Predlažem da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli početi sa radom. Dame i gospodo delegati, poštovani gosti, srdačno vas pozdravljam i otvaram 22. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u Bosni i Hercegovini koji redovno prate rad našeg Doma i predstavnici Ureda za razmatranje žalbi BiH, Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH i Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH. Sjednici prisustvuje 15 delegata, po 5 iz svakog kluba. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, a u skladu sa članom 155. Poslovnika, na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu, delegatima može biti omogućeno postavljanje delegatskih pitanja u usmenoj formi. Podsjećam da su vam zajedno sa pozivom za 22. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi sa procedurom postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi. Navedeni dopis, odnosno obavještenje o mogućnosti postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi na 22. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH također je dostavljeno i predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i generalnom sekretaru Vijeća ministara BiH. U skladu sa članom 156. stav (2) Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara BiH na kojeg se pitanje odnosi. Želim vas podsjetiti i na to da smo uputili obavještenje Javnom RTV servisu BiH radi osiguranja direktnog televizijskog prijenosa ovog dijela sjednice u skladu sa članom 155. stav (1) Poslovnika. Za ovu sjednicu nije bilo postavljenih usmenih pitanja. Sada prelazimo na dnevni red 22. sjednice. Za 22. sjednicu predlažem sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 21. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj 01-02- 1-74216, od 17.06.2016. godine; 3. Prijedlog zakona o obilježavanju malog oružja, lakog naoružanja i pripadajuće municije (prvo čitanje) po skraćenom postupku, u skladu sa članom 123. Poslovnika Doma naroda – predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-136116, od 09.05.2016. i od 10.06.2016. godine; 2 4. Prijednog zakona o ombudsmenu za ljudska prava Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-34016, od 28.01.2016. i 01.03.2016. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komsije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 5. Izjašnjenje Doma naroda o utvrđivanju novog roka za dostavljanje mišljenja o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj 02-02-1-126516, od 16.05.2016. godine; 6. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o službi u Oružanim snagama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač delegat Mario Karamatić, zakon broj 02-02-1-105316, od 05.04.2016. godine, s Mišljenjem Zajedničke komisija za odbranu i sigurnost BiH; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-3315, od 24.12.2015. i 25.01.2016. godine; 8. Prijedlog zakona o pružanju besplatne pravne pomoći (prvo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-178916, od 28.06.2016. godine; 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02- 02-1-151016, od 20.05.2016. i 13.07.2016. godine; 10. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu, obaveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za evidentiranje u drumskom prijevozu (zakon broj 01,02-02-1- 3415, od 24.12.2015. i 01.03.2016. godine); 11. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije (zakon broj 01,02-02-1-34116, od 28.01.2016. i 04.03.2016. godine); 12. Zahtjev Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za produženje roka za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, broj 01,02-50-14-1197-316, od 20.07.2016. godine; 13. Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini u 2015. godini, materijal Agencije za zaštitu ličnih podataka, broj 01,02-37-158116, od 01.06.2016. godine; 14. Godišnji konsolidirani izvještaj o sistemu finansijskog upravljanja i kontrole za 2015. godinu, materijal Ministarstva finansija i trezora BiH, broj 03-16-1-147816, od 18.05.2016. godine; 15. Godišnji izvještaj iz oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godine, materijal Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj 01,02-28-192716, od 14.07.2016. godine; 16. Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2015. godinu, materijal Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj 058-50-19-115716, od 15.04.2016. godine; 17. Izvještaj o pojavama diskriminacije u Bosni i Hercegovini s Akcionim planom realizacije prijedloga mjera za sprečavanje pojava diskriminacije u Bosni i Hercegovini, materijal Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj 036-37-1569-116, od 01.06.2016. godine; 18. Izvještaj o radu Ureda za razmatranje žalbi BiH za 2015. godinu, materijal Ureda za razmatranje žalbi BiH, broj 01,02-50-19-167616, od 13.06.2016. godine; 19. Izvještaj o utvrđivanju prijedloga kandidata za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, materijal Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja jednog 3 predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj 01,02-34-1-196316, od 19.07.2016. godine; 20. Informacija o stanju iseljeništva, materijal Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj 01,02-92-159016, od 02.06.2016. godine; 21. Informacija o provođenju Okvirnog sporazuma između Razvojne banke Vijeća Evrope i Bosne i Hercegovine u vezi sa Regionalnim programom za stambeno zbrinjavanje, sa obrazloženjem, materijal Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj 03-21- 156016, od 27.05.2016. godine; 22. Informacija o raspodjeli i korištenju sredstava tekuće budžetske rezerve za period januar – decembar 2015. godine, materijal Ministarstva finansija i trezora BiH, broj 03,0314- 16-1-174516, od 22.06.2016. godine; 23. Izvještaj o utvrđivanju Rang-liste kandidata za imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, materijal Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj 01,02-34-1-193216, od 13.07.2016. godine; 24. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta, predlagač Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine, broj 01,02-34-1-1838-316, od 20.07.2016. godine; 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu između Bosne i Hercegovine i OPEC-ovog Fonda za međunarodni razvoj (OFID) – Projekat razvoja ruralnog preduzetništva, akt broj 01,02-50-2-176316, od 23.06.2016. godine; 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o grantu (Projekat vodosnabdijevanja Gradačac) između Bosne i Hercegovine i JP „Komunalac“ d.d. Gradačac i Evropske banke za obnovu i razvoj, akt broj 01,02-50-2-177016, od 24.06.2016. godine; 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu između Razvojne banke Vijeća Evrope i Bosne i Hercegovine u vezi sa Regionalnim stambenim programom – BiH 4 (2015), akt broj 01,02-50-2-182616, od 04.07.2016. godine; 28. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Kraljevine Saudijske Arabije o saradnji u oblasti borbe protiv kriminala, akt broj 01,02- 05-2-197416, od 20.07.2016. godine. Ovo je usaglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. Dobili ste prijedlog dopune dnevnog reda sjednice kojeg je predložio delegat Darko Babalj. Radi se o Prijedlogu zaključka o formiranju interresorne radne grupe za izradu Zakona o ispitivanju porijekla imovine funkcionera u institucijama Bosne i Hercegovine čiji je predlagač delegat Darko Babalj. Riječ dajem predlagaču zaključka, ukoliko želi. Izvolite.
nije uključen mikrofon
Dobro. Glasamo o prijedlogu dopune dnevnog reda. Molim da pristupimo glasanju. Dakle, od prisutnih 14 delegata – za je bilo 6, 7 protiv, 1 suzdržan. Iz Federacije BiH 4 za, 4 protiv i 1 suzdržan, Republika Srpska 2 za, 3 protiv, bez suzdržanih glasova. 4 Ne postoji opća većina. Prema tome zaključak nije dobio potrebnu većinu. Dakle, nismo usvojili dopunu dnevnog reda 22. sjednice. Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 21. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nemamo prijava. Zaključujem raspravu. Glasamo o Zapisniku 21. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, od ukupno prisutnih 14 delegata – za je bilo 12, bez glasova protiv, 2 suzdržana glasa. Federacija BiH 9 za, bez protiv, bez suzdržanih, Republika Srpska 3 za, bez protiv i 2 uzdržana. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, konstatujem da smo usvojili Zapisnik. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini (drugo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 01-02-1-742/16, od 17.06.2016. godine
nije uključen mikrofon
Kao u Izvještaju. Riječ dajem gospodinu Sifetu Podžiću, kojeg je Zajednička komisija za odbranu i sigurnost BiH odredila za izvjestioca na sjednici Doma naroda.
nije uključen mikrofon
Kao u Izvještaju. Riječ dajem predlagaču Zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasamo o Prijedlogu zakona o obilježavanju malog oružja, lakog naoružanja i pripadajuće municije u prvom čitanju po skraćenom postupku, u skladu sa članom 123. Poslovnika Doma naroda. 6 Dakle, prisutnih 14 delegata – za je 12, 2 protiv, bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 10 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 2 za, 2 protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća i postoji entitetska većina. Prema tome konstatiram da je Prijedlogu zakona o obilježavanju malog oružja, lakog naoružanja i pripadajuće municije u prvom čitanju po skraćenom postupku, u skladu sa članom 123. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine je usvojen. Prelazimo na tačku četiri, Ad. 4. Prijednog zakona o ombudsmenu za ljudska prava BiH (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-340/16, od 28.01.2016. i 01.03.2016. godine, s Mišljenjem Ustavnopravne komsije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH
nije uključen mikrofon
Kao u Izvještaju. Riječ dajem predlagaču Zakona. Gospodin Mario Karamatić ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, dame i gospodo. Pa evo, sudbina ovog Zakona je poprilično izvjesna, evo da se tako izrazim. Pri tome evo ja sam dužan i vama i javnosti reći koji su razlozi što su me ponukali da uopće predložim ovaj Zakon. Znači, bilo kakav strah da će doći do naglog odliva kadrova iz Oružanih snaga je aspolutno neopravdan, pošto je ovaj Zakon samo omogućio časnicima nižerangiranim od čina brigadira i dočasnicima da mogu podnijeti zahtjev za prijevremeno umirovljenje, a to ponovo odobrava Ministarstvo odbrane. Znači, niko ne može otići u mirovinu zato što mu je to palo na pamet. Takođe u Prijedlogu zakona stoji da svi koji bi po ovom Zakonu dobili mogućnost da predaju uopće zahtjev za prijevremeno umirovljenje da su morali biti aktivni sudionici domovinskog rata najmanje u trajanju od 3 godine. Imajući u vidu da je rat trajao 4 godine na ovim prostorima, znači da su oni birali dane kada će biti na terenu i kada će sudjelovati u tom ratu ne postoji apsolutno nikakva mogućnost da bi oni mogli izabrati lijepo vrijeme, dane kad se ne puca, kad nema događanja na bojišnici, i ovdje se radi o ljudima, znači, koji, pa u velikoj većini, imaju i zdravstvenih problema, jer rat, svi koji su sudjelovali u njemu, nije to bio neki viteški boj pa da neko dodaje štit, pa na konjima da se ide, po tim ljudima je padala i kiša i snijeg, i grizli su blato i kopali noktima malo niže da bude kad pada granata. I mi sad imamo situaciju, ovo već ulazi i u domenu ljudskih prava i jednakosti, znači mi imamo situaciju da neko ko je general ili brigadir u trenutku kada mu padne na pamet podnese zahtjev i Ministarstvo mu ga odobri ili ne odobri za odlazak u prijevremenu mirovinu, dok recimo neko ko je izašao sa najvećim dočasničkim činom, činom narednika iz rata ili neko ko je došao do čina satnika, ili bojnika, ili pukovnika nema to pravo. Ovo pravo sam želio da osiguramo tim ljudima i da im se na taj način zahvalimo za njihov doprinos u domovinskom ratu, na način da konačno dobiju neku sigurnost. Radi se o tome da, primjerice radi, svi ovi ljudi koji bi bili obuhvaćeni ovim Zakonom i tako će do 2021., '22. svi biti u mirovini, jer ne postoji mogućnost da su mogli biti aktivni tri godine u ratu ako su cijelo vrijeme u Oružanim snagama da mogu ostati duže. Ali ako nekome, primjerice radi, ističe iduće godine ugovor sa Oružanim snagama, koji se potpisuje na određeni rok, i ako ta osoba teško oboli od karcinoma, od neke vrlo teške bolesti, on ne može produžiti ugovor sa Oružanim snagama jer ne može dobiti, proći liječnički pregled, nije sposoban za službu u Oružanim snagama i ti ljudi će završiti na cesti bez ikakvih prava. Želio sam da kao najviši zakonodavni Dom Bosne i Hercegovine pokažemo tim ljudima da nismo spremni zaboraviti njihov, sve ono 9 što su oni uradili za ovu zemlju i, kažem, eto da im osiguramo barem neku socijalnu sigurnost. Ovako šaljemo im vrlo jasnu poruku da ćemo ih iscjediti kao limun do kraja koliko god je moguće, vući ih dok god budu fizički mogli dolaziti na posao, a da će u mirovinu otići kad ispune godine za mirovinu i radni staž. I ako neko smatra da je pobjeda nekoga što ovaj Zakon neće proći, što šaljemo tim ljudima tako poruku, parafraziraću jednog Napoleonovog generala nakon jedne bitke u kojoj je Napoleon pobjedio, on mu je rekao – generale još jedna ovakva pobjeda i gotovi smo. Evo, ja sad poručujem i vama svima i cjelokupnoj BH javnosti, još nekoliko ovakvih pobjeda prema ljudima koji su dali toliko za ovu zemlju i gotovi smo. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Ovo je bio predlagač Zakona. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nemamo prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasamo o Mišljenju Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH. Možemo pristupiti glasanju. Dakle, pristuno je 15 delegata – za je bilo 13, 2 protiv i bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 9 za, 1 protiv, bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 4 za, 1 protiv, bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. S obzirom da je Dom prihvatio Mišljenje nadležne Komisije iz stava (1) ovog člana predloženi Zakon smatra se odbijenim. Prelazimo na tačku sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-33/15, od 24.12.2015. i 25.01.2016. godine Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Član 103. Poslovnika prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste mišljenja Zakonodavno-pravnog sektora, Ustavnopravne komisije Doma naroda i Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda. Zakonodavno-pravni sektor utvrdio je da Prijedlog zakona nije usklađen sa odredbama člana 95. Poslovnika Doma naroda i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Zbog toga je Kolegij Doma naroda uputio predlagaču dopis i Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora radi ispravke uočenih nedostataka u Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini. Predlagač je 25.01.2016. godine dostavio novi tekst Prijedloga zakona. Ustavnopravna komisija Doma naroda utvrdila je da je Prijedlog zakona usaglašen sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Komisija za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda je prihvatila principe Prijedloga zakona. Komisija je usvojila i sljedeći zaključak, te predlaže Domu da isti usvoji, citiram „Produžuje se amandmanska faza za Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini do 15 dana nakon usvajanja Prijedloga zakona u drugom čitanju u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH.“ 10 Predstavnički dom je na 34. sjednici, održanoj 01.08.2016. godine, usvojio Prijedlog zakona u prvom čitanju. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda, gospodinu Nebojši Radmanoviću.
nije uključen mikrofon
Sve sam pročitao, hvala lijepo. Riječ dajem predlagaču Zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasamo o Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini u prvom čitanju. Prisutno 15 delegata – za je bilo 15, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 10 za, bez protiv, bez suzdržanih, Republika Srpska 5 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća i entitetska većina, te stoga konstatiram da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini usvojen u prvom čitanju. Glasamo o zaključku Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda. Prisutno je 15 delegata – za je 15, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 10 za, bez protiv i bez suzdržanih, Republika Srpska 5 za, bez protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, te stoga konstatujem da je zaključak Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda usvojen. Prelazimo na tačku osam, Ad. 8. Prijedlog zakona o pružanju besplatne pravne pomoći (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1789/16, od 28.06.2016. godine
Kao u Izvještaju.
Kao u Izvještaju. Riječ dajem predlagaču Zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Niko se ne javlja. Zatvaram raspravu. Glasamo o Prijedlog zakona o pružanju besplatne pravne pomoći u prvom čitanju. Prisutno 14 delegata – za je bilo 11, 3 glasa protiv, bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 9 za, bez protiv, bez suzdržanih, Republika Srpska 2 za, 3 protiv, bez suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, te stoga konstatiram da je Prijedlog zakona o pružanju besplatne pravne pomoći usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na tačku devet, Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1510/16, od 20.05.2016. i 13.07.2016. godine
nije uključen mikrofon
Kao u Izvještaju. Riječ dajem predlagaču Zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne želi. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasamo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaduživanju, dugu i garancijama Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Prisutno je 14 delegata – za je bilo 9, 3 protiv, 2 suzdržana. Federacija BiH 9 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova, Republika Srpska bez glasova za, 3 protiv i 2 suzdržana. Postoji opća većina ne postoji entitetska većina. [[konsultacije Kolegija]]
nije uključen mikrofon
Kao u Izvještaju. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasamo o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu, obaveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za evidentiranje u drumskom prijevozu. Prisutno je 14 delegata – za je 12, bez glasova protiv, 2 suzdržana glasa. Federacija BiH 9 za, bez protiv i bez suzdržanih, Republika Srpska 3 za, bez protiv, sa 2 suzdržana glasa. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, te prema tome konstatiram da je Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o radnom vremenu, obaveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za evidentiranje u drumskom prijevozu usvojen. Prelazimo na tačku 11., Ad. 11. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije (zakon broj: 01,02-02- 1-341/16, od 28.01.2016. i 04.03.2016. godine) Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH je na 21. sjednici, održanoj 14.07.2016. godine, usvojio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije sa devet amandmana. Predstavnički dom je na 31. sjednici, održanoj 15.06.2016. godine, usvojio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije sa devet amandmana. Budući da je 14 Zakon usvojen u različitom tekstu u odnosu na Predstavnički dom Dom naroda je u Zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta Zakona imenovao Halida Genjca, Ljilju Zovko i Darka Babalja. Zajednička komisija oba doma za postizanje identičnog teksta navedenog Zakona je na sjednici održanoj 28.07.2016. godine postigla saglasnost o identičnom tekstu Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije kako je usvojen u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH, te predlaže Domu naroda i Predstavničkom domu da usvoje Izvještaj i prihvate jedinstveni tekst Zakona koji je Zajednička komisija usvojila. Predstavnički dom je na 34. sjednici, održanoj 01.08.2016. godine, usvojio Izvještaj Zajedničke komisije o postizanju identičnog teksta Zakona. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu, kojeg je Zajednička komisija odredila za izvjestioca na sjednici Doma naroda.
nije uključen mikrofon
Kao u Izvještaju. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasamo o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije. Pristupamo glasanju. Prisutno je 15 delegata – za je 12, bez glasova protiv, 3 suzdržana glasa. Federacija BiH 10 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 2 za, bez glasova protiv, sa 3 suzdržana glasa. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, pa stoga konstatiram da je Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani diskriminacije usvojen. Prelazimo na tačku 12., Ad. 12. Zahtjev Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za produženje roka za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, broj: 01,02-50-14-1197-3/16, od 20.07.2016. godine Dom naroda je na 10. sjednici, održanoj 14.10.2015. godine, a Predstavnički dom na 18. sjednici, održanoj 07.10.2015. godine, usvojio zaključak o osnivanju Privremene zajedničke komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru. U Privremenu zajedničku komisiju iz Doma naroda imenovani su Ognjen Tadić, Ljilja Zovko i Safet Softić. Zaključkom je propisano da je rok za realizaciju zadatka 60 dana od dana konstituiranja Privremene zajedničke komisije. S obzirom na to da je Privremena zajednička komisija konstituisana 27.04.2016. godine rok za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru je istekao. S obzirom na činjenicu da je riječ o složenoj materiji Privremena zajednička komisija je na sjednici održanoj 18.07.2016. godine odlučila zatražiti produženje roka za pripremu i 15 upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru. Predstavnički dom je na 34. sjednici, održanoj 01.08.2016., produžio rok Privremenoj zajedničkoj komisiji do kraja 2016. godine. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasamo o zahtjevu Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za produženje roka za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru. Prisutno je 14 delegata – za je bilo 13, bez glasova protiv i sa 1 suzdržanim glasom. Federacija BiH 8 za, bez glasova protiv, 1 suzdržan glas, Republika Srpska 5 za, bez glasova protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća i entitetska većina, te stoga konstatiram da zahtjev Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za produženje roka za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru je usvojen, čime je rok za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru produžen do kraja 2016. godine. Prelazimo na tačku 13., Ad. 13. Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u Bosni i Hercegovini u 2015. godini, materijal Agencije za zaštitu ličnih podataka, broj: 01,02-37-1581/16, od 01.06.2016. godine
nije uključen mikrofon
Kao u Izvještaju. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasamo o Godišnjem konsolidiranom izvještaju o sistemu finansijskog upravljanja i kontrole za 2015. godinu. Prisutno je 15 delegata – za je 12, bez glasova protiv, i 3 suzdržana glasa. Federacija BiH 10 za, bez protiv i suzdržanih glasova, Republika Srpska 2 za, bez protiv, i 3 suzdržana glasa. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Godišnji konsolidirani izvještaj o sistemu finansijskog upravljanja i kontrole za 2015. godinu je usvojen. Prelazimo na tačku 15., Ad. 15. Godišnji izvještaj iz oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godine, materijal Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-28-1927/16, od 14.07.2016. godine Dobili se Mišljenje Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda. Komisija je prihvatila Izvještaj. Zajednička komisija za evropske 17 integracije dostavila je Domu prijedlog zaključaka za raspravu povodom ovog materijala. Predstavnički dom je na 34. sjednici, održanoj 01.08.2016. godine, usvojio Godišnji izvještaj iz oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu sa zaključcima. Riječ dajem gospodinu Nebojši Radmanoviću, predsjedavajućem Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda i ujedno izvjestiocu Zajedničke komisije za evropske integracije.
nije uključen mikrofon
Sve piše. Hvala lijepo. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ako je prisutan. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Mario Karamatić, ima riječ.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa evo, juče smo na povjerenstvu imali, mogu reći, jednu konstruktivnu raspravu u kojoj su sudjelovali svi članovi povjerenstva, evo ja ću ponoviti neka svoja razmišljanja. Što se tiče samog Izvještaja, Izvještaj je korektno napisan sa podacima, znači s kojim ministarstvo raspolaže, međutim što se tiče stanja u poljoprivredi i u ruralnom razvoju, ne znam koju bih riječ upotrijebio, možda je najbliža debakl ... Imamo jednu situaciju da su poljoprivrednici u oba entiteta apsolutno nezadovoljni radom entitetskih ministarstava poljoprivrede, a imamo i siguaciju da državno ministarstvo, bez obzira na sav trud koji ulažu, očito taj trud nije dovoljan, znači, da dođemo do nekih razina gdje bi zaštitili poljoprivrednike u našoj zemlji. Mi imamo poljoprivrednike koji mogu ispuniti maltene sve zahtjeve koje pred njih može postaviti bilo kakvo tržište. I onda i kad politika napravi dodatni napor, spomenuću recimo izvoz mesa u Tursku, mi zahvaljujući, znači, institucijama napravimo sami sebi skandal zato što nemamo dovoljne mehanizme kontrole, pa se dogodi to da neko uveze plećke i vratove, pa to fino izreže, obradi, pa proda Turcima pod biftek, ali nisu ni Turci toliko neinformirani šta je biftek a šta je komad vrata, pa onda ispadne afera, pa se to ganja, pa su, pa se suspendira izvoz, da ono što je najinteresantnije u svemu tome ministarstvo državno pošalje inspekcije u one tvrtke koje su bile čiste i na kraju samo ona tvrtka kod koje su najveće nepravilnosti bile može ponovo izvoziti meso u Tursku. Pa imamo situaciju prije, ne znam koliko vremena je uvaženi kolega Radmanović, Kadić i moja malenkost smo bili u posjeti Ruskoj Federaciji u Moskvi, razgovarali smo tamo s njihovim ljudima i oni su zainteresirani bili i za povećanje robne razmjene sa Bosnom i Hercegovinom, čak su, razmišljalo je se i govorilo i o posebnom statusu, znači, o poreskim olakšicama, o svemu, i trebali su poslati svoju fitosanitarnu inspekciju kako bi se 18 omogućio, uz izvoz voća koj je već bio moguć u Rusku Federaciju, i izvoz svinjskog i goveđeg mesa, kao i suhomesnatih prerađevina, zašta su bili zainteresirani pošto proizvodnju piletine imaju na zadovoljavajućoj razini. Dogodilo je se da su oni poslali zahtjev Bosni i Hercegovini da dođe njihova fitosanitarna inspekcija i da je taj zahtjev vucao se u ministarstvu po raznoraznim ladicama, dok nije izbio posljednji skandal, sad ne možemo izvoziti ni voće zato što je se Zlatan Ibrahimović dosjetio da breskve iz Gane može podvaliti kao breskve iz Bihaća, ili Mostara ili nebitno odakle. Imamo situaciju da Bosna i Hercegovina uveze na godišnjoj razini 2,5 miliona tona raznih vrsta mesa u Bosnu i Hercegovinu, a da imamo dvije carinske hladnjače. Znači, carinska hladnjača, da vam klastično opišem, to je nešto slično kao onaj nastavak na kamionu kao korpa i u nju maksimum maksimuma može stati, pa možda nekih 20 tona. E sad ako bi uzeli 2,5 miliona tona i raspoređivali ih po 20 tona da ih utrpamo u te dvije hladnjače, to teoretski nema da samo dvije sekunde budu unutra da to može stati. Znači, malverzacije se rade ogromne i na kraju ponovo ispaštaju upravo oni koji najviše rade, koji proizvode dodatnu vrijednost, ispaštaju direktni proizvođači. Kada je krenula priča, sad ću se ponovo vratiti na izvoz govedine u Tursku, zbog načina kako je to pokrenuto, zbog otkupa, znači cijena goveda proizvedenih u Bosni i Hercegovini je otišla gore. Sada zbog monopola, pošto to samo jedan proizvođač ima pravo, cijena goveda je na najnižoj razini od osamostaljenja Bosne i Hercegovine, znači žive vage, kako se kaže u poljoprivredi kad kupuješ kravu ili bika, nikad niža cijena nije bila i ljudi ne mogu pokriti ni hranu koju su dali tim kravama i bikovima da narastu do te težine, a kamoli da zarade nešto. Činjenica jeste da mi imamo propise kakve imamo, prepisujemo mi to nešto od EU, međutim stvar je da naši poljoprivrednici sve teže i teže preživljavaju, da se farme svakodnevno zatvaraju i tako je i u voćarstvu, tako je u proizvodnji stoke, tako je i u pčelarstvu, u mljekarskoj industriji. Znači, u svim industrijama mi donesemo neke zakone, pa sami sebi zakompliciramo život, i onda uradimo, ono što po meni ni jedna normalna država ne bi smijela, onda zovnemo strane fitosanitarne inspektore da nam oni vršljaju ovuda, što je s jedne strane i logično jer smo i mi očito svjesni da naše fitosanitarne inspekcije, naš Ured za zaštitu bilja, za veterinarstvo, naša entitetska ministarstva jednostavno ne rade svoj posao. Dalje, što se tiče i entitetskih ministarstava, mi imamo slučajeve da ljudima se ne isplaćuju poticaji, zamislite zbog tog što su izvezli više nego što je propisano. Znači, zbog toga ne može dobiti poticaj. Imamo primjera gdje se u pojedinim krajevima zbog nacionalnog sastava ne isplaćuju poticaji, primjerice radi u Zapadnohercegovačkoj županiji, odakle ja dolazim, još uvijek nisu isplaćeni poticaji ni za 2014. godinu. U većini županija su isplaćeni za 2016. godinu. Znači, stanje u poljoprivredi je debakl, ponoviću tu riječ, i mi ako hitno nešto ne napravimo, a imamo ove zaključke koji su naknadno dostavljeni od evropskih integracija, koji mogu tu nešto ..., popraviti stanje, ako ih usvojimo, ako ih implementiramo. Međutim, mišljenja sam da i mi, kao najveća zakonodavna vlast u zemlji, da moramo pokrenuti jednu ozbiljnu tematsku sjednicu na kojoj će se raspravljati o problemima poljoprivrede, da izbjegnemo tu politiziranje, prenose nadležnosti i da vidimo kako možemo olakšati onim ljudima koji proizvode, koji uzgajaju jabuke, koji uzgajaju bikove, piliće, muzu krave, znači da olakšamo njima a ne da olakšamo prekupcima i izvoznicima, što se uporno radi. Osim toga imamo i zakona koji su, po meni, van zdrave pameti. Primejrice radi na uvoz žive stoke se plaćaju dodatna davanja, znači prelimani, akcize, itd., dok se to ne plaća na uvoz mesa. I mi imamo situaciju da naši uvoznici kada hoće uvesti u Bosnu i Hercegovinu dovezu do Vrgorca ili Gradiške ili Bosanskog Broda bikove i onda ih kolju tamo u klaonicama, plaćaju tamo i onda uvoze bez carina. Sve što smo mi s tim dobili je da u Republici Hrvatskoj i u Republici Srbiji, koje su nama susjedne, 500 ljudi radi u klaonicama, a kod nas radi jedan čovjek na viljuškaru koji to poslije prevozi. Mislim imamo baš nebuloznih zakona, nebuloznih rješenja, koji su doneseni pod interesima raznih interesnih lobija 19 i kažem mislim da je nužnost, i ja bih to predložio i kao zaključak, evo ne mora čak ni u ovoj godini, hajmo u sljedećoj godini koja nije izborna, da izbjegnemo tenzije, da izbjegnemo sve, da napravimo jednu široku tematsku raspravu o stanju u poljoprivredi u Bosni i Hercegovini i da pokušamo konačno pomoći ovim ljudima koji žive od toga i koji realno jedini donose dodanu vrijednost. Hvala lijepo.
Molim samo u pisanoj formi prijedlog ovaj. Gospodin Martin Raguž, ima riječ.
Zahvaljujem se. Srdačno pozdravljam sve nazočne. Pa evo nekoliko, nekoliko riječi o ovom važnom Izvješću, o važnoj oblasti. Svi evo svjedoci smo da se govori da bi poljoprivreda u Bosni i Hercegovini trebala biti jedan od strateških resursa i kad gledamo ovo Izvješće i kad gledamo ove objedinjene pokazatelje i podatke, onda ustvari vidimo koliko smo mi još daleko u stvarnosti od tog proklamiranog cilja i interesa ove zemlje. Pa ću u tom smislu samo nekoliko ilustracija navesti i kao mugući prijedloga za razmišljanje. Prvo što bih rekao, osjeti se jedan vidan napredak u pristupu ministarstva nadležnog i u ovom Izvješću, a i u javnosti u naporima koji se pokazuju, inicijativama da se mnoga otvorena i složena pitanja iz ove oblasti riješe, i ono što je u nadležnosti Bosne i Hercegovine, a i u koordinaciji sa nadležnim entitetskim, županijskim ministarstvima i institucijama. Ali isto tako danas u ovom Izvješću možemo jasno vidjeti, evo ja ću samo nekoliko podataka, prvi je, Izvješće se odnosi na '15., kad govorimo o poticajima, znači u 2015. godini jeste, dakle, ne samo da se je kasnilo sa isplatom, nego su subvencije manje za oko 134, bilo je izdovjeno oko 113 miliona i za 18% su manje nego u prethodnoj godini. Pa kako ćemo mi naprijed ako za jednu godinu 20% manje se izdvoji da se podrži poljoprivredna proizvodnja i ko je za to odgovoran. Kaže, nedostatak sredstava u proračunu. Pa ko planira proračun i ko koristi instrumente da se taj proračun puni treba ponijeti odgovornost pred javnošću i pred tim ljudima da, evo što smo čuli od kolege Karamatića, znači ne samo da se selektivno isplaćuju poticaji, nego svi su u fazi da u ukupnoj masi nema, nema značajno manje sredstava da se minimum jedan podrške proizvodnji realizira. To je jedna stvar o kojoj treba ozbiljno, ozbiljno i odgovorno razmisliti, raspraviti i na neki način sa ove pozicije nas kao državnih zakonodavaca apsolutno intervenirati. I ja osobno ću se zalagati, evo da ne bude da je to korištenje u predizborne svrhe, nakon izbora lokalnih da se objedini rasprava o ovim pitanjima i da na neki način vidimo iz odgovornosti entiteta, države, šta se čini na stvaranju uvjeta da ti poticaji budu 20% veći minimalno svake godine, a ne 20% manji. Šta se čini da se ne isplaćuju selektivno po političkoj ili nekoj drugoj podobnosti, pripadnosti ovoj ili onoj stranci, nego po zasluženom udjelu u ostvarivanju proizvodnje na tržištu i pravima koji mu pripadaju po osnovu toga. Druga stvar, imamo činjenicu, dakle, da je pokrivenost uvoza izvozom u poljoprivrednoj proizvodnji i u poljoprivrednom sektoru, znači, za prošlu godinu po ovim podacima bila 28%. 28%, pa vi zamislite gdje smo mi onda. Znači, uvozimo skoro četiri puta više nego što izvozimo poljoprivrednih proizvoda. Hajmo reći u odnosu na 2014. bio je pomak 4%, u 2014. je bilo 24% i to je neki mali pomak ako računate kojim, kojom dinamikom bi Bosna i Hercegovina trebala pratiti pokrivenost, trebalo bi negdje 25 godina tog rasta, tog rasta, iako je pitanje je li on slučajno povećan za 4% ili je plod nekih drugih okolnosti da izjednačimo to. Pa onda evo da vidimo i zamislimo se gdje smo svi skupa. 20 Ja sam duboko svjestan, dakle, da su većina nadležnosti iz ove oblasti na razini entiteta i Distrikta Brčko, županija, operativni mehanizmi, ali isto tako jasno je, dakle, i da se međunarodna razmjena i vanjsko-trgovinska i svaka ostala, da je Sporazum o stabilizaciji, da je evropski put, da je korištenje fondova, da je to nadležnost institucija Bosne i Hercegovine i da je uzajamna usmjerenost jednih na druge, ovaj, ... da se uopće bilo šta ozbiljno radi. Dakle, jedna vrsta strateške koordinacije apsolutno mora postojati i korištenje instrumenata koji stoje na dispoziciji trebalo bi biti puno kvalitetnije. To je ono o čemu mi trebamo razgovarati. Kad govorimo o udjelu poljoprivredne proizvodnje i tog sektora u GDP-u u Bosni i Hercegovini, znači na razini Bosne i Hercegovine on je svega 7%, e sad zamislite gdje smo takođe. U Republici Srpskoj dvaput veći nego u Federaciji, iznosi oko 10% u odnosu na Federaciji u kojoj je oko 5%. Dakle, mi da bi pojačali naš ukupni drušveni proizvod mi bi stvarno trebali puno drugačije, puno ozbiljnije, puno poštenije se odnositi prema poljoprivrednoj proizvodnji i prema poljoprivrednim proizvođačima i prema poljoprivrednim potencijalima u Bosni i Hercegovini. A kad govorimo o ukupnoj zaposlenosti, onda možemo vidjeti, dakle, da u Republici Srpskoj udio zaposlenih u ukupnom postupku je blizu 30%, 29, u Federaciji svega 11%. Dakle, tu je ogroman prostor za povećavanje zaposlenosti ako se ozbiljnije i odgovornije i strateški osmišljenije pristupi ovoj oblasti. Sad bih mogao nabrajati još niz primjera, neću, ali mislim da evo neke od ovih podataka koje sam iznio ukazuju na ozbiljnost stanja u ovoj oblasti, neadekvatan tretman i neodgovornost, rekao bih, značajnog dijela političkih struktura, pogotovo vladajućih na svim razinama, ovaj, da se ovom pitanju priđe puno odgovornije. Ilustriraću samo s jednim primjerom, ovdje postoje pokazatelji za svaku poljoprivrednu kulturu, od u stočarstvu, meso, krave, svinje, ovce, koze, itd., mlijeko, povrće, krompir, ovo, vi nemate ovdje registrirano u '15. godini da postoji jedna izuzetno dinamična i propulsivna proizvodnja koja nastaje odozdo jer su ljudi došli do kraja, nemaju dalje, pa pretvaraju kamen u obradivu površinu za, recimo, smilje. Ovdje smilje nije ni spomenuto, nije ni, pazite nije ni spomenuto u Izvješću, smilje gdje je već nekoliko tisuća hektara kamena obrađeno, toliko imamo vinove loze. I vinove loze imamo oko 4 tisuće hektara u ukupnom, vinogradi koji su stoljećima stvarani i desetljećima, itd. Znači, nemamo refleks taj uopće da osjetimo da odozdo ljudi stvaraju incijativu, pa bar da im otvorimo kanal, eto ako mi strateški nismo svjesni da je taj prostor Bogom dan u svjetskim okvirima poslije rata u Siriji, razaranja, smilje u Hercegovini je po kvalitetu možda najkvalitetnije u svijetu. Jedino ako ne želimo određene prostore tretirati kao sastavnim dijelom ukupnog prostora Bosne i Hercegovine. Ne želim reći da je to intencija, ali može se i na taj način razmišljati ako želimo, a ja ne bih želio da na taj način razmišljamo, nego da imamo u strategiji industrijskog bilja, ljekovitog bilja da imamo jasno naznačene strateške prednosti i potencijale i šta će država učiniti. Pa znate sad ne možete, ima jedan samo kanal kako doći, plasirati to ulje koje ima jednu stostruku vrijednost u odnosu na kilo smilja i onda možete mislite s čime se ljudi, čime se ljudi moraju susretati i dovijati, itd. Tako da ja nisam protiv Izvješća, odmah da kažem, Izvješće je urađeno dosta ozbiljno, dosta podataka, u suradnji sa entitetima, sa nadležnim ministarstvima, ali je činjenica da je stanje u ovoj oblasti, slažem se sa kolegom, krajnje, krajnje loše i nije na razini potreba i potencijala ove zemlje. I ovdje u mjerama, mi ne možemo više pobjeći od toga čija je šta nadležnost, nemamo strategije, ljudi, nemamo strategiju ruralnog razvoja, nemamo ni jedno ozbiljno rješenje. Evo reću vam samo jedan primjer za rješavanje klaoničkog otpada, ova zemlja se zakopava i truje u kontinuitetu. Nemamo još ni pomisao na ideju da radimo elektrane na bio masu, da koristimo životinjski otpad da proizvodimo struju i potencijal vjetar što je potencijal ... Hajmo o tome govoriti. Imamo mi ovih dana tema, evo vidimo o kojima se govori, ovaj, isijava 21 temperatura, prave jeftini politički poeni, a ono što je stvarni život, evo pozivam ove koji nose odgovornost za vlast da se malo odgovornije i ozbiljnije pozabave s ovim elementima na koje smo ukazali. A pozivam nas sve da podržimo jednu ozbiljnu raspravu na razini Palramenta o ovim pitanjima nakon izbora. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Dragutin Rodić.
Uvaženi predsjedavajući, kolege i koleginice iz Doma naroda, dame i gospodo. Želim samo da kažem nekoliko riječi vezano za ovo, inače nisam mislio ni diskutovati, ali me ponukalo nekoliko činjenica i bilo bi dobro da svi zajedno to čujemo iz prostog razloga što kad usovjimo ovaj Izvještaj tu ostaje zbir statističkih podataka i svega onoga što iduće godine može služiti kao strategija u ovoj oblasti, iako svi dobro znamo da je to nadležnost entiteta, ali isto tako znamo da je poljoprivreda komparativna prednost i da Bosna i Hercegovina, s obzirom na resurse s kojim raspolaže iz te grane djelatnosti, može da ostvaruje značajne prihode. U samom uvodu ovog Izvještaja jasno stoji da su u Izvještaju prvenstveno korišćeni podaci nadležnih ministarstava poljoprivrede entiteta i Odjeljenja za poljoprivredu Brčko Distrikta, zatim, institucija iz oblasti statistike, a korišćeni su podaci kojima nisu raspolagala ministarstva, odnosno Odjeljenje za poljoprivredu Brčko Distrikta. Takođe Izvještaj predstavlja ujedno jedinstven dokument u Bosni i Hercegovini kojim je prikazano stanje poljoprivredno prehrambenog sektora i to sa aspekta proizvodnje i trgovine poljoprivrednim i prerađenim poljoprivrednim proizvodima implementirane poljoprivrene politike. Obzirom da sam ja često ovdje i postavljao delegatska pitanja iz ove oblasti, dobijao razne odgovore, koji do dan danas nisu, ako pogledamo ono šta je odgovoreno, šta je implementirano, dolazimo do jasnog zaključka da mnoge stvari stoje u mjestu. Ali ako uzmemo sve ovo i ovaj Izvještaj, samo ću prokomentarisati sljedeće, obzirom na izvor podataka i svega ovoga i da je to trebao biti zbir podataka entiteta, da dobijemo jednu ukupnu sliku stanja u poljoprivrednoj oblasti u Bosni i Hercegovini. Ne ulazeći u razloge ovakvog koncepta Izvještaja, niti metodologiju same izrade, smatram da Godišnji izvještaj iz oblasti poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu ima značajne nedostatke. Naime, Izvještaj je pisan tako da nedovoljno upućeni čitalac može zaključiti da su nosioci većine aktivnosti u Sektoru poljoprivrede institucija na državnom nivou. Prikazane aktivnosti Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske u vidu donesenih zakonskih i podzakonskih akata, te sprovedenih mjera u toku 2015. godine su nepotpune, jer je značajan dio tih izostavljen iz Izvještaja. Osim toga u tekstu se iz godine u godinu ponavljaju određeni dijelovi sa navođenjem aktivnosti koje se nisu dešavale u 2015. godini. U dijelovima Izvještaja gdje se navode nadležnosti institucija autor Izvještaja ne navodi zakonom definisane nadležnosti, već navodi svoju verziju istih. Kod tabelarnih prikaza, kao što je npr. tabela br. 18. struktura poljoprivrednog budžeta za period 2008.–2015. po grupama mjere podrške, vršeno je sabiranje podataka dostavljenih iz entiteta i Brčko Distrikta i to prikazivano kao budžet za poljoprivredu Bosne i Hercegovine, iako Bosna i Hercegovina nema budžet za poljoprivredu, niti realizuje finansijsku podršku u vidu podsticaja. Smatram da, obzirom na ovakav koncept Izvještaja, a ovo je analiza, i mogli smo analizirati maltene svaku stavku, svaku oblast i doći do određenih podataka, ja mislim zbog ukupnog odnosa prema ovoj oblasti, i znam 22 da često i na komisijama kada spomenem da je potrebno izvršiti određene konsultacije sa entitetskim ministarstvima, itd., a u cilju da dođemo do nekog dobrog rješenja i da takva rješenja podržimo, smatram da u ovom Izvještaju to nije slučaj i ja ću biti protiv ovakvog Izvještaja. Hvala.
Hvala Vama. Ima li još prijava za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu.
nije uključen mikrofon
A zamjenik ministra, gospodin Franjičević. Izvolite.
Uvaženi predsjedatelji, poštovani izaslanici, kolege, dame i gospodo. Pa evo, samo da se što je moguće kraće osvrnem na ovo što se moglo čuti u raspravi. Dakle, riječ je o izvješću, Godišnjem izvješću o stanju u poljoprivredi koje je deveto po redu. Težnja svakog izvješća je da što je moguće realnije prikaže stvarno stanje u dotičnoj oblasti, dakle u ovom slučaju stvarno stanje u oblasti poljoprivrede u Bosni i Hercegovini. Ne trebam, naravno, vama ponavljati kakve su ustavne mjerodavnosti kada je riječ o oblasti poljoprivrede i stoga se ne želim, iako imama naravno volju, i možda bi bilo u nekim drugim okolnostima i potrebe, osvrtati na one primjedbe koje su se odnosile na to stvarno stanje u oblasti poljoprivrede u Bosni i Hercegovini, jer je ono rezultat svega nečega nad čim ni Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskog odnosa BiH, ni Vijeće ministara BiH, pa ni Parlamentarna skupština BiH nema prevelikog utjecaja. Osvrnuću se stoga samo na one primjedbe koje su se ticale samog Izvješća, odnosno koje su doticale tu njegovu namjeru ili želju da što je moguće realnije prikaže stvarno stanje. Gospodin Rodić je s pravom ukazao na činjenicu, ja ću je podcrtati i dodatno jer je i gospodin Raguž imao jednu primjedbu koja se tiče neevidentiranja smilja, a koja je rezultat ove činjenice da su naši izvori kod pravljenja ovog Izvješća bili oni koje je gospodin Rodić nabrojao, dakle entitetska ministarstva resorna, Brčko Distrikt i ove državne i entitetske agencije za statistiku uz još ponešto, recimo Upravu za neizravno oporezivanje, itd, dakle mi smo koristili one informacije, one podatke koji su bili dostupni i koji su relevantni i dolaze od relevantnih institucija koje su, na koncu konca, i ustavno mjerodavne da stoje iza tih podataka. I u tom smislu evo to može biti određeno rješenje. Kada je riječ o primjedbama koje je gospodin Rodić kazao, a koje se tiču nedovoljno dobrog prikaza realnog stanja kao rezultata deficita ili nedovoljnog postojanja određenih podataka, prvenstveno kada je riječ o podacima koji se tiču poljoprivrede u Republici Srpskoj ja moram reći da je to rezultat činjenice da se, na žalost, Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH iz entitetskih ministarstava, dakle kako Federalnog ministarstva poljoprivrede, tako i Ministarstva poljoprivrede Republike Srpske, nisu na vrijeme dostavljali podaci. To je nakon, mislim, treće urgencije nekako riješeno s Federalnim ministarstvom poljoprivrede, međutim ostao je, i nakon te treće urgencije, problem sa resornim ministarstvom u Republici Srpskoj. I to je jedini razlog zašto neki pokazatelji nisu odraz stvarnog stanja kada je riječ o poljoprivrednom sektoru u Republici Srpskoj. 23 Što se tiče onoga što nam predstoji ja sam, dopustite mi da i to kažem, ja sam naravno pogledao zaključke koje predlaže Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije, i s tim zaključcima se slažem, slaže se Ministarstvo, mislim da je dobra ideja i da se, ako je moguće naravno, jeste malo ambiciozna, da se organizira i tematska rasprava o stanju u poljoprivredi u Bosni i Hercegovini na koje bi se onda zaista mogli racionalno sučeliti argumenti i stav. Pri svemu tome treba još jednom, podcrtavam to, imati u vidu ustavne mjerodavnosti, jer primjera radi, izvanredna je namjera kada je riječ o zaključcima koje predlaže zajedničko povjerenstvo za evropske integracije, ali primjera radi jedan od zaključaka ide za tim da se obaveže Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH da riješi problem sa IPARD strukturom, odnosno sa nemogućnošću povlačenja ovih sredstava iz predpristupnih fondova. Nije sad, ovaj, nemamo vremena da vas ja upoznajem koliko i kakve je sve inicijative i korake poduzimalo Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH u tom smjeru, međutim, naravno, zbog ustavnih mjerodavnosti problem je ostao neriješen do danas. Ali možda bismo sve to mogli fokusirati u toj nekakvoj potencijalnoj budućoj tematskoj raspravi i možda bi nas i to moglo približiti rješenju. Hvala vam još jednom.
Hvala vama. Zaključujemo raspravu. Glasamo o Godišnjem izvještaju iz oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu. Prisutno je 14 delegata – 10 je za, 3 protiv, 1 suzdržan. Federacija BiH 8 za, 1 protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska 2 za, 2 protiv, bez suzdržanih glasova. Postoji opšta većina, postoji entitetska većina, prema tome konstatiram Godišnji izvještaj iz oblasti poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu je usvojen. Glasamo o prijedlogu zaključaka Zajedničke komisije za evropske integracije. Radi se ukupno o 4 zaključka, imaju malo duži tekst pa da ne gubimo vrijeme na čitanje, vi ste ih dobili u Izvještaju. Dakle prisutno je 15 delegata – za je 13, bez glasova protiv, sa 2 suzdržana glasa. Federacija BiH 8 za, bez glasova protiv, sa 2 suzdržana glasa, Republika Srpska 5 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, konstatiram zaključci Zajedničke komisije za evropske integracije su usvojeni. I imamo prijedlog iz rasprave gospodina Maria Karamatića, prijedlog njegovog zaključka u kojem se kaže, predlaže se Domu da u 2017. godini organizira tematsku sjednicu o stanju u poljoprivredi nakon obavljanja tematskih sjednica, javnih rasprava po svim nadležnim institucijama i parlamentarnim povjerenstvima. Stavljam na glasanje prijedlog gospodina Karamatića. Pristuno je 15 delegata – za je 11, bez glasova protiv, sa 4 suzdržana glasa. Federacija BiH 9 za, bez glasova protiv, sa 1 suzdržanim glasom, Republika Srpska 2 za, bez glasova protiv, sa 3 suzdržana glasa. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, stoga konstatujem da je ovaj prijedlog zaključka gospodina Karamatića usvojen. 24 Prelazimo na tačku 16., Ad. 16. Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2015. godinu, materijal Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 05/8-50-19-1157/16, od 15.04.2016. godine Dobili ste Mišljenje Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije koja je podržala Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2015. godinu, sa zaključcima sadržanim u njemu. Zajednička komisija za evropske integracije je također dostavila Domu prijedlog zaključaka za raspravu povodom ovog materijala. Dobli ste ove zaključke, da ih ne čitam, u ovom Izvještaju. Predstavnički dom je na 34. sjednici, održanoj 01.08.2016. godine, usvojio Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2015. godinu sa zaključcima koje je predložila Zajednička komisija za evropske integracije. Riječ dajem predstavniku Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije na sjednici Doma naroda. Riječ dajem gospodinu Nebojši Radmanoviću kojeg je Zajednička komisija za evropske integracije odredila za izvjestioca na sjednici Doma naroda.
nije uključen mikrofon
Kao u Izvještaju. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ako je prisutan i ako želi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Kao u Izvještaju. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Gospodin Mario Karamatić ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa evo, odavde ćemo moći namaknuti novce za ovaj moj zaključak od maloprije. Znači po svim institucijama, parlamentarnim povjerenstvima, itd., da se obavi sveobuhvatna i opširna rasprava prije ove tematske sjednice. Naime, ja sam ovo Izvješće detaljno iščitao, jer svi se mi slažemo, evo u najmanju ruku retorički, kako je borba protiv korupcije i prevencija iste jedan od strateških ciljeva i nas kao zemlje, i nas kao zastupnika i poslanika. I ovdje sam, prvo malo na stranu, znači obično kad čitam o stanju o korupciji u Bosni i Hercegovini u pojedinim medijima onda vidimo tamo od nekih 180 zemalja da se Bosna i Hercegovina nalazi na vrlo dobrom 160 i 25 nekom mjestu a du su bolje od nas plasirane čak i pojedine zemlje koje se nalaze u kriznim žarištima, znači gdje se vode ratovi, gdje su diktature, gdje su revolucije. Znači i tu je manje korupcije. I onda ja pročitam ovo Izvješće naše Agencije za prevenciju iste i vidim neke pokazatelje. Znači 31 uposlenik, ok, izvršili obuku, znači po razno raznim tematskim, za 180 državnih službenika uposlenih u instituciji Bosne i Hercegovine. Znači, mi imamo precizno 221 čovjeka u Bosni i Hercegovini koji je u najmanju ruku obučen za borbu protiv korupcije. I onda vidim da smo zaprimili 124 prijave o koruptivnim ponašanjima, da su nadležne institucije samo u 42 slučaja udostojile se odgovoriti uopće što se tu događa, da je u 16 predmeta provedena ili se provodi radnja iz nadležnih institucija, a od tih 16 u 4 su se predmeta proglasile institucije nenadležnim i u, vjerovali ili ne, u jednom se predmetu trenutno vodi sudski postupak. Znači 200 i nešto obučenih službenika za borbu protiv korupcije, Bog te pita koliko je seminara, vidite vi koliko je ovo debelo sve, na stranici ima po tri seminara gdje je se neko obučavao što regionalno, što ovako, što onako, za borbu protiv korupcije i to se sve zaglavi na jednom sritnjaku protiv kojeg se vodi postupak na sudu. Možda je to neki jadni policajac došao mu račun od struje pa uzeo od nekoga 20 maraka da ne piše 30 maraka kaznu. I znači to je stanje borbe o korupciji, jedan sudski postupak pokrenut. Izvješće je korektno napisano, znači sve je nabrojano šta su ljudi radili, svaku su oni edukaciju ovdje naveli, pa naveli gdje su bili sa kolegama, ne znam, iz Crne Gore, iz Hrvatske, iz Srbije, pa gdje sa kolegama iz drugih županija, entiteta, pa išlo je to, uključili su i nevladine organizacije i Anti-korupcijsku mrežu organizacija civilnog društva. I znači sva ta sila kad je se upalila mi dođemo do jednog sudskog postupka. Mislim, ne znam, meni je ovo smiješno. Evo, hvala lijepa.
Hvala. Da li se još neko javlja za riječ? Nemate Vi potrebe ništa komentarisati je li tako? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro, zaključujemo raspravu. Glasamo o Izvještaju o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2015. godinu. Prisutno je 14 delegata – za je bilo 10, 3 protiv, 1 suzdržan. Federacija BiH 8 za, bez glasova protiv, sa 1 suzdržanim glasom, Republika Srpska 2 za, 3 protiv, bez suzdržanih glasova. Opća većina, entitetska većina postoji, stoga konstatiram da je Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2015. godinu usvojen. Glasamo o prijedlogu zaključaka Zajedničke komisije za evropske integracije. Prisutno je 14 delegata – za je bilo 11, bez glasova protiv, sa 3 suzdržana glasa. Federacija BiH 7 za, bez glasova protiv, sa 2 suzdržana glasa, Republika Srpska 4 za, bez glasova protiv, sa 1 suzdržanim glasom. Postoji opća, postoji entitetska većina, te stoga konstatujem da su zaključci Zajedničke komisje za evropske integracije usvojeni. 26 Prelazimo na tačku 17., Ad. 17. Izvještaj o pojavama diskriminacije u Bosni i Hercegovini s Akcionim planom realizacije prijedloga mjera za sprečavanje pojava diskriminacije u Bosni i Hercegovini, materijal Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 03/6-37-1569- 1/16, od 01.06.2016. godine
Gospodine predsjedavajući, poštovani delegati. Imam potrebu da kažem par riječi o ovom Izvještaju, s obzirom da je ovo prvi izvještaj kojeg je Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice pripremilo nakon donošenja Zakona o zabrani diskriminacije, a to je bila, nekako, obaveza ovog, iz Zakona proizilazi da je to obaveza Ministarstva da na godišnjem nivou obavještava, putem Vijeća ministara, Parlamentarnu skupštinu o pojavama diskriminacije u Bosni i Hercegovini. To ne znači, praktično, da nije bilo pokušaja prethodnih odgovornih u Ministarstvu da se sačini jedan ovakav izvještaj ali je on uglavnom završavao ili na sjednicama Vijeća ministara ili sjednicama Zajedničke komisije, parlamentarne komisije, za ljudska prava. Zato želim, evo da prije svega, zahvalim se članovima Zajedničke komisije za ljudska prava Parlamentarne skupštine što su zajedno sa predstavnicima Ministarstva, na neki način, iznijeli ovaj Izvještaj pred Parlamentarnu skupštinu i po prvi put imamo na jednom mjestu, prednost ovog Izvještaja ... po prvi put na jednom mjestu imamo do sada registrovane sve pojave ili pojavne oblike diskriminacije u Bosni i Hercegovini koje su konstatovane od strane nadležnih tijela, kako ombudsmena za ljudska prava u Bosni i Hercegovini, tako i međunarodnih tijela i komiteta i komisija koji prate stanje ljudskih prava u Bosni i Hercegovini. Ovaj će Izvještaj poslužiti, prije svega, nama u Ministarstvu, pa i vama parlamentarcima, da pratite realizaciju mjera iz Akcionog plana koji je sastavni dio ovoga Izvještaja i gdje smo kao Ministarstvo, odnosno Vijeće ministara bili u obavezi da, na osnovu uočenih pojava kroz ovaj Izvještaj i sačinimo ovakav jedan prijedlog mjera. Očekujem da će drugi izvještaj po ovom pitanju, on bi trebao da bude u toku 2017. godine, biti dosta kvalitetniji jer u Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice po prvi put uspostavljamo evidenciju praćenja pojava oblika diskriminacije, što da sada nismo imali. ..., ovaj, taj oblik informisanja biće ..., uvezan sa institucijama koje prate stanje u oblasti ljudskih prava. Tako da zaista, evo, pored ovih pojavnih oblika koji su okarakterisani ili navedeni u Izvještaju očekujem da će naredni izvještaj biti na bazi realizacije mjera iz Akcionog plana koji je rezultat zajedničkog rada navedenih, kažem, institucija, prije svega Zajedničke komisije za ljudska prava i našeg Ministarstva. 27 Predlažemo vam da usvojite ovaj Izvještaj, ove zaključke koje je usvojila i Zajednička komisija i koje mi predlažemo, i Akcioni plan koji predlažemo uz ovaj Izvještaj. Hvala.
Hvala Vama. Otvaram raspravu. Ako nema prijava zatvaram raspravu. Stavljam na glasanje Izvještaj o pojavama diskriminacije u Bosni i Hercegovini s Akcionim planom realizacije prijedloga mjera za sprečavanje pojava diskriminacije u Bosni i Hercegovini. Prisutno je 15 delegata – za je bilo 13, bez glasova protiv, sa 2 suzdržana glasa. Federacija BiH 10 za, bez glasova protiv, i bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 3 za, bez glasova protiv, sa 2 suzdržana glasa. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, te stoga konstatujem da Izvještaj o pojavama diskriminacije u Bosni i Hercegovini s Akcionim planom realizacije prijedloga mjera za sprečavanje pojava diskriminacije u Bosni i Hercegovini je usvojen. Prelazimo na tačku 18., Ad. 18. Izvještaj o radu Ureda za razmatranje žalbi BiH za 2015. godinu, materijal Ureda za razmatranje žalbi BiH, broj: 01,02-50-19-1676/16, od 13.06.2016. godine Dobili ste Mišljenje Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Komisija je usvojila Izvještaj i predlaže Domu njegovo usvajanje. Predstavnički dom je na 34. sjednici, održanoj 01.08.2016. godine usvojio Izvještaj. Riječ dajem gospođi Ljilji Zovko predsjedavajućoj Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ako je prisutan i ako želi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
nije uključen mikrofon
Kao u Izvještaju. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nemamo prijava. Zatvaram raspravu. Glasamo o jednom predstavniku akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije u skladu sa prijedlogom liste uspješnih kandidata za imenovanje Privremene zajedničke komisije oba doma. Od prisutnih 15 delegata – za je bilo 10, 1 protiv, 4 suzdržana. Federacija BiH 8 za, bez glasova protiv, sa 2 suzdržana glasa, Republika Srpska 2 za, 1 protiv, i 2 suzdržana glasa. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, te stoga konstatujem da smo imenovali Voju Višekrunu za predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. 29 Prelazimo na tačku 20., Ad. 20. Informacija o stanju iseljeništva, materijal Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02-92-1590/16, od 02.06.2016. godine Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za ljudska prava. Zajednička komisija primila je k znanju Informaciju o stanju iseljeništva uz zadatak da se u sažetku Informacije u dijelu koji se odnosi na najčešće isticanje zahtjeva iseljeništva ispred riječi „maternjim jezikom“ doda riječ „i svom“. Predstavnički dom je na 33. sjednici, održanoj 19.07.2016. godine, primio k znanju Informaciju. Riječ dajem izvjestiocu Zajedničke komisije na sjednici Doma naroda, ako ima potrebe. Riječ dajem podnosiocu Informacije. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem se još jednom. Pa evo, danas su na dnevnom redu sjednice Doma sve važna izvješća i teško se opredijeliti da čovjek ne progovori o svakom od ovih izvješća da ne uzme previše vremena i pozornosti, pa evo ovo moje drugo javljanje po ovim izvješćima je fokusirano na ovu važnu informaciju o stanju iseljeništva, koju osobno pozdravljam kao neki, rekao bih, iskorak u odnosu državnih institucija prema razmatranju ukupnog problema i značaja ove teme koja je u nadležnosti Bosne i Hercegovine. I u tom kontekstu ovo izvješće, ovu Informaciju ću apsolutno podržati, s tim da treba ovdje jasno reći gdje smo mi kad je u oblasti iseljeništvo Bosne i Hercegovine. Znači, prva stvar o kojoj se ovdje govori, i koja uopće nije sporna, da je Bosna i Hercegovina prostor, povijesno prostor iseljavanja i da nije uzalud ona narodna – Čitav svijet naselismo ali sebe ne raselismo. Međutim, po ovim pokazateljima i trendovima vidimo da će ta narodna, ako se ovakvi trendovi nastave, otići i ona u povijest, nego da ćemo čitav svijet naseliti a i sebe raseliti. Takvi su trendovi. Znači, u ovom trenutku možemo reći, dakle, da osim tog odlaska iseljavanja ako uzmete taj demografski suficit i priraštaj koji se povećava na dnevnoj osnovi u Bosni i Hercegovini onda ćemo tek shvatiti pogubnost, ovaj, situacije u kojoj se nalazimo kad govorimo o biološkoj supstanci ove zemlje. Kada govorimo o podacima, znači prema ovim podacima, pa i podacima Svjetske banke, znači s konca 2015. stopa imigracije Bosne i Hercegovine u odnosu na broj stanovništva u zemlji iznosi 44,5%. Prestigli smo i Albaniju koja je bila, 43,6, koja je bila dugo godina vodeća zemlja u Evropi. Znači, možemo reći da sada smo evropski lideri u tom pogledu. I u tom kontekstu vidimo da 1.671.000 osoba rođenih u Bosni i Hercegovini živi izvan Bosne i Hercegovine, ne 30 računajući drugu i treću generaciju. I ovdje imamo samo procjene šta su druga i treća generacija, ja osobno se ne slažem da kada zbrojimo i pridodamo, ovaj, procjenu o drugoj i trećoj generaciji se može govoriti oko 2 miliona. Ja mislim da se treba govoriti o puno većoj cifri, dakle preko 2 miliona. I ako uzmete u obzir koliko po ovom popisu, slavnom našem popisu, da ne ulazim u neku drugu elaboraciju, vidimo, dakle, da je to već preko 50 postotaka u odnosu na broj ljudi koji žive u Bosni i Hercegovini. E sad, kako prići tome kao problemu i kao potencijalu. Ova Informacija ukazuje na neke mogućnosti ali po meni još uvijek nedovoljno i mislim da Vijeće ministara, kojem je ova Informacija podnesena sukladno zakonu, treba ući u jednu novu fazu stratešku razmatranja resursa i potencijala koje iseljeništvo nudi u korist ove zemlje, i samo ću neke navesti. Ali prije toga da kažem, vrlo su interesantni podaci gdje su ti ljudi, a ovdje se vode podaci o 50 zemalja ... Pa kad vidite ko vodi na toj ljestvici vidjet ćete da je to Republika Hrvatska sa preko 400 tisuća ljudi, pa Srbija sa 300 i nešto tisuća, pa onda Njemačka sa 150, 60, pa Austrija i SAD. Samo kao sugestija da bi samo jedan od razloga zašto sa tim zemljama trebamo imati posebno dobro osmišljenu, ne samo međudržavnu suradnju, nego i strategije i odnosa prema tim ljudima i korištenje tih resursa. Dotok novca po osnovu ovih činjenica i brojki, pa evo uzmite ove godine, zadnja godina kaže da je to 2.302.000.000 KM doznaka, pa onda kaže da je to svega 22 ... poslano službenim kanalima. Pa ako kažemo neslužbenim, ovaj, izračunamo 100% onda je to blizu 10 milijardi KM. Defakto ti ljudi hrane i drže kakav takav socijalni mir u ovoj zemlji. To su činjenice, činjenice iznesene u ovoj Informaciji, a mi još uvijek nemamo razvijenu, i to odgovorno tvrdim, ni približno strategiju kako da uspostavimo jednu bazu podataka. Pa kad uzmete kako su organizirani, jedan segment ... [[ne razumije se]] organiziranost iseljeništva. I ... što ne treba ni napadati ni osuđivati, obzirom na ukupne procese u Bosni i Hercegovini organiziranog uglavnom većim dijelom po etničkim osnovama i u manje-više svim zemljama svijeta. Postoje neke inicijative, indicije, strukovnog povezivanja, recimo liječnici, pa imaju isti interes i u Vošingtonu i ovamo i onamo. A vidimo da je izvoz pameti i izvoz struke iz Bosne i Hercegovine stupanj integriranosti i možda među najjačima u svijetu po ovim podacima. I vi imate tu sad priču da to znanje, integriranost i stupanj poznavanja sustava razvijenih možete staviti u funkciju Bosne i Hercegovine ako osigurate bar minimalni prijenos znanja i iskustva. Jesmo li ga osigurali, je li imamo prijedlog, je li imamo rješenja, kako taj dio raditi. Evo, to je jedan od ... elemenata koji ... znanja i spremnost za podršku lokalnim zajednicama tih ljudi odakle su pokazuje da preko 70% slučajeva su spremni pomoći investirati, podržati, itd. Znači, interes za povratkom to je tabu tema i vrlo se često govori da kad jednom odu tada, pogotovo u zadnje vrijeme, međutim istraživanja koja su provodile, ne Bosna i Hercegovina, evo recimo Švicarska, Švedska, itd., pokazuje da se taj postotak kreće između 50 i 70%. Ljudi žele da se vrate, što je ohrabrujuće. A sve će se više željeti, jer globalno svije nije više ono što je bio, pa uzmite i sigurnost i sve druge elemente, ovaj, znate onu kad gledam „60 minuta“ odmah bi otišao iz Bosne i Hercegovine, ali kad vidim paralele, gdje ću otići. Znači, gdje odlaziti. I danas i kako početi taj trend zaustavljati ih i polako usmjeravati, ovaj, u tom pravcu. Evo, ovdje postoje i neki elementi šta ti ljudi žele, šta su njihovi zahtjevi. Pa, pitanje obrazovanja, ja to nebih sveo samo na dopunsku nastavu. Znači, dopunska nastava jeste jedno od bitnih elemenata ali kompletna dimenzija edukacije i obrazovanja mora biti drugačije fokusirano. Zatim organizacija našeg iseljeništva. Ja mislim da joj treba pristupiti bez kompleksa i bez stereotipa, sve te udruge i institucije su legitimne, imaju svoje pravo na organizaciju i treba pokušati doći u, i komunicirati na način, dakle, da im se pruži šansa, ispruži ruka za suradnju i pomoć ... Ovdje su navedeni nedostaci zakonodavnog i strateškog okvira, da ih ne ponavljam, mislim da su to važni elementi za bolje i odlučnije djelovanje. 31 I evo, podrška ovoj Informaciji i evo mali pokušaj, dakle, i doprinosa razumijevanju značaja ovog pitanja i mogućnosti koje ovi resursi i ovi ljudi, a ja sam uvjeren, obišao sam skoro sve ove zemlje u kojima su ovi ljudi, nikada nisam naišao ni na jednu negativnu reakciju, ni na jednu negativnu, mogu to odgovorno reći, ni iz političkog, čak ni sa ideološkog, ako tim ljudima priđete odgovorno i konstruktivno. Pa evo, podrška Ministarstvu i Vijeću da krenu odlučnije u realizaciju ovih mjera i pripremu strategija za korištenje ovih potencijala. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Da li se još neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasamo o Informaciji o stanju iseljeništva. 15 prisutnih – za je bilo 14, bez glasova protiv, 1 suzdržan glas. Federacija BiH 10 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 4 za, bez glasova protiv, sa 1 suzdržanim glasom. Postoji opća većina, postoji entitetska većina, konstatiram Informacija o stanju iseljeništva je primljena k znanju. Prelazimo na tačku 21. Ad. 21. Informacija o provođenju Okvirnog sporazuma između Razvojne banke Vijeća Evrope i Bosne i Hercegovine u vezi sa Regionalnim programom za stambeno zbrinjavanje, sa obrazloženjem, materijal Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 03-21-1560/16, od 27.05.2016. godine Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za ljudska prava. Zajednička komisija primila je k znanju Informaciju. Predstavnički dom je na 33. sjednici, održanoj 19.07.2016. godine, primio k znanju Informaciju. Riječ dajem izvjestiocu Zajedničke komisije na sjednici Doma naroda, ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Podnoseći Informaciju o provedbi Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma vidjela sam koliki je interes delegata ovdje u Domu naroda da znaju nešto više i o državnom projektu 32 stambenog zbrinjavanja, odnosno Regionalnom stambenom projektu. I praktično i prema ovom zaključenom Opštem okvirnom sporazumu između Bosne i Hercegovine i Razvojne banke Vijeća Evrope dužni smo informisati Parlament o provedbi ovog Okvirnog sporazuma, pa evo ovo je i način da vas upoznamo u kojoj fazi smo sa realizacijom ovog značajnog projekta za Bosnu i Hercegovinu kada je u pitanju rješavanje izbjeglih i raseljenih lica, odnosno povratka iz susjednih država – Republike Hrvatske, Republike Srbije, Crne Gore i odnosa sa Bosnom i Hercegovinom. Ovaj Regionalni stambeni program je i napravljen u cilju zajedničkog rješavanja regionalnog problema povratka. Jednostavno Bosna i Hercegovina se našla u situaciji da i sa na ovakav način i pod veoma povljnim uslovima, a to je praktično donacija koja je, na neki način procjenjujemo, i posljednja donacija koja može doći ovakve vrste u Bosnu i Hercegovinu kada je u pitanju rješavanje problema izbjeglica i raseljenih lica. I radi se o značajnoj donaciji gdje Bosna i Hercegovina u okviru ovog velikog Regionalnog stambenog programa, gdje na sve četiri države procjena projekata koji su ponuđeni na donatorskoj konferenciji, iznosi oko 584 miliona, dobila učešće od 101 milion eura. Tako da smo u ovoj sada prvoj fazi realizacije ovog projekta na iznos od 41 milion eura, po kojem bi trebali da do kraja 2017. godine završimo 1.870 stambenih jedinica za toliki broj povratničkih porodica. Porodice se praktično vraćaju iz, kako sam i rekla, iz susjednih država. I ono što je bitno je da mi kroz ovaj projekat smo razvili četiri značajna podprojekta u okviru kojih se realizuju i zahtjevi povratničke populacije. Jedan dio se odnosi na popravku kuća, odnosno najveći dio i povratak interno raseljenih lica, a drugi dio odnosi se na povratak izbjeglih i raseljenih lica iz Bosne i Hercegovine u ove susjedne države. Praktično sada smo u situaciji da kod izbora, veliki je zastoj, odnosno u realizaciji ovog projekta bio u okviru, zbog provjere korisnika, jako su dati oštri kriteriji i rigorozni kriteriji donatora, gdje ni jedan povratnik neće moći dobiti donaciju po osnovu ovog državnog projekta koji je na bilo koji način ili član njegove porodice riješio u susjednoj državi ili ako je on interno raseljen, te na bilo koji način riješio ili prethodno dobio određena sredstva za povratak. Zato je bilo dosta teško napraviti i selekciju korisnika, ona je bila uslov uopšte za dobivanje i otvaranje sva četiri podprojekta, ali mi smo to uspješno okončali za 1.870 korisnika. Mogu samo da kažem da je veliki interes za povratak iz susjednih zemalja u Bosnu i Hercegovinu, da se na 5.400 koliko je ukupan projekat povratak porodica ili 14.000 izbjeglih osoba, interno raseljenih osoba, javilo 25.850 porodica i to 9,5 hiljada za povratak i 6,5 hiljada za lokalnu integraciju. Samim tim i evo podaci su iz Hrvatske 4.600, 3.420 iz Srbije, 90 iz Crne Gore i 1.500 izbjeglih porodica iz Republike Hrvatske za lokalnu integraciju, misli se na Srbe iz Hrvatske koji su došli u Bosnu i Hercegovinu. Do sada smo u dobroj prilici da realiziramo ono što je i praktično programima i planovima predviđeno, a to je da do kraja ove godine se realizuje podprojekat BH1 i BH2, započeti su i BH3 i BH4 podprojekti kako to vidite i u Informaciji. Naše opredjeljenje da završimo svih 1.870 stambenih jedinica do kraja 2017. i početak 2018., jer u slučaju da to ne bismo uradili novac bi nam bio povučen od strane Razvojne banke Vijeća Evrope. Ovdje su poduzete, znači, sve mjere i evo krenulo je sa izgradnjom kako stambenih objekata pojedinačnih, tako i zgrada. I samo da navedem da je ovo tako jedan kompleksan projekat gdje se vidi da će se izgraditi oko 1.430 porodičnih kuća, 438 stanova u 19 zgrada, a ukupno 72 lokalne zajednice u Bosni i Hercegovini učestvuju u ovom projektu. Svi pravni, odnosno tehnički uslovi su stvoreni i već je krenulo izgradnja i predaja ključeva za određen, za dva podprojekta, a ovaj dio je u fazi projektovanja, odnosno izbora izvođača za izvođenje radova na ostalim objektima. Naravno, Ministarstvo će vas obavjestiti u 2017. godini o realizaciji ovog projekata, ali i očekujemo da bi on morao biti praktično najmanje 90% realiziran do kraja 2017. godine. Ostaje veliki dio posla, uključena su entitetska ministarstva koja pružaju zdušnu podršku i uspostavljena je jaka koordinacija među ovim ministarstvima, predstavnicima UNHCR-a koji nadgledaju kompletne ove faze i odabira korisnika, i verifikacije, i izgradnje, itd., jer se radi o velikoj donaciji gdje i 33 donatori aktivno učestvuju i traže redovne izvještaje, vidite koliko smo puta podnijeli izvještaj već prema Razvojnoj banci Vijeća Evrope. Evo, zaista radi se o ozbiljnom projektu, ali značajnom za povratak izbjeglih i raseljenih lica u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala Vama. Otvaram raspravu. Gospodin Halid Genjac, ima riječ.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja se zahvaljujem ministrici i na Informaciji i na ovim uvodnim napomenama, ali mislim da bi trebalo dvije, dva-tri pitanja možda još dodatno zbog značaja ovog projekta. Naime, to je Regionalni projekat vrlo značajan, predviđeno je da se riješi 27 hiljada domaćinstava i oko 74 hiljade korisnika u regionu, obećano je preko 500 miliona čvrstih donacija. U Bosni i Hercegovni je predviđeno da se riješi 5.400 porodica, 14 hiljada izbjeglih i raseljenih osoba i namijenjeno je oko 200 miliona KM, odnosno 100 miliona eura u Bosni i Hercegovini. E sad, do sad su ova četiri podprojekta, oni su u vrijednosti svi skupa računajući oko, dakle, oko 80 miliona KM, svi skupa vrijede, i rješavaju oko 1.870 porodica. Mene interesuje samo pojašnjenje na strani, na strani 13. ovog Izvještaja navodi se da je u cilju procjene napretka realizacije ovog projekta u prvoj, prve polovine projekta od kraja '12., do sredine 2015. godine, otprilike značilo bi ovo da je druga polovina projekta od sredine '15. do '17., kako razumijem, provela se revizija i evaulacija i onda su postavljeni ciljevi u toj evaulaciji i pitanja, i dati su prijedlog mjera pri čemu je, kaže – donatori su potvrdili da je došlo do napretka partnerskih zemalja u provođenju ... projekta, ali je potrebno da svi uključeni učesnici, a posebno četiri partnerske zamlje koje vode proces, preduzmu niz mjera kako bi se dodatno poboljšala efikasnost i djelotvornost njihovih državnih projekata. A među ključnim preporukama je da partnerske zemlje trebaju pažljivo i realno planirati raspored provođenja svakog projekta, podprojekta uz podršku CEB-a u dogovoru sa UNHCR-om i OSCE-om, između ostalog, kako bi se mogle uspostaviti specifične i djelotvorne mjere vezane za istek znatnog dijela sredstava u novembru '17. godine. E sad, dakle mi ovdje imamo u uvodu za Bosnu i Hercegovinu planirano oko 100 miliona eura, imamo 4 podprojekta koji se, koji su odobreni i u toku i koji vrijede oko 80 miliona eura, oko 40 i nešto miliona eura, dakle oko polovice ili nešto manje od polovice. Da li, da li ovaj projekat nastavlja nakon '17. godine, da li su ova sredstva za Bosnu i Hercegovinu ugrožena do '17. godine, jer ako je odobreno 100 miliona eura, a u podprojektima, planirano 100 miliona, a u podprojektima je obuhvaćeno oko 40 i nešto miliona, znači imamo tu razliku, i da li postoji rizik da se do '17. godine ne iskoriste sva sredstva i šta je potrebno uraditi, šta bi bilo moguće još uraditi da se taj rizik izbjegne? Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Raguž Martin. Izvolite. 34
I ja imam pitanje, pa evo možda u paketu da, jedno pitanje koje se odnosi na ono što je ministrica, uvažena ministrica rekla u predstavljanju ovog Izvješća, a ja sam o tome govorio i postavio kao pitanje kad se razmatralo Izvješće o realizaciji Aneksa VII, a odnosi se na kriterije koje su postavili donatori, koji su znači vrlo restriktivni i koji kažu da niko ne može ostvariti pravo iz ovog fonda iz ovih sredstava ako je on ili bilo koji član njegove obitelji na bilo koji način riješio dio imovinskih prava ili vlasništva u nekoj drugoj zemlji, ako sam dobro to interpretirao. I mene zanima sada koliko je taj kriterij doista ispoštovan, da li je u cijelosti ispoštovan i da li je ispoštovan ravnomjerno na sve povratnike iz svih zemalja u okruženju, jer tu postoje različite informacije? Evo molio bi za tu ocjenu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Da li još delegata ima koji žele da diskutuju? Ako nema, izvolite ministrice odgovoriti na ova pitanja.
Evo prvo na, odgovor na pitanje uvaženog delegata Genjca. Dakle, Bosni i Hercegovini je sada odobren 41 milion eura ili tih 80 miliona KM za koje su i urađena četiri podprojekta. Iznos do 101 milion eura ili, ovaj, jel' 101 milion eura je ostao aktivan, odnosno Bosni i Hercegovini nisu isključena ta sredstva, ali ni donatori koji su obećali iznos od 584 miliona eura nisu svi uplatili navedena sredstva. Jedan dio sredstava zbog migrantske krize otišao na, vjerovatno na drugu stranu, tako da u Razvojnoj banci, koliko mi imamo informacija, sjednica Upravnog odbora Razvojne banke biće u decembru mjesecu, računa se da se nastavi pomoć najmanje za dvije države – Bosnu i Hercegovinu i Srbiju, s obzirom da oni imaju još uvijek najveći broj neriješenih pitanja i da je najveći broj komunikacije za povratak iskazan između Bosne i Hercegovine i Srbije. Kada je u pitanju, znači mi smo sada dužni do 2017. godine ispoštovati ovaj iznos do 41 milion, a naravno otvorena su nam vrata, ukoliko pokažemo i sposobnost i da izgradimo i potrošimo praktično ta sredstva, za dalje ulaganje. Rečeno nam je da još ima sredstava na fondovima IPA-e za ove svrhe, tako da se to negdje drži za Bosnu i Hercegovinu i Srbiju. Mi imamo takve informacije, ali u svakom slučaju trudićemo se da ovim odnosom pokažemo da možemo uraditi, jer praktično nije bilo povjerenja donatora da ćemo mi uspjeti realizirati ili da ćemo i dalje uspjeti realizirati ovaj projekat, zbog toga nisu te novce tako odmah dali u toj količini. Znači, naša je obaveza da pokažemo se spremnim, što i radimo, i da izgradimo ove objekte do kraja 2017. godine i kako bi mogli dalje povlačiti ta sredstva. Takav je uslov kasnije postavljen. Ono što je bitno u ovom svemu, ovo je jedan Izvještaj koji je rađen ranije, već sada je drugačija situacija i na terenu, jer imamo potpisane sporazume, što do sada nije bilo, sa Republikom Hrvatskom i Republikom Srbijom o radu na provjeri prijavljenih povratnika, tako da smo praktično taj sporazum koji smo zaključili sa Republikom Hrvatskom već realizirali i oni su nam dostavili broj korisnika od 4.600 koliko je prijavljeno bilo za povratak Hrvata u Bosnu i Hercegovinu, preko 600 onih koje možemo da uključimo u ovaj program. Dalje, će slijediti ta provjera, ali sada je vršena provjera na jedan određeni broj za koji smo mi tražili za ovu prvu fazu realizacije programa. Takav sporazum smo zaključili i sa Srbijom i uglavnom, ovaj, te provjere biće okončane do kraja desetog mjeseca u Srbiji. 35 A ovo što je do sada rađeno i kako su vršene provjere, evo odmah i odgovor uvaženom delegatu Martinu Ragužu, je da praktično zemlje u kojima se nalaze naše izbjeglice su vršile tu prvu provjeru, tražili su da li imaju evidentiranu imovinu u Hrvatskoj konkretno, jer taj je evo projekat prije završen, da li imaju registrovanu imovinu, da li imaju riješeno pitanje bilo kog člana porodičnog domaćinstva da je riješio na neki drugi način, a ukoliko jeste takvi kandidati za povratak ili uključenje u ovaj program bili su isključeni. Nažalost, evo na, još uvijek ima onih koji se nalaze u jako neuslovnim uslovima u Hrvatskoj, jedan veliki broj, i provjera i dalje teče, tako da ćemo mi zasigurno ispoštovati ovaj kriterij koji smo na ravnomjernoj osnovi podijelili između konstitutivnih naroda za povratak, a to je sada u ovoj fazi po šest stotina. Kada je u pitanju provjera iz Srbije, do sada smo samo radili na provjeri vezano za izbjeglice koje su došle iz Hrvatske u Bosnu i Hercegovinu i uglavnom radi se na tim, na objektima koji su lokalna, koji će značiti izgradnju zgrada za lokalnu integraciju u Republici Srpskoj, a sljedeća faza provjere dolazi iz Srbije po potpisanom sporazumu. Uglavnom Bošnjaci su uzimani iz kategorije interno raseljenih lica, jedan broj je tu bio i Hrvata i Srba koji su se prijavili i koji već dugo čekaju na taj povratak, na povratak kućama, tako da praktično svi ti, sve te provjere korisnika izvršene su od strane nadležnih tijela, ovdje dalje od entiteta, a na kraju su svi podlagali jednoj zajedničkoj komisiji formirane kao neko interresorno tijelo i dati na potvrdu UNHCR-u koji je naknadno još provjeravao, po svojim dalje krugovima provjere, ove korisnike. Tako da se nadamo da nije bilo grešaka, da samo postupili mimo zahtjeva donatora, a to je i dalje isključivo njihov zahtjev, jer praktično naš zakon govori o pravu na povratak, mi ne gledamo na ovu mogućnost da li je neko napravio kuću, nego obnavljamo objekte sukladno našem zakonu. Ali ovdje se ide na uslove za povratnike gdje praktično se samo traže oni iz kategorije najugroženijih, a to je da nisu do sada uspjeli da riješe ni na koji način svoj stambeni problem. Hvala.
Hvala lijepo. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasamo o Informaciji o provođenju Okvirnog sporazuma između Razvojne banke Vijeća Evrope i Bosne i Hercegovine u vezi sa Regionalnim programom za stambeno zbrinjavanje. Prisutno je 15 delegata – za je bilo 15, bez protiv i bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 10 za, bez protiv i bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 5 glasova za, bez protiv i bez suzdržanih glasova. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram Informacija o provođenju Okvirnog sporazuma između Razvojne banke Vijeća Evrope i Bosne i Hercegovine u vezi sa Regionalnim programom za stambeno zbrinjavanje je primljena k znanju. Prelazimo na tačku 22., to je, Ad. 22. Informacija o raspodjeli i korištenju sredstava tekuće budžetske rezerve za period januar – decembar 2015. godine, materijal Ministarstva finansija i trezora BiH, broj: 03,03/14-16-1-1745/16, od 22.06.2016. godine Dobili ste Mišljenje Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Komisija je primila k znanju Informaciju. Predstavnički dom je na 33. sjednici, održanoj 19.07.2016. godine, primio k znanju Informaciju. 36 Riječ dajem gospođi Ljilji Zovko, predsjedavajućoj Komisije za finansije i budžet Doma naroda.
nije uključen mikrofon
Kao u Izvještaju. Riječ dajem podnosiocu Informacije, ako je prisutan, ako želi. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Gospodin Nebojša Radmanović ima riječ. Izvolite.
Dame i gospodo delegati. Siguran sam da se pred nama nalazi dokument koji mora pobuditi posebnu pažnju. Pobuđuje posebnu pažnju zbog toga što lično mislim su dijelovi ovoga dokumenta zastrašujući. Obično ne učestvujem u raspravama kada su u pitanju dokumenti koji se primaju k znanju, ali ovdje ima stvari za koje smo i mi odgovorni i siguran sam da moramo ukazati na to. Naime, trošiti narodne pare je možda najodgovorniji posao političara, o tome sam govorio i kad smo usvajali budžet, i nije bez razloga svugdje na svijetu rečeno da parlamenti odgovaraju za sredstva građana. I mi smo odgovorni za ovo, i kad smo omogućili nekom da troši ta sredstva kako njemu padne na pamet mi smo odgovorni, i svako ko nas prozove za to ima pravo, bez obzira što smo većinom glasova usvajali budžete. Kada pregledate ovdje vidjećete da se skoro sva budžetska rezerva trošila bez ikakvih kriterija, što niko nikada ne bi smio obezbjediti nikome, pogotovo strašno izgleda kad vidite 10% potrošene budžetske rezerve koju je trošilo šest ljudi, bez obzira na kojim funkcijama se oni nalaze, bez ikakvih kriterija i bez ikakve odgovornosti. Mislim da ovo treba obezbijediti da vide svi građani, da pokažemo ko i kako troši sredstva, jer to su sredstva svih građana. Teško ćemo ovo popraviti i mi u ovom sazivu, možda imamo šansu. Dajte da obavežemo Savjet ministara da napravi kriterije za trošenje ovih sredstava i, naravno, da ograniči mogućnost pojedinačnog trošenja sredstava. Nigdje na svijetu nećete naći da šest ljudi ima pravo da troši sredstva i to da nikog ništa ne pita ni kako, ni zašto. I onda nađete da neke organizacije dobijaju po dva osnova iz iste tekuće rezerve, a niko ne objašnjava nikom ništa. Moje jevljanje je ustvari apel da pokušamo popraviti ono što je već grozno. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Ognjen Tadić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Ma, evo ova tema se ponavlja iz godine u godinu i teško se oteti utisku da je u pravu gospodin Radmanović kad kaže da je ovdje pitanje kriterija osnovno pitanje. Ja mislim da ovo treba ukinuti kao mogućnost. Doduše bilo bi korektno da je gospodin Radmanović kao član Predsjedništva tada to isto predlagao kad je i on raspolagao ovim sredstvima, ali evo nije 37 problem to, nije to tema, nema tu ni kamera, mislim govorimo praktično među nama. Mi trebamo prilikom usvajanja sljedećeg budžeta na ovoj stavki ostaviti nulu ili urediti da ta budžetska rezerva koja postoji u slučaju da se ne iskoristi za vanredne ili ne znam kakve okolnosti, dakle zato služi rezerva, ovaj, bude vraćena ponovo u budžetske tokove, planirana u budžetu za sljedeću godinu. Ovo stvarno kad pogledate ako igdje ima kršenja dejtonskih nadležnosti ima ovdje. Kakve veze imaju neke institucije, zajednički organi Bosne i Hercegovine, ko kako zove, sa obrazovnim institucijama, sa vjerskim institucijama, sa sportskim institucijama, sa svim onim što je nadležnost kantona, opština, gradova, itd., itd. Ne shvatam kako neki ministar ili šta je, član Predsjedništva može da donese odluku da pomogne jednom vrtiću a ne pomogne drugom, šta ga je, valjda je ovaj malo više molio. Dakle, ovo je, ja mislim, posljedica nekog mentaliteta s kojim se moramo izboriti, a to je da od nosilaca određenih funkcija, pravilno što bi se nekad to reklo u neka prastara vremena hadžije, pa da tako iz vreće koja im je na raspolaganju prave imidž svoj na, ja bih prije svega rekao, narodnim parama. Nije ovo problem samo na nivou Bosne i Hercegovine, ovaj problem je izražen i na nivou entiteta. Mislim da negdje oko 5 miliona tokom nekoliko godina predsjednik Republike Srpske je koristio za iste stvari, pa kaže ove godine ćemo se baviti, boriti protiv ove bolesti, ali nećemo protiv ovih pet, pa ćemo vidjeti sljedeće godine protiv koje ćemo se bolesti boriti, baš kao da je u pitanju neki institut. I ko je o tome odlučivao? Odlučivali nekompetentni ljudi. Pa se onda još naprave i donatorske večeri ... to sve skupa nije ništa drugo nego medijska promocija. Dakle, u gomili licemjerja koje postoji u ovoj zemlji ovo je, ovo je ona, kako se kaže, trešnja na vrhu tog šlaga koja neda, a da ne vidite da je zemlja komponovana tako, njeni unutrašnji odnosi, da oni koji se nađu na vlasti, evo raspolažući i ovakvim stvarima, od sebe prave ono što nisu i bave se stvarima koje nisu propisane njihovim, propisima koji utvrđuju njihove nadležnosti.
Hvala lijepo. Gospodin Sredoje Nović ima riječ. _____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A replika, gospodin Radmanović. Izvolite.
Samo da podsjetim sve nas na ono što sam rekao, a odnosi se na ovo što je gospodin Tadić govorio. Mi odgovaramo za ovaj budžet, možda ima i u drugim budžetima, ali naša je odgovornost ovaj budžet, zato sam o tome i govorio. I bilo je nepotrebno osvrnuti se konkretno na ono što radi predsjednik Republike. Usput da kažem da postoje kriteriji za taj, za to trošenje sredstava o kojima ste govorili i mislim da to Vi već znate. Ali još jednu interesantnu stvar je gospodin Tadić rekao – da ukinemo ova sredstva. To nije moguće kad se planira budžet, u svim budžetima na svijetu postoji tekuća budžetska rezerva, ali se zna u osnovi zašto se ona troši, za neplanirane, za vanredne situacije, za one potrošače budžeta koji nisu mogli da imaju plan u tom momentu, i to je manje više relativno jednostavno. Ali ovako nešto ne smije da se ponavlja i mi ne smijemo to da dozvolimo. Hvala. 38
Hvala. Gospodin Tadić ima ispravku krivog navoda.
Da, dakle to sam ja rekao u onome što sam pomenuo, a to je da mora postojati budžetska rezerva samo ukoliko ne bude potrošena mora biti vraćena u budžet, ne može biti raspodjeljena na ovakve stvari i da se u toku trošenja budžetske godine koristi za ovakve stvari. A nisam slučajno, niti nenamjerno pomenuo funkcionere entiteta, upravo zbog toga što je ovo manir kod, hajd da kažem svih onih koji obavljaju određene dužnosti kojima oni hoći da daju nekakav oreol svetosti ili ne znam, ovaj, kakvu poziciju da budu nekakvi orjentiri, itd., itd., pa onda kad to ne ide onda, onda politički onda se malo kao humanitarnim radom popravlja utisak, a opet na teret građana, na teret poreskih obaveznika i teret svega ostalog. Dakle, nije kompetentan niko iz bilo kog kabineta da govori koja je bolest prioritet, valjda imamo ministarstvo zdravlja za to, imamo Fonda za zdravstvenu zaštitu. Isto tako ovdje nije kompetentan ni jedan član Predsjedništva da kaže da li je potrebno ovoj ili onoj vjerskoj zajednic pomoći na ovaj ili onaj način, pa imamo ministarstva koja se bave time, imamo ugovore koji određuju ta pitanja, itd., itd. Dakle, ja uporno samo ovo hoću reći, dakle ova sredstva služe za ličnu promociju onima koji su obuhvaćeni zakonom kao korisnici ovih sredstava, a ta vrsta političke promocije nije dobra ni za koga, jer prvo, nepravedna je, drugo, potpuno je nevezana za kriterije koji su neophodni da bi se transparentnost kad je u pitanju i raspolaganje ovim sredstava mogla ostvariti i da bi se ostvarila pravednost u vezi sa njihovim raspolaganjem, pa shodno tome, dakle, evo kao zakonodavci valjda osjećamo to da bi trebalo to da zaustavimo. I evo tu bi, evo tu smo svi oko ovih stvari. Šta je problem sa ovim Izvještajem, pa mislim, šta, ne šta je problem nego šta je poenta sa ovim Izvještajem? On je tačan, dakle danas je logično glasati za njega, jer bar su nam dali tačne informacije, dakle dobili smo ga od nadležnog organa, metodološki je ispravan i sadrži tačne informacije. Mogli bismo glasati protiv njega da je netačan, ali glasajući za ovaj Izvještaj zato što je tačan mi zapravo dajemo podlogu da sutra kad budemo budžet rješavali nađemo negdje u tom zakonu prostora da kažemo da se to ne može koristiti za ovakve stvari, nego da ako ne bude potrošeno ide u sljedeću godinu kao budžetska rezerva koja nije realizovana.
Hvala. Gospodin Sredoje Nović. Izvolite.
Poštovani kolege i kolegice. Akceptirajući ovo što su uvaženi delegati rekli samo ću par rečenica da kažem i da vas sve podsjetim, a prije svega javnost u Bosni i Hercegovini, šta stoji u zakonu, pa se kaže – Sredstva tekuće rezerve mogu se koristiti za finansiranje hitnih, vanrednih izdataka, programe koji nisu uvršteni u budžet. Potpuno jasno, decidno stoji za koje svrhe se može koristiti. Pa da vam ne čitam dalje, finansiranje troškova i međunarodnih sporova, arbitraža, finansiranje novih institucija koje su stekle status budžetskog korisnika, grantove neprofitnim organizacijama. Šta od ovoga možemo da kažemo? Tačno, ni jedan od ovih dodijeljenih sredstava niti je hitno, niti su vanredni, niti su programi koji su trebali biti uvršteni u budžet. 10% budžeta Bosne i Hercegovine zamislite šta znači, ma ko to bio, rekle su kolege, raspolagati sa tuđim novcem na 39 ovaj način. Pitamo li se mi gdje je sada Tužilaštvo. Kako stalno govorimo tamo negdje o korupciji, govorimo negdje o kriminalu, govorimo o ne znam čemu, ovo je legalno uzimanje tuđih para. Ja ne mogu zaista da prihvatim, potpuno se pridružujem kolegama koje kažu da je ovo očigledno i relikt prošlosti, istina bio manji pa je sad širi. Očekujem u 2017. da će umjesto šest biti vjerovatno dvanaest ljudi koji će takođe povećati taj svoj fond lični, privatni i gle čuda, nemojte da zaboravimo jednu stvar, u budžetu imamo grantove koji se posebno regulišu, grant za sport, grant za kulturu, grant za neprofitne i grant za međunarodnu saradnju, to su grantovi koji se legalno utvrde. Dijela se, i trebalo bi da se dijele po određenim kriterijima, a ja vam neću sada da se osvrćem na te grantove, jer sam uzeo kriterije koji su doneseni za 2015., Savjet ministara donio, pa sam oni kome su dati i moram vam reći zaprepašten sam da na desetine ima koji ni sa jednim elementom ne ispunjavaju te kriterije. To je nedopustivo. Ali evo, ostaviću po strani grantove, sad kad pogledamo grantove koji, po kojima su data sredstva po grantu, pa pogledamo Savjet ministara mimo grantova davao sredstva tim nekim, nekim od tih istih institucija, itd., pa uz to članovi, ovih šest, šestorka je takođe bila blagonaklona, pa kad to još malo pomješamo i vidimo onda je to isključivo nacionalno, isključivo regionalno, isključivo stranački. To je nedopustivo, nedopustivo je to da mi to tako radimo, vlastite pare trošite i trošimo kako god ko hoće. Ima pravo da da, pa dotle smo davali u ovim sredstvima da sinovima pojedinaca koji studiraju u inostranstvu dajemo za izradu diplomskog rada, aferim. Pa ko može poslati sina u inostranstvo da studira, pa mu mi dajemo za diplomski rad, onda ja nemam šta da govorim na to. Mislim da se mi nalazimo u jednoj prekretnici hoćemo li promijeniti stvari ili nećemo. Bilo bi zaista, pa hajde da kažem, pa možda ogroman, ogroman preokret ako bi se prijedlog gospodina dopredsedavajućeg Tadića ostvario, pa da u budžetu 2017. ne nađemo ove stavke od ovih 10% koje pripada pojedincima, a ako treba povećati fond grantova i malo šire utvrditi kriterije. I ja sam za to, bavio sam se time dugo, ne da sa Savjet ministara usvaja, ova Parlamentarna skupština da usvoji kriterije po kojima će se djeliti sredstva od nekoliko miliona. Ako smo odgovorni za budžet, onda budimo mi odgovorni i za raspodjelu, pa da utičemo na to na jedan civilizovan način. Mislim da moramo pomalo okretati se zaista stvarnosti, nemam, isto dijelim mišljenje da niko, ama baš niko u ovoj zemlji ne može uzeti, zaburiti ruku u državnu kasu, pa davati kome hoće. To se nekada zvalo zloupotreba službenog položaja u moje doba i to se nekad odgovaralo po Zakonu o krivičnom postupku, odnosno Krivičnom zakonu. Danas vjerovatno to više nije krivično djelo, jer se različitim načinima, metodama zakamufliramo i ništa nije više krivično djelo, pogledajte zašto ljudi ponekad leže u zatvoru. Ja neću reći da je ovo nezakonito jer smo ga usvojili u budžetu, mi smo dali ljudima da to legalno, legitimno upravljaju, oni su to potrošili, davali kome su htjeli i neću da ovdje govorim, ne bi bilo korektno vizavi mnogih koji su dobili, a moglo bi se mnogo šta izvući iz ovog zaključka ko je i zbog čega dobio ovolika sredstva. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Halid Genjac ima riječ.
Zahvaljujem predsjedavajući. Tačno je da je budžetska rezerva obavezna i ona je po našem zakonu otprilike navedeno da budžetsko ... tekuće rezerve ne smije preći iznos od 3%. I otprilike u postojećem budžetu naša budžetska rezerva je oko 6.700.000 i tačno je za koje se svrhe ona može sve koristiti, kao što je 40 navedeno u prethodnoj diskusiji. Međutim, nekoliko mandata ranije uspostavljen je jedan patent, nije to sad uspostavljeno, to je već davno uspostavljeno i znamo koja je to većina bila, uspostavljen je patent da se od obavezne budžetske rezerve, i to je u zakonu uvedeno, i u ovom zakonu je to uvedeno, i to je zakon koji smo mi usvojili, da se od te budžetske rezerve, prvo je bilo nešto oko 4% a sad je 6%, a to je 613.000 ukupno. Izuzetno, dakle od ovih 6.700.000 613.000 izuzetno se ovim zakonom dodjeljuje na raspolaganje članovima Predsjedništva i Kolegiju Vijeća ministara. Pa članovi Predsjedništva imaju pojedinačno oko, svako pojedinačno po 124.000 a članovi Vijeća ministara svako pojedinačno oko 82.000 maraka na raspolaganju. I zakonom je provedeno da članovi Predsjedništva svaki ponaosob donosi odluku o kriterijima za dodjelu sredstava interventne tekuće rezerve ... Na osnovu zahtjeva od strane pravne ili fizičke osobe kojoj će sredstva sukladno ovom stavku biti dodijeljena član Predsjedništva ponaosob donosi odluku. Odluke se donose u „Službenom glasniku“ a Ministarstvo finansija provodi odluke. Isto je tako i za Kolegij, odnosno Vijeće ministara. Nerealno je bilo očekivati kada ovakav zakon donesemo i ovakve postupke išta drugo od onoga što imamo u Izvještaju. Ja mislim da Informacija koja nam se dostavlja o ovome dovodi nas u situaciju da otprilike sudjelujemo u ovome. To je zakonom dato i članovima Predsjedništva i Vijeću ministara mogućnost da raspoređuju, i oni su u okviru tog zakona postupali. I očigledno nema nigdje da je zakon prekršen, ali, i to zakon koji smo mi usvojili, i koji, i praksa, na osnovu prakse koja je već poodavno uspostavljena. Ja mislim da nama ovo što imamo u ovim izvještajima, ovo je za 2015. godinu, uslijedit će i naravno, na neki način upozorava da neku vrstu kriterija treba uspostaviti. Pa ako su to i sredstva koja su data na raspolaganje za odluke ponaosob mislim da bi Parlament prilikom usvajanja Budžeta i Zakona o izvršenju Budžeta trebao ići u pravcu utvrđivanja kriterija, upravo iz razloga da se ovaj institut odgovori svojoj namjeri koja može biti dobra ali koja se u praksi može izvitoperiti. Zato ja ovaj Izvještaj o korištenju, ispravan naslov ovog teksta bi bio izvještaj o korištenju dijela budžetske rezerve, jer budžetska rezerva je daleko veća, ovo je samo dio budžetske rezerve, ja naravno ne mogu podržati ovaj Izvještaj, ne mogu biti ni protiv, jer je urađeno po zakonu. Ostaje mi da budem suzdržan, jer i ova informacija je informacija koja je nama eventualno na znanje. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Nebojša Radmanović.
Krivi navod gospodina Genjca, dame i gospodo, je u tome da je ovo praksa od ranije. Pravilno rečeno bi bilo djelimično je ovo praksa od neke ranije vlasti. Prvi put Predsjedništvo dijeli ova sredstva, nikada prije to nije radilo, to nije teško provjeriti, prvi put smo mi to uveli. Tačno je da je u prethodnim periodima, protiv čega sam lično bio, ali evo nije važno, ... predsjedavajući i dva zamjenika u Savjetu ministara imali ovo pravo, ali Predsjedništvo prvi put u ovom mandatu. Dakle, to je praksa ove vlasti, dakle ove većine. Ovo kažem samo da ostane zabilježeno.
Hvala lijepo. 41 Gospodin Genjac, je li replika?
Znači, samim tim što je praksa od ranije uspostavljena kao praksa, kao način, kao mogućnost raspolaganja na osnovu pojedinačnih odluka nekog pojedinca dijelom budžetske rezerve to je uspostavljena praksa. Ja se slažem da je to djelomično uspostavljena praksa, međutim vidi se da u ovim stvarima djelomično jako brzo postane potpuno.
Hvala. Gospodin Ognjen Tadić ima ispravku krivog navoda, ne znamo čiju ali saznaćemo.
Pa, teško je naći u našem Poslovniku tačno šta bi ovo odredilo ali jeste diskusija zapravo prije svega, a u principu mislim da ćete se vi sasvim složiti sa ovim što ja budem rekao. Dakle, lijepo smo pričali, ako bih morao reći možda smo se nešto i dogovorili, ali da bi mogli realizovati ovo o čemu smo mi pričali, da ne bi bili dovedeni u razno razne cajtnote pa da nam Budžet ponovo bude 31.12. pod izgovorom da ga treba pod hitno usvojiti i to preko koljena, neko ..., itd., ja ću podsjetiti na član 127. Poslovnika Doma naroda koji kaže da nakon usvajanja Predstavnički dom dostavlja Prijedlog zakona o Budžetu Domu, našem Domu, najkasnije do 15. novembra. Dakle, da li ovdje ima predstavnika Savjeta ministara, vidim jednog, a molim vas, pošto je samo jedan prisutan, da usvojimo prijedlog zaključka koji ću sada predložiti u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda, koji glasi ovako: – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH poziva Savjet ministara, Predsjedništvo i Predstavnički dom da poštuju rokove vezane za proceduru usvajanja Budžeta institucija Bosne i Hercegovine kako bi se izbjegla praksa iz ranijih godina koja je uticala na povjerenje i u Budžet i u rad Parlamentarne skupštine BiH. I da se to odmah uputi i Predsjedništvu, i Predstavničkom domu i Savjetu ministara.
Hvala lijepo. Napisat ćete taj prijedlog zaključka, je li tako?
nije uključen mikrofon
Dobro. Nemamo više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Glasamo o Informaciji o raspodjeli i korištenju sredstava tekuće budžetske rezerve za period januar – decembar 2015. godine. Od prisutnih 15 delegata – za je 8, 3 protiv, 4 suzdržana. Federacija BiH 7 za, bez glasova protiv, 3 suzdržana, Republika Srpska 1 za, 3 protiv, i 1 suzdržan glas. Postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. 42 Idemo u drugi krug. Mi smo kao Kolegij u formi komisije, dakle nismo uspjeli postići saglasnost pa stavljam ponovo na glasanje. Od prisutnih 15 delegata – za je 9, 3 protiv, 3 suzdržana. Federacija BiH 8 za, bez glasova protiv, 2 suzdržana, Republika Srpska 1 za, 3 protiv, i 1 suzdržan glas. Opća većina postoji, entitetska većina postoji, te konstatiram da smo Informaciju o raspodjeli i korištenju sredstava tekuće budžetske rezerve za period januar – decembar 2015. godine primili k znanju. Imamo ovaj prijedlog gospodina Ognjena Tadića. Ima li potrebe da ga ponovo čitam? Dobro. Stavljam na glasanje prijedlog zaključka gospodina Ognjena Tadića, da poštujemo zakon. Od prisutnih 15 delegata – za je 14, bez glasova protiv, 1 suzdržan. Federacija BiH 9 za, bez glasova protiv, 1 suzdržan, Republika Srpska 5 za, bez glasova protiv, i bez suzdržanih glasova. Opća većina postoji, entitetska većina postoji, konstatujem da smo prijedlog ovog zaključka usvojili. Prelazimo na tačku 23., to je, Ad. 23. Izvještaj o utvrđivanju Rang-liste kandidata za imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, materijal Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, broj: 01,02-34-1-1932/16, od 13.07.2016. godine Komisija za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije na sjednici održanoj 13. jula 2016. godine utvrdila je i dostavila Predstavničkom domu i Domu naroda Izvještaj sa prijedlogom liste kandidata za imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. U skladu sa prijedlogom Rang liste kandidata Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije danas se trebamo izjasniti o imenovanju direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Predstavnički dom je na 34. sjednici, održanoj 01.08.2016. godine, imenovao Hasima Šabotića za direktora, te Dragana Slipca i Dragana Anđelića za zamjenike direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu kojeg je Privremena komisija odredila za izvjestioca na sjednici Doma naroda.
nije uključen mikrofon
Kao u Izvještaju. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nemamo prijava. Zatvaram raspravu. 43 Stavljam na glasanje Rang listu kandidata za imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, a u skladu sa prijedlogom Rang liste kandidata Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Od prisutnih 15 delegata – za je 9, protiv, gospodine Genjaca jeste li Vi ispravno glasali?
nije uključen mikrofon
Greška. Hoćemo li ponoviti? Ponavljamo glasanje. Od prisutnih 15 delegata – za je 10, 3 protiv, 2 suzdržan. Federacija BiH 8 za, bez glasova protiv, 2 suzdržana glasa, Republika Srpska 2 za, 3 protiv, bez suzdržanih glasova. Opća većina postoji, entitetska većina postoji, konstatujem da smo imenovali Hasima Šabotića za direktora, te Dragana Slipca i Dragana Anđelića za zamjenike direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Prelazimo na tačku 24., Ad. 24. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta, predlagač: Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine, broj: 01,02-34-1-1838-3/16, od 20.07.2016. godine Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH utvrdio je Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta u koje su iz Doma naroda predloženi Safet Softić, Ognjen Tadić i Zdenka Džambas. Predstavnički dom je na 34. sjednici, održanoj 01.08.2016. godine, usvojio Zaključak o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta u koju su iz Predstavničkog doma imenovani Nenad Lalić, Mirsad Đonlagić i Predrag Kožul. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ u vezi sa ovom tačkom? Nemamo prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasamo o Prijedlog zaključka. Od prisutnih 15 delegata – za je bilo 12, bez glasova protiv, sa 3 suzdržana glasa. Federacija BiH 10 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 2 za, bez glasova protiv, sa 3 suzdržana glasa. Postoji opća većina i postoji entitetska većina, stoga konstatiram da smo usvojili Zaključak o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog 44 obrazovanja i osiguranje kvaliteta u koju smo iz Doma naroda imenovali Safeta Softića, Ognjena Tadića i Zdenku Džambas. Predlažem da objedinimo raspravu i izjašnjavanje o tačkama od 25. do 28., uključujući i tačku 28. dnevnog reda. Otvaram raspravu. Ko je za ovaj prijedlog? Možrmo pristupiti glasanju s obzirom da nemamo prijava za raspravu. Glasamo dakle o objedinjavanju rasprave. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 13, bez glasova protiv, 1 suzdržan glas. Federacija BiH 9 za, bez glasova protiv, bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 4 za, bez glasova protiv, 1 suzdržan glas. Opća većina postoji, entitetska većina postoji, dakle konstatujem da smo usvojili zaključak da se ova rasprava objedini. Ad. 25. – 28. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora
nije uključen mikrofon
Ne želi. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nemamo prijava. Zaključujem raspravu. Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora od 25. do 28. tačke, uključujući i 28. tačku dnevnog reda. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 14, bez glasova protiv, i bez suzdržanih glasova. Federacija BiH 9 za, bez protiv, i bez suzdržanih glasova, Republika Srpska 5 za, bez glasova protiv, i bez suzdržanih glasova. Postoji opća i entitetska većina, konstatiram dali smo saglasnost za ratifikaciju sporazuma i ugovora od 25. do 28. tačke, uključujući i 28. tačku dnevnog reda. Poštovane dame i gospodo konstatiram da smo okončali 22. sjednicu Doma naroda, zaključujem 22. sjednicu. O datumu održavanja naredne sjednice bićete blagovremeno obaviješteni. Hvala lijepo. Sjednica završena u 14:50 sati