Gospođe i gospodo zastupnici otvaram 14. sjednicu Hrvatskog sabora, sve vas srdačno pozdravljam, kao i nazočne članove Vlade. Zapisnik je 12. i 13. sjednice primili ste na sjednici, ima li primjedbi na zapisnike? Nema, utvrđujem da smo usvojili zapisnike 12. i 13. sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na usvajanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda, na sjednici vam je podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam jednu novu točku i to Prijedlog zakona o sredstvima za zaštitu bilja, sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. broj 298. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U konačnom prijedlogu dnevnog reda po točkama od 4. do 14. navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o zaštiti nematerijalne kulturne baštine, Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvenciju o zapošljavanju i raspoređivanju pomoraca, Prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu za projekt obnove izgradnje školskih objekata u Republici Hrvatskoj između RH i Razvojne banke Vijeća Europe, Prijedlog zakona o potvrđivanju okvirnog ugovora o zajmu za projekt izgradnje objekata komunalne i društvene infrastrukture na Hrvatskim otocima između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe, Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade RH i Vlade Arapske Republike Egipat, o suradnji u području borbe protiv kriminala, Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Norveške o predaji ili prihvatu osoba koje ulazak ili boravak nezakonit, Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Belgije o policijskoj suradnji, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o telekomunikacijama, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim pristojbama, Prijedlog zakona o lovstvu, Prijedlog zakona o sredstvima za zaštitu bilja. Napominjem da zakoni navedeni u konačnom prijedlogu dnevnog reda po točkama 11., 13. i 14. nose oznaku P.Z.E pa o primjeni hitnog postupka sukladno članku 161. Poslovnika ne glasujemo a to su Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o telekomunikacijama s Konačnim prijedlogom zakona, Prijedlog zakona o lovstvu s Konačnim prijedlogom zakona i Prijedlog zakona o sredstvima za zaštitu bilja s Konačnim prijedlogom zakona. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih predloženih zakona? Zastupnik Florijan Boras izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče u ime Odbora za zakonodavstvo istićem prigovor na hitnost zakona o lovstvu. Dakle, Odbor smatra da nisu ispunjeni uvjeti iz članka 159. Poslovnika Hrvatskog sabora za hitnost, s jedne strane i s druge strane Odbor iako ovo nije raspravio jer predstavnik predlagatelja nije došao na sjednicu Odbora, Odbor me ovlastio i Odbor smatra da postoji još uvijek niz nomotehničkih primjedbi koje bi se mogle otkloniti ako ovaj Zakon ide u redovitu proceduru a osim toga iznijete su primjedbe i na drugim odborima suštinske naravi kao što je pitanje mogućnosti ovako preširoko davanje javnih ovlasti Hrvatskom lovačkom savezu.
Dobro, hvala. Poštovani zastupnik Pero KOvačević izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, u ime Kluba HSP-a imamo primjedbu na Prijedlog zakona o lovstvu s konačnim prijedlogom zakona, mislimo da bi bilo pametnije da se ide u prvo čitanje, znamo i sami da smo imali prošle godine isto konačni prijedlog, pa onda smo stavili u prvo čitanje na kraju je skroz povučen a i dalje ostaje veliki broj onih primjedbi koje smo govorili.
Hvala. To je Zakon o lovstvu?
Zakon o lovstvu da.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić izvolite.
Pa u ime Kluba SDP-a bih htjela reći gospodine predsjedniče, neovisno o Poslovniku i neovisno što ova dva zakona nose oznaku usklađivanja zakona sa europskom unijom doista smatramo da bi trebao zakon o lovstvu ići u prvom čitanju zbog primjedbi koje su do sada iznešene ali zbog toga što smatramo da je riječ o zakonu koji je jako bitan, kojeg bi trebalo raspraviti u dva čitanja. Ali isto tako bismo htjeli da se hitni postupak skine i sa Zakona o telekomunikacijama s obzirom da je riječ o jednom vrlo opsežnom zakonu koji određuje jednu materiju koja je vrlo bitna i smatramo da bi taj Zakon trebao ići u dva čitanja. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Idemo redom. Glasovati o primjeni hitnog postupka, kod svakih ovih prigovora ćemo doći. Prvo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju konvencije o zaštiti nematerijalne kulturne baštine. Molim uključimo se.
Budući svi zastupnici nemaju ključiće, predlažemo da se glasa ručno.
Gospodo i dame, nije odgovorno od zastupnika onih koji znaju da se utvrđuje dnevni red, da nemaju, i nemojte to više raditi, mi sada na žalost moramo ići na glasovanje dizanjem ruke, budući da postoji taj prijedlog, molim vas kvorum. 105 zastupnika i zastupnica. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Konvencije u zaštiti nematerijalne kulturne baštine. Glasujemo dizanjem ruke na žalost. Hvala. Protiv? Jednoglasno sa 106 glasova uvršten u dnevni red po hitnom postupku ovaj Prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Konvencije o zapošljavanju i raspoređivanju pomoraca iz 96. godine? Hvala. Protiv? Sa 107 glasova jednoglasno, hitni postupak. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu za projekt obnove i izgradnje školskih objekata između RH i Razvojne banke Vijeća Europe? Hvala. Protiv? Sa 109 glasova jednoglasno uvršteno u hitni postupak. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu za projekt izgradnje objekata komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima između RH i Razvojne banke vijeća Europe? Hvala. Protiv? Utvrđujem jednoglasno sa 110 glasova za. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade RH i Arapske republike Egipat o suradnji u području borbe protiv kriminala? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 110 glasova jednoglasno uvršten i ovaj prijedlog zakona u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Vlade Kraljevine Norveške o predaji i prihvatu osoba kojih je ulazak ili boravak nezakonit? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je ovaj zakon uvršten u dnevni red jednoglasno sa 111 glasova za u hitni postupak. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Vlade Kraljevine Norveške o predaji i prihvatu osoba kojih je. Pardon, Zakon o o potvrđivanju Sporazuma između Vlade RH i Vlade Kraljevine Belgije o policijskoj suradnji? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 112 glasova za jednoglasno i ovaj zakon uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim pristojbama? Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno i ovaj prijedlog zakona uvršten sa 112 glasova za u dnevni red po hitnom postupku. Imali smo prigovor kod primjene hitnog postupka na Zakon o lovstvu klubova zastupnika HDZ-a, HSP-a i SDP-a. Predstavnik Vlade molim.
Prihvaćamo.
Premijer se slaže da taj zakon ide u redovitom postupku. Dakle, Zakon o lovstvu ide u redovitu proceduru. Ovaj prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o telekomunikacijama obzirom da nosi oznaku P.Z.E. točno određenim poslovnikom subjekti mogu predložiti da se skine hitni postupak, tako da pojedinačno zastupnik nije legitimiran tako da o tome ne možemo o tome prijedlogu glasovati. Sukladno članku 205. stavak 2. Poslovnika ja bi sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem ako se slažete da ne čitam cijeli dnevni red nego samo da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu zakona, utvrđen sa ovom izmjenom da Zakon o lovstvu ide u redovitu proceduru. Hvala. Onda imamo utvrđeni dnevni red na ovaj način. Gospođe i gospodo zastupnici sukladno članak u204. stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 14. sjednice sljedećim točkama. 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Republike Hrvatske i Europske zajednice o općim načelima sudjelovanja Republike Hrvatske u programima zajednice, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 301, 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovnom školstvu, hitni postupak, P.Z. br. 299, 3. Prijedlog zakona o biljnom zdravstvu, hitni postupak, P.Z.E. br. 302, 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti, P.Z. br. 300, 5. Prijedlog odluke o održavanju vojnih vježbi pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske tijekom 2005. godine, 6. Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika, potpredsjednika i članova Upravnog vijeća Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata, 7. Izvješće sa prijedlogom mjera Istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u vezi sa izdanim državnim jamstvima kreditorima privatnog društva Brodogradilišta «Viktor Lenac» d.d. Rijeka. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja predložena dva zakona? Napominjem da ovaj Prijedlog zakona o biljnom zdravstvu nosi oznaku P.Z.E. pa o primjeni hitnog postupka sukladno članku 161. Poslovnika ne glasujemo. Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Poštovan i gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. U ime kuba SDP-a dajem primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja izmjene i dopuna Zakona o osnovnom školstvu. Naime našim Poslovnikom je prilično jasno određeno da samo zakoni koji se usklađuju s Europskom unijom kao i oni za koje postoji opravdano, osobito opravdani državni razlozi radi sprječavanja poremećaja u gospodarstvu imaju razloga valjanih da se donesu po hitnom postupku. Argumentacija predlagatelja koja se odnosi na ovaj prijedlog zakona, a koja kaže da je donošenje zakona po hitnom postupku citiram: nužno zbog nesmetanog funkcioniranja osnovnoškolskog sustava nije točna, jer zadnje četiri godine po ovom zakonu osnovnoškolski sustav funkcionira. S druge strane izmjene su relativno opsežne, obuhvaćaju 36 članaka, no međutim to ne bi bio toliki problem da se samim prijedlogom izmjena ne uvode posve nova koncepcijska rješenja uz upravljanje školom. Ja ne bih htjela dalje ulaziti u meritum stvari, ali mislim da niti poslovnički niti sadržajno ovaj prijedlog nema razloga i opravdanja da ide po hitnom postupku.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine predsjedniče jednako tako u pogledu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovnom školstvu smatram da nema potrebe za hitnim postupkom. Radi se o dosta opsežnom zakonu, dakle dosta krupnim promjenama ne samo po broju članaka nego i sadržajno. Mislim da kad već nemamo sustavnu reformu obrazovanja onda bar da možemo ovim zakonskim promjenama koje dosta ozbiljne promjene uvode imati raspravu u dva čitanja. Na ovakav način ovako hitnim postupcima mi zapravo amnestiramo ministarstva, ministra i izvršnu vlast zapravo da loše radi. Pa ono što je propustilo učiniti ranijim pripremama zakonskih tekstova onda nadoknađuje time što šalje zakone u hitni postupak. Ako oni to već tako rade, Hrvatski sabor to ne bi smio prihvatiti. Prema tome u ime Kluba zastupnika HNS-a ja sam vrlo oštro protiv hitnog postupka kada se radi o Zakonu o osnovnom školstvu.
Hvala lijepa. Molim da utvrdimo kvorum. Molim uključimo se. Molim rezultat. Samo kvorum utvrđujemo. 94 su evidentirala, dakle kvorum imamo. Kod glasovanja o primjeni hitnog postupka ili za ili protiv glasuje se samo, nema suzdržanoga pa idemo onda redom. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma između Republike Hrvatske i Europske zajednice o općim načelima sudjelovanja Republike Hrvatske u programima zajednice? Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Utvrđujem da je sa 95 glasova za i jednim protiv ovaj prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Sada imamo na glasovanju Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovnom školstvu gdje su dva prigovora od Kluba zastupnika SDP-a i Kluba zastupnika HNS-a, PGS-a, za primjenu hitnog postupka. Molim uključimo se. Tko je za primjenu hitnog postupka, za ili protiv? Rezultat? Sa 67 glasova za, jednim suzdržanim i 28 protiv, ovaj prijedlog zakona uvršten je u dnevni red po hitnom postupku. Treće, treće nema jer je onaj «E» zakon. Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštenje u dnevni red neki od preostalih predloženih točaka? Nema. Gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa sjednicom. Prije nego što bih predložio dopunu dnevnog reda ove sjednice i prije nego što bi prišli glasovanju o raspravljenim točkama molim da se evidentiramo, da utvrdimo kvorum. Molim vas oni koji se nisu evidentirali da se evidentiraju. Rezultat? 81. Poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, jutros je gospodin Rožić u ime Kluba HSP-a dao prijedlog da se tijekom današnjeg dana predsjednik Vlade obrati ovom Saboru vezano za ovaj zadnji dio razgovora da vidimo što je sa i gdje smo došli vezano za pristupanje Europskoj uniji odnosno otpočinjanje pregovora pa ste rekli da ćete nam tijekom dana dati tu informaciju. Pa vas molim lijepo.
Hvala lijepa. Ja sam predsjednika Vlade kada se vratio u Zagreb sa otvaranja «istarskoga ipsilona» negdje iza 12 sati kontaktirao, a sad sam ga kontaktirao i prije 5 minuta na ovom skupu koji je počeo u 13,30. Predsjednik Vlade drži da je na temelju razgovora koje je jučer imao sa glavnom haškom tužiteljicom koja ga je izvjestila o svojim stajalištima gdje je on iznio stajalište hrvatske Vlade posebno o provedbi akcijskog plana da je sve rečeno i da nema nikakve potrebe budući da je javno iznijeto i na konferenciji za tisak da je iznjela, da je iznio i predsjednik Vlade ono što je imao iznijeti. Da nema nikakvih drugih dodatnih momenata i točaka koje bi zahtijevale da se obrati Hrvatskom saboru. Stoga predsjednik Vlade smatra da se ne treba, da nema potrebe se obratiti Hrvatskom saboru. Idemo dalje. Sukladno članku 204., stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 14. sjednice sljedećim točkama: izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku zastupničkog mandata zastupnice Snježane Bige-Friganović i početku zastupničkog mandata njezine zamjenice Ivane Posavec-Krivec. 2. Izbor predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske. 3. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o javnom okupljanju. 4. Prijedlog zakona o prodaji stanova namijenjenih za nadstojnike stambenih zgrada. 5. Prijedlog godišnjeg obračuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu. I 6. Godišnje izvješće Hrvatske narodne banke za 2004. godinu. Imamo samo jedan prijedlog za primjenu hitnog postupka. To su izmjene i dopune Zakona o javnom okupljanju koji se upravo treba doći svaki trenutak. Ima li, ima li netko od zastupnika primjedbu na ovu točku, dnevni red? Molim dajem na glasovanje. Uključimo se. Tko je za primjenu hitnog postupka? Molim možemo glasovati. Izmjeni i dopuni Zakona o javnom okupljanju. Rezultat? 76 za, 3 suzdržan, 9 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na uvrštenje u dnevni red neke od ostalih predloženih točaka? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Idemo na Aktualno prijepodne. Poštovani zastupnik Ivo Banac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pitanje je za predsjednika Vlade doktora Ivu Sanadera. Gospodine Sanader unatoč ovome što ste upravo rekli u medijima se posebno zadnjih tjedan dana vodi bjesomučna kampanja protiv glavne haaške tužiteljice ali i protiv Tribunala općenito. Neki od najgorih članaka objavljeni su u dnevnicima u državnom vlasništvu. U jednom od njih premda je poznato da je popis optuženih iz Hrvatske zatvoren, glavna urednica iznosi apsurdnu tezu da se nitko ne treba previše čuditi kada red na Haag dođe i na njega. U drugom, klasičnom metodologijom rekla-kazala tvrdi se da je Carla del Ponte pokazivanje jednog visokog dužnosnika bivše Vlade prije nekoliko godina preciznost je doista na visini, rekla kako je istina ne zanima. Da bi se ta nedokumentirana i apsurdna tvrdnja onda našla u masno otiskanom naslovu na prvoj stranici. Budući da ste i sami doprinijeli ovoj kampanji tvrdnjom da je tužiteljstvo sad prešlo granicu, da ste takav stav začinili i upitnom raščlambom kako Hrvatskoj odgovaraju što apsurdnije kvalifikacije u optužnici, možete li mi reći što je vaša Vlada poduzela da se utvrdi tko je odgovoran za ubojstva stotina srpskih staraca nakon Oluje. Tko je odgovoran za palež tisuća srpskih kuća nakon Oluje te da se počinitelji izvedu pred sud i kazne. Jer ako nas prošireni tekst optužnice protiv Čermaka i Markača približava optužbi za kolektivnu krivnju i tomu ima lijeka, a taj lijek je u vašim rukama i usput budi rečeno ja se također s vama slažem da se sve temelji na vladavini prava. Hvala.
Hvala. Predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče Banac, izrekli ste nekoliko izjava s kojima se ja ne mogu složiti, ali ću odgovoriti na njih. Prije svega Vlada nema namjeru niti se smije u demokraciji i u pravnoj državi miješati u uredničku politiku bilo kojih novina. Nismo to do sada radili, nismo to do sada imali namjeru, nećemo ni ubuduće. Zanima me na koji biste se vi način da ste na mom mjestu, miješali u uredničku politiku bilo kojeg hrvatskog medija i je li to Europa zajedničkih vrijednosti za koju se nadam se zauzimate. Za mene to nije Europa zajedničkih vrijednosti, to je prvo. Drugo, kada sam rekao da je tužiteljstvo prešlo granicu onda sam rekao to stoga što je tužiteljstvo ne vrhovna instanca suda, Međunarodnog kaznenog suda u Haagu nego samo jedna strana u postupku i to je ono što često u Hrvatskoj zaboravljamo i ta strana u postupku ima pravo kojoj to smeta, reći što god hoće. Ali kada kaže što god hoće, mora računati na to da što apsurdnija optužba kao što je u ovom slučaju optužba da je «Oluja» zločinački pothvat apsolutno apsurdna onda mora računati s time da će se lakše ta apsurdna optužnica srušiti. To je ono što sam rekao, pri tome i danas stojim. I treće, budući da je haaško tužiteljstvo jedna strana u postupku, obrana je druga strana u postupku jednakopravna haaškom tužiteljstvu i zašto bismo se mi previše uzbuđivali oko toga što kaže tužiteljstvo, a ne bismo se veselili tome da obrana kaže da je to besmisleno kada su u istom rangu pred sudom i to je nešto što hrvatskoj javnosti svi skupa bez obzira na lijevu, desnu opciju, desni centar, lijevi centar moramo reći. Haaško tužiteljstvo je samo strana u postupku, obrana je jednako pravna njoj, a Hrvatska će iskoristiti ono što je na raspolaganju, a to je instrument prijatelja suda koji nisu strane u postupku nego pomažu sudskom vijeću u dolaženju do istine i to je ono što ćemo napraviti i to je ono što sam rekao danas. I u tom smislu kada sam kazao da je haaško tužiteljstvo prevršilo mjeru, rekli smo još i to, da nastavljamo suradnju s njima, to sam malo prije rekao u svom ekspozeu, u izvješću, u informaciji, i da ćemo najprije pokušati tužiteljstvo dovesti do toga da odustane od takvih apsurdnih optužnica. Jer ponavljam još jedanput, «Oluja» nije bila zločinački pothvat sa ciljem etničkog čišćenja Srba iz Hrvatske nego je bila veličanstvena, vojnoredarstvena operacija na koju smo svi ponosni i koja ulazi zlatnim slovima u hrvatsku povijest jer je «Olujom» pokazano da hrvatski narod zna brinuti sam o sebi i rješavati svoje probleme bez obzira tko te probleme nametnuo ili koji rat ih nametnuo. Što se tiče ovoga zašto moja Vlada ne poduzima nešto protiv onih koji su počinili nečasna djela i u obrambenom ratu, Domovinskom ratu. Pa što Vlada ima s tim kao izvršna vlast? To je pitanje pravosuđa, pravosuđe je to poduzelo, postoji «Bijela knjiga», više od 4 tisuće je procesuirano zbog toga, zbog tih paleža i svega što se događalo poslije «Oluje», ali to nije «Oluja». «Oluja» je sjajna i ne može nitko baciti sjenu na nju. Ako je bilo individualnih nečasnih djela i zločina njih treba procesuirati pravna država i zato se zauzimam za vladavinu prava, ne Vlada. Gospodine zastupniče Vlada to ne može činiti jer bi to bilo miješanje u pravosudnu vlast, a opredijelili smo se i tu za trodiobu vlasti, na izvršnu, zakonodavnu i pravosudnu. Prema tome, to je moj odgovor.
Poštovani zastupnik Ivo Banac, izvolite.
Nisam zadovoljan odgovorom, ali moram reći da je gospodin premijer rekao nešto što je vrlo važno tvrditi, a to je da on doista ne namjerava mijenjati odnose u pravosuđu koji jesu uzrok ovih problema.
Poštovani zastupnik Anto Đapić, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora i hrvatske Vlade. Svjedoci smo pune afirmacije ravnogorskog četničkog pokreta kako od strane dijelova međunarodne zajednice i velikih svjetskih sila koji dodjeljuju odličja najviša svoja ideolog u četničkom i vojvodi Draži Mihajloviću, a isto tako što je još možda zabrinjavajuće, možda i više, činjenica da je aktualna srbijanska vlast također praktički i kroz zakonodavstvo i kroz službene i druge titulacije poistovjećuje četništvo sa oslobodilačkim pokretom i daje mu iznimno pozitivne sadržaje. To nas ne iznenađuje, ali nas interesira što Vlada kani učiniti u pravcu daljnjih razvijanja dobrosusjedskih odnosa sa Srbijom i Crnom Gorom, jer u ovom trenutku je očito u Srbiji službena politika pročetnička budući da stoji iza takve politike, kako se Vlada kani dalje ponašati vezano od viznog režima za građane Srbije i Crne Gore pa i do produbljivanja odnosa dobrosusjedskih kao jedan od uvjeta Hrvatske za kvalitetniji međunarodni status i priznanje. Hvala lijepa.
Hvala. Predsjednik Vlade, Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče Đapiću prije svega u ime hrvatske Vlade osuđujem i odbacujem sve ono što se događa na reafirmaciji, na pokušajima reafirmacije četničkog pokreta u Srbiji i Crnoj Gori. Vlada je u ime Republike Hrvatske prosvjedovala i kod Sjedinjenih Američkih Država za ovo uručivanje te medalje koju je predsjednik Truman donio odluku još 48. Draži Mihajloviću, oštro smo protiv toga prosvjedovali. Osobno sam pozvao veleposlanika Sjedinjenih Država na razgovor i prosvjedovao oštro. Isto to je učinio i naš veleposlanik u Washingtonu. To je što se tiče te medalje. Kada je riječ o četničkom pokretu, isto tako smo oštro prosvjedovali kada je u skupštini u Beogradu izjednačen četnički pokret sa antifašističkim pokretom kada je došlo do izjednačavanja. Budući da je četnički pokret bio i u Hrvatskoj i počinio strašna zlodjela, da je kolaborirao sa nacizmom i fašizmom, predlažem da u Saboru, a može i Vlada podnijeti prijedlog, donesemo izjavu o tome što je bio četnički pokret i da mi kažemo našu istinu, odnosno ono što mi mislimo o četničkom pokretu jer držim da ne možemo ostati bez odgovora na to. Znači što oni u Srbiji misle o tome to nas se ne tiče jer se ne želimo miješati u unutrašnje stvari. Ali čim ima implikacija, a ima na Hrvatsku, onda moramo mi donijeti naše stajalište o četničkom pokretu u Hrvatskoj i reći da je četnički pokret bio jednak fašizmu i nacizmu i da nema nikakve veze sa antifašizmom i zato predlažem da razmislimo svi skupa možda klubovi zajedno, međustranački odbori ili nešto da napravimo jedan prijedlog izjave u kojoj ćemo osuditi četnički pokret koji je jednak fašizmu i nacizmu jer je počinio strašna zlodjela i kolaborirao sa hitlerovskom i musolinijevskim nacizmom i fašizmom. I u tom smislu to je moj prijedlog. Što se tiče bilateralnih odnosa sa Srbijom i Crnom Gorom, mi ćemo održavati te bilateralne odnose i dalje, jer smatramo da u Srbiji i Crnoj Gori postoje snage koje gledaju na četnički pokret jednako tako kao i mi i ukoliko možemo pomoći kroz održavanje tih bilateralnih odnosa, da te političke snage pobijede, onda se isplati održavati dobre bilateralne odnose i raditi na tome. Konačno raditi na potpunoj političkoj stabilizaciji jugoistoka Europe jer je to u našem interesu. Riječ je o našim granicama. I u tom smislu ćemo itekako pomno pratiti razvoj događaja u Srbiji i Crnoj Gori i reagirati ako bi trebalo i sa viznim režimom.
Hvala. Poštovani zastupnik Anto Đapić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče, predsjedniče Vlade. Mi smo djelomično zadovoljni sa dijelom odgovora, ali držimo da nastavak bilateralnih odnosa treba biti puno rezerviraniji zato što je zakonodavstvo srbijansko je četništvo maksimalno afirmirano. Mi podupiremo mogućnost donošenja ovakve izjave, ali bilo bi dobro da takvu izjavu donesemo i vezano i za proširenje Haaške optužnice u tom slučaju.
Hvala. Poštovana zastupnica Gordana Sobol. Pardon, da, Željka Antunović. Ispričavam se.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje je za predsjednika Vlade. U zadnjih godinu i po dana na svim razinama državne uprave učestala su premještanja službenika i namještenika sa postojećih na nova radna mjesta. Takva premještanja jasno su propisana Zakonom i mogu se provoditi samo radi potrebe službe i po propisanim uvjetima, otprilike u okviru iste skupine poslova. Praksa je, gospodine predsjedniče, nažalost bitno drugačija. Službenike sa najboljim ocjenama premješta se na radna mjesta sa nižom plaćom i stručno degradira, a na njihova mjesta dovodi se i to bez natječaja najčešće ljude sa spornim kvalitetama, a nerijetko i iz mirovine. Na taj način svjesno se i drastično krši Zakon i krše radna prava zaposlenika. Još je gore što takva nezakonita rješenja potvrđuje Središnji državni Ured za upravu koji je nadležan nadzirati zakonitost rješenja. Gospodine predsjedniče, verbalno se zalažete za jačanje pravne države i poštivanje zakona, a svakodnevno podržavate svjesno i namjerno kršenje Zakona od strane vaših ministara. Krajnji rezultat su i jačanje pravne nesigurnosti, negativna kadrovska selekcija i sve lošiji rad državne administracije. Zašto kršite zakon na štetu zaposlenika i dokle ćete tako postupati?
Hvala. Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
E kad bi to bilo tako, ali nije. Gospođo zastupnice, prije svega molio bih vas, to možete naravno i uputiti pisanim putem, da mi pošaljete primjere na temelju kojih ste iznijeli te izjave pa ćemo te primjere istražiti i vidjeti. Je li riječ o nesposobnim ljudima koje smo promijenili ili je riječ o ovome što vi kažete. Osobno se zauzimam uvijek za to da državna administracija pa i općenito javna administracija na svim razinama od općine do države bude servis građanima i da ne bude ni po kakvom drugom ključu ni po kakvom drugom kriteriju. Prema tome, to je načelo koje mora provoditi i provodi i Središnji državni Ured za upravu. Znači, ukoliko imate takvih primjera, ja vas molim da mi ih uputite, ali nipošto ne prihvaćam paušalnu objedu Vlade i posebno ne prihvaćam i moram odbaciti unatoč svom dužnom poštovanju prema vama kao zastupnici, moram odbaciti kvalifikacije i to energično da ja ili bilo tko od mojih ministara krši zakon. To naprosto nije istina i ta izjava graniči zaista sa vrlo, vrlo, rekao bih, opasnim mišljenjem. Jer to bi značilo da ako imate dokaza da morate povući i konsekvence i kad ste iznijeli tu tvrdnju u Hrvatskom saboru onda bi trebalo, ako netko krši zakon ga i procesuirati. U suprotnome bi bilo dobro da se ispričate. Ali ako ima nekih slučaja molim da mi uputite pa ćemo ga istražiti.
Poštovana zastupnica Željka Antunović.
Sa odgovorom nisam zadovoljna jer odgovor ustvari iskazuje jedan licemjeran odnos Vlade prema zaposlenicima i njihovim pravima. Dokazi su vam, gospodine predsjedniče, u presudama Upravnog suda koje možete zatražiti, a možete to zatražiti i od svoje ministrice. Dokazi su vam u Carinskoj upravi gdje, npr., su doma poslani vježbenici sa položenim stručnim ispitima i odličnom ocjenama, a primate i raspisujete natječaj za neke druge. Dokazi su vam u policiji gdje još opovrh nezakonitih razrješenja se sve to događa u atmosferi lična, iznuđivanja dokaza i slično. Radi se i zloupotrebama položaja, a sad ću vam iznijeti odmah primjer pa ga možete provjeriti gdje ravnatelj Carinske uprave zapošljava i neosnovano postavljane na neadekvatan položaj nećaka svog profesora kod kojeg je magistrirao i kod kojeg želi doktorirati.
Poštovana zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru gospodarstva, gospodinu Branku Vukeliću. Gospodine ministre, ja ne znam da li znate, ali za ovu godinu 2005. Hrvatska je izgubila mogućnost da povuče sredstva iz pretpristupnih programa Europske unije, a koji se odnose na područje zapošljavanja. Drugim riječima to znači da u godinu i pol dana hrvatska Vlada, odnosno i vaše ministarstvo kojem ste vi na čelu nije učinilo ništa da već za ovu godinu ta sredstva dobije. Naime, podsjećam, ta sredstva nisu dobivena zbog toga što se nitko u Vladi iz vašeg ministarstva nije potrudio da sačini planove, programe i mjere zapošljavanja koji su bili uvjet da Hrvatska ta sredstva za ovu godinu dobije. Iz naše stalne misije Republike Hrvatske pri Europskoj zajednici idu upozorenja da je i za iduću godinu samo vrlo ograničena teoretska mogućnost da dobijemo ta sredstva. Hrvatska je između niza programa na području socijalne politike zapošljavanja imala mogućnost područje ravnopravnosti spolova, socijalnu inkluziju, anti diskriminaciju, poticanje zapošljavanja, a niti jedan program nije napravljen. Sredstva su ostala u fondovima Europske unije. Moje pitanje za vas kao ministra je da li bilo šta mislite početi raditi na tom području? I naravno, drugo, tko će biti odgovoran, tko će snositi odgovornost da u godinu i pol dana po tom pitanju nije učinjeno ništa?
Hvala. Ministar gospodarstva Branko Vukelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora, poštovana gospođo zastupnice. Hvala na ovom pitanju jer naime, već je nekoliko puta iz redova sindikata ta netočna informacija plasirana u javnost. A dakle, ja vama želim ovom prigodom i svoj javnosti reći, dakle, da je apsolutno netočna informacija pogotovo kada se govori, a govorilo se i o PHAR programu i o sredstvima koje možemo povući iz tog programa. Dakle, da je apsolutno netočna informacija da nismo zatražili sredstva, da nismo spremni za povući sredstva jer je jednostavno istina sasvim drugačija. Mi na tom, dakle, poslu radimo apsolutno ažurno i aktivno i do konca 5. mjeseca, dakle, do konca svibnja ove godine bit će definiran memorandum o suglasnosti za programe zajednice. Dakle, mjere zajednice u području zapošljavanja koje sklapa zajednica i Republika Hrvatska. Na temelju tog memoranduma i u skladu s uvjetima zajednice Hrvatska će sudjelovati u programima mjera u području zapošljavanja. Druga stvar koja je vrlo važna i bitna, znate i sami da smo donijeli Nacionalni akcijski plan zapošljavanja iza kojega slijede i operativne provedbene mjere tog Plana, koji je zajedno sa socijalnim partnerima raspravljen i praktično u završnoj fazi usvajanja. A taj Nacionalni akcijski plan zapošljavanja kao i operativne mjere koje iz njega proizlaze, su apsolutno usklađene upravo sa programima Europske unije, dakle sa svim onim projektima i programima koji su upravo i kroz koje je moguće dobiti sredstva iz Europske unije. Prema tome, nije točno da ćemo propustiti bilo koju šansu za sredstvima iz Europske unije, nego ćemo je realizirati i ove godine i idućih godina. Hvala.
Poštovana zastupnica Gordana Sobol.
Gospodine ministre mislim da sam bila jasna, za ovu godinu sredstva su ostala neiskorištena. Za iduću godinu postoji prema upozorenju naše stalne misije samo teoretski vrlo ograničena mogućnost da ćemo ta sredstva moći povući, jer to nije samo napraviti plan mjera nego to podrazumijeva puno više toga. A kada govorimo o nacionalnom akcijskom planu zapošljavanja, molim vas, taj nacionalni akcijski plan zapošljavanja bio je pripremljen i gotov do kraja 2003. godine a sada bi onda trebalo uslijediti dodatno pitanje zbog čega ste čekali godinu i pol da taj nacionalni plan formalno i usvojite, on je formalno usvojen koliko ja znam na jednoj od sjednica Vlade krajem prošle godine, a sada je mjesec svibanj 2005. godine. Dakle, stoji to da za ovu godinu sredstva nisu iskorištena, a da za iduću godinu su vrlo ograničena, a moram podsjetiti pretpostavljam da znate da je samo Slovenija, samo za područje informatičkog opismenjivanja svojih nezaposlenih povukla 5,6 milijuna eura. Da ne govorim možda recimo o programima koji se tiču poduzetništva i koja su u ovom času teška 450 milijuna eura i čekaju da u Hrvatskoj netko nešto počne raditi. Naravno gospodine predsjedniče, tražim i pismeni odgovor.
Hvala. Poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil.
Hvala gospodine predsjedniče, moje pitanje upućujem premijeru Vlade. Da Republika Hrvatska ima dobre manjinske zakone postala je već otrcana fraza. U provođenju tih zakona na žalost učinili smo vrlo malo, ponegdje gotovo ništa. Zakon o odgoju i obrazovanju na jeziku i pismu nacionalnih manjina provodi se u dijelu koji je funkcionirao do 1990. godine. Tri puta u ovoj sabornici nadležnim ministrima od 2000. godine postavljeno je pitanje vezano uz savjetnike prosvjetne, iako se radi od 3 do 5 djelatnika sa nepunim radnim vremenom, do sada nije učinjeno ništa. Savjetnici ne rade, problemi manjinskog školstva ostaju. Svake godine prilikom donošenja proračuna upozoravamo na nedostatak sredstava za udžbenike, a ona i tako mala u nadležnom ministarstvu troše se nenamjenski, netransparentno, na rubu kriminala a nitko za to ne odgovara. Pitanje informiranja na jezicima nacionalnih manjina nije riješeno, a pitanje smo postavili i vama gospodine premijeru u ovoj sabornici, no do danas isto nije riješeno, jer HRT i lokalni mediji to ne žele, a Vlada koja je odgovorna po zakonu ne želi ništa. Statuti općina i gradova pet godina poslije donošenja prva dva zakona o manjinama, te nakon 2 i pol godine od donošenja Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina nisu usklađeni, nitko to ne kontrolira a lokalni šerifi i dalje provode svoje zakone. Dvojezičnost i tamo gdje nije upitna ne provodi se jer se ne zna tko je nadležan za pojedine radnje. Poštovani premijeru, pitam vas kada će Vlada odnosno ministarstva početi provoditi manjinske zakone u praksi i koje će ministarstvo konačno kontrolirati usklađenost statuta jedinica lokalne samouprave s ustavnim zakonom i ostalim manjinskim zakonima, jer pojedinci već traže međunarodnu zaštitu što svakako šteti ugledu Republike Hrvatske, pogotovo u vrijeme bitke za ulazak u Europsku uniju.
Hvala. Predsjednik Vlade dr. Ivo Sanader izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvažena gospođo zastupnice. Poznat mi je problem prije svega neusaglašavanja statuta čekali smo moram reći da smo bili i u vremenskoj stisci, postoji jedan objektivan razlog zbog pripreme za lokalne izbore, sada je vrijeme da se to konačno uredi sukladno Ustavnom zakonu o pravima nacionalnih manjina, i sve će općine morati uskladiti, o tome će voditi računa središnji državni ured, a što se tiče ministarstava o tome ću voditi računa ja.
Poštovana zastupnica Zdenka Čuhnil.
Hvala lijepa premijeru ali mislim da je previše vremena prošlo, da konkretno savjetnici za prosvjetu koji ne traže velika financijska sredstva mogla su biti riješena, da jednako tako sredstva koja se nenamjenski troše netko mora za to odgovarati i molim vas da se vodi računa o tome tko je odgovoran za trošenje sredstava konkretno u Ministarstvu obrazovanja, znanosti športa. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Petar Mlinarić.
Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Hrvatske vlade, gospodo dopredsjednici i gospodo ministri, kolegice i kolege. Moje zastupničko pitanje postavljam ministru turizma, prometa i razvitka Božidaru Kalmeti. Ovo je već drugi puta isto pitanje iz Vukovara. Postavljam pitanje što je sa najmom i otkupom stanova. Svi su u Hrvatskoj iskoristili pravo na povlašteni otkup a stradalnici stradalničkog Vukovara još i danas su zakinuti za to pravo. Tražimo žuran i hitan odgovor jer Vukovarci imaju na to pravo, tražimo da Vlada Republike Hrvatske u pristojnom roku omogući građanima Vukovara odgovor na to važno pitanje i rješenje toga problema. Zbog važnosti i ozbiljnosti pitanja gospodine ministre, tražim odgovor u pisanom obliku. Hvala lijepo.
Hvala. Ministar Božidar Kalmeta izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo, gospodin zastupnik je zatražio odgovor u pisanom obliku jasno da ćemo ga mi i dostaviti, ali evo s obzirom na to vrlo kratko. U rješavanju tog problema intenzivno radimo, i to ne samo Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka nego i Državno odvjetništvo i Središnji državni ured za državnu imovinu. Naime, tu je osnovni i ključni problem što tu imovinu, te stanove koji se još uvijek ne nalaze u državnom vlasništvu treba prebaciti da tako kažem u državno vlasništvo i onda se nakon toga to pitanje može rješavati. Inače tijekom ljeta ove godine Ministarstvo će početi sa izdavanjem ugovora o najmu za korisnike kojima je utvrđeno pravo na stambeno zbrinjavanje. Ali evo kompletan odgovor sa svim ostalim podacima ćemo dostaviti kako je zastupnik zatražio u pismenom obliku.
Hvala. Poštovani zastupnik Petar Mlinarić.
Hvala gospodine ministre, zadovoljan sam ali ovo je pitanje svih Vukovaraca i molim vas da žurno to pitanje riješite. Hvala.
Gospođe i gospodo zastupnici našu raspravu sa galerije prate članovi "Hrvatskog svjetskog kongresa iz Kanade" pa ih pozdravimo. [[Pljesak.]] Poštovana zastupnica Božica Šolić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Upućujem pitanje ministru gospodarstva, rada i poduzetništva gospodinu Branku Vukeliću. Poštovani gospodine ministre što Ministarstvo poduzima za izlazak iz teškoća u kojima se nalazi tekstilna, kožarska, obućarska industrija. Koje se mjere predviđaju za prilagodbu te gospodarske grane s obzirom na ulazak u Europsku uniju, zapravo što se poduzima na konkuretnosti na Europskom tržištu. Hvala vam.
Ministar gospodarstva Branko Vukelić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovana saborska zastupnice. Što se tiče tekstilne industrije, kožarske, obućarske, mislim da je opće poznata situacija kako je ta industrijska grana, ta gospodarska grana u teškoćama, i to ne ovu godinu ili dvije godine nego već desetak godina poteškoće i zbog robe koja dolazi za istoka prije svega kineske se osjećaju i u tekstilnoj industriji cijele Europe. Međutim, nažalost tekstilna industrija, kožarska i obućarska industrija u prošlim godinama, prije svega tu želim reći i u prošlom mandatu Vlade bivše je bila na neki način zanemarena odnosno bez ikakvih konkretnih mjera poticaja i podrške i stoga smo već od samog početka mandata i mog dolaska u ministarstvo, dakle od prošle godine počeli zajedno sa sindikatima i sa udrugom poslodavaca raditi na jednom programu restrukturiranja tekstilne, kožarske i obućarske industrije i kao što znate za ovu godinu po prvi puta je u proračunu predviđeno 20 milijuna kuna pomoći podrške restrukturiranju tekstilne, kožarske, obućarske industrije u Hrvatskoj. Ta sredstva uskoro će dakle biti prijedlog upućen na Vladu kriterija za natječaj koji će biti nakon toga objavljen i ta sredstva će prije svega biti namijenjena za razvoj, za uvođenje novih tehnologija. Dakle, za sve ono što je potrebno kako bismo podigli razinu konkurentnosti naših tekstilaca, kožara i obućara i kako bismo ju ustvari mogli pripremiti za ono što je pred njima a to je jedno konkurentno tržište, jedna tržišna utakmica u Europi i na tržištima jasno cijeloga svijeta i samo ovdje ovom prigodom želim reći. Dakle, te mjere koje predviđamo za ovu godinu nisu dakle jednokratne samo u 2005. godini nego su mjere koje bi trajale dvije do tri godine sa takovim sredstvima prije svega, ponavljam, usmjerenima ne za saniranje postojećih gubitaka nego za uvođenje novih tehnologija, za razvijanje brendova. Dakle, za istraživanje i razvoj tržišta, dakle za prilagodbu takovih poduzeća tržišnim uvjetima poslovanja i natjecanja koja su potrebna u današnje vrijeme.
Poštovana zastupnica Božica Šolić. Izvolite!
Hvala vam lijepa. Ministre, zadovoljna sam sa vašim odgovorom i širokim obrazloženjem. Hvala vam.
Poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Poštovane dame i gospodo! Hrvatska poljoprivreda je u neodrživo lošoj situaciji jer je uništava prekomjerni uvoz. Upozoravali smo na to gotovo prije godinu dana kod potpisivanja protokola sedam. Bilo je govoreno da se to neće dogoditi. Nažalost, svi smo danas svjedoci toga. Nažalost, loša agrarna politika bez prave vizije i ideja tome nažalost pogoduje. Mislio sam govoriti o uvozu koji je u prošloj godini najveći od samostalnosti Republike Hrvatske. Izvoz je pao 6% ali su me jučerašnje izjave, gospodine ministre Čobankoviću i pozivi seljaka natjerali da promijenim temu. Vi tvrdite da se uvoz mlijeka i mliječnih proizvoda smanjio. Trend porasta proizvodnje je nastavljen ali porast proizvodnje nije uzrok poremećaja na tržištu. To ste vi rekli. Seljaci me zovu i tvrde da ih mljekare obavještavaju o prestanku otkupa mlijeka. Seljaci tvrde da će biti prisiljeni prestati proizvoditi mlijeko ako prestane otkup. To je svima jasno. Bez otkupa nitko ne proizvodi. Smanjeni su poticaji za mliječne krave a u selima gdje se događa da prestane otkup mislim da smo svjesni šta će se dogoditi sa tim selima. Vi ste odgovorno rekli da je broj obiteljskih gospodarstava koje proizvode mlijeko pao sa 59 tisuća na 50 tisuća a očito će zbog ovog prestanka otkupa biti on još manji. Pa vas pitam, u vrijeme kada cijela Hrvatska traži jednog čovjeka ja pitam da li tko u Vladi vodi brigu o hrvatskom selu gdje je nestalo 9 tisuća seljačkih gospodarstava? Koje će se mjere poduzeti da se to ne nastavi? Doživjet ćemo depopulaciju sela, ljudi će otići. Nažalost, ja znam da su to mala gospodarstva, ljudi koji imaju tri krave itd. ali nemaju, uvjeravam vas, od čega živjeti i mi moramo brinuti o njima i pronaći određene mjere. Hvala lijepa.
Ministar poljoprivrede Petar Čobanković. Izvolite!
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, poštovani gospodine zastupniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici! Ovo jeste jedna vrlo značajna problematika, problematika i ruralnog razvoja i razvoja poljoprivrede Republike Hrvatske. Ali gospodine zastupniče, i vi i ja isto jako dobro znate da je neminovnost smanjenja broja proizvođača mlijeka, da naša poljoprivreda mora ići u pravcu okrupnjavanja i da mi sa drugim mjerama rješavamo pitanje od staračkih do nekomercijalnih poljoprivrednih gospodarstava. Vi također znate i vi ste na tome radili provodeći reformu da Hrvatska ne može zadržati postojeći nivo i broj obiteljskih gospodarstava, nazovi obiteljskih gospodarstava jer morate znati da to nisu ni čista obiteljska gospodarstva, da se radi o mješovitim gospodarstvima i slično. Meni ovo pitanje je da ne kažem na neki način pomalo i smiješno. Mi moramo voditi strategiju razvoja hrvatske poljoprivrede i mi je u tom pravcu vodimo. Mlijeko je jedan od strateških proizvoda i normalno svim instrumentima koji nam stoje na raspolaganju činimo maksimalne napore kako bi povećali proizvodnju mlijeka. I u tom kontekstu za prva četiri mjeseca Hrvatska ima povećanje od 10% proizvodnje, za 10% povećanje proizvodnje mlijeka što se nije desilo u zadnjih više od 20 godina da smo imali toliko povećanje proizvodnje mlijeka. S druge strane, to je stvorilo pretpostavku da je uvoz mlijeka za prva četiri mjeseca smanjen za cirka 65%. Cijena mlijeka u Hrvatskoj je adekvatna i viša je iznad nivoa cijena u zemljama našeg okruženja. Potpore za mlijeko su znatno više nego u zemljama Europske unije i u zemljama našeg okruženja. Razvoj govedarskog programa koji je u funkciji povećanja proizvodnje i mesa i mlijeka u Republici Hrvatskoj ide svojom dinamikom. Prvi krediti su riješeni, potpisani su ugovori o kreditima i zahtjevi redovito dolaze i oni su na obradi bilo u centralnom povjerenstvu bilo u HBOR-u. Znači, nema bojazni za pitanje problematike mlijeka. Jučer sam imao sastanak sa prerađivačima i predstavnicima mliječne industrije i sa onim najvećim ali isto tako i za nas vrlo bitnim mini mljekarama. Znači, riješit ćemo pitanje, neće biti prolijevanja mlijeka. Ne bi ni sada bilo prolijevanja mlijeka, odgovorno tvrdim, da nije bilo izbora i neće biti problema sa proizvodnjom niti otkupom mlijeka.
Gospodine ministre, moram primijetiti da nije primjereno da zastupničko pitanje zastupnika kvalificirate sa smiješnim. To molim vas, i upozoravam ministre i članove Vlade da to ne rade jer nije primjereno na taj način komunicirati pa molim vas da o tome vodite računa. Izvolite.
Ja bih se želio, ako sam to stvarno rekao, ja bih se želio ispričati, mislim nisam u tom kontekstu mislio.
Hvala lijepa. Zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, posebno na ovoj zaštiti. Ja neću govoriti što je smiješno, što je tragično, neka svatko to zaključi tko je slušao ovdje. Ali ću reći, nažalost problem je malih proizvođača koji su dobili otkaz da ne mogu više prodavati mlijeko. I vi to znate! Mene veseli ovo što ste rekli da će se to riješiti. Ali ako se to ne riješi, budite smiješni, ti ljudi nemaju od čega živjeti i to im je jedini prihod. Vodite o tome računa, jer nažalost, veliki, veliki broj je takvih ljudi. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Vlade Republike Hrvatske, gospođe i gospodo ministri. Svoje pitanje upućujem predsjedniku Vlade, gospodinu Ivi Sanaderu. Donošenjem Zakona o provođenju Odluke Ustavnog suda od 18. svibnja 1998. godine, u ovom Visokom domu prošle godine 17. srpnja 2004. ustanovljen je dužničko vjernički odnos između Države i velikog broja građana umirovljeničke populacije i njihovih nasljednika. Predviđeno je namirenje obeštećenja kroz rad posebnog fonda. Zadnji pregovori o imovini fonda i modelu obeštećenja održani su pred više od mjesec dana. Podsjećam krajnji rok realizacije je 5. kolovoza 2005. godine. Suština pitanja je sljedeća. Obzirom na navedene zakonske rokove, kada će Vlada Republike Hrvatske donijeti odluku o rezervaciji imovine za Fond za obeštećenje umirovljenika, odnosno kada će utemeljiti Fond, te kada će oštećeni umirovljenici dobiti obavijest o visini obeštećenja kojeg je država dužna prema njima omogućiti. Naglašavam da je država dužnik a građani vjerovnici neovisno od činjenice da li je Hrvatska stranka umirovljenika više ili manje involvirana u ovaj proces.
Hvala. Predsjednik Vlade, Ivo Sanader, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče, ja mogu sa zadovoljstvom reći da ova sintagma koju ste upotrijebili oštećeni građani, znači oštećeni umirovljenici, da moja Vlada u suradnji sa Hrvatskom strankom umirovljenika i umirovljeničkim udrugama radi na ispravljanju te pogreške iz prošlosti i takvog odnosa prema tim našim ljudima, riječ je o našim očevima, majkama prema kojima Država ima dug i to je neosporno i to smo zajedno se uhvatili u koštac sa tom velikom traumom hrvatskog društva. Budući da smo donijeli zakone koji određuju jasne rokove, vremenske rokove i limite, mi ćemo nastaviti raditi, zajednička komisija od predstavnika Vlade i vas će nastaviti već idući tjedan sa radom i smatramo da možemo u zakonskim rokovima ispoštovati ono što smo zajednički odlučili i donijeli a to je da našim umirovljenicima ispravimo tu nepravdu i da poboljšamo njihov materijalni položaj. To je ono, to je ona pozicija na kojoj čvrsto stoji moja Vlada.
Poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Ja sam zadovoljan ovim odgovorom i javnim obećanjem da ćemo posao završiti u zadanim zakonskim rokovima iako Hrvatska stranka umirovljenika jest, imamo nestrpljive članove sa razlogom i smatramo da se ozbiljno kasni u dinamici realizacije ovog projekta koji je značajan za funkcioniranje Hrvatske kao pravne države. Zahvaljujem.
Hvala. Poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem gospodinu Božidaru Kalmeti ministru mora, turizma, prometa i obnove. U Hrvatskoj danas nastaje jedna nova praksa na koju mislim da treba pronaći adekvatan odgovor. Naime, u hotelskim kućama čiji su vlasnici ili uprava strani državljani događa se da se komunikacija između djelatnika, radnika tih hotelskih kuća i te iste uprave zbog ne znanja i nepoznavanja hrvatskog jezika same uprave pokušava odvijati na nekom od stranih jezika. Sasvim je jasno i logično da osoblje koje dolazi u komunikaciju sa stranim gostima i u opisu njihovog radnog mjesta je komunikacija na stranom jeziku da oni, normalno da moraju poznavati strani jezik i to je jasno i o tome ne treba voditi raspravu. No, nije normalno da neki djelatnici koji ne dolaze uopće u komunikaciju sa gostima moraju razgovarati na stranom jeziku unutar te iste hotelske kuće zato što menadžer te iste kuće ne zna hrvatski jezik. Ja mislim da tu treba doista pronaći adekvatan odgovor, dovoljno je vidjeti kakva je praksa u drugim zemljama gdje ne možete dobiti ni radnu dozvolu ako ne znate taj jezik te zemlje. Prema tome, treba vidjeti na koji način zapravo odgovoriti jer dosta ljudi koji ne znaju, jednostavno nisu završili škole a nije im ni potrebno znanje stranog jezika za obavljanje njihovog posla mora komunicirati na stranom jeziku. Evo ja vas molim gospodine ministre da odgovorite na ovo.
Ministar Božidar Kalmeta, izvolite.
Hvala i zahvaljujem zastupniku na ovome pitanju. Ja sam o ovome problemu govorio na zahtjev sindikata u Opatiji kada smo imali Povjerenstvo za pripremu i provedbu turističke sezone. To je jedan problem koji je postao učestal u svim onim hotelskim kućama gdje vlasnici nisu hrvatski državljani a praksa je ta da se nameće, da se komunicira između poslodavca i radnika na stranom jeziku ali isto tako i sve obavijesti, oglasi, na oglasnoj ploči budu na stranom jeziku. Jasno da je to nedopustivo i da na to treba reagirati bez obzira, tu se slažem s vama što svi naši hotelski i inače turistički djelatnici govore jezike i dobro je da govore i moraju se dalje educirati ali to je potreba zbog njihove komunikacije sa našim dragim gostima koji dolaze u Hrvatsku. Međutim, člankom 12. Ustava Republike Hrvatske propisana je službena upotreba Hrvatskog jezika i latiničnog pisma i toga se svi moraju držati. Ako se ova praksa nastavi i dalje, ja vjerujem da neće, jer smo nekoliko puta o tome govorili pa evo i danas je prilika iz vašeg pitanja i iz ovog što ja govorim da je to nedopustivo, ali ako se to i dalje nastavi, mi ćemo onda biti prisiljeni to regulirati zakonskim putem, jasno najprije preko Vlade a onda uputiti u saborsku proceduru određene zakonske prijedloge koji će to onda još čvršće da tako kažem definirati da mora biti upotreba hrvatskog jezika i latiničnog pisma u službenim komunikacija u hrvatskim tvrtkama u Hrvatskoj.
Hvala. Poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem na odgovoru. Zadovoljan sam zato što je ovaj problem očito prepoznat i od samih djelatnika u struci, nadam se da će ministarstvo povesti ali očito nije potrebno samo da ovo ministarstvo već i da druga ministarstva koja su vezana uz inspektorski rad povedu brigu pa u tom smislu vjerujem da ćete i djelovati unaprijed. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovana zastupnica Irena Ahel.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje upućujem ministru mora, turizma, prometa i razvitka gospodinu Božidaru Kalmeti a odnosi se na starost teretnih vozila. Naime, ovih dana ponovo slavonski prijevoznici prijete blokadom prometnica ukoliko se ne izmijene pojedine odredbe novog Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, a posebice članak koji se odnosi na starost teretnih vozila, odnosno gdje se to ograničava na 18 godina. Kako i sama dolazim iz županije u kojoj je preko 2 tisuće prijevoznika obuhvaćeno tom odredbom zakona upućujem vam pitanje hoćete li ustrajati na toj odredbi iako bi mogla ugroziti egzistenciju obitelji tih poduzetnika? Hvala.
Hvala. Ministar Božidar Kalmeta, izvolite.
Zahvaljujem gospođi zastupnici. Naime prilikom izrade ovog Prijedloga zakona o prijevozu u cestovnom prometu Odbor za pomorstvo, promet i veze Hrvatskoga sabora dao je primjedbu i prijedlog koji je tada na toj sjednici Odbora jednoglasno prihvaćen, a radi se o tome da se na sličan način kako je to uređeno za osobna vozila utvrdi minimalna starosna granica kod uvoza autobusa i teretnih vozila. To je bio prijedlog odbora, tada je to prihvaćeno i to je ušlo u zakon i ovo što vi govorite je točno da kamioni ne mogu biti stariji od 18 godina, a autobusi kojim se prevoze učenici do škole od 10 godina. Ja se slažem da je to tako jedna odredba dosta rigorozna i da ona stavlja čitav niz prijevoznika, a po našim popisima ima ih oko 18% starijih od 20 godina i oko 19% od 15 do 19 godina i da je nemoguće u roku godinu dana koliko je ostavljen rok da se to uskladi, da je nemoguće iznaći takva financijska sredstva da se taj vozni park obnovi. Međutim mislim da je bez obzira na to ovo dobro jer će prisiliti na razmišljanje i na određene aktivnosti svih prijevoznika da pomlade svoj vozni park što je dobro i zbog njih, dobro je zbog sigurnosti u prometu i dobro je na kraju krajeva i zbog ostalih sudionika u prometu. No mi ćemo to pratiti stanje i ako bude potrebno napraviti određenu intervenciju u zakonu u smislu ili produženja još roka za godinu dana ili ne znam što, u svakom slučaju ćemo to napraviti. Dakle nećemo dovesti u pitanje egzistenciju ovih ljudi koji imaju takva vozila koja po sadašnjem zakonu ne zadovoljavaju uvjete, odnosno starija su od 18 godina.
Poštovana zastupnica Irena Ahel, izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru.
Hvala. Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić, izvolite.
Poštovani predsjedniče upućujem pismo ministru Vukeliću. Bilježi se pogoršanje svih makroekonomskih pokazatelja, razvoj je usporen, gospodarski rast u prvom kvartalu na najnižoj razini u posljednje četiri godine. Dug države raste, izvoz je nizak i sada pokriva jedva 42% uvoza. Deficit platne bilance se i dalje produbljuje. Unutarnji dug povećan je za više od 20%. Nelikvidnost se povećava. Država kasni s plaćanjem svojih računa prema poduzetnicima, a jednako tako država i Zavod za zapošljavanje kasne sa plaćanjem onih naknada za zaposlene branitelje i korištenje ostalih mjera. Nedavno ste smijenili i glavnog državnog stratega dr.Babića. Kojim potezima mislite gospodine ministre supstituirati izostanak efikasne ekonomske politike i izostanak svake gospodarske strategije?
Hvala. Ministar Branko Vukelić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani saborski zastupniče prije svega ne mogu se složiti i suglasiti s vašim konstatacijama. U početku statistika je čudnovata, kod vas se očigledno iščitava na jedan drugačiji način. Pokazatelje o kojima je često bilo govora i početkom ove godine prije svega za proteklu godinu jer tek tada i tek ovih prvih mjeseci ove godine možemo govoriti o rezultatima 2004. godine, govore ipak sasvim drugačije i suprotno nego što ste vi to kazali. Dakle mi prvi puta u 2004. godini kada govorimo, a spomenuli ste izvoz, bilježimo jednu značajnu promjenu trenda u smislu rasta izvoza brže negoli rasta uvoza. I po prvi puta podsjetiti ću vas još jednom 2003. godinu završili smo sa pokrivenosti uvoza izvozom na razini 43%, a 2004. na razini 48 i nešto posto. Prema tome ako govorimo o trendovima izvoza-uvoza, onda možemo vidjeti da su ti pokazatelji dobri ili bolji u 2004. godini, a isto tako pričekajmo ovaj trend o kojem sam govorio za 2004. završava, nastavlja se i ove godine i uvjeren sam da će on doseći i još veći postotak nego što je to bilo 2004. godine. I ja bih ovdje mogao govoriti zaista dugo i puno o svim mjerama gospodarske politike koja se provodi pa ja ću ovdje samo spomenuti kratko, dakle ako govorimo o razvoju malog i srednjeg poduzetništva upravo ste i vi gospodine zastupniče itekako svjesni mjera koje smo kroz to donijeli pa i vi i vaš grad sudjelovali u tome i sudjelujete što čestitam i mislim da je to dobro. Mi imamo tu, mogli bi govoriti vrlo egzaktne pokazatelje vezano za obrtništvo, značajan rast broja obrta, broja dakle time i zaposlenih u obrtništvu ili malih i srednjih trgovačkih društava, stvorili smo najpovoljnije uvjete za kreditiranje malog i srednjeg poduzetništva sa svega 2 do 4% kamata. Kada govorimo, spomenuo sam sada i u prethodnom odgovoru i tekstilnu industriju i mjere koje tu poduzimamo. Biti će vjerojatno i ima najava i pitanja pa neću govoriti o problemima restrukturiranja u brodogradnji, o tome što se poduzima. Prema tome mislim da kada govorimo o gospodarskoj situaciji u Hrvatskoj nitko ne može danas reći da je ona dobra, ali kada govorimo o trendovima pokazateljima te gospodarske situacije u Hrvatskoj 2004. godine onda moramo reći da po prvi puta nakon velikog broja godina imamo pozitivne pokazatelje i kada govorimo o izvozu, kada govorimo o zaustavljanju rasta duga, kada govorimo o likvidnosti, o svemu onome što je važno i bitno za gospodarstvo. Prema tome dosadašnjim mjerama i budućim mjerama hrvatske Vlade u gospodarskom pogledu vjerujem da će se ovaj trend nastaviti i da ćemo doći u daleko bolju situaciju gospodarsku nego što je ona to danas. Hvala.
Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić, izvolite.
Pa poštovani ministre potpuno je nevažno kako vi ili ja interpretiramo iste statističke pokazatelje. Važno je što o tome misle građani, a građani su svoje rekli kada su u Maksimiru zviždali tim pokazateljima koji su im bili predočeni. Činjenica je a građani sve loše i lošije žive i činjenica je da za novac koji dobijaju za plaću ne mogu više kupiti onoliko koliko su mogli kupiti prije jer životni troškovi rastu brže od porasta plaća. Ja bih volio da se ostvari vaša prognoza, doista da u budućnosti ti pokazatelji budu drugačiji i da zajedno možemo suglasno interpretirati pokazatelje pa vam i u tom smjeru upućujem apel da počnete rješavati probleme, a ne samo ih opisivati. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Mato Crkvenac, izvolite.
Ministra Ljubičića nema, zato poštovani državni tajniče Ante Zvonimire Golem. Pitanje se odnosi na HZZO u relaciji sa Hrvatskom poštanskom bankom. Hrvatska poštanska banka je u privatizaciji služila zna se kako i koliko, upropaštena je. Kako bi opstala kao jedina banka u hrvatskom vlasništvu 2001./2002. godine je sanirana. Dakle građani su prvi puta u privatizaciji izgubili kada je nestalo sve ono što je stvarano dugi niz godina, a drugi puta kada su platili majstorluke privatizacije. Tako je samo u srpnju 2001. za saniranje Hrvatske poštanske banke utrošeno 860 milijuna kuna. No znatna dodatna pomoć banci, i tu je sada naglasak, bila je ta što su depoziti kod HNB zatim dio isplata za poticaj poljoprivredi, naknade braniteljima, znatno veći broj umirovljenika, porodiljne naknade i drugo, usmjereni da idu kao državni novac preko te državne banke i sve to kao i uzoran rad uprave banke doveo je do toga da je banka počela poslovati uspješno, profitabilno. Do sredine 2003. u banci je akumulirano 160 milijuna kuna dobiti. Naravno uprava je dolaskom nove Vlade odmah smjenjena. Međutim ja razumijem gospodina Ljubičića kad kaže da ne zna kako vratiti 800 milijuna za lijekove, ali najvažnije je naravno Vladi i Ministarstvu financija da to ne dođe ove godine. Međutim pitanje je, na radiu slušamo oglase da HZZO poziva da se određene naknade države podižu preko drugih banaka, a ne preko Hrvatske poštanske banke. Gospodine Golem, zašto HZZO to radi? Zašto se izbija državni novac iz jedine hrvatske državne banke i plasira preko stranih banaka i radije, preko radija se građani upućuju na to?
Hvala. Državni tajnik Golem. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče, uvaženi zastupniče. Dakle u ovom vašem pitanju ja sagledavam ustvari dvije stvari koje su vodile ovo Ministarstvo i Vladu u rješavanju problema koje se nagomilalo dakle u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje. Dugovi koji su u cijelo vrijeme u ovoj situaciji pritiskali i onemogućavali cijeli program mjera koji je potreban da bi se sanirala situacija i da bi se uvela disciplina na tržištu i racionalizacija potrošnje u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje iziskivali su na neki način da se u jednom trenutku zaustavi taj negativan trend znači povećanje i nagomilavanje duga da bi rezultati se mogli, ovoga, očitovati. Kroz taj način jasno je da se išlo gledati koji su najpovoljniji načini i na koji način je najpovoljnije da se može iznaći rješenja za to. U dijelu da pozitivne rezultate tu imamo možemo slobodno reći pokazani su u ovom prvom dijelu kada više pritisak dakle tog dugovanja prema Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje odnosno hrvatskog zdravstva se smanjuje. Što se tiče korištenja preko koje institucije, institucija Hrvatske poštanske banke u svakom slučaju je i partner Ministarstvu zdravstva i Vladi Republike Hrvatske o čemu će sigurno može više reći ministar financija. Međutim u ovom trenutku zbog onoga što je bilo potrebno odluka je donešena na taj način. S obzirom da se radi o kompleksnom pitanju ja predlažem ukoliko niste zadovoljni dostavit ću vam odgovor i u pisanom obliku. Hvala.
Poštovani zastupnik Mato Crkvenac.
Nisam zadovoljan zbog sljedećeg. Naime to, nisam ni dobio odgovor. Novac kojim raspolaže država je ogroman u odnosu na novac kojim raspolažemo svi mi drugi u ovoj državi od poduzetnika do ostalih. To, tim često raspolažu naravno pojedinci u aparatu države. I sad prije nego do korisnika taj novac dođe, a oni su brojni na primjer od penzionera do rodilja, učitelja i tako dalje taj državni novac se dobro izvrti i napravi drugi novac. Zašto da se vrti u drugim bankama, a ne u hrvatskoj državnoj banci? To je pitanje. Ne zanima me ni pismeni ni nikakav drugi odgovor, ali ovo nije dobro.
Hvala. Poštovana zastupnica Mirjana Brnadić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje upućujem gospodinu Božidaru Kalmeti, ministru mora, turizma, prometa i razvitka. Gospodine ministre što ste poduzeli po pitanju utvrđivanja uzroka pomorske nesreće jahte «Kil» prilikom koje je kao član posade smrtno stradao jedan mađarski državljanin. Hvala.
Ministar Božidar Kalmeta. Izvolite.
Pa Ministarstvo je u okviru svojih nadležnosti svakako odmah reagiralo promptno i napravilo je uvid i inspekcijske uvide. Ono što smo ovako u najkraćim crtama utvrdili je prvo da regata nije bila uopće prijavljena i održavala se bez da se prijavi nadležnoj lučkoj kapetaniji. Drugo, također vrlo značajno i bitno je brodovi koji su sudjelovali u toj regati nisu bili upisani u hrvatski registar upisa jahti odnosno vezano za to nisu imali svjedodžbu o sposobnosti. O sposobnosti odnosno Hrvatski registar brodova ih nije ispitao. To je druga stvar. Nisu se prilikom te regate ni prijavil nadležnoj lučkoj kapetaniji u Šibeniku tako da je bio čitav niz propusta koji je nažalost završio tragedijom, a to je kao što je javnosti poznato prevrtanjem jahte, ispadanjem kolombe i jednim smrtnim, smrtnim slučajem. Mi smo pokrenuli prekršajni postupak i protiv skipera. Pokrenuli smo prekršajni postupak i protiv tvrtke koja se organizirala regatu, a nije prijavila nadležnoj lučkoj kapetaniji tako da su ti postupci u tijeku, a da li će neko drugo državno tijelo, u pitanju je Državno odvjetništvo ili ne znam tko pokrenuti koji postupak i da li će naći za shodno da ima osnova za pokretanje postupka, ja jasno u to ne mogu ulaziti niti toliko ja mogu davati svoj sud. Evo zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Mirjana Brnadić.
Zahvaljujem na odgovoru. Smatram da bi osim udobnosti svi naši gosti trebali imati, trebali bi im osigurati i sigurnost u pomorskom prometu. Dakle od toga da se kontrolira da li su osposobljeni za promet na moru pa do svih onih uvjeta koje smo mi kao država dužni osigurati da se naši gosti osjećaju udobno, da se vrate sa, sretni i zadovoljni svojim kućama i naravno da nam se ponovno vrate kao gosti. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Zdenko Antešić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Postavljam pitanje gospodinu ministru Branku Vukeliću. Štovani gospodine ministre u 2004. godine poduzeće «ACI marine» završilo je svoje poslovanje sa milijun, sa 1,51 milijun kuna gubitaka. Samo godinu dana prije to isto poduzeće poslovalo je sa 6,7 milijuna kuna dobiti. Time vi niste pokrenuli Hrvatsku nego ste je preokrenuli. Objasnite javnosti kako ste uspjeli uništiti jednu tako uspješnu tvrtku da se samo za godinu dana iz pozitivnog poslovanja pretvori u gubitaša?
Hvala. Poštovani odnosno ministar Branko Vukelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovani saborski zastupniče mogao bih nabrajati ovdje sada desetine primjera pozitivnih i dobrih poduzeća, tvrtki koje su zbilja pokrenute, gdje je poslovanje daleko bolje nego što je to bilo do 2004. Dakle od niza i naših brodogradilišta ili onoga područja gdje možda su najveće poteškoće. Prema tome mislim da ovo vaše pitanje ako je usmjereno prema situaciji u konkretnom poduzeću, stanju, potezima, mjerama onda je to nešto što zahtijeva zasigurno jednu cjelovitiju analizu pa ću vam ja sve te detalje konkretnog poduzeća, poslovanja, mjere i rezultate poslovanja u pisanom obliku proslijediti, ali sigurno je jedno da je u našem gospodarstvu u nizu poduzeća u ovih godinu i pol dana pokrenuto puno projekata i da bi premalo bilo i ovo «Aktuelno prijepodne» nabrajati sva ta poduzeća i tvrtke koje su pokrenute u dobrom smislu, razvojnom smislu u Hrvatskoj danas.
Poštovani zastupnik Antešić Zdenko. Izvolite.
Hvala lijepa. Cijeneći svu vašu slatkorječivost ja bih samo povukao jednu usporednicu sa tvrtkom «Nacionalni park Plitvička jezera». Naime tvrtka je 1995. godine prikazala gubitak od 55 milijuna kuna u dospjelim nepodmirenim obvezama. Prema sudskoj presudi iz 2002. godine je gubitak bio 53 milijuna maraka, naglašavam maraka, pri čemu su troškovi obnove hotela, nekih hotela porasli od predviđenih 13 i pol na 18 i pol milijuna maraka. Krajem 2002. godine došla je nova uprava. Ostavila je iza sebe 36 milijuna kuna dobiti. A za nagradu ste je smijenili i postavili onu istu koja je napravila ove gubitke. Nadam se da Plitvice, dragulj svjetske baštine neće doživjeti sudbinu «ACI-ja».
Poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministrici zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, poštovanoj gospođi Marini Matulović Dropulić. Gospođo ministrice, vama je isto poznato da je nekoliko županija sjeverozapadne Hrvatske osnovalo javnu ustanovu za gospodarenje komunalnim otpadom. Naravno, da još nije imala prilike saživjeti ta ustanova, već se digla silna prašina u javnosti pogotovo u jednom dijelu Grada Križevaca su skupljene čak i peticije, jer se kao jedna od mogućih lokacija na kojima bi se taj otpad zbrinajvao spominjala i lokacija Gunjak u katastarskoj općini Rašćani, na području općine Sveti Ivan Žabno u Koprivničko-križevačkoj županiji. Budući da ja osobno kao zastupnica ne znam što je sve napravljeno obzirom na papire koji su potrebni da bi uopće jedno takvo mjesto moglo biti i planirano i kasnije dakle izgrađeno. Ja vas najljepše molim da mi odgovorite do kuda se je došlo sa izradom papira koji su potrebni za procjenjivanje da li je ta lokacija uopće podobna. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ministrica Marina Matulović-Dropulić.
Hvala lijepa. Gospođe zastupnice, gospođe i gospodo zastupnici, kao što vjerojatno većina vas zna četiri županije u sjeverozapadnoj Hrvatskoj, to je Krapinsko-zagorska, Varaždinska, Međimurska i Koprivničko-križevačka županija osnovale su javnu ustanovu za odlaganje komunalnog i neopasnog tehnološkog otpada i ta je ustanova započela s radom i napravila je određene dokumente koji su potrebni kao prethodni postupak da bi se moglo u nešto dalje krenuti. Međutim, ono što nije napravila niti ta javna ustanova niti dala određeni prijedlog, a niti ove četiri županije to je da nisu u prostornom planu Koprivničko-križevačke županije uopće predvidjeli lokaciju za izgradnju takvog centra za gospodarenje otpadom, iako su računali da će valjda to moći na neki drugačiji način napraviti. 29.3.2005. Sveti Ivan Žabno je donio svoj prostorni, znači općina Sveti Ivan Žabno je donijela svoj prostorni plan uređenja gdje je utvrdila ovu lokaciju Gunjak kao deponiju, ali nije rekla jer i za sebe ili znači samo za svoje potrebe ili i za potrebe ove četiri županije. Prema tome, tako dugo dok se ne naprave određeni istraživački radovi, dok se ne napravi kompletna dokumentacija, dok se ne ocijeni studija utjecaja na okoliš ne može se i dok na kraju normalno županije odnosno Koprivničko-križevačka županija ne donese odluku i ne donese izmjene i dopune prostornog plana svoje županije nema nikakve mogućnosti da se na toj lokaciji predviđa izgradnja takvog centra za gospodarenje otpadom. Mi imamo peticiju od 960 ljudi za to. Ljudi moraju biti svjesni da se jednostavno na svojoj županiji mora riješiti otpad. Ja sam od prvog dana rekla da će vrlo teško biti za četiri županije iako bi mi svi to jako rado riješili da to bude na jednoj lokaciji. Međutim, završili smo strategiju gospodarenja otpadom. Ona će još prije ljeta doći u Sabor, gdje smo omogućili da se ipak i organiziraju centri za gospodarenje otpadom na svakoj županiji, jer mislimo da će to onda biti puno lakše sprovesti , nego kad se za četiri, tri ili šest županija organizira na jednoj lokaciji iako bi to bilo sigurno bolje rješenje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Zahvaljujem gospođo ministre. Izuzetno sam zadovoljna vašim odgovorom, međutim ne možemo biti zadovoljni stanjem zbrinjavanja otpada. Ali eto, nadamo se da će u budućnosti biti riješeno. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, članovi Vlade. Pitanje postavljam poštovanom ministru Branku Vukeliću. Gospodine ministre, hrvatska Vlada se kod Zagrebačke banke zadužila za 800 milijuna kuna kako bi HZZO mogao dobavljačima platiti lijekove. Kod toga naravno ministar Ljubičić otvoreno priznaje da ne zna ni kada ni kako će se vratiti taj dug. Dakle, ne zna ni koliko će zaduživanje koštati. Banke su sretne. U prvom su kvartalu dva puta manje novca plasirale u hrvatsko gospodarstvo, naravno to im ni ne treba, jer su postigle siguran plasman u Hrvatskoj državi, pa me čudi da se za takvo stanje i premijer čudi i apelom se obraća hrvatskim bankama. Ovo i nije rješenje. Ovo je iluzija rješenja odnosno odgađanje problema. Mene zanima, dakle, zašto to radite. Mijenjate jednog vjerovnika HZZO-a za drugog lošijeg i skupljeg za dužnika, zatim ostavljate gospodarstvo bez kreditnog potencijala banke. Zar stvarno mislite da će banke reagirati na apele premijera, s obzirom na stanje u hrvatskom gospodarstvu. Hvala.
Hvala. Ministar Vukelić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani saborski zastupniče, ja ću odgovoriti na onaj dio pitanja koji se dotiče mog resora, mog ministarstva, ovo što se tiče HZZO-a i svega onoga što je vezano za zaduženje je područje drugog ministra i ministarstva. Ali, samo ovaj dio vaše rekao bih napomene vezano za bankarski sustav ili za banke u Hrvatskoj, za njihov kreditni potencijal ili financijski potencijal koji mogu pratiti gospodarstvo i za njihovu volju i htijenje da li to žele ili ne žele. I želim prije svega reći jednu stvar koju mislim da svi ćemo se usuglasiti da banke u Hrvatskoj imaju dovoljno sredstava, financijskih da poprate sve programe, projekte i kada treba intervenirati kada se tiče HZZO-a ili bilo koga drugoga i treba intervenirati i stati sa svojim kreditom, sa svojim sredstvima za gospodarstvo. Druga je stvar što sam i ja osobno prošle godine obilazeći sve županije i razgovarajući sa poduzetnicima oko programa poticanja malog i srednjeg poduzetništva često čuo primjedbe poduzetnika da nema razumijevanja pojedinih banaka za njihove projekte i da je često brže i lakše ostvariti kredit u javnoj potrošnji. Dakle, za nekakav automobil, nego za poduzetnički kredit. Kada smo prošle godine krenuli sa novom kreditnom linijom u pravcu poticanja poduzetništva, sa ovim povoljnim kreditima od 2 do 4%, pozvali smo sve banke da se uključe u taj program. To je konačno program hrvatske Vlade, program poticanja malog i srednjeg poduzetništva i svim bankama je bilo jasno, stavljeno do znanja da tražimo od njih maksimalno praćenje takovih kreditnih linija. I od njih je tada dobiveno jasno i potpis i pristanak, šesnaest, sedamnaest banaka. Nakon prošle godine, ove godine, mislim da ih imamo i nešto više. Dakle, prihvaćeno pratiti te programe, utvrđeno da nema ograničenja, limita za kreditna sredstva koja se kane plasirati i ono što ja mogu reći kao ministar gospodarstva, rada i poduzetništva, da sam i svojim suradnicima dao zadaću da napravimo prvu analizu nakon nekoliko mjeseci korištenja tih kreditnih linija, analizu banaka i njihovog praćenja tog projekta. Prema tome, mi moramo biti svjesni situacije da gospodarski oporavak i razvoj Hrvatske ne možemo bez poduzetnika ostvariti, da poduzetnici ne mogu nove tehnologije, novu proizvodnju uvoditi bez podrške banaka sa svojim financijskim sredstvima. I mislim da je sasvim jasno i izvjesno, u ovom momentu ja ne mogu govoriti da banke rade suprotno i da to ne čine, ali sigurno je da ćemo kroz ovu analizu koja se sada provodi vidjeti da li stvarno banke su stale iza tog programa projekta, da li stvarno kvalitetno prate poduzetnike u tim svojim projektima. I mislim da svakome od nas mora biti jasno da taj program razvoja malog i srednjeg poduzetništva ali i gospodarstva u cjelini mora biti program oko koga se okupljaju svi i da tu banke također moraju naći svoj interes i da će ga one i naći. I po onim prvim informacijama koje imamo da taj projekat i kod banaka je dobro popraćen. Prema tome nitko ničim nije niti opteretio banke da ne mogu pratiti gospodarstvo u Hrvatskoj a isto tako mislim da je s pravom za očekivati da sve banke koje posluju u Hrvatskoj prate kvalitetno sve gospodarske projekte i pogotovo kada se radi o ovakvim projektima kao što je razvoj malog i srednjeg poduzetništva. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Definitivno ova mjera Vlade je ustvari uzimanje tablete za bolest nelikvidnosti u Hrvatskoj državi i hrvatskom društvu, hrvatskoj privredi. Ali ta tableta neće rješiti bolest. Pa sam očekivao od vas da ćete reagirati s prijedlogom da se osnuje Hrvatska komunalna banka ili HABOR da se pretvori u investicijsku razvojnu banku. Pa zbog toga bi htio da mi napišete odgovor. Hvala lijepo.
Hvala. Dakle pisani odgovor. Poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević. Izvolite.
Hvala lijepo. Moje pitanje je upućeno gospodinu ministru kulture Boži Biškupiću. Naime, na izvanrednim sjednicama, skupštinama Hrvatske udruge radija i novina i nacionalne udruge televizija upozoreno je i prosvjedovano da Hrvatska radio-televizija sukladno članku 54. Zakona o Hrvatskoj radio-televiziji nije uplaćivala 3% od mjesečno prikupljenih sredstava i to na ime pristojbe u Fond za poticanje pluralizma i raznovrsnosti medija što je bila obvezna od 7. kolovoza 2003. kada je stupio na snagu Zakon o elektroničkim medijima. Kako je neuplaćivanje sredstava Hrvatske radio-televizije onemogućilo normalno funkcioniranje Fonda za poticanje pluralizma i raznovrsnosti lokalnih i elektroničkih medija, molim vas gospodine ministre da nas informirate koliko je do sada Hrvatska radio-televizija uplatila u fond u odnosu na zakonom propisanu obvezu, odnosno koliko je Hrvatska radio-televizija u obvezi još uplatiti i to za koje razdoblje.
Hvala. Ministar kulture Božo Biškupić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnice, gospođe i gospodo. Točno je da je zakon stupio na snagu 14. veljače 2003., da je uslijed ljeta, odnosno 7. kolovoza 2003. počela obveza uplati od 3% HRT-a i činjenica da nije bio odmah otvoren račun, ali to ne ispričava HRT. HRT je zapravo ta sredstva početi odmah odvajati i onog momenta kad otvore račun i na njega to uplatiti. On je, obaveza HRT-a za 2003. godinu je bilo 8,8 milijuna kuna, nije uplaćeno. Za 2004. 21,8 milijuna kuna nisu uplaćeni. Tek ove godine je 7,8 milijuna uplaćeno. Znači da je više od 29 milijuna kuna duga. A ja se nadam samo budući da nema Ministarstvo kulture, nema mogućnost, te ne postoji u zakonu niti sankcije, nitko nije ni, vjerojatno zakonodavac 2003. nije pretpostavljao uopće da se ne bi ispunjavala ovakva obveza. Prema tome ja se nadam da je Vijeće televizijsko i naravno ravnateljstvo televizije svjesno koliko je važno i koliko je značajno poticati pluralizam i raznovrsnost medija i da će ta sredstva izdvojiti naknadno i uplatiti za vrlo važnu, za razvoj lokalnih medija po cijeloj Hrvatskoj jer je to za razvoj društva i demokraciju tog društva vrlo bitno i značajno. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Jagoda Majska Martinčević. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] da se ovakve situacije sankcioniraju na bilo koji način kako se ne bi ponavljale. Hvala lijepo još jednom.
Hvala. Poštovana zastupnica Nevenka Majdenić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem i ministru gospodarstva, rada i poduzetništva gospodinu Branku Vukeliću. Poštovani ministre poznato je da je Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva izradilo i pokrenulo niz projekata razvoja gospodarstva, posebno malog i srednjeg poduzetništva. S obzirom da poduzetnici, posebno novi poduzetnici često nemaju dovoljno kapitala odnosno imovine za osiguranje poduzetničkih kredita vaše ministarstvo je pokrenulo inicijativu da se putem hrvatske Agencije za malo gospodarstvo osigura državno jamstvo za kreditne linije poduzetnika. U svezi s navedenim dakle s razvojem gospodarstva a posebno malog poduzetništva moje pitanje je sljedeće. Da li je ova inicijativa osiguranje državnih garancija jamstava za kreditne linije putem HAMAG-a saživjela, odnosno da li se već može koristiti ovakav oblik osiguranja financijskog kapitala. I u kojem je roku predviđeno osnivanje područnog ureda Hrvatske agencije za malo gospodarstvo u Osijeku? Hvala.
Ministar gospodarstva Branko Vukelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovana saborska zastupnice. Pa prije svega točno je da smo u program poticanja malog i srednjeg poduzetništva uključili i HAMAG, Hrvatsku agenciju za malo gospodarstvo upravo u ovom dijelu izdavanja jamstava za one poduzetnike koji nemaju dovoljno svojeg vlasništva, svoje dakle imovine da bi mogli jamčiti, garantirati za poduzetnički poduhvat. I da je upravo HAMAG kao agencija zadužena za taj dio u Vlada je donijela sve te projekte koji se realiziraju kroz HAMAG i moram reći da smo u ovih, ili da je HAMAG u ovih 4 mjeseca ove godine izdao negdje oko 10-tak jamstava a 15 je u obradi. Isto tu želim reći jasno i glasno da sam i to već i izjavio da nisam u potpunosti zadovoljan sa tim projektima koje je HAMAG rekao bih, pripremio za izdavanje jamstava i upravo izmjene su sada u procedurama usaglašavanja i idu prema Vladi kako bi taj HAMAG bio što efikasniji i kako bi što brže i u kraćem vremenu ali i kvalitetnije jamstvo davao i da nema spora. Pojedinih sporova bilo je sa pojedinim bankama. Dakle idemo na izmjene tih projekata kako bismo još efikasnijim učinili HAMAG. HAMAG dakle daje ta jamstva. To su jamstva prije svega za poduzetnike početnike, ali i za sve one poduzetnike koji nemaju dovoljno svojih jamstava da mogu pokriti i sa HAMAG-ovim jamstvom. Što se tiče uloge HAMAG-a mogu ovdje reći da je njegova zadaća u programu poticanja malog i srednjeg poduzetništva još u smjeru certificiranja konzultanata i stvaranje mreža konzultanata i sufinanciranje tih konzultanata poduzetnicima koji su prije svega početnici, oni koji dakle kreću u svijet poduzetništva. Također jedna od aktivnosti HAMAG-a je i osnivanje svojih podružnica u svim mjestima i područjima Hrvatske, tako da je prošle godine to učinjeno u Splitu. U planu je i Osijek. Predviđena sredstva jesu. Ne znam i ne mogu reći ovog momenta točno dinamiku u kojem mjesecu i kada, ali u svakom slučaju i za Osijek je predviđena podružnica HAMAG-a i formiranje te podružnice.
Hvala. Poštovana zastupnica Nevenka Majdenić. Izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru i nadam se realizaciji agencije što prije jer je to jedan od preduvjeta za brži razvoj poduzetništva u Slavoniji, s obzirom da poduzetnici teško mogu dobiti hipotekarne kredite zbog bitno manje vrijednosti nekretnina u Slavoniji pa je osnivanje ove Agencije neophodno.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivica Klem.
Poštovani gospodine predsjedniče. Upućujem pitanje ministru poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva, gospodinu Petru Čobankoviću. Seljaci tvrde da je država u prva 3 mjeseca ove godine uvezla stoke u vrijednosti od 24 milijuna američkih dolara, što je za gotovo 16 milijuna američkih dolara više nego u istom razdoblju prošle godine. Naravno da najavljuju prosvjede, kako to obično kod nas biva, a mene interesira upravo zbog upita stočara sa područja i Vukovarsko-srijemske županije i moje općine što je razlog ovome povećanom uvozu stoke? I ako su ovi podaci točni zbog čega Hrvatska država uvozom stoke ugrožava domaće stočare? Hvala lijepa.
Hvala. Ministar poljoprivrede, Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Hvala lijepo, gospodine zastupniče. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Jedno zanimljivo pitanje, ali moram odgovoriti. Činjenica jeste da Hrvatska je za prva 3 mjeseca uvezla žive stoke za 24 milijuna dolara. To jeste činjenica, ali je isto tako činjenica da Hrvatska nažalost nema dovoljno vlastite stoke. Činjenica je da nema problema sa otkupom stoke, da nema viška stoke i da je cijena žive stoke, i junadi i svinja vrlo, vrlo visoka. Da smo tu imali određene čak probleme vezano sa cijenom mesa u trgovinama. Znači, još jednom vas nešto moram ispraviti. Država ništa ne uvozi, uvoze pojedinci, uvoze gospodarstvenici i oni koji se bave trgovinom i snabdijevanjem tržišta. I normalno, mesoprerađivači kojima je potrebito da mogu imati svoju proizvodnju moraju imati osiguranu i sirovinu. U ovom kontekstu vezano za ovaj i ovakav uvoz ja ću slobodno kazati da mi analizirajući situaciju robe razmjene za 2005. godinu za prva 3 mjeseca nažalost imamo najkritičniju situaciju upravo na živoj stoci, na uvozu žive stoke i mesa. I to su stavke na kojima imamo povećanje u odnosu na prošlu godinu. Imamo još na nekim stavkama, ali ove su najznačajnije dok u većini slučajeva imamo smanjenje uvoza u odnosu na prošlu godinu. Isto tako imamo značajno povećanje izvoza u prva 3 mjeseca od cca 20% u odnosu na isto razdoblje prošle godine. Znači, ukoliko uspijemo ustabilizirati situaciju sa stokom i mesom Hrvatska stvara realne osnove za naredni period za smanjenje uvoza s jedne strane, a i za značajnije povećanje izvoza. U kontekstu uvoza žive stoke i u kontekstu vašeg pitanja moram kazati još, 2 stvari naglasiti. Jedna je da imamo značajan uvoz, uzmimo, rasplodnog materijala. Pa je tako za ova prva 3 mjeseca uvezeno gotovo 2 tisuće rasplodnih grla junica u vrijednosti od 2 i po milijuna dolara. To je nešto što nam je potrebito kako bi osnažili upravo provodeći ovaj operativni program razvoja govedarstva, to je nešto što je u funkciji, znači, buduće proizvodnje i mlijeka i teladi. Znači, u funkciji proizvodnje i mesa i mlijeka. Ali isto tako ono što je zabrinjavajuće da Hrvatska uvozi veliku količinu stoke za tov. I po tim pokazateljima za tov se uvozi negdje cca za 8 i pol milijuna dolara u ova 3 mjeseca. Znači, moramo stvoriti pretpostavke, povećati stočni fond, osigurati praćenje da domaća telad završavaju u tovu i na taj način, to su jedni od načina kako ćemo učiniti da smanjimo ovaj enormni uvoz. Kako žive stoke, tako isto i mesa. Ali isto tako moram kazati da poljoprivredni proizvođači u Hrvatskoj trenutno, trenutno nisu ugroženi jer sve svoje raspoložive količine prodaju po cijenama koje su znatno veće od prosječnih cijena koje su bile u zadnjih 3, 4 godine.
Poštovani zastupnik Ivica Klem, izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru i iskreno se nadam, a vjerujem da pozorno ovo pitanje i vaš odgovor, gospodine ministre, slušaju i naši stočari. Da će sljedeće godine ovakva jedna negativna bilanca se pretvoriti u pozitivnu. Hvala vam lijepa.
Poštovani zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine premijeru, članovi Vlade. Evo jedno pitanje za potpredsjednicu Vlade Republike Hrvatske. Zakonom o privatizaciji HT-a predviđeno je da 7% dividende toga poduzeća pripada hrvatskim braniteljima. Vlada Republike Hrvatske, kao što je poznato, ukupnu dividendu povukla iz toga poduzeća. Međutim, iako Zakon kaže da dividenda namijenjena hrvatskim braniteljima nije dio prihoda proračuna, Vlada do dana današnjeg nije uplatila nekih 140 milijuna kuna koliko pripadajući iznos glasi Fondu hrvatskih branitelja. Pitanje je, iako bi na njega mogao odgovoriti i ministar Šuker, a svakako ću tražiti i pisani odgovor Vlade, hoće li taj iznos dividende namijenjen hrvatskim braniteljima biti isplaćen i kada? Hvala.
Hvala lijepa, poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Gospodine zastupniče, hvala na pitanju koje sasvim sigurno zanima hrvatske branitelje i naravno članove njihovih obitelji. Rekla bih samo dvije, tri rečenice uvoda. Ova Vlada je, odnosno na prijedlog ovoga ministarstva kojem sam na čelu, morala promijeniti, odnosno učiniti izmjene i dopune Zakona o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskoga rata jer je Zakon koji je donesen pod kraj mandata prošle Vlade bio zapravo neprovediv. O tome smo dobili sugestije i Komisije za vrijednosne papire i drugih stručnjaka. Dakle, prvo što smo morali učiniti, morali smo mijenjati Zakon. Drugo, nakon te izmjene mi smo proveli sve ono na što nas je Zakon obvezivao i mogu reći da je sav taj posao obavljen do sada iznimno uspješno. Što se tiče konkretno vašeg pitanja, dakle, podsjećam vas da je prema Zakonu i prema Zakonu o Fondu hrvatskih branitelja i prema Zakonu o privatizaciji HT-a 7% dionica prenijela u Fond hrvatskih branitelja. Dakle, to je bila obveza Vlade koju je Vlada uredno izvršila. Isto tako vas podsjećam na činjenicu da pravo na dividendu dioničari imaju onda, odnosno stječu je onda kad postanu dioničari. Prema tome, Vlada čini sve što je u skladu sa zakonom i naravno da itekako posebno vodi računa o Fondu hrvatskih branitelja i o realizaciji svih onih zakonom predviđenih postupaka. Što se tiče, evo, dodatnih možda obrazloženja ja ću sa zadovoljstvom, naravno u suglasju sa Ministarstvom financija i pisano, odnosno pisanim putem odgovoriti na vaše pitanje. Hvala.
Zahvaljujem potpredsjednici. Poštovani zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru, odgovor je očekivan, u skladu sa onim informacijama koje sam imao, o načinu vođenja rasprava na Upravnom odboru istog toga fonda za Hrvatske branitelje. Ne znam da li će ovim odgovorom biti zadovoljni Hrvatski branitelji jer će ostati bez tih 140 milijuna kuna koliko je namijenjeno tome fondu ali u svakom slučaju očekujem stav Vlade oko ovoga pitanja isplate dividende. Hvala.
Poštovani zastupnik Niko Rebić izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U odsustvu ministra zdravstva i socijalne skrbi pitanje postavljam državnom tajniku. Centar "Fra Ante Sekelez" koji je smješten u Vrlici, trenutno zbrinjava 180 korisnika teže i teške mentalne retardacije sa fizičkim nedostatcima. Centar je tijekom Domovinskog rata u potpunosti devastiran i uništen, u proteklom razdoblju od ukupno četiri objekta obnovljena su tri. Četvrti objekat koji se nalazi u središtu kruga centra nije obnovljen i tako devastirani objekat predstavlja latentnu opasnost po korisnike i djelatnike centra. S obzirom da mi je poznato da postoje projekti obnove ovog objekta moje pitanje je što Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi namjerava sa predmetnim objektom ako projekat nije uvršten u financijski plan kapitalnih izdataka za djelatnost socijalne skrbi u sljedećem proračunskom razdoblju, dakle za tri godine. Odnosno da li će objekat koji se nalazi u sklopu centra rušiti, darovati, prenamijeniti ili će isti i dalje predstavljati opasnost za korisnike i djelatnike centra. A ujedno naružavati izgled centra i grada. Uz napomenu, više od 40 mentalno retardirane djece čeka na smještaj. Napominjem, da je to jedina ustanova na području posebne državne skrbi takve vrsti, stoga i čudi nebriga da i 10 godina nakon povratka nije i izgleda i ne kani se završiti sa obnovom centra "Fra Ante Sekelez". Hvala.
Hvala državni tajnik Ante Zvonimir Golem, izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvaženi zastupniče. Situacija oko centra "Fra Ante Sekelez" malo je drugačija, dakle centar se sastoji od 4 objekta kako ste sami rekli od 96. godine država je uložila u tri objekta za potpunu sanaciju centra. Prije rata i prije devastacije centra centar je zbrinjavao puno više štićenika nego danas, danas dolazi do smanjenja korisnika ne zbog tehničkih uvjeta nego zbog plana i programa dakle stvaranja domova socijalne skrbi koji su zbrinuli jedan dio štićenika centra, uvođenjem osobne invalidnine, gdje štićenici centra ostaju unutar obitelji ili deinstitucionalizacijom odnosno poticajem za samostalni život štićenika centra starije dobi. Iz tog razloga danas centar broji 177 štićenika i 101 zaposlenik. U godišnjem proračunu za centar je ukupno pripremljeno i potrošeno 12 milijuna kuna, a uređenje tog 4. objekta koji bi zahtijevalo prema troškovnicima i planovima je visine otprilike 8 milijuna kuna. Provodeći ove programe deinstitucionalizacije programe uvođenja osobne invalidnine i sve ostalo, uspjet će se snimiti stanje i vidjeti da li su potrebni toliki kapaciteti bez obzira što je istina da u ovom trenutku 40 djece čeka na smještaj u taj centar. S druge strane u sklopu obilazaka centara za socijalnu skrb i snimanja stanja u centrima koje do sada proveo ministar zdravstva, gdje je obišao preko 20 centara, dio sredstava iz Svjetske banke upotrebljava se upravo za podizanje higijenskog standarda takvih centara a kojih dio će sigurno se učiniti u Vrlici. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Niko Rebić, izvolite.
Gospodine državni tajniče kada je u pitanju centar "Fra Ante Sekelez" to je od iznimnog značaja ne samo za Vrliku, nego ukupnoj za povratak i za ostanak ljudi na tome prostoru. Ovdje slušam po tko zna koji put kako se u ime struke može pravdati sve a da se zapravo ništa ne gradi i ne obnavlja. Ja vam kažem tko god dođe u Vrliku i vidi taj centar svjestan je da u tom objektu ne može ništa drugo biti nego da bude jedan od 4 paviljona za smještaj retardirane djece. Nema drugih stručnih razloga da će se ići udomiti jer tako teško retardirane osobe ne mogu se nigdje u privatnih udomitelja, ili kojim drugim stručnim razlozima pravdati, zbog toga bi bilo pravo pitanje i ja ne mogu biti zadovoljan vašim odgovorom, mene zaista interesira, pa onda dođite lijepo i stručno da … što želite u budućnosti sa centrom "Fra Ante Sekelez". Hvala.
Hvala. Napravit ćemo sada stanku 30 minuta, ostalo je još 15 zastupnica i zastupnika, prvi na redu je poštovani zastupnik Vlado Jukić. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sa aktualnim prijepodnem. Na redu je i pitanje postavlja poštovani zastupnik Vlado Jukić. Izvolite!
Hvala, gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege! Pitanje postavljam predsjedniku Vlade gospodinu Sanaderu. Štovani gospodine predsjedniče, već duže vrijeme primamo informacije u Hrvatskoj kako se Europska unija sprema ograničiti uvoz šećera iz Hrvatske. Obzirom na činjenicu da Hrvatska u Europsku uniju izvozi oko … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] šećera postavlja se pitanje ako se to dogodi, ako Europska unija uvede kvote dolazi u pitanje preživljavanje najmanje dvije od tri hrvatske šećerane i vjerojatno možemo pretpostaviti da bi u gospodarsku katastrofu došle šećerane u Virovitici i Županji. Obzirom na činjenicu da odnosi između Hrvatske i Europske unije regulirani su Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju sukladno tom sporazumu članku 38. Europska unija niti Republika Hrvatska ne mogu jednostrano donositi odluke o uvođenju carina, kvota ili nekakvih ograničenja već to može samo učiniti Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje koje je sastavljeno od jednakog broja članova iz Hrvatske i Europske unije. Ako je točna informacija koja je bila u hrvatskim medijima da je hrvatska Vlada već pristala na pregovore o uvođenju kvota za hrvatski šećer postavljam pitanje što je Vlada poduzela ili namjerava poduzeti kako bi zaštitila domaću proizvodnju šećera i tisuće radnih mjesta koja mogu biti dovedena u pitanje ako Europska unija uvede kvote za uvoz hrvatskog šećera. Hvala.
Hvala. Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine zastupniče Jukiću, točno je da se čuju informacije da se namjerava razgovarati o uvođenju kvota. Ali isto tako je točno ovo što ste vi rekli da se one ne mogu uvesti unilateralno jednostrano. Mogu se uvesti samo uz suglasnost Hrvatske. Ono što vam ja mogu reći mi ćemo kao zemlja kandidat s velikim razumijevanjem poslušati argumente koji će doći iz Europske komisije, nakon toga odlučiti kako ćemo se postaviti ali ono što vam jamčimo ovdje kako god se postavili budite sigurni da kompletan izvoz koji bude Hrvatska mogla izvesti da će biti izvezen u Europsku uniju pa makar takve bile kvote ili ostalo bez kvota. Dakle, ja jamčim i to je naša pozicija, sačuvati radna mjesta i kompletan izvoz što možemo izvesti može ići u Europsku uniju. I ne treba nikakvih bojazni, gospodine zastupniče i drugi, nikakvih bojazni ne treba imati dakle da ćemo izgubiti radna mjesta ili da ćemo smanjiti izvoz šećera u Europu.
Hvala. Poštovani zastupnik Vlado Jukić. Izvolite!
Zadovoljan sam odgovorom, samo ipak morate razumjeti naše bojazni obzirom da evo radnici Sljemena su vani a i opravdano je da imamo bojazni obzirom na dosadašnja iskustva.
Hvala. Poštovana zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite!
Hvala, gospodine predsjedniče. Svoje pitanje bi uputila državnom tajniku u Ministarstvu kulture. Gospodine državni tajniče, na otvaranju proljetnog sajma knjiga vrlo često i u tisku nekoliko nakladnika opetovano je upozorilo na neke nelogičnosti, pa čak i na sukobe interesa članova vijeća koji odlučuju o dodjeljivanju potpore nakladnicima. Molim vas, možete li mi odgovoriti na koji način se odlučuje o toj potpori, kolika je ta potpora ove godine u ministarstvu predviđena i postoji li uopće sukob interesa u odlučivanju kod potpora? Hvala.
Hvala. Državni tajnik Jadran Antolović. Izvolite!
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Uvažena gospođo zastupnice! Kao što znate Zakon o kulturnim vijećima uređuje način rada vijeća u području kulture pa tako i Vijeća za knjigu i nakladništvo koje odlučuje o potporama u području nakladništva sukladno kriterijima koji se objavljuju u okviru natječaja za otkup i potporu knjizi. Što se tiče sukoba interesa isti zakon onemogućava sukob interesa jer se pri odlučivanju mora izuzeti eventualno glas osobe koja je u programu o kojem se odlučuje. U tijeku 2004. godine za otkup i potporu u izdavanju knjiga 2 tisuće i 101 naslov je otkupljeni potpomognut sa 28 milijuna 632 tisuće. Ako tome pridodamo i ono što je otkupljeno putem knjižnica tada je iznos koji je u tu namjenu utrošen veći od 55 milijuna kuna. Isto tako se planira i tijekom ove godine a ako tome pridodamo i ono što se putem Ministarstva prosvjete iz proračuna također podupire nakladništvo onda su dakako sva ova iznošenja da nije dovoljna potpora nakladništvu zaista bespredmetna obzirom da se više od 60 milijuna sredstava utroši za poticanje nakladničke djelatnosti.
Hvala. Poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala, gospodine državni tajniče. Ma bitno je bilo zbog javnosti jer se vrlo često upravo u javnosti čuje da Ministarstvo kulture ne daje potporu pa se često nakladnici obraćaju lokalnoj zajednici tražeći potporu. Očito da pokušavaju na svim nivoima još više ugrabiti sredstava. Hvala vam lijepo.
Hvala. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite!
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče! Svoje pitanje postavljam gospodinu ministru Vukeliću. U mandatu bivše koalicijske vlasti doneseni su zakoni koji su štitili ostvarenje prava radnika na isplatu plaće. Te odredbe su ukinute a vi i čitava Vlada uporno odbijate SDP-ov zakon kojim gospodarski kriminalitet ne bi tako lako i tako brzo zastario i jednako tako kojim bi neisplata plaća radniku bila predviđena kao teško kazneno djelo. Državu to izgleda uopće nije brige je li radnik primio plaću ili nije. Dapače i čak štoviše, omogućili ste vlasnicima tvrtki koji su namjerno oštetili i državu i radnike ne isplativši ono što je potrebno, dapače da hitro osnuju novu tvrtku i ostaju za to nekažnjeni. I još se svime time hvalite. Time i za takve hitrokracija a za poštene poduzetnika komplikacija više, tj. turbo birokracija. Jeste li vi i Vlada napokon svjesni svoje odgovornosti jer ste bili upozoreni na to da će se to dogoditi ili ste to upravo i željeli?
Hvala. Ministar gospodarstva Branko Vukelić. Izvolite!
Hvala. Gospodine predsjedniče, poštovana saborska zastupnice! Ova hrvatska Vlada pa i svaki ministar pa i ja itekako smo svjesni i odgovornosti i stanja i situacije kada govorimo o gospodarstvu, kada govorimo o pravima radnika, o svemu onome što je itekako bitno i važno. Svjesni smo dakle i odgovornosti, zbog toga se tako odgovorno i ova hrvatska Vlada odnosi prema svim pitanjima iz gospodarstva, prema pravima radnika zbog toga i sve programe i projekte i zakone radimo u jednom partnerskom odnosu i dogovoru sa socijalnim partnerima i Udrugom poslodavaca i sa sindikatima. Svi ti akti i svi ti zaključci idu i prolaze kroz Gospodarsko-socijalno vijeće. Prema tome, mislim da ova Vlada i zna koje su poteškoće u gospodarstvu i zna rješenja, i donosi zakone i propise koji imaju za cilj upravo da razriješimo tu tešku gospodarsku situaciju u Hrvatskoj koju smo naslijedili upravo od prošle Vlade. Hvala.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite!
Ma to uopće nije odgovor. Vi ste tu nešto govorili a da niste ništa odgovorili i nemojte se smijati jer je situacija tužna. Nisam zadovoljna ja a još manje su zadovoljni radnici koje se sustavno pljačka. I jasno je da se ova Vlada na to oglušuje, da joj je u interesu odnosno da propušta i da štiti sumnjivi kapital koji radniku i njegovoj obitelji otkida od usta kao što se to trenutno događa sa radnicima Sljemena. Vi slavite i svi slavimo ali slabo … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] indirektno a bome i direktno odgovorni što ste postali generator ne željenih situacija a i posljedica za sve one koji više zaista nemaju šta izgubiti.
Hvala. Poštovani zastupnik Antun Kapraljević, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Svoje pitanje bih postavio premijeru. Gospodine predsjedniče Vlade, ne znam da li ste primijetili ali već 21 dan neki ljudi kampiraju ovdje ispred Vlade, ti neki ljudi su zaposlenici Sljemena i čini mi se da nisu došli na ljetovanje, nego da ih je na taj potez natjerala nepravda, nepravda koja je proizvela zlo koje se dešava njima i zbog toga su došli na Markov trg. Ja znam, ja znam da vi razumijete pitanje radnika, pokazali ste to i na određenim tvrtkama koje ste riješili po nekim određenim kriterijima. Ja vjerujem da kriteriji koji su bili korišteni za Goričanku, PPK Valpovo, za Imostroj, za PIK-Vrbovec, ja vjerujem da jedan od tih kriterija barem zadovoljavaju radnici Sljemena i da tvrtka Sljeme zadovoljava jedan od tih kriterija. Pa vas pitam, po kojem ćete modelu i po kojim kriterijima pomoći radnicima Sljemena?
Hvala. Predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine zastupničke Kapraljeviću, radnici Sljemena su na Gornjem gradu, ovdje pred Hrvatskim saborom i Vladom zbog toga što vlasnici toga poduzeća ne ispunjavaju svoje obaveze. Oni su zatražili zaštitu pravne države, od institucija pravne države, ne od Vlade, Vlada se uključila u taj proces putem svog Ureda za socijalno partnerstvo gdje smo ponudili dobre usluge da pokušamo između radnika i vlasnika za koje svi znamo da nije Vlada vlasnik, da nije država vlasnik nego da je FINAGRA vlasnik. Između ostaloga u vrijeme vaše koalicijske Vlade ste taj projekt i realizirali, ne u vrijeme HDZ-a, ni moje Vlade. Tu su se spominjali bivši ministri, ja ih neću sada imenovati. Prema tome, uputite to najprije pitanje vašim bivšim koalicijskim partnerima. A što se mene tiče, reći ću sada po prvi put u javnosti, kada ste me već potaknuti, nisam o tome govorio u javnosti, drugi ili treći dan nakon štrajka navečer sam došao i obišao radnike, razgovarao sa njima i nisam to dao u javnost, jer to nisam učinio i evo sada prvi puta čujete za to. I nisam to učinio zbog toga da bih kupio predizborne poeme ili iz bilo čega drugoga nego sam htio sa ljudima porazgovarati, čuti što ih muči i vidjeti na koji način Vlada može pomoći. Ono što mi ne možemo napraviti je dati jamstvo za nekog privatnog vlasnika, to nije uobičajeno, to niste ni vi radili, ne možemo ni mi raditi, ali budite sigurni da je i potpredsjednik Vlade, gospodin Polančec i naš Ured za socijalno partnerstvo gospodin Begović u stalnom kontaktu i sa sindikatima i da pokušavamo pronaći rješenje na koji način riješiti ovaj slučaj Sljemena. Ja se sa ovim radnicima apsolutno solidaliziram, smatram da pravna država mora raditi svoje, smatram da institucije pravosuđa moraju raditi svoje, ali to je ponovno odgovor kao i uvaženom zastupniku Bancu maloprije izvršna vlast se ne može miješati u rad ni državnog odvjetnika, ni uskoka ni sudskih vlasti, to je po našoj demokratskoj odluci svih Hrvata i svih hrvatskih građana trodioba vlasti i mi ne možemo u to intervenirati. Što mi možemo napraviti? Ovo za što se vi zauzimate, da napravimo jedan presedan da amnestiramo FINAGRU, e taj film FINAGRA neće gledati.
Hvala poštovani zastupnik Antun Kapraljević. Izvolite.
Nisam zadovoljan odgovorom, prvo da razjasnim meni su, meni su radnici rekli da ste vi bili tamo i da ste ih obišli. Međutim, postavlja se pitanje da li je Sljeme prepušteno na milost i ne milost u ovakvoj situaciji u kojoj se nalazi samo zato što nema političkog anđela čuvara kao što su imali Goričanka, Imostroj i PPK Valpovo. U liku Sv. Ivana, Sv. Branimira i Sv. Miomira.
Hvala. Poštovani zastupnik Mario Zubović.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, ja bih postavio pitanje ministrici vanjskih poslova i europskih integracija Kolindi Grabar-Kitarović. Budući je godinu dana prošlo od ulaska 10 zemalja u Europsku uniju, bilo bi interesantno nam čuti kakvo je raspoloženje u tim zemljama u odnosu na europski skepticizam, da li je on ojačao u tim zemljama, da li je oslabio ili je ostao isti. To nas interesira zato što se u Hrvatskoj često vode polemike putem medija, kakvo je raspoloženje naroda u Hrvatskoj u pogledu europske integracije. Hvala lijepo.
Hvala. Ministrica Kolinda Grabar-Kitarović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine zastupniče Zubović. Analizirajući stanje u državama koje su prije godinu dana, odnosno točnije 1. svibnja 2004. godine ušle u članstvo Europske unije možemo odgovorno utvrditi da se punopravno članstvo u Uniji pozitivno odrazilo na razne segmente društva. Većina država, novih država članica bilježi porast bruto društvenog proizvoda, pa primjerice u baltičkim državama u tih prvih godinu dana članstva, porast bruto društvenog proizvoda iznosi 7 – 8,5%. Isto tako bilježi se jačanje industrijske proizvodnje, smanjenje inflacije, porast vrijednosti stranih ulaganja i otvaranje novih radnih mjesta. Primjerice slovački ministar financija tvrdi da se 2004. godina može procijeniti, odnosno proglasiti i kao izuzetno pozitivna godina upravo zbog učinaka članstva u Europskoj uniji. Većina strahova koje su osjećali određeni segmenti društva u novim državama članica raspršila se ovih prvih godinu dana članstva. Kao najbolji primjer su seljaci u Poljskoj koji su se prije stupanja Poljske u članstvo protivili članstvu u omjeru 75%, dakle 75% poljskih poljoprivrednika i seljaka bilo je protiv članstva. Danas je taj odnos upravo obrnut, 75% poljskih seljaka zadovoljno je zbog članstva, zbog učinaka članstva a samo 25% njih misli da posljedice članstva nisu pozitivne za Poljsku. Možemo kazati da se u novim državama članica nisu dogodili nikakvi veliki potresi ali ni nikakva gospodarska čuda. Dio novih članica imao je nerealna financijska očekivanja od Europske unije, ali činjenica je čak ni da djelomičan izostanak onih očekivanih subvencija nije utjecao negativno, nije se odrazio na razinu potpore javnosti članstvu u Europskoj uniji. Primjerice tako, potpora članstvu u Europskoj uniji u zemljama … [[Govornik se ne razumije.]] skupine, Češka, Slovačka, Poljska, Mađarska, iznosi 70%, a primjerice u Latviji 37% stanovništva kaže da je iznimno zadovoljno članstvom u Europskoj uniji. Dakle, zaključno možemo kazati sudeći prema raspoloženju građana u posljednjih godinu dana u odnosu na članstvo u Europskoj uniji ono raste, odnosno u državama članicama raste potpora članstvu u Europskoj uniji zbog konkretnih učinaka članstva na gospodarstvo, socijalne i druge aspekte života. Hvala.
Poštovani zastupnik Mario Zubović. Izvolite.
Hvala lijepo na odgovoru. Ja bih jedino htio ako se, ako bi to mogao apelirati da ovakove stavove mi nemamo prilike vidjeti na našim medijima i Hrvatskoj televiziji. Bilo bi lijepo kad bi Hrvatska televizija radila barem tjedno jednu emisiju o situaciji u tim zemljama koje su prije godinu dana ušle u Europsku uniju da i hrvatski građani vide prednosti ulaska u Europsku uniju.
Hvala. Poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine premijeru trenutačno je u Hrvatskoj najveća inflacija unatrag 5 godina najveći uvoz poljoprivrednih proizvoda, najveći unutarnji dug središnje države. Istovremeno u zadnjih 5 godina bilježimo najmanju stopu rasta zaposlenosti, najmanji rast penzija i najmanju stopu rasta društvenog bruto proizvoda. Jučer je u engleskom Parlamentu predstavljen plan izmjena zakonodavstva i gospodarska strategija za naredno razdoblje. To se dogodilo unutar 15 dana nakon završetka izbora. U Engleskoj i Hrvatskoj je jedna zajednička brojka 15 jer više od 15 mjeseci je prošlo u Hrvatskoj od konstituiranja Vlade, jednako tako od ustroja Ureda za strategiju. Gore spomenuti negativni trendovi ukazuju da je krajnje vrijeme da se njima posvetimo. Moje je pitanje ima li hrvatska Vlada strategiju gospodarskog razvoja? Ako je ima kad ćemo je vidjeti u Parlamentu? I bez obzira na odgovor mi predlažemo u HSS-u da ovdje u Saboru o tome raspravimo i zanima me da li ćete vi podržati ovu inicijativu HSS-a da razgovaramo o strategiji razvoja Hrvatske u Parlamentu u što skorije vrijeme?
Hvala. Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Nisam vas u jednom trenutku čuo tako da mi je izmakla jedna rečenica ali mislim da sam uhvatio bit onoga što ste htjeli reći. Raspravit ćemo, mi ćemo biti iz Vlade i iz HDZ-a za da se raspravi gospodarska strategija. Mi smo na početku mandata kao što ste to učinili vi na početku vašeg mandata, kao što je to učinila i bivša Vlada i sve. Inače ako se dobro sjećate dobili i povjerenje Hrvatskog sabora upravo zbog toga jer smo predložili jedan gospodarski program, a strategiju koju smo dužni napraviti s obzirom na činjenicu približavanja Europskoj uniji, radimo. Ona je na završetku. U međuvremenu smo dali i dva dokumenta koja su također dio te strategije. Jedan dokument je predpristupni ekonomski program. Taj dokument je raspravljen. On je danas u Europskoj uniji. Drugi dokument su bile 55 mjera Nacionalnog vijeća za konkurentnost jednog tijela koje je imenovala bila prošla Vlada dakle vaša Vlada i kojim smo, s kojim smo tijelom nastavili surađivati bez izmjena. Dakle imamo dva dokumenta koja su iznimno dobra. Od tih dokumenata radimo treći dokument sada koji će vrlo skoro doći i ukoliko se svi klubovi dogovore nemamo ništa protiv da se raspravi i u Saboru.
Poštovani zastupnik Željko Pecek. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja vjerujem da ćemo jako lagano postići suglasje svih klubova u Saboru da raspravljamo o strategiji razvoja Hrvatske. Međutim vraćam se na ono početno. Englezima je trebalo nakon izbora za to 15 dana, a u Hrvatskoj je prošlo 15 mjeseci, a strategiju još nemamo. Zbog toga evo mi u Klubu HSS-a predlažemo upravo da u što kraće vrijeme u Parlamentu vidimo sve te materijale.
Hvala. Poštovani zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem gospodinu ministru Čobankoviću. Poštovani gospodine ministre kao Slavoncu poznato vam je da se, ... [[Govornik se ne razumije.]] kao Slavoncu poznato vam je da se u Slavoniji nažalost iz dana u dan sve lošije i teže živi, a svima je posebno našim seljacima sve teže. Razloga za navedeno je niz, a jedan od tih je nedvojbeno i zaslugom vašeg Ministarstva i Vlade. Naime svima su poznati problemi sa mlijekom, sirom, živom stokom i o tomu ste malo prije i govorili. NO moje pitanje je usmjereno u drugom smjeru. Kako se u posljednje vrijeme u javnosti od strane korisnika poticaja odnosno seljaka i pojedinih udruga govori o značajnom smanjenju poticaja kako nominalnog tako i kumulativnog te probijanje rokova određenih za isplatu istih a do podataka se bar što se tiče Brodsko-Posavske županije iz koje dolazim ne može doći jer naprosto ne postoje, pitam vas gospodine ministre da li je točna konstatacija o značajnom smanjenju poticaja te koliki je ukupni iznos isplaćenih poticaja za proizvodnju ratarskih, industrijskih kultura odnosno zašto u županiiji nema podataka? Isto tako molim vas gospodine ministre da odgovorite što je sa poticajima za proizvodnju duhana? O kojim iznosima se radi? I kada će i oni biti isplaćeni? Naime zbog izostanka isplate proizvođači duhana drže da su neupitno prevareni, ali ne znaju da li od strane prerađivača ili od vašeg resornog Ministarstva. I na kraju kolike su i kada će biti isplaćene potpore kapitalnim ulaganjima za 2004. godinu te nekomercijalnim poljoprivrednim gospodarstvima za prvi kvartal ove godine? Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Ministar poljoprivrede Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, hvala lijepa gospodine zastupniče. Ovo pitanje je vrlo složeno i ja ću vama odgovoriti u pisanoj formi da možete dobiti kompletan pregled. Ali sada ću usmeno pokušati odgovoriti na dio vaših pitanja pa između ostalog ne mogu se složiti sa nekim vašim konstatacijama, ali o neisplatama i problemima života na selu. Mislim činjenica jeste da postoje određeni problemi. Problemi postoje, problema će uvijek biti. Ali problemi su i zato su tu određena tijela i Ministarstvo da rješava te probleme i da ide u susret problemima. Vi sami znate da problem žive stoke znači nema problema žive stoke. Što se tiče seljaka ima problem, ali to je ovaj drugi problema što nemamo je dovoljno. Znači cijene stoke su znatno iznad prosjeka u zadnjih 10 godina i junadi i svinja. Znači s te strane nema problema. Problem je što treba staviti stoke više u tov, što treba više angažirati i sve one potencijale koje imamo od seljačkih do poduzeća i na taj način povećati ukupan prihod i stvoriti bolju osnovu svoga, svoga rada. Što se tiče konkretnih pitanja vezano za isplate potpora ja vam mogu odgovoriti da nema govora o smanjenju potpora. Da se potpore u proračunima iz godine u godinu povećavaju. Da smo u 2003. godini imali isplaćenih negdje cirka milijardu i 600 milijuna ukupno isplaćenog potpora. Da smo u 2004. godini isplatili milijardu 910 milijuna kuna i da za 2005. godinu imamo dvije milijarde i 72 milijuna kuna. Što se tiče konkretnog pitanja vezano za biljnu proizvodnju za 2004. godinu ili bolje rečeno za jesensku sjetvu 2003. i žetvu 2004. i sjetvu proljeće 2004. i žetva jesen ukupno za biljnu proizvodnju je isplaćeno 902 milijuna kuna. Što se tiče Brodsko-Posavske županije za biljnu proizvodnju u toj godini je isplaćeno cirka 60 milijuna kuna. Ima još određenih rekao bih problema sa dijelom nepravilno unesenih čestica, zahtjeva, neadekvatnih i po našoj procjeni tih uvjetno rečeno zaostataka ima u iznosu negdje u visini do maksimalno 5 milijuna kuna za cijelu i kompletnu biljnu proizvodnju. To nije problem našeg ministarstva. Dijelom je problem i poljoprivrednih proizvođača, dijelom i Ureda državne uprave koji nisu na adekvatan način obradile određene zahtjeve. Ali, stojimo na stajalištu da svatko tko ima pravo da to pravo treba da ostvari i omogućavamo da i u nekom rekao bih vremenu koje dolazi da se taj dio problema razriješi. Što se tiče problematike duhana. Ja vam moram kazati da smo prošle godine u dogovoru sa Udruženjem proizvođača duhana iz Virovitice, iz Podravine, promijenili pravilnik o isplati potpora, poticaja za duhan, praktično uskladili onim prijedlozima koje su oni predlagali, da nema zastoja i da je poticaj za duhan isplaćen. Isplaćeno je ukupno po osnovi poticaja za proizvodnju duhana 59 milijuna 377 tisuća, znači gotovo 60 milijuna kuna, da su nam prerađivači ili duhanska industrija dostavile obračun za 2090 proizvođača, da su isplaćeni poticaji 1921 proizvođaču, za 169 proizvođača ili cirka 8% postojali su određeni problemi. Dijelom, kod nekih je bilo na tim površinama upisane druge kulture, kod nekih površine uopće nisu bile upisane u upisnik i sličnih problema, da smo naknadnom provjerom i u suradnji sa uredima državne uprave riješili pitanje još od ovih 169, 70 poljoprivrednih gospodarstava, a ovih 99, 98 poljoprivrednih gospodarstava na žalost neće moći ostvariti potpore iz razloga što je na tim površinama ostvarila koje su prijavile, ostvarili potporu za neku drugu kulturu. To je dio problema njih samih i normalno da mi moramo voditi računa i striktno voditi računa o zakonitosti provođenja određenih mjera i ja i ovom prilikom želim naglasiti da sada kada je unutar ministarstva vraćene i poljoprivredne inspekcije, da ćemo u narednom periodu voditi jednu znatno veću kontrolu i nadzor kako prijavljivanja, tako isto i korištenja poticaja. Da krenemo dalje.
Ne možemo ministre. Pa bilo je puno pitanja. Ali, vrijeme je tako, nisam ga ja tako.
Evo samo za kapitalnu potporu još da kažem, da po zahtjevima iz 2004. godine, da su sve potpore za kapitalna ulaganja po zahtjevima iz 2004. isplaćene, da je u 2004. godini isplaćeno 67 milijuna kuna kapitalnih potpora, a u 2003. da je isplaćeno bilo 13 milijuna. …/Predsjednik: Dobro./… … Sada u obradi imamo 897 zahtjeva, do sada koji su u 2005. godini došli, obrađeno je 714, isplaćeno je 333 zahtjeva ili iznos od 18 milijuna. Pred isplatom je 349 zahtjeva sa iznosom od 21 milijun, a ostale obrađujemo. Isto tako je promijenjen pravilnik u smislu da investicijska potpora bude bliža proizvođačima na način jer je starim pravilnikom bilo regulirano da prvih 6 mjeseci se u drugih 6 mjeseci podnose zahtjevi. [[Pljesak.]]
Ako ovo nije dogovoreno pitanje i odgovor ne znam što je onda. Poštovani zastupnik Mato Gavran. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, meni je drago da ću dobiti i ja ali i ostali kolegice i kolege pisani odgovor. Ovdje je iznijeto niz kvalitetnih informacija. Jedini je problem što u Brodsko-posavsku županiju novac stigao nije. Dakle, seljaci su prevareni. Sami ste rekli da je 60 milijuna kuna stiglo ove godine. Pretprošle godine 82 milijuna kuna gospodine ministre je bilo za poticaje. No dobro. Ja se nadam da oni koji imaju kreditne linije neće ostati bez kuća, jer su dali u hipoteku svoju imovinu, dok stigne novac iz vašeg ministarstva. Hvala vam lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, pitanje sam imao za ministra zdravstva, no s obzirom da njega nema zamolit ću državnog tajnika da mi odgovori na pitanje. Naime, prije nepunih mjesec dana ministar zdravstva boravit će u gradu Prelogu, na jednom stranačkom skupu. Nakon što je nahvalio projekat izgradnje bolničkog paviljona u županijskoj bolnici Čakovec, građanima Preloga obećao je otvaranje hitne medicinske pomoći. Ja ne znam da li je on tad znao, a vjerujem da državni tajnik danas sigurno zna da je dom zdravlja Čakovec još 5. siječnja ove godine podnio Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje ponudu za sklapanje ugovora, ugovaranju novih, pet nova tima za hitnu medicinsku pomoć temeljem novog pravilnika. Ja želim vjerovati da ministar slučajno nije znao da vi znate, da je Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje na taj zahtjev odgovorio 18. siječnja. Doduše, odgovor je došao u Čakovec tek 3. veljače u kojem piše: «Obavještavamo vas da Zavod ne može prihvatiti vašu zamolbu za ugovaranje dodatnih timova hitne medicinske pomoći, budući da dom zdravlja nema suglasnost Ministarstva zdravstva za novi ustroj hitne medicinske pomoći.» Nakon čega se dom zdravlja obraća ministarstvu da bi dobio suglasnost i ministarstvo je dalo odgovor 5. travnja, napisalo, koje je u Čakovec došao 14. travnja u kojem piše: «Izvješćujemo vas da će se ustroj hitne medicinske pomoći odvijati postepeno na zahtjev Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje.» Dakle, HZZO upućuje na suglasnost ministarstva, ministarstvo upućuje na prijedlog Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. S obzirom da građani Preloga zaista imaju interes da se ovaj problem konačno riješi nakon 5 puta ponavljanog zahtjeva, ljubazno vas molim ako mi možete odgovoriti koji mjesec u toku ove kalendarske godine će dom zdravlja Čakovec dobiti suglasnost i ugovor za pet nova tima hitne medicinske pomoći stacioniranu u donjem dijelu Međimurja. Hvala.
Hvala. Državni tajnik Ante Zvonimir Golem.
Gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnik. Naime, prvo i osnovno dakle, stvar nije jednostavna ali možemo reći sigurno jedno. Ako je ministar rekao ministar će to i izvršiti. Ono što se mora reći to je da postoji određena procedura po kojoj se sve to odvija, tako da po članku 38. Zakona o zdravstvenom osiguranju imate da je ministar nadležan predložiti Vladi proširenje mreže, mreže zdravstvenih ustanova, ustanova hitnih medicinskih pomoći. Od 2003. godine ugovaranje ovih ustanova hitne medicinske pomoći ide po dva pravilnika, koji jedan je pravilnik upravo onaj koji je vezan uz ovaj slučaj doma zdravlja Čakovec za otvaranje hitne medicinske pomoći u Prelogu, a to je pravilnik o uvjetima, organizaciji i radu izvanbolničke službe hitne medicinske pomoći. U slučaju Preloga, odnosno doma zdravlja Čakovec ne radi se ovdje niti o tome da se prebacuje loptica lijevo ili desno kako se da naslutiti u pitanju, niti da je problem u financiranju. Problem je tehničke prirode u razdvajanju sanitetskog prijevoza od hitne medicinske pomoći i ostvarenja broja kadrova koji bi mogli opslužiti tih pet timova za hitnu medicinsku pomoć. U postupku koji je ministar pokrenuo, dakle on mora za prijedlog Vladi dobiti suglasnost. To je onaj dio znači na koji se vi pozivate, a to je suglasnost ne samo Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, nego i Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo, nadležnih komora i isto tako tijela jedinica lokalne samouprave. Od toga koliko je meni poznato od ovog trenutka dvije suglasnosti postoje, dvije su u tijeku. Tako da se nadam iskreno da će vrlo brzo i taj problem biti riješen. Na isti način je već do sada rješeno i pitanje Varaždina, pitanje Osijeka i još nekih drugih centara. Do tada svi ostali, da vas još upoznam s tim, raditi će i dalje po Pravilniku o standardima i normativima prava na zdravstvenu zaštitu iz osnovnog osiguranja zdravstva. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa. I tekst pravilnika i procedura izuzetno su nam dobro poznati, meni osobno. Ja sam postavio pitanje o tome, s obzirom da je odgovor ministarstva potpuno jasan da Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje mora predložiti vašem ministarstvu tu mrežu za Međimursku županiju. Pitao sam vas kada će HZZO vama to predložiti i kada ćete vi dati suglasnost. To je bilo moje pitanje. S obzirom da vidim da ne vladate ovim područjem molim pisani odgovor od ministra.
Hvala. Poštovani zastupnik Frano Piplović.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade. I članovi Vlade, kolegice i kolege. Ja bih svoje pitanje uputio ministru financija Ivanu Šukeru. Gospodine ministre vama je poznato kao ministru da je protekla Vlada, prošla Vlada u svom, u svojoj zadnjoj godini vladanja odlučila izdvojiti dio sredstava i državnoga proračuna za financiranje dva značajna objekta u gradu Slavonskom Brodu, znači državnog prijelaza i pristupne veze tzv. zapadne vezne ceste. I sadašnja Vlada je koliko znam, isto izdvojila dio sredstava za otkup zemljišta, zgrada. I građani grada Slavonskog Broda i cijelog onog dijela koji gravitira prema Slavonskom Brodu očekivalo se da se ovi objekti stave što prije u funkciju. Naime tijekom ljetnih mjeseci u Slavonskom Brodu je zapravo jedna nesnošljiva situacija zbog prometa i zagušljivosti. Teško je komunicirati unutar samoga grada koji inače ima prilično lošu razvijenu infrastrukturu. S druge strane tu je problem sa bukom i zagađenjem i treće je što veliki dio prometa za Bosnu i iz Bosne ide kroz samo središte grada Slavonskoga Broda, tu su opasni tereti koji ne daj Bože bi mogli ukoliko dođe do kakve kalvarije zaista … [[Govornik se ne razumije.]] nesagledive posljedice. Cijeli ovaj uvod je zbog toga da postavim pitanje da li imate informaciju, da li znate kada će biti otvoren taj granični prijelaz da bi se izbjegle sve ove opasnosti za građane Slavonskog Broda i za ljude u Bosanskoj Posavini koji se žele vratiti svojim kućama a ovakva gužva na samom graničnom prijelazu zaista čini sve nervoznim i prilično je napeta situacija.
Hvala. Ministar financija Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče i gospodine zastupniče. Na ovom vrlo zahtjevnom projektu su tri investitora. Investitor graničnog prijelaza i ceste uz granični prijelaz na hrvatskoj strani i Ministarstvo financija. I što se tiče te investicije ta investicija je gotova i sprema se tehnički pregled. Međutim da bi se mogao taj granični prijelaz u potpunosti upustiti u promet sporna je tzv. zapadna vezna cesta koja ide oko Slavonskog Broda i tu su investitor Hrvatske ceste. Međutim, tu je niz problema zbog tehničkih, u ovom trenutku zbog kišnog razdoblja i visokih podzemnih voda. Dakle ne mogu se izvršiti svi radovi. I treći investitor kanalizacijskog kolektora gradskog je Grad Slavonski Brod koji u ovom trenutku treba izraditi negdje oko 700 metara kanalizacijske mreže. Dakle ja se nadam da će oni u potpunosti završiti i ovu zapadnu veznu cestu i kanalizaciju i da će onda negdje krajem kolovoza moći biti otvoren granični prijelaz s hrvatske strane Slavonski Brod-Bosanski Brod. Kažem, tri su investitora u ovom trenutku prema informacijama koje imamo iz Hrvatskih cesta najveći problem su podzemne vode koje su vrlo visoke i vodo-zaštitno područje preko kojeg prolazi ta zapadna vezna cesta. Ali ponavljam Ministarstvo financija je ovaj svoj tehnički dio praktički uređenje objekata i cesta što se tiče graničnog prijelaza završilo. I što se toga tiče ono se praktički može otvoriti.
Hvala. Poštovani zastupnik Frano Piplović.
Zahvaljujem gospodinu ministru na informaciji. Ja mislim da će se ovoj informaciji obradovati svi građani grada Slavonskoga Broda i pravo zadovoljstvo će nastupiti kada taj objekt bude pušten u promet. Međutim ja bih još izrazio jedno zadovoljstvo. Budući da je prošla izborna kampanja što ovaj objekt nije tako nedovršen otvoren pušten u promet da bi se pokupili politički poeni. I ako je to početak neke nove u praksi … [[Govornik se ne razumije.]] čestitam. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Zdravko Sočković. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede i šumarstva i vodnog gospodarstva gospodinu Petru Čobankoviću. Kako dolazim iz Brodsko-posavske županije u kojoj ima veliki broj proizvođača mlijeka a neki od tih proizvođača su učestvovali u prosvjedima između Broda i Požege u isto vrijeme kada je na području Virovitičko-podravske županije osječka mljekara "Megle" sa 1. svibnjom ove godine prestala otkupljivati mlijeko od poljoprivrednih proizvođača. Moje pitanje uvaženom gospodinu ministru glasi. Možete nam reći postoje li viškovi mlijeka u Hrvatskoj? I što je vaše ministarstvo poduzelo ili planira poduzeti da bi proizvođači mlijeka imali kome prodavati svoje proizvode. Hvala.
Hvala. Ministar Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo. Direktno ću odgovarati. U Hrvatskoj nema još uvijek viška mlijeka. U Hrvatskoj jeste u prva 4 mjeseca zabilježeno značajno povećanje proizvodnje i otkupa mlijeka od 10% kao što sam rekao, to je, takvo povećanje nije zabilježeno u zadnjih 15-tak godina takvi obim povećanja. I to je ono što nas raduje. Što se tiče određenih problema koji su nastali sa otkupom i preuzimanjem mlijeka, mogu kazati da je to nešto što se u nekim dijelovima dešavalo. Dešavalo se ali iz tih razloga ministarstvo je konkretno poduzelo određene mjere i aktivnosti. Išli smo u susret određenim problemima i nastojali smo intervenirati sa drugim otkupljivačima za ta područja gdje pojedini otkupljivači nisu više imali ekonomski interes da sa tih prostora otkupljuju mlijeko. Ali mi moramo taj problem riješiti generalno. I u sklopu toga jučer smo u ministarstvu imali sastanak sa predstavnicima mlijeko prerađivača, kompletni mlijeko prerađivači od najvećih, "Lure", "Vindije" do malih mini mljekara i dogovaramo daljnju strategiju vezano za preuzimanje mlijeka. Opći stav je mljekara da nema viška mlijeka, da moramo i dalje raditi na povećanju proizvodnje mlijeka. Ali ima jedna druga stvar. A ta je da se mora povećati kvaliteta mlijeka. Mljekari nisu zadovoljni sa velikim učešćem treće klase mlijeka koja stvara ili našem mlijeku dijelom ne zadovoljava kriterije vezano Europske unije i vezano za izvoz. U tom kontekstu isto ministarstvo će putem svog stočarskog centra i poljoprivredno-savjetodavne službe napraviti velike aktivnosti ciljano prema onim proizvođačima koji imaju treću klasu mlijeka koja ne zadovoljava kvalitetno kriterije, gdje ćemo ići edukativno, gdje ćemo osigurati određena dezinfekcijska sredstva i naučiti ljude. Jer je u konačnici i to njihov veliki interes jer je i velika razlika između mlijeka treće klase i mlijeka, ne znam, ekstra klase i prve klase. Znači generalno gledajući, naša orijentacija jeste na povećanju govedarske proizvodnje, jeste na povećanju proizvodnje mlijeka jer nam je mlijeko vrlo bitno. Za mlijeko se utvrđuje i proizvodna kvota pri ulasku u Europsku uniju. I normalno da taj nivo proizvodnje moramo dignuti. Ono što je dobro u ovom trenutku jeste da se značajno smanjio uvoz mlijeka. Kao što sam rekao, direktno mlijeka se smanjio za negdje 65, 66%, ali ima određenih problema sa uvozom polutvrdog sira iz Južne Amerike, Urugvaja i Argentine po vrlo niskim cijenama i skupa sa proizvođačima vidjet ćemo da li postoji mogućnost zbog niskog nivoa cijena da se potegne mjera anti danpiškog uvoza, znači povećanja carine i sl. ali sve sukladno ugovoru i sporazumu sa WTO-om.
Hvala. Poštovani zastupnik Zdravko Sočković, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine ministre u potpunosti sam zadovoljan sa vašim odgovorom, a posebno mi je drago da je povećana proizvodnja mlijeka i da ima još prostora za povećanje proizvodnje što će sigurno obradovati naše proizvođače u Slavoniji. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo imam pitanje za gospodina predsjednika Vlade dr. Ivu Sanadera. Naime, evo već trinaestu godinu, teče trinaesta godina kako sam načelnik općine u koju se vjerojatno najviše investira u cijeloj Hrvatskoj. Dakle u tih trinaest, dvanaest godina i nešto razgovarao sam sa stotinama poduzetnika, a od njih je većina nailazila na brojne probleme, prije svega probleme dobivanja suglasnosti, neki su čak odustajali od otvaranja obrta i sl. Vjerujete li gospodine predsjedniče da će osnivanje agencije one stop shop ili kako smo mi to dobro nazvali, hitro, pomoći neodlučnima i privući strane investitore. Hvala.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine zastupniče nemam puno toga dodati ovome što ste rekli, mislim da je bez obzira što se smijete, mislim da je riječ o jednom vrlo važnom i iznimno uspješnom projektu ne Vlade Republike Hrvatske nego svih nas u Hrvatskoj jer smo svjesni da su administrativne prepreke najveći krivac za spori rast gospodarstva u Hrvatskoj, ne za vrijeme prošle Vlade, ne za vrijeme ove nego generalno. I kada smo išli u uklanjanje tih administrativnih prepreka pod radnim naslovom one stop shop, dakle da poduzetnik može dobiti sve na jednom mjestu, da obrtnik od ovog tjedna može dobiti obrtnicu na jednom mjestu, da se ne mora gnjaviti, onda je to bio veliki uspjeh i veliki iskorak naprijed i u tom smislu hitro HR servis hrvatske Vlade za građane, za poduzetnike je iznimno veliki povijesni iskorak iz administrativnog i birokratske učmalosti i mrtvila. Osim toga ovakav pristup će u mnogome spriječiti i korupciju i mito, jer ako treba netko otići na 15 šaltera u 15 različitih državnih ili tijela javne vlasti, onda je logično da je upućen na to kako će se ovaj službenik, birokrat, činovnik prema njemu odnositi da se čeka mjesecima, tjednima, a drugu dozvolu ili suglasnost ne možeš dobiti ako nisi dobio prethodnu i to je bilo jedno stanje koje je bilo neizdrživo. Obeshrabrivalo je i poduzetnike i domaće i strane investitore i obrtnike. Mislimo da sa ovim servisom Vlade rješavamo, svi znate da je to preuzela FINA, tu organizaciju posla za sada u Zagrebu i u Splitu, ali i u svim uskoro, u svim drugim ograncima FINA-e po terenu. Prema tome držimo da smo ovime postigli nekoliko ciljeva. Prvo da smo skratili vrijeme i ovisno o trgovačkom sudu želimo da to bude u ovoj fazi najduže 15 dana, ali za vrlo skoro vrijeme najduže 7 dana, a po mogućnosti u nekoliko dana, dan-dva. Tome sigurno pridonosi i digitaliziranje zemljišnih knjiga. Prema tome radimo ja bih kazao koristan posao za rast gospodarstva, za rast standarda jer bez poduzetnika nema novih radnih mjesta i nema novih vrijednosti.
Hvala. Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović, izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Predsjedniče hrvatske Vlade moje pitanje i odgovor, zamoliti ću predsjednika Vlade. Naime prošli tjedan sa svojim suradnicima premijer je boravio u Osijeku, tom prigodom je u radnom posjetu bio kod gospodina gradonačelnika Kramarića u prostorijama poglavarstva. Obećali ste niz projekata za Osijek počev od pothodnika željezničkog kolodvora, autobusnog kolodvora, otvaranje arheološkog muzeja. Međutim ono što je posebno Osječane dojmilo, je vaše razumijevanje za problem komaraca u Osijeku. Obećali ste brzu i djelotvornu reakciju Vlade, strategiju borbe protiv komaraca, odnosno osnutak Povjerenstva za komarce. Moje je pitanje, činjenica je da je u Osijeku i okolici najezda komaraca poprimila epidemijske razmjere. Epidemija sama po sebi zahtjeva brzu i djelotvornu reakciju. Mene zanima što je Vlada učinila, kakav program mjera za borbu protiv komaraca je donijela, koliko će sredstava osigurati u državnom proračunu i zapravo u čemu se sastoji strategija Vlade u borbi protiv komaraca kada je poznato da je osječka gradska uprava, odnosno lokalna samouprava tu bitku izgubila. Hvala lijepa.
Hvala. Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader, izvolite.
Gospodine zastupniče točno je da je najezda komaraca poprimila opsege epidemije, ali je točno isto tako da sukladno našim pozitivnim propisima o tome brinu jedinice lokalne uprave i samouprave. Znajući da u Osječko-baranjskoj županiji jedino grad Osijek ima financijske mogućnosti nositi se sa tom epidemijom, a da neće ništa učiniti ako okolne općine to i gradovi isto tako ne riješe. Jer ako riješi Osijek, za jedan dan evo komaraca iz drugih općina i gradova.
Znači iz Baranje će doći?
Prema tome, to je istina jel' tako doktor Letica. Prema tome zbog tog razloga, rekao sam gradonačelniku Kramariću da uz napore koje grad Osijek postiže i ulaže u rješavanje tog problema s komarcima, da ćemo mi bez obzira što to nije u našoj domeni i bez obzira što to nije predviđeno u proračunu naći načina kako ćemo pomoći i okolnim općinama i gradovima da se uhvate u koštac, jer jedino sveobuhvatni napori mogu pridonijeti tome da se taj problem riješi. Ne može se rješavati punktualno, to je ono što znamo i vi i ja, i to je ono što sam rekao da će Vlada pronaći načina kako će pomoći onim jedinicama lokalne samouprave koje ne mogu to riješiti kao što to može riješiti grad Osijek jer ima veća financijska sredstva, ima veći proračun i na tome radi.
Hvala. Poštovani zastupnik Vladimir Šišljagić.
Hvala lijepo gospodinu premijeru na pokušaju odgovora, ali ja mislim da ovo pitanje zaista nije smiješno pogotovo ne u ovako Visokom domu da se na neki način, na neki način kako sam ja shvatio izruguje sa problemom, zaista problemom koji ste i vi uočili grada Osijeka, problemom komaraca. Ja sam pitao za strategiju, za iznos financiranja, nisam dobio odgovor na to pitanje. Zamolit ću i pismeni odgovor, ali uz samo jednu napomenu. Da je Osječko-baranjska županija i prije godinu dana uputila pismo Ministarstvu zdravstva i tada je Ministarstvo zdravstva odgovorilo, s obzirom da se i tada radilo o razmjerima epidemije da će odgovoriti u roku od tri dana nakon što dobije analizu Zavoda za javno zdravstvo sa prijedlogom mjera koje treba poduzeti u Osječko-Baranjskoj županiji. Nažalost odgovor od Ministarstva zdravstva do dana današnjeg nije stigao. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovana gospodo pitanje želim postaviti premijeru, zamjeniku predsjednika Vlade ili ministru gospodinu Vukeliću. Evo u posjedu sam izvješća hrvatske brodogradnje «Jadran broda» o poslovanju brodogradilišta u 2004. godini. Izvješće je katastrofalno po hrvatsku brodogradnju. Ono sugerira kolaps hrvatske brodogradnje. Brodogradilišta sva osim Uljanika su insolventna što će reći nesposobna za plaćanje. Ukupni manjak «Trećeg maja», «Kraljevice», «Brodotrogira» za 2004. je 8,9 milijardi kuna. Nenamjenski se koriste državna jamstva. Na jednu kunu potrošenog u prosjeku se naplaćuje 0,60 lipa što će reći da u startu stvaraju gubitak od 40%. Brodogradilište imaju 3,3 milijarde kuna gubitaka povrh kapitala. Za dovršetak brodova koji su ugovoreni treba im još 3,6 milijardi kuna. Ja ne sugeriram da je to problem od danas. On je od jučer. Međutim činjenica je da jedino brodogradilište «Uljanik» je zdravo brodogradilište. Ali gdje je problem? Njemu je namijenjena druga sudbina. Privatizacija i to u roku od 6 mjeseci što će reći do kraja ove 1905. godine. Sredstva bi trebala ići u neki famozni fond za povrat duga penzionerima. I sad ja želim pitati što je ovdje istina? Želi li Vlada privatizirati to brodogradilište? Ako da zašto? Koliko mislite da ćete dobiti za njega? Koliko vrijedi na tržištu? Znači kome ga kani prodati i ako da zašto ga kani prodati?
Hvala. Ministar gospodarstva Branko Vukelić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani saborski zastupniče. Prije svega dopustite ipak nekoliko rečenica s obzirom na situaciju i stanje u našim brodogradilištima. Ono je teško. To mislim da svi i znamo. Ono je teško već godinama i mislim da smo i toga svjesni i ima tu više razloga. I onih objektivnih i subjektivnih. Prije svega moramo znati da je nažalost nepovoljna situacija kada gledamo područje crne metalurgije i dva i pol puta rast troška cijene dakle čelika i stalni pad dolara u odnosu na EURO koji je vrlo značajan i važan za brodogradilišta prouzročio poteškoće u svim brodogradilištima. I ovdje moram reći da je i Uljanik kao jedno od brodogradilišta koje je završilo svoj proces restrukturiranja također osjetilo te poteškoće koje nažalost traju dakle nekoliko godina izuzetno teške na tržištu jednostavno svjetskom kada se govori upravo o tim ulaznim elementima troška. Istina je i druga, a to je da je bivša Vlada 2002. i 2003. pokušala sanirati brodogradilišta i da nažalost efekti te sanacije a onda je bila zadaća i provođenje restrukturiranja nisu dali željene rezultate. Dijelom i iz ovih objektivnih razloga o kojima sam govorio, ali dijelom očigledno i zbog subjektivnih razloga samih uprava brodogradilišta i zbog toga je odlukom Vlade, a u sprovedbi je zaduženo ovo Ministarstvo kojem sam ja na čelu dalo zadaću i dakle napraviti jedno cjelovito izvješće i analizu provedenog programa restrukturiranja u svim brodogradilištima sa jasno osvrtom na utjecaj ovih okolnosti na svjetskom tržištu koje su nepovoljne i isto tako smo dali nalog dakle da se za sve ugovore koje su brodogradilišta sklopila i koje su zbog ovih rasta troškova došli u ovu bilancu da se pokuša preugovoriti i dijelom se na tom poslu i uspjelo. Brodogradilišta i dalje rade na tom poslu dakle to je cijeli paket mjera koji bi do konca šestoga mjeseca ove godine dakle trebao doći i do Vlade kao jedan program koji će imati i vjerojatno izmjenjene programe restrukturiranja i prijedloge za sanaciju postojećeg stanja, a da ne velim vi ste posebno govorili i o poteškoćama u kojima se nalazi sa pozicije likvidnosti u brodogradilištima. I to je dakle jedan problem koji također postoji i koji znamo i gdje su i prijedlozi i također prema Ministarstvu financija upućeni da se jednostavno olakša ova sadašnja situacija koja je zaista izuzetno teška. Toliko o cjelovitom stanju u brodogradnji. Sa ovom napomenom koju sam kazao i vi ste to posebno i istaknuli. Jedino brodogradilište koje je dakle završilo svoje restrukturiranje na neki način, koje ne osjeća toliko ove poteškoće na tržištu iako je i brodogradilište Uljanik sa tim poteškoćama također zadešeno i po prvi puta i oni daju naznaku da će morati uzimati i jamstva državna da bi mogli premostiti ove trenutne poteškoće objektivne naravi. U planu privatizacije naših brodogradilišta jeste Uljanik brodogradilište za ovu godinu, ali na način da se do konca godine utvrdi model i način privatizacije i za tu privatizaciju taj model i proces ustvari priprema samo brodogradilište zajedno sa hrvatskom brodogradnjom, zajedno sa Ministarstvom gospodarstva. Taj će prijedlog dakle model biti u, jasno i sa Hrvatskim fondom za privatizaciju i taj će model dakle biti prijedlog upućen prema Vladi. Dakle nema govora o tome da netko priprema, kani učiniti, prodati dakle brodogradilište Uljanik nekome, a da o tome prije svega nije upoznata i lokalna samouprava. Samo brodogradilište koje ponavljam posluje jedino od svih brodogradilišta solidno i dobro i mislim da nema tu razloga za bojazan i strah da će se nešto dešavati s tim brodogradilištem što nije u pravcu i zadržavanja tog brodogradilišta kao kvalitetnog brodogradilišta, zadržavanja i ljudi koji u njemu rade i jasno i značaja gospodarskog za i Istru i za cijelu Hrvatsku.
Poštovani zastupnik Damir Kajin.
Ne mogu biti zadovoljan. Osobno sam protiv privatizacije Uljanika. To brodogradilište ima razvojnu, ima gospodarsku, a ima i onu socijalnu dimenziju. A sigurno je da novi vlasnik prvo će zanemariti ovu posljednju socijalnu. Cijena će biti skromna, a ono što je najbitnije prodajom Uljanika prodaje se i gospodarsko tržište Republike Hrvatske. I nama će se dogoditi gospodo kao i u Poljskoj za 10 godina ponovo će Vlada otkupiti Uljanik, ono će ponovo postati državno, ali će mu devastirati svu prateću industriju kao, a na istoku imamo isto tako slučaj da su brodogradilišta privatna. Ali su maksimalno od države subvencionirana. Bojimo se naprosto da nije sazrelo vrijeme za jednu ovakvu avanturu jer sličnih gospodarskih promašaja kada je privatizacija bila posrijedi u ovoj zemlji bilo je napretek.
I još jedno zastupničko pitanje poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućeno je ministru obrane gospodinu Rončeviću. Ako se prisjetimo pred izvjesno vrijeme smo ovdje razgovarali o memorandumu koji je hrvatska Vlada sklopila sa američkim oružanim snagama u Europi oko korištenja poligona i drugih objekata u Hrvatskoj. Već u toj diskusiji potaknulo se pitanje zapravo svrsishodnosti i opravdanosti uopće postojanja tog poligona. Ja sam nakon toga uputio pismeno pitanje gospodinu ministru oko ekoloških učinaka takvog korištenja poligona. Dobio sam odgovor po kojem je izrađena studija koja govori gotovo da je korištenje poligona za taj kraj izuzetno ekološki korisno. Dakle nema nikakvih šteta i tome slično. U međuvremenu su «Zelena akcija» i još neke ekološke udruge i jedinice lokalne samouprave potegli široku akciju preispitivanja opravdanosti postojanja tog poligona na tom mjestu posebice stoga što je par kilometara dalje su Plitvička jezera, što je na poligonu izvor rijeke Mrežnice, a istovremeno je potegnuta inicijativa da se Mrežnica proglasi parkom prirode i tome slično. Moje pitanje gospodinu ministru glasi: imate li se namjeru vi odnosno ministarstvo koje vodite prikloniti toj inicijativi građana da se zaštiti ne samo njihovo zdravlje, njihov budući ekonomski interes u razvoju turizma, nego i izuzetno značajan okoliš. Dakle, Plitvička jezera i tok rijeke Mrežnice. Hvala.
Hvala. Ministar obrane.
Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče, Slunjski poligon jedini je poligon u Republici Hrvatskoj koji sadrži sve ključne elemente potrebne za obuku oružanih snaga Republike Hrvatske. Da bi što više zaštitili okoliš na Slunjskom poligonu «Eugen Kvaternik» Ministarstvo obrane je unazad nekoliko godina uvelo u sustav obuke tzv. sistem majps, koji omogućava simulaciju stvarnih bojišnih uvjeta tzv. virtualnu borbu, te omogućuje obuku vojnika u uvjetima najbližim realnoj situaciji. On smanjuje uporabu u stvarnim, realnim, bojišničkim uvjetima na 10% dosadašnjih aktivnosti. Ministarstvo obrane Republike Hrvatske je prvi puta od kada je poligon Slunj u uporabi, a to je od 1967. godine, naručilo studiju zaštite utjecaja na okoliš i u okviru nje uspostavilo monitoring utjecaja naših vojnih aktivnosti na samom okolišu. Studija je pokazala da je najveći dio područja vojnog poligona apsolutno čist i da nema štetnih utjecaja osim na dvije lokacije na kojima su se vršila ispaljivanja streljiva te na mjestu pada projektila. Na tim mjestima se do sada radilo i uništavanje ubojitih borbenih sredstava. Na tim lokacijama studija je pokazala površinsko onečišćenje, a dubinskog oštećenja, znači utjecaja na podzemne vode nema. Apsolutno podržavamo kao ministarstvo zaštitu utjecaja na okoliš i spremni smo se prikloniti podizanju kvalitete te zaštite. U svrhu toga smo naručili i upravo raspisali javni natječaj za konzalting, uslugu vanjskog praćenja utjecaja naših aktivnosti na vojnom poligonu «Slunj». Nemamo se namjeru niti imamo mogućnost mijenjati područje vojnog poligona, jer za to nemamo ni prostornih mogućnosti, a procjena i studija troškova do sada izgrađene infrastrukture pokazuje da bi nam nekakvo seljenje na novu lokaciju za to bi bilo potrebno preko milijardu dolara. Ministarstvo obrane taj novac nema. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine ministre. Žao mi je na takvom odgovoru, žao mi je što ste građanima toga kraja, građanima Plitvičkih jezera, Slunja, Josipdola i čitavog toka Mrežnice poručili da će vojni poligon što se vas tiče kod njih ostati zauvijek. Bilo bi mi puno draže kad bi te virtualne igre američka vojska radila kod kuće. Ne radi kod kuće, radi kod nas. Nemoguće ih je naravno kontrolirati. Takav sporazum smo i potpisali da ih nećemo kontrolirati, ali to je već naš problem. Ono što užasava, bio sam tamo i čuo sam. Na tom poligonu se na površinski uništavaju eksplozivna sredstva što se nigdje drugdje u Europi ne radi. Ali, očito da je stav ove Vlade da je to manje važno od dobitaka na drugoj strani. Pa hvala vam još jednom.
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici, aktualno prijepodne je završeno. Vlada je dostavila svim zastupnicima odgovore na pitanja koja su uputili u pisanom obliku. Nastavak sjednice u 15,00 sati. Prije prelaska na aktualno prije podne i zastupnička pitanja sukladno i stranačkom dogovoru predsjednik Vlade bi podnio informaciju o suradnji Republike Hrvatske sa Međunarodnim sudom u Haagu. Molim predsjednika Vlade doktora Ivu Sanadera da podnese ovu informaciju. Izvolite, predsjedniče!
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora! Dame i gospodo zastupnici! Intencija je bila koja je došla iz klubova zastupnika da se s obzirom na najnoviji razvoj događanja i proširenje odnosno pojašnjenje optužnice protiv Čermaka i Markača obratim sa najnovijim stanjem stvari. Ali mislim da to itekako utječe i na ostala pitanja, prije svega povezana s našim odnosima s Haaškim sudom i Europskom unijom. Želim odmah otvoreno reći kako je Vlada svjesna da je naša javnost zabrinuta pa i uznemirena i mi dijelimo tu zabrinutost i uznemirenost. Pitanje našeg početka pregovora s unijom povezano je dakle s našom suradnjom s Haaškim sudom na način koji izaziva nedoumice među građanima i obnavlja političke rasprave. Želim o tome u ovoj prigodi na kojoj zahvaljujem govoriti jasno i izravno jer je trenutak za jasan i otvoren razgovor. Želim istodobno naglasiti da nema razloga za bilo kakve dramatične reakcije. Hrvatska je stabilna i snažna država koja je i do sada prevladala sve teškoće i iskušenja. Ušli smo naime u razdoblje u kojemu će biti donesene odluke važne za budući međunarodni položaj Hrvatske i uopće za budućnost Hrvatske. Ušli smo u razdoblje u kojemu će te odluke utjecati na naš sutrašnji društveni život na način kako će Hrvatska izgledati i živjeti sutra i kakva budućnost čeka naraštaje koji dolaze. Potvrđivanje datuma početka pregovora s unijom utoliko je više od političkog signala ili pak diplomatskog znaka za početak međuvladine konferencije. To će biti završni korak u dovršetku ukupnog strateškog cilja stvaranja samostalne Hrvatske države, zaokruživanje projekta započetog prije 15 godina. Zadovoljstvo je znati da čak i bez obzira na aktualne neizvjesnosti i proturječja najveći dio hrvatskog naroda i građana naše zemlje jasno podupire tu povijesnu povezanost osamostaljenja Hrvatske i oslobođenja i ucrtavanja Hrvatske na mapu nove Europe. Zadovoljstvo je također znati da je Hrvatska na putu prema Europskoj uniji postigla napredak. Nitko, nijedna zemlja nije u samo godinu dana, godinu i nešto prošla put od pozitivnog AVIA o Hrvatskoj kao zemlji stabilne i razvijene demokracije, djelotvornog tržišnog gospodarstva do statusa kandidata za članstvo, zatim do utvrđivanja datuma početka pregovora, do usvajanja pregovaračkog okvira i upravo tomu svjedočimo završnih priprema i u institucijama unije i na našoj strani za početak pregovaračkog procesa. Očigledne istine poput ove ponekad treba ponavljati i toga smo svjesni da bi u potpunosti bilo jasno o kakvom je napretku riječ ali i o kakvom je teškom putu riječ. Završetak toga puta, dakle početak pregovora sada čeka konačnu potvrdu. Na prošlome zasjedanju ministarskog vijeća države članice unije nisu mogle postići suglasje o potvrđivanju datuma početka pregovora. Ključno sporno mjesto su razlike glede naše pune suradnje s Haaškim sudom. Ovom je Visokom domu kao i cjelokupnoj našoj javnosti itekako poznata, jasna, nedvosmislena i tijekom godinu i nešto dana već višekratno potvrđena politika moje Vlade a ona glasi Puna suradnja s Međunarodnom kaznenom sudom naša je vlastita zakonska obveza slijedom Ustavnog zakona koji je donio ovaj Visoki dom ali ona je i međunarodna obveza slijedom našeg članstva u Ujedinjenim narodima i elementarne međunarodne odgovornosti države slijedom rezolucija Vijeća sigurnosti. Međutim, ona je istodobno i dio ispunjavanja preporuka iz pozitivnog mišljenja o članstvu u Europskoj uniji i nastavka učvršćivanja ostvarenih Kopenhaških kriterija za članstvo u Uniji. Ta je politika određivala sve poteze moje Vlade i moje osobne odluke tijekom dosadašnjeg mandata. Ta je politika prihvaćena i u hrvatskoj javnosti. Ta je politika prihvaćena i u ovom Visokom domu bez obzira na pojedine razlike, danas u Hrvatskoj nema realne političke opcije koja bi se protivila suradnji sa Haškim sudom, u svim slučajevima pa i u onom jedinom, posljednjem, preostalom slučaju generala Gotovine. Ta je politika prepoznata i na međunarodnoj sceni. Bez takve politike uostalom ne bismo postigli presedan o kojemu samo govorio, u samo godinu dana osigurati status kandidata za članstvo i na toj osnovici potpuno novi i snažniji međunarodni položaj Hrvatske. Ali reći ću pred Hrvatskim saborom i ovo, ta je politika pokrenuta prije svega i najviše zbog Hrvatske, ni članstvo u Uniji, ni suradnja sa Haškim sudom nisu niti mogu biti ni za bilo koga od nas, ni za mene ni za moju Vladu svrhom samima sebi, ni pokriće za reforme i napredak koji želimo postići za dobrobit vlastite zemlje i vlastitih građana. Stabilna demokracija kakvu smo i ovih dana ponovno utvrdili lokalnim izborima zajedno sa političkom stabilnošću, društvenom tolerancijom i poštivanjem ljudskih i manjinskih prava. Uključivanjem manjina u politički život, sve su to pretpostavke uvođenja europskih vrijednosti i standarda u naš svakodnevni život. To su sve pretpostavke našeg konačnog izlaska iz zone formiranja države, tranzicije i poratnog razdoblja u zonu europske sigurnosti i europskih vrijednosti. Dame i gospodo zastupnici Hrvatskog sabora, ključ svega je vladavina prava, sve o čemu govorim i sve što Vlada poduzima, taj ogromni napor da se nastave sveobuhvatne reforme i zemlja pripremi za skoro uključivanje u obitelj razvijenih europskih država, sve se temelji na ključnoj premisiji, na vladavini prava. Gospodarstvo, investicije, položaj građana, sigurnost društva, reforme u svim oblastima, sve počiva na vladavini prava. Govorim upravo o vladavini prava jer vladavina prava čini onu ključnu razdjelnicu između stabilnog i sigurnog, civiliziranog i uređenog društva i društava obilježenim nepoštivanjem zakona nadmoći običajnih i naslijeđenih prava nad institucijama sustava i države, vlasti ne reda nad redom. Govorim o vladavini prava i zbog toga da bih ponovio, nitko ne može biti izvan i iznad zakona. Govorim o vladavini prava i zato da bih došao do središnje točke, dosadašnjeg trenutka naše suradnje sa Hagom. Prije svega dopustite da kažem kako smo upravo poštujući institucije vladavine prava do sada osigurali punu suradnju sa Haškim sudom od 95. do danas. To je potvrđeno uz sve ostalo u slučaju podignutih optužnica protiv generala Čermaka i Markača o kojima se ovih dana govori. I upravo zbog toga, zbog poštivanja vladavine prava, dakle pravne procedure kroz koju ćemo uvjeren sam dokazati pravnu, pravu istinu i u te dvije optužnice ali i o cijelom Domovinskom ratu generali Čermek i Markač danas su u, na slobodi u Hrvatskoj, samo zbog toga što smo se tako postavili. Za mene je to jasna potvrda, ne samo suradnje sa Hagom već i potvrda uzajamnog povjerenja sa tom institucijom. Upravo zbog toga, pa i zbog činjenice da je sama glavna tužiteljica gospođa Del Ponte, tijekom prošle godine u oba slučaja kada je Europska unija odlučivala o podizanju statusa Hrvatske, dakle i prigodom avisa u travnju i prigodom dodjeljivanja statusa kandidata u lipnju, dala pozitivnu ocjenu naše suradnje. Ne vidim ni osnove ni razloga za nedavni prijedlog, upravo zbog toga, za nedavni prijedlog tužiteljstva za proširenje optužnice protiv dvojce generala, ne vidim razloga niti utemeljenja niti u pokušaju niti u formulaciji takvog proširenja optužnice. Poznato vam je da se u tom prijedlogu spominje zajednički, citiram "zajednički zločinački poduhvat organiziran u svrhu etničkog čišćenja okupiranog područja Republike Hrvatske u kojemu je po tom prijedlogu uz predsjednika Tuđmana sudjelovao i praktično cjelokupni politički i vojni vrh zemlje, te brojni znani i ne znani lokalni, stranački i drugi dužnosnici a Hrvatska demokratska zajednica se po imenice spominje. Moram reći da već i samo citiranje ovog prijedloga u ovom najvišem Domu Hrvatske Države izaziva nevjericu i ogorčenje. Dame i gospodo, Hrvatska je čvrsto opredijeljena nastaviti punu suradnju sa Haškim sudom, ali želim ovdje jasno reći da Vlada smatra posve neprihvatljivima i odbacuje ovakve političke ocjene. Ovako široko postavljene tvrdnje iz prijedloga šire načelo kolektivne odgovornosti što je u jasnoj opreci sa zadaćom utvrđivanja i kažnjavanja individualne odgovornosti. Republika Hrvatska je i u ovom prigodi, to treba posebno naglasiti, bila je žrtva veliko srpske agresije i četiri godine je nastojala riješiti problem okupiranih područja pregovorima i pozivom okupatorima da napuste suvereni hrvatski teritorij. U toj agresiji i okupaciji sudjelovali su Srbija i Crna Gora, bivša JNA i pobunjeni Srbi u Hrvatskoj. Istodobno sa pregovorima Hrvatska je stvarala i snažnu oružanu silu koja je u veličanstvenim vojno redarstvenim operacijama "Bljesak" i "Oluja" 1995. godine oslobodila središnje dijelove Hrvatske a diplomatskim putem 15. siječnja 98. vratila do tada okupirana područja Hrvatskog podunavlja u Ustavni poredak zemlje. Na kraju ali najvažnije, ocijeniti da je "Oluja" zločinački pothvat, s namjerom etničkog čišćenja Hrvatske znači biti u izravnoj opreci sa svim relevantnim dokumentima Ujedinjenih naroda, dakle, tijela koje je osnovalo sud i kojemu sud odgovara. Primjera radi to znači biti u opreci i sa rezolucijom 49/43 iz 1994. godine kojom je Opća skupština Ujedinjenih naroda dodatno, jasno odredila da su okupirana područja dio suverenog državnog teritorija Republike Hrvatske te ukazala na opasnost okupacije za suverenitet i integritet Hrvatske, to ta Rezolucija jasno govori a usput kazano tako se i zove, Rezolucija o okupiranim područjima Hrvatske. Iz toga logično proizlazi i zaključak da svaka suverena zemlja čiji je dio državnog teritorija okupiran ima legitimno pravo pa i dužnost, ponavljam, pa i dužnost osloboditi svoj teritorij i protjerati okupatora. To je učinila i Hrvatska ništa manje i ništa više nego što bi sve te druge zemlje učinili i ponavljam, zbog toga smo svi ponosni. Dakle, "Oluja" nije bila zločinački pothvat s ciljem etničkog čišćenja bilo koga iz Hrvatske, nego suprotno tome veličanstveni i sjajni pothvat jednog naroda koji je i odlučnošću državnog vodstva i hrabrošću svojih branitelja pokazao da zna i može pobijediti u nametnutom ratu. "Oluja" je bila osloboditeljska, legitimna i pravedna akcija. Hrvatska će to dokazati svugdje gdje treba pa i na Haškom sudu. Ukoliko je netko u takvoj operaciji učinio neko nečasno djelo ili zločin mora odgovarati i to individualno. I ovdje vrijedi, s obzirom na to proširenje ono što sam rekao već u javnosti, što apsurdnije optužbe, što apsurdnija optužnica to je lakše oboriva, i zbog toga ne treba se posebno uzbuđivati ali to ne znači da ne treba sve poduzeti. I stoga evo informacije. S obzirom na važnost ovog pitanja želim izvijestiti da je Vlada Republike Hrvatske putem Ministarstva pravosuđa već reagirala. Da je pripremljena pravna i politička analiza ovog Prijedloga i da su naši prigovori upućeni u Den Hag te da će Hrvatska u prvom koraku, i to najavljujem, najprije u dijalogu sa Haškim tužiteljstvom pokušati doći do toga da promijene to i da odbace te kvalifikacije, ukoliko to ne uspijemo, dakle, prvo ćemo ići sa tužiteljstvom, onda ćemo se uključiti kao prijatelji suda, institut na koji imamo pravo i dakle pred samim sudom. I ovaj pristup naš potvrđuje suradnju sa Sudom. Želim dodati, suradnja je nužna zbog povijesne istine jer suradnja znači i pomoći Sudu da ustanovi točne činjenice i da se Sudu u tijeku postupka ukaže na netočnost i pogreške, namjerne ili ne namjerne. I upravo to ćemo činiti i upravo to pokazuje nezamjenjivost suradnje sa Hagom. Jedino se na taj način može otkloniti ona najteža opasnost, opasnost da ne razjašnjena pitanja Domovinskog rata, nerazjašnjena zato što mi nismo sudjelovali u njihovu razjašnjavanju pa i pred Haškim sudom ostanu kao trajni oblak i trajna sjena nad ostvarenom slobodom i nezavisnošću. Mi znamo istinu, ali trebamo je i tamo potvrditi. Hrvatska je povijest nažalost previše obilježena upravo tako smišljenim, održavanim i političkim rabljenim manipulacijama i nejasnoćama koje s protjekom vremena postaju nekom vrstom trajne optužnice. Imamo takvih primjera i u povijesti 20. stoljeća. Ne možemo dopustiti izjednačavanje legitimnog obrambenog rata od planirane agresije kojoj je cilj bio upravo etničko čišćenje hrvatskog naroda sa okupiranih područja u toj istoj agresiji. Kao dokaz navodim sljedeće: treba li uopće podsjećati da su i u vrijeme postojanja «UNPA» zona. Dakle u vrijeme međunarodne zaštite s tih okupiranih dijelova Hrvatske protjerane deseci tisuća Hrvata i drugog nesrpskog stanovništva što je također bio dio planskog, etničkog čišćenja, a ubijeno je više od 600 Hrvata, Mađara i drugog nesrpskog pučanstva. Ne želim spekulirati niti politizirati o motivima i nakanama ovakvih političkih ocjena tog razdoblja naše najnovije povijesti. Ne želim niti nagađati o pokušajima revizije povijesnih činjenica iz tih razdoblja. Mi ćemo svoju povijest pisati sami i pisat ćemo je u Hrvatskoj. Uvjeren sam da će i Haški sud držati do činjenica, do istine i do međunarodnog prava. Sve ovo jasno pokazuje dame i gospodo koliko je skupa i dalekosežno pogubna svaka odluka da se pokuša izmaći vladavini prava, da se odbije suradnja sa sudom i da se odmetništvo pokuša nametnuti kao prihvatljivo ili čak herojsko ponašanje. Cijenu toga plaća Hrvatska. Dužan sam to reći jasno i otvoreno prije svega zbog svih onih tisuća i tisuća naših ljudi koji su stali u obranu domovine, zbog znanih i neznanih branitelja, oni su istinski ratni heroji. Sad se dakle moramo suočiti s naslijeđenim nerazjašnjenim stranama toga razdoblja upravo zato da bismo rješavanjem svakog pojedinačnog slučaja pred Haškim sudom zaštitili Domovinski rat, osigurali da budući naraštaji pamte pravu istinu o tom najsjajnijem razdoblju naše povijesti i da bismo na toj istini čista srca i čistih ruku bez nametnute krivnje i neodrživih objeda krenuli u susret novoj Europi. Akcijski plan koji je usvojila moja Vlada i koji sam osobno predstavio predstavnicima Radne skupine Europske unije upravo služi tome. Vlada će nastaviti punu suradnju s Haškim sudom zbog razloga pune istine o kojoj sam govorio, ali i zbog rješavanja posljednjeg preostalog slučaja generala Gotovine. Istodobno taj je plan i dio naše čvrste namjere da se u potpunosti uvede vladavina prava kao temeljno načelo uređenog i uljuđenog društva kakvog u Hrvatskoj želi i očekuje cjelokupna javnost. Tim očekivanjima javnosti Vlada namjerava i dalje odgovarati i ona ostaju najvažnijom mjerom naše odgovornosti i djelotvornosti. Mi, ovaj naraštaj hrvatskih političara naprosto nema pravo propustiti povijesnu priliku da uvedemo Hrvatsku u Europsku uniju i da zaokružimo i dovršimo projekt započet proglašenjem nezavisnosti i pobjedom u Domovinskom ratu. Uvjeren sam da mogu u ime velike većine nas reći da Hrvatska živi i dijeli s drugim slobodarskim narodima i zemljama Europe zajedničke vrijednosti i da ne smije propustiti prigodu da sa drugima stvara zajedničku europsku budućnost, a u toj europskoj je i Hrvatska budućnost. Hvala na pozornosti. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Anto Đapić izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora mi u našem Klubu cijenimo činjenicu da je predsjednik Vlade podnio informaciju, kraće izvješće o odnosima suradnje sa Haškim sudom i stavom hrvatske Vlade oko toga, ali držimo da bi bilo primjereno da se ili prije «Aktualnog sata» ili poslije «Aktualnog sata» da se i klubovi zastupnika, barem klubovi zastupnika također očituju i o ovom izvješću, o ovoj informaciji. To bi bilo sukladno sa Poslovnikom i bilo bi u praksi dobrih običaja Hrvatskog sabora.
Hvala. Poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo članovi Vlade. Ja se slažem sa Premijerom da je nama potrebna ... [[Govornik se ne razumije.]] suradnja sa Haagom. Da je to političko pitanje. Osporavanje optužnica da mora biti pravno pitanje, slučaj Gotovina policijsko pitanje. Ali se isto tako slažem sa gospodinom zastupnikom Đapićem da je potrebna ovome Domu rasprava barem po klubovima ukoliko ne želimo raspravu širiti i da bi to svima nama iza vi političke kulture trebalo biti i omogućeno.
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici na sjednici Predsjedništva Hrvatskog sabora pripremajući se za ovu sjednicu došlo je do ideje inicijative da se predsjednik Vlade obrati Hrvatskom saboru sa jednom informacijom vezanom za ovu optužnicu i da se ta rasprava, i da se ta informacija da na početku rada ove sjednice bez rasprave. Taj slučaj, takav slučaj smo imali, desetak slučajeva smo imali i u prošlom i u nekoliko i u ovom sazivu Sabora gdje su se predsjednici, predsjednik Vlade ili potpredsjednik Vlade ili ministri su dali određenu informaciju povodom određenih zbivanja i događaja, dali informaciju, a, i onda nije bilo rasprave. Pokušali smo ići i na ovaj način sada i isto ovdje ja ću staviti na glasovanje prijedlog, ... [[Upadica se ne razumije.]] Ja ću staviti na glasovanje prijedlog klubova SDP-a, klubova HSP-a i IDS-a ... ... [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Izvolite gospodine Đapiću.
Ma gledajte ja ne bih volio da mi u ime Kluba sada moramo tražiti stanke jer ako vi, glasanjem se odbije naš prijedlog mi ćemo onda morati tražiti stanku, onda se o tome očitovati, onda, a ne bih želio stvarno to jer mi smo u najboljoj namjeri kad smo dobili informaciju i od vas putem medija da će se predsjednik Vlade očitovati onda smo mi odustali i od svog najavljenog prijedloga da ćemo tražiti uvrštavanje točke dnevnog reda odnosa, suradnje Hrvatske sa Haškim sudom. I čak je bilo najavljeno da će to danas biti popodne. Da će se predsjednik obratiti, a ne, ne prije «Aktualnog sata» ali sad smo, tu smo gdje smo. Dakle mi u najboljoj namjeri i vjeri željeli bismo da donesemo dogovorno. To ništa dramatično nije da se nakon «Aktualnog sata» možda u 15 sati, da se kratko klubovi, bar samo klubovi očituju o svemu ovome. U protivnom mi, mi bi će, biti prisiljeni tražiti onda stanku da bi onda poslije stanke mogli govoriti o tome, a to ne bismo stvarno željeli, a onda naravno da bi nakon toga morali već tijekom ove sjednice ili sljedeće sjednice tražiti posebnu točku dnevnog reda suradnja Hrvatske sa Haškim sudom što također ne bismo željeli. Pa ja molim da malo o tome razmislite i da pokušamo korektno izaći iz ove situacije.
Poštovani zastupnik Zlatko Tomčić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Nema nikakve dvojbe da je ova proširena optužnica iznimno zainteresirala i zabrinula hrvatsku javnost. Nema nikakve dvojbe da smo mi kao zakonodavno tijelo dali već svoj pravorijek donošenjem Deklaracije o Domovinskom ratu o temama koje su zastupljene i u ovoj proširenoj Haškoj optužnici. Međutim ostaviti Sabor bez mogućnosti da raspravlja o ovoj temi i ostaviti Sabor bez mogućnosti da eventualno na najjednostavniji način potvrdi Deklaraciju o Domovinskom ratu i eventualno da neke nove kvalifikacije mislim da ne bi bilo dobro politički. Zato se pridružujem zahtjevima da se provede rasprava. Ne mora se provesti sada. Nek se provede popodne, nek se provede sutra. Mislim da bi bilo dobro da se ovom Domu o omogući da kaže svoj politički stav o proširenoj optužnici. Hvala.
Hvala lijepa. Čuli smo prijedloge. Tri kluba zastupnika. Ja ću staviti na glasovanje. Ja ću staviti na glasovanje. Tko je za to da se povodom ove informacije provede rasprava? Tko je protiv? Suzdržan? 48 za, 68 protiv i 3 suzdržana. Zastupnik Rožić prije objave rezultata. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ozbiljno sumnjamo u ovo brojanje. Ja vas lijepo molim da pojedinačno glasujemo o ovom u ime kluba.
Sumnjate?
Sumnjam u ovo brojanje glasova. Zapamtit ćemo broj 48 i molim vas pojedinačno glasovanje.
Dobro, hajmo pojedinačno glasovanje. Dakle, pitanje je tko je za da se provede rasprava povodom ove informacije. Tko je protiv? Tko je suzdržan? A da li da se provede rasprava po klubovima? U redu. Pa da se provede. Rasprava je bila po klubovima. To je pitanje. Da.
Jane Adam – protiv, Đurđa Adlešić – suzdržana, Irena Ahel – protiv, Zdenko Antešić, Ingrid Antičević-Marinović – suzdržana, Željka Antunović – suzdržana, Franjo Arapović – protiv, Mato Arlović – za, Zdenka Babić-Petričević, Stjepan Bačić – protiv, Ivan Bagarić – protiv, Marija Bajt, Ivo Banac - protiv, Luka Bebić – protiv, Marijan Bekavac – protiv, Jure Bitunjac – protiv, Florijan Boras – protiv, Dražen Bošnjaković – protiv, Ljubica Brdarić, Mirjana Brnadić – protiv, Kajo Bučan – protiv, Perica Bukić – protiv, Karmela Caparin – protiv, Mato Crkvenac – za, Radimir Čačić, Ivan Čehok, Lino Červar, Lucija Čikeš, Zdenka Čuhnil – suzdržana, Tomislav Čuljak – protiv, Krešimir Ćosić, Miljenko Dorić, Valter Drandić, Ivan Drmić – za, Josip Đakić – protiv, Anto Đapić, Srećko Ferenčak, Mirko Filipović, Stjepan Fiolić – protiv, Ratko Gajica, Mato Gavran, Branimir Glavaš – za, Andrija Hebrang – protiv, Vilim Herman, Silvano Hrelja, Nikola Ivaniš, Rade Ivas – protiv, Gordan Jandroković – protiv, Ivan Jarnjak, Vlado Jelkovac – protiv, Ivo Josipović, Vlado Jukić – za, Ljubo Jurčić – za, Marin Jurjević, Damir Kajin – za, Antun Kapraljević – za, Ivica Klem – protiv, Ivan Kolar, Miroslav Korenika, Alenka Košiša Čičin-Šain, Pero Kovačević – za, Zlatko Kramarić, Željko Krapljan – protiv, Vladimir Kurečić – protiv, Željko Kurtov – za, Ljubica Lalić – za, Željko Ledinski – za, Josip Leko, Ruža Lelić – protiv, Dragutin Lesar – suzdržan, Slaven Letica – za, Slavko Linić – za, Ivan Lončar, Šime Lučin - za, Marija Lugarić, Nevenka Majdenić – protiv, Nikola Mak, Jakša Marasović, Ante Markov – za, Krunoslav Markovinović – protiv, Jagoda Martić – za, Jagoda Majska Martinčević, Frano Matušić – protiv, Milan Meden – protiv, Darko Milinović, Neven Mimica, Petar Mlinarić – protiv, Zvonimir Mršić – suzdržan, Željko Nenadić – protiv, Živko Nenadić – protiv, Milanka Opačić, Ivica Pančić – za, Božidar Pankretić, Branimir Pasecky – protiv, Jelena Pavičić Vukičević, Željko Pavlic, Željko Pecek, Biserka Perman – za, Antun Peruško – za, Dorotea Pešić-Bukovac, Tonino Picula – za, Frano Piplović – protiv, Velimir Pleša – protiv, Vladimir Pleško – protiv, Valter Poropat, Drago Prgomet – protiv, Šime Prtenjača, Dragutin Pukleš, Zvonimir Puljić, Milorad Pupovac – protiv, Vesna Pusić – suzdržana, Ivica Račan, Furio Radin, Jozo Radoš – za, Niko Rebić – protiv, Luka Roić, Ivanka Roksandić – protiv, Miroslav Rožić – za, Petar Selem –protiv, Damir Sesvečan – protiv, Gordana Sobol, Zdravko Sočković – protiv, Nikola Sopčić – protiv, Vojislav Stanimirović – protiv, Nenad Stazić, Ivana Sučec Trakošćanec – protiv, Josip Sudec, Vladimir Šeks – protiv, Marko Širac – protiv, Vladimir Šišljagić – za, Vesna Škulić – za, Božica Šolić – protiv, Damir Špančić – protiv, Mato Štimac, Tonči Tadić – za, Šemso Tanković, Ruža Tomašić – za, Zlatko Tomčić – za, Emil Tomljanović – protiv, Jozo Topić – protiv, Pejo Trgovčević – za, Marko Turić – protiv, Davorko Vidović, Josip Vresk, Ivan Vučić – protiv, Antun Vujić – suzdržan, Vice Vukov – za, Nikola Vuljanić – za, Dragica Zgrebec, Mario Zubović, Miomir Žužul – protiv, Marija Bajt, Radimir Čačić, Ivan Čehok, Lucija Čikeš, Miljenko Dorić, Valter Drandić, Srećko Ferenčak, Silvano Hrelja, Nikola Ivaniš, Marin Jurjević, Ivan Kolar, Alenka Košiša Čičin-Šain, Ivan Lončar, Neven Mimica, Dragutin Pukleš, Zvonimir Puljić, Furio Radin, Josip Sudec, Dragica Zgrebec. I to je to.
Rezultat je sljedeći. 51 zastupnica i zastupnika je glasovalo da se provede rasprava po klubovima nakon podnijete informacije premjera, 68 protiv i 13 suzdržanih. [[Pljesak.]] Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa sjednicom. Na redu je 1. Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o osnivanju istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u svezi zaključenih ugovora između državnih tijela i tvrtki u vlasništvu ili djelomičnom vlasništvu dužnosnika – predlagatelj Istražno povjerenstvo; Molim predsjednika povjerenstva, poštovanog zastupnika Nenada Stazića da dodatno obrazloži prijedlog. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Svega dvije, tri rečenice. Dakle Hrvatski sabor je na svojoj 12. sjednici 25. veljače donio odluku o osnivanju ovog istražnog povjerenstva i tom odlukom je propisano da povjerenstvo ima rok od 3 mjeseca da završi svojim, sa svojim radom. Taj rok istječe 25. svibnja. Povjerenstvo je zaprimilo svu zatraženu dokumentaciju od trgovačkih sudova i od Vlade Republike Hrvatske. Dakle ta dokumentacija je stigla i ona je obrađena. Međutim još nismo obavili ispitivanje svih svjedoka. I sada traje sjednica Povjerenstva. Napravili smo samo kratku stanku. Svjedoci koji su pozvani za danas nas čekaju da nastavimo sa ispitivanjem. I čeka nas još zapravo dovoljno, imamo još dovoljno posla, puno posla da smo sigurni da u ovom roku do 25. svibnja ne bi uspjeli završiti s radom. Zbog toga eto upućujemo prijedlog ove odluke da nam produžite rok na još tri mjeseca kako bismo mogli uspješno završiti posao koji ste nam povjerili. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Pardon, a ima? Ispričavam se kolega Sesar, ispričavam se, ima tu i više, da. Prvo ima Klub HDZ-a, poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče mislim da je ovo stvarno gospodin Stazić ovo vrlo korektno iznio tako da odustajem od rasprave.
Hvala. Klub HS-PGS-a poštovani zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. I moja rasprava će biti razmjerno kratka u odnosu na temu. Želim posjetiti na nekoliko stvari koje su po meni bitne, a dobro ih je ponavljati da se ne zaboravi. Kao prvo želim istaći da je Klub Hrvatske narodne stranke podržao osnivanje ovog Povjerenstva. Podržat ćemo i ovaj prijedlog o produženju roka bez svake dvojbe jer je to i nama u interesu. Ali vas podsjećam kada je bio ovaj prijedlog pred Saborom na odlučivanju da je tada naš Klub također imao prijedlog, a iz motiva i razloga obrazloženja za osnivanje jednog sličnog istražnog povjerenstva koje se trebalo pozabaviti imovinom i drugih dužnosnika koji nisu tad prihvaćen, taj prijedlog. I čitajući kroz štampu tek sad sam shvatio da smo poreznim obveznicama ove države mogli uštedjeti značajna sredstva naročito ako je točno da će Povjerenstvo angažirati i vještake za proučavanje dokumentacije i ovih 3 plus 3 mjeseca rada samog Povjerenstva da sam tad prihvatio ponudu o povlačenju jednog i drugog prijedloga iz procedure. Predlagatelj je zatražio najprije 3 mjeseca. Sada se traže još 3 mjeseca. Glasat ćemo za, ali interesantno je iz kojih razloga se traži produženje roka. Ja sam našao tri razloga. U obrazloženju prvi razlog je da Povjerenstvo još uvijek nije zaprimilo svu dokumentaciju. Od koga, zašto i koju dokumentaciju ostaje mi nepoznato. Drugi je razlog nije pristupilo uzimanju iskaza svjedoka. Ja želim vjerovati da nijedan svjedok nije napustio Hrvatsku i da je dostupan Povjerenstvu i da će prije, čim prije biti saslušan. I treći razlog je da Povjerenstvo je dužno omogućiti očitovanje u činjenicama i onima čiji se poslovi ispituju. Dakle tema se zove «Sukob interesa». Ovo je sukob interesa. Moja je obaveza da podsjetim i na vrijeme ovaj put reagiram kako na sljedećoj sjednici ne bi trebali formirati još jedno povjerenstvo za sprečavanje sukoba interesa ili, ili istražna povjerenstva. Pa vas podsjećam da smo u ovom Saboru usvojili izmjene i dopune Zakona o sprečavanju sukoba interesa koji je, su u Narodnim novinama objavljene 13. travnja. Po odredbi Zakona on stupa na snagu osmog dana. To znači da je 21. travnja su na snagu stupile izmjene i dopune Zakona o sprečavanju sukoba interesa. Danas je 18. svibanj. U članku 2. ovog izmjena zakona piše: «Zatečeni državni dužnosnici», dakle to smo mi saborski zastupnici između ostalog «dužni su podnijeti izvješće iz članka 7. Zakona o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti izjavom koja sadrži podatke iz članka 1. ovog Zakona». Dakle dopunjene ne samo sa popisom imovinom nego i načinom stjecanja te imovine. «U roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovog Zakona.» Ja podsjećam i upozoravam sve odgovorne i ovdje u Saboru i u Republici Hrvatskoj da trideseti dan za poštivanje ovog Zakona ističe 21. svibnja. To je u subotu. Sada u subotu i da od nedjelje nadalje svi državni dužnosnici koji ne podnesu izvješće na nepostojećem obrascu po nepostojećim uputama koje nitko nije dao, da smo od nedjelje u sukobu sa ovim Zakonom. Svi državni dužnosnici na koje se odnosi Zakon o sprečavanju sukoba interesa od nedjelje kršimo ovaj Zakon ukoliko do subote ne podastrijemo podatke o načinu stjecanja imovine koje smo podnijeli Povjerenstvu za sprečavanje sukoba interesa u trenutku kada smo ušli u ovaj Sabor. S obzirom da ne želim biti kršitelj zakona a vjerujem niti nitko od vas želim vjerovati da će do subote biti stvoreni uvjeti da barem 152 saborskih zastupnika u nedjelju ujutro neće od strane medija biti proglašeno prvim kršiteljima ovog Zakona koji je izglasan u ovom Saboru. Pozivam nadležne i odgovorne da omoguće provedbu, poštivanje zakona. U protivnom i ovo Istražno povjerenstvo, povjerenstvo o sprečavanju sukoba interesa nije bilo ništa drugo nego proizvodnja magle, a mi smo time onda i postali proizvođači magle i ništa drugo. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda jedan prije. Poštovani zastupnik Ivo Josipović.
Ispravio bih, čini mi se netočan navod kako je potrebno stvarati nekakve posebne preduvjete da se udovolji obvezama iz Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju sukoba interesa iz razloga jer je obveza vrlo jednostavna. Ako sam ja naveo u svojoj kartici da imam dvije kuće, stan i «Rols rojs» onda vrlo jednostavno mogu napisati. Kuću sam stekao nasljeđivanjem. Rols rojs sam kupio od zarade, a drugu kuću sam naslijedio naprimjer. I mislim da se to može bez ikakvih posebnih formulara, uputa, pravila ili bilo čega drugoga. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. I mislim da ovo, ovaj apel gospodina Sesara zaslužio punu pozornost. Pa potrudimo se onda do subote svi napisati, ne mislim da treba neki formular ovo što kaže kolega Josipović. Jednostavno napisati jedno obrazloženje o načinu stjecanja Rols Rojsova i ostalih sitnica. U ime predlagatelja, poštovani zastupnik predsjednik povjerenstva Nenad Stazić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Samo da odgovorim gospodinu Lesaru i da bih otklonio sve nedoumice. Razlozi koji su navedeni ovdje u obrazloženju, a obrazloženje, prijedlog da se produži rok je pisan odmah nakon završetka naše posljednje sjednice Sabora, zbog toga da bi predsjedniku Sabora došao na vrijeme, zbog toga da bi ga on mogao u redovitoj proceduri staviti na dnevni red sjednice. U međuvremenu su se nešto izmijenili. Naime, u međuvremenu je pristigla sva zatražena dokumentacija, a dokumentaciju smo tražili od Trgovačkog suda u Varaždinu, od Trgovačkog suda u Zagrebu i od Vlade Republike Hrvatske. Ne samo da je ta dokumentacija pristigla, nego ju je povjerenstvo koje je u međuvremenu nastavilo raditi i nakon završetka posljednje sjednice, ta dokumentacija i obrađena. Prema tome, gospodine Lesar to je odgovor na pitanje koja dokumentacija, od koga dokumentacija i kakva dokumentacija i naprosto nam još treba vremena da razgovaramo sa svjedocima i da završimo naš rad. To nikako ne bismo mogli do 25. svibnja. Eto. Hvala.
Hvala lijepo. U ime Kluba HSP-a poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Bit ću kratak. Klub HSP-a će podržati prijedlog ove odluke da se produlji vrijeme rada povjerenstva, jer nas normalno kao i hrvatsku javnost zanima puna istina u ovome slučaju, znači zašto je osnovano ovo istražno povjerenstvo. Ali, opet ovdje moram pripomenuti onaj dio što se događao u početku vezano za rad povjerenstva, kad je Klub HSP-a i reagirao, a to je bila ta činjenica da čini mi se da je četiri, pet puta se povjerenstvo sastajalo da bi se dogovorilo kad će se sastajati i očito da je tu bilo razno, raznih igara, a izgubilo se skoro mjesec dana na tome, pa smo zatražili intervenciju predsjednika Sabora koji je intervenirao i hvala Bogu da su počeli raditi. Ali, sve te stvari govore o tome da ćemo mi nakon svega ovoga morati u mnogima stvarima ići na izmjenu ovoga Zakona o istražnim povjerenstvima. Jedan je dio ovaj kad se počne raditi u kome vremenu, jer očito da u nekim slučajevima će trebati i preko 6 mjeseci da bi se puna istina utvrdila s obzirom na način rada. Ali ovdje je bitno i obvezati rokovima kad mjerodavna tijela od kojih se nešto traže moraju tome udovoljiti i predvidjeti razno-razne znači prekršajne i neke druge sankcije ukoliko se ne udovoljava tima zahtjevima. Prema tome, očekujemo da će u ovome roku koji ćemo danas znači produžiti, povjerenstvo napokon napraviti ono zašto je osnovano i da javnost sazna što je u tome bilo, da li je to bila politička igra ili je stvarno istinito sve ono što je bilo u prijedlogu Kluba HDZ-a. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Želi li predstavnik predlagatelja završno? Ne. Zaključujem raspravu. To treba glasovati danas, a mi sad nemamo tu većinu za glasovanje, kvoruma za, pa ćemo tijekom dana. Nadam se da će se skupiti kvorum. Gospođe i gospodo zastupnici idemo odglasovati ovo što smo raspravili. Molim uključite se da utvrdimo kvorum. Molimo rezultat kvoruma. ... [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Kvoruma imamo. Onda idemo redom. Prvo je Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o osnivanju istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u svezi zaključenih ugovora između državnih tijela i tvrtki u vlasništvu ili djelomičnom vlasništvu dužnosnika. Predlagatelj Odluke je istražno povjerenstvo. Radi se o onom produženju roka. Molim uključite se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 99 glasova za i 3 suzdržana donijeta predložena Odluka.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Pred nama se nalazi Pravilnik o javnosti rada Hrvatskog sabora i njegovih radnih tijela. Ja bih htio podsjetiti da je našim Poslovnikom naravno prije toga Ustavom u članku 79. predviđeno da se unutrašnje ustrojstvo i način rada Hrvatskog sabora uređuje poslovnikom, da je našim Poslovnikom posebno propisano da će se donijeti pravilnik o javnosti rada Sabora i njegovih radnih tijela i da je Predsjedništvo Hrvatskog sabora na svojoj sjednici, drugoj sjednici 12. siječnja 2004. godine utvrdilo potrebu za donošenje Pravilnika o javnosti rada Sabora i njegovih radnih tijela. Ova potreba je između ostaloga proizašla iz činjenice da već evo petu godinu Hrvatski sabor je značajnije ili moglo bi se reći u cijelosti otvorio vrata javnosti, da javnost može imati i neposredni uvid u rad Hrvatskog sabora, kako prateći sjednice Hrvatskog sabora i radnih tijela, tako naravno i da se obiđu prostori Hrvatskog sabora, ali i da se koriste arhive, dokumentacija i literatura iz knjižnice i arhive Hrvatskog sabora u čemu on ima i edukativnu funkciju, ne samo za razvoj demokracije i pripremu za demokratske tijekove u Republici Hrvatskoj, nego između ostaloga i edukativnu funkciju vezano za mjesto, ulogu i značaj Hrvatskog sabora uopće u hrvatskom društvu i državi s jedne strane, a s druge strane isto tako i vezano za proučavanje naše parlamentarne i ine povijesti. Na osnovi ovakve odluke hrvatskog, Predsjedništva Hrvatskog sabora, također odlučeno je u njoj i da će se zatražiti od Odbora za Ustav, poslovnik i politički sustav, da izradi nacrt pravilnika što je odbor učinio i u tom pogledu naravno da predsjedništvo odaje priznanje Odboru za Ustav, poslovnik i politički sustav. Isto tako, o tom pravilniku se vršila konzultacija i među drugim radnim tijelima koji su dostavili svoje primjedbe koji su stavili svoja stajališta, kao što su ih dostavili i predstavnici udruga građana koji se osobito bave razvojem demokracije i javnosti rada parlamentarnih i inih institucija u Republici Hrvatskoj, napose GONG. Moramo priznati da je GONG dostavio i određene primjedbe u fazi izrade ovoga pravilnika koje su također korištene i koje su u značajnoj mjeri u sadržajnom smislu ugrađene u sadržajni dio ovoga pravilnika. Što se pravilnikom uređuje? Pravilnikom se uređuje nazočnost predstavnika udruga građana, nevladinih organizacija i samih građana sjednicama sabora. Dakle i grupa i udruga i pojedinaca. Zatim, posjeti organiziranih grupa građana Saboru, tonsko i slikoposno snimanje sjednica Sabora i njegovih radnih tijela, izrada radijskih i televizijskih prijenosa tijekom sjednice Sabora, način registriranja novinara, snimatelja i tehničara u Saboru, pravo na uvid u dokumentaciju, arhivsku građu Sabora, Internet stranice itd. Zašto smo posebice spomenuli GONG? Zato što između ostaloga se i sada daju neke sugestije koje bi se mogle ili trebale po njihovom stajalištu uključiti u ovaj tekst prijedloga zakona. Dakako to nisu amandmani, ali s obzirom da se u ovom čitanju gdje se radi o ostalom aktu obuhvaća i prvo i drugo čitanje, dopustite samo radi javnosti, ne toliko radi Sabora da ipak kažemo da neke od njih smo razmotrili ili bolje rečeno sve smo razmotrili ali teško bi ih ili smatramo nepotrebnim bilo prihvatiti. Naime prva od tri primjedbi se odnosi na to da bi trebalo skratiti rok potrebne prijave sa 5 dana kada se treba najaviti stručnoj službi Sabora za posjet Saboru. Naravno ne radi se uvijek o 5 dana, radi se o 5 dana kao što je to i predviđeno člankom 8. kada se radi o organiziranim grupama, a inače člankom 3. stavkom 4. je predviđeno da se radi o 3 dana. Prema tome sasvim je jasno ako se radi o organiziranim grupama koje žele posjetiti Hrvatski sabor da barem prije 5 dana moraju znati da će posjetiti Sabor, da će sudjelovati ili promatrati rad njihovih sjednica, radnih tijela ili samog Sabora i da u takvoj situaciji sasvim sigurno nije potrebno zapravo prihvaćati ovu sugestiju i ovaj prijedlog. Slična je situacija i sa pitanjem da bi trebalo obrazložiti sigurnosne razloge iz članka 5. i članka 7. kada tajnik Sabora, odnosno kada Predsjedništvo sabora može svojom odlukom donijeti razloge da se uskrati posjet Saboru ili pojedinom radnom tijelu iz sigurnosnih razloga. Jer se smatra da treba biti obrazloženo, pa ne, ne može se ništa dogoditi, ili bolje rečeno ništa novo ne može izmisliti ovaj pravilnik u tom segmentu što već je Ustav propisao da bi bio negirao Ustav ili zakon. Naime po Ustavu i po zakonu i stajalištu samog Ustavnog suda svaki upravni akt mora biti obrazložen. Prema tome i odluke Predsjedništva Sabora ako dođe do razloga. A nadajmo se da nikada neće doći do takvih razloga da se iz sigurnosnih razloga uskraćuje posjeta građanima Saboru, odnosno praćenju sjednice Sabora ili pojedinih ovih radnih tijela morati će biti obrazložena. Naravno ovdje valja posebice naznačiti da novine koje su prisutne vezano za registraciju novinara, zatim tehničkog osoblja snimatelja itd. itekako su značajne i u tom segmentu praktički Predsjedništvo je pošlo od činjenice da ni jednom domaćem ili stranom novinaru ne bi trebalo uskratiti mogućnost da prati sjednice Sabora i da u tom pogledu svatko treba dobiti akreditaciju, a ali isto tako da se u tom segmentu treba uvesti red i da se naravno u ime novinske kuće podnosi taj zahtjev za te novinare, svoje novinare novinska kuća, a ako se radi o slobodnom novinaru onda slobodni novinar i naravno ako se radi o strancu da se tada može zatražiti mišljenje Ministarstva vanjskih poslova prije davanja akreditacije i naravno kada se radi o novinaru eventualno se iznimno se može, dakle ne mora ali može tajnik tražiti mišljenje Hrvatskog novinarskog društva. Na taj način je praktički ne samo omogućeno da ovo što je već postala praksa nego i propisano pravila igre. I ja sam uvjeren da će naši građani, naši udruge i organizirane grupe koje će posjećivati Hrvatski sabor s radošću dolaziti u ove prostore, da će imati mogućnosti ne samo čuti i pratiti šta se u Saboru radi ili izvršiti neposredni uvid, tada oni u ime građana koji će biti prisutni vezano za rad njihovih predstavnika u Hrvatskom Parlamentu nego da će na njih to djelovati i edukativno i imati mogućnosti da uče kako na razvoju svoje opće kulture tako na razvoju demokracije i spoznaje uopće o mjestu, značaju i uloge Hrvatskog sabora. Predsjedništvo predlaže Saboru da nakon provedene rasprave prihvati ovaj pravilnik i da ga Sabor usvoji. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Žele li izvjestitelji Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav? Da ili ne? … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. Imamo pisano izvješće. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Ne. Isto imamo pisano izvješće. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HNS-a PGS-a poštovani zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Gospodine predsjedniče s obzirom na punu suglasnost unutar Odbora za Ustav kao predlagatelj ja ne trebam, povlačim dakle prijavu za raspravu.
Hvala lijepa. Klub HSP-a poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Prvo smo iznenađeni u Klubu HSP-a vezano za ovaj Pravilnik o javnosti rada Hrvatskog sabora i radnih tijela. Prvo prije toga moram reći da smo suglasni da se ovdje u biti pravilnikom regulira samo ono što već je praktično što se događa. Znači, prenosi se samo praksa u pravilnik. Ali mi često kao zastupnici dajemo primjedbe na prijedloge propisa zakona ili drugih koje nam dostavlja Vlada. Ovo je jedan isto od takvih da je dosta nekvalitetan kako nomotehnički tako redakcijski a i suštinski. Pogledajte samo kako se ispisuju odredbe. Ispisuju se nomotehnički odredbe na način na koji se to ne radi, jer ako je stavak onda se uvuče red unutra pa se ide ispod reda. Prema tome to stvarno nisam očekivao da to Predsjedništvo Sabora nama predloži jednu, a moramo se, znamo i sami da je demokracija se i putem formalizma ostvaruje, pa kako mi kao Hrvatski sabor možemo davati primjedbe Vladi ili drugim podnositeljima prijedloga zakona ako se mi sami ne pridržavamo. U ovome slučaju tu je riječ o Predsjedništvu. Uzmimo sad suštinske stvari, recimo. U prelaznim i završnima je trebalo kazati sljedeće. Prema ovome je vidljivo za novinare da se registracije će se nove izdati u roku 30 dana. Da li to znači, trebalo je staviti prelaznim završnim odredbama da ove dosadašnje registracije koje su bile na snazi prestaju važiti. Dalje imate i kod registriranja novinara recimo u stavku 2. to je riječ o članku 12. Veli, slobodni novinari mogu podnijeti zahtjev za registraciju tajniku Sabora, a tajnik Sabora prije izdavanja registracijske kartice može zatražiti mišljenje Hrvatskog novinarskog društva. Ali u ovome stavku kad se govori o izdavanju opet ne spominje se taj stavak 2. Šta znači ako recimo Novinarsko društvo ne da mišljenje? Ili ako Novinarsko društvo da negativno mišljenje? E pa to su stvari o kojima treba voditi računa. Ima, i u ovome se treba opredijeliti, šta li to znači, da li će se po službenoj dužnosti svima novinarima koji ispunjavaju ove uvjete izdati nove registracijske? Ili će se tu sad provoditi nekakav postupak pa će se nekima dati, nekima neće dati? Znači to je dio koji može biti zanimljiv. Recimo ima, zanimljiv je i ovaj dio za slobodne novinare. To je znači onaj dio javnosti gdje se ostvaruje. Prema tome, mislim da je to dosta značajno pitanje. Imamo ovih, recimo govori se u prvome članku nazočnost predstavnika udruga, građana i svega ostaloga, a u biti je tu riječ o mogućnosti praćenja rada Sabora, ne nazočnosti. Jer se i ovo poglavlje naročito građana na sjednicama Sabora, znači članak 3. i 4. uopće ne govori više o nazočnosti nego o mogućnosti praćenja. Znači to bi također trebalo uskladiti. Onda također uzmite ovaj dio vezano za članak 10. I sjednice radnih tijela Sabora su javne. To je istina. Ali možda bi trebalo odmah u prvom stavku kazati da su sjednice Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost kad je riječ o stvarima koje predstavljaju državnu, vojnu oni su u pravilu zatvoreni. Dobro, u nas je situacija da su nama sve sjednice Odbora za unutarnju politiku zatvorene iako o mnogim stvarima ne bi trebale biti zatvorene, pa bi tu trebalo napraviti takvu jednu. Znači pravilo je ako se radi o podacima koji predstavljaju državnu, vojnu ili neku drugu vrstu ili stupanj tajnosti onda su zatvorene, a u svim ostalim slučajevima su javne. Da se to ne dopušta mogućnost da predsjednik odbora, odnosno u … odbor bi uvijek morao donositi takvu odluku. I za ovaj dio veli, članak 18. javnost rada Sabora ostvaruje se i putem Interneta. Da. Ali putem Internet stranica Sabora, ne Interneta. Internet je širok pojam. Znači putem Internet stranica. Postoji recimo čak i mogućnost bi postojala da se sjednica i prenosi putem Internet stranica [[Upadica: I e-maila.]] I e-maila što je isto također. Prema tome kao pravnik nisam zadovoljan ovim uratkom. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Nema više prijavljenih za raspravu. U ime predlagatelja Predsjedništva Sabora poštovani potpredsjednik Mato Arlović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Pa naravno da moram odgovoriti poštovanom kolegi Kovačeviću. Postoje naime u nomotehnici različita pravila nomotehnike jedno od njih je naravno i pravila načina pisanja pojedinih akata. Postoji kao način pisanja tzv. američki i europski model. Jedan polazi od obilježavanja stavaka, drugi polazi od uvlačenja stavaka, odnosno prvog tirea u redu. E sada ovdje je primijenjen ovaj drugi model, odnosno europski model i tu konzekventno. Prema tome nema potrebe u tom dijelu raspravljati i u tom pogledu je ne samo da je primijenjen taj model konzekventno sa aspekta početka pisanja stavka nego i obilježavanja arapskim brojevima u zagradi. Drugo što je sadržana primjedba, je vezano za ovo mišljenje Hrvatskog novinarskog društva. Kao što je poznato u pravnoj teoriji i pravnoj zakonodavnoj praksi, kada se traži mišljenje onda je ili kada je ono obligatorno onda obavezno zatražiti. Ovdje prvo je prihvaćeno da nije obligatorno traženje mišljenja nego tajnik može tražiti mišljenje. Drugo, kada se mišljenje prihvati, mišljenje … onoga tko ga je zatražio ne obvezuje u svom sadržaju nego onaj tko ga je zatražio može na osnovu mišljenja prihvatiti mišljenje, ne prihvatiti mišljenje i stajališta, ali naravno ako u mišljenju postoje neke bitne stvari koje su važne za provođenje ovog pravilnika kao što su primjerice eventualno neke informacije koje su vezane na to da bi mogle ugroziti sigurnost u Saboru onda će poduzeti one odgovarajuće mjere koje drugi zakoni mu ostavljaju u mogućnost da bi provjerio te činjenice i da bi na kraju krajeva usuglasio takva stajališta. Što se tiče pak pitanja nazočnosti pa zatim pitanje Interneta ja upućujem poštovanog kolegu na članak 254. Poslovnika u kojem je to predviđeno i zbog toga jednostavno u članku 254. je između ostaloga predviđeno uređenje stranica Hrvatskoga sabora na Internetu te način i dostava materijala u elektroničkom obliku. Prema tome ovaj pravilnik nije mogao a da ne obuhvati i to pitanje i naravno da ga je razradio u onoj mjeri u kojoj je to moguće i kolege iz Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav su sasvim dosljedno to proveli. Zašto je u prijelaznim i završnim odredbama u članku 19. stavku 2. predviđeno da će u roku od 30 dana od stupanja na snagu ovoga pravilnika biti date nove registracijske kartice? Zato što nove registracijske kartici praktički imaju svoj sadržaj koji nije bio do sada takav propisan kakav je ovdje. Ovdje kao što vidite naznačeno je da će u registracijskim karticama biti navedeno ime i prezime, fotografija novinara, naziv medija i oznaka novinara. Prema tome svaka takva nova kartica prvo treba da se izradi. Prema tome potrebno je neko vrijeme, procijenjeno je na Predsjedništvu Sabora da je Stručnoj službi dovoljno 30 dana jer su i sami iskazali na Predsjedništvu Sabora da je takvo jedno vrijeme dostatno da bi se to moglo napraviti i iz takve situacije se ovakvo rješenje kao što je predloženo u članku 19. prihvatilo, da li to znači izdavanje novih registracija, odnosno akreditacija da. Znači izdavanjem novih, ali sasvim je jasno da svi oni koji do sada imaju izdane, dobijene registracije, odnosno akreditacije da će ih lako dobiti ako njihove kuće i dalje zatraže takvo stajalište, odnosno izdavanje registracije i akreditacije od strane Stručne službe Sabora kao što će se vjerojatno dogoditi to da će jedan veliki broj ili manji broj sasvim sve jedno, vidjeti ćemo šta će pokazati novinari, uopće neće zatražiti ovu registraciju a koji su do sada bili u evidenciji. Jer negdje preko 500 ili između 500 i 600 novinara kao što znate su akreditirani u Hrvatskom saboru do sada, iako je sasvim jasno i razvidno iz ovog dijela koji prati sjednicu učestalo, radnih tijela Sabora i samog Sabora da ni izbliza toliki broj novinara nikad se ne kreće niti se ne nalazi u ovoj kući. Da li će svi oni zatražiti ili ne svoju akreditaciju to je stvar njihovih kuća i njih kao slobodnih novinara ako ne rade u novinskim izdavačkim kućama. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Pa vezano na članak 19. onda je to trebalo gospodine uvaženi kolega i stajati u članku 19. da stare prestaju vrijediti u tome i tome roku i da se izdaju nove u tome i tome roku. To je pravno, ajmo se držati pravnih pravila, pravne prakse pa ne prepuštajmo nešto uputstvima kada možemo odmah riješiti. A što se tiče Interneta može da piše, ali javnost rada Sabora ostvaruje se putem Interneta. Ako nema Internet stranica, ako ne putem Internet stranica ja ne znam, pa pogledajte, znate šta je Internet. Internet je širok pojam. Internet, putem Internet stranica Sabora, pa budite precizni.
Hvala. Molim poštovanoga potpredsjednika, Matu Arlovića.
Gospodine predsjedniče da sam osobno predlagatelj ne bih uzimao riječ, ali s obzirom da je predlagatelj Predsjedništvo sabora, dakle institucija, sasvim je jasno da moram odgovoriti čak i na ispravak netočnog navoda jer je činjenica da ono što vi tražite u Pravilniku piše, citiram: Članak 19. stavak 2. «Tajnik Sabora izdat će nove registracijske kartice osobama iz članka 12. ovog Pravilnika u roku od 30 dana.» Prema tome ako su nove, onda nema više starih to je jasno.
Dobro. Ja bih sada zaključio s vašim dopuštenjem ovu raspravu vrlo zanimljivu i burnu. Treće. Prijedlog pravilnika o javnosti rada Hrvatskoga sabora i radnih tijela. Dajem na glasovanje prijedlog pravilnika. Molim uključite se. Možemo glasovati. Rezultat? 100 glasova za i 2 suzdržana donesen Pravilnik o tekstu kako ga je predložio predlagatelj iliti Predsjedništvo Sabora.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici Konvencija o zapošljavanju i raspoređivanju pomoraca za koju Vlada predlaže da je Sabor potvrdi donesena je 1996. godine od strane Međunarodne organizacije rada. No, kako je njenim samim odredbama predviđen i datum stupanja na snagu ista je stupila na snagu četiri godine kasnije, 22. travnja 2000. godine. Konvencija u bitnome određuje način, postupak pri posredovanju u zapošljavanju pomoraca, sustav i način ovlašćivanja pravnih osoba koje se bave tim posredovanju pri zapošljavanju kao i nadzor od strane članice države nad pravnim osobama koje to posjedovanje, odnosno zapošljavanje u cijelosti i provode. Za razliku od prijašnje konvencije 9 koja je tretirala istu ovu problematiku i koja se odnosila samo na dio određenu kategoriju pomoraca, ova se Konvencija za zapošljavanju i raspoređivanju pomoraca odnosi na sve kategorije pomoraca, prema tome na sve članove posade. Također je bitno da se sa ovom Konvencijom proširuje pojam brodovlasnika. On se naime više ne odnosi samo na vlasnika broda nego na pravnu ili fizičku osobu koja je na sebe preuzela odgovornost za cjelokupni provedbeni pothvat, pa u tom dijelu i odnos prema pomorcima što do sada također nije bio slučaj, a što smo mi već donošenjem Pomorskog zakonika krajem prošle godine uvrstili u hrvatski pravni sustav naziv kompanije kao odgovorne osobe koja je preuzela odgovornost za vođenje plovidbenog pothvata. Osnovni cilj Konvencije je u prvom redu da se detaljno uređuju uvjeti pod kojima određene i fizičke ili pravne osobe uopće mogu nastupati na tržištu rada i posredovati pri zapošljavanju i raspoređivanju pomoraca, da se s druge strane definira sustav ovlašćivanja fizičke ili pravne osobe koja se je registrirala za djelatnost posredovanja u zapošljavanju pomoraca, da se definira način na koji država vrši nadzor nad tim fizičkim ili pravnim osobama i da se države koje ovu Konvenciju potvrde, obvežu da neće stvarati dodatne troškove pomorcima u tom posredovanju pri zapošljavanju osim troškova obvezatnog zdravstvenog osiguranja i izdavanja pomorske knjižice ili svjedodžbe o osposobljenosti pomoraca. Također je konvencijom definirano koje uvjete moraju pojedine fizičke ili pravne osobe osigurati odnosno trebaju posjedovati da bi se uopće mogle baviti djelatnošću posredovanja pri zapošljavanju. Ukratko ono što je bitno i što se može reći to je da ova konvencija praktično bi njenom, njenim usvajanjem, a onda jasno i zadiranjem u hrvatski radni, socijalni sustav omogućila bi liberalizaciju tržišta u posredovanju pri zapošljavanju pomoraca. Naime u Republici Hrvatskoj prema podacima Hrvatskog sindikata pomoraca ima oko 30 tisuća pomoraca. Pomorci, pogotovo oni koji plove na stranim brodovima često puta godišnje i dva puta obnavljaju svoj ugovor o radu ili se ponovno zapošljavaju što znači da se, da ukoliko većina njih to uistinu napravi može biti oko 50 do 60 tisuća ugovora o zapošljavanju pomoraca godišnje u Republici Hrvatskoj. Kako u ovom trenutku Hrvatski zavod za zapošljavanje jedini je posrednik u Republici Hrvatskoj u zapošljavanju pa tako i kategorije pomoraca oni su primjerice u posljednje tri godine na taj način zaposlili svega dvije tisuće pomoraca. Dakle veliki dio pomoraca rješava svoje zapošljavanje na stranim brodovima putem drugih agenata koji inače imaju ugovor sa stranim brodovlasnicima i na taj način najveći dio hrvatskih pomoraca ostaje izvan sustava hrvatskog radnog i socijalnog prava što na određeni način dovodi do njihove nesigurnosti s jedne strane. Njih i njihovih, i njihovih obitelji. Zato ukoliko Hrvatski sabor potvrdi ovakvu konvenciju ona neminovno, taj zakon dakle ne bi neminovno značio da se odmah omogućava i drugim pravnim ili fizičkim osobama u Republici Hrvatskoj posredovanje pri zapošljavanju, ali ostavlja mogučnost da na temelju ove, ove konvencije izmjenom Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti možemo ovlastiti i druge pravne osobe u Republici Hrvatskoj da posreduju u zapošljavanju pomoraca, a što gotovo, gotovo poluilegalno ili na drugi način obavljaju niz pomorskih agenata u Republici Hrvatskoj u ovom trenutku. Mi mislimo da bi na taj način praktično omogućili pomorcima koji plove na stranim brodovima pod stranim zastavama gotovo isti pravni odnosno pravnu zaštitu i položaj prema pomorcima koji plove na hrvatskim brodovima, a posebno koji plove na brodovima hrvatskih brodara koji plove u kabotaži. Ovu konvenciju podržao je i Hrvatski sindikat pomoraca pod, odnosno podržavaju i udruga «Mare nostrum» dakle udruga hrvatskih brodara, a s tim se slažu kažem i ovi agenti koji sada vrše, vrše zapošljavanje na stranim brodovima pod stranim zastavama. Dakle da zaključim donošenje ovog Zakona ne zahtijeva automatski izmjenu radnog zakonodavstva Republike Hrvatske, ali iz ovih razloga koje sam spomenuo bilo bi oportuno donijeti takve izmjene i omogućiti da se dakle pomorcima koji plove na stranim brodovima omogući takav isti položaja kao što imaju pomorci koji plove na brodovima pod hrvatskom zastavom. Evo toliko. Ako kasnije bude pitanja.
Hvala vama poštovani kolega. Žele li izvjestitelji radnih tijela uzeti riječ? Da. Izvolite, kolega Marko Turić, predsjednik Odbora za rad i socijalnu politiku.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, cijenjene kolegice i kolege! Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo na 27. sjednici Odbora održanoj 18. svibnja 2005. godine raspravio je Prijedlog zakona o potvrđivanju konvencije o zapošljavanju i raspoređivanju pomoraca iz 1996. godine s Konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku Hrvatskog sabora postavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 15. travnja ove godine. Odbor je zakon raspravio kao matično radno tijelo sukladno članku 75. Poslovnika Hrvatskog sabora. Članovi Odbora se ne protive hitnom postupku u donošenju ovog Zakona. Tijekom kraće rasprave koja je uslijedila nakon uvodnog obrazloženja predstavnika predlagatelja članovi Odbora su poduprli donošenje ovog Prijedloga zakona. Kako su istakli razlog tomu prvenstveno se nalazi u osnovnom cilju konvencije dakle pružanje odgovarajuće pravne zaštite pomorcima u području posredovanja pri zapošljavanju. Činjenica je da poslove posredovanja pri zapošljavanju pomoraca na strane brodove u Republici Hrvatskoj obavlja jedino za to ovlašteni a to je Zavod za zapošljavanje. Pored toga u Hrvatskoj se i znatan broj pomorskih agenata bavi posredovanjem pri zapošljavanju. Ove tvrtke imaju i direktan pristup međunarodnom tržištu rada, a budući nisu uključeni u sustav posredovanja pri zapošljavanju u Republici Hrvatskoj ne moraju zadovoljavati nikakve kriterije niti podliježu nadzoru. Stoga mišljenje je članova Odbora nužno je prihvatiti ovaj Prijedlog zakona i potvrditi konvenciju koja će time postati dio pravnog sustava Republike Hrvatske te liberalizacijom tržišta rada omogućiti i drugima da se pod utvrđenim uvjetima i kriterijima bave posredovanjem pri zapošljavanju pomoraca. Nakon toga članovi Odbora su jednoglasno odlučili predložili Hrvaatskom saboru na usvajanje Zakon o potvrđivanju konvencije o zapošljavanju i raspoređivanju pomoraca iz 1996. godine u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske.
Hvala lijepa poštovani kolega. Otvaram raspravu. U ime Kluba HDZ-a poštovani kolega Nenadić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege doista nema razloga duljiti ovu raspravu, ali evo već kad sam se prijavio. Budući da konvencija uređuje pitanja posredovanja pri zapošljavanju pomoraca sustav i način ovlašćivanja pravnih osoba koje se bave posredovanjem pri zapošljavanju pomoraca, nadzor nad takvim pravnim osobama, njihova obveza i odgovornosti, a osnovni cilj je pružiti odgovarajuću pravnu zaštitu pomorcima u području posredovanja pri zapošljavanju i kao što i reće državni tajnik u Hrvatskoj imamo oko 30 tisuća pomoraca, a prema podacima u Splitu i Rijeci preko Zavoda za zapošljavanje jedne godine 2003. bilo je 1150, a 2002., a 2003. 200. Evo vidite kolika gužva u tom prostoru vlada. I budući da, da ovaj, ova konvencija je u ovoj fazi praktički «Uzmi ili ostavi» ovo je daleko bolje uzeti jer doista regulira ono jedno nepokrivano sivu zonu i Klub HDZ-a podržava ovaj prijedlog. Hvala.
Hvala lijepa. Nemamo više prijavljenih u ime klubova. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Poštovani kolega Peruško. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče u Ministarstvu mora samo nekoliko rečenica. Dakako da kao zastupnik, a još više od toga pomorac podržavam donošenje ovog Zakona kojim se potvrđuje Međunarodna konvencija jer se na taj način pruža odgovarajuća pravna zaštita pomorcima u području posredovanja pri zapošljavanju. Već sam predlagač je iznio podatke koji su na neki način porazni. Od 30 tisuća hrvatskih kvalitetnih pomoraca rijetka je pojavnost brod sa hrvatskom zastavom i glavnina ljudi je prisiljena potražiti kruh na brodovima drugih zastava. Konkurencija na međunarodnom tržištu rada, radne snage u pomorstvu je velika. Pa ima i nelojalne konkurencije zbog situacije koje vladaju u nekim dijelovima svijeta. I sam predlagač je iznio da u 2002. i 2003. preko Zavoda za zapošljavanje zaposleno je ukupno svega oko 1650 ili nešto malo više ili manje pomoraca i da glavninu poslova obavljaju zapravo pomorski agenti i druge osobe koje nemaju strogo propisane uvjete pod kojima se, bi bila zagarantirana sigurnost pomorcima koji prihvaćaju te i takve poslove i znam iz iskustva da su često kolege pomorci iz složenih i pojedinim ucjenama i svemu onome što iz toga proizlazi. Obzirom da je i konvencija u članku 4. točci 2. propisala da će nadležno tijelo osigurati strogi nadzor službe za zapošljavanje i raspoređivanje i da izdaje ili obnavlja dozvole, potvrde ili slična ovlaštenja isključivo nakon provjere da li odnosna služba za zapošljavanje i raspoređivanje ispunjava zahtjeve nacionalnih zakona i propisa. Nisam zadovoljan obrazloženjem predlagača, gdje navodi a to je državni tajnik sad u svom uvodnom izlaganju istaknuo, da bi bilo oportuno donijeti odgovarajuće izmjene i dopune Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti, te podzakonskim propisom utvrditi uvjete za obavljanje poslova posredovanja pri zapošljavanju pomoraca. Znam da to nije u nadležnosti ministarstva, pretpostavljam da nije Ministarstva mora nego drugog resornog ministarstva, pa bih ja dajući potporu i hitnom postupku i u donošenju ovog zakona bit ću slobodan da predložim jedan zaključak kojim ne bismo ostali na tome da bi bilo oportuno nego da se zadužuje hrvatska Vlada da u određenom, primjerenom roku donese izmjene i dopune Zakona o posredovanju pri zapošljavanju, pri čemu bi se ostvarili svi ovi ciljevi koje uostalom konvencija predviđa, a za kojega je suglasno i resorno ministarstvo. Hvala lijepo.
Hvala vama poštovani kolega. Želi li predstavnik predlagatelja? Da. Izvolite. Riječ ima kolega Bačić, državni tajnik.
Evo, samo kratko ću kolegi Perušku reći da naše ministarstvo upravo i stoji na stanovištu da bi bilo dobro krenuti u izmjene Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i mi smo to dijelom u obrazloženju rekli. No ne možemo donošenje ovog zakona prejudicirati izmjenu drugoga zakona i mi jesmo u razgovorima sa Ministarstvom rada i poduzetništva u tom smislu i pripremali niz drugih akata koji idu u prilog socijalnoj sigurnosti pomoraca. Mislim da će ovih dana bit i donesen od strane ministra poseban naputak koji će itekako definirati bolji položaj pomoraca u dijelu njihove socijalne sigurnosti, ali na tome stali ne bi. Jedan od daljnjih koraka je svakako da se omogući onima koji to u ovom trenutku u Republici Hrvatskoj rade a to su pomorski agenti, da oni postignu propisanim uvjetima koji se temelje na ovoj konvenciji budu pravne ili fizičke osobe koje mogu posredovati pri zapošljavanju, ali da država jasno nad time ima strogi nadzor da ne bi se onda jasno došlo do manipulacija, odnosno da ne bi se izigravali uvjeti u posredovanju pri zapošljavanju i da ne bi se nastavilo eventualno jasno sa sivim ili crnim tržištem rada kad su u pitanju hrvatski pomorci. Dakle, mi jesmo za to da se krene i u izmjenu, ali ne možemo ratifikacijom ove konvencije već sada prejudicirati izmjenu jednog drugog zakona koji mora imati posebnu proceduru za njegovo donošenje. Hvala.
Hvala vama poštovani državni tajniče. Zaključujem raspravu. O ovom tekstu zakona će se glasati kad se steknu uvjeti.
Peto, Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Konvecije o zapošljavanju i raspoređivanju pomoraca iz 1996. godine. Molim uključite se. Dajem na glasovanje ovaj Konačni prijedlog zakona. Možemo glasovati. Rezultat? 97 glasova za, 4 suzdržana donesen Zakon o potvrđivanju predložene Konvencije.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnoga reda 4. Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o zaštiti nematerijalne kulturne baštine, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupa, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 287 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili poštom. Raspravu su o prijedlogu zakona proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Da. Želi. Riječ ima gospodin Jadran Antolović, državni tajnik.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici, konvencija koju smo predložili na potvrđivanje utvrđena je 2003. godine i do sada je ovu konvenciju ratificiralo 8 država, a za njezino stupanje na snagu potrebno je da ratificira 30 država. Zašto Republika Hrvatska želi ratifikaciju ove konvencije? Ima nekoliko razloga. Jedan od osnovnih razloga jest da je još 1999. godine Hrvatski sabor kod donošenja Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara predvidio mogućnost i propisao mogućnost štićenja nematerijalnih, kulturnih dobara, i slijedom toga mi već imamo od tada do danas u tome praksu i kriterije prema kojima smo do sada zaštitili evo za vašu informaciju pašku čipku, paški teg, hvarsku čipku od niti agave, lepoglavsku čipku, dok smo za brojne druge slučajeve pokrenuli postupak registracije. Isto tako, Republika Hrvatska je na poziv UNESCO-a prijavila da se na listu svjetske nematerijalne baštine upiše čipkarstvo u Hrvatskoj i istarsku ljestvicu i slijedom toga želili bi poduprijeti taj naš prijedlog i ratifikacijom ove konvencije. Dakle, time bi Republika Hrvatska bila jedna od prvih zemalja koja izgrađuje međunarodni instrument, izuzetno važan za zaštitu baštine, kulturne baštine u cjelini. Slijedom toga predlažemo Saboru da raspravi prijedlog zakona i ratificira predloženu konvenciju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem vama gospodine državni tajniče. Žele li predstavnici radnih tijela uzeti riječ? Da. Riječ ima predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu, gospodin Selem. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora razmotrio je na 13. sjednici koja je održana 18. svibnja Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o zaštiti nematerijalne, kulturne baštine s konačnim prijedlogom zakona, P.Z. 287. Odbor je pitanje raspravio kao matično radno tijelo. Uvodno obrazloženje podnijeli su predstavnici predlagatelja. U raspravi izražena je potreba da Republika Hrvatska obzirom na svoje dosadašnje zakonodavstvo i nastojanja u očuvanju nematerijalne kulturne baštine pristupi ovoj konvenciji na način i u postupku predloženom od strane predlagatelja. Uz to što je posebice važno naglašena je potreba da predstavnici hrvatski koji će sudjelovati u radu tijela ove konvencije porade ne samo na njezinoj provedbi u međunarodnim i nacionalnim razmjerima, nego i da doprinesu njenom poboljšanju. Odbor ovu zadaću potkrepljuje posebno na primjeru položaja što ga je u konvenciji dobio jezik, što je za nas posebno važno i za male narode općenito, kao čimbenik nematerijalne kulturne baštine sam po sebi, što nije dostatno došlo do izražaja u članku 2. točka 2. Konvencije gdje je važnost jezika na stanoviti način relativizirana. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno donio zaključak. Predlaže se državnom Saboru da donese Zakon o potvrđivanju Konvencije o zaštiti nematerijalne kulturne baštine po hitnom postupku i u obliku predloženom od strane predlagatelja. Hvala.
Hvala vama gospodine predsjedniče odbora. Otvaram raspravu. Prelazimo prvo na raspravu po klubovima. Na redu je poštovana kolegica Jagoda Majska Martinčević. Izvolite poštovana kolegice u ime Kluba HDZ-a.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, Klub Hrvatske demokratske zajednice svesrdno podržava ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o zaštiti nematerijalne kulturne baštine i to iz nekoliko razloga. Što je nematerijalna kulturna baština, odnosno što ona znači? Ona znači prvenstveno identitet, čuvanje i poštovanje tradicije, a posebno znači različitost u odnosu na druge narode i sredine s obzirom na sve prisutnu globalizaciju. Prepoznajući da procesi globalizacije i društvene transformacije uz uvjete koje stvaraju za obnovljeni dijalog među zajednicama također dovode kao i fenomen netolerantnosti do ozbiljne opasnosti gubitka tih vrijednosti, dakle nestajanja ili uništenja nematerijalne kulturne baštine a posebice zbog nedostatka izvora sredstava za njezinu zaštitu iznimno je važno da se smjestimo u sustav u svjetski sustav koji će znati prepoznati ono što je za Hrvatsku definicija identiteta. Jer nematerijalna kulturna baština znači i vještine i izvedbe i običaje i izričaje i umijeća poimenice instrumente, predmete, rukotvorine i razne druge kulturne prostore o kojima su još nedavno mnogi kod nas govorili kao o ruralnosti, kao o nečemu što nije važno, što nije više vrijedno jer eto svijet ide naprijed. A ono što su nama naši stari namrjeli to je nekakav pristup koji bi nas mogao odvesti unatrag. Međutim vidimo da se u svijetu sasvim drugačije razmišlja i da narodi sve više kako bi zaštitili vlastiti identitet žele svijetu pa i na ovaj način putem zaštite prikazati ono što imaju od starine. Ja bih htjela samo još upozoriti na jednu pojedinost. Gospodin državni tajnik je spomenuo nekoliko elemenata i sastavnica hrvatske kulturne baštine koja je upisana u Registar kulturnih dobara. Svi znamo što je čipka. Znamo što je Paška čipka, znamo što je Lepoglavska čipka, pa tako i projekt "Čipkarstvo u Hrvatskoj" kojim se Republika Hrvatska kandidira za treće proglašenje remek djela nematerijalne baštine kojim UNESCO štiti i promovira taj segment jest vrlo važan ali i poznat, prepoznat. Međutim na listi za registraciju uz svima dobro poznatu Sinjsku alku i Morešku kao viteške igre, uz Festu svetoga Vlaha, ili uz stare govore i dijalekte čakavski govor, posebice jest i Istarska ljestvica. Gotovo nitko ne zna tko se ne bavi time, što je Istarska ljestvica. Istarska ljestvica je svjetsko čudo unutar glazbene umjetnosti koliko muzikologije toliko i izvodilačke umjetnosti. Nema joj sličnog primjera u svijetu, vjerojatno ga neće ni biti. Ali uz Istarsku ljestvicu idu i glazbala. A to su sopele ili svirači sopci, to su roženice o kojima Istrani nešto znaju, ali čak i mi u Hrvatskoj i šire ukoliko se ne bavimo s time nećemo znati o čemu se radi. Njezina je osebujnost apsolutna u svjetskim razmjerima. I premda se mnogi narodi mogu dičiti svojim posebnim izričajima upravo unutar ljestvičnoga sustava nešto poput Istarske ljestvice je za sve glazbenike iz svijeta koji to prvi puta čuju i upoznaju nešto ne samo egzotično, nego nešto što apsolutno nisu nikada čuli. Stoga ne samo da podržavamo nego doista smatramo da Će ovaj Prijedlog zakona za potvrđivanje Konvencije o zaštiti nematerijalne kulturne baštine uključujući sve ove elemente doprinijeti ne samo očuvanju, ne samo upoznavanju svijeta sa onim što mi doista mislimo da vrijedi iz naše kulturne povijesti, nego će značiti da to ide i u onu sveopću volju i zajedničku brigu da se nematerijalna kulturna baština zaštiti na razini cjelokupne civilizacije. I stoga Klub Hrvatske demokratske zajednice apsolutno podržava ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala vama poštovana kolegice. U ime Kluba HSP-a poštovani kolega Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, predstavnici Vlade. Klub HSP-a smatra da Hrvatska ima puno razloga zbog čega treba ratificirati ovu konvenciju. Naime unatoč činjenici da je mali broj država do sada ratificiralo ovu konvenciju, jer radi se samo negdje oko 8. A da bi ona stupila i počela se primjenjivati potrebno je 30. Mislim da trebamo poduzeti i druge mjere i napore i diplomatske kako bi ova konvencija se počela primjenjivati i da je ratificira 30 zemalja. Jer i sami znamo da je Hrvatska nematerijalna kulturna baština ogromna, da smo svjedoci da se iz dana u dan ona krade na odgovarajući način. Nije to samo pitanje čipki da li je to Lepoglavska ili je pitanje Paške. To je pitanje jezika. I sami smo svjedoci da postoji pokušaja određenih što je bilo špekulacija u medijima da kad uđemo u Europsku uniju da ne bude Hrvatski službeni jezik i takve stvari. Znači i na taj dio je bitno da mi ratificiramo ovu konvenciju. Uzmimo sami i pitanje recimo da nam se ne svojata ni Ivo Andrić ni Nikola Tesla ni mnogi drugi koji su hrvatski ljudi. I na taj način možemo puno postići. Znamo i sami da se to već radi u razno-raznim enciklopedijama ili slično u Srbiji ili negdje drugdje. Pitanje je također i razno-raznih izričaja. Ne znamo koliko vas se sjeća da je i predsjednik Bush čak naše izričaje i naše izreke pokušava reći da su američke. To je onaj dio što je on imao u kampanji, a riječ je o onoj našoj staroj izreci "Ako me jednom prevariš tvoj je grijeh, ako me dva put prevariš moj je grijeh." On je to uporabio u kampanji kao nekakav američki izričaj. Uzmimo samo situaciju vezanu za recepte jela, kulinarstvo. Sve tu znači pripada u ovaj dio gdje mi možemo zaštiti sve ono što je naše. A pogotovo za razno-razne tradicijske obrte. Prema tome stvarno je puno razloga da se to ratificira kako u Hrvatskom saboru tako i drugdje da bi se moglo to štititi. Recimo pitanje gangi, možda će sutra netko reći da je to njihovo. Znači mi imamo to bogatstvo nematerijalno koje stvarno moramo zaštititi. I onda čak mi se čini, zašto ove druge zemlje baš ne idu ratificirati, možda imaju problema u tome. Zanimljiva je situacija. Recimo, mali broj je do sad ratificirao, vidim da u okviru ovih zemalja gdje sam vidio konkretno da nam kradu naše stvari, ali dobra je stvar da smo mi, prva ćemo biti europska zemlja koja će ovu konvenciju ratificirati. Hvala lijepo.
Hvala vama poštovani kolega Kovačeviću. U ime Kluba SDP-a poštovani kolega Vujić. Izvolite kolega Vujić.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Pa evo odlučili smo se da ipak kažemo nekoliko riječi u ime kluba, bez obzira što smo prethodno mislili da to spada između ostaloga u sve one konvencije koje naprosto prihvaćamo ovako kao što ih i prihvaćamo, a to znači konsenzusom i bez nekih posebnih rasprava. Ali mi se učinilo, pogotovo kad smo čuli da su se javili i drugi klubovi i da kažemo nekoliko stvari koje bi bilo dobro da zna ovaj Sabor. Ova konvencija koja je inače donesena 2003. godine u Parizu je zapravo posljedica uvelike rada našega Ministarstva kulture u proteklome mandatu. Između ostaloga i toga što je naše Ministarstvo kulture a tada eto i ja, dopustite da moram upotrijebiti prvo lice jednine iako ga ne želim, što smo bili predsjednici nečega što se zove international network … policy, a to znači međunarodna mreža kulturnih politika, a koja je jedna organizacija svjetska koja je krenula prvenstveno od kanadskih inicijativa, ali je zatim uhvatila i meksičke i južnoameričke, južnoafričke, senegalske sve do kineskih i europskih i da smo u Opatiji imali upravo i kao domaćini i kao predsjedavajući jednu godinu i središnji skup. Zbog toga zapravo mi se katkada čini da moramo prepoznati u nekim stvarima koje nam dolaze i kao međunarodne stvari i našu vlastitu prisutnost. Ono što ovdje u ovoj konvenciji nema, ali što bi trebalo dakako bez daljnjega prihvatiti, a onda u okviru odbora eventualno djelovati, to je nešto što se i spominje na jednome mjestu da ga sada ne tražim, a gdje se kaže da zapravo ne postoje međunarodni instrumenti ili jedan jaki međunarodni instrument koji bi štitio kulturnu različitost, kulturne identitete posebno u odnosu na procese globalizacije i svega onoga što globalizacija donosi. Tako da nije možda problem očuvanja hrvatskoga jezika, nije problem očuvanja hrvatske kuharice. Mi možemo biti ponosni ukoliko netko rabi naše termine negdje drugdje. Prvenstveno su očuvanje jezici vrlo malih naroda koji nemaju niti književnost niti država iza sebe, ali onda isto tako zaista i ona ne materijalna kulturna baština koja nam je vrlo često neprepoznatljiva, a bez nje bismo bili mnogo mnogo osakaćeni kada je ne bi bilo. Pa prema tome ako se radi i o istarskoj ljestvici, ako se radi i o gangi i o reri, ako se radi o nijemom vrličkom kolu kao također nečemu osebujnom, ako se radi dakle o plesu, o pojedinim instrumentima, ali onda isto tako o ljestvicama ili o načinu pjevanja. To je ono što je hrvatska i ranije radila i zaštićivala preko zakona o zaštiti kulturne baštine koja obuhvaća i te elemente i preko jednoga razvijenog sistema i instituta i istraživača i instituta za folkloristiku itd. a što mnoge zemlje nisu imale. Ovo je zapravo sada jedna relativno niska razina ove konvencije koja je međutim nama veoma potrebna a oni koji će eventualno biti ja bih preporučio da hrvatska bude aktivna i u odborima koji se ovdje predviđaju što je važno, a to je da se ide korak dalje i da se iskoristi već jedan pritisak kojega smo imali upravo preko te international network … policy na UNESCO da se ide dalje u razradu instrumenata u odnosu na WTO, u odnosu dakle na procese globalizacije koji će štititi pojedine segmente ne materijalne i kulturne baštine kao elemente nacionalnih ili grupnih ili već kako god hoćete posebnih entiteta i kulturnih identiteta. Eto u tom smislu rado se pridružujemo podršci da se donese, da se ratificira ova Konvencija. Hvala lijepa.
Hvala vama poštovani kolega Vujić. Nemamo više prijavljenih za raspravu, nema ni pojedinačno prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o zaštiti nematerijalne kulturne baštine. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim uključite se. Možemo glasovati. Rezultat? 101 glas za, 2 suzdržana donesen Zakon o potvrđivanju spomenute Konvencije.
O samom tekstu zakona ćemo glasovati kada se za to steknu uvjeti. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda, točku broj 6. Prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu broj f/p 1456 (2003) za projekt obnove i izgradnje školskih objekata u Republici Hrvatskoj, između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 286 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili poštom. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Da. Riječ ima gospođa Martina Dalić u ime Ministarstva financija, državna tajnica. Izvolite poštovana tajnice.
Hvala lijepo. Projekt izgradnje i obnove školskih objekata njime se namjerava izgraditi i obnoviti 143 osnovne i srednje škole u 18 županija i Gradu Zagrebu koje su bile izravno pogođene ratnim štetama ili imaju znatno povećanje broja učenika koji su prognanici i izbjeglice i koji su pogođeni indirektnim ratnim štetama. U projekt su također uključene i škole u koje se nije ulagalo u zadnjih 13 godina, a u kojima je potrebno stvoriti uvjete za kvalitetno provođenje nastavi. Od posebne važnosti vezano uz ovaj projekt smatra se njegov socijalni učinak odnosno jačanje socijalne kohezije i jačanje kvalitete obrazovanja. Ukupna vrijednost projekta je 804,9 milijuna kuna od kojih se 402,45 milijuna kuna namjerava financirati iz ovoga zajma. Uvjeti financiranja su rok otplate od 15 godina, a kamatna stopa će se primjenjivati za svaku ratu povlačenja kredita ovisno o važećem šestomjesečnom liboru. Danas ta kamatna stopa okvirno iznosi 3,59%. Hvala lijepo.
Hvala vama poštovana kolegice. Žele li predstavnici radnih tijela uzeti riječ? Ne. Prelazimo na raspravu prije svega su na redu klubovi zastupnika. U ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovana kolegica Lugarić. Izvolite kolegice.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, predstavnici Ministarstva financija. Klub SDP-a će podržati donošenje ovog zakona kojim se potvrđuje Ugovor o zajmu između Republike Hrvatske i razvojne banke Vijeća Europe za projekt obnove i izgradnje školskih objekata. Sredstvima ovog zajma čiji postupak odobravanja je počeo odlukom Vlade iz 2003. godine, planira se kao što smo čuli od državne tajnice, izgradnja i obnova 143 osnovne i srednje škole u 18 županija i u Gradu Zagrebu. Mi se u Klubu SDP-a slažemo s ocjenama navedenim u obrazloženju ovog prijedloga zakona, kako je velika važnost ovoga projekta u njegovoj socijalnoj komponenti, primarno onom dijelu koji se odnosi na stvaranje potrebnih uvjeta za pružanje kvalitetnog obrazovanja i u skladu s tim Ministarstvo prosvjete koje se upravo kao takvo i navodi u obrazloženju, kaže da želi ovim projektom podići razinu kvalitete u obrazovanju. To je neosporno dobar cilj. No, međutim, mi iz Kluba SDP-a želimo upozoriti, točnije pitati Ministarstvo obrazovanja, znanosti i sporta kojih predstavnici na žalost nisu ovdje, želimo ih pitati kako će se škole graditi. Naime u tijeku je stručna javna rasprava oko donošenja hrvatskog nacionalnog obrazovnog standarda. KNOS bi između ostaloga trebao utvrditi standarde učenja i poučavanja kao dijela povećanja kvalitete obrazovanja. Iskustva nekih zemalja, primjerice Slovenije i Mađarske koje su nama u najbližem susjedstvu, a koje su provele kurikularnu reformu što je težnja i u Hrvatskoj, pokazuju da je za reformu koja je temeljena na suvremenoj teoriji kurikuluma važna sastavnica i materijalni uvjeti rada pa tako i školske zgrade. Slovenci su tako nakon što su početkom 90-tih godina donijeli odluku da idu u reformu, nekoliko godina prije same implementacije pregrađivali i dograđivali školske zgrade, povećavali kvadraturu učionica, od tri učinioce radili dvije i sl. i tek onda su krenuli s implementacijom novih nastavnih planova i programa. Oni su shvatili da zgrade i prilagođene učionice su naprosto bile preduvjet da bi se u njihovu školu mogli uvesti novi standardi, odnosno novi načini poučavanju i učenja i u tom kontekstu želim upitati i upozoriti da iako KNOS je tek u fazi izrade, čujemo sada, danas su najave da bi išao u jesen u 5% škola, a već odobravamo zajam za izgradnju i dogradnju 143 školska objekta, da je nužno ta nemala sredstva uložiti na racionalan, ali na pedagoški opravdan način gradeći škole koje će biti u skladu sa suvremenom teorijom kurikuluma i prikladne za nove metode učenja i poučavanja. Ili ukratko, nove se škole ne mogu raditi na način da budu iste ili slične onima koje do sada imamo, ukoliko želimo, a sudeći prema za sada samo najavama ministra Primorca želimo reformirati školu. Naravno slično vrijedi za izgradnju školskih športskih dvorana čiji je veći broj predviđen za izgradnju sredstvima ovoga zajma. Također je potrebno donijeti standarde za izgradnju športskih dvorana kako bi one optimalno odgovarale potrebama nastave, ali i potrebama lokalne zajednice. U drugom dijelu ove rasprave želim u ime Kluba zastupnika SDP-a upozoriti na još jedan detalj. Prijedlog za sklapanje ovog zajma su Vlada i nadležna ministarstva uputila glavnom tajniku Vijeća Europe i guverneru CEB-a još početkom lipnja 2003. godine. Dakle prije gotovo dvije godine. Nije nam jasno zašto se toliko dugo čekalo da konačno i ovaj zajam dođe na ratifikaciju ovdje kod nas u Hrvatski sabor. Smatramo da se izgubila najmanje godina dana što nije nezanemarivo ako znamo posebno za loše stanje školskih objekata u Republici Hrvatskoj i posebno u onim dijelovima koji su trpili izravne ili neizravne ratne štete. Drugi, uvjetno rečeno otežavajuća okolnost je činjenica da je kapitalna izgradnja, investicijsko održavanje škole i školskih objekata u domeni odnosno u nadležnosti gradova i županija od kojih mnoge, a usudit ću se reći i većina nemaju u svojim proračunima dostatnih sredstava za te namjene. I na kraju. Iako su kriteriji koje će škole i koji će školski objekti ući u ovaj projekt u okviru ovoga zajma prilično jasni, treba se raditi o školama koje su izravno ili manje izravno bile pogođene ratnim štetama ili one škole u koje se nije znatnije ulagalo zadnjih 13 godina mi bi iz Kluba SDP-a htjeli predložiti Ministarstvu da u ovaj projekt naknadno uključe izgradnju škole u gradu Dugo Selo jer u postojećoj osnovnoj školi u Dugom Selu ima više od 1400 učenika, a prostor po standardu zadovoljava odvijanje nastave za 800 učenika. Nastava se zbog toga, to je jedna od rijetkih škola u kojima se nastava odvija u izuzetno teškim uvjetima u 4 smjene i sa skraćenim nastavnim satom. Smatramo da s obzirom na kriterije kojima su u program ovog zajma ušle i brojne športske dvorane. U koje je primjerice ušla područna škola Vrbno koja spada pod osnovnu školu Bednja. U ovaj program je ušla izgradnja bazena u Šibeniku da ima opravdanja da u ovaj projekt uđe i izgradnja škole u Dugom Selu i nadamo se i da će to biti prihvaćeno. Klub zastupnika SDP-a će podržati donošenje ovoga Zakona. Hvala lijepa.
Hvala vama poštovana kolegice. U ime Kluba HDZ-a poštovani kolega Šime Prtenjača. Izvolite poštovani kolega.
Gospodine dopredsjedniče, kolegice i kolege sam Zakon o okvirnom ugovoru nije sporan i vjerojatno neće ni biti posebne polemike oko toga no njega koristimo kao povod da iznesemo nekoliko bitnih činjenica, determinanti koji zapravo prate ovaj program. Valja podsjetiti da nametnuti agresorski rat je nanio toliko direktnih i indirektnih materijalnih, ljudskih i drugih žrtava Hrvatskoj državi da je to gotovo nenadoknadivo. Nenadoknadivo jeste mnogo toga, ali jedan dio toga pogotovo onog materijalnog mogli smo vratiti dijelom vlastitim sredstvima, vlastitom akumulacijom, ali nažalost većinu toga nismo mogli sami osigurati. Valja i ovim prigodom kazati da smo gotovo ostali bez međunarodne bilo kakve financijske pomoći osim u ovakvim fondovima u kojima smo eto imali ipak može se reći sreću da smo mogli koristiti takve izvore. Unutar toga eto u onoj tihoj, moglo bi se reći poratnoj blokadi Hrvatskoj Hrvatske, Hrvatska je negdje 1996. postala punopravnom članicom Vijeća Europe čime su joj onda tek tada omogućeni pristupi određenim fondovima. Tako se sjećamo da programi «CEB-a», čini mi se da ih je pet ili šest bilo do sada da je oko desetak ugovora odnosno projekata do sada bilo koji su ukupno realizirani za ove ili slične namjene i da samo zahvaljujući tome smo uspjeli kao država realizirati ono što smo uspjeli do sada. Uz sve one prigovore koje povremeno možemo čuti bilo doma, a još više izvana da se sporo obnavlja, da se sporo vraća radi povratka prvenstveno, a onda i obnove školskih, zdravstvenih i drugih objekata koji su financirani iz ovakvih programa. Evo to je upravo razlogom zašto Hrvatska nije do sada uspjela, a zašto niti u ovom trenutku jednako nam se može staviti prigovor nije uspjela obnoviti toliki broj obiteljskih kuća ili svih ovih objekata koji su nužni za život na ovom prostoru, koji su bili pogođeni direktno, direktnim štetama ali i indirektno jer nažalost migracija i to većina trajne migracije su pogodile mnoge centre. Tako je posebno bilo, bili pritisci prema glavnim centrima ovdje u Zagrebu, ali i drugim centrima. I te migracije su također izazvale određene poremećaje i potrebu investicija i izgradnje takvih objekata u tim centrima. Kroz ove projekte do sada uspjelo se većinu objekata i onih najnužnijih privesti u funkciju i svrsi, ali ostalo je još puno toga za izgraditi. Tako sad vidimo da se ovim ugovorom predviđa 143 objekta što je ogroman broj. Mi ne sumnjamo da će ti projekti, pogotovo objekti ili projekti ako hoćemo biti realizirani u skladu sa programom koji Ministarstvo znanosti priprema. Da su tipski, standardizirani, da vjerojatno imamo i mogućnosti i vremena intervenirati. Naravno iskoristiti tu prigodu, intervenirati da se ne bi eventualno izgubilo dragocjeno vrijeme jer ovo na sreću pola godine a vidimo tamo sad u ovom drugom dijelu da je i sama država iz svog proračuna participira s 50% sredstava. Prema tome već ove godine predviđamo da jedan dio sredstava i uistinu bi bilo pogotovo za ovako osjetljive, školske, zdravstvene i druge projekte, bilo šteta izgubiti jednu fiskalnu godinu i da se zapravo s tim projektima ide, a kako će se to još financirati dvije, tri iduće godine onda mislim da mi mislimo naime da ima sasma dovoljno vremena da možemo uskladiti sa eventualno novim tendencijama i u školstvu, ali i novim zahtjevima koji će se sigurno javiti jer evo i ovaj projekt «Crnice» što je kolegica navela. On se javio sasma naknadno i dodatno ali su ga oni prihvatili kao projekt koji može biti prihvačen i financiran iz tog programa. Dakle oni daju program. Ima nekih objekata i do sada koji su bili u onim pojedinim projektima i programima CEB-a a nisu realizirani. Prema tome ostaje uvijek mogućnosti korekcije ili nekaih od onih projekata ili novih koji će biti unutar toga i zato držimo da i hrvatski proračun, onaj alikvatni dio svojih financijskih sredstava koje je predviđeno da u ovim godinama trebamo izdvojiti. Treba izdvojiti. U ovoj godini je već izdvojen dio sredstava i krajem godine vjerujem da će on u cijelosti biti osiguran jer to je na kraju ugovor kojim se mi obvezujemo da ćemo izdvojiti 50% tih potrebnih sredstava od nekakvih 800 i nešto milijuna. Naših je 400 i nešto milijuna. Prema tome Hrvatska i mi ovdje naravno u Proračunu kad budemo donosili moramo se izboriti da se sjetimo da je nužno svake godine izdvojiti alikvatni dio sredstava kako bismo mogli realizirati ovaj okvirni ugovor i obveze preuzete tim ugovorom. U svakom slučaju ovi tehnički podaci o uvjetima kreditiranja vesele jer su dosta povoljniji nego mnogi drugi koje smo i ovdje donosili također jer smo za druge namjene prisiljeni koristiti tuđu akumulaciju ili uveženu kad nemamo vlastite, a onda je ona diktirana uvjetima na financijskom tržištu. Tako da i ovi uvjeti koji se ovdje nude, čini mi se da smo nedavno ovdje ga, raspravljajući o jednom zajmu postavljali pitanja a što su to ostale naknade, pa zato me posebno veseli da ovdje je zadnja pozicija. Ostale naknade kaže nema. Odnosno te naknade su službeno uračunate u program odnosno troškove CEB-a. Stoga mi predlažemo da se ovaj okvirni ugovor podrži. Hitnost može biti diskutabilna kao i svaki drugi na kraju sporazum no kako je pola fiskalne godine držimo da je uistinu radi realizacije ovih projekata nema razloga za ne donijeti ovaj okvirni ugovor po hitnom postupku. I mi podržavamo to donošenje. Hvala lijepa.
Hvala vama poštovani kolega Prtenjača. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Na redu je poštovana kolegica Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo mislim da samou nekoliko rečenica treba reći da svakako ovaj Prijedlog zakona nema dvojbe treba podržati. Prije svega zbog toga što su do sada oni zajmovi koji su korišteni za obnovu upravo školskih objekata itekako dobro iskorišteni. Ja dolazim s jednog takvog područja gdje je 52% od posebnog državnog interesa i bez ovih zajmova mogu odgovorno tvrditi da u velikom broju škola poslije Domovinskog rata uopće ne bi mogla započeti nastava jer moram vam reći da su one bile zaista u toliko lošem stanju, zapuštene, pa neke još i dan danas iz ovoga programa moramo obnavljati. Ma kako je i rečeno u obrazloženju ovog projekta utrošiti će se negdje 804,9 milijuna kuna. Od čega bi se iz zajma direktno financiralo 50%. Znači 50% ćemo iz proračuna odvojiti što je hvale vrijedno i dalje iz našeg državnog proračuna za obnovu ovih projekata. Raduje svakako što se projektom planira 143 nova školska objekta, gotovo u svim županijama pa čak i u gradu Zagrebu za kojeg znamo da jedan standard daleko veći nego u ostalim dijelovima naročito onima gdje je ova obnova itekako potrebna. Prije svega ono što je rekla i kolegica Lugarić. Ako želimo postići i osnovne ciljeve u razvoju sustava odgoja i obrazovanja, to znači poboljšati uvjete rada u školama i njihovu opremljenost i ako se zalažemo, a trebao bi biti donijeti hrvatski nacionalni i obrazovni standard osnovnih škola već do kraja ove godine, uz normalno novi i okvirni nacionalni curiculum to bi trebalo biti zaista onaj temelj i osnova za podizanje kvalitete obrazovanja. Dakle tome bi trebale biti prilagođene i škole, znači školski objekti. Isto se predviđa i za srednje škole koje će naročito doživjeti velike promjene u sustavu strukovnog obrazovanja. A većina tih škola u ovom trenutku nije pripremljena i nije ih tako lako prilagoditi naročito u onom dijelu opremljenosti školskih radionica. Već sam napomenula da dolazim iz županije Sisačko-moslavačke koja je dio ovih sredstava itekako dobro iskoristila u prijašnjim zajmovima. Da smo obnovili 18 osnovnih škola i jednu područnu školu, jednu športsku dvoranu. Pa hoću reći samo ovo kolegici da se ipak podigao obrazovni standard i kvaliteta i uvjeti rada u tim školama jer na ovom području prije Domovinskog rata nije bilo športskih dvorana a sada se ipak u ovoj obnovi itekako vodilo brige o tome da se ta kvaliteta podigne i da se stvore zaista dobri uvjeti. Dakle već se predviđalo i bez ovoga što imamo, što nemamo sada a što je zaista potrebno utvrditi i ja se slažem, pedagoški standard, već se vodilo briga o tome da se postignu bolji uvjeti. Evo tako će se i na mom području obnoviti škole u Donjim Kukuruzarima, jednom malom selu, u Hrastovici, Viduševcu, Maji, te športska dvorana u Petrinji. Moram vam reći da će se tako i u ovim seoskim sredinama stvoriti bolji uvjeti, da će se djeca iz škole vratiti mjestu svoga boravka. Jer moram reći ja vjerujem da u većini županija koje su bile ratom ugrožene djeca se voze i do 40-tak kilometara u jednom smjeru, na žalost, u školu, dvoje, troje djece. A kad obnovimo ove male područne škole stvoriti će se zaista uvjeti da ta djeca ne moraju u jutro u 6 sati ustajati i voziti se 40 pa i više kilometara u jednom smjeru i vraćati se poslije nastave isto tako dva sata ili tri kući kasnije. Isto tako moram nešto primijetiti, vidim da se iz ovoga zajma ulaže i u grad Zagreb, u neke škole u gradu Zagrebu što je vrijedno i za pohvalu. Ali za razliku od mnogih nerazvijenih gradova spomenuti ću da grad Zagreb ima škole u vrlo lošem stanju što me nikako ne raduje. Bila sam u nekoliko osnovnih škola i moram reći da sam se zaprepastila koliko su to zapušteni prostori. Pa mislim da bi i grad Zagreb morao više sredstava izdvojiti, jer je on to u mogućnosti po svom proračunu, upravo u što bolju kvalitetu svojih škola, opremljenost a i uređenost. I evo iz svih tih razloga samo toliko. Mislim da nema dvojbe da se ovaj zakon podrži.
Hvala lijepa. Replika kolegica Lugarić. Izvolite kolegica Lugarić.
Poštovana kolegica Roksandić, iako se posve slažemo, ali da se posve dobro razumijemo. Govoreći o potrebi donošenja standarda za školske sportske dvorane nisam mislila toliko na standarde koji su nužni i na ove pedagoške standarde koji su nužni za odvijanje nastave tjelesnog odgoja već da bi se trebali donijeti standardi kako bi ta dvorana istovremeno mogla koristiti i potrebama lokalne zajednice. Bilo je primjera gdje su se radile premale dvorane a nisu bile u onom smislu polivalentne da bi udovoljavale potrebama lokalnih sportskih klubova u pojedinim sportovima gdje su aktivni. Samo toliko. Što se tiče grada Zagreba iz ovog zajma je planirana da se radi dogradnja sportske dvorane za jednu školu u Sesvetama i ništa više ili manje od toga. A u Proračunu grada Zagreba za 2005. godinu uvrštena su sredstva za izgradnju 5 novih škola i dvorane u gornjoj Dubravi, ali i također značajna sredstva za investicijsko održavanje samih prostora.
Odgovor na repliku. Poštovana kolegica Roksandić.
Ja uvažavam vaš odgovor kolegice Lugarić o tome. Krenuti ću od ovog drugog, da se u Zagrebu samo iz ovoga zajma sufinancira izgradnja ili dogradnja, kako kažete, športske dvorane. To me raduje. Ali kad sam govorila o gradu Zagrebu mislila sam na uređenost škola. Ja vam moram reći, ponovno vratiti se Sisačko-moslavačkoj županiji u kojem stalno govorimo kakvo je stanje, a reći ću da u ovom trenutku Sisačko-moslavačka županija iz svog, dakle svog vlastitog proračuna gradi dvije športske dvorane i jednu veliku obrtničku školu. Dakle bez ijedne potpore, bez ijedne kune iz državnog proračuna ili iz ovoga zajma. Kad sam to mislila, mislila sam da bi trebalo što više ulagati. A normalno da pozdravljam, ja sam tu u toj struci i pozdravljam izgradnju svake nove škole. Što se tiče ovih kriterija za izgradnju športskih dvorana slažem se s vama da tu nije bilo određenih standarda pa su često upravo lokalne zajednice da bi što više, ja bih rekla onako uspjele uštedjeti novaca smanjivale te športske dvorane. Ali mislim da i tu treba voditi računa o tome da se u manjim sredinama ona bude prilagođena potrebama građana, svih građana a ne samo školama. Mi smo ponovno dobar primjer, neću se hvaliti ali ispada tako. Ponovno dobar primjer gdje smo na sve one što je državni proračun, odnosno ministarstvo do sada po standardima htjelo graditi dodavali vlastita sredstva i izgradili i prilagodili naše športske dvorane na korist svim građanima. Hvala.
Hvala i vama poštovana kolegice Roksandić. Završna riječ kolegice … u kojoj će se očitovati na amandmane Odbora za zakonodavstvo. Izvolite.
Htjela sam pojasniti u onome dijelu koji se odnosi na dužinu koliko je trajalo završenje ovoga procesa. Pa sam željela pojasniti da je proces relativno dugačak jer uključuje i Vijeće Europe i banku i njihovu međusobnu, i njihov međusobni dogovor o cijelom ovom financijskom paketu. Međutim mislim da to ipak nije materijalno utjecalo na suštinu ovoga projekta a to je da se obnove ovi školski objekti, zato jer je u principu posao koji će se financirati iz ovoga zajma već u tijeku. U 2004. godini je obavljen dio posla. U Proračunu za 2005. su također predviđena sredstva. A zatim će sva sredstva koja su utrošena u ovaj projekt prije stupanja na snagu okvirnog ugovora će se retroaktivno financirati iz zajma odmah po stupanja na snagu ovog okvirnog ugovora. Odbor za zakonodavstvo dao je dva, dao je nomotehničke amandmane na zakon koji se prihvaćaju. Hvala lijepa.
Hvala i vama, dakle amandmani Odbora za zakonodavstvo na Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu su prihvaćeni. Zaključujem raspravu.
Šesto, Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu za projekt obnove i izgradnje školskih objekata u RH između RH i Razvojne banke Vijeća Europe. Molim uključite se. Amandman koji je predložio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj je prihvaio. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 100 glasova za i 2 suzdržana donesen predloženi zakon sa amandmanom koji je prihvatio predlagatelj.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda – 7. Prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu broj f/p 1498 (2004) za projekt izgradnje objekata komunalne i društvene infrastrukture na Hrvatskim otocima između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 290 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu, Odbor za turizam, Odbor za pomorstvo, promet i veze. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Opet ima riječ gospođa Martina Dalić, državna tajnica Ministarstva financija. Izvolite.
Hvala lijepo. Projekt izgradnje komunalne i društvene infrastrukture na otocima je projekt koji ima za cilj stvaranje preduvjeta za održivi razvoj i poboljšanje sveukupne kvalitete života na otocima. Cilj je smanjiti negativne efekte negativnih demografskih trendova, spriječiti odlazak ljudi sa otoka i potaknuti povratak stanovništva na otoke. Komponente projekta su vodoopskrba, posebno na srednje velikim i malim otocima. Izgradnja sustava odvodnje, poboljšanje skrbi i brige o starijim osobama, poboljšanje sustava zdravstvene zaštite i osiguranje kvalitetnijeg obrazovanja. Ukupna vrijednost projekta je 769,8 milijuna kuna od čega je 25% namijenjeno za financirati iz zajma od banke Vijeća Europe, odnosno 193,3 milijuna kuna, 25% projekta će se financirati iz državnog proračuna i 50% iz proračuna jedinica lokalne uprave i samouprave. Rok otplate je 20 godina, a poček na otplatu glavnice je 5 godina. Prema danas važećim kamatnim stopama, kamatna stopa koja će se primjenjivati na zajam je 3,59%. Hvala lijepo.
Hvala vama poštovana kolegice. Žele li predstavnici radnih tijela uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu su kao što je i uobičajeno, klubovi zastupnika. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Brnadić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo državna tajnice, Prijedlogom zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu za projekt izgradnje objekata komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe potvrđuje se Okvirni ugovor o zajmu u iznosu od 193 milijuna 364 tisuće 371 kunu namijenjen projektu izgradnje objekata komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima koji provodi Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka. Cilj ovog projekta je podizanje cjelokupne kvalitete života na našim otocima kako bi se smanjio trend iseljavanja stanovništva te omogućio povratak stanovništva na naše otoke. Ovim projektom će se riješiti najbolnije točke otoka, a to su vodoopskrba, odvodnja otpadnih voda, neadekvatna skrb za starije, zdravstvena zaštita, obnova i izgradnja školskih objekata. Za provedbu ovog projekta odgovorno je Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka kako sam već u uvodu kazala. Ukupna vrijednost projekta je 769 milijuna 814 tisuća kuna. Model financiranja je već rekla i gospođa državna tajnica, dakle 25% iz zajma CEB-a, 25% iz državnog proračuna i 50% iz proračuna jedinica lokalne samouprave. Kratko bih se osvrnula na to, zašto je baš izabrana Razvojna banka Vijeća Europe za ovaj zajam. Naime, od četiri međunarodne financijske institucije koje koristi Republika Hrvatska, Razvojna banka Vijeća Europe ili skraćeno CEB sa Europskom investicijskom bankom ili skraćeno EIB odobravaju najpovoljnije zajmove i to u smislu ročnosti koja je za ovaj zajam 20 godina dok sa drugim financijskim institucijama ročnost ne može biti duža od 15 godina. Po kamatnoj stopi također je ova banka najkonkurentnija jer ne zaračunava ama baš nikakve druge troškove, a u troškovima su obično i uobičajeno početna naknada i naknada za nepovlačenje odobrenih zajmova. Kamatna stopa određuje se posebnim ugovorom za svaku pojedinu ratu u trenutku povlačenja i na temelju tada važećeg libora na eur ili američki dolar uvećanog za maržu CEB-a. Na dan 12. svibnja 2005. kamatna stopa je iznosila čuli smo, 3,59%. Od ukupno 15 programa iz Nacionalnog programa razvitka otoka u ovaj projekt su uvrštena četiri programa i to državni program vodoopskrbe, odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda te građenje i održavanje objekata za zaštitu od štetnog djelovanja voda na otocima. Državni program zdravstvene zaštite i razvoja telemedicine na otocima, državni program predškolskog odgoja te osnovnog i srednješkolskog obrazovanja na otocima i državni program socijalne skrbi na otocima. Projekti koji će se financirati iz ovog programa su već definirati pa ću nabrojati otoke naselja u kojima će se rješavati vodoopskrba, a to su Mljet, Korčula, Lastovo, Brač, Šolta, Drvenik Veli, Mali, Kaprije, Žirje, Premuda, Molat, Olib, Silba, Vrgada, Žmansko Jezero, Soline na Dugom Otoku, Pašman, Kukljica, Ugljin i Poljana na otoku Ugljanu, Susak, Unije i Rab. Odvodnja otpadnih voda rješavat će se u naseljima Vela Luka, Blato, Lumbarda, Orebić, Trpanj, Ston, Milna, Povlja, Selca, Puntinak, Jelsa Vrboska, Stari Grad, Sućuraj, Kali, Preko, Ugljan, Povljana, Vir, Novalja, Martinčica, Lopar, Supetarska Draga i Susak. Za poboljšanje skrbi i brige o starijim osobama financirat će se objekti u Korčuli, Vela Luci, Mljetu, Starom Gradu na Hvaru, Visu, Ugljanu, Pašmanu, Dugom Otoku, Krku i Lošinju. Za poboljšanje sustava zdravstvene zaštite bilo obnova, bilo izgradnja ili oprema zdravstvenih ustanova investirat će se u Korčuli, Visu, Jelsi, Ugljanu, Pašmanu, Viru, Neviđane, Božava, Silba, Molat, Brgulje, Zapuntel, Veli Rat, Dragove, Verunić, Soline, Zverinac, Zaglav, Luka, Savar, Brbinj, Mali Iž, Vela Rava, Sotomiščica, Lukoran, Sestrunj, Rivanj, Premuda, Olib, Unije, Susak i Lovik. Za osiguranje kvalitetnijeg obrazovanja definirani su programi za Koločep, Šipansku luku, Sućuraj, Lopud, Čiovo, Drvenik, Veli Zlarin, Prvić, Veli Iž, Ist, Olib, Premuda, Silba, Mali Lošinj, Susak, Unje i Lovik. Korištenje sredstava zajma predviđa se do 2007. godine kada bi projekt u potpunosti trebao biti završen. Republika Hrvatska se kao zajmoprimac obvezala temeljem Okvirnog ugovora o zajmu redovito i u potpunosti izvršavati sve financijske obveze koje proizlaze u svezi s provedbom projekta. Republika Hrvatska je obvezna u državnim proračunima od 2004. do 2022. godine osigurati 193 milijuna 364 tisuće 371 kunu kojima će se sufinancirati projekt te dodatna sredstva potrebna za plaćanje poreza i carina koje se ne financiraju zajmom. Financijska sredstva potrebna za provedbu projekta te za otplatu glavnica i kamata u vrijeme otplate osigurat će se u državnom proračunu u okviru razdjela Ministarstva financija za cijelo vrijeme trajanja Okvirnog ugovora o zajmu, odnosno do predvidivo 2022. godine. U Državnom proračunu za 2004. godinu u računu financiranja naveden je iznos od 30 milijuna kuna, a u udjelu Republike Hrvatske planirana su sredstva i u iznosu od 42 milijuna i 500 tisuća kuna. Za provedbu projekta zaključno sa 31. prosinca 2004. ukupno je utrošeno 59 milijuna 834 tisuće i 1707,96 kuna. Za 2005. godinu osigurana je 126 milijuna 971 tisuću 214 kuna, a predviđa se povlačenje u iznosu od 45 milijuna 253 tisuće 717 kuna. Sva sredstva utrošena u projekt prije stupanja na snagu okvirnog ugovora o zajmu retroaktivno će se financirati iz zajma odmah po stupanju ugovora na snagu. Dakle ovim zajmom planiraju se riješiti glavni problemi na našim otocima. Nepostojeća ili nedovoljno izgrađena vodoopskrba i odvodnja, neadekvatna skrb za starije, neadekvatno riješena zdravstvena zaštita i neodgovarajući sustav obrazovanja te će Klub Hrvatske demokratske zajednice podržati Prijedlog zakona o potvrđivanju okvirnog ugovora o zajmu za projekt izgradnje objekata komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe. Hvala.
Hvala vama poštovana kolegice. U ime Kluba SDP-a poštovani kolega Slavko Linić. Izvolite kolega.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Klub SDP-a također podržava Prijedlog zakona o potvrđivanju okvirnog ugovora o zajmu za projek izgradnje obalne, komunalne i društvene infrastrukture. U ime Kluba također mogu naznačiti da kao Hrvatska možemo biti zadovoljni i dosadašnjom suradnjom sa Razvojnom bankom Vijeća Europe. I pogotovo ako se podsjetimo projekata koji su realizirani upravo i na komunalnoj infrastrukturi u Slavoniji, velikoj i značajnoj ulozi u obnovi škola i školske infrastrukture, ali ja bih rekao isto tako naših velikih problema kao što su zdravstvo i poduzetništvo. Tako da to veliko iskustvo i pozitivno iskustvo u odnosima sa Razvojnom bankom Europe je nešto što itekako mora djelovati na sve strukture u državnoj administraciji ili, ali ja bih rekao i na razinu administracije lokalne i regionalne samouprave. Moja prethodnica i kolegica je već naznačila značaj komunalne i društvene infrastrukture na otocima i koliko je važna voda, odvodnja vode. Koliko su važna ulaganja koja će olakšati i poboljšati kvalitetu ljudi na otoku. Ali mislim da također treba istaknuti značaj ovih investicija koje će u biti kroz zaštitu okoliša također imati pozitivan utjecaj i na našu prilagodbu Europskoj uniji, ali sigurno i na razvoj turizma i gospodarske aktivnosti jer će se ovako kvalitetnim i jeftinim ulaganjima ipak ja bih rekao cijena života na otocima i ulazni troškovi za gospodarstvenike biti prihvatljivi i pored, ja bih rekao problema veza kopno-otok. Ono što kao SDP-ovci želimo istaknuti s čime nismo zadovoljni i što ipak mora kod svih nas izazvati određenu zebnju. To je procedura dolaska ovog Zakona pred nas, saborske zastupnike. Manje više i nadležno Ministarstvo, a jedinice lokalne samouprave i regionalne uprave, samouprave objekte, projekte definirali su već u toku 2003. godine. Vjerojatno zbog smjene vlasti Vlada Republike Hrvatske raspravljala je o projektu sporazuma sa Razvojnom bankom Europe tek u sedmom mjesecu prošle godine. Iako je također procedura kod Razvojne banke i komplicirana i otežana. U svega 4 mjeseca Razvojna banka Europe je donijela potrebne odluke i to je rezultiralo potpisivanjem ugovora već u 12. mjesecu. Danas je 5. mjesec. Mi tek sada imamo potvrđivanje ili ja bih rekao donošenje ovog Zakona u Hrvatskom saboru. Znači godinu dana procedure ne govoreći o objektima jer objekti su u biti i prije nego je Vlada raspravljala bili dogovarani između državne administracije i lokalne i regionalne administracije. Prema tome previše vremena izgubljeno na administrativnim poslovima, a sami znamo koliko je važno radi stope gospodarskog rasta vrlo brzo realizirati pojedine objekte u lokalnoj infrastrukturi. Koliko je važno radi lokalne samouprave i gospodarskog razvitka što prije realizirati ja bih rekao projekte. U isto vrijeme kako pojedine jedinice lokalne samouprave nisu imale mogućnosti čekanja na ova sredstva snalazili su se na različite načine oko financiranja jer su dio projekata i započeti. Prema tome jedna, ja bih rekao i dobra metoda, iskustvo gdje pokušavamo povezivati sredstva Državnog proračuna, sredstva regionalne samouprave i lokalne samouprave sa kvalitetnim kreditnim izvorima je nešto što u biti zbog administrativne procedure dobiva i negativnu konotaciju. I to je nešto što nas ozbiljno mora zabrinuti i morali bi uputiti jednostavno zahtjev prema nadležnom Ministarstvu da se ta procedura što je moguće više smanji da na neki način aktivnosti lokalnih samouprava, a ja bih rekao i životna pitanja lokalne samouprave pogotovo u ovom projektu «Život na otocima» jednostavno što prije omogući na većoj kvaliteti i razini. Ostaje ono gorak ukus i pitanje da li ćemo isto ovako ja bih rekao biti nedovoljno ažurni i kod povlačenja sredstava i pred, ispred pristupnih fondova. Jer u tom trenutku sve efekte koje bi mogli polučiti opet će nam umanjiti vremenske distance i administrativne procedure. Prema tome zaključujem u ime Kluba slažemo se i prihvačamo Prijedlog zakona. Izražavamo zadovoljstvo sa nastavkom suradnje sa Razvojnom bankom Europe ali ocjenjujemo nezadovoljstvo brzinom adminisratvnog rješavanja ovog Zakona i upozoravamo nadležna ministarstva da se takvi propusti ne bi trebali događati i kod nastavka procedure financiranja i povlačenja sredstava iz predpristupnih fondova. Hvala.
Hvala vama poštovani kolega. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi na redu je poštovani kolega Jure Bitunjac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Ja ću reći nekoliko riječi vezano sa ovim Prijedlogom zakona. Kad je riječ o ovom zajmu u visini od 193 je, 193 milijuna kuna, a vezan je sa rješavanjem, poboljšanjem kvalitete života na našim otocima. Dopustite mi prije nego iskažem svoju potporu ovom prijedlogu dati na samom početku određene primjedbe. Kad je riječ o ukupnom projektu koji je težak gotovo 800 milijuna kuna radi se o sljedećem da bi uz sredstva koja su spomenuta, a koja čine 25% u istom projektu država trebala biti uključena sa 25%, a jedinice lokalne samouprave sa 50%. S obzirom na moja iskustva i poznavajući otoke bar kad je riječ o Splitsko-Dalmatinskoj županiji, a i iskustva moja osobna kad je riječ o radu u jedinicama lokalne samouprave smatram da kompletan projekt teško će uspjeti ako se ne iznađu drugačiji modeli financiranja a u smislu participacije onog dijela koji se odnosi na jedinice lokalne samouprave. Tu vidim na neki način šansu tih jedinica i u pristupnim fondovima. Ali smatram da će trebati iznaći i druge modele i druge načine, poglavito mislim da će država trebati značajnije sudjelovati u kompletnom projektu koji je težak ponavljam, gotovo 800 milijuna kuna. Mislim da to treba svima nama biti jasno poglavito ako imamo na umu činjenicu da su otoci ipak rubno područje, rubno kad je riječ, ako govorimo i o ekonomskom i gospodarskom smislu, ali s obzirom ne migracije stanovništva, načine, uvjete življenja i možemo govoriti nekulturološkom ali i društvenom smislu svakako. Ja bih rekao da je ova odluka koja je pred nama, prijedlog ovog zakona kojeg pozdravljam, ustvari da je to dio Vladine politike kad je riječ o ravnomjernom razvoju svih krajeva Republike Hrvatske pa i naših otoka i smatram da tim ljudima, tim otocima treba pomoći poglavito onima koji stalno žive. Ali otoci imaju svoju drugu dimenziju za vrijeme sezone. O tome ću i nešto kasnije reći. Spomenuti ću samo još jednu činjenicu da na području Splitsko-dalmatinske županije koja broji 463 tisuće stanovnika 34 tisuće živi na otocima i to na površini od cca 915 četvornih kilometara. Ovih 34 tisuće stanovnika je bilo nekada, tamo početkom stoljeća na samom otoku Braču. I taj trend demografske devastacije otoka da tako kažem, taj jedan grub izraz, mislim da je on još uvijek prisutan i ja sam siguran da ova Vlada kroz ekonomske mjere politike, a i županija Splitsko-dalmatinska da će sigurno napraviti sve ono da bi se učinio stanoviti pomak. Kad je riječ o samim ulaganjima, a mislim da treba poći od dvije činjenice, ali i to je već u nadležnosti ne Ministarstva financija nego drugih ministarstava. To su stalne potrebe otočana, ljudi koji žive na otocima i prema tome određeni i kapaciteti društveni, infrastrukturni i trebaju biti na neki način prilagođeni njima i omogućiti im jedan kvalitetan život tijekom cijele godine. A s druge strane imamo i sezonske potrebe koje se javljaju u ljetnim mjesecima i na neki način gdje država, gdje jedinice lokalne samouprave moraju naći odgovore za te sezonske potrebe kad je riječ i o komunalnoj infrastrukturi, znači prilagođavanju kapaciteta kad jedan otok koji sada broji 10 tisuća stanovnika ljeti ima 80, 90 ili 100 tisuća. A također i ovaj drugi, društveni dio koji se, jer se javljaju određene potrebe ljudi koji dolaze na otoke. Prema tome to je dosta jedno kompleksno, kompleksna materija kojoj treba prići adekvatno. Troškovi su veliki, međutim imajući u vidu da je jadranska orijentacija, odnosno pomorska orijentacija Republike Hrvatske dio državne politike, gospodarske politike onda sam zacijelo siguran da će i efekti svake uložene kune na dugi rok biti višestruko vraćeni. Nameće se još jedna potreba, ali ona ulazi u jedno drugo područje. To su cijene usluga i robe široke potrošnje a poglavito komunalija. Naime znamo da ako određeni kapaciteti vodoopskrbni, samo ću uzeti njih, ako ne rade tijekom godine, cijele godine jednim punim kapacitetom, odnosno ako nisu korišteni da oni de facto postaju jedan veliki trošak i da se kroz cijenu vode, a to vrijedi i za druge komunalne usluge da se one multipliciraju i da su one daleko veće nego što su u priobalnom dijelu, odnosno u kontinentalnom dijelu države. S te strane jedinice lokalne samouprave svojim proračunom moraju … [[Govornik se ne razumije.]] takva poduzeća jer poznate su mi problemi i na Visu i na Braču i na Hvaru komunalnih društava i problema kroz koja su prolazila, de facto su bila u blokadi, nekima je prijetio stečaj. Prema tome intervencija i sudjelovanje jedinica lokalne samouprave u cijelom ovom projektu treba sagledati dosta ozbiljno. I ja sam siguran da će nadležna ministarstva i Vlada shodno tome i postupiti i da će model koji je ovdje pred nama morati, htjeli mi to ili ne doživjeti stanovite promjene. Uglavnom smatram da je obveza sviju nas u Saboru, bez obzira na pripadnost bilo kojoj političkoj stranci ili opciji podržati ovaj prijedlog. Ljudi na otocima moraju ostati, to je državni i nacionalni interes s jedne strane. I s druge strane, takvim rubnim područjima, rubnim ponavljam i u gospodarskom pa ako hoćete i u društvenom smislu, društvenom pogledu područjima treba pomoći. I u tom pravcu pozdravljam ovu odluku. Ovo je jedan veliki korak ali mislim ne zadnji kad je riječ o intervenciji po pitanju života, življenja i gospodarenja na našim otocima. Hvala lijepo.
Hvala vam poštovani kolega. Na redu je poštovani kolega Niko Rebić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Želim malo drugačije raspravljati ne da bi osporavao kondicije pod kojima se dobiva zajam Razvojne banke Vijeća Europe, nego raspravu želim usmjeriti na zaduživanje. Želim postaviti i otvoriti pitanje da li se Hrvatska olako zadužuje. Možda ovo nije najbolji primjer jer nema spora da je na hrvatskim otocima potrebno izgraditi komunalnu i inu infrastrukturu jer će nam se to kroz turizam vratiti, naravno ako znamo gospodariti. Pitanje koje želim postaviti. Jel’ nama uopće potreban ovaj zajam i jesmo li prezaduženi i konačno imamo li kao država strategiju kako smanjiti dug i izaći iz vrzina kola novoga zaduživanja? Ovaj prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu za projekt izgradnje objekata infrastrukture na otocima otvara i neka pitanja. Prvo i osnovno je da li je nama u narednom razdoblju, dakle do 2007. dovoljno da u razvoj otočke infrastrukture uložimo 600 milijuna kuna bez zajma? Dakle to je osnovno pitanje. Ili 800 milijuna kuna sa zajmom? Jer gledano čisto matematički zajam koji daje Europska banka je oko 200 milijuna kuna ili 25%, ugovorom za još toliko obvezuje državni proračun i još 400 milijuna ili 50% za jedinice lokalne samouprave. Država kojoj je dug veći od godišnjeg proračuna mora konačno sve zbrojiti i oduzeti i analizirati kamo vodi daljnje zaduživanje. Ako je dug prerastao godišnji proračun tada moramo postaviti pitanje kamo to vodi i jesmo li sposobni upravljati zemljom? I sada jedna mala digresija kako ja to vidim zapravo. Mi se danas trudimo organizirati i uskladiti da bismo ostvarili pravo na korištenje sredstava iz pred pristupnih fondova Europske unije u visini otprilike 300 milijuna dolara. A u isto vrijeme sve banke prodali strancima koje smo sanirali stotinama milijuna kuna. Prodali smo i Telekom. E pa te banke i Telekom su u protekloj godini iskazale dobit 3, 4 puta veću nego što iznose sredstva iz pred pristupnih fondova za koja se mi zapravo borimo. Ovo zorno upozorava kako mi to radimo. I ja mislim da je krajnje vrijeme da se izađe sa strategijom smanjenja ili čak prestanka zaduživanja države. Možemo se zaduživati samo za otvaranje novih radnih mjesta, odnosno otvaranje proizvodnih pogona, jer samo to garantira i jamči vraćanje kredita. Naravno to nije lako kada se stvori navika trošenja iznad mogućnosti, odnosno više nego što se zaradi. Svaki dan smo svjedoci bombardiranja građana povoljnim potrošačkim stambenim i inim kreditima, samo nema kredita za proizvodne pogone. Tako danas reklamiraju najnovije pakete kredita koje nude povoljne kredite da biste mogli otplaćivati stambeni ili oni drugi već dignuti krediti. Bojim se da je prezadužena i država i građani i da je krajnje vrijeme da se loše navike mijenjaju, jer što je čovjek koji je zadužen izvan svojih mogućnosti. Ako nije sposoban servisirati svoj dug on nije slobodna ni samostalan, a tako je i sa državom. Ovo je još jedan od onih kredita za koje se kaže da se ne mogu odbiti. Moje je mišljenje da ne postoji povoljan kredit za prezaduženu zemlju. Iz ugovora se vidi da je to ozbiljan zajam koji će trebati za 20 godina sa kamatama vratiti na što ja želim upozoriti. Da li infrastrukturu na našim otocima možemo graditi sa naših 600 milijuna kuna vlastitih sredstava bez zajma ili uzeti 200 milijuna kuna više sa kontrolom projekata od europskih zajmodavaca? S obzirom na našu zaduženost mislim da to trebamo raditi bez zajmova jer zapravo zar je važno hoćemo li infrastrukturu završiti 2007. ili 2008. godine. Hvala lijepa.
Hvala vama poštovani kolega. Na redu je poštovani kolega Bekavac. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu za projekte izgradnje objekata komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe, s Konačnim prijedlogom zakona i zakon kojim se potvrđuje Okvirni ugovor o zajmu u iznosu od 193 milijuna kuna namijenjen projektu izgradnje objekata društvene i komunalne infrastrukture na hrvatskim otocima. Ovaj projekt je projekt hrvatske Vlade i Ministarstva mora, turizma, prometa i razvitka. Financiranje objekata društvene i komunalne infrastrukture na hrvatskim otocima ima za cilj podizanje kvalitete života na otocima i olakšavanje teških uvjeta života koji vladaju na otocima. Isto tako ima za cilj zaustavljanje trenda iseljavanja stanovništva koje je jako izraženo. Za realizaciju projekata zaduženo je Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka. Nadam se da će ovaj projekt uspješno realizirati na zadovoljstvo naših otočana. Sredstva potrebna za provedbu zakona osim iz ovog zajma osigurat će uz lokalnu samoupravu država Hrvatska koja se obvezuje da u državnom proračunu do 2004. do 2022. godine osigura financijska sredstva potrebna za provedbu projekata te za otplatu glavnica i kamata. U vrijeme otplate osigurat će se u državnom proračunu u okviru razine Ministarstva financija za cijelo vrijeme trajanja Okvirnog ugovora o zajmu, odnosno do predvidivo 2022. godine. U državnom proračunu za 2004. godinu u računu financiranja naveden je iznos od 30 milijuna kuna, a u udjelu Republike Hrvatske planirana su sredstva u iznosu od 42 milijuna i 500 tisuća kuna. Za provedbu projekta zaključno s 31. prosincem 2004. ukupno je utrošeno 59 milijuna kuna. Za 2005. godinu osigurano je 126 milijuna kuna, a predviđa se povlačenje u iznosu od 45 milijuna i 253 tisuće kuna. Sva sredstva utrošena u projekt prije stupanja na snagu Okvirnog ugovora o zajmu retroaktivno će se financirati iz zajma odmah po stupanju ugovora na snagu. Ovaj zajam i državna sredstva, kao sredstva lokalne samouprave zasigurno će pripomoći i doprinijeti lakšem i kvalitetnijem životu naših otočana. Država na ovaj način skrbi o otocima i to je na tragu obećanja ove Vlade i Zakona o otocima gdje se stavljaju u područja od prvorazrednog nacionalnog interesa. Nadam se da će se odrediti prioriteti i izgraditi uistinu ono što ne najpotrebnije za otoke, da naši otoci neće živjeti samo u vrijeme turističke sezone već tijekom cijele godine. I na kraju podržavamo ovaj zakon jer su naši otočani zaista zaslužili da država učini konkretne korake i na ovakav kvalitetan način riješi osnovne objekte komunalne društvene infrastrukture na otocima.
Hvala lijepo poštovani kolega Bekavac. Želite li uzeti završnu riječ? Ne. Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O ovom tekstu zakona ćemo glasati kada se steknu za to uvjeti.
Sedmo, Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Okvirnog ugovora o zajmu za projekat izgradnje objekata komunalne i društvene infrastrukture na hrvatskim otocima između Republike Hrvatske i Razvojne banke Vijeća Europe. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Državna tajnica Martina Dalić. Izvolite.
Amandmani Odbora za zakonodavstvo se prihvačaju.
Hvala. Postaju sastavni dio zakona ukoliko bude zakon izglasovan. Molim uključite se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 100 glasova, 102 glasa za i 3 suzdržana donesen predloženi zakon zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. 8. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Arapske Republike Egipat o suradnji u području borbe protiv kriminala, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 288 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili poštom. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Izvolite. Riječ ima Ivica Buconjić, državni tajnik Ministarstva unutarnjih poslova.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Štovane dame i gospodo zastupnici samo kratko. Ministar unutarnjih poslova gospodin Marijan Mlinarić je sa ministrom unutarnjih poslova Arapske Republike Egipat potpisao navedeni ugovor u Kairu 22. studenoga 2004. godine i ovaj ugovor je još jedan u nizu bilateralnih ugovora koje Ministarstvo unutarnjih poslova potpisuje sa kako europskim tako i zemljama van europske unije, a kojima je cilj unapređenje suradnje u borbi protiv terorizma, organiziranog kriminala, nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, razmjenjivanje informacije i podataka o osobama uključenim u nezakonito proizvodnju i nezakonitu trgovinu opojnim drogama i potpisivanje, odnosno ratifikacije primjene ovoga ugovora bi trebala omogućiti puno lakšu suradnju između država potpisnica u borbi protiv i organiziranog kriminala i terorizma. Budući da primjena ovoga zakona ne nosi nikakve troškove, predlažem da se on donese po hitnom postupku u ovakvom tekstu kako je predloženo. Hvala lijepo.
Hvala vama. Žele li predstavnici radnih tijela uzeti riječ? Ne žele. Nemamo prijavljenih za raspravu. Da li se netko prijavljuje za raspravu? Ne. Zaključujem raspravu koje nije ni bilo i najavljujem da ćemo o ovom tekstu zakona glasati kada se za to steknu uvjeti.
Osmo, Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Arapske Republike Egipat o suradnji u području borbe protiv kriminala. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 102 glasa za i 2 suzdržana donesen predloženi Zakon. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Norveške o predaji i prihvatu osoba kojih je ulazak i/ili boravak nezakonit. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 103 glasa za i jednim suzdržanim donesen predloženi zakon.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. 9. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Norveške o predaji i prihvatu osoba kojih je ulazak i/ili boravak nezakonit, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 289 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili poštom. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Riječ ima kolega Ivica Buconjić, državni tajnik Ministarstva unutarnjih poslova. Izvolite.
Hvala lijepa. Ovaj ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Norveške također je jedan od bilateralnih sporazuma koje je Ministarstvo unutarnjih poslova potpisalo sa nadležnim institucijama drugih država. Ovdje se konkretno o ugovoru koji je potpisalo Ministarstvo unutarnjih poslova sa veleposlanikom Kraljevine Norveške u Republici Hrvatskoj 24. siječnja 2005. godine, a ovim ugovorom čija se ratifikacija predlaže je reguliran postupak prihvata i povrata osoba koje ulaze ili borave nezakonito na području ovih dviju država potpisnica ovoga ugovora. Budući da se s vremenom granice ukidaju, odnosno postaju sve propusnije, budući da su ljudi sve mobilniji, da se sve više putuje nužno je i regulirati ovakve postupke readmisije odnosno vraćanja osoba koje borave na područjima bilo koje države protupravno. Potpisivanjem ovog ugovora odnosno njegovom ratifikacijom će i nadležne institucije Kraljevine Norveške i Republike Hrvatske dobiti instrumente puno efikasnijeg postupanja prema osobama koje ulaze odnosno zatečene su u protupravnom boravku bilo na području Norveške bilo na području Republike Hrvatske. Isto predlažem da se donese po hitnom postupku. Hvala lijepa.
Žele li predstavnici radnih tijela uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu su klubovi zastupnika. Prvi na redu je u ime Kluba HSP-a poštovani kolega Pero Kovačević. Izvolite kolega Kovačeviću.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče. Hrvatska, Klub Hrvatske stranke prava će podržati prijedlog ovog ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Norveške. Znamo i sami da je to jedan od koraka približavanja Europskoj uniji. Ovakvih sličnih ugovora imamo više. Koliko sam upoznat imamo i sa Njemačkom i sad ćemo možda malo izaći izvan teme ove rasprave, ali moram upozoriti na jednu činjenicu koja je već bila prezentirana u medijima. Odnosi se na Hrvate znači naše državljane u Njemačkoj koji imaju njemačko državljanstvo, a također se to odnosi i na njemačke državljane koji imaju hrvatsko državljanstvo. Ima takvih ovdje. Prema Zakonu Njemačke od 1913. godine oni imaju rok do 30. lipnja ove godine izjasniti se hoće li, ne mogu prema njemačkim propisima imati i drugo državljanstvo. Znači nije dopušteno dvojno državljanstvo i taj je problem veliki. Tu uopće nije bilo govora ni sa stajališta Ministarstva vanjskih poslova i MUP-a. Ukoliko oni to ne riješe doći će u situaciju da će iz Njemačke biti deportirani. Naime oduzet će im se njemačko državljanstvo. Onda automatski ulaze u situaciju da nemaju ni radne dozvole i svega ostaloga. Prema tome molim i Ministarstvo unutarnjih poslova da se pozabavi ovim problemom zbog dvije činjenice. Naime ukoliko idu tražiti otpust iz državljanstva znači morat će u ovom slučaju tražiti očito da bi htjeli ostati u Njemačkoj a znamo da su stekli njemačko državljanstvo, morat će tražiti otpust iz hrvatskoga državljanstva ili će ići na, što je pravno kraći postupak izjavu o, dati izjavu o odricanju od hrvatskog državljanstva. To je veliki problem. Tu je i gospodin Mak i svi ostali. Meni se obratilo par Nijemaca koji imaju hrvatsko državljanstvo, u zračnoj luci i svagdje. Ja bih u ime Kluba HSP-a molio da stvarno se poduzmu mjere i da se ljudi pravovremeno informiraju i da ne dodju u situaciju kakva im se može dogoditi. Znamo i sami da je to Njemačka prije svega uvela, to Austrija već radi. To je uvedeno po mom, po mojim informacijama vezano za Tursku i za problem nezaposlenosti u Njemačkoj i svemu ostalome, ali ovo treba putem i medija i na druge načine izvjestiti naše državljane koji imaju i njemačko državljanstvo kako na koji način riješiti da ne dođu u situaciju da se primjenjuju odredbe ovakvog ili sličnog ugovora ovaj put s Njemačkom o prihvatu osoba kojih je ulazak ili boravak nezakonit. Hvala lijepa.
Hvala vama poštovani kolega Kovačević. Prelazimo na pojedinačnu raspravu jer nema više klubova. Prvi na redu je kolega Frano Piplović. Problemi su oko koalicija pa ga nema. Na redu je poštovani kolega Ivan Vučić. ... [[Upadica se ne razumije.]] Nema ni njega. Prema tome nemamo više prijavljenih za raspravu. Zaključujemo raspravu i o ovom tekstu Zakona ćemo glasati kad se za to steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Norveške o predaji i prihvatu osoba kojih je ulazak i/ili boravak nezakonit. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat?
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: 10. Prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Belgije o policijskoj suradnji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 292; Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Raspravu su proveli: Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati obrazloženje? Da. Riječ ima poštovani kolega Ivica Buconjić, državni tajnik Ministarstva unutarnjih poslova. Izvolite kolega Buconjić.
Hvala lijepa. Isto vrlo kratko. Obrazloženje je gotovo identično kao za prethodna ova dva zakona. Naime ministar unutarnjih poslova Marijan Mlinarić je potpisao sa ministrom unutarnjih poslova i potpredsjednikom belgijske Vlade Patrickom Develom 19. listopada 2004. godine ovaj Ugovor o policijskoj suradnji i smatramo ovaj ugovor vrlo značajnim i vrijednim zbog toga što Hrvatska teži uspostavi odnosa sa svim državama Europske unije i ovaj ugovor sa Vladom Republike, Vladom Belgije, Kraljevine Belgije će sigurno znatno, znatno podići efikasnost suradnje između Ministarstva unutarnjih poslova dviju država. Naime smatramo da nije dovoljno da Hrvatska i Ministarstvo unutarnjih poslova surađuje sa drugim državama unutar INTERPOL-a nego su upravo ovakvi bilateralni ugovori se pokazali puno efikasnijim u borbi protiv organiziranog kriminala i terorizma, a naročito je ovdje stavljen akcent na proceduru razmjene informacija između dvaju ministarstava unutarnjih poslova tako da će potvrđivanje ovoga ugovora ovim predloženim zakonom znatno poboljšati i pojednostaviti suradnju između Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske i Kraljevine Belgije pa predlažem isto da se donese u predloženom tekstu po hitnom postupku. Hvala lijepa.
Žele li predstavnici radnih tijela uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Nemamo prijavljenih za raspravu. Nitko se više ne javlja. Zaključujem raspravu. O ovom teksu Zakona ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Kraljevine Belgije o policijskoj suradnji. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat? Sa 104 glasa za jednoglasno donesen predloženi Zakon.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o telekomunikacijama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 294; Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Raspravu su proveli: Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i vezu, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za informacije, informatizaciju i medije, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Njihova izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja uzeti riječ? Ne. Žele li izvjestitelji radnih tijela uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime klubova nemamo prijavljenih. Imamo pojedinačne prijave. Prvi na redu je poštovani kolega Stazić. Nema ga. Gubi pravo govora o ovoj temi. Da li se još netko prijavljuje? Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O tekstu Zakona glasovat ćemo sutra. I s obzirom da nemamo više uvjeta za natavak rada želim vam dobar popodnevni odmor. Vidimo se sutra u 9,30 a danas prekidamo sjednicu i sutra nastavljamo u najavljeno vrijeme. Hvala vam lijepa.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o telekomunikacijama, P.Z.E. broj 294. Molim uključite se. Možemo glasovati. Rezultat? Predloženi Zakon donijet sa 69 glasova za, 3 suzdržana i 33 protiv. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sa sjednicom na dnevnom redu je - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim pristojbama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 295. Predlagatelj zakona je Vlada, kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog Zakona. Molim državnog tajnika Ivicu Buconjića da dodatno obrazloži prijedlog.