgovinu i carine je tražila od Kolegijuma Predstavničkog doma da Savjet ministara, a logično bi bilo da je i sam Savjet ministara do sada bez našeg zahtjeva, u što je moguće kraćem roku obzirom na prisutne vijesti u javnosti u vezi sa toksičnim materijama posebno u mlijeku, da obavijesti Predstavnički dom i podnese jednu informaciju koja bi bila praktično zvanična i javna i koju bi mogli da koriste i zvanični javni mediji i svi drugi u vezi sa problemima koji se javljaju oko, dakle toksina koji se pojavljuju u hrani biljnog i životinjskog porijekla. 15 Naime, pošto je ovo prilika za poslaničko pitanje, vjerujem da se neće propustiti prva prilika i stoga uz podsjećanje da postoji zaključak Komisije za spoljnu trgovinu i carine, a ja imam na neki način i obavezu, ja sam kolegama zahvalan što smo zajednički došli do jednog zaključka da se, dakle, proizvodi kada je u pitanju zdravstvena ispravnost, dostavi jedna informacija koja bi sadržavala između ostalog, stoga evo konkretno tražim da se ovo pitanje odmah stavi prije svega na razmatranje u Savjetu ministara, kada su u pitanju proizvodi kojima je zakonska obaveza da budu kontrolisani, bilo da se radi o domaćim ili uvoznim proizvodima, zatim proizvodi koji se kontrlišu, odnosi se na domaće i uvozne proizvode, zatim prikaz dozvoljenih i stvarnih količina u pojedinim namirnicama. Sljedeće, da se izvijesti o vremenskoj obavezi kontrole, zatim pouzdanost pojedinih kontrola zbog tehničke opremljenosti laboratorija, o čemu je bilo riječi od kolega poslanika ovdje. I na kraju krajeva, način informisanja odgovornih osoba i javnosti o nalazima i ostale podatke koji su relevantni za zdravlje stanovništva. Sve to je napisano u zaključcima Komisije za spoljnu trgovinu i carine. Ja koristim i ovu priliku, pa nemam potrebe da dostavljam posebno poslaničko pitanje obzirom da je ovakva vrsta izvještaja upućena prema Predstavničkom domu. Ali evo ovo je dobra prilika da još jednom, pošto iz Savjeta ministara ne vidim da postoji veliki interes za pitanjima poslanika, pa se nadam da će bar na ova pismena pitanja i potrebu da ovo pitanje bude prioritetno u BiH obzirom da je ono, htjeli mi ili ne, svaki dan prisutno u javnosti. Bilo bi dobro da od strane nadležnih institucija bar dobijemo pravovremenu i korektnu informaciju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mirsad Đugum. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu civilnih poslova, više Sektoru za zdravstvo. Šta je do sada urađeno: 1. Na planiranju, koordinaciji i praćenju i raspodjeli sredstava prioritetnim sektorima, misli se na prevenciju, promociju, primarne zdravstvene zaštite, sekundarne i tercijalne zdravstvene zaštite u BiH? 2. Da li je i koliko je urađeno do sada na razvijanju Strategije upravljanja ljudskim resursima u zdravstvenom sektoru BiH? 3. Šta je do sada urađeno na izradi Strategije za Sektor zdravstvene zaštite u BiH? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Petar Kunić. Izvolite. 16
Hvala predsjedavajući. Ja bih uputio pismo Ministarstvu prosvjete i kulture RS-a. Pitanje glasi – U kojoj fazi je izvještaj o izvršenoj reviziji privatnih visokoškolskih ustanova, univerziteta u RS-u? Kada će izvještaj biti prezentiran javnosti? Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Pitanje se odnosi na Vijeće ministara, a mene zanima u trajanju drugog mjeseca, veljače 2013. godine – Koliko je mlijeka povučeno iz prodaje i na koji način je ono zbrinuto, odnosno uklonjeno u BiH?
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za postavljanje pitanja. Želim samo evo dati mogućnost uvaženi zastupnik Lazar Prodanović nije bio kad je bilo zastupničko pitanje, pa može ga dostaviti u pisanoj formi
Dostavio sam predsjedavajući. Hvala.
Ok. Hvala lijepo. Zaključujemo točku dva dnevnog reda i prelazimo na točku tri, Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o sustavu neizravnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika Vijeće ministara BiH je 20.02.2013. godine dostavilo ovaj Prijedlog zakona sa zahtjevom za razmatranje po žurnoj proceduri. Prijedlog zakona ste dobili. Otvaram raspravu. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite. 17
Samo kratko, želim da kažem da je ovo vjerovatno prvi od zakona koji je u skladu sa dogovorom šestorke, odnosno inicijativa lidera SNSD-a i SDP-a koju su prihvatili i ostali lideri šestorke, da se na mjestima pomoćnika ministara ili tzv. operativnih rukovodioca u Upravi za indirektno oporezivanje definiše mandat od 4 godine sa mogućnošću još jednog obnavljanja mandata i da je logično da, s obzirom da se radi o jednom zakonskom rješenju koje nije složeno, ali da se tretira samo izmjena jedne zakonske odredbe, smatram da bi bilo logično da prihvatimo da zakon ide po hitnom postupku i da ga prihvatimo u cjelini. Hvala.
Zahvaljujem. Samo želim napomenuti da je to bio politički dogovor i bivše šestorke u tom smislu. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Ja razumijem potrebu da se implementira politički dogovor ove nove parlamentarne većine, a evo i stare ako mogu tako reći, ali mislim da se krenulo sa pogrešne strane. Naime, i u prošlom mandatu, a evo i u ovom mandatu bilo je nekoliko inicijativa u pogledu izmjena Zakona o sistemu indirektno oporezivanja kojim bi se popravio ovaj zakon, odnosno kojim bi se zapravo dale veće nadležnosti Parlamentu i Vijeću ministara u odnosu na Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje, pa i samom direktoru, odnosno menandžmentu Uprave za indirektno oporezivanje. Stoga nas zabrinjava, evo kao Klub zastupnika, da se zapravo interveniše na ovaj zakon samo u pogledu kadrovskih rješenja odnosno otvaranja mogućnosti promjena pomoćnika direktora i direktora Uprave za indirektno oporezivanje. Stoga Klub zastupnika će se suprotstaviti donošenju ovakvog jednog zakonskog rješenja bez obzira što je to dio, evo političkog dogovora nove parlamentarne većine. Hala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma evo ... ovo o čemu je govorio gospodin Mehmedović, samo da dodam da možda je malo i ovo obrazloženje napisano na jedan nesmotren način gdje faktički govori da je dosadašnji rad Uprave za indirektno oporezivanje u ovakvom organizacionom smislu bio nezakonit i nije davao dovoljan efekat, mislim da ovakve stvari u obrazloženjima zakonskih rješenja ne treba da stoje. Ali 18 želim ovdje da istaknem još jednu suštinsku stvar. Znači sve ono što se veže za funkcionisanje Uprave za indirektno oporezivanje, a predmet je izmjena u zakonskom smislu, do sada je bila potreba da nam se dostavi mišljenje Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Znači, mi u ovom momentu na ovu zakonsku izmjenu nemamo mišljenje Uprave za indirektno oporezivanje i jasna je onda namjera predlagača da vladajuća većina u datom momentu ima potrebu da ima punu kontrolu funkcionisanja sistema da bi tako mogla da provodi i kontroliše rad Uprave. Faktički da i onaj jedan dio samostalnosti Uprave koja u ovom momentu postoji i koja nije vezana za čisto političko djelovanje, na neki način nestane usvajanjem ovog zakonskog rješenja. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu i prelazimo na točku četiri dnevnog reda Ad. 4. Zahtjev zastupnika Saše Magazinovića, Senada Šepića, Mirsada Đuguma, Mladena Ivankovića Lijanovića i Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o jedinstvenom matičnom broju po žurnom postupku, sukladno članku 127. Poslovnika Prijedlog zakona je dostavljen 27.02.2013. godine sa zahtjevom za razmatranje po žurnoj proceduri. Prijedlog zakona ste dobili. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Saša Magazinović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dopredsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, dragi gosti, sve vas srdačno pozdravljam. Ja ću vrlo kratko obrazložiti ovaj Zakon u svoje lično ime i u ime kolega Šepića, Đuguma, Lijanovića i Belkića, kao kolega sa kojima sam zajedno potpisao ovaj Zakon. Dakle, poznato je svima da je Ustavni sud u predmetu U-3/11 donio Odluku da član 5. Zakona nije u skladu sa Ustavom. Mi, nažalost ja ne želim ulaziti u razloge zbog čega, nismo do sada implementirali tu presudu što je rezultiralo rješenjem Ustavnog suda kojim se ovaj član Zakona stavlja van snage, a znate, ako ništa kroz medije ste upoznati, šta to znači u praksi. To znači da novorođena djeca zbog stavljanja van snage ovog člana Zakona ne mogu dobiti jedinstveni matični broj, samim tim ni ostvariti zdravstvenu zaštitu i druga prava koja se vežu za jedinstveni matični broj. Zakon koji je pred vama nije složen. U potpunosti je usklađen sa presudom Ustavnog suda i zbog toga smo predložili da ide po hitnoj proceduri. Želim da napomenem da smo dobili informaciju 19 da je kolega Krstan Simić, delegat u Domu naroda Parlamenta BiH, predložio ovaj Zakon, doduše čak malo i prije nas, ali zaista do juče popodne nismo znali za tu činjenicu. Ali u tome kao predlagači ne vidimo nikakav problem, s obzirom da su ova dva zakona suštinski ista. Jedino u čemu se oni razlikuju jeste tehničke prirode, a to je što kolega Simić je, vjerujem nenamjerno napravio grešku kod dvije opštine u Federaciji, radi se o opštinama Foča i Pale. Dakle, Foča se u Federaciji zove Foča-Ustikolina, a Pale se zove Pale-Prača. Dakle, to je jedina razlika u ova dva zakona i evo mislim da nema potrebe dalje da elaboriram ovaj Zakon, da nam je svima sve jasno i iskreno se nadam da ćemo uvažiti zahtjev za razmatranje po hitnoj proceduri, usvojiti ovaj zakon i time riješiti ovaj problem koji faktički postoji na terenu, a o kome sam već govorio a tiče se izdavanja matičnih brojeva. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege. Ja sam juče kad sam čula da će ova tačka dnevnog reda biti, onda sam počela da se bavim ovim svim i onda sam se u stvari zaprepastila da postoje tri inicijative na istu temu. Vidjela sam da je 22. februara Ministarstvo civilnih poslova uputilo Prijedlog Savjetu ministara i prethodno dobilo saglasnost Ministarstva pravde i Ministarstva finansija na Prijedlog zakona i Zakon treba danas da bude usvojen na Savjetu ministara. Onda sam vidjela da je 26.02., dakle to je datum pod kojim je kolega Krstan Simić iz Doma naroda uputio takođe Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o jedinstvenom matičnom broju. I na kraju kao vrhunac 27.02. stiže prijedlog koji je danas na dnevnom redu od ovih predlagača koje ste rekli. Dakle, u ovakvoj situaciji kad praktično zakoni na istu temu sustižu jedan drugog zaista mislim da nema smisla na ovaj način raditi ili da moralo postojati malo više koordinacije između Savjeta ministara i Parlamenta. I ja mislim da je to ključni razlog zbog čega ne bismo trebali da prihvatimo da zakon ide po hitnom postupku. O ovome treba vidjeti šta je u stvari koji je taj prijedlog koji, kojim se bavilo Ministarsvo civilnih poslova, odnosno koje će usvojiti Savjet ministara i da tek nakon toga donesemo odluku, sasvim svjesna činjenice šta znači to što još uvijek nemamo ovakav zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić. Izvolite. 20
Evo kao jedan, da kažem, od supredlagača ovog Zakona, samo par riječi o opravdanosti zahtjeva za hitni postupak, raspravljamo o zahtjevu za postupak. Dakle, stvar zaista jeste hitna, jer svaki čas i svaki tren, da tako kažem, ljudi padaju u probleme širom BiH. I ja mislim da mi moramo smoći snage pa izvući se iz konteksta ukupnih odnosa, kad je riječ o Zakonu o državljanstvu, matičnom broju, prebivalištu i td., to nije sporno. Mi možemo bez problema i poslije ovoga nastaviti se svađati i nadmudrivati oko tih stvari, ali mislim da je situacija za svakog od nas pojedinačno takva da danas treba dobro razmisliti svojim činjenjem ili nečinjenjem šta proizvodi u praksi. Ja, moj ključni motiv je bio, ne želim biti dio mehanizama koji dovode ljude u situaciju da ne mogu upisati matični broj djetetu. Dakle, ovim činom danas mi ne onemogućavamo nama dalju političku borbu, nadmudrivanje oko suštinskih stvari. Ja sam i ranije govorio, zaista bismo se morali dogovoriti ovdje, napraviti jednu praksu, kad je riječ o odlukama Ustavnog suda da ne ... doživljaj nego da ih provodimo onakve kakve jesu doslovno. Dakle, već smo imali praksu da u nekoliko navrata, bez obzira od različitih struktura, različitih političkih partija i td. uključujući i moju, pokušavali smo te odluke proširivati. Očigledno to proizvodi problem, moramo se, po meni, dogovoriti da ih eksplicite provodimo i ništa više. Ja apelujem da ovo danas usvojimo po hitnom postupku, hitni postupak i da usvojimo i zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika.
Poštovani kolega Beriz Belkiću, to što ste Vi rekli ne bi mogao niko da odbije ni jednu riječ da 19. aprila prošle godine ovaj Zakon koji je bio predviđen, nije pao u Predstavničkom domu i Vi ste bili jedan od onih koji su glasali protiv. Dakle, optuživati nekoga sada zato što neće na brzinu da digne glas za hitan postupak, a prethodno ste srušili zakon, koji je trebao da riješi problem, koji je nametnut donošenjem odluke Ustavnog suda, nije korektno. Da ste tad glasali za zakon i da je zbog nekih drugih razloga on pao Vi biste bili sasvim uredu sa ovim što ste rekli. Nemojte nikoga prisiljavati zato što smo svjesni da problem postoji, da napravimo još veći problem. Dakle, ja Vas molim da budemo racionalni. Znamo kako je došlo do toga da je zakon pao. E sad treba da na pravimo to da učinimo da zakon prođe.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Beriz Belkić, replika. 21
Ja se izvinjavam ako ste stekli dojam da ja optužujem ili prisiljavam, ja sam apelovao, na neki način molio. A kad je riječ o obaranju izmjena i dopuna Zakona o matičnom broju u terminu kojeg Vi pominjete, tad se radilo o proširenju doživljaja. Dakle, nije riječ bila samo o implementaciji suda, odnosno implementaciji Odluke Suda BiH, nego su bile ambicije da dođe do određenih prestrojavanja kad je riječ o opštinama i da tako, da budem precizniji, tad je namjera bila da se opštine iz Federacije grupišu na jednu stranu, a opštine iz RS-a na drugu, da nema miješanja. Dakle, to su bili razlozi što mi nismo tada podržali taj zakon. A ovaj prijedlog današnji je očišćen od svega i doslovno je prenešena Odluka Ustavnog suda
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Saša Magazinović, replika.
Mi govorimo o potrebi za hitni postupak i možemo voditi raspravu na dva načina. Jedan je da govorimo o onome što je suština, dakle trebamo li imati ili ne postupak u skladu sa članom 127., dakle hitni postupak ili da širimo ugođaj na neke druge teme. Ja sam pokušao da budem vrlo korektan i da ne idem u prošlost nastojeći da damo šansu ovom Zakonu da bude usvojen. Ja kada sam vidio zakon koji je predložio kolega Krstan Simić u Domu naroda i kad sam vidio da je to identičan zakon ovome koji je danas na Predstavničkom domu, to mi je zaista dalo nadu da ćemo danas bez puno i bez pretjerane diskusije riješiti ovaj tehnički problem da ljudi, odnosno djeca mogu čim prije dobijati matične brojeve. I još jednom apelujem, zaista molim, da se probamo skoncentrisati na to kako da riješimo problem. Kolegica Majkić je apsolutno u pravu da se nalazimo u situaciji kada se u proceduri istovremeno pojavilo više zakona od različitih predlagača. Evo meni je drago da ovih pet predlagača i kolega Simić imaju identičan, bar što se tiče Parlamenta, identičan je prijedlog. Ja ne znam šta će Vijeće ministara usvojiti, ne znam ni kakav je prijedlog tamo. Ali vjerovatno da smo svi išli u pravcu ovome i zapravo zahtijevamo hitni postupak zato što smo osjetili tu dozu i lične odgovornosti da ovo pitanje riješimo. I ja se zaista ne bi ljutio, niti bi problematizirao što je više ljudi predložilo da rješavamo danas ovaj problem, a posebno, ako još jednom smijem da kažem, ako smo predložili da se to uradi na identičan način.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Milorad Živković, zamjenik predsjedatelja, rasprava. Izvolite. 22
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, dame i gospodo, meni je žao što je jučerašnja sjednica prekinuta. Moje pitanje ministru je bilo upravo u vezi sa ovim Zakonom. I htio sam ovdje pred vama i pred svima da razjasnimo nedoumice koje su u međuvremenu izazvali raznorazni politikantski nastupi i mediji i ostali koji su prikazivali svak sa svog ugla kako izgleda ovaj zakon i šta se treba uraditi. Očigledno da još uvijek ima nedoumica i ovdje među nama i mislim da je vrijeme da ih razriješimo. Mi iz RS-a smo nekoliko puta upozoravali da se ovaj zakon treba dobiti i jasno i nedvosmisleno svoj stav ovdje već jednom prikazali. Isto tako nismo za to da se po svaku cijenu, navrat nanos, na brz i pogrešan način ovako važna materija rješava. Čini mi se da brzina nije dobar saradnik nikome, pa ni predlagačima u ovome Zakonu. Zašto mi danas nećemo glasati za hitnu proceduru, iako smo svjesni da ništa preče od tog pitanja nije u BiH? Zato što zakon, kada se po ovoj proceduri predloži, mora da bude od A do Ž svaka tačka i svaki zarez, nedvosmisleno tačan, jer se ne može promijeniti amandmanski. Uvažene kolege koje su predlagale ovaj Zakon neka mi kažu u rednom broju 8. i rednom broju 10. da su pogriješili u nazivima opština. Nema nikakve Kupresa RS, nema nikakvog Trnova RS i td., i td. Gospodo ne može se takve greške praviti, ako tražite od nas da zakon bez izmjena i amandmana donosimo. Ja vjerujem da je brzina bila greška i nesaradnik i gospodinu Simiću koji je predložio zakon u Domu naroda. I kako sam od njega jutros čuo on će taj zakon povući. Tako da mi nećemo glasati za hitnoću. A iskreno ovdje nema povjerenja među nas kada govorimo o implementaciji presude Sejdić i Finci gdje se zalažemo za proširenje doživljaja, a ovdje za implementaciju Ustavnog suda tražimo da se implementira samo, ako ćemo biti principijelni, onda ćemo biti principijelni za sve. A pošto nema povjerenja onda ćemo tražiti da to bude paket, jer onda će biti paket i matični broj, i prebivalište, ali i Sejdić-Finci. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Ja koliko vidim, evo iz izlaganja kolega predlagača i ja sam jedan od njih, a evo i od kolege Živkovića i kolegice Majkić, dakle svi ovdje ističemo bez rezerve i shvatamo koliko je važno i koliko je hitno ovo pitanje. Dakle, ja znam da je prije bilo neprincipijelnosti koliko god hoćete, ali ja mislim da jednom s tim trebamo prestati. E sad od koga će to početi i kad će to početi, na kojem će to pitanju početi, evo ja mislim da imamo puno razloga da to, recimo, počne danas od ovoga pitanja. Jesmo li mi imali pitanje Zakona o državljanstvu i člana 17., dakle i pitanja mogućnosti zadržavanja državljanstva našim državljanima i poslije 01.01.2013. godine i Odluku Ustavnog suda i poslije toga nekoliko puta diskusiju da bismo na kraju dobili to da Ustavni sud završava posao do kraja. Ja mislim da je pred nama jako puno i posla. Mi moramo tražiti načine kako ćemo vraćati međusobno 23 unutrašnje povjerenje, kako ćemo graditi taj dijalog. Ako igdje ne bi smjelo biti neke politike, ne bi smjelo biti nekakvog dnevnog prepiranja, onda je to pitanje možda onih koji samo dolaze na svijet pa odma na startu, prije nego što izašl, imaju problem s tim jesu li negdje u nekom, ne znam u kojem su registru smješteni, je li taj registar pripada ovoj ili onoj grupi, i td. Ja vas molim, evo u skladu s tim, pogotovo zato što imamo Odluku Ustavnog suda, predložiću jedan od zaključaka i vjerujem da u tom smislu možemo postići taj potrebni nivo dogovora i konsenzusa, a to je da zaista oko pitanja, kao što je recimo sad ovo, jer je to sad evo i gospodin Živković spomenuo kao jedno od neprincipijelnih, i potpuno podržavam da se to može posmatrati i s te takve strane, ali bih zamolio da na nekim pitanjima to jednom prekinemo i počnemo se ponašati odgovorno svi zajedno. Dakle, da na pitanjima koja se tiču implementacije odluka Ustavnog suda, da ovaj Dom ovdje zaduži Vijeće ministara, da u tim takvim slučajevima u roku najkasnije od 30 dana pripremi, usvoji i Parlamentarnoj skupštini dostavi isključivo ono što je predmet odluke Ustavnog suda. Ako napravimo jedan takav principijelan pristup prema svim pitanjima, onda ćemo evo, čini mi se, mnoge probleme riješiti. Ja znam jer sam razgovarao i s kolegama iz Ministarstva civilnih poslova kad je u pitanju ovaj neki širi zahvat u Zakonu o jedinstvenom matičnom broju, nisam siguran da sad u ovome momentu imamo kapacitet, imamo spremnost da tako to šire postignemo, ali isto tako s druge strane nisam daleko ni od toga da ćemo u nekom narednom periodu moći potpuno relaksiranije i potpuno otvorenije pričati o tim pitanjima. Dok to ne budemo imali ja vas zaista molim da podržite danas i ovaj dio koji se tiče procedure, a onda i sam tekst ovoga Zakona, jer mislim da time šaljemo jednu pošteniju, odgovorniju poruku građanima u BiH. Hvala lijepo.
Zahaljujem. Uvaženi zastupnik Petar Kunić, rasprava. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja bih se složio da se ne vraćamo u prošlost ali pod jednim uslovom, naravno da budemo i principjelni, apsolutno uvijek se zalažem za takva rješenja, pod jednim uslovom da se držimo Ustava. Dakle, da antiustavna rješenja koja smo imali u prošlosti, ispravimo. Gospodo, nemate regije nigdje da je kriterij za bilo kakvo određivanje matičnog broja, to je izmišljena kategorija, to nije ustavna kategorija. Prema tome stvaraoci takvog zakona, ranijeg Zakona su izmislili to rješenje, naravno težeći, da sad ne otvaram rasprave jačeg karaktera, to je određena tendencija u ovom Domu u postratnom periodu. Dakle, uvijek ću glasati za nešto, što je ustavno rješenje, a vraćanje u prošlost hoćemo da ispravimo antiustavna rješenja. Mislim da dobro znate na šta mislim, neću otvarati tu raspravu. Imamo sada antiustavno rješenje državljanstvo, čujem kako riješavamo. Molim vas, državljanstvo entiteta je ustavna kategorija, pa mora biti na popisu. Nema šanse da prođe u tom smislu obrazac popisa, kako se predlaže. Ko je taj ko se stalno bori protiv ustavnih rješenja, recite gospodo? Ustav je takav, on postoji, on se mora primjenjivati i mi to dobro znamo, nismo mi nepismeni po pitanju Ustava, itekako. 24 Prema tome, kad te stvari nestanu, onda ćemo imati više povjerenja i moći ćemo daleko efikasnije i brže donositi odluke, ali molim vas u skladu sa Ustavom. I u tom slučaju niko nam ne može staviti prigovore. Naravno, prihvaćam ovo da ne stavljamo to danas na dnevni red po ovom postupku. To su osjetljiva pitanja i vežu za ona pitanja koja su skinuta na prošloj sjednici, kada je predložen taj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Borislav Bojić, rasprava. Izvolite.
Ja ću samo nekoliko komentara u vezi sa predmetnim Zakonom. Dakle, takođe mislim da ovaj važan zakonski projekat treba da ide u redovnoj proceduri, ne sporeći, dakle, potrebu donošenja ovakve vrste zakona i kad čujem neke kolege koje govore o principjelnosti i provođenja odluka Ustavnog suda, ima ih još i bilo ih je još i svakako da je to važno pitanje, provođenja odluka Ustavnog ili ustavnih sudova. Dakle, i to svakako treba da bude predmet interesovanja Parlamentarne skupštine. Ono što po meni i po logici stvari bi bilo, evo da kažem, najjednostavnije rješenje, obzirom da se isti prijedlog pojavljuje na više mjesta od više predlagača, postavlja se pitanje gdje je Savjet ministara i da li je Savjet ministara zarmatrao ponuđena rješenja i imali prijedlog? Ima prijedlog. Dakle, da li će prijedlog doći u ovu Parlamentarnu skupštinu preko našeg Savjeta ministara i kakva rješenja ćemo ustvari mi imati ponuđena kod Parlamentarne skupštine, zavisi od toga na koji način ćemo donositi zakon. Što s mene tiče, dakle ovaj Zakon treba da ide u redovnu proceduru. Ovakva vrsta hitnoće sigurno neće doprinjeti da donesemo kvalitetne zakonske propise. Obzirom da ja, bar imam nezvaničnu informaciju, da danas Savjet ministara razmatra ova pitanja, nema logike da Parlamentarna skupština ... dakle Savjet minitara koji smo mi odabrali, da u strukovnom smislu pripremi dobra zakonska rješenja. Pa ako budu dobra, sigurno će biti podržana i u jednom i u drugom Domu. Šta će se desiti u ovom Domu, treba ovaj Zakon da bude srušen, a u Domu naroda da bude srušen zakon Krstana Simića, šta ćemo dobiti kao rješenje? Ništa. Prema tome, ja nisam za to da dobijemo nikakvo rješenje, već da dobijemo rješenje koje će biti od interesa za nas koji živimo ovdje u BiH. Evo to je jedan korektan i racionalan pristup.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović, rasprava. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. 25 Dakle, želim odmah reći da treba glasati za hitnu proceduru ovog Zakona i treba ga odmah nakon toga srušiti. Dakle, ovaj Zakon čiji je član broj 5. se jedino predmet izmjene i implementacije Odluke Ustavnog suda BiH je za nas neprihvatljiv i on ni u jednoj formi u prijedlogu kako je predložen, ne poštuje, dakle, ni ustavnu strukturu zemlje. Ne poštuje ustavnu strukturu BiH koja je sastavljena iz dva entiteta. Ovdje su predložena registraciona područja i time se više čudim nekim potpisnicima ovog prijedloga, po graničnim dakle, ovaj, teritorijalnim razgraničenjima bivših međuopštinskih konferencija Saveza komunista Socijalističkog saveza, Saveza sindikata i Saveza socijalističke omladine. Dakle, ja ne mogu da vjerujem šta je sada tu bio razlog da neki potpisnici ovog Prijedloga zakona prihvate. Dalje, mi smo navodili ranije, u ranijoj raspravi u ovom Prijedlogu da poštujući ustavnu strukturu BiH poštujemo i njen dakle i teritorijalni integritet i suverenitet. Zašto je problem da mi glasajući za registarska područja i jedinstvene matične brojeve, sada se pozivamo na jednu temu koja se zove – kako se djeca ne mogu registrovati. Mogu se upisati i ne vidim nikakv problem kada Savjet ministara predloži prijedlog zakona, da ovaj Dom, kao i Dom naroda zakažu hitne sjednice i da se ovo usvoji. Ali, ovo izuzeće prema kojem se čak neke pravosudne institucije u BiH odnose isključivo subjektivnim razlozima i snažnim pritiscima na javnost, zloupotrbljavajući svoju pravosudnu poziciju, ovo je jedini slučaj gdje je tužilaštvo tražilo mišljenje o implementaciji presude. Pa što nisu tražili za Mostar? Šta je problem da traže za Mostar? Koji je to razlog? Kakav je to odnos u BiH da postoji odgovornost nekoga što nije implementirana odluka samo na jednom jedinom primjeru. Uostalom, ako ne budemo bili u stanju da se dogovorimo, da kompromisom dođemo do rješenja koje je potpuno normalno, ja ne želim se vraćati na ono što sam rekao, ključna greška je ovdje, ovaj, urađena u BiH kada smo prihvatajući snažne pritiske nepoštenog odnosa međunarodne zajednice, dovodili sebe pod stalnim pritiskom, polazeći od ličnih dokumenata do svega ovoga, da danas treba, znate dajte ovo nam je vrlo hitno, ne mogu se novorođenčad upisati. Mogu se upisati, ovo nije nadležnost države BiH, ovo je nadležnost entiteta. Ako nismo ustanju ovdje se dogovoriti u oba doma Parlamentarne skupštine BiH, ovaj Zakon donijet će entiteti, pa će se jedinstveno primjenjivati i zbir tih podataka neće ničim ugroziti nikoga u BiH i neće biti niko neupisan i niko ko je iz RS-a iz Zvornika, Vlasenice ili ne znam bilo odakle, neće pobjeći iz BiH ako je njegovo registraciono područje navedeno recimo u Bijeljini. Zbog čega bi se neko ko je iz Kupresa trebao da upiše u registraciono područje u Zenici, a ne bi se upisao u registraciono područje u Livnu? I šta je to uopšte problem broj registracionih područja u BiH, ako je njena ustavna struktura definisana Dejtonskim Usavom BiH. I takođe, onog momenta, ako se i kada se promjeni ustavna struktura BiH, ja odgovorno tvrdim, mi poslanici iz RS-a istog momenta ćemo pristupiti izmjenama i dopunama zakona koje bi se usaglasile sa njenom ustavnom strukturom. Dakle, ovdje moramo imati pošten odnos, to je potpuno ignorisanje Ustavom definisanih prava građana i konstitutivnih naroda u BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik, Saša Magazinović, replika. Izvolite. 26
Ja sam i svojim uvodnim izlaganjem i replikom koju sam imao pokušao da budem maksimalno korektan, da ne otvaram stvari na način kako je to kolega Prodanović uradio, ali izgleda da se to u ovom Domu ne cijeni. Dakle, je li Komunistička partija ili je savez ovaj ili onaj, utvrđivao ove registre, ja ne znam. Ja ne znam, ja nisam nikada bio u Komunističkoj partiji, vi ste bili, vi to sigurno bolje znate od mene. Ali kada smo o ovome razgovarali, vjerujte da to uopšte tema nije bila. Ovi registri tačno je, utvrđeni su sedamdeset i neke godine i s njima niko nije imao problem ni 70-ih ni, 80-ih, ni 90-ih, čak ni u toku rata, ni 2000-tih, ni 2010., 2011., e sad, danas 2013. nakon 40 i kusur godina ustane se čovjek u Parlamentu i kaže mi s tim sada imamo problem. Što? Eto tako imamo problem. Uredu, ja mogu s tim da živim, ja ne smatram da ima problem i ja neću glasati za to o čemu Vi govorite. Uvezivati popis stanovništva sa ovom temom, ja mislim da je kontraproduktivno. Ako hoćete da sjedimo cijeli dan, možemo i o tome pričati. Priča o državaljanstvu na popisnici, ja mislim da je pogrešna priča danas ovdje. Tim prije, što je državljanstvo nije subjektivna kategorija, nego je to ili jesi državljanin nečega ili nisi. Jedino ako vi ne predlažete da se ostavi otvoreno, pa ćemo se svi popisati kao američki državljani, njemački, francuski, kako ko voli. Neko voli možda da bude srbijanski, hrvatski. Ne znam ni ja, mislim ako je to ideja. Mislim da je pogrešna priča i pogrešno vrijeme i pogrešan rezon. Zašto se ovo predlaže danas i zašto se ne čeka Vijeće ministara? Zato što je stvar hitna. Zato što je tačno kolega Prodanoviću, da se djeca ne mogu upisivati. Ako sinoć ministar unutrašnjih poslova RS-a na press konferenciji kaže da se ne može, a vi danas u Parlamentu kažete da može, ja ne znam kome da vjerujem. Ja znam da se on s tim bavi, a da se Vi ne bavite s tim. Doduše
Ja molim kolegice i kolege zastupnike da iz klupa ne dobacuju. Izvolite kolega Magazinović.
Mislim da u trenutku kada je o tome govorio, da nije bio smjenjen, a i da jeste, nema veze čovjek zna može li se dodjeliti matični broj ili ne može. Dakle, ne mogu se djeca upisivati. I jedini razlog ove hitnosti je to da Vijeće ministara uvoji ne znam kakav zakon ili ovaj koji smo mi predložili ili zakon identičan zakonu Krstana Simića, nama
Kolega Magazinoviću, vrijeme Vam je isteklo, a kolege zastupnici, pustite kolegu Magazinovića da dovrši misao.
Evo ja ću samo deset sekundi ovih koje smo potrošili na smirivanje kolega. Dakle, nama treba sledećih 14 ili ne znam koliko dana do naredne sjednice, da bi razmatrali taj zakon e zato se ne 27 čeka Vijeće ministara. I ja ću završiti s onim sa čime je završio i kolega Lazar Prodanović. On kaže, šta je problem sa registracionim područjima? I ja se isto tako pitam, šta je problem s tim i zbog čega ovo ne uradimo i riješimo vrlo korektan, egzaktan problem za koji svi znamo da postoji?
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić, replika.
Dakle, evo kratko kolegi Lazaru. Svi pričamo stvarno jeste hitno, jeste problem, svi imamo problem, ne znam u koliko je sati davao izjavu Čađo, ali ja mislim da je i tada bio minitar i ako nije bio ministar, mislim ljudi imamo problem stvarno. Je li i sada ministar negdje u nekoj ostavci? Dakle, Vijeće minsitara, Lazare, je ovo tretiralo i opet isti je prijedlog predložilo i danas na Vijeću ministara i ponovo ćemo isto dobiti ono oko čega se očito nećemo tada moći složiti. Oko tog nekog širokog zahvata za kojeg sad nemamo, očito nemamo podršku za to. Dakle, možemo li u tom smislu imati tu vrstu takvog odnosa prema ovim, ovakvim pitanjima. Dakle, i nije samo Tužilaštvo a jeste, jeste u tom smislu čudno da se Tužilaštvo dakle, odlučilo da samo po ovome pitanju zatraži posebnu informaciju. Mislim da treba tražiti po svim, ali kao što maloprije rekoh, jednom moramo prestati sa nekim tim, ko je počeo rat, kada je to od prilike onaj, kako je to prije izgledalo, od kada je to nešto počelo, ta neka neprincipjelnot. Ja predlažem da danas dakle, podržimo ovo na jednoj ovakvoj ravni. Nije samo ovo Tužilaštvo uradilo, vidite ovo je i ovi ombudsmeni tamo su postigli tu i nacionalnu i svaku drugu saglasnost, svi su potpisali zajednički i tražili da Vijeće minitara dakle, identično uradi ono što smo mi evo danas uradili ovdje. Po nekom redoslijedu poteza, ova je sjednica bila prva i ne vidim razloga zašto bismo trebali sada pričati o tome da to vraćamo nekome drugom, prebacujemo na neke druge organe. Ja vas molim da u ovome smislu danas podržite ovaj prijedlog. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Nisam imao namjeru da se javljam, ali moram ustati i kazati da iako već odavno me ništa ne može iznenaditi ovdje u ovom Parlamentu, da sam pomalo iznenađen diskusijom uvaženog kolege Prodanovića. I zbog toga sam dakle, ustao da to kažem javno. Ne mogu da vjerujem da se kod implementacije presude Ustavnog suda u kojoj postoje rješenja koja se ni meni ne sviđaju, ali to je presuda Ustavnog suda, pokušava spojiti još jedna stvar za koju se zna da oko te stvari u BiH nema dogovora. Tačno je da BiH ima međuentitesko, unutrašnju entitetsku strukturu takvu kakvu ima, ali je tačno da se brojni poslovi, brojne ingerencije u BiH obavljaju i mimo te međuentitetske linije, odnosno organizaciona područja raznih institucija su izvan međuentitetskih linija ili međuentitetske linije. Prema tome i ovo je jedna od tih stvari i ovaj, dajte da ostavimo, dakle, to po strani i da se 28 posvetimo samo implementaciji presude Ustavnog suda i da ne dođemo u poziciju da budemo proglašeni onima koji odbijaju implementaciju persude ili sprečavanje implementacije presude, što može da ima i krivično pravne konsekvence. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Petar Kunić, replika.
Ma meni je žao da nema gospodina Magazinovića, da mu odgovorim. Neke stvari ipak treba znati kada se govori u ovom Parlamentu, barem one elementarne. BiH nije ono šta je bila 80-tih i prije 90-tih godina, to je sasvim druga priča. To je nebo i zemlja, po unutrašnjoj strukturi, da ga podsjetim na to, on bio je vjerovatno mali pa nije. Drugo šta kaže da je državljanstvo subjektivni odnos. Molim vas, pa to je ustavnopravni odnos, to je odnos države prema pojedincu. Kakav subjektivni odnos? Subjektivni odnos se samo manifestuje ako ste u Njemačkoj, živite ne znam 8 godina, tamo je cenzus 8 godina i da zatražite, dakle samo vaša volja, a stvar je državnih organa da li će vam dati državljanstvo. A državljanstvo kod nas se prvo stiče po rođenju. To je činjenica i to pravna činjenica, a ne subjektivni odnos. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, replika.
Zahvaljujem predsjedavajući. Osvrnula bih se na ovo što je rekao uvaženi kolega Šepić, a to je da trebamo zaboraviti ono što se desilo, ko je počeo rati, da se takvim stvarima ne bavimo. Slažem se i ja da ne treba da se bavimo onim što je bilo, da gubimo vrijeme na to, jer se nikada nećemo složiti. I zato trebamo ići od onoga što imamo i što je činjenica. A činjenica je da se BiH sastoji od dva entiteta, RS-a i Federacije BiH. I ja ne vidim zašto je to nekom problem? Zašto je nekom problem da ovaj Zakon uskladimo sa teritorijalnom organizacijom BiH? I ako pričamo o ličnoj odgovornosti, pitam gdje je bila ta lična odgovornost kada su obarali ovaj Zakon? I mi iz SDS-a u potpnosti podržavamo stavove Vlade RS- a, da će donijeti RS Zakon o jedinstveno matičnom broju i kao konstruktivna opozicija koja je uvijek vodila računa o interesima RS u Narodnoj skupštini RS-a ćemo podržati takav zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Lazar Prodanović, replika. 29
Ma htio bih svima da kažem da nema razloga da se brinu. Dakle, ja sam, moja domovina je BiH i ja sam građanin BiH, jedini državljanin BiH, jedino sam dakle državljanin BiH i RS-a i ja poštujem njen Ustav. Kada govorim o bilo kojem pitanju, moj glavni grad je Sarajevo u Bosni, glavni grad BiH i Banja Luka kao glavni grad RS-a. Ali, ali želim vam reći jednu stvar, jedino ako vam nije drago to što sada govorimo o registracionim područjima, ja govorim
Ja bih molio, kolegice i kolege zastupnike za pozornost
ja govorim o poštovanju Ustava BiH. I ne vidim apsolutno bilo kakav problem da se poštujući Ustav BiH shodno Odluci Ustavnog suda, dogovorimo i postignemo konsenzus o Zakonu o jedinstvenom matičnom broju, ali ne u formi u kojoj je ovaj Zakon predložen. Zato smatram da je korisno za sve nas da ga danas, usvojimo hitnu proceduru, oborimo, dobijemo zakon od Savejta minsitasra i usvojimo ga u Parlamentarnoj skupštini BiH. To neće štetiti niti jednom novorođenčetu u BiH, niti jednom građaninu BiH, niti BiH. Ali prijatelji moji, moramo biti iskreni, šta mi od ove zemlje želimo? Da li želimo da sve marginalizujemo i da bude po jednom stavu ili da bude ono što će biti poštovan, čime će se poštovati Ustav, šta mi želimo u BiH? BiH kao državu koja ima stremljenje i ambicije da bude članica EU u kojoj ćemo svaki put kada nam nešto ustreba, ne, nećemo ignorisat ćemo, ne postoji to. Uostalom kada govorite o registracionim područjima, reći ću vam da se nijedan privredni subjekat na drgi način ne registruje. I šta je problem jedinstvenog matičnog broja da ga definišemo samo onako kako se predlaže, da poštuje ustavnu strukturu ove zemlje? Još jednom ponavljam, kada se Ustavom predviđeno i Poslovnikom ove zemlje, bude stvorila mogućnost o drugačijem ustrojstvu ove zemlje, mi ćemo, sigurni budite, glasasti da se primjeni zakon, dakle da taj zakon bude u skladu sa Ustavom i izmjene i dopune ovog zakona. Ne možemo se pozivati na period od '70. godine, kada su bila registraciona područja na način kako sam rekao, kada je ovdje bio rat, kada je Dejtonski Ustav donio potpuno novu strukturu, šta je sada tu opšte problem? Šta je uopšte problem? Je li to problem, znate šta je, problem je u tome što očito oni koji protiv ovog glasaju, apsolutno ničim ne žele da potvrde da u BiH postoje dva entiteta koji se zovu RS i Federacija BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika.
Zahvaljujem predsjedavajući. Iako sam se i ja ponadao na početku da nećemo otvarati ova druga pitanja, međutim očito je to nemoguće u ovoj situaciji i evo došli smo sada, zahvaljujem se ovoj podršci SDS-a Vladi. Da je stigla dan ranije možda ne bi bilo ni ostavke, ni evo čuli smo da pored Istočnog Sarajeva neko priznaje i Sarajevo i slično. Ali moram se vratiti ovoj osnovnoj priči zbog koje smo sada, koja je na 30 dnevnom redu. Mi smo juče proveli na Kolegijumu dugo oko toga, ja sam ipak, nisam se mogao oteti utisku da će to danas iskomplikovati, zato što smo jučer ¾ vremena proveli. Naravno, neizbježno je pitanje za SDP zašto je ovo radio sa SAD? Da se ne lažemo, došli smo malo u, i da postavimo i to pitanje. Drugo pitanje koje je ovdje važno, govorio je maloprije kolega Prodanović o tome, nijedan drugi registar nije ovako formiran, nijedan iako su svi bili drugačije formirani. Ostao je samo ovaj koji se hoće ovako formirati. I ja se sjećam pregovora o policiji, ovdje čini mi se da li je bio gospodin Sarajlić na onom čuvenom zatvorenom sastanku iza sedam brava, kada je gospodin Eždaun zasukao rukave i tražio neku šumu ovdje iznad Pala, da patrola iz Sarajeva uđe u tu šumu. Ja sam se poslije stalno pitao čija je to šuma, je li Radovanova, zašto je bitna ta šuma? Bitna je, bitna je, tražila se šuma da se pređe granica, ništa drugo. A kao ko fol nije bitna šuma nikome, nije, i ovdje i ovdje danas je ključno pitanje. Došli smo da politizujemo tu situaciju oko djece, nažalost. Ako je bitno za djecu, zašto stavljate princip da će Kupres mora biti u Zenici. Zašto ne kažete bitno je da djeca dobiju matični broj, a potpuno nam je svejedno je li Kupres u Zenici ili u Livnu? Nije tačno da vam je svejedno. Ne želite da čujete za djecu, jer vam je bitnije po svaku cijenu branite princip da Kupres mora biti u Livnu. I nemojte pričati o djeci, ne zanimaju vas djeca. Nije tačno da vas djeca zanimaju. Jer da vas zanimaju, onda bi kazali, ljudi dajte zakon, stavite gdje mislite da je najbolje jer nam je važno djeca. Ne, ne, ne diraj u ovo što smo mi napisali, ali kao fol je bitno zbog djece. Nije tačno. Nije tačno. Nemojte da se lažemo, nismo fer. Jer da je vama ovo zbog djece, onda bi se moglo i moglo bi se postaviti u nekoj situaciji zašto je, naravno da mi postavljamo pitanje, ovo o čemu je govorio profesor Kunić. To je ustavna materija. U ovoj zemlji postoje dva entiteta i sve je drugo uređeno tako, sem ovoga. A ako su bitna djeca, zašto se i ovo ne uredi kako je uređeno drugo? Zar će toliki problem nastati ako Kupres bude u Livnu a ne bude u Zenici? Neće nastati problem, sigurno neće. Ali ne znam zašto na tome insistirate? E insistirate zato što imate onu tendenciju koju s vremena na vrijeme ovdje
Vrijeme.
pokušavate i time i završavam, nema ništa od ovoga, ja mislim da mi možemo samo danas uputiti apel Narodnoj skupštini RS-a da donese što prije svoj zakon na osnovu Ustava i završimo tu priču. I nemojte da se prepiremo oko nečega oko čega se, nemamo čak ni potrebe dogovarati, očito je to tako. Ne možemo, imamo volju, bio bi red, ali ako možemo čak i izbjeći i ako to možemo riješiti na taj način, mislim da je to logičnije i da idemo dalje.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić, poslovnička intervencija uvaženi zastupnik, Beriz Belkić.
... [[isključen mikrofon]] ništa više. 31
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić, replika.
Dame i gospodo, pa dobar dio diskusije je u svojoj replici rekao gospodin Kalabić. Ja samo hoću da kažem da ja ovdje danas, a vjerovatno i svi poslanici, imamo dva prijedloga zakoga. Jedan koji je predvidio naš ministar, gospodin Nović i drugi koji je ova grupa na čelu sa gospodinom Magazinovićem. I taj treći koji nisam vidio, ali me i ne interesuje, iskren da budem. Mene interesuje ono što je Vijeće, što je ministar resorni predvidio. Možda smo mi i prošli put napravili jednu grešku kada smo na prijedlog gospodina Magazinovića prihvatili onaj Zakon o saobraćaju, pa sam ja rekao, hajde dobro to je iz resora njegovog kolege ministra, pa možda je na takav način mu i dao da to kaže i da iznese i to smo prihvatili uvažavajući. Pa se čini mi se pojedincima vrlo često to osladi i kaže, sad ću ja i u druge. E sada kada ste dirnuli u dio oblasti koji naš resorni ministar je sasvim drugačije predložio, a iz diskusije pojedinaca čujem da se to nema šanse prihvati, onda nije to baš tako beznačajan problem. Ovdje je suštinski problem da se mi iz RS-a i poslanici koji su ovo predlagali, razlikujemo. Iz tih razloga ja predlažem od sada, ne osporavajući nikome od poslanika da zakone predlaže, to je i dozvoljeno i poželjno, ali ipak neka prođe redovnu proceduru, a to je da ide na Odbor ili Komisiju za zakonodavstvo, da se zna da li je u skladu sa važećim Ustavom i propisima. Iz tih razloga, razočaralo me to što mi pokušavamo argumentima da iznesemo, šta je, zbog čega se ne slažemo s ovim, a apriori sa druge strane se kaže ne, mi to što je prijedlog na Vijeću ministara i što se danas raspravlja, nećemo prihvatiti. To nije dobra poruka i mislim da nećemo tako daleko otići. Možda bi trebali da idemo da se dogovaramo oko stvari oko kojih se lakše i brže možemo dogovoriti. Ja znam, kada je u pitanju i vađenje rodnog lista, evo nema veze s tim, ali ljudi koji su rođeni u nekim opštinama u kojima sada ne žive, ne mogu nigdje rodni list izvaditi, moraju ići u te opštine itd., a posebno još dok je važio zakon 6 mjeseci za rodni list. Tako da ne pravimo problem i ovdje, da se registracija vrši u mjestima gdje ljudi nikada nisu ni bili, niti će, imaju namjeru da budu. Hvala.
Zahvaljujem. Ja bih još jedan put htio zamoliti uvažene kolegice i kolege zastupnike, da se držimo zapravo točke dnevnog reda i da ne širimo na one teme koje nisu dio ovoga, a onda provociraju replike. Uvaženi zastupnik Darko Babalj. Izvolite.
Evo da vas pozdravim. Neću ja puno komentarisasti ovaj Zakon, međutim ovo je rasprava u sasvim jednoj normalnoj atmosferi. Neko ima želje, neko ima prijedloge, često u ovoj državi želje se ne ostvaruju, prijedlozi ne prolaze, zato imamo situaciju ovkvu u kakvoj jesmo. Ja sam mislio da će gospodin Boško Tomić 32 replicirati kolegi Lazi Prodanoviću, ali pošto nije, evo zato sam se javio. Mislim, ako smo kod činjenica, mislim da prvo i osnovno što je rekao gospodin Kunić, treba neke elementarne stvari poznavati i u više navrata sam čuo jednu stvar kkoja nije činjenica, a to je, gospodin Prodanoviću, da Banja Luka nije glavni grad RS-a. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić, replika.
Za mene zaista nije sporno poštivanje Ustava. Dakle, nemam problem generalno s tim. Ono što mislim da ćemo mi nakon nekog vremena kada budemo slušali ove današnje svoje diskusije, dakle i na to treba posebno po meni, staviti akcenat. Dakle, pitanje je kuda mi jednim ovakvim nastupom idemo? Kuda generalno ide ovaj naš brod? Dakle, pitanje je trendova. I u ovome sad, o čemu sad trenutno govorimo, govorimo o nekim trendovima koji znače integraciju. Cijela se Evropa integriše, cijeli se svijet integriše, a mi uporno se pokušavamo vraćati nazad i praviti neke veće barijere, praviti neke veće razlike između nas. Ja zaista mislim da dakle, pitanje u kojem ćemo na ovakav način tretirati jednu ovakvu oblast je nešto što je dobro za sve nas, jer nešto što je ustvari u trendu je nešto što će nam svima nama omogućiti da sutra budemo dakle, ovaj, da se bolje snađemo u vremenu i u svijetu prema kojem idemo, dakle toj Evropi, tim nekim integracijama. I ja vas u tom smislu molimm, dakle da na toj ravni vratimo i ove naše današnje diskusije. I mislim da u tom smislu, dakle svaka politika i svaki potez koji će uvažavati, naravno poštovati Ustav, ali s druge strane biti dovoljno fleksibilan i otvoren, da ima taj integrativni pristup je nešto što je dobro za sve u ovoj zemlji. I nemam više pravo na ove replike, tako da.
Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, replika.
Moja replika je uvaženom kolegi Kalabiću i njegovoj konstataciji – da Vlada juče ne bi pala da je znao da će SDS je podržati. Drago mi je gospodine Kalabiću, prije svega da priznajete da je Vlada pala zato što nije imala podršku SDS-a i što smo je sve ove godine kritikovali. I Aleksandar Džombić da nas je malo bolje slušao, vjerovatno se ne bi našao u poziciji u kojoj se je našao da mu se za 15 minuta kaže da mora otići. No, pošto vi iz SNSD-a se stalno ponosite kontinuitetom prethodne tri vlade, ja očekujem da će i ova četvrta vlada voditi kontinuitet politike prethodnih i ispuniti obećanje ove odlazeće vlade, tj. da će predložiti Narodnoj skupštini Zakon o jedinstvenom matičnom broju. Hvala.
Zahvaljujem. 33 Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika.
Što kaže opozicijo i Bogu si teška, nije sporno ništa, ništa novo, vlade će se u Banja Luci mijenjati, ali će opozicija i vlast imati isti sastav izgleda dugo godina i mi ćemo se baviti tim teškim problemom promjene vlada, a vi ćete se baviti svojim problemom, preživljavanjem u opoziciji i svakome svoje i dobro, nije to sporno. Ali nisam mislio da ćete mi replicirati iz tog razloga, ja sam mislio kada ste se javili za repliku kolegi Prodanoviću, da ćete osporiti da Sarajevo nije vaš glavni grad, jer sad ja kako razumih, ostade vam samo Sarajevo. Banja Luku ne priznajete, a podržavate ovo što je rečeno za Sarajevo. I dobro, bar dodajte istočno ako, malo da popravite onaj utisak zato što, naravno da je Banja Luka najljepši grad u BiH, da je to glavni grad RS-a, naš najveći i najbolji grad, najbolje žene u BiH su u Banja Luci najljepše. To je odavno, znači nema toga ko ne može voljeti Banja Luku. Mislim to, to samo nekom iz SDS-a može pasti na pamet. To nisam odavno čuo na ovakav način. Ali dobro, nije to bitno. Prihvatam ja poziv kolege Šepića. Znači, tako je kolega Šepiću, ali hvali nam jedan detalj. Prije ulaska ovog Zakona u proceduru, trebali smo, ako već ne možemo mi i SDP sjest, možda je, možda je i red da sjedemo sa vama, ali prije ulaska Zakona u proceduru. Pa dajte da provedemo par noći i dana, da vidimo možemo li. Ali jedan ga donese, imali smo tu situaciju, drugi ga ne privataju, ne samo s naše strane, nego i sa vaše i obrnuto i mi smo to tako radili. Znači, izvolite evo napravimo pauzu, napravimo vrijeme, sjedemo i napravimo, da dođemo sa usaglašenim zakonom i to ide. Ali ne tamo se u hodnicima ne usaglašavamo i ovdje kao, znači ja prihvatam i slažem se da se trebamo dogovarati i slažem se da trebamo uraditi nešto zajedno. Ali morate znati da su u Banja Luci vaši poslanici osporili i Zakon o grobljima. Zakon o grobljima koji je toliko, da ne kažem neću reći banalna stvar, a to vam govori da su osporili sve živo. Znači onda trebamo na svim nivoima, mi tamo 50 zakona ne možemo donijeti i ne možemo završiti zato što su ljudi osporili. Možda nešto i s pravom, možda sve, ali ako ćemo dogovarati, dogovaraćemo u paketu, kompletno, ne kada to odgovara nama, ne kada to odgovara vama, ne kada to odgovara nekom drugom. Znači, ja ne sporim da se trebamo, ali trebamo sjest prije, dogovarati se i doći ovdje da imamo što manje rasprave. I ovdje gospoda iz SDP-a zaista im zamjeram što su ovo uradili na ovakav način. Evo zaista sad, mislio sam da to danas prećutim, ali mislim da nije uredu. Zakona i sporazuma SDP-a i SNSD-a nema na dnevnom redu, nema na dnevnom redu, ali imaju zakoni SDA i SDP-a. Mislim da nije, ne vidim načina kako da izađemo iz ovoga.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Uvaženi zastupnik Darko Babalj, replika.
Ja ću biti kratak, mada nismo mi ovdje da volimo nešto što mislimo da trebamo voliti ili ne volimo, mi smo ovdje da poštujemo Ustav prije svega. 34
Za diskusiju se javio predsjedavajući, uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege zastupnici ja ću svoju raspravu početi jednom replikom, citiraću najprije riječi kolege Lazara Prodanovića koji kaže – ako se i kada se promjeni ustavna struktura BiH, mi zastupnici iz RS ćemo biti prvi da se promjeni Ustav, odnosno i registraciska područja. Ove njegove riječi mi zapravo otkrivaju ustvari da je on dvostruki optimist ili da će se vrlo brzo promjeniti ta ustavna struktura ili da će on dugo biti zastupnik. Dakle, s druge strane, s druge strane odgovor kolegici Pandurević koja je rekla – komu smeta struktura BiH, kome je problem zapravo struktura BiH sa dva entiteta? Meni je problem, pokazuje se da je problem i BiH, ali poštujem ustavnu činjenicu da BiH ima dva entiteta i položili smo prisegu svi da ćemo u skladu s tim raditi. E sada da se osvrnem sa par rečenica na suštinu. Dakle, ovdje se oko ovoga pitanja susreću zapravo dvije dimenzije ovoga problema. Jedno je proceduralna dimenzija temeljem Odluke Ustavnog suda, mi trebamo promjeniti zakon i uskladiti ga u domenu, dakle, matičnoga broja i ova inicijativa, ovaj Prijedlog zakona je podnesen u skladu sa Poslovnikom ovoga Doma i mi smo ga danas uvrstili ovdje na sjednici. S druge strane susreće se pitanje suštine, a to je da rješimo i ostala pitanja koja možemo riješiti i koja su problem u konačnici u BiH i ja sam za to uvijek da na prvo mjesto stavljamo suštinu, zadovoljavajući proceduru i formu i kada je u pitanju ovaj Zakon i kada je u pitanju ustavna reforma. I u aprilu mjesecu prošle godine sam podržao zakon koji je predložio gospodin ministar Nović, odnosno Vijeće ministara i opet bih podržao sličan prijedlog zakona. Suština je ovdje, na kraju krajeva, političkog dogovaranja i stvaranja konsenzusa ovdje u BiH i zato se ne slažem i sa ovim rasravama, mislim da je kolega Šepić to nekoliko puta ponovio, idemo mi zadovoljiti i ispuniti ono, samo ono što Ustavni sud od nas traži. Neće Ustavni sud BiH učiniti samoodrživom i funkcionalnom, jer je takvom nije učinio ni ovaj Ustav, kao što je empiriski dokazano za ovih 20 godina, mi trebamo se okrenuti prema suštini. Prema tome, ali isto tako znamo čim su se u kratkom periodu, da tako kažem, susrela tri zakona koja tretiraju istu materiju, da ovdje zapravo nije bilo govora niti o ovoj paradigmi dogovaranja, stvaranja konsenzusa, niti rješavanja suštine, već se sigurno ušlo u jednu matricu političkog nadmudrivanja. I zato ja sam skeptičan, dakle, da bi bilo koji od ovih zakona, da će dobiti većinu ovdje u Parlamentu, jednom i drugom domu, bez da se prethodno okrenemo onomu što je suština ovdje, da se stvara konsenzus oko najbitnijih pitanja za BiH i da na kraju krajeva prakticiramo ovu matricu dogovaranja. Evo toliko, hvala lijepo.
Sljedeći za diskusiju, uvaženi kolega Mato Franjičević. Izvolite. 35
Gospodo predsjedatelji, ja imam dva problema, jedan je da je činjenica da sam se javio već relativno daleka povjest, a drugi je da je neto prije nego što ću konačno dobiti šansu da kažem, riječ dobio uvaženi predsjedatelj gospodin Božo Ljubić, tako da ću iz ta oba razloga, iz ta oba problema, evo ipak pokušati izvući ono što je sržno i što po mom mišljenju jest temeljni problem. A temeljni problem je da smo svi i nakon ovih rasprava i dalje u problemu i da se nismo pomakli ni centimetra prema rješavanju tog problema, a problem je znamo svi koji. Problem se neće riješiti uvrštavanjem po hitnoj proceduri ovog Prijedloga zakona, jer je očito da on u konačnici neće proći, kao što se takođe problem neće riješiti Novićevim prijedlogom zakona, jer je on već imao iza sebe to iskustvo neprolaska, je li. S obzirom da se Prijedlog zakona tretira upravo, ja mislim da još traje sjednica Vijeća ministara, na Vijeću ministara postoji ipak nekakva lagana šansa ili lagana nada da kao rezultat rasprave na Vijeću ministara iz njegove procedure, iz procedure Vijeća ministara iziđe nešto drugačiji prijedlog zakona koji bi mogao biti takve naravi da je prihvatljiv i da riješi taj krucijalni problem. Ako se to dogodi, a ja bih volio naravno da se dogodi, onda predlažem da, a imajući u vidu činjenicu, da smo jučer zbog nedostatka kvoruma prekinuli onu zajedničku sjednicu oba doma, predlažem dakle našem Kolegiju da, da se inicira sjednica Zajedničkog kolegija i da se sazove što prije zajednička sjednica oba doma kako bi se nastavilo ono i kako bi se eventualno dopunio dnevni red u slučaju, opet ponavljam, u slučaju da iz Vijeća ministara iziđe zakon koji ima šanse da bude prihvaćen u Parlamentarnoj skupštini kako bi smo ubrzali rješavanje problema koji i dalje postoji. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Milorad Živković, zamjenik predsjedatelja, replika.
Zahvaljujem. Puno toga bi se imalo reći, ja ću se samo na ono što sam već ovdje govorio za ovom govornicom ponoviti, a to je da niko nije od predlagača osporio ono što sam rekao ovdje, da ima grešaka u ovome Zakonu. Ako je to tako, kolege mi ponovo o tome ćemo glasati protiv Odluke Ustavnog suda koji je bio izričit da ne postoje ovakvi nazivi nekih opština. Kako nas možete dovesti u situaciju da glasamo protiv Odluke Ustavnog suda, protiv Ustava. I ja vas molim kao predlagače i to sam izašao da kažem, da odustanete od hitnog prijedloga i da idemo po skraćenoj proceduri kako bi amandmanski mogli djelovati na ovo. Nemojte nas tjerati da glasamo protiv Ustava BiH. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić, rasprava. Izvolite. 36
Poštovani predsjedavajući, uvaženi kolegice i kolege, poštovani i predstavnici Savjeta ministara, s obzirom da je sjednica Savjeta ministara u toku. Pa ja sam više puta apelovao, vrlo kratko ću, kad se vidi sastav, nemojte da me neko pogrešno razumije, ne mislim na imena i prezimena i nacionalnu pripadnost, ako vidite imena predlagača i da u tom i tim imenima, predstavnicima stranaka, klubova, nema nikog iz RS-a, pa zar samim predlagačima nije jasno kakvu će sudbinu taj zakon ili prijedlog zakona doživjeti. Ma pusti Krstan, drugo vijeće ima Krstan, imao sam i ja majku i pokojnog oca pa sad nemam, pusti to šta je, govorim ovdje. I sad nešto drugo, sad nešto drugo, dakle molio vas, ne vas molio, ko će mene poslušati, ali evo upućivao apel, da ne predlažete ono oko čega se zna u startu da neće proći i što je najgore na ovakvim prijedlozima najviše izgubimo vremena. Dva, tri sata, četiri sata, a onaj koji prvi se javi, koji je predložio i čuje bilo koga iz bilo koje političke stranke, a pogotovo nas iz SNSD-a da mi nećemo to prihvatiti, zašto odma ne kaže, javi se drugi i uskrati ovo, da ne gubimo vrijeme i kaže – evo povlačim to, ovi neće iz RS-a, zna se sudbina kako će biti, čekamo prijedlog Savjeta ministara i završimo za 10 minuta. E ne, ovdje ćemo od matičnog broja početi, a niko ne kaže dali je nama uopšte važno, sad ja proširi, daj da Boga molimo da se što više djece rađa, natalitet u opadanju, mortalitet jači od nataliteta, gradovi. I ono još jedno samo, iskoristiću priliku, gospodine Magazinoviću, pa niste Vi mogli biti, pa moraću evo samo da iskoristim, niste Vi mogli biti član Saveza komunista, niste tada bili rođeni. A evo ja sam bio, ali kolega Prodanović je pogrešno umješao tu Savez komunista, još je njemu to u glavi, ma to su bile regije privrednih komora. Jer tada je bila važna privreda i bilo je podjeljeno na sedam regija, sedam privrednih komora u tadašnjoj BiH i dobro znam. Ali ovaj matični broj nije u pitanju regije, nego važno je preko bilo kojeg broja od 13 brojeva u matičnom broju preko onog sedmog, odmog, devetog, nije važno koji je, samo malo uzeti nadležnosti RS-a, pa kad se dokopamo desetog broja, dobro je imamo još tri, pa ćemo s ona tri lako završiti. Ma kanite se vi matičnih brojeva, nek se, daj Bože, rađa što više djece i ostavite ovo, upisivaće se djeca. Ja sam se rodio niko me nije pitao za matični broj i danas mi ne treba, ali kad hoćemo da napravimo gužvu, a ovo je gužva, miroljubiva moram priznati, onda dođe moj kolega Babalj koji se, fala Bogu, javi 16 sekundi i kaže – glavni grad je ovaj ili nije. Ma ko te pita čovječe za glavni grad, moram replicirati, ko te pita i sad smo došli u poziciju, pala vlada, nije pala vlada, vlada nikad nigdje ne pada, samo se mjenjaju ministri. Pogrešno potpuna formulacija, biće nova vlada, biće uspješnija, vidjećete. Ali nije to predmet ovog Parlamenta da o nima raspravljamo, taman posla. Nego da ja završim, jer moram ići uputiti čestitku novoj mandatarki, gospođi Cvijanović što je predložena, pa da završim svoje izlaganje. Hvala vam lijepo, idem joj odma poslati poruku.
Zahvaljujem. Uvažni zastupnik Beriz Belkić, replika. Izvolite. 37
Evo dok nam Slavko, dok nam Slavko nije otišao, Slavko neću više nikad, neću više nikad se usuditi nešto predlagati ovdje, evo izvini ja sam pogriješio, neću više eto. To je što se tiče predlaganja. Apropo zahtjeva gospodina Živkovića, da predlagači praktično ne tjeraju ovaj Parlament da usvajaju nešto što nije decidno prenešeno iz Odluke Ustavnog suda, ja se potpuno slažem. Dakle, provjerićemo još jedanput ako nije tačno prenešeno i ako je samo to problem, ja apsolutno odma sam spreman da idemo u drugu vrstu procedure. Dakle, ako vam je samo to razlog zašto ne podržavate ovu izmjenu, odnosno ovaj Zakon. Apsolutno sam spreman da odustanem od zahtjeva za hitnim postupkom, što se mene tiče.
Zahvaljujem. Nemamo više, uvaženi zastupnik Milorad Živković, zamjenik predsjedatelja, replika. Izvolite.
Uvažene kolege i kolegice, imam pravo na još jednu repliku i evo dozvolite da kažem da niko ovdje nikoga u Parlamentu ne može da tjera da glasa ako to on misli da je protiv Ustava, bez obzira koji je razlog. Ostavite amandmansku fazu pa ćemo sve ove diskusije, a već smo jednom o tome razgovarali, ponoviti i onda ću diskutovati i znaće se koje je moje mišljenje kad se otvori diskusija o tome zakonu, onda ćemo govoriti o tome šta je BiH danas, koji je bio Ustav od '45. pa nadalje, gdje je Brčko Distrikt u tome svemu itd. itd. Ali nemojte nas tjerati u ovome momentu da glasamo protiv Ustava.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za raspravu i zaključujem raspravu. Prelazimo na točku, ali prije prelaska na sljedeću točku dnevnog reda, želim izvijestiti uvažene kolegice i kolege zastupnike zbog vrlo važnih događaja i obveza u popodnevnim satima trebali bi ovu sjednicu ipak privesti na vrijeme kraju i stoga skraćujem raspravu na 5 minuta o svim sljedećim točkama dnevnoga reda. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Vijeće ministara BiH Ovaj Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju na 40. sjednici održanoj 03.01.2013. na 41. sjednici održanoj 31.01.2013. nije usvojeno negativno Izvješće Ustavnopravnog povjerenstv, te je 38 Povjerenstvo sukladno članku 112. stavak 3. Poslovnika zaduženo da sačini novo izvješće. Ova točka je skinuta s dnevnog reda prošle sjednice na zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva. Kolegij je produžio rok za dostavu izvješća do naredne sjednice Doma. Novo izvješće je dostavljeno 26.02.2013. i usvojena su tri amandmana. Zastupnik Darko Babalj je sukladno članku 118. stavak 2. Poslovnika dostavio amandman koji ponovno brani u plenarnoj fazi nako što nije bio uspješno obranjen u Povjerenstvu. Amandman glasi: „Sjedište jedinice za implementaciju projekta je u gradu Istočno Sarajevo, općina Istočna Ilidža.“ Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege. Ustavnopravna komisija se poprilično namučila dok je došla do ovog Mišljenja koje je dostavljeno vama, kojim je Zakon podržan. Ja pozivam Dom da se Zakon podrži. Amandman kojeg je kolega Babalj ulagao, bio je tu amandma i gospodina Prodanovića je odbijen u Ustavnopravnoj komisiji. On je, ponavljam, ja predlažem da se taj amandman ne prihvati. Ne može ići praksa da Vijeće ministara donese jednu odluku u pogledu jednog pitanja, a onda kasnije kad se to završi u Vijeću ministara idemo dalje da u parlamentarnoj proceduri vidimo šta možemo još da od tog zakona rješimo na svoj način, jel' način koji nije način svih nas ili nije način Vijeća ministara na kraju krajeva. To jednostavno neće ići i ja predlažem kolegi Babalju da povuče taj amandman. Vama ukoliko se amandman ne povuče predlažem da ga odbijete, a da usvojimo samo tekst zakona koji je došao iz Ustavnopravne komisije. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Darko Babalj, rasprava.
Pa evo, Vi ste ustvari već sve rekli, međutim ono što je ovdje jako zanimljivo, a to je, po meni, uvijek puna usta BiH, uvijek puna usta borbe protiv kriminala, uvijek puna usta borbe protiv korupcije, uvijek puna usta zastupnika, odnosno poslanika oko trošenja i ušteda u BiH. Ovo je jedna tehnička stvar, tehničke prirode. Znači, u Zakonu o osnivanju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH, koji je usvojen 2008. godine, član 2. kaže – Sjedište Zavoda je u gradu Istočno Sarajevo, opština Istočna Ilidža. Pa valjda bi bilo logično da sjedište i ove jedinice za implementaciju bude u Istočnoj Ilidži. A zašto bi bilo logično? Pa valjda zato što ako bude u Mostaru imaće puno, puno, naknadnih troškova, pa ako bude u Sarajevu znači opet će imati puno, puno, puno stvari koje će zakomplikovati izgradnju ovoga zatvora. Mislim da je logično, praktično, 39 da to sjedište bude u Istočnoj Ilidži, odnosno u Istočnom Sarajevu, osnovni motiv je zato što je sjedište Zavoda u Istočnom Sarajevu. Hvala.
Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti novih sorti bilja Na 42. sjednici Doma održanoj 14.02. ovaj Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju, nadležna Komisija za vanjsku trgovinu i carine Izvještaj je dostavila 26.02. nije bilo amandmana. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad. 7. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku
Hoću samo jednu opasku da kažem, kako može da se naprave zakoni koji mogu da budu prihvatljivi i za poslanike iz jednog i iz drugog entiteta. Ovo je prvi put da Ministarstvo pravde po izradi Prijedloga zakona isti dostavilo Ministarstvu pravde RS-a, koje dostavilo primjedbe, primjedbe su ugrađene u Zakon i vidite kako onda nema problema da oni, da zakon bude podržan i od strane poslanika iz RS-a. To važi i za ovaj sljedeći Zakon o parničnom postupku. Dakle, moglo bi da nam bude ovo pravilo na koji način ćemo povećati broj prohodnih zakona ukoliko se budemo držali ovakvih principa. Hvala.
Zahvaljujem. 40 Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Idemo na tačku osam, Ad. 8. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o parničnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine Savjet ministara je 05.02. u proceduru dostavilo ovaj Predlog zakona, nadležna Ustavopravna komisija je Mišljenje o ustavopravnom osnovu i principima dostavila 26.02. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na devetu tačku, Ad. 9. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o istovjetnom Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći
Pa da pojasnim da Dom zna o čemu se radi, mislim da se to može prepoznati i iz Izvještaja, ali da se ne bi prepoznavalo bolje da se kaže. Dakle, Dom naroda je usvojio jedan amandman kojeg je uložio gospodin Dragutin Rodić, delegat iz Doma naroda. U koji se, kojim se u postupak ekstradicije, a mi smo taj amandman ovdje odbili, osim ministra pravde BiH uključuju ministri entiteta i to tako da nema odluke ministra pravde bez saglasnosti ministara entiteta, tako to piše u tom amandmanu. Pitanje ekstradicije je prvoklasno državno pitanje i tu državne institucije mogu da imaju samo ingerencije, a tim amandmanom je to praktično dato u ruke entitetskih ministara, odnosno predsjednika Pravosudne komisije Brčko Distrikta i na taj način je zapravo ta ekskluzivna državna nadležnost dovedena u pitanje. Zbog toga Komisija nije mogla postići saglasnost i prema onome što sam ja vidio u Komisiji stavovi su takvi da praktično nije ni moguće postići saglasnost. Toliko, samo da vas obavjestim o razlozima zbog čega je to tako urađeno. 41
Nema više prijavljenih. Zatvaram raspravu o devetoj tački dnevnog reda. Prelazimo na 10. tačku denvnog reda, Ad. 10. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o upravljanju imovinom privremeno i trajno oduzetom u krivičnom postupku pred Sudom BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH (zakon u prvom čitanju) Ovdje nema rasprave, prelazimo na 11. tačku dnevnog reda. Ad. 11. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka poslanice Azre Hadžiahmetović povodom rasprave o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine, predlagač: Vijeće ministara BiH
Nekoliko riječi samo. Dakle, ovo je rad po godišnjem razmatranju zaključaka koje je Zajednička komisija za Odbranu i bezbjednost utvrdi za sve institucije iz Odbrambeno-bezbjednosnog sektora. Dakle, 42 svake godine se prati izvršenje tih zadataka i utvrđuju novi zaključci koji su definisani ovdje u materijalu koji je dostavljen svakom poslaniku. Dakle, mislim da je ovo dobar način rada da se institucije koje do sada nisu izvršavale svoje zadatke podsjete na svoje obaveze i mislim da su zadaci takvi da bi njihova realizacija pomogla boljem stanju u Odbrambeno-bezbjednosnom sektoru.
Za diskusiju se prijavio poslanik Beriz Belkić, izvolite.
Vrlo kratko, naravno podržavajući ovo što predsjednica Komisije govori, ja sam i na samoj Komisiji imao jednu dilemu, odnosno jednu vrstu možda neslaganja sa formulacijom na strani 19. pod zaključcima koji se odnose na Ministarstvo sigurnosti, dakle šta se očekuje od Ministarstva sigurnosti, pa tačka 2.8. je formulirana – Stanje sigurnosti u Gornjoj Maoči. Ja sam mišljenja da bi trebalo stvar možda drugačije formulirati, koliko je praktično taj dio teritorije BiH uključen u ustavnopravni sistem BiH, počev od opštine u kojoj se nalazi, preko kantona, koliko zakonodavstvo iz oblasti obrazovanja, iz oblasti zdravstva, socijalne zaštite itd. koliko je ono u Gornjoj Maoči prisutno. Dakle, sam pojam sigurnost u Gornjoj Maoči, vjerovatno su ljudi sigurni gore, ovaj, nemaju problema da će ih neko ugroziti itd. ali je pravo pitanje koliko su oni uključeni, odnosno ta zajednica koliko je uključena u ustavnopravni sistem BiH.
Replika, poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Ustvari objašnjenje samo, mi smo jednoglasno usvojili Izvještaj, e sad kad se otvara Gornja Maoča, svaki od nas bi imao štošta dodati na tu temu, zato molim kolegu Beriza Belkića, pa jesmo ali da ne možemo sad
Nemojte samo s mjesta, evo dobićete svi riječ.
Dakle, imali smo taj, tu konstataciju kada smo usvajali ovaj Izvještaj i gospodin Beriz Belkić je glasao za to i rekao je – da će on iznijeti i iznijeli su tu, ali sad šta to znači mijenjati ovo? Šta znači to promjeniti sada?
nije uključen mikrofon
Ne, ne, uredu, ali onda morate dati prijedlog na koji način da se to promjeni. 43
nije uključen mikrofon
Pa mislim sad otvarati pitanje Gornje Maoče, mislim zaista nema smisla.
Zatvaramo raspravu o 13. tački dnevnog reda. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda,
Ad. 14. Izvješće o provedbi Akcionog plana za primjenu UNSC-ove Rezolucije br. 1325 „Žene, mir i sigurnost“ u Bosni i Hercegovini za razdoblje 27.07.2011. do 27.07.2012. materijal Vijeća ministara BiH Povjerenstvo za ostvarivanje ravnopravnosti spolova je 15.02.2013. dostavilo Domu ovo Izvješće s prijedlogom za razmatranje istog na sjednici Doma. Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće i predložilo Domu da ga primi k znanju i podrži naredne korake u implementaciji Akcijskog plana kako je to navedeno u Izvješću. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu, oprostite uvažena zastupnica Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa žao mi je što ovdje nema niko ko će iz Agencije za ravnopravnost polova koji bi trebao da kaže nekoliko riječi. Ali u svakom slučaju pošto se ovdje govori o Akcionom planu koji ispunjavaju oba entiteta, oba džender centra entiteta jednog i drugog, meni je zaista nejasno da ovdje nema ni jedan detalj koji upućuje da je ovaj materijal prošao i razmatranje entitetskih džender centara koji najveći dio posla nose. Zato ja predlažem da se u okviru ove tačke usvoji jedan zaključak, koji kaže: Da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine traži od Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice i Agencije za ravnopravnost polova da ubuduće uz izvještaje o provođenju Akcionog plana za implementaciju UNOSKO-ve Rezolucije 1325 „Žena, mir i sigurnost“ dostavljaju i mišljenje entitetskih džender centara. Tad ćemo znati tačno kako to izgleda u entitetima koji prate provođenje Akcionog plana tamo. Hvala. 44
Zahvaljujem se. Evo izvješćen sam od kolege iz Kolegija da jeste predstavnica Agencije tu i sjedi u ovoj dvorani. Sljedeća se javila za raspravu Ismeta Dervoz, uvažena zastupnica, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege, samo nekoliko riječi, kao prva zamjenica predsjedavajućeg Komisije za ravnopravnost spolova, u čijoj nadležnosti je bilo razmatranje i koordinacija vezana za ovaj Izvještaj koji danas predlažemo da primite k znanju. Dakle, uvažena gospođo Majkić, ja sam sigurna da zna i da podržava, da je ovo jedna od oblasti u kojima mi u BiH imamo izvanrednu suradnju i da imamo zaista kontinuiranu razmjenu informacija i koordinaciju svih provedenih aktivnosti gotovo na dnevnoj bazi. Agencija za ravnopravnost spolova BiH pri Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice BiH s našom Komisijom ostvaruje zaista dobru suradnju, a njihovim podsredstvom i mi imamo također kontinuirane razgovore i razmjenu informacija sa džender centrima, odnosno rodno osjetljivim organizacijama na nivou oba entiteta. S toga vas uvejravam da sve što je u ovom Izvještaju napiseno je višestruko izdiskutirano i na brojnim sastancima sa predstavnicima svih nivoa dogovoreno. Dakle, slijedom onoga što je prošle godine naša Komisija uradila, a to je bio upućeni i prijedlog Parlamentarnoj skupštini da takođe primi k znanju ovakav izvještaj za prošlu godinu, to smo uradili i za ovu godinu i apsolutno ne mislim da treba dovoditi u pitanje to, da li je ovaj Izvještaj i na kakav način usaglašen na svim nivoima, jer on to jeste. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Replika, kolegice ja imam ...od ljudi koji veoma podržava sve ovo što se radi na ovom pitanju, ali sam isto tako nezadovoljna da komentare koje sad čitam, koji se odnose na izazove i preporuke u implementaciji ponavljaju se već 10 godina. Prvu stvar koju Agencija nije ostvarila, a to je usaglašavanje zakonodavstva, dakle kao što dobijamo uz svaki zakon stav Direkcije za evropske integracije, tako bi smo morali da dobijemo stav i ispunjenosti obaveza po Zakonu u ravnopravnosti polova. To je ključna stvar i privi zadatak koji Agencija od donošenja Zakona 2003. nije ispunila. Dakle, ne govorim ja ovo napamet. Pitala sam ove iz džender centara – da li su vidjeli ovaj? Nisu vidjeli ovaj, dakle ja ne izmišljam te priče napamet, malo više saradnje bi učinilo da svi zajedno dobijemo više. Dakle, na ovom planu se mnogo priča, ali efekti nisu takvi i trebaće nam još mnogo bore da bi se ovdje stvari promjenile. 45
Nemamo više prijavljenih za raspravu. Replika, uvažena zastupnica Ismeta Dervoz, replika. Izvolite.
... Vi konsultirate uvijek kad mi razgovaramo o ravnopravnosti spolova, možda niste primjetili, jesam. Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Samo želim istaknuti da, uvažena gospođo Majkić, ja za razliku od Vas sjedim na ovim sastancima i kao članica komisije i kao neko ko je zainteresiran možda malo više za ovu problematiku. Tako da još jedanput Vas želim uvjeriti da na ovim sastancima su redovito prisutni predstavnici džender centara i Federacije i RS.
Zahvaljujem. Samo da odgovorim uvaženoj zastupnici Ismeti Dervoz. Nas trojica i sjede ovdje da se možemo konsultirati kao Kolegij, inače bi sjedio samo jedan. Zaključujem raspravu i prelazimo na točku 15. dnevnog reda, Ad. 15. Imenovanje ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini Na 42. sjednici Doma održanoj 14.02.2013. ponovno je odgođeno izjašnjenje o ovoj točki. Dakle, rasprava je zaključena, kasnije ćemo se izjasniti o imenovanju ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH. Nema rasprave o ovoj točki. Prelazimo na 16. točku, Ad. 16. Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz reda ostalih
Ne treba.
Ne treba, pripremite se za glasovanje o Izvješću povjerenstva Kolegija. Glasujte sada. Konstatiram da sa 22 glasa za, 15 glasova protiv, 4 suzdržana, Zamjenik predsjedatelja traži ponavljanje glasovanja. Pripremite se za glasovanje ponovno. Glasujte sada. Konstatiram sa 23 glasa za, 14 glasova protiv, 3 suzdržana, ali sa 14 protiv u drugom krugu iz RS-a, nije usvojeno. 50 Dakle, prelazimo na točku 13. – Izvješće s održane radionice o temi: „Obrambeno-sigurnosni sektor u Bosni i Hercegovini – godinu dana poslije“, s prijedlogom zaključaka, materijal Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH. Ovdje imamo prijedlog zaključka zastupnika Beriza Belkića, treba li ga čitati?
Treba.
Koji glasi, treba, u predloženim zaključcima strana 18. i 19. u dijelu zaključaka koji se odnose na Ministarstvo sigurnosti BiH pod točkom 2.8. u postojećem tekstu, citiram – Stanje sigurnosti u Gornjoj Maoči, dodaje se tekst „i uključenog ovog naselja u ustavnopravni sistem općine, kantona i države“. Pripremite se da glasujemo o ovom zaključku. Glasujte sada. Konstatiram da smo sa 39 glasova za, bez glasova protiv, bez suzdržanih i uz dovoljne entitetske većine usvojili zaključak zastupnika Beriza Belkića. A sada glasujemo o primanju k znanju Izvješća Zajedničkog povjerenstva uz ovaj zaključak koji postaje integralni dio toga Izvješća. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo sa 41 glas za, bez glasova protiv i bez suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine usvojili, odnosno primili k znanju Izvješće Zajedničkog povjerenstva. Prelazimo na točku 14. – Izvješće o provedbi Akcijskog plana za primjenu UNSC-ove Rezolucije br. 1325 „Žene, mir i sigurnost“ u Bosni i Hercegovini za razdoblje 27.07.2011. do 27.07.2012., materijal Vijeća ministara BiH. Tu imamo sada zaključak, glasaćemo o primanju k znanju Izvješća, je li tako, najprije. Pripremite se za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo sa 40 glasova za, bez glasova protiv, 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine primili k znanju ovo Izvješće. Sada ja evo imam ovdje u scenariju, dakle napisano da se glasuje o prijedlogu zaključka zastupnice Dušanke Majkić, ali ja zaključak u pisanoj formi nemam.
nije uključen mikrofon
Dakle, zastupnica Dušanka Majkić je povukla ovaj zaključak. 51 Prema tome prelazimo na 15. točku dnevnog reda – Imenovanje ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u Bosni i Hercegovini, s obzirom. Kolega Mirsad Mešić.
...liste koju sam dao na prethodnoj sjednici.
Zahvaljujem. Prema tome ja predlažem da glasujemo onda u paketu o prvorangiranom kandidatu s liste za ravnatelja i o prvom rangiranom sa liste za zamjenika ravnatelja. Dakle, o prvom rengiranom sa liste za ravnatelja je Petar Kovačević, za ravnatelja. A Vlado Rogić za zamjenika ravnatelja Agencije. Dakle, glasujemo odma o ovom prijedlogu. Pripremite se za glasovanje. Glasujemo sada. Konstatiram da smo sa 30 glasova za, 5 glasova protiv, 5 suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine imenovali gospodina Petra Kovačevića za ravnatelja i gospodina Vladu Rogića za zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH. Prelazimo na točku 16. – Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa Bosne i Hercegovine iz reda ostalih. Ja nemam prijedloga trenutno od strane klubova imam samo rang-listu pred sobom. Kolega Kalabić.
Izvinjavam se, prijedlog je Sanja Latinović.
Dakle, najprije glasujemo o prijedlogu predsjednika Kluba SNSD-a da se izabere za člana Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa BiH iz reda ostalih sa lsite kvalificiranih kandidata Sanja Latinović. Stavljam na glasovanje ovaj prijedlog, tko je za to? Konstatiram da smo sa 28 glasova za, 6 glasova protiv, 5 suzdržanih, uz dovoljne entitetske većine, imenovali, potvrdili imenovanje člana Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa BiH u osobi Sanje Latinović. Zaključujem 43. sjednicu Zastupničkog doma. Napominjem da je naredna sjednica planirana za 14. ožujka 2013. Zahvaljujem na suradnji. Sjednica završena 13:14 sati.