Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat, és köszöntöm mindazokat, akik figyelemmel kísérik mai ülésünket. Az Országgyűlés őszi ülésszakának 13. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos jegyző úr aki most pillanatnyilag a helyén ül, mivel előterjesztője lesz az első napirendi pontnak és Gyüre Csaba képviselő urak mint jegyzők lesznek a segítségemre. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2020. évi egységes költségvetésének végrehajtásáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A Költségvetési bizottság által benyújtott előterjesztés T/16284. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most elsőnek megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak, az Országgyűlés jegyzőjének, a Költségvetési bizottság előadójának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Valóban, ahogy az elnök úr is mondta, a T/16284. számú törvényjavaslat benyújtója a Költségvetési bizottság. A határozati házszabály szerint a médiahatóság nem nyújthat be törvényjavaslatot, éppen ezért a szokásoknak megfelelően a Költségvetési bizottság a benyújtója, de természetesen a törvényjavaslatot maga a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság készíti elő. Éppen ezért a törvényi előírásoknak megfelelően a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság május 31-éig benyújtotta a 2020. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló javaslatot. A Költségvetési bizottság május 17-ei ülésén megtárgyalta és benyújtotta az Országgyűlés részére. A bizottság az ülésen a hatóság zárszámadását 10 igen és 4 nem szavazattal, tartózkodás nélkül fogadta el. A zárszámadásitörvény-javaslat összesen négy külön költségvetés végrehajtásáról számol be. Egyrészt tartalmazza az NMHH, a Médiatanács, a Médiatanács kezelésében lévő előirányzatok, valamint az MTVA zárszámadását is. Az NMHH kiadásait két forrásból fedezik, egyrészt a saját bevételekből, másrészt költségvetési hozzájárulásokból. Ilyen saját bevételek például a frekvenciadíjak, az azonosítók lekötéséért és használatáért, továbbá a hatósági eljárásért fizetett díjak, valamint a felügyeleti díj. Az Országgyűlés 38,4 milliárd forinttal hagyta jóvá a hatóság 2020. évi törvény szerinti költségvetési kiadási és bevételi előirányzatait. A hatóság költségvetési kiadási főösszegének teljesítése 37,2 milliárd forint volt, ez 3,1 százalékos megtakarítást mutat az eredeti főösszeghez képest. A Médiatanács költségvetési kiadásainak 456,3 millió forintos összege az eredeti előirányzat 72,8 százalékos teljesítését mutatja. A költségvetési bevételek 540,3 millió forint összegben teljesültek, ami az eredeti előirányzatok 86,2 százaléka. A Médiatanács kezelésében lévő kiadási és bevételi előirányzatok teljesülése 1,3 milliárd forint volt. Az MTVA kiadásainak együttes összege pedig 88,8 milliárd forintot tett ki. Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Úgy vélem, hogy az előkészített zárszámadásitörvény-javaslat és a kapcsolódó indoklás kellő részletességgel mutatja és tárja fel az Országgyűlés részére a 2020. évi költségvetés teljesülését. Egyúttal szeretném megjegyezni, hogy mind a négy zárszámadást független könyvvizsgáló auditálta, és jelentésükben megállapították, hogy a 2020. évi gazdálkodásról, a vagyoni helyzetről valós és megbízható képet nyújtanak az előterjesztett zárszámadások. És azt is szeretném itt elmondani, hogy természetesen a zárszámadással, illetve szakmai kérdésekkel a Kulturális bizottság foglalkozhatott, éppen ezért kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr, jegyző úr. Most, tisztelt képviselőtársaim, a vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőnek megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak a KDNP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mindenekelőtt szeretném megköszönni mind az NMHH munkáját, mind a Költségvetési bizottság és a Kulturális bizottság munkáját ebben a témakörben, hiszen évről évre elég hasonló körben szoktunk itt találkozni, és beszélgetünk ezekről a fontos kérdésekről, ami a médiatudatosság kérdését, az online jelenlét kérdését és természetesen mivel egy zárszámadásról van szó a gazdálkodás kérdését is érinti. Az elhangzott beszámolókból és a számokból is azt láthatjuk és olvashatjuk ki, hogy a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2020-ban is magas színvonalú, tartalmas szakmai munkát végzett, és hozzájárult munkájával ahhoz, hogy a magyar emberek számára hatékonyabbá és tartalmasabbá váljon a munka, a tanulás, a szabadidő, a tájékozódás, a szórakozás és a magánélet. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2020. évi kiadása 37 milliárd 215,8 millió forint volt, míg a bevétele 38 milliárd 344,8 millió forint volt. A Médiatanács 2020. évi kiadása 456,3 millió forint volt, míg bevétele 540,3 millió forint. Azt láthatjuk tehát a számokból, hogy mind az NMHH, mind pedig a Médiatanács hatékonyan és felelősségteljesen gazdálkodott, nem halmozott fel hiányt, a bevételek összege pedig mindkét esetben magasabb volt, mint a kiadásoké. Az NMHH jó gazdálkodása a 2020-as pandémiás évben komoly eredménynek számít, ugyanis a szakmai anyagok és az üzemeltetési anyagok például 34,8 százalékkal lépték túl a tervezett keretet. Ennek oka a járványhelyzet miatt kialakult távmunka feltételeinek a megteremtése volt, ami magával vonzotta például a szerverek kapacitásbővítését, a hozzájuk kapcsolódó technikai eszközök, meghajtók, gépek beszerzését. Ezzel egyidejűleg szintén a járványhelyzet miatt az informatikai szolgáltatások, számítógépes rendszerek, szoftveres tervezés, üzemeltetés, informatikai eszközök bérlése előirányzaton 2020-ban jelentős megtakarítás keletkezett. Az NMHH a tavalyi évben is számos jelentős, a médiatudatosságot erősítő programot és a médiaértést erősítő projektet folytatott. Nagy sikerű projektje az NMHH-nak a Bűvösvölgy médiaértés-oktató központok létesítése. A Bűvösvölgy médiaértés-oktató központokat az NMHH hozta létre, hogy élményszerű programmal támogassa a médiaértés oktatását a 9-16 éves korosztálynak. Az első ilyen központ Budapesten nyílt meg 2014-ben, majd ezt követte a debreceni 2017-ben, tavaly pedig Sopronban is elkészült a Bűvösvölgy központ. A soproni Bűvösvölgy médiaértés-oktató központ építése 70,3 millió forint volt. A Bűvösvölgy központokban a diákok szakképzett, hozzáértő oktatók irányításával, a hozzájuk látogató gyerekek játékosan, élményszerűen szerezhettek tudást arról, hogy milyenek a médiában a döntési helyzetek, s hogyan tudják a médiatudatosságot magukban erősíteni. [[9.10]] Az iskolai csoportok, osztályok, évfolyamok számára meghirdetett, egész napos interaktív program évről évre egyre népszerűbb a diákok körében. Évente eddig is tízezernél is több tanuló vett részt ezeken a foglalkozásokon, most a harmadik, soproni helyszín megnyitása után reméljük, hogy bővülni fog ez a szám. A Bűvösvölgy Oktatóközpont számos anyaga, oktatóvideója már online is elérhető, ahol a fiatalok körében népszerű youtuberek érdekes ismeretterjesztő és figyelemfelhívó videókat is készítenek a média és a médiatudatosság témaköreiben. Bemutatják például az álhírek felismerésének és kiszűrésének a gyakorlatát. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság az elmúlt években komoly lépéseket tett a fiatalkorúak védelmében az online zaklatások, visszaélések ellen. Kiemelkedő az NMHH Internet Hotline szolgáltatása, amely az NMHH által működtetett, jogellenes, illetve kiskorúakra káros tartalmak bejelentésére szolgáló jogsegélyszolgálat. Az NMHH Hotline jogsegélyszolgálata kapcsán a beszámolók alapján azt jelenthetjük ki, hogy igenis szükség van egy ilyen rendszerre, hiszen a bejelentések is folyamatosan növekednek, szükség van egy ilyen online jogsegélyszolgálatra. Ez nagyban köszönhető annak, hogy az NMHH a fiatalkorúak, elsősorban a 11 és 16 év közöttiek között a jogsegélyszolgálatot népszerűsítő kampányt is indított, növelve ezzel a fiatalok online tudatosságát. Itt a legtöbb eset adattal való visszaélés nagy cégeknek adták ki magukat különböző adathalász személyek vagy szervezetek , illetve engedély nélküli közzététel, adatokkal való visszaélés volt a legtöbb bejelentés tárgya. Én azt gondolom, hogy mindannyian egyetérthetünk abban, hogy a fiatalok online tudatossága, médiatudatossága és az online zaklatások, adathalászok elleni fellépés a parlamenti patkón átívelő közös cél, amelyben mindannyiunknak együtt kell dolgozni. Ezeket a küzdelmeket támogatnunk is kell, és örülhetünk neki, hogy például saját bevételekből és költségvetési forrásokból is az NMHH szintén fontosnak tartja ezt a küzdelmet, ami, azt gondolom, hogy a feladata is. Én azt gondolom, hogy a 11 és 18 év közötti korosztályt célzó médiakampányra, népszerűsítési kampányra, internetes kampányra a továbbiakban is szükség van, hogy erősödjön a fiatalok online tudatossága, médiatudatossága, és tisztában legyenek azzal, hogy milyen veszélyek leselkednek rájuk például a digitális világban, és milyen lehetőségek vannak az online térben, amiket ők is a saját épülésükre, tanulásra és szórakozásra fel tudnak használni. Éppen ezért örömteli számomra, hogy az NMHH az SOS Gyermekfalu Magyarországgal is megújította a partnerséget, illetve tovább folytatta azokat a közös projekteket, amelyek már elindultak az elmúlt években. A bejelentések megvizsgálása után nyilvánvalóan az Internet Hotline és az NMHH munkatársai is megtették a szükséges lépéseket. Azt gondolom, hogy a kiemelt projektekből is látható párat próbáltam kiemelni, ami közel áll a szívemhez, és amilyen projekteket én is szorosabban figyelemmel követek és a számokból is, amit Szűcs Lajos képviselőtársam elmondott, hogy az NMHH felelősen gazdálkodott, mind a bevételei, mind pedig a költségvetési források a médiatudatosságot és a kiskorúak védelmét szolgálták, ezért a KDNP-frakció támogatni fogja a zárszámadást. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Médiatudatosság, online tudatosság. Azt gondolom, hogy ezek nagyon szép és hangzatos szavak, amelyek önöktől elhangoznak itt, az NMHH, a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2020. évi zárszámadásának tárgyalása kapcsán. Szerintem azzal egyetértünk, hogy erre szükség lenne, bár a megvalósításban mindig vannak közöttünk viták, ha a 2020-as évet nézzük, ahol szintén több mint százmilliárd forintból működött az az agymosó kormánypropaganda, amely sem a köz tájékoztatására, sem pedig a médiatudatosságra nem tud elég segítséget nyújtani, még ekkora összegből sem. Kérem, engedjék meg, mert már nagyon sokszor elmondtuk, hogy mi a probléma a közmédiával, és mi azzal a probléma, amikor önök azt mondják, hogy maga a közmédia milyen jól tájékoztatja az embereket. Ez az összehasonlítás nem más, mint amikor mi járjuk a választókerületeinket és a kistelepüléseket, és azt tapasztaljuk, hogy az ott élők, különösen az idős korosztály abszolút nincs tisztában azzal, hogy mi zajlik az országban. Öt évvel ezelőtt elindult egy olyan mozgalom, a Nyomtass te is! mozgalom, amely igyekszik pótolni azt, amit önök százmilliárd forintból nem tudtak megvalósítani az elmúlt években. Ez a Nyomtass te is! egy olyan bejegyzett hetilap, amely a valódi híreket juttatja el minden egyes postaládába. [[Derültség a kormánypárti padsorokból.]] Már a 225. lapszámnál tart. Mi a kettő között a különbség? Önök százmilliárdból tájékoztatják félre a magyar embereket, ők pedig önkéntesen, közösségi adakozásból tartják fenn ezt a lapot most már több mint öt éve. Nézzük meg, hogy a legfrissebb lapszámban, a 225.-ben milyen témák vannak! Én nem emlékszem rá, hogy a közmédiában ezekről hallottunk volna. Durvul a járvány, kevés a beoltott, a kormány tehetetlen és titkolózik. A pénzeső az ellenzéknek köszönhető. Láthatóan az a tevékenység, amit önök most kormányzati oldalról művelnek, hogy a kistelepülésekre iszonyatos mértékű költségvetési forrásokat csoportosítanak a „Magyar falu” programon keresztül, ez semmi másnak nem köszönhető, mint hogy önök félnek. Minden ötödik nyugdíjas százezernél kevesebbet kap havonta. Önök ezt is el szokták hallgatni, erről sem tájékoztatnak, pedig a közmédia pontosan erre lenne alkalmas, hogy valóban eljuttassák azokat a híreket, amelyek a magyar embereket érdeklik. Vagy például: újra emelkedik a szegények száma. Önök mélyen hallgatnak arról, hogy több millió honfitársunk él a mélyszegénység alatt. [[Nacsa Lőrinc: 11 millió!]] Százmilliárd forintból ezt is el lehetne mondani az embereknek. Csak hát, igen, ez kellemetlen önöknek. Audit és villát vettek a határon túl élő magyaroknak szánt pénzből. Nem emlékszem rá, hogy Kövér László házelnök úr magyarázatot adott volna a közmédiában, hogy mégis mire költötték el ezeket a forrásokat. Utolsó előtti helyen a női egyenjogúságban. Önök ezt is képesek a szőnyeg alá söpörni, nem beszélnek róla. Amikor azt mondjuk, hogy mi a feladata az NMHH-nak, az MTVA-nak, tudom, képviselőtársam majd elmondja, hogy a Kulturális bizottságban lenne annak a helye, hogy miről beszél a közmédia és miről nem, hogy a szakmai kérdéseket ott lehet feltenni. De azt gondolom, hogy amikor azt nézzük meg, hogy mire ment el százmilliárd forint 2020-ban, akkor ezt mellé kell tenni, hogy pár millió forintból is lehet tájékoztatni az embereket, hitelesen. Végre el kellene kerülni azt, hogy az embereket megvezetve, félelemben tartsák a közmédia által, ami tényleg egy közszolgáltatás, a nevében is benne van, hogy a közösséget kell szolgálni, hogy a magyar emberek tájékozottságát kell szolgálni önök ezt nem tették meg. Ez nem az első év, a 2020-as, látható volt a teljes médiarendszer felélése, azoknak a lehetőségeknek a kihasználása, ami alapján különösen a kistelepüléseken élők nem tudnak megfelelően tájékozódni. Így amikor én magam is a Nyomtass te is! kinyomtatásával, önkéntesek bevonásával minden postaládába igyekszünk eljuttatni ezt a hetilapot, az azért van, mert önök nem azt teszik, amire felhatalmazást kaptak. [[9.20]] A közmédia, még egyszer mondom, a közösség, a magyar emberek tájékoztatását szolgálja. Önök 2020-ban, de előtte is és 2021-ben is s a következő napirend a 2022-es költségvetés tárgyalása még a látszatát is eltakarták, hogy bármilyen előrelépést mutatnának, hogy valóban szeretnék tájékoztatni az embereket. Csak egy példát mondok 2021-ből: volt egy közel egymillió ember, magyar honfitársunk megmozdulásával zajló előválasztás. Ha erről a közmédiának 0, azaz nulla darab beszámolója volt több hónapon keresztül, akkor önök minek nevezik ezt? Tájékoztatásnak? Nem! Mi az igazság elhallgatásának nevezzük. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Hoppál Péter képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Senkit ne tévesszen meg, a tárgyalt napirend a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2020. évi költségvetésének a zárszámadásáról szóló törvényjavaslat. Ennek a vitáján vagyunk. Mint minden évben, idén is hangsúlyoznunk kell, hogy a tisztelt ellenzéki képviselők szűk látókörű véleményformálásával szemben itt egy nagyon nagy rendszer, egy nagy állami alrendszer költségvetéséről, illetve a költségvetési előirányzatok teljesítéséről van szó. A 2020-as évnek ez a nagy állami alrendszere négy részegységet mutat, hogy hogy teljesült az eredetileg tervezett, 2019-ben itt törvényi szinten elfogadott költségvetés. Ez a négy nagy fejezet, négy részköltségvetés, amely az NMHH zárszámadásitörvény-javaslatában szerepel, már hallottuk, hogy magának a hatóságnak a költségvetése, az előirányzat teljesülése, másrészről a Médiatanácsnak mint külön szervnek a költségvetési teljesítése, a harmadik rész a Médiatanács által kezelt, az ő kezelésében lévő előirányzatok, amelyek fejezeti kezelésű előirányzatok, amelyekből a programjait tudja teljesíteni a Médiatanács nagyon szerteágazó feladatkörrel. A Médiatanácsnak az a gazdag állami mecenatúra feladatköre, amit elvégez, az egész társadalom javára van. Ezek közül feltétlenül kiemelném a kulturális területen a filmkészítés, a dokumentumfilm-készítés vagy az animációsfilm-készítés területén nyújtott nagy támogatási büdzséjét. A negyedik nagy tétel vagy nagy kör ebben a költségvetési sorban a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alapnak a költségvetése. Ez a negyedik pont, az MTVA rövidített vagy mozaikszóval az utolsó tétel az, ami mindig felborzolja a törvény vitájában a kedélyeket. Ugyanakkor engedjék meg, hogy az itt már elhangzott számok teljesülése mögé nézzük oda, hogy mi is történt 2020-ban a világban, Európában és Magyarországon. A Covid-világjárvány már 2020 tavaszán nagyon szükséges zárásokkal járt együtt. Ennek következménye lett az is, hogy számos világrendezvény megtartását elhalasztották a szervezők egy évvel. Jól tudjuk és emlékszünk rá, hogy nagyon vártuk a magyar olimpikonjaink esetleges szereplését a tokiói olimpián, de úgy döntött az olimpia szervezőcsapata, úgy döntöttek a Nemzetközi Olimpiai Bizottság illetékesei, hogy a világjárvány miatt 2020-ban nem rendezik meg az olimpiát, és elhalasztották egy évvel az idei nyárra, 2021-re. Hasonló döntés született az egyik legnagyobb nemzetközi figyelemtől kísért sportrendezvénnyel, a futball-Európa-bajnoksággal kapcsolatban is, amit szintén 2020-ban kellett volna megtartani, de azt is elhalasztották egy évvel, 2021-re. Nyilván hatást gyakorolt sok-sok állami alrendszer költségvetésére, kiemelten is az NMHH most tárgyalt 2020-as költségvetési teljesítésére az, hogy nem kellett gyártást elvégezni sem az olimpia, sem pedig a futball-Európa-bajnokság kapcsán. Ez nagyon jelentősen átrendezte az ő költségvetésüket, amit egyébként módosítani is kellett a 2019-es elfogadott törvény után. Azt gondolom, hogy ez a négy nagy önálló fejezet vagy önálló költségvetés, ami összeáll egy valóban nagyon erőteljes állami költségvetési alrendszerré, minden tiszteletünket és dicséretünket megérdemli, hogy nemzetközi összehasonlításban is mértéktartó költségvetést tervezve azt kiválóan teljesítette; merthogy a módosított tervezéshez képest jelentős eltérést a költségvetés teljesítésében, végrehajtásában nem tapasztalunk. Azt hiszem, hogy innen is mindegyik politikai oldal kitüntető köszönetét kell hogy tolmácsoljuk az NMHH elnökének, illetve az egész szervezetnek, hogy a nagyon nehéz 2020-as költségvetési időszakban, a világjárvány két hullámának nagyon erőteljes jelenléte időszakában a nagy költségvetési tervezésüket érdemi eltérés nélkül teljesíteni tudták, a tartalmi munka pedig folytatódott, ami gazdag értékeket hozott létre a magyar kultúra és a magyar társadalom számára. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Gurmai Zita képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslatok a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, a Médiatanács, valamint a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap 2020. évi költségvetésének tényszámait, valamint a későbbiekben a 2022-es évre vonatkozó tervszámait tartalmazza. De fogalmazhattam volna rövidebben is, ha azt a címet adom, hogy ezek a múltban és a jövőben is pazarló propaganda-költségvetések. Azt látjuk ugyanis, hogy a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, valamint az MTVA költségvetése 2020-ban korlátok nélkül nőtt, és 2022-ben is ugyanez a helyzet. Ugyanakkor a közelmúltban történtek olyan fejlemények, amelyek mellett nem mehetünk el szó nélkül. Ilyen például a Klubrádió frekvenciájának elvétele, vagy dr. Karas Monikának, az NMHH és a Médiatanács elnök asszonyának lemondása. Ezek csak látszólag egymástól független események, valójában azonban ugyanannak a pártállami médiamonopóliumra történő fideszes tervnek a részei. [[Dr. Hoppál Péter: Mi az, hogy pártállami?]] A frekvenciapályázatokon olyan pályázókat zártak ki vagy minősítették a pályázatukat érvénytelenné, melyek a hatalomtól függetlenek voltak, és ahol kormánykritikus véleményeket is el lehetett mondani. A Klubrádió is láthatóan szúrta a kormány szemét. Ennyit arról, hogy idézem soha nem vetemednének arra, hogy elhallgattassák azokat, akik nem értenek egyet önökkel. Karas Monika önkéntes lemondása pedig abból a sunyi és antidemokratikus megfontolásból született, hogy a Fidesz még a jövő tavaszi bukása előtt is megválasztathassa újabb kilenc évre az új NMHH- és Médiatanács-elnököt. Ez a választók akaratának a semmibevétele, hiszen azt a lehetőséget veszik el, hogy a tavasszal felálló új Országgyűlés dönthessen az egyik legfontosabb közjogi pozíció betöltéséről. Ez a joggal való rosszindulatú visszaélés kategóriája. S akkor vizsgáljuk meg, hogy hogyan is gazdálkodnak ezek a kormányhoz hű szervezetek, amelyeknek semmi közük a közszolgálatisághoz. Az egyes tételeket látva az látható, hogy az úgynevezett közmédiánál bizony nagyon jól fizet a fideszes tányér nyalása. Az Országgyűlés a közszolgálati hozzájárulást 2020-ra 75 milliárdról 85 milliárd forintra emelte. Megjegyzem, 2022-ben ez az összeg már 110 milliárd forintra emelkedett, jövőre pedig 130 milliárd forint lesz. Ez egyszerűen vérlázító! A személyi juttatások és a dologi kiadások is elképesztő emelkedést mutattak. A dologi kiadások mértéke 2020-ban már majdnem elérte a 60 milliárd forintot. Ne feledjük, önök ezt az iszonyatos mennyiségű pénzt a Covid-járvány első és második hullámának évében szórták el propagandára; abban az évben, amikor tízezrek váltak munkanélkülivé, és az önök kormánya nem segítette őket. [[9.30]] Az egész ország a túlélésért küzdött, de önök sajnálták a pénzt az emberektől. Sajnálták a pénzt arra, hogy az álláskeresési támogatás összegét legalább havi 100 ezer forintra emeljék, a folyósítását pedig három hónapról kilenc hónapra. A Fidesz sajnálja a pénzt a 100 százalékos táppénzre. A Fidesz sajnálja a pénzt a tömeges tesztelésre és a kontaktkutatásra. De 85 milliárd forintot könnyű pénzzel elszórtak a szinte senki által nem nézett közmédiára. Kimondom még egyszer: 85 milliárd forintot dobtak ki a közmédiának nevezett propagandára. Ha pedig a jövő évre tervezett költségvetést nézzük, a javaslatból világosan kitűnik, hogy 2022-ben országgyűlési választások lesznek. A Fidesz jól láthatóan csúcsra akarja járatni a propagandát, nem sajnálják erre az adófizetők pénzét. Az NMHH minden főbb költségvetési során emelkednek az összegek. A személyi juttatások a 11 milliárdot is meghaladják, ami mintegy 23 százalékos emelkedés a 2020-as tényszámokhoz képest. Dologi és egyéb működési célú kiadásokra is jóval többet szánnak. A Médiatanács is mintegy 10 százalékkal több pénzből működhet 2022-ben, mint tavaly. Arról a Médiatanácsról beszélünk, ahol a kormánypárti képviselők nem hajlandók megválasztani az ellenzéki jelölésű tagokat. Egyet sem. Egy csonka testületről van szó, mégis egyre többet kell rájuk költeni. Láthatóan ott is nyalják az önök tányérját. Az MTVA is soha nem látott pénzből gazdálkodhat jövőre. Arról a televízióról és rádióról van szó, amelyek 2010-ben még csak 20-30 milliárd forintból hatékonyan, pártatlanul és nemzetközi szinten is jól működtek. Ezekre jövőre a Fidesz mintegy 130 milliárd forintot akar költeni az adófizetők pénzéből. Nem érdekli önöket az sem, hogy miközben a költségvetés 5-6-szorosára nő, a nézőszám pont az ellenkező irányba mozog, már csak ötöde vagy hatoda a korábbiaknak. Fogalmazzunk világosan: a Fidesz 130 milliárdot költ arra a közmédiára, amire a kutya sem kíváncsi. Az úgynevezett köztelevízióra szinte senki nem kapcsol, ha nem éppen BL-meccset vagy Európa-, illetve világbajnoki selejtezőket sugároznak, akkor ezeket a csatornákat nagy ívben elkerülik az emberek. Tegyük hozzá: nem véletlenül. A Fidesz ugyanis egyszerű pártszócsővé silányította a magyar közmédiát. Egy olyan rendszerbe öntenek önök 130 000 millió forintot, amelyben rendszeresek a hírhamisítások, az elvtelen lejárató riportok, és ahol egy bíróság által is hírhamisítónak ítélt személy irányítja a munkát. Ez a szervezet személyi kiadásokra több mint 22 milliárdot, dologi kiadásokra pedig mintegy 78 milliárdot költhet. Így már érthető az a sajtóhír, amely szerint naponta 1,2 millió forintot fizet a köztévé csak sminkelésre, fodrászra és ruhára. Mindez joggal háborítja fel az embereket egy pusztító járvány idején. Nézzenek már ki az ablakon! A kórházakban éppen leállítják a műtéteket, tízezrek veszítik el a munkájukat, a Fidesz brutális drágaságot szabadított a boltokra és a benzinkutakra. Nyakunkon a járványnak éppen egy újabb hulláma, és önök 130 000 millió forintot akarnak kidobni a saját fényezésükre. Erre csak annyit tudok mondani: gyalázat, és szégyelljék magukat! [[Dr. Hoppál Péter: Nem is ez a napirend.]] Szégyellje magát az, aki ezt megszavazza, és szégyelljék magukat azok a propagandisták is, akik ezért a pénzért cserébe fényesre nyalják az önök tányérját. Az MSZP a javaslat elfogadását nem támogatja. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Varju László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Azt gondolom, hogy a kormánypárti képviselők nem csodálkozhatnak azon, ha az ellenzék, véleményét kifejtve, igenis a kritikáját megfogalmazza, és felhívja arra a figyelmet hiába kiabálnak be , felhívja arra a figyelmet, hogy az a felelőtlen költekezés, ami egyébként ebben a zárszámadásban is megjelenik, teljesen indokolatlan, és nem lett volna szükség erre, ha egyébként jogállamban élnénk. Hiszen itt nem tesznek mást, mint egy pártállami médiarendszert finanszíroznak az adófizetők pénzéből [[Dr. Hoppál Péter közbeszól.]] , és egyébként elhallgatják és elhallgattatják az ellenzéket. Önök semmilyen módon nem járulnak hozzá, és őszintén csodálkozom országgyűlési képviselőtársaim azon magatartásán, hogy mindezt hagyják, hogy egyébként például ellenzéki képviselő nem szerepelhet az állam önök által finanszírozott tévéjében, sem rádiójában. Kizárják onnét. [[Nacsa Lőrinc: Téged kizártak!]] Igen, úgy van, képviselőtársam [[Az elnök csenget.]] ahogy most bekiabálja, hogy engem kizártak onnét. Jelzem, nemcsak engem, hanem egyébként sok képviselőtársamat kizárták, és éppen azért tiltakozott az ellenzék, hogy a médiaszabadságot, a szabadságunkat és nemcsak az országgyűlési képviselőkét, mert nekik feladatuk, hogy ezért küzdjenek, hanem azok az emberek, akik nem jutnak hozzá az információhoz… Mert önök éppen ezt a forrást felhasználva megtagadják, és eltitkolják az emberek elől azt a valóságot, amit egyébként ennek a szervezetnek közvetítenie kellene. [[Dr. Hoppál Péter és Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Mindenről, amit önöknek… [[Az elnök csenget.]] Elnök úr majd, ha segít ebben, így van, köszönöm szépen, mert kormánypárti képviselőtársaim nehezen viselik azt, ha minderre a figyelmet felhívjuk, éppen ezért azt gondolom, hogy nem kell csodálkozniuk, ha itt a parlamentben minderről a véleményünk elhangzik, szöges ellentétben azzal, amit önök elmondtak. Arról beszéltünk, olyan évről beszélünk, ahogy képviselőtársam is itt az előbb említette: elhallgattatták a Klubrádiót, bezárták, és nem hagyják sugározni, elvonták tőlük, de több lépésben az országos lehetőséget, miközben egyébként érdemben egy kvázi közszolgáltató funkciót is ellátott, sokkal többet annál, mint ami egyébként egy magánrádió felelősségében szerepel. És, ahogy mondom, arról az évről beszélünk, amikor a pénzköltést csinálták, amikor igen, gyakorlatilag pártállami tévéként működött, rádióként működött, médiumként működött ez az egész rendszer. Ebbe az időszakba tartozik bele, amikor Karas Monika utolsó teljes időszakát élhetjük, és költségvetési bizottsági ülésen, mondhatnám, hogy ennek megfelelő arroganciával is szerepelt ott, és többek között kérdésekre a válaszokat megtagadta. Éppen ezért azt gondolom, hogy jobb volna, ha ezen a magatartásukon, visszamenőleg már változtatni nem tudnak, de a jövőben, egészen biztos, hogy kellene. De ha másként nem lesz, akkor azt gondolom, hogy a kormányváltás segít majd ezen. Többek között azokból a kérdésekből, amelyek felmerültek ezen az ülésen, az egyiket szeretném csak kiemelni, mert annak különös jelentősége van, amikor is az MTVA-hangfelvétel ügyét a Médiatanács nem vizsgálta. Ez a hangfelvétel arról szólt, hogy a köztévében nem az ellenzéki összefogást támogatják, és ennek megfelelő narratíva alapján kell az anyagokat elkészíteni. Akiknek pedig ez nem tetszik, az nyugodtan felmondhat mondta, ugye, ott az MTVA egyik felelős vezetője, szerkesztője. Így az elnök asszonynak, azt gondolom, és a tanácsnak a médiatörvény figyelembevételével azonnali vizsgálatot kellett volna indítani. Minderre egyébként mint kérdésre sem volt hajlandó válaszolni az elnök asszony. Erről egyébként hosszú vita bontakozott ki, függetlenül attól, hogy abban a sajátos helyzetben vagyunk, hogy a parlamentben a zárszámadási törvény vonatkozásáról a Költségvetési bizottság, a tartalmi részéről pedig a Kulturális bizottság külön folytat vitát, és ezzel is próbálják megosztani ezt az egész szituációt. Én azt gondolom továbbra is, hogy önmagában a zárszámadási törvény és az ilyeténvaló forrásfelhasználás elfogadhatatlan, ezért a Demokratikus Koalíció frakciója ennek a törvénynek az elfogadását nem támogatja. [[9.40]] Egyben elvárjuk azt, hogy a kérdésekre adjanak érdemi választ, és a nyilvánvaló törvénytelenségekkel szemben pedig lépjenek fel. Ez elsősorban az ellenzék azon lehetőségére vonatkozik, hogy a sajtószabadság keretében igenis, ezeken a csatornákon módja és lehetősége kell hogy legyen az ellenzéknek megszólalni, de önök, mondhatnám azt, a választási csalásuk folytatásaként ezt is megakadályozzák. Végtelenül sajnálom, hogy országgyűlési képviselőként esküjükkel szemben, mindazt megtagadva ilyen módon járnak el, és önök hagyják azt, hogy ez ilyen módon történjen. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most Szabó Szabolcs független képviselőtársunk felszólalása következik. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Én is azzal kezdeném, amit itt több képviselőtársam egyébként elmondott már kormánypárti meg ellenzéki oldalon is, hogy itt alapvetően négy tételről beszélünk a 2020. év kapcsán: NMHH, Médiatanács, Médiatanács előirányzatai és MTVA. Tehát csak zárójelben jegyezném meg, hogy azt az érvet majd mindenki felejtse el, hogy ha valaki itt szóba hozza az MTVA-t, akkor nem az előterjesztésről beszél, hiszen annak része… ez az érdekes, hogy Hoppál Péter azzal kezdte, hogy de hát itt az NMHH-ról van szó, majd ő maga is elmondta ugyanezt, amit én az előbb, tehát egy apró logikai bukfencet sikerült beletenni az érvelésbe. Én két dologról beszélnék érdemben. Először nézzük meg a konkrét számokat, aztán meg az általános vita kialakult gyakorlatának megfelelően itt a parlamentben, az általános keretről beszélnék egy picit az előterjesztés kapcsán. Kezdjük a konkrét számokkal! A 2020. évi költségvetés lezárásáról, végrehajtásáról van szó. Ha megnézzük azt a négy táblázatot, amit az előterjesztés tartalmaz, akkor nagyon érdekes következtetéseket lehet levonni. Azt nagyon pontosan elmondták kormánypárti oldalról, hogy három területen, ha csak a számokat nézzük, akkor voltaképpen lehet azt mondani, hogy felelősen gazdálkodtak az említett szervezetek, hiszen kevesebbet költöttek, mint ami az előirányzatban szerepelt. Ez vonatkozik az NMHH-ra is, a Médiatanácsra is, meg a Médiatanács előirányzataira is, mindenhol jelentős megtakarítás képződött. A Médiatanács előirányzatainál, ha arányait nézzük, akkor körülbelül a 25 százalékát nem költötték el annak, mint ami a költségvetés szerint rendelkezésre állt. Zárójelben megjegyzem, hogy ha valaki nézi a táblázatokat részletesen, egy picit meglepődhet, hogy az NMHH-nál van egy plusz 44 milliárd körüli összeg, ami csak úgy megjelenik a táblázatban. De ugye, aki ismeri az NMHH működését meg a számviteli eljárásokat, az tudja, hogy ez az előző évek megtakarításainak a bevételként való elkönyvelését jelenti, tehát számvitelileg tényleg semmi probléma, és mondhatnánk azt is, amit kormánypárti oldalról elmondtak, hogy milyen felelősen gazdálkodtak. Igen ám, de ott a negyedik tétel, erről már hallgattak! Ott van az MTVA, amelynek az eredeti előirányzata 93,4 milliárd volt tehát ez volt az eredeti javaslat, az eredeti előirányzat , most ehhez képest 101,7 milliárdot sikerült nekik elkölteni. Tehát egy plusz 8,3 milliárdos költés van! Amikor tehát arról beszélünk, hogy 2020, világjárvány, önök is mindenkinek mondták meg üzenték, hogy válság van, mindenki egy picit gondolja át a költéseit; amikor az önkormányzatoktól vették el a bevételeket, akkor önök folyamatosan erre hivatkoztak, amikor az ellenzéki polgármesterek szóltak, hogy miért veszik el tőlük a forrásokat, az volt az önök érve, hogy de hát itt világválság van, meg a koronavírushoz kapcsolódó válság, mindenki vegye ki a részét a közös költségekből, ezért ne panaszkodjanak a polgármesterek. Ehhez képest az MTVA-nak odaadnak plusz 8,3 milliárdot, sőt többet. Ugyanis ha megnézi az ember a táblázatot, akkor az derül ki, hogy nekik a költségvetésük szerint, az eredeti előirányzat szerint kellett volna 8,4 milliárd forintnyi saját bevételt előállítani. [[Hoppál Péter: Covid!]] Na most, ebből sikerült nekik 6,2-t. Tehát kevesebb reklámbevételt, kereskedelmi bevételt tudtak megvalósítani, mint ami az előirányzatban szerepelt, de akkor ebből önök nem azt a következtetést vonták le, hogy akkor érdemes lenne nekik egy picit szigorúbb gazdálkodásra átállni, és mondjuk, megtakarítást elérni valahol a belső szervezetben, működésben, hanem azt mondták, hogy nemcsak hogy a kieső kereskedelmi bevételt pótolja ki a központi költségvetés, hanem plusz még 8,3 milliárdot. Tételezzük fel, hogy önök tulajdonosai vagy a tulajdonosi jog gyakorlói egy gazdasági társaságnál, amely egy adott évben nemhogy nem teljesíti az előirányzatait, hanem plusz év közben jön, és tartja a markát, hogy még plusz 10 százaléknyi támogatást tegyen már be a tulajdonos, merthogy sajnos így alakultak a körülmények. Őszintén szólva, ha nekem lenne én soha nem voltam még tulajdonos semmilyen cégben, de ha nekem lenne egy ilyen cégem, amiben én gyakorlom a tulajdonosi jogokat, és odajön az ügyvezető, hogy sajnálatos módon az a rahedli sok pénz, amit kapott, nem volt elég, és ő nem hajlandó a gazdálkodását racionalizálni, hanem én tulajdonosként tegyem be, akkor én azonnal kirúgom. Ugyanez a helyzet az MTVA-nál is. Ő gyártja a tartalmakat a Duna Médiaszolgáltatónak, meg MTI-t üzemeltet, s a többi, ezeket mind tudjuk, de ők nem azt a következtetést vonták le akkor, hogy racionalizálja már a működését, hanem tartotta a markát nekünk mindannyiunknak meg a majdnem tízmillió magyar adófizető állampolgárnak. Lehet erre azt mondani, hogy Covid persze, ahogy Hoppál képviselő úr mondja , csak az a nagy helyzet, hogy ilyen szituációban, amikor nagyon sok pénzből, elképesztően sok pénzből gazdálkodom, akkor racionalizálok. Majd fogok erről beszélni a következő előterjesztés kapcsán, de akkor itt most előre elmondom én ezt mindig szoktam példaként említeni , hogy ha megnézzük azokat a nagy médiaholdingokat, amelyek Magyarországon működnek, amelyek féltucatnyi vagy annál is több televíziós csatornát üzemeltetnek Magyarországon, azok 2020-ban úgy tudtak üzemelni, hogy még nyereséget is termeltek, feleennyi pénzből meg kevesebb mint feleennyi pénzből. Tehát lehet Magyarországon nyereségesen üzemeltetni médiát, nem kell teljesen egyoldalúan csak az állami emlőkön lógni és várni az adófizetőknek a pénzét. Lehet gazdálkodni, csak felelős vezetőt kell kinevezni. Ugye, ez a nagy probléma ezzel az előterjesztéssel. Nem gazdálkodott felelősen az MTVA. Ezért elfogadhatatlan ez a zárszámadási javaslat. És van egy másik oldala a dolognak. Nézzük meg majd a következő előterjesztés kapcsán kicsit részletesebben fogok beszélni a Médiatanácsról meg az NMHH-ról, de most már ha annyira nagyon belementünk az előző felszólalások kapcsán is, itt akkor azt azért említsük meg , hogy ott van például a Médiatanács meg a hatóság, amelynek a törvény szerint az is a feladata lenne, hogy a kiegyensúlyozott tájékoztatás megvalósuljon a magyar médiában és így a közszolgálati médiában. Csak jelezném, hogy a 2020. évben, amiről ez az előterjesztés szól, a Médiatanács saját beszámolója szerint, amit benyújtott a magyar Országgyűlésnek, lefolytatott kiegyensúlyozottsági panaszok alapján eljárásokat. Tudjáke, képviselőtársaim, hogy hány panaszt nem utasított el? Nullát! Ez azt jelenti, hogy ahány panasz beérkezett a Médiatanácshoz vagy a hatósághoz azzal kapcsolatban, hogy nem kiegyensúlyozott a tájékoztatás a magyar médiában bizonyos műsorokban, bizonyos csatornákon, mindegyiket vagy elutasították tartalmi vagy érdemi vizsgálat nélkül, vagy tessék-lássék, megvizsgálták, de azt mondták, hogy ez rendben van, ők ebbe nem is szólhatnak bele. Általában erre hivatkoznak. És csak érdekességként, de mondom, majd a következő előterjesztés kapcsán egy picit részletesebben beszélek, tehát a kiegyensúlyozottságot nem tartják fontosnak, az összes panaszt elutasították; ahhoz volt eszük, hogy mondjuk, egy magyar televíziós csatornát azért büntessenek meg, merthogy a Miss Marple című sorozat szerintük rosszul volt besorolva az életkori kategóriák szerint. [[9.50]] Tehát az nem zavarja őket, hogy mi folyik, mondjuk, a közmédia híradójában, majd mondok erre konkrét számokat a következő hozzászólásomban, és akkor lehet szörnyülködni, hogy milyen arányok vannak ellenzéki-kormánypárti oldalon; az zavarta őket, hogy egy St. Mary Meadben élő idős asszony hogy nyomoz gyilkossági ügyekben egy televíziós sorozatban. Hogy kedveskedjek a KDNP-s képviselőknek, St. Mary Mead magyarul egyébként Szűz Mária rét, így nevezhetjük magyarul. Szóval, egészen elképesztő már a Médiatanács működése is. És akkor itt van az MTVA, ami tényleg döbbenetes. A következő előterjesztés kapcsán majd részletesebben hozok idézeteket, de én is arra térnék ki részletesebben most ebben a hozzászólásomban, amit Varju képviselő úr már emlegetett, csak hogy ízlelgessük, hogy milyen munka folyik az MTVA-ban; Bende Balázs volt az a bizonyos szerkesztő, akiről hangfelvétel került ki, tehát a saját hangjával mondja. Bende Balázs a következőket mondta egy szerkesztőségi ülésen, tehát nem egy kocsmában, sör mellett, szerkesztőségi ülésen a kollégáknak. Idézet tőle: május végén Európa parlamenti választások vannak, és biztos vagyok benne, hogy senkit nem ér váratlanul az, ha azt mondom, hogy ebben az intézményben nem az ellenzéki összefogást támogatják. Ha ez a kijelentés valakit váratlanul ér, akkor most menjen haza. Akit nem ér váratlanul, annak az a kijelentés sem lehet váratlan, hogy az intézmény, ha támogatja, ez azt jelenti, hogy ennek megfelelően dolgozunk mindannyian. Ez nagyon egyszerűen azt jelenti, hogy itt vagy a Fidesz narratívája szerint mennek le az anyagok és készülnek el, vagy lehet szépen hazamenni. Ezt nagyon szépen elmondta. De megy tovább egy másik idézet; ugyanezen az ülésen, ugyanúgy Bende Balázs, egyébként még a mai napig is ott dolgozik az MTVA-ban, én szoktam nézni a fantasztikus műsorát. Idézet: nem lehet arra számítani, hogy ki fogunk maradni a politikai jellegű anyagokból; elsősorban migráció, elsősorban Brüsszel és egyebek. Itt akárki akármit szeretne hallani, el fogom keseríteni: nem lesz kivétel. Aki be van osztva, rákerülhet a sor, hogy a megfelelő narratíva, a megfelelő módszer és irányvonal mentén anyagot kell írjon róla. Továbbra is az a felállás, hogy akinek ez nem tetszik, annak be kell menni a főnökhöz, be kell adni a felmondását, és el kell menni, nem kötelező senkinek itt dolgoznia. Erre adnak ki önök pénzt, és a 2020-as év zárszámadása alapján erre sikerült állami költségvetési forrásból 95,5 milliárdot így kifizetni. Ezt csak jelezném, ez 95 500-szor millió. Tehát konkrétan Székesfehérváron például, ahol nagyjából ennyien élnek, 95 ezer és pár százan, minden lakosnak, mindenkinek, aki ott él Székesfehérváron, egymillió forintot oda lehetne adni egyenként. Ennyi pénzről beszélünk, és ennyi pénzből ezt sikerül megoldani. Ez a probléma ezzel az előterjesztéssel, és én is ezért nem fogom megszavazni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem tisztelt képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Szűcs Lajos képviselő urat, az Országgyűlés jegyzőjét, hogy kíváne zárszót mondani. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr, parancsoljon!
Mélyen Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Azért az mindenképpen megnyugtató, hogy önöknek mint a Móricka-viccben, mindenről mindig ugyanaz jut eszébe, és nem nézik meg, hogy gyakorlatilag egy olyan holding jött létre, amelyik a médiatartalmaknak egy elég jelentős részét fogja le. Természetes módon ezeknek a szervezeteknek minden évben valami fejlődés kell hogy legyen az iránymutatója, hiszen a világ is fejlődik, és a social media és a hírközlés kihívásainak minden évben meg is próbál felelni ez a szervezet. Én még emlékszem azokra a médiatanácsi időkre, amikor ez a kiegyensúlyozottság a másik oldalnak volt a sajátja, és akkor egyáltalán semmi kivetnivalót nem találtak benne. És arról is talán tudnánk még emlékeket mondani a közelmúltból, hogy miféle tartalmakat lehetett megtenni. Az meg csak egy másik kérdés, hogy amikor a 2006-os őszödi beszéd után az akkori tüntetők megpróbáltak bejutni a székházba, azt csőcseléknek nevezték, amikor pedig egypár év múlva képviselők próbáltak hasonló módon bejutni, ők pedig magukat majdnemhogy hősnek tudták nyilvánítani. Ez azért egy kicsit természetesen dichotómia, de mindenképpen érdekes. Azt pedig el kell mondanom, hogy a Költségvetési bizottság mint a törvényjavaslat benyújtója, szakmai kérdésnek tekintette, és tekinti továbbra is, hogy a benyújtott törvényjavaslat költségvetési szempontból felele meg a kívánalmaknak. Ezzel kapcsolatban egyetlenegy rossz szót és mondatot sem mondtak, még az ellenzéki képviselőtársaim sem, úgyhogy erről ennyit, és én kérem önöket, hogy a megtárgyalás után a végszavazásnál támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására a mai napon 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2022. évi egységes költségvetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A Költségvetési bizottság által benyújtott előterjesztés T/17318. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy a kormány képviselője jelezte, hogy e napirendi pont keretében sem kíván álláspontot ismertetni a vita során. Most tehát elsőként megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak, az Országgyűlés jegyzőjének, a Költségvetési bizottság előadójának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Mélyen Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen. Természetesen még egyszer elmondom mindannyiunk számára, hogy mivel a médiahatóság nem nyújthat be önállóan törvényjavaslatot, ezért a Költségvetési bizottság az, amelyik ezt megteheti. Így az a furcsa helyzet is előadódhatna, hogy akár a bizottság elnöke lenne az, aki ezt a törvényjavaslatot benyújtja és a vezérszónoklatot megteszi. Mindenesetre a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóságnak a kiadásait a saját bevételeiből és a központi költségvetési hozzájárulásából kell fedeznie. Törvényi előírás szerint a hatóság egységes költségvetése egyaránt tartalmazza az NMHH, az NMHH Médiatanácsa és a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap költségvetését. A NMHH elnöke a törvényben előírt határidőre megküldte a költségvetést, amit a Költségvetési bizottság az október 18-ai ülésén megtárgyalt, és 10 igen, valamint 3 nem szavazattal és tartózkodás nélkül alkalmasnak tartotta és benyújtotta az Országgyűlésnek. Az NMHH költségvetésének kiadási főösszege 2022-ben várhatóan 47,8 milliárd forint lesz. Ezen belül négy nagy csoportról beszélünk; az első a személyi juttatások és az ezeket terhelő járulékok, illetve adók. Így a személyi juttatások előirányzata 11,24 milliárd forint, míg a járulékok és a szociális hozzájárulási adó előirányzata 1,94 milliárd forintos összeggel szerepel a tervben. A javaslatban egy 710 fős létszámkeret került meghatározásra, ami 1,4 százalékos emelkedést jelent. A létszámemelés indoka, hogy a hatóság feladatköre 2022-ben több új feladattal fog bővülni, ami további létszám felvételét indokolja. Az új feladatok az alábbiak: adattörlő alkalmazás működtetése, hírközlő projekt első fázisához kapcsolódó tervek elektronikus engedélyeztetése, valamint a meglévő engedélyek feltöltése a hír-közmű nyilvántartási rendszerbe; az online terroristatartalom terjesztésével szembeni fellépésről szóló 2021/784. számú Európa parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásából adódó feladatok. A dologi kiadások összege 2022-ben várhatóan 16,2 milliárd forint lesz. Az egyéb működési célú kiadások összesen 14,32 milliárd forintot tesznek ki. [[10.00]] A beruházási kiadások 4,1 milliárd forintos tervezett összegének jelentős hányadát teszik ki a mérőszolgáltatás zökkenőmentes folyamatát biztosító, valamint az informatikai területet érintő beruházások. A bevételi oldal szintén 47,8 milliárd forint. Tehát megegyezik a kiadási oldallal. Az NMHH alaptevékenységi fő bevételeit a frekvencia használatáért, az azonosítók lekötéséért és használatáért fizetett díjak, a felügyeleti díj, az eljárási díjak, valamint a beszedett bírságok képezik. A második nagy csoport a Médiatanács 2022. évi költségvetése. A Médiatanács működési költségeinek fedezésére fordítható tervezett összeg változatlanul 195,8 millió forint. Ez az öttagú Médiatanács személyi juttatásait és járulékait, valamint a szakmai működésüket segítő szakértői keretet tartalmazza. A harmadik csoport a Médiatanács kezelésében lévő előirányzatok. Ezeknek az előirányzatoknak a bevételi és kiadási főösszege egyaránt 1,9 milliárd forint. Utoljára pedig az MTVA 2022. évi költségvetéséről néhány szót. A 2022. évi költségvetési tervben a bevételek összesen 123,6 milliárd forintot, ebből a kereskedelmi bevételek 6,5 milliárd forintot tesznek ki. A legjelentősebb bevétel a központi költségvetésből biztosított közszolgálati hozzájárulás összege, amely jövőre 110,7 milliárd forint lesz. Tisztelt Elnök Úr! Mélyen tisztelt Képviselőtársaim! Megállapításunk szerint az előbb elmondottak alapján megállapítható, hogy a törvényjavaslat megalapozott és az indokolás megfelelően részletes, éppen ezért javaslom a törvényjavaslatot megtárgyalásra, majd a későbbiek során pedig elfogadásra. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Hoppál Péter képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2022. évi egységes költségvetéséről szóló törvényjavaslat vitájában nem hagyhatjuk figyelmen kívül, hogy az elmúlt években a tervezett költségvetések teljesítése hibahatáron belül érvényesült, ezért nagyon fontosnak tartjuk, hogy a következő esztendőre irányuló tervezés is bizakodással töltheti el a törvényhozást. Az előterjesztő által említett négy részköltségvetés mindegyike tartalmaz olyan elemeket, amelyek bizonyos fejlesztéseket is magukban foglalnak. Nyilvánvaló, hogy a hatósági tevékenység költségvetésében a különböző dologi kiadások és bérjellegű kiadások tervezésére a szükséges bevételt ebben az évben is, a következő évben is majd rendelkezésre kell bocsátani. A Médiatanács és a Médiatanács kezelési előirányzatai tekintetében nincs jelentős tervezési elmozdulás az előző esztendőben teljesített költségvetéshez képest. Az MTVA vonatkozásában pedig, amely mindig az ellenzéki támadások kereszttüzében van, látható, hogy szoros együttműködés érzékelhető az egységes négytételű költségvetési tervezésben az imént említett három elő költségvetési fejezettel. Azt gondolom, hogy mind az NMHH, mind pedig a Médiatanács, a Médiatanács előirányzatai, valamint az MTVA tervezett költségvetési számai a 2022. évben látható makrogazdasági adatok tükrében reálisnak tekinthetők, ezért tisztelettel javaslom képviselőtársaimnak, hogy az előterjesztést támogassuk, és fogadjuk el. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előző napirendi pontnál elmondtuk azokat a fő érveket ellenzéki képviselőtársaimmal, amelyek alapján sem a 2020-as zárszámadást, sem pedig a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2022-es költségvetését nem fogjuk tudni támogatni. Azonban fontosnak tartom azt megjegyezni, amire már képviselőtársaim is utaltak, hogy a 2022-es költségvetés kapcsán látszik, hogy egy választási költségvetést készített az NMHH. Ebben a költségvetésben, amely egyébként négy alköltségvetést tartalmaz, négy szektor költségvetését, valóban, ahogy Hoppál képviselőtársam is mondta, az MTVA költségvetése az, amely az ellenzéknél kérdéseket vet fel. Láthatóan, ha megnézzük az előző évek teljesítéseit és az arra indikált központi forrásokat a közmédia működésére, akkor azt tapasztaljuk, hogy megint emelkedik az MTVA-ra fordítható forrás, és az MTVA, azaz a közmédia működésével kapcsolatosan 130,1 milliárd forintot kívánnak 2022-ben, az országgyűlési választások évében elkölteni. Mint ahogy azt az előző felszólalásomban is említettem, a közmédiának a közszolgáltatás a feladata, ezt önök nagyon jól tudják, papírra is vetették, és önök elhiszik saját magukról, vagy el kívánják hitetni a magyar emberekkel, hogy ez a közmédia működése valóban a közt szolgálja. Mi pedig azt tapasztaljuk, hogy ez semmi másra nem jó, csak arra, hogy az embereket félretájékoztassák. Még egyszer vissza szeretnék arra utalni, ahogy azt megtettem az előző felszólalásomban is, hogy amíg önök 130 milliárd forintból kívánják jövőre a közmédiát, az MTVA-t és azt a konglomerátumot működtetni, amelyre egyébként 2021-ben és 2020-ban is már több mint százmilliárd forintot fordítottak, addig van egy olyan kiadvány, egy olyan hetilap, amit önkéntesek működtetnek, közösségi mikroadományokból működtetnek, az önök médiabirodalmának egy nagyon mini töredékéért, és önkéntesek terjesztésével jut el a Nyomtass te is! kiadvány, amelyben igyekszünk tájékoztatni a kistelepüléseken élőket, akik sajnos semmilyen más csatornát nem tudnak fogni, mint az M1-et meg a Duna TV-t meg azokat a csatornákat, amelyeken keresztül semmi más nem ömlik rájuk, csak a kormánypropaganda. Ez az a lap, amellyel próbáljuk ellensúlyozni azt az óriási médiaellenszelet, amely az ellenzéki pártoknál tapasztalható, és ebben küzdünk közösen, még egyszer mondom, önkéntesekkel azért, hogy a hiteles és valódi hírek eljuthassanak minden háztartásba. Természetesen, úgy, ahogy az előző napirendnél is elmondtam, a 2020-as zárszámadást sem és a 2022-es költségvetését sem tudjuk támogatni az NMHH-nak, mert láthatóan semmi mást nem szeretnének elérni, csak még több pénzt, ezzel kormánypropagandát, agymosást folytatni. Ehhez pedig mi nem adjuk a nevünket. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ahogy Szűcs Lajos képviselőtársam is elmondta itt a ’22-es év számait, ezeket nem kívánom ismételni, de szeretnék reagálni önökre egypár dologban, hiszen attól még, hogy egy hazugságot sokszor elismételnek, az nem válik igazsággá. Tehát értem én ezt a taktikát és ezt a módot, amit önök választottak a mai vitában, de ettől még ez nem válik igazsággá. Azt is értem, hogy Varju László kényelmetlenül érzi magát, amiért visszasírja azt a régi időszakot, amikor tényleg pártállami idők voltak ugye, ő azt az időszakot rendszeresen visszasírja , amikor száz százalékban a kommunista ideológiát, a szocializmust hirdette kötelezően minden médium, és amikor a kilencvenes években is önök kormányon voltak, meg aztán 2002 után is, amikor a 90 százalékát befolyásolták a magyarországi médiumoknak, amikor Nap TV volt, tisztelt képviselő úr, ön is biztosan szerette a Nap TV nagyon kiegyensúlyozott, objektív és független műsorait, mint közszolgálatiság. Önök annak csúfolták a Nap TV-t, közszolgálatiságnak. [[10.10]] Értem én, hogy visszasírja azokat az időket, és ön szerint az a demokratikus és kiegyensúlyozott, ha 90 százalékban az önök pártpropagandáját harsogja a magyarországi média, de azt gondolom, hogy ennél ma egy sokkal színesebb, sokkal kiegyensúlyozottabb helyzet van a magyar médiában. Most nem hoznám ide a Jobbik-frakció saját házi lapjait, Alfahírt, Zsúrpubit, ilyeneket, ha már a képviselő asszony promotált különböző lapokat, de nyilvánvalóan elfelejtette megemlíteni az önök által pártalapítványon és frakción keresztül finanszírozott lejárató portálokat. Szabó Szabolcs pedig, aki már be is lépett, illetve nem tudom, hogy belépette, de Momentum-színekben indul, Momentum-logóval tesz közzé rendszeresen különböző posztokat a közösségi médiában, ő nyilvánvalóan azt a módszert tartja kívánatosnak, hogy egy pártelnök csak úgy bemegy szerkesztőségekbe és megfenyeget újságírókat, hiszen ehhez adta a nevét ön mint újdonsült momentumos erős ember. Nyilvánvalóan az az ön számára követendő példa, amit a pártelnöke csinál. Azt döntsék el, tisztelt képviselőtársaim, mert a nagy összeborulásban érzek itt repedezést, hogy most senki nem nézi az MTVA-t, vagy mindenki azt nézi, és ezért kell önöknek fellépni. Most elhangzottak itt egymásnak ellentmondó állítások. Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony azt mondta, hogy azért kellenek különböző kezdeményezések, mert sok emberhez csak a közmédia jut el, majd Gurmai Zita felállt és azt mondta, hogy ennyi pénzért úgysem nézi senki. [[Potocskáné Kőrösi Anita: Ez így van!]] Akkor döntsék el, hogy sokan nézik vagy senki nem nézi! Ezeket az ellentmondásokat jó lenne feloldani. Amit Gurmai Zitának megírtak az MSZP-sajtóosztályon, azt külön hadd ne minősítsem. Arról beszél, hogy tízezrek veszítik el ma azt mondta, hogy ma a munkájukat, tízezrek veszítik el, miközben a rendszerváltás óta nem dolgoztak ennyien, tisztelt képviselőtársaim, 4,7 millió a foglalkoztatotti létszám. És önök ilyeneket mondanak, miközben falaztak hosszú hónapokig önök mindannyian a kamuvideós Korózs Lajosnak, önök hosszú hónapokig a járvány ideje alatt falaztak a kamustatisztikáknak, Szabó Timea hazugságainak. Az emberek önöktől nem kaptak tisztességes tájékoztatást. A járvány alatt, azt gondolom, és ez nemcsak a közmédiára igaz, számos, egyébként különböző elkötelezettségekkel rendelkező médiumok, az önök baloldali médiuma is, tisztességgel lehozták a járvánnyal kapcsolatos híreket, tisztességgel lehozták a kormány legújabb intézkedéseit, az oltási kampányt népszerűsítették és segítették. Erre jönnek önök, és a közösségi médiájukon keresztül folyamatosan álhíreket keltenek. Vakcinák ellen kampányoltak, itt Varju Lászlót külön kiemelném [[Dr. Hoppál Péter: Szégyen!]] [[Dr. Hoppál Péter: Szégyen!]] , folyamatosan az oltások ellen kampányoltak, kamuvideókat, kamustatisztikákat tettek közzé. Tehát ha valaki egy járványhelyzetben, amikor különösen fontos a hiteles és pontos tájékoztatás, megpróbálta aláásni a hiteles és pontos tájékoztatást, akkor azok önök voltak így, mint ellenzéki blokk. (Dr. Hoppál Péter: Szégyen!) Önök voltak azok, akik a Facebook-oldalukon, a különböző sajtóorgánumokon keresztül folyamatosan aláásták az emberek járványkezelési intézkedésekbe vetett bizalmát, az oltásokba vetett bizalmukat, folyamatosan ezt művelték több mint másfél éven keresztül, tisztelt képviselőtársaim. Amit önök olyan nagyon ajnároznak, az Európai Parlament, ott tegnap volt, hogy 21 hónap után először szavaztak személyesen. Önök azt terjesztették, hogy a magyar parlament nem működik. Az Európai Parlamentben 21 hónap után szavaztak először személyesen, akkorra tudták megszervezni abban az intézményben, hogy személyesen szavazzanak a képviselők és gyakorolhassák a képviselői jogaikat, amiért megválasztották őket az emberek.
Képviselő úr, én nagyon örülök, hogy tegnap szavazott az Európai Parlament, de jobban örülnék, ha arról folyna a vita, ami valójában a cím szerint kötelező.
Igenis, elnök úr. Önök szót sem ejtenek az NMHH gyermekvédelmi internetes kerekasztaláról, az online zaklatások ellen létrehozott hotline szolgáltatásról, a jogsegélyszolgálatról, a médiatudatosságot és online tudatosságot segítő kampányokról, amelyek, azt gondolom, rendkívül fontos kezdeményezések. Önök ezeken nagyon gyorsan átsiklanak, hogy ez mindegy. Tudom, hogy jobbikos képviselőtársamat leszámítva önök még a gyermekvédelmi törvényt sem voltak hajlandók támogatni mert miért támogatnának online gyermekvédelmi kezdeményezéseket, amelyeket az NMHH ebben az évben is csinált és a jövő évben is csinálni fog? Benne van feketén-fehéren a költségvetésben, hogy szeretne egyre többet és többet ezeken a területeken jelen lenni, és szerintem ez a dolga, ez egy fontos kezdeményezés. Például onnan is érkeznek a kormány és a frakcióink irányába szakmai javaslatok, hogy például az online gyermekvédelem területén mit szükséges tenni. Ez a nagy kérdés, tisztelt képviselőtársam, hogy ezekben a témákban a következő időszakban tudunke folyamatosan előrelépni. Mert azt látjuk, hogy egy csomó zaklatási ügy, bántalmazási ügy átkerült az internetre az anonimitás miatt, a különböző védelmek miatt átkerültek az internetre ezek a fajta bűncselekmények. Fontos pedig, hogy megelőzzük ezeket a dolgokat, fontos, hogy fellépjünk. Ezért voltak fontosak az NMHH különböző javaslatai is ebben a témában, és ezért számítunk az NMHH különböző javaslataira a jövő évben is, amikor egyébként a most tárgyalt költségvetésből fognak gazdálkodni és dolgozni. Ilyenekről a képviselőtársaim, ami a 2022-es évet illeti, egyáltalán nem beszélnek, és egyáltalán nem tartják fontosnak ezeket az ügyeket. Azért nem csodálkozom, mert önök a gyermekvédelmet mint olyat nem tartják fontosnak, ez a szavazataikból is világosan látszott. De azt kérem önöktől, hogy amikor ilyen módon az egész intézményrendszert, az NMHH-t, az MTA-t, mindent leszólnak, az ott dolgozó embereket, sok embert, sok száz embert, akik dolgoznak ezen, gondoljanak arra például, amit képviselőtársam is mondott, hogy jövőre több feladat lesz, online terroristatartalmak terjesztésének megelőzése miatt. Több feladat lesz. Önök folyamatosan dehonesztálják, szidják, és nem tudom, milyen jelzőkkel minősítik ezeket az embereket, akik azért dolgoznak, hogy nagyobb legyen Magyarország médiatudatossága, hogy szakmai minőségi műsorok készüljenek el, hogy legyen felügyelet és, igen, korhatári besorolás. Kicsúfolhatja Szabó Szabolcs azt, hogy valaki figyel a korhatári besorolásokra, de ez is a gyermekvédelem egy formája, hogy ne juthassanak el a gyermekeinkhez olyan tartalmak, 12 év alatt, 8 év alatt, 16 év alatt, 18 év alatt ne juthassanak el olyan tartalmak, amelyek még életkorilag nem valók nekik. Értem én, hogy az ön liberális gondolkodásába nem fér bele az, hogy valamilyen korlátot szabunk, és valaki azt mondja a saját gyermekének, hogy kedves kisfiam, kislányom, ezt még te nem nézheted meg, mert nem való neked, értem én, hogy ebből gúnyt űz, de szerintem ez egy fontos dolog, hogy igenis tesz jelzéseket az NMHH akkor, ha nem az életkori besorolásnak megfelelő besorolást kapott egy műsor, egy film, egy sorozat, bármi. Szerintem ez egy fontos dolog. Olyankor főként, amikor az online streaming szolgáltatásokon lénye-gében mindenféle életkorral meg lehet nézni mindenféle filmet, a felső sarokban egy másodpercig fel van írva, hogy ők hogyan ajánlják, de nincs ott végig a műsorban, az adásidő alatt, hogy milyen az életkori besorolás, én igenis azt gondolom, hogy ha valaki az életkorának nem megfelelő szintű tartalmakkal találkozik, az befolyással lehet rá, negatív befolyással is lehet rá. Én szeretném megköszönni azoknak a szakembereknek a munkáját, akik foglalkoznak azzal, hogy a gyermekeinkhez milyen besorolású filmek, sorozatok, mesék, bármik jutnak el, és igenis foglalkoznak azzal, hogy megóvják őket olyan tartalomtól, amely az életkoruk miatt még nem lenne megfelelő nekik. Arra kérem önöket, hogy ezeket az embereket ne folyamatosan minősítgessék, ezeket az embereket ne tegyék folyamatosan gúny tárgyává, hanem köszönjék meg legalább a munkájukat, még ha nem is értenek egyet a gyermekvédelemmel, még ha nem is értenek egyet az online gyermekvédelemmel, akkor is köszönjék meg nekik a munkájukat, mert az, amit tesznek szerintem fontos. A 2022-es költségvetésről a képviselőtársaim már beszéltek, a számokat nem fogom még egyszer felsorolni, a KDNP-frakció támogatni fogja azt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka, Varju László képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Nacsa képviselő úr hozzászólása után azt gondolom, hogy nagy az emberben a csábítás, hogy mindarra, amit 95 százalékban elmondott, reagáljon, de akkor valóban az történne, hogy egyáltalán nem beszélnénk a napirendről, amely a médiahatóság jövő évi költségvetéséről szól. Nem szeretnék ebbe a hibába esni, pedig valóban elég mókásan, nagy nyugalommal és teljes határozottsággal állít olyanokat, aminek semmi köze nincs a valósághoz. Ezt elég nagy szakszerűséggel teszi egyébként rendre, hétről hétre, témáról témára, de ilyen életet élünk. Az ilyet egyébként fake news-gyártásnak hívják és előbb-utóbb önt majd ki fogják satírozni az ilyen helyekről. [[Nacsa Lőrinc: Ki fognak satírozni? Fenyeget.]] Az ellentmondásaiból csak egyetlenegy dologra szeretném felhívni a figyelmet. A gyermekvédelemről sokat beszélt. Éppen tegnap voltam abban a helyzetben, hogy egy intézmény vezetőjével beszélgetve tőle hallottam azt az ellentmondást, amit egyébként önök állítottak elő, hogy miközben az adott művet a kötelező olvasmányok között szerepeltetik, és azt el kell olvasni, ugyanezt a művet bemutató színházi előadásra viszont, annak korhatáros besorolása miatt, a gyerekeket meg nem tudják elvinni, mert oda nem vihetik. [[10.20]] Tehát innentől kezdve önök inkább a zavarkeltéssel foglalkoznak, nem pedig a megoldással, és ezt ne hívják gyermekvédelemnek. Mi ezt egészen másként gondoljuk. Nos tehát, ez hogyan jelenik meg a médiahatóság költségvetésében? Összességében véve azt gondolom, úgy látom, hogy az a felelőtlen gazdálkodás, amit korábban folytattak, az folytatódik, de olyan tendenciával, hogy az elmúlt tíz év alatt a korábban 40 000 millió forintos költségvetésből csináltak mostanra… és adjunk össze minden számot, bár megpróbálják különválogatni vagy különtartani őket, hiszen a hatóság 47 800 millió forintos költségvetése mellé tegyük oda bátran a 130 141 millió forintos költségvetést. Így összességében véve, amikor erről beszélünk, akkor az ezen a területen dolgozók közel 180 milliárd forintról kell hogy döntsenek, és ezt költik el. Ennek részleteit akkor lenne értelmes és érdemes vitatni, ha egyébként nem abból a nagyon vitatható alapállásból indulnánk ki, amit Szűcs Lajos alelnök úr, illetve képviselő úr is említett azzal, hogy a kormány távol tartja magát ettől a költségvetéstől. Ezt az Országgyűlés Költségvetési bizottsága nyújtotta be. Tisztelt Ház! Jelzem, hogy ennek a döntésnek a támogatásában kizárólag kormánypárti képviselők vettek részt, ezt ellenzéki képviselő nem támogathatja. Ráadásul önök mindenféle javaslatunkat figyelmen kívül hagyták, kizárólag és egyoldalúan, tulajdonképpen nagyon erős képmutatással. Ezt nem tudom másnak tekinteni, és nem találok benne olyan fejlődést az elmúlt évekből és most ebben az utolsóban sem, hogy egyébként ettől a magatartástól eltértek volna. Nem keresik a kiegyensúlyozottságra való törekvést, nem kérik számon ezt a hatóságon, és nem adnak, nem teremtenek arra lehetőséget, hogy a médiaszabadság, a sajtószabadság érvényesülni tudjon. Ez egy teljesen egyoldalú, Fidesz-pártállami költségvetés, amelyet ilyen módon összeállítottak, és közel 180 milliárd forintot költenek el erre. Éppen ezért ez a költségvetés ebben a formájában, ahogy korábban is említettem akár bizottsági ülésen, akár pedig itt is, számunkra vállalhatatlan összességében véve, részleteiben pedig inkább arra példákat lehet találni, hogy hogyan nem szabadna csinálni. Ezért tisztelettel megnyugtatok mindenkit, hogy ha Varju László, a Költségvetési bizottság elnöke nyújtana be egy, a hatóságra vonatkozó költségvetési javaslatot, akkor törekednék a bizottságban elérni azt a kiegyensúlyozottságot, ami méltóan tükrözi az Országgyűlés összetételét. Önök ezt abszolút figyelmen kívül hagyják, éppen ezért elfogadhatatlan és támogathatatlan ez a törvény. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most az elsőként jelentkezett független képviselői felszólalás következik. Megadom a szót Szabó Szabolcs képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
[[Mikrofon nélkül.]] Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Hoppá, lecsatolódott!
Megvárjuk, amíg a képviselő úr felteszi a mikrofont. Kérem az órát visszaállítani.
Elnézést kérek, figyelmetlen voltam. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Valóban, itt a kollégák hozzászólásából már kiderülhetett, hogy míg az előzőekben a 2020. évi teljesült költségvetési év lezárásáról, zárszámadásáról és a költségvetés végrehajtásáról vitatkoztunk, most a jövőre, tehát a 2022. évre tervezett költségvetés számairól vitatkozunk, ugyanúgy NMHH, Médiatanács, Médiatanács előirányzatai és MTVA. Zárójelben egy rövid megjegyzéssel kezdeném. Nem állom meg, hogy Varju képviselő úrral szemben egy rövid megjegyzést ne tegyek. Szűcs képviselő úrral már többször beszéltük ilyesmikről, és mindig el szoktam mesélni ezt a történetet. Szerintem képviselő úrnak is elmondtam, de akkor megismétlem. Én például emlékszem arra, hogy 2006-ban, amikor az MTV-székházat ott éppen ostromolták, akkor Baló Györgynél ez a főműsoridős nagy esti politikai vitaműsor, Este vagy valami ilyesmi volt a címe Juhász Ferenc meg Navracsics Tibor vitatkozott éppen. Na, most képzeljük el, hogy most, ma este például Varju képviselő úr vitatkozik Hollik képviselő úrral. Na, képzelhetik, mert meg se hívják, nem csak őt, senkit! [[Nacsa Lőrinc: Pont mára hívták, csak nem jött! Varju László: Micsoda? Elnök csenget.]] Na most, ez az érdekessége ennek az egész történetnek. Egyébként nagyon érdekes, hogy önön keresztül hívják az embereket az MTVA-ba, vagy ez hogy működik? Csak Nacsa képviselő úr itt egy picit bekiált [[Varju László: Szellemeskedik!]] , igen, igen, és csak erre reagáltam gyorsan. Szóval, ez itt a probléma, mert mostanában az ellenzéki képviselők gondolatait kiforgatva Rotyis Bálint meg Deák Dániel és hasonló, úgynevezett szakértők mondják el, erre majd mindjárt visszatérek a későbbiekben. De nézzük akkor a konkrét számokat, mégiscsak a 2022. évi költségvetésről beszélünk. Itt elhangzott már az előzőekben kormánypárti oldalról, hogy teljesen rendben vannak ezek a számok, hiszen voltaképpen nagyjából ugyanannyi pénzt látunk a négy előirányzaton, mint korábban. Hát, nem egészen! Én megnéztem a konkrét számokat. Az NMHH, tehát konkrétan a hatóság esetében 2021-ben az előirányzat 40,7 milliárd volt, most a 2022. évre 47,8 milliárdot látunk, ez már majdnem 20 százalékos növekedés. A Médiatanács esetében az idei évi, tehát a 2021. évi eredeti előirányzat 641 millió, most ebben az anyagban jövőre 695 milliót látunk. Hát, ez is érdemi! Mindig arányokat kell nézni, képviselő úr. Tehát a 641-hez viszonyítva a 695-öt, az barátok között is 54 millió, és ha megnézzük, hogy az 54 millió hány százaléka, mondjuk, a 641-nek, azért az értelmezhető. Tehát ha az ön fizetését növelik ennyi százalékkal egyik évről a másik, arra már azt mondja, hogy az egy rendes fizetésemelés. [[Dr. Hoppál Péter közbeszól.]] Igen, mert egy nagyon jópofa javaslatot szavaztak meg. Képviselő úr csak azt mondta, ezt annak mondom, aki a közvetítést nézi, hogy az ő fizetése nagyobb mértékben nőtt. Igen, mert a fideszes képviselők olyan javaslatot fogadtak el, hogy automatikusan nő a képviselők fizetése, a bruttó átlagbérhez, annak a háromszorosához van viszonyítva az alapfizetés ők szavazták meg. A Médiatanács előirányzatai 1,7 milliárdról 1,9 milliárdra nőnek, és ugye, az MTVA esetében 117,7 milliárdról 130 141 milliárdra. Megint csak azt tudom mondani, hogy lehet ízlelgetni ezeket a számokat: 130 ezerszer egymillió, itt már Győr összes lakosának lehetne odaadni egymillió forintot, ez akkora összeg, tehát ez elég jelentős. Itt is azt tudom csak elmondani, amit az előbb, hogy akkor jó, például nézzük meg az MTVA-nál, hogy ebből a 130 milliárd forintból mennyit sikerül saját maguknak kereskedelmi bevételként előállítani. Hát, egy nagyon ambiciózus 7 milliárd forintot sikerült beleírni a tervezetbe. Érdekes, hogy nincs kormányképviselő a vitán [[Dr. Szűcs Lajos: Nincs, nem kell!]] , mintha lenne ilyen szabály, hogy az általános vitán kormányzati előterjesztőnek kell lenni. Lehet, hogy itt egy speciális szabály van.
Nincsen semmilyen, képviselő úr. Jeleztem önnek, hogy a kormány nem kíván részt venni. Ez bizottsági előterjesztés, és ilyen értelemben, a házszabály értelmében a kormánynak nem kell jelen lennie, nem kötelező.
Elnézést, tévedtem! Csak feltűnt, hogy nincsen a kormánytól senki. Az előbb még Fónagy államtitkár úr itt volt. [[Dr. Fónagy János a szakértői páholynál beszélget. Jelzésre:]] Ó, itt van!
Különben Fónagy államtitkár úr itt van.
Igen, észrevettem már az előbb, mondták itt a képviselők. Szóval, visszatérve a lényegre: a 7 milliárdos ambiciózus előterjesztést sikerült a saját bevételhez beírni. [[10.30]] Csak az összehasonlítás végett, én megnéztem, mondjuk, a Magyar RTL Zrt. legutóbbi lezárt teljes évében hozzájuk tartozik az RTL Klub, Cool TV, Film+, Muzsika TV, RTL Gold, RTL II., RTL+, Sorozat+, tehát elég sok csatorna , nekik sikerült egészen pontosan 41,2 milliárd árbevételt elérni. De a TV2 Média Csoport Zrt., csak hogy neves, önökhöz közeli médiaholdingot is mondjak ahova tartozik: a TV2, FEM3, Isaura TV, Jockey TV, Mozi+, Moziverzum, Prime, Spiler1, Spiler2, Super TV2, a TV2 Comedy, TV2 Kids, TV2 Séf és Zenebutik, ez több csatorna, mint televíziós oldalról az állami média , nekik meg sikerült 45 milliárdos árbevételt elérni. Értem én, hogy van különbség, és ne használjuk a közmédia kifejezést, mert nem közmédia, ez állami média, amit önök üzemeltetnek, szóval, van különbség értelemszerűen sok szempontból, de azért azt semmi nem magyarázza, hogy ilyen nagy különbségek legyenek a saját árbevételben. Tehát annyi televíziós csatorna meg rádió, meg a fene tudja, mi mellett, nyugodtan lehetne ambiciózusabb kereskedelmi tevékenységre bírni a közszolgálati médiát, mert a 7 milliárd bevétel nagyon-nagyon kevés. Valami itt nem stimmel, csak jelezném finoman. Ez a baj az alapvető számokkal szerintem. És akkor nézzük meg a problémáimat. Én megint a Médiatanács és az MTVA kapcsán nevesíteném a problémáimat, mert a Médiatanács kapcsán már az előző hozzászólásomban is jeleztem, hogy nem nagyon látja el a feladatát. Akkor hoztam egy példát, hogy például a Miss Marple sorozat besorolását nagyon erősen kifogásolták, és emiatt elmeszeltek egy csatornát, míg a legutolsó jelentésükben az szerepel, hogy egy év alatt nulla panasznak adtak helyt a kiegyensúlyozott tájékoztatás kapcsán. Értem, hogy Nacsa képviselő úr aki már nincs a teremben… [[Nacsa Lőrinc: Itt vagyok!]] jaj, bocsánat, meg is érkezett kifogásolta, hogy én gúnyolódom. Én szoktam nézni a Miss Marple sorozatot, nehéz azt mondani, hogy 16 éven aluliaknál az nem ajánlott. De például nekem barátaim panaszkodtak pont a napokban, hogy nekik nagyon nem tetszik például az, hogy amikor YouTube-on egy mesecsatornán elindítják a 3-4 éves gyereknek a mesét, akkor az önök Gyurcsány-show-s hirdetéseiket kell nézni. [[Dr. Hoppál Péter és Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Tehát akkor ezzel foglalkozzanak, mert ez például gyermekvédelmi ügy már, hogy önök ezt ne is hirdessék meg, meg úgy vásárolják meg a hirdetést, hogy kössék már ki, hogy 3 éves gyerek azt ne lássa, mert nyugodtan meghatározhatják, hogy hol hirdessék. Na, az gyermekvédelem, egy ártatlan sorozat esetében nem hinném, hogy gúnyolódás, amit mondtam. De nézzük a konkrét számokat, az érdekesebb. Megint, hogy ne zavarodjanak meg, mondok két számot, és akkor az talán mindenki számára érthető lesz. Nem én találtam ki, a Médiatanács saját beszámolójában szerepel, a 2020. éviben, mert ez az utolsó, amelyről benyújtott beszámolót a Médiatanács. [[Nacsa Lőrinc: 2021 van! Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] Persze, de ez csak egy technikai megjegyzés volt, hogy mindenki tudja, hogy melyik évről beszélünk, mert a legutolsó évről tudok beszámolót mondani, igen. Nem kell mindenre azonnal ráugrani, ez egy teljesen ártalmatlan technikai megjegyzés volt, hogy mindenki tudja, melyik évre vonatkozik a szám. Tehát az M1 Híradójában a kormánypárti és az ellenzéki megszólalók aránya úgy nézett ki, hogy az ellenzéki beszédidő 20 százalék, a Fidesz plusz kormány 70 százalék fölött, 72, ha jól emlékszem a pontos számra. Ez azért érdekes, mert egy évvel korábban az ellenzéki beszédidő még 32 százalék volt. Tehát eleve mindig mondjuk, hogy alulreprezentált az ellenzék, mondjuk, az M1 Híradóban, most ezt sikerült még 32-ről 20-ra letornázni, és ez a beszédidő, itt a tartalmat soha nem vizsgáljuk, és mondom, ugyanez a helyzet a Ma este, a Ma reggel meg az összes többi politikai műsorukban is. Ez őket nem zavarja. Beleírják a beszámolóba, de tenni ellene nem hajlandóak semmit, mint ahogy nem voltak hajlandók érdemben felszólalni az ellen, hogy a KESMA médiapiacot torzító létrehozását ne engedjék, ezt simán hagyták. Míg korábban az RTL meg a Central Média kapcsán teljesen jogosan mondták, hogy az torzítaná a piacot, itt szó nélkül hagyták, hogy önök megteremtették a lehetőségét annak, hogy létrejöjjön ez a bizonyos KESMA. De szó nélkül hagyták azt, hogy Kövér László egy interjúban a női képviselőket gyalázta, szó nélkül hagyták azt, hogy az állami média hajléktalanok ellen hergelte a nézőket, szó nélkül hagyta azt például, hogy az ellenzéki előválasztásról az égegyadta világon kezdetben semmilyen hírt nem adtak, majd aztán nagy nehezen a végén, úgy tessék-lássék, de akkor is inkább csak a kormánypárti reakciók jelentek meg. És akkor itt utalnék arra vissza, amivel kezdtem, hogy sok mindent 2006 kapcsán el lehet mondani, és vitatkozzanak rajta nyugodtan, de éppen én láttam, akkor a tévében Navracsics Tibor ott volt bent, amikor ostromolták a tévészékházat. Zárásként itt is néhány idézetet hoznék. Az előzőekben Bende Balázstól idéztem egy hangfelvétel alapján, és most pedig idéznék az állami médiában korábban dolgozó újságírók, televíziós szakemberek interjúiból. A Szabad Európának nyilatkozott az egyik kolléga. Ő mondja, tehát idézet, nem én találtam ki: „A legdurvább felvétellel kell kezdni. Például a migráns szúr, öl vagy Allahu akbart kiált. Ezután kell elmondani a történetet, ami után hozzá kell tenni, hogy már hány millió migráns érkezett Európába, és hogy a balkáni útvonalon további milliók vannak úton, akik majd mind Magyarország határain fognak kopogtatni. Ez volt a séma. Egy ilyen hír után egy olyannak kell következnie, ami azt mutatta be, hogy hányan akartak bejönni a magyar határon, de a rendőrség elkapta a migránsokat. Mindig megszólal a megbízható biztonságpolitikai szakértő, aki megismételte a korábban elmondottakat. Ha sokszor elmondják ezeket, még azok is elkezdik hinni, akik amúgy kritikusok a Fidesz bevándorláspolitikájával szemben.” És így folytatódik az idézet: „Mindenképpen elő kellett keríteni valamit. Legalább tízszer lement a Híradóban egy olyan, a YouTube-ról letöltött videó, amiről nem tudtuk kideríteni, valódi-e. Az is előfordult, hogy betelefonált egy néző Németországból, hogy egy híradós riportban olyat mutattunk be, ami valójában nem történt meg. Helyreigazítás viszont soha nem volt.” Tehát ezek ilyen rendszeres beszámolók, akik még hajlandóak beszélni, az ott dolgozó vagy korábban ott dolgozó kollégák. Világosan elmesélik, hogy milyen központi utasításokat kapnak, és hogy a fideszes narratívának megfelelően kell nekik dolgozni. Az előzőekben meg kiderült, hogy Bende Balázs nyilván megmondta világosan, hogy akinek ez nem tetszik, annak be lehet adni a felmondását, mert nem kötelező itt dolgozni. Tehát ilyen tartalmi problémák vannak. És még egyszer, itt a végén hangsúlyoznám, hogy mindezt jövőre, a teljes költségvetését tekintve, az MTVA 130 milliárd forintból fogja megvalósítani kétségem nincs, hogy önök meg fogják szavazni a költségvetést , amiből a költségvetési támogatás, tehát amit az adófizetők raknak be, az egészen pontosan 123 milliárd forint, 123 ezerszer 1 millió. Tehát ez egy kicsit sok pénz. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most a képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Korábbi beszédemben világosan kifejtettem a Magyar Szocialista Párt álláspontját, és a fideszes propagandává silányított, úgynevezett közmédiáról szóltam, elmondtam, hogy mit gondolunk ennek a hazug és pazarló rendszernek a 2020-as működéséről és gazdálkodásáról. [[10.40]] Azt is kifejtettem, hogy mi a véleményünk arról, hogy jövőre a közmédia propagandistái 130 milliárd forintért nyalhatják ki a Fidesz tányérját. Nem mondok többet. Ez gyalázat. Köszönöm, hogy meghallgattak, és természetesen az MSZP nem tudja támogatni. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki még a vitában felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Hoppál Péter képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A két, egymáshoz tartalmilag kapcsolódó törvény vitájában nem hangzottak el még olyan tények, amelyekkel azért a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság 2022. évi költségvetését más szemüvegen keresztül is meg kell néznünk, mint ahogy most az iménti ellenzéki felszólalóktól ezt hallhattuk. Engedjék meg, hogy néhány értékes információval gazdagítsam az ellenzéki véleményformálást. Egyrészt hogyha felidézzük, hogy a 2010-es kormányváltás időszakában hány közszolgálati televíziócsatorna működött Magyarországon, becsukjuk a szemünket, gondolkodunk, és tudjuk máris, hogy három működött akkor. Néhány év elteltével az e költségvetés részét képező MTVA az eredetileg korábban három közszolgálatitelevízió-sugárzás helyett már megnövelte további csatornákkal hét televíziócsatorna sugárzását finanszírozza. Tehát, képviselőtársaim, a három közszolgálati televíziócsatorna helyett a hét közszolgálati televíziócsatorna között óriási különbség van. Nagyon izgalmas, amikor ellenzéki képviselőtársaink itt elkezdenek százalékos arányokkal bíbelődni, és teljesen hazug módon még ilyen is elhangzik, hogy mondjuk, a fideszes országgyűlési képviselőknek emelkedik a bére jobban, mint az egyik részköltségvetés; gyalázatos hazugságokat természetesen lehet mondani, de nem büntetlenül, mert a jegyzőkönyv tartalmazza. Ugye, az egész magyar fizetési kondíció az elmúlt egy esztendőben, a reálkeresetek emelkedése és majd január 1-jétől a minimálbér újabb drasztikus emelése ténykérdés, elhazudhatatlan tény, akkor is, hogyha a tisztelt baloldali képviselőtársaink ezt folyamatosan el akarják hazudni. De az, hogy háromról hétre emelkedik a sugárzott televíziós csatornák száma, hát, hogyha ezt statisztikába kívánjuk foglalni, mint ahogy az imént már hallottunk erre kísérleteket, akkor több mint megduplázódott a műsorszolgáltatási tartalom, a gyártási tartalom és a felület és az MTVA költségvetése, lássanak csodát, nem duplázódott, nem több mint megduplázódott, arányait tekintve 30-40 százalékkal emelkedett meg. Hát, ezt a fantasztikus teljesítményt tessenek már végre egyszer dicsérni, laudálni, és azt mondani, hogy el sem tudjuk képzelni, hogy az MTVA és az NMHH egyébként ezt a fantasztikus expanziót, gyarapodást, növekedést, többlettartalmat hogyan tudja előállítani ilyen kevés pénzből. Azt gondolom, hogy a tisztességes megközelítés ezt legalább feltételezné. A rádiócsatornák tekintetében is hogyha gyorsan végiggondoljuk, hogy hány sugárzó csatorna működött 2010-ben, ugyanúgy három, mint ahogy televízió, és ez is gyarapodott, tisztelt képviselőtársaim, itt is van azóta egy negyedik rádiócsatorna, amely szintén közszolgálati csatornaként működik. És ne tessenek azt mondani, hogy nem biztos, hogy szükség van ezekre a többletcsatornákra! Önök bátran odaállnának a saját szavazóik elé, és azt mondanák nekik, hogy bocs, holnaptól nincs szükség sportcsatornára; bocs, holnaptól nincs szükség Duna World csatornára; bocs, holnaptól nincs szükség kulturális M5 csatornára? Hát, ne haragudjanak, de felelősséget kellene viselniük a felszólalásaikért, és azért, hogy miket beszélnek az Országgyűlésben egy előterjesztés kapcsán! Azt gondolom, hogy köszönettel kell tartoznunk tehát, hogy ezek az új tartalmak és ezek az új csatornák fantasztikus gazdag módon járulnak hozzá a magyar identitás és kultúra fejlesztéséhez. És még egy nagyon fontos epizódot hadd említsek, amiről önök mindig mélyen hallgatnak. Az M2 átalakítása, a gyermekcsatorna átalakítása annyira fantasztikusan sikeres volt, hogy tudják önök azt, hogy Európa legjobb gyermekcsatornájának választották az első évben, amikor az MTVA átalakította? És tudják önök azt, hogy miért nincsen, miért tiltja az NMHH és az MTVA az M2 gyerekcsatornán, hogy bármiféle reklám is legyen? Azért, hogy az önök által sarlatán módon beengedni szándékozott tartalmak ne mérgezzék a magyar gyermekeket. És ezért is köszönettel tartozunk az NMHH-nak és köszönettel tartozunk a hatóságon kívül az MTVA-nak, hogy így gondolkodik a magyar gyermekekről, és hogy az edukációs csatorna, az M5 csatorna, illetve az M2 gyermekcsatorna is nagyon figyel, normatív szabályozási technikákkal figyel arra, hogy a gyermekekhez csak olyan tartalom érkezzen, amely az ő lelki, szellemi fejlődésüket nem gátolja. Mi tudjuk azt, hallottuk Nacsa Lőrinc képviselőtársunktól, hogy ugye, a baloldal innen eső, jobb oldali része nem szavazta meg még a gyermekvédelmi törvényt sem. Ez egy nagyon nagy szégyen. És tudjuk azt, hogy önök külföldi megbízóik révén abban érdekeltek, hogy a magyar gyermekekhez olyan tartalmak is érkezzenek, amelyek gátolják őket a lelki és szellemi fejlődésben. Mi viszont nagyon örülünk, hogy az MTVA ennek ellenáll, és nagyon örülünk, hogy ilyen, világviszonylatban is magas rangú díjakat kiérdemelt gyermekcsatornát hoztak létre. Hírek. Hallottuk önöktől a közszolgálati hírgyártásnak a kritikáját. Azt gondolom, azt feltételezem, hogy az önök egységes kritikája a mai előterjesztéssel szemben alapvetően az M1 csatornának a hírgyártására és annak a stílusára korlátozódik. De a fürdővízzel kiöntik a gyereket. Milyen felelősséggel állnak önök a választóik előtt, amikor a hírcsatorna, az M1 iránti zsigeri gyűlöletük és kritikájuk testesül meg abban, hogy összességében a gyermekcsatornáról, a Duna TV-ről, a fantasztikus rádióműsorainkról is negatív kritikát, összességében negatív kritikát fogalmaznak meg? Ez szégyen és szégyen, gyalázat. A hírek tekintetében: tudják önök, hogy tíz évvel ezelőtt, 2010-ben, a kormányváltás időszakában hány híradó volt az összes közszolgálati televíziós csatornán egy nap? Elmondom: négy híradót tartalmazott a három akkori közszolgálati televíziós csatorna. Tudják, hogy most hány híradót lehet megnézni egy nap alatt a közszolgálati televíziós csatornákon? Több mint hetvenet, képviselőtársaim! [[Potocskáné Kőrösi Anita: Ez a baj! Varju László: És mind hazudik!]] Tehát az információ, az információtartalom [[Varju László: Hogyne! Hazugság! Az elnök csenget.]] sokkal hatékonyabban jut el az emberekhez [[Varju László közbeszól.]] olyan információk is, valóban, amelyben elmondják a hírszerkesztők, és leleplezik azt, hogy önök itt is, a felszólalásaikban is [[Varju László: Le! Leleplezik! Így, ahogy mondod!]] , itt is, a felszólalásaikban is a bevándorlást tagadják, az illegális bevándorlás tényét, itt, az előttem felszólaló elmondja, és kritikával és gúnnyal illeti, hogy egy hírszerkesztő arról beszél, hogy milliók vannak úton a balkáni útvonalon, és hogy a magyar kerítéshez ide fognak érni, és hogy hányan próbálják illegálisan átvágni a magyar kerítést. Ez önök szerint egy igaztalan hírszerkesztői eljárás és gyakorlat, és valamiféle Fidesz-propaganda. Önök a tényekkel állnak szemben, nem a kormányoldallal, tisztelt hölgyeim és uraim! Ezenkívül azt mondják, hogy ki fogják satírozni önöket majd, hogyha az önök kormányzási időszaka… [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] ezt a kifejezést használták az előbbi felszólalásukban. Hát, mit képzelnek önök? (Nacsa Lőrinc közbeszól.) Önök itt a parlamentben büntetlenül ilyeneket beszélnek, hogy majd elviszik a kormányoldal tagjait bilincsben, meg azt mondják, hogy kisatírozzák önöket a következő korszak médiájából? [[Varju László jelzésére:]] Képviselő úr, ezt a kifejezést használta, nézze vissza a videóját! Aztán választási költségvetésről beszélnek önök, meg pártállami médiapropagandáról, önök?! Hát csoda, hogy 115 évvel ezelőtt jól megépítették ezt az épületet, és a plafon még a helyén van. [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] [[10.50]] Az önök szájából ilyen mondatokat, kifejezéseket hallani, hogy pártállami médiarendszer, illetve agymosó kormánypropaganda? Hát, ne haragudjanak, ha önök bekapcsolják a világ legjobb gyermekcsatornáját, ez jut eszükbe? Én azt gondolom, hogy fontosabb lenne, ha most szót kérnének, felállnának, és mérleget vonnának az elmúlt felszólalásaikból, bocsánatot kérnének, és inkább támogatnák az előterjesztést. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak ismételt felszólalásra kért lehetőséget a Jobbik képviselőcsoportjából Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Hoppál képviselőtársam azt mondta, hogy felelősséggel tartozunk azért, ami itt a Ház falai között elhangzik. Ön azt mondta az előbb, hogy 2010 és 2021 között három csatornáról hét csatornára nőtt a közmédiának a műsorszolgáltatási egységszáma, de ha megnézzük a költségvetést, akkor maximum 30-40 százalékkal emelkedett. Na, én megnéztem a költségvetést: 2010-ben 64 milliárd volt az MTVA költségvetése, 64 milliárd 38 millió 779 forint . Ma arról beszélünk és ez a mai nap tárgya, hogy 2022-ben 130 milliárd forint az MTVA költségvetése, tehát ez azt jelenti, hogy megduplázódott az MTVA-nak a költségvetése. Ez egy nyílt beismerés volt, amit képviselőtársam az előbb elmondott, hogy hetven híradó megy egy nap. Ez semmi másról nem szól, csak az önök propagandája ömlik az emberekre. És nemcsak a híradóról meg az M1-ről van szó, hanem amikor valaki nézi a Forma-1-et vagy bármilyen sportműsort, akkor mi megy? Egyperces agymosó propaganda azokkal a szlogenekkel, amit a kistelepüléseken élők nem tudnak elvetíteni a valóságtól, mert csak ezt kapják. Nem beszélve a Kossuth rádióról! Tehát, elnézést, igen, valóban jó, hogy ilyen stabil ez a Ház, de amit önök itt mondanak, az is hazugság: 64 milliárd helyett 130 milliárdból működik. Az, hogy egy gyermekcsatorna van, azt gondolom, hogy ez egy nagyon jó dolog. De a kistelepülésen élő 70-80 éves korosztály, akiknek nincsen internet-hozzáférésük, nem tudnak máshonnan tájékozódni, csak és kizárólag az M1-et nézik, amin az ön bevallása szerint is hetvenszer zúdítanak rá kormánypropagandát. Ez önök szerint a hiteles tájékoztatás? Ez a közmédia?! Elnézést, képviselőtársam, de tényleg most már ez a nyílt beismerése annak, hogy 130 milliárdért önök agymosó propagandát folytatnak Magyarországon. Na, 2022-ben ennek is vége lesz! Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most van lehetőség kétperces felszólalásra. Szabó Szabolcs képviselő úr kért szót, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Csak néhány rövid reakció, Hoppál képviselő úr megihletett. Egyrészt én úgy tudom, hogy 2021-ről ’22-re nem fog változni a csatornák száma, a költségvetésük meg 13 milliárddal nő, állami forrásból. Nem értem a logikát, hogy akkor miért hivatkozik csatornaszám-bővülésre, és most ez a kérdés, nem az, hogy mi volt korábban. Most nő a költségvetésük, és nem változik a csatornák száma. A másik: a sportcsatornák. Korábban is voltak sportcsatornák, én néztem olyan… [[Nacsa Lőrinc: Állami?]] Dehogynem! Nagyon sok sportcsatorna volt. [[Az elnök csenget.]] Nagyon sok sportcsatorna volt. Én minden sportműsort meg tudtam nézni, meg mindannyian. Most az a különbség, hogy nekünk kell ezt finanszírozni, és a focimeccs szünetében meg kell néznem a képviselő asszony által is emlegetett gyűlöletfélperceket, mert én szeretem nézni a focimeccset, csak idegesít, hogy a szünetben néznem kell az MTVA hazugságait. Egyébként abban is igaza van a képviselő asszonynak, csak én is megerősítem, hogy nemcsak az M1-ről beszélünk, a Duna TV híradója ugyanazokat a számokat hozza majdnem takkra a kormánypárti-ellenzéki megszólalók arányát tekintve. Meg lehet nézni a Médiatanács beszámolójában is, de meg lehet nézni a Kossuth rádiónál a híradókat, meg meg lehet nézni az összes híradót, krónikát, akármit. Az meg már, elnézést, amikor én idézek egy közmédiában dolgozó újságírótól, hogy hogy dolgoztak, hogy dolgoznak, akkor ne azt mondja, hogy én hazudok, ő mondja el, hogy mi a valóság. Végül egy kérdés a hetvenszer megismételt híradókra naponta, hogy én értem, persze. Akkor egy kérdés: Orbán beszédét hányszor ismételték meg a békemenetről? Hát, ezért kellett ez 130 milliárdért, mert azt jó sokszor sikerült megismételni. Köszönöm szépen. [[Potocskáné Kőrösi Anita és Varju László tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ugyancsak kétperces felszólalásra jelentkezett Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. A momentumos dologra nem sikerült válaszolnia a képviselő úrnak. De azt kérdezném akkor, ha már ön kioktatta a képviselőtársamat, hogy melyik költségvetési évről beszélünk, ön végig a 2020-as költségvetésről beszélt számtalan alkalommal, ebben a törvényvitában, nem az előző napirendi pontnál, hanem most. Tehát ez a 2022-es költségvetés vitája. A YouTube-ra visszatérve, ezt is megemlítette a képviselő úr, hogy ez egy piaci szolgáltató, tehát ott lehet fizetni a reklámmentességért, meg lehet ingyenesen is nézni, én is ingyenesen nézem. Hányszor jelezte a nagy összeborulásos egyeztetéseken, hogy Dobrev Klára hányszor szólal meg tündéri hangon a gyermekmesék előtt? Csak kérdezném, mert ön mindig pártatlannak, nagyon igazságosnak és nagyon objektívnek tartja és így próbálja bemutatni saját magát. Kérdezném, hogy hányszor jelezte Varju képviselő úrnak és a többi DK-snak, hogy Dobrev Klára hányszor beszél a YouTube-on a különböző szereplőknek? Hányszor szólalt föl például ön személyesen akkor, amikor nagyon közel önökhöz ülnek olyan emberek, akik részesei voltak annak a kormánynak, amely eladta, majd visszabérelte az MTVA-székházat a Szabadság téren. Eladta 4,4 milliárdért egy kanadai befektetőnek, és évente 2 milliárdért visszabérelte. [[Dr. Hoppál Péter: Szégyen!]] Ön szerint ez egy jó üzlet volt akkor, és így gondolja a közszolgálatiságot és a jó gazdálkodást? Mert ön öt percig beszélt a jó gazdálkodásról, hogy ha önnek lenne cége, mit várna el a gazdálkodó személytől, az ügyvezetőtől, a gazdasági igazgatótól. Ön szerint az a jó gazdálkodó, aki eladja, majd igazából többért visszabérli egy mutyi keretében? Tehát ilyenkor hol van a képviselő úrnak az igazságérzete, és hányszor jelezte az ilyen szövetségesi nagy összeborulásos megbeszélésen ezeket a kérdéseket? Mert ilyenkor a képviselő úr persze fölteszi a kezét, hogy önnek ehhez semmi köze. Most ugyanúgy az MTVA-ban dolgozó embereken gúnyolódik meg őket szidja, de ilyenkor, amikor a szövetségesekhez kellene fordulni, akkor ez nyilván nehezebben megy. Ebben azért kérném a megértését, hogy egy kis objektivitást vigyen ebbe bele. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy kíváne válaszolni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Csak nagyon röviden szeretnék szólni. Kedves Szabó Szabolcs! Valóban nem először folytatunk már polémiát hasonló kérdésekben. Azt azért szeretném önnek is elmondani, hogy néhány mondatból azért kiderülhetett önnek például, hogy a tematikus csatornákon miért nincsen reklám, miért nincs, mondjuk, a Duna TV filmjei között reklám. Azért, mert nyíltan felvállalják, hogy a gyermekműsorok között nem kell reklám. Éppen ezért furcsa lesz talán, amit mondok: nem mi, hanem a kereskedelmi televíziók jó pár évvel ezelőtt már kezdeményezték azt, hogy a közszolgálati média ne is lehessen reklámozói szerepkörben, tehát a bevételek-kiadások kérdését mindig ilyen módon kellene önnek is figyelnie. Ráadásul például a tavalyi évi költségnövekedésben az is benne van, hogy azt azért kellett megtenni, mert Magyarországon már nincsen műsorszolgáltatási díj, amit a televíziókészülékek után kell fizetni a készüléktulajdonosoknak, ezt az állam átvállalta. Ez is az oka annak az emelésnek, amit ön az előbb megkérdezett. De hadd mondjam az objektív és független média mai gyöngyszeméről, az önök által nagyon kedvelt „Szeretlek, Magyarország” a következő hírrel tudott megjelenni a mai napon: Áder János a hitelességről és cselekvésről beszélt a klímacsúcson, de honvédségi magángéppel utazott. Érti a szót? Honvédségi magángéppel. Szeretném, hogyha azért ezt is figyelnék. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr, jegyző úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására ma 16 óráig van lehetőség. Most soron következik az egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17442. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiük számára elérhető. Most megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak, a nemzeti vagyonnal kapcsolatos parlamenti ügyekért felelős államtitkárnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó. [[11.00]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint az egyes vagyongazdálkodást és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat önálló és módosító rendelkezéseket egyaránt tartalmaz. Az önálló rendelkezések között szerepel az állami tulajdonú ingatlanok, valamint az ingatlanokhoz kapcsolódó ingóságok egyházi kötődésű civil szervezetek részére történő ingyenes tulajdonba adására vonatkozó rendelkezés. Emellett értéknövelő állami beruházást lebonyolító vagyonkezelő állami gazdasági társaság részére a beruházási feladatok hatékony és az állami vagyongazdálkodást érintő speciális jogosítványokat biztosító szabályok meghatározására is sor kerül. A vagyonjuttatás kedvezményezettjeként a Magyar Ökumenikus Segélyszervezet által létrehozott Ökumenikus Segélyszervezet az Oktatásért Alapítvány részére kerül átruházásra egy állami beruházás során létrejövő biatorbágyi iskolaépület annak teljes berendezésével, az alapítvány által létrehozott és fenntartott oktatási intézmény elhelyezése érdekében. A vagyonjuttatás másik kedvezményezettje a Magyar Máltai Szeretetszolgálat Egyesület. A szervezet a szociális és karitatív tevékenység, a betegek, szegények, elesettek, fogyatékkal élők, hátrányos helyzetűek és hajléktalanok javát szolgáló közfeladatai magasabb színvonalú ellátásának, valamint működésének hosszú távú biztosítása érdekében jut ingyenesen egy budapesti ingatlan tulajdonához. A Steindl Imre-program keretében megvalósuló beruházásokra vonatkozó szabályok a Steindl Imre-program végrehajtására létrehozott, az Országház tágabb környezetének megújítására kijelölt állami projektcég, a Steindl Imre Program Nonprofit Zrt. számára állapítanak meg speciális rendelkezéseket a beruházások hatékonyabb lebonyolítása érdekében. A törvényjavaslat két olyan ingatlannak a Dunamelléki Református Egyházkerület részére történő tulajdonba adásáról is rendelkezik, amelyeket az egyház jelenleg is használ. A XII. kerület, Bíró utca 3. szám alatti ingatlan köznevelési feladatok, az V. kerület, Alkotmány utca 25. szám alatti ingatlan pedig az egyházkerületi szolgálat hivatali feladatainak ellátása és konferencia-központ kialakítása érdekében kerül átadásra. Tekintettel a református egyház közfeladat-ellátásban betöltött jelentős szerepére, mindkét ingatlan a jövőben is a magyar társadalom egészének javát fogja szolgálni. Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt évek gyakorlatához hasonlóan egy törvényjavaslatba gyűjtöttük az állami vagyon felügyeletét, a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat és a postaügyet érintő, a jogértelmezést és jogalkalmazást segítő szabályozási javaslatokat. A Magyar Fejlesztési Bankról és a postai szolgáltatásokról szóló törvényt módosító rendelkezések a közép- és hosszú távú gazdaságstratégia által meghatározott gazdaságfejlesztési célok, valamint egyes postai szolgáltatások fejlesztésének megvalósításához kapcsolódnak. (Az elnöki széket dr. Brenner Koloman, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A Steindl Imre-programhoz kapcsolódóan a kiemelt nemzeti emlékhelyen és településkép-védelmi környezetben megvalósuló beruházásokra figyelemmel kerül sor a nemzeti vagyonról szóló törvény több pontjának módosítására. A Kossuth Lajos tér rekonstrukciója során visszaállítottuk a tér 1944 előtti képzőművészeti arculatát. Ennek során három, a második világháborút megelőzően a téren állt és 1945 után eltávolított monumentális szobrot alkottak újra. Gróf Andrássy Gyula lovas szobra a tér déli, Tisza István emlékműve a tér északi részén, a Kossuth Lajos-szoborcsoport pedig a központi térrész északi részén helyezkedik el. A téren felállított „Forradalom lángja” emlékmű pedig a II. kerületi Nagy Imre téren kapta meg végső elhelyezését, és ezzel együtt ingyenesen, nyilvántartási értéken Budapest Főváros Önkormányzatának tulajdonába került. A Kossuth Lajos tér rekonstrukcióját követően, de ahhoz szorosan kapcsolódva elkészült a Vértanúk tere gyalogos elsőbbségű átalakítása, és a Nemzeti Vértanúk emlékművének visszaállítása. A Kossuth térre vezető Alkotmány utcában az Összetartozás emlékhelyét alakítottuk ki. A rekonstrukció következtében a szükséges, a törvény mellékletében felsorolt, nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű, a nemzeti vagyonba tartozó vagyonelemek felsorolását pontosítottuk. Szintén a Kossuth tér felújításához kapcsolódón, az Országház rendeltetésszerű működéséhez szükséges műszaki kapcsolatokra tekintettel kizárólagos állami vagyonként kerülnek minősítésre a teret határoló ingatlanok, épületek, a Tisza Lajos Irodaház, az Idősebb Antall József rakpart állami tulajdonban álló szakasza és a Szabad György Irodaház állami tulajdonban álló társasházi albetétje. A nemzeti vagyonról szóló és az állami vagyonról szóló törvényt módosító rendelkezések a költségvetési vagyonkezelő szervek tekintetében határoznak meg új rendelkezéseket azzal, hogy a kis értékű ingóságok értékesítésére, ingyenes átadására kapnak jogosultságot. A költségvetési szervek közfeladatuk ellátása során az alapfeladataikhoz szorosan kapcsolódva létrehozhatnak, vásárolhatnak a működésüket és tevékenységüket bemutató ingóságokat, immateriális javakat, például kiadványokat, prospektusokat, filmalkotásokat. E szabályozáshoz kapcsolódik a törvényjavaslat személyi jövedelemadóról szóló törvényt módosító rendelkezése, mely alapján az ilyen típusú juttatás is az adómentes kategóriába kerül. A fenntartható állami vagyongazdálkodás megvalósítása érdekében a törvényjavaslat további szabályokat határoz meg a kivezetésre szánt állami vagyonra vonatkozóan. Tisztelt Képviselőtársaim! A központi költségvetési forrásból finanszírozott kiemelt jelentőségű városépítészeti ingatlan- és infrastruktúra-fejlesztés, továbbá a magasépítés körébe tartozó beruházások gyorsabb, hatékonyabb és egységes eljárási rendben a rendelkezésre álló források hatékonyabb felhasználásával történő előkészítése és megvalósítása érdekében kerül sor a Városliget megújításáról és fejlesztéséről szóló törvény, valamint az állami magasépítési beruházások megvalósításáról szóló, továbbá a Budapest-törvény és a beruházási törvény módosítására, kiegészítésére. A sportról szóló törvény módosításának egyik célja, hogy megteremtse az állami tulajdonban álló sportingatlanok hasznosítására vonatkozó szabályok összhangját az állami és nemzeti vagyonról szóló törvényben foglalt rendelkezésekkel. E szabályozás másik eleme, hogy a vagyonkezelőként kijelölt sportszervezetek részéről fizetendő vagyonkezelőidíj-megállapítás módszertanának szabályait törvényi szinten rögzítse. E rendelkezés bevezetésével átláthatóvá, kiszámíthatóvá és tervezhetővé válnak a vagyonkezelői jogviszonyban álló felek kötelezettségei, terhei. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslatban végezetül sor kerül a tavaszi ülésszakban elfogadott, az egyes vagyongazdálkodási kérdésekről, illetve egyes törvényeknek a jogrendszer koherenciájának erősítése érdekében történő módosításáról szóló 2021. évi CI. törvény módosítására, az abban foglalt vagyongazdálkodási szabályok kiegészítése, pontosítása érdekében. Tisztelt Ház! Az előzőekben elhangzottakra tekintettel kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a T/17442. számú törvényjavaslatot megvitatni és az abban megfogalmazott szabályozási szándékot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget, képviselőtársaimnak a figyelmet. [[11.10]]
Köszönjük, államtitkár úr, és egyben tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Hadházy Sándornak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Elnézést kérek a hangom miatt mindenkitől. [[Z. Kárpát Dániel: Jobbulást!]] Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő T/17442. irományszámú, az egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat alapvető célja, hogy az állami vagyon ingyenes átruházásával a közfeladat ellátásában közreműködő egyházi és civil szervezetek működését segítse. A szabályozás további célja a köztulajdonban álló gazdasági társaság beruházási tevékenységének támogatása, valamint, hogy a jogalkalmazói tapasztalatok alapján az egységes jogértelmezés érdekében szükséges rendelkezéseket megalkossa, és az elmúlt időszakban a nemzeti vagyont, a vagyongazdálkodás szereplőit érintően bekövetkezett változásokat az egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvényeken átvezesse. Tisztelt Ház! A Magyar Máltai Szeretetszolgálat Egyesület szociális és karitatív tevékenysége, a betegek, a szegények, az elesettek, a fogyatékkal élők, a hátrányos helyzetűek és hajléktalanok javát szolgáló közfeladatainak magasabb színvonalú ellátása, továbbá működése hosszú távon történő biztosítása érdekében a tervezet javaslatot tesz az állami tulajdonban lévő Budapest, VIII. kerület, belterület 38563/0/A/3. helyrajzi számú ingatlan Magyar Máltai Szeretetszolgálat Egyesület részére történő ingyenes tulajdonba adására. A javaslat tartalmazza a Steindl Imre-program tízéves története alatt megvalósult, valamint az agrárminisztériumi épület és az Igazságügyi Palota folyamatban lévő rekonstrukciója során megvalósítandó egyes vagyonelemek tulajdonviszonyainak, valamint az építés, bontás során keletkező vissznyereményi anyagok kezelését célzó javaslatot. Célszerű, hogy a közmű- és közterületi infrastruktúra-elemek – utóbbiak például a burkolatok, közlekedési táblák, a díszvilágítás létesítményei, térburkolatok, egyebek térítésmentesen az ellátásért felelős tulajdonába kerülhessenek. A törvényjavaslat célja továbbá, hogy elősegítse Budapest főváros XII. kerület hegyvidéki önkormányzata közfeladatainak magasabb színvonalú ellátását, ennek érdekében a törvényjavaslat alapján a magyar állam 1/1 arányú tulajdonában lévő Budapest, belterület, 9328 helyrajzi számú, természetben a XII. kerület Budapest, Művész út 7. szám alatt található kivett udvar és óvoda, bölcsőde besorolású ingatlan és a hozzá kapcsolódó ingóságok a Budapest főváros XII. kerület hegyvidéki önkormányzat tulajdonába kerüljenek. A törvényjavaslat pontosítja továbbá az egyes vagyongazdálkodási kérdésekről, illetve egyes törvényeknek a jogrendszer koherenciájának erősítése érdekében történő módosításáról szóló 2021. évi CI. törvény hatályos rendelkezéseit, tekintettel arra, hogy a Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alapnak juttatni szándékozott, természetben egységként kezelt ingatlan az ingatlan-nyilvántartásban két helyrajzi számon helyezkedik el. Tisztelt Országgyűlés! A nemzeti vagyonról szóló törvény módosításának célja a Kossuth Lajos tér és a Vértanúk tere visszaállított arculatának megőrzése és az Országház épülete biztonságos működtetésének biztosítása érdekében az érintett ingatlanok kizárólagos állami vagyoni körbe helyezése, továbbá az emlékművek, emlékhelyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonnak minősítése. A Steindl Imre-program keretében az utóbbi években több beruházás is megvalósult a kiemelt nemzeti emlékhelyen és településkép-védelmi környezetében. A Kossuth Lajos tér rekonstrukciója során visszaállításra került a tér 1944 előtti képzőművészeti arculata. A Kossuth Lajos tér rekonstrukcióját követően, de ahhoz szorosan kapcsolódva elkészült a Vértanúk tere gyalogos prioritású átalakítása és a Nemzeti Vértanúk emlékműve visszaállítása. A Kossuth térre vezető Alkotmány utcában átadásra került az Összetartozás emlékhelye. Tisztelt Ház! Az elhangzottak ismeretében megállapítható, hogy a törvényjavaslat előremutató rendelkezéseket tartalmaz, ezért kérem képviselőtársaimat, támogassák a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. A következő vezérszónokunk Z. Kárpát Dániel, aki a Jobbik képviselőcsoportja véleményét ismerteti. Képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engem nagyon megnyugtat az, hogy az előttünk fekvő paksamétát nem az általam szakmailag nagyon tisztelt államtitkár úr ötleteivel töltötték meg, hiszen ezeket az ötleteket a médiából, miniszterektől, államtitkároktól korábban is lehetett hallani, de az az ömlesztett sajt, amit itt kaptunk, nagyon-nagyon zavaros. Zavaros, mert vannak benne olyan, mondjuk, ingatlanátadások, például állami ingatlan, óvoda tekintetében önkormányzat részére történő átadása, amiben szerintem komolyabb problémát nem lehet találni. Tehát vannak olyan szociális, vannak olyan karitatív célok, ahol még azt is megkockáztatom, hogy nem biztos, hogy parlamenti műfaj kellene hogy legyen az ezekről való vitatkozás. Ahány demokrácia, ahányféle parlamenti rend, annyi szabályrendszere van, hogy egy ilyen ingatlanátadást hol hogyan, milyen módon szabályoznak, nem biztos, hogy a legszerencsésebb egy ilyen összevissza törvényjavaslatba tenni ezt. De ahol már az ember ráncai felfutnak a homlokára, az leginkább az Ökumenikus Segélyszervezet az Oktatásért Alapítvány megemlítése. És itt nem az alapítvánnyal van nekünk problémánk. Kezdjük azzal, hogy itt tulajdonképpen a magyar szakképzés modelliskolájáról beszél több elemző, miközben ökumenikus szervezet, karitatív szervezet, segélyszervezet kerül szóba, és ugyanezt éltük át egy másik vitában államtitkár úrral, ahol arról volt szó, hogy különböző lakhatással kapcsolatos tevékenységeket vesz át szintén ökumenikus szervezet, segélyszervezet, karitatív szervezet, egyházi szervezet. Nincs ezzel nekem semmi bajom önmagában, hogy ezek a szervezetek foglalkoznak ilyen tevékenységgel, a következő napirendben is, helyes az észrevétel, lesz ilyenről szó bőven. Ugyanakkor azt látom, hogy Magyarország Kormánya, miközben nagyon harcias külföld irányába, nagyon harcias a saját ellenzéke felé, kevésbé harcias akkor, amikor a számára deklarált állami feladatokat el kellene látni, és ezeket az állami feladatokat előszeretettel adja ki, szervezi ki vagy outsourcing folyamatán keresztül kiadja a civil szervezeteknek, egyházaknak. És azért lássuk be, államtitkár úr, hogy a hatékonyság mérése, az ellenőrzés, a számonkérhetőség egy civil szervezet esetében azért erősen korlátozott ahhoz képest, mint amikor mi, ellenzékiek önökön kérjük számon azt, hogy miért nem látják el a szociális feladatokat, miért nem látják el a lakhatással kapcsolatos feladatokat, és elénk kerül egy olyan paksaméta, ahol folyamatosan ezeknek a feladatoknak a kiszervezése érhető tetten, miközben ezek, mondom, vitaképes pontok lehetnek. Nem mindegyik, mert majd el fogom mondani, hogy melyik az, ami teljes mértékben vállalhatatlan. Önmagában lehetne erről vitatkozni, de az, hogy önök nem látják el a saját vállalt feladatukat, és immár tizenegy éve egy szociális katasztrófahelyzetbe torkoll nagyon sok terület Magyarországon, ez elfogadhatatlan, és ez a törvényjavaslat nem csillapít ezen a helyzeten, hanem nehezíti ezt a helyzetet. Azt is látjuk, hogy amikor a Dunamelléki Református Egyházkerület kerül szóba, nyilván hívő emberként bennem az első érzés nem a tiltakozás, de amikor azt látom, hogy köznevelési feladatok ellátása érdekében kap ingatlant, rendben van, de a konferencia-központnál már megint csak azok a bizonyos ráncok felszaladnak. Itt főleg Balog Zoltán püspök úr neve kerül elő, aki volt képviselőtársunk. Nagyon remélem, hogy ha ebben a konferencia-központban, mondjuk, demográfiai célú konferenciát rendeznek, akkor oda vagy minket is meghívnak, ellenzékieket, vagy a valóság hangzik el, mert pont püspök úr említette meg egy interjújában, nem kívánom szó szerint idézni, csak a lényeget, hogy szerinte szám szerint már lassan rendben vagyunk. [[11.20]] Tehát mintha növekedne a magyarság lélekszáma, miközben világszinten tragikus zuhanórepülésben vagyunk. A leggyorsabban fogyatkozó két tucat nemzet között van a világon a magyar jelen pillanatban. Nagyon remélem, hogy akkor itt egy olyan szakmai nívó lesz majd, amely kiküszöböli az ilyen elképesztő hibákat. És meg is érkeztünk a Kossuth téri nagy átépítéshez, ami egy régóta visszatérő téma közöttünk. Itt azt látjuk, hogy további másfél évet szánnak az Agrárminisztérium tömbje és a Néprajzi Múzeum volt épülete együttes átépítésére, itt mélygarázsokról beszélnek, különféle tervekről. 11 év kormányzás után ez meglehetősen érdekes. Tehát itt megint csak szembejön az, hogy ezekről a témákról nem a hozzáértő szakemberek tárgyalnak egy külön javaslatban, egy külön szakbizottság előtt, hanem kapunk egy ilyen salátatörvényt, ahol keveredik az egyházügy a Kossuth térrel, keveredik a sport a karitatív szervezetekkel, tulajdonképpen tárgyalhatnánk erről a két napirendről együttesen is, hiszen nagyon hasonló műfajban érik egymást a furcsaságok. De hát, gyakorlatilag arról is beszélnünk kell, hogy beleírnák a sporttörvénybe, hogy állami sporttelepet át lehet adni ingyenesen másnak, igaz, hogy csak sportcélra, de kivennék azt, hogy mondjuk, egy önkormányzat kaphassa meg ingyen ennek a kezelési lehetőségét. Tehát lényegében most van egy 50 milliárdos fenntartási költség évente, amit, ugye, a hibásan megkonstruált, túlárazottan megépített stadionokra el kell költeni évente, és most ezt a terhet igyekeznének kiszervezni. Én sportoló emberként és gyerekkorom óta futballszurkoló emberként óriási támogatója vagyok minden értelmes sportügyi beruházásnak. De ha államtitkár úr visszaemlékszik, akkor bizony azzal altattak minket a maga idejében, hogy ha ezek a stadionok felépülnek nyilván önök azt ígérték, hogy nem túlárazva, aztán két-, két és félszeres áron épültek fel ezek az intézmények , tehát azt mondták, hogy ezek igazából nem is stadionok lesznek, hanem ilyen multifunkcionális központok, ahol rendezvények, koncertek, egyebek váltják egymást, és tulajdonképpen rentábilisak lesznek ezek. Tehát nem várható az, hogy hosszú távon veszteségesek legyenek ezek az intézmények. Most pedig azt látjuk, hogy egy 50 milliárdos fenntartási tömeg jön szembe. Látjuk, hogy az új stadion több helyen mit okozott, Szombathelyen látjuk a Szombathelyi Haladás sorsát. Remélem, hogy az én csapatom, a Kispest Honvéd nem jut erre a sorsra, de azt is látnunk kell, hogy önmagában ezeknek a létesítményeknek a fenntartása nagyon-nagyon komoly, hosszú távon megoldandó feladat, és nem biztos, hogy azzal, ha jó ismerősöknek, strómanoknak kijátsszák ezeket, közelebb kerülünk ezekhez a célokhoz. Mint ahogy azt sem látom, hogy ne lenne olyan önkormányzat, amely, ha akarna fenntartani, akkor miért ne tarthasson fenn. Tehát egy abszolút elhibázott iránynak tartom az előttünk fekvő javaslatnak ezen részét, és összességében, még egyszer mondom: egy erős műfaji vitánk van, vitatjuk ezt az egészet. Hiszen itt nagyon-nagyon fontos témák keverednek egymással, és az általános indoklás zavaros mivoltából, tehát abból az összevissza ömlesztett sajtból látszik, hogy bizony, ezek így együttesen kezelhetetlen témák. Tehát a stadionfenntartás-kérdésről egy külön, nagyon termékeny vitát lehetne folytatni, ahogy a szociális és karitatív szervezetek feladatairól is. Azt még egyszer szeretném hangsúlyozni, hogy mélyen elutasítom, hogy szigorúan vett állami feladatokat kijátsszon, kiszervezzen Magyarország Kormánya, és ezzel a felelősséget is letolja magáról, mert lehet, hogy ő finanszírozó marad, vagy egy darabig a finanszírozást biztosítja, de a számonkérhetőség tekintetében biztos, hogy nem lesz azon a szinten az a civil szervezet, mint önök, akiket azért legalább egy választáson négyévente megkísérlünk elszámoltatni. A helyzet az, hogy egy erős kormány nem kiszervezi a feladatokat, hanem ellátja azokat. Egy erős kormány lakhatási, szociális kérdéseket megold, nem pedig rátestál a civil szférára vagy egyházakra. Mi azt látjuk, hogy önök menekülni szeretnének ezen feladatok elől. Én megértem, hogy nehéz, de talán ezekben a kérdésekben lehetne pártok felett álló konszenzust teremteni, mondjuk, a szociális szféra bérezése tekintetében, ami önöknek évtizedes elmaradása. Mondjuk, egy bérlakásprogram tekintetében, amiről tudomást sem akarnak venni, hiszen azt mantrázzák, mint a nem is mondom, milyen óvodás, hogy hát a magyar emberek önálló ingatlanba szeretnének, persze, hogy mindenki abba szeretne költözni, képviselőtársaim, de van, akinek nincs rá pénze. És akinek nincs rá pénze, az egy megfizethető bérlakásban kiválóan el tudja kezdeni az életét, egészen addig, amíg, mondjuk, össze nem tud gyűjteni arra, hogy saját tulajdonú ingatlana legyen. Egyszer ezek értelmes viták lehetnének, én nagyon sajnálom, hogy a Parlament falai között nem jutottunk el odáig, hogy ez valósággá váljon. Köszönöm a figyelmet.
Köszönjük. A következő vezérszónokunk Nacsa Lőrinc, aki a KDNP képviselőcsoportja véleményét ismerteti. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Úr! Én is örülnék, ha bizonyos témákban nagyobb lenne az egyetértés. Képviselő úr, szerintem ezt közösen gondoljuk. Én ilyennek gondolom egyébként az egyházak társadalomépítő tevékenységét, majd mindaddig, amíg Varju László fel nem fog szólalni itt az Országgyűlésben nemsokára, és nem ismerteti a DK álláspontját egyházi kérdésekben, karitatív kérdésekben. De most még nem szólalt föl, úgyhogy maradjunk abban, amiben mi ketten egyetérthetünk, vagy a frakcióink egyetérthetnek, mert én azt gondolom, hogy helyesen mondta azt, hogy az egyházak közfeladat-ellátása, társadalmifeladat-ellátása, az az értékteremtő, értékhordozó munka, amit a társadalomban végeznek, az mindannyiunk számára fontos kell hogy legyen. És ha az állam ezt tudja segíteni, támogatni, pláne, ha közfeladat-ellátásról van szó, akkor helyes, ha ezt megtesszük. Ugye, államtitkár úr is elmondta, hogy jogharmonizációs módosítás mellett kiemelten fontos közérdekű, országépítő jellegű projektekhez történő vagyonjuttatások is vannak a mostani törvényjavaslatban. A jogharmonizációról, a technikai részletekről én most nem beszélnék, de egypár vagyonjuttatásról igen, hiszen akár karitatív célú, akár egyházi kötődésű ingatlanokról, projektekről van szó, én azt gondolom, hogy fontos ezekről beszélni. Ugye, a Máltai Szeretetszolgálat részére az állami tulajdonban lévő, Budapest VIII. kerületi ingatlan átadása karitatív célú vagyonjuttatás; egy szociális és karitatív tevékenységek, betegek, szenvedélybetegek, szegények, elesettek, fogyatékkal élők, hátrányos helyzetűek javát szolgáló közfeladat-ellátásnak a magasabb színvonalú ellátását fogja eredményezni ez a vagyonjuttatás, ott tevékenykedik egyébként a szeretetszolgálat. Fontos, hogy a tulajdonukba is kerülhessen ez az ingatlan. Képviselőtársam is beszélt a Biatorbágyi Innovatív Technikum és Gimnáziumról, amely jövő szeptemberben nyitja meg a kapuit a diákok előtt. Azt gondolom, hogy egy magas színvonalú és modellértékű, egyébként a magyar szakképzés számára is óriási hozzáadott értékkel bíró és a gazdasági szereplőkkel szorosan együttműködő intézmény jön létre. Itt csak annyi félreértést szeretnék tisztázni, amit képviselőtársam mondott, mert úgy tűnt, mintha ez a projekt elindult volna, felépült volna, és akkor a végén az Ökumenikus Segélyszervezet alapítványa megkapná. Az Ökumenikus Segélyszervezet az alapítástól kezdve benne volt ebben a projektben, sőt az alapítás előtt a projekt előkészítésében is benne volt. Én azt gondolom, hogy itt ez a megvalósítás egy olyan fontos projekt lesz nemcsak a Biatorbágyon és a környéken élők, hanem egész Magyarország számára, ami nagyon fontos és elismerendő cél és elismerendő eszköz, ami a magyar államnak és a parlamentnek is fontos, hogy támogassa. A törvényjavaslat szintén közérdekű célja a Dunamelléki Református Egyházkerület részére két budapesti ingatlan átadása. Itt Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak mondom, hogy Balog Zoltán nem azt nyilatkozta, amit ő mondott. Nem ezt mondta szó szerint, amit mondott. Érdemes megnézni, hiszen püspök úr szavai fontos iránymutatásul szolgálhatnak például a családpolitikában is a következő időszakban. Azt gondolom, hogy a konferencia-központ is azt szolgálja, hogy olyan dolgokról beszéljünk egy olyan világban, amikor az identitás, kereszténység megkérdőjelezése zajlik Nyugat-Európában, akkor olyan témákról beszélgetni bár én magam nem református vagyok, de olyan témákról beszélgetni bármilyen körben, amik az értékről, a családról, a vallásról, a hitről, a biztonságról, a munkáról, a kereszténységről szólnak, az szerintem támogatandó cél. Reméljük, hogy minél több ilyen konferenciára kapunk majd meghívást, vehetünk részt érdekes beszélgetéseken, vitatkozásokban, amelyek előreviszik az országot, és amelyek az értékközpontú társadalom megvalósításán dolgoznak, nem pedig az értéktelenségen, az értékvákuumon és az értékek teljes tagadásán alapszanak. Azt gondolom, hogy ezt mi mindannyian, kormánypártiak nevében mindenképpen mondhatom, hogy elismerjük, értékeljük, és nagyra becsüljük, és hálásak is vagyunk az egyházaknak a közösségszervező, karitatív, hitéleti és oktatási munkájukért, ennek megfelelően indokoltnak látjuk, és a társadalmi érdekekkel megegyezőnek tartjuk ezen ingatlanok egyházi, illetve egyházakhoz kötődő karitatív civil szervezetek részére történő átadását. Ahogy államtitkár úr elmondja, a törvényjavaslat módosítást tartalmaz a Steindl Imre-program további folytatásával kapcsolatban is. Az idén tízéves Steindl Imre-programot az Országgyűlés 2011 nyarán fogadta el, a Nemzet Főtere, a Kossuth tér átépítéséről, rekonstrukciójáról, valamint az Országház tágabb környezetének megújításáról is. [[11.30]] A Nemzet Főterének átadása és az úgynevezett Wellisch-palota rekonstrukciója után a déli térfal rehabilitációja kezdődött el, majd sorra újult és újul meg Budapest talán legjelentősebb és legimpozánsabb környezete. A Kossuth Lajos tér rekonstrukciója során visszaállításra került három, a második világháborút megelőzően a téren állt és 1945 után gyalázatosan eltávolított monumentális szobor: gróf Andrássy Gyula lovas szobra a tér déli, Tisza István emlékműve a tér északi részére került, a Kossuth Lajos-szoborcsoport a központi térrész északi részét szegélyezi. Mindannyian láthattuk ezeket a gyönyörű alkotásokat. Felépült a Kossuth tér arculatához illeszkedő Szabad György Irodaház is, valamint a tavalyi évben, nemzeti tragédiánk centenáriumára elkészült az Alkotmány utca végében álló Nemzeti Összetartozás emlékhelye is. A Steindl Imre-program keretében jelenleg folyamatban van az Agrárminisztérium és az Igazságügyi Palota rekonstrukciója. A most tárgyalt törvényjavaslat a megvalósítás során az egyes vagyonelemek tulajdonviszonyait, valamint az építés-bontás során keletkező vissznyereményi anyagok kezelését célzó javaslatot is tartalmaz. A törvényjavaslat tartalmazza a Városliget megújításáról és fejlesztéséről szóló törvény módosítását is. Én azt gondolom, ha a Kossuth térről lehet még egy szót szólni, hogy mindannyiunk alapvető érdeke és felelőssége, hogy a nagy nehezen, több mint fél évszázaddal később eredeti méltóságában visszaállított Nemzet Főtere soha többet ne lehessen a totalitárius rezsimek hatalmi központja, a megszálló csapatok helyszíne vagy sortüzek központja. Feladatunk és felelősségünk, valamint kötelességünk is, hogy megőrizzük a jövő generációk számára a Kossuth tér, a Nemzet Főterének mai békés, napsütéses és méltóságteljes történelmi arculatát. A Budapest-törvény módosítását is tartalmazza a mostani törvényjavaslat. A „Déli városkapu” fejlesztési program részeként létrejövő beruházási programelemek árvízvédelmi művek megvalósítását is magukban foglalják. Itt a „Déli városkapu” fejlesztési programmal érintett területek felülvizsgálatának eredményeképpen módosítani szükséges a Budapest-törvényt is. A törvényjavaslat tartalmazza azt a módosítást is, amely lehetővé teszi, hogy egyetemi oktatók, kutatók, tudományos munkát végző személyek, jogászok tudományos jellegű, valamint kutatási eredményeket tartalmazó kiadványokat nem pénzben adott juttatásként, adómentesen megkaphassanak. Ehhez a személyi jövedelemadóról szóló törvény 1. számú melléklete új jogcímmel egészül ki. A teljesség igénye nélkül az előbbiekben kiemelt módosítások szerintem egytől egyig szükségesek, értéket hordoznak, fontos karitatív, oktatási, közösségi, örökségvédelmi és közérdekű rendelkezéseket is tartalmaznak, ezért a KDNP-frakció támogatni fogja a törvényjavaslat módosításait. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük. Most megadom a szót Gurmai Zitának, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat részben folytatja azt a gyakorlatot, mely szerint a Fidesz többnyire ingyen átadja az államnak az állami vagyont. Kifejezetten érdekes, hogy erre miért van szükség, hiszen a jelenleg is zajló őszi parlamenti ülésszakon a kormány hivatalosan, a jogalkotás terve szerint egyetlen vagyonátadási célú javaslatot sem tervezett benyújtani. Mi történt, képviselőtársak? Rájöttek, hogy a Fidesz bukása előtt még van néhány dolog, amit ki lehet venni mindannyiunk közös tulajdonából? Az előttünk fekvő javaslatban sok mindenről rendelkeznek. Ingatlant adnak az Ökumenikus Segélyszervezet az Oktatásért Alapítványnak, a Magyar Máltai Szeretetszolgálatnak és a Dunamelléki Református Egyházkerületnek. Ezenkívül módosítják a sportról szóló 2004. évi I. számú törvényt aszerint, hogy a jövőben egyházaknak és közhasznú szervezeteknek is ingyenesen lehetne átadni állami tulajdonú sporttelepet. Bár a kormány szerint általános lehetőség továbbra sem lesz arra, hogy az állami vagyont ingyenesen magántulajdonba adják, de a felsőoktatás magánosítása óta ezek az állításaik erősen megkérdőjelezhetők, és akkor még finoman fogalmaztam. A javaslat szerint a nemzeti vagyonban tartandó sportcélú ingatlanok köréből kikerülnek azok az ingatlanok, amelyek funkciójukat tekintve nem sportcélokat szolgálnak. Hogy erre miért van szükség, és miért terveznek ezekkel a létesítményekkel, annak a magyarázatát önök homályban hagyják. Bár van pár olyan, nem sportcélú ingatlan, amit valamelyik fideszes haver már jó eséllyel kinézett magának. Ezek a javaslatok ugyanabba az irányba mutatnak: a Fidesz drasztikusan csökkenti Magyarország vagyonát. Ezek között vannak érthető döntések, de a döntések többsége megmagyarázhatatlan, államilag irányított kótyavetyélés. De még a megmagyarázható döntések is sokszor védhetetlenek, mert az például érthető, ha egy fővárosi kerületi önkormányzatnak átadnak egy óvodát. Az viszont már felettébb furcsa, hogy ez a lehetőség miért csak egy kormánypárti vezetésű kerület esetében merül fel. Miért nem lehet minden települést, illetve minden kerületet azonos módon kezelni? A különböző helyen lakó családok talán más elbánást érdemelnek? Emlékeztetném önöket az esküjükre, mely szerint önöknek minden magyar ember érdekében kell dolgozniuk. Nem szelektálhatnak aszerint, hogy ki szavazott önökre és ki nem. Önök azok pénzét is költik, akik nem kormánypárti szavazók. Kutya kötelességük, hogy az ő érdekeiket is ugyanolyan súllyal képviseljék! És arra is emlékeztetném fideszes képviselőtársaimat, hogy önök a kormányzással a nemzeti vagyon kezelésére és megóvására kaptak felhatalmazást, nem pedig arra, hogy ingyen lemondjanak arról, ami a magyar nép tulajdona. Mert az gyalázat, ahogy a felsőoktatást teljes egészében kiszervezték magánszereplőknek. Az állam úgy adja át a vagyontárgyait, hogy annak jövőbeni sorsába, az egyetem működésébe gyakorlatilag nem szólhat bele. Ez a törvényjavaslat is tartalmaz ilyen elemet, amikor a sportcélú állami ingatlanokat a jövőben nemcsak önkormányzatoknak lehetne átadni. Joggal merül fel a kérdés, hogy akkor kinek még. A sajtóban egyelőre azt állították, hogy csak közhasznú szervezeteknek, de mint tudjuk, a kormánypárti nézőpontból szinte minden közhasznú, ami az állam vagyonát ingyenesen megkaphatja, csak kormánypárti kötődésű emberek irányítsák. Mindezek után, úgy gondolom, érthető, hogy Magyarország fideszes lerablásához nem kívánunk asszisztálni, ezért az MSZP ezt a törvényjavaslatot nem támogatja. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönjük. Végezetül megadom a szót Varju Lászlónak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Képviselő úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen. Kezdeném azzal, ami tulajdonképpen, azt hiszem, hogy a végéről citált helyzetet mutatja be, mégpedig azzal, hogy az egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint az egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat sarkalatos törvényként kerül be. Ez, azt gondolom, egyértelműen mutatja, hogy az, amit az előbbi képviselőtársam az értékek tisztelete és értékek tagadása összevetésében próbált bemutatni, ehhez képest nem történik más, mint, mondjuk úgy, hogy a kormányzati bukások előtt történő kiürítése annak, amire igazából ezt a szándékot vagy ezt a törvényt megfogalmazták. Itt becsületről, biztonságról, tisztességről, ilyesmiről nem lehet és nem is szükséges beszélni. Nincs erről szó. Az önök által deklarált célok innentől kezdve teljesen másodlagossá válnak, hiszen minden irányítottan történik, teljesen a lojális körökhöz kapcsolódó módon, és nem pedig tulajdonképpen társadalmi érdekek szempontjából. Teljesen egyetértek a képviselő asszony által elmondottakkal, miszerint ez az önök menekülési stratégiájának egy része, amit itt, ezekben az utolsó hetekben, utolsó hónapokban elkövetnek. És éppen ezért, amikor a törvény deklarált céljaiként az állami vagyonelemek ingyenes átruházásával civil szervezetek felé lépnek, akkor azt gondolom, hogy azt a farizeus magatartást, amit a civil szervezetekkel kapcsolatosan önök tanúsítanak az elmúlt évekből, az annyira egyoldalú, mint ahogy, mondhatnám, az előbbi vagy a korábbi napirendben tárgyalt más témában is, kizárólag saját maguk felé hajlik a kezük, és annak megfelelően gondolkodnak, és figyelmen kívül hagyják a társadalom nagyobb részének érdekeit. És ilyen szempontból teljesen mindegy, hogy ezt milyen mázzal próbálják meg leönteni, milyen módon szeretnének ingyenes vagyonjuttatással segélyszervezetet, akár szeretetszolgálatot segíteni, mert eközben pedig önök igazából csak saját magukra gondolnak. [[11.40]] Példák sorát lehet e vonatkozásban említeni, mert még akkor is, ha egyébként e vonatkozásban olyan lépéseket is tesznek, amelyekkel, mondjuk úgy, hogy elfedni próbálják azt a sima vagyonszerző tevékenységet, amelyet akár a sporttelepeknél ezen fogalom bevezetésével megpróbálnak tenni, azt gondolom, hogy ez teljesen egyértelmű. Éppen ezért ez a törvénytervezet nem támogatható, nem is tesszük, tulajdonképpen még egy legkisebb vonatkozásban sem. Nem értünk egyet ezzel a korlátlan elidegenítési lehetőséggel. Nem értünk egyet a versenyeztetés mellőzésének a bevezetésével, és ilyen módon egyébként nem támogatjuk az ingyenes vagyonjuttatást az egyházi szervezetek számára, hiszen nemcsak közcélról van szó ebben az esetben, hanem éppen hogy a Fidesz számára, különösen a közelgő választások kapcsán, az egyházi támogatást célozzák meg. A javaslat indoklásában egyébként a Dunamelléki Református Egyházkerület kapcsán a hitéleti tevékenység bemutatása is megjelenik. A hatályos Alaptörvény szerint ugyanakkor Magyarországon az állam és az egyház egymástól elválasztva működik; az államnak világnézeti semlegességben kellene lennie. Természetesen az állam együttműködhet az egyházakkal a közhasznú tevékenységek kapcsán, további anyagi eszközökkel is támogathatja az egyházak ilyen tevékenységét, így lényegében az alkotmányos alapjogok megvalósítását elősegítve. Ez azonban nem terjed ki az egyházak hitéleti tevékenységére. Ebből következően a törvény alaptörvény-ellenes, és ahogy mondtam, még egyoldalú megközelítést is tartalmaz, hiszen egyértelmű a jogalkotó célja e vonatkozásban, tehát nem értünk egyet ezzel. Nem értünk egyet a javaslattal, ami a sporttelepek elidegenítésére vonatkozik, mivel a tervek szerint ez sportcélokra nemcsak az önkormányzatoknak juttatható, hanem korlátlanul bárkinek odaajándékozhatják, és az eddigi ajándékozási gyakorlatukat pedig jól ismerjük. A versenyeztetés mellőzésével ugyanúgy nem értünk egyet, hiszen az állami vagyonelemek hasznosítása során további szükségtelen előnyökhöz juttatja egyébként a kiszemelt szervezeteket. Szükségese ilyen módon ez ellen a frakciónknak tiltakozni? Egyértelműen mondjuk azt, hogy igen, a Demokratikus Koalíció frakciója ezt a törvénytervezetet nem tudja és nem is fogja támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most szót adok Steinmetz Ádám képviselő úrnak, a Jobbik képviselőjének. Jegyző úr, öné a szó. [[Jelzésre:]] Elnézést! Kettő percre először Nacsa Lőrinc képviselőtársunkat illeti a szó, elnézést!
[[A hozzászólás megkezdésekor nem működik a hangosítás.]] …képviselőtársam is, de köszönöm szépen a szót, elnök úr. Akkor majd lehet, hogy később, hogyha arról van szó. Z. Kárpát Dániel képviselőtársamat kérdezném, hogy erről beszélte ma a vallásellenes kirohanások sorozatában, amit itt hallhattunk, most már Gurmai Zitától is átvette; az MSZP egyre inkább betagozódik a DK-ba, így most már a narratívában sem... Azt szeretném kérdezni képviselő úrtól, hogy ilyen esetben hogy érzi magát szövetségesként, hogy egy ilyen vallásellenes kirohanás után, amiben nemcsak hogy tévesen idézi az Alaptörvényt Varju képviselő úr, teljesen rosszul idézi az Alaptörvényt , de elmondja, nemcsak hogy az egyházakat szidja folyamatosan, nemcsak hogy vallásellenes hangokat üt meg, nemcsak hogy hibásan idézi az Alaptörvényt, de egy olyan tónust üt meg itt az Országgyűlés előtt, ami, azt gondolom, hogy nagyon vészterhes időket idéz. Nyáron benyújtotta a Demokratikus Koalíció azt a törvényjavaslatot, hogy a gyónási titkot törölje el az Országgyűlés. Ezt még a kommunisták sem tették meg, tisztelt képviselő úr, csak a náciknak sikerült ezt egyedül megtenni az egész történelem során. Az Alaptörvény egyébként teljesen világosan fogalmaz, úgy szól, hogy az állam és a vallási közösségek különváltan működnek, a vallási közösségek önállóak, és az állam és a vallási közösségek a közösségi célok elérése érdekében együttműködhetnek. Erről az együttműködésről beszélünk, mert mi tiszteljük ezt az együttműködést. [[Varju László közbeszól.]] Nemcsak az együttműködés alapjait tiszteljük, hanem azt a munkát is, amelyet az egyházak végeznek Magyarországon, és erre ön azt mondja, hogy ez valami fideszes vagyonkiszervezés [[Varju László: Igazmondás…]] , hogy egy karitatív szervezet iskolát fog üzemeltetni, hogy óvodát fog üzemeltetni, hogy konferencia-központot fog üzemeltetni, hogy kórházakat, iskolákat, különböző segélyszervezeteket üzemeltetnek az egyházak, és ezzel közösségi feladatot vállalnak el. Ezzel kapcsolatban mondja azt ön, hogy ez csak valamiféle vagyonkiszervezés. Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon-nagyon rossz időket idéznek azok a mondatok, amelyeket ön itt az Országgyűlés előtt elmond. Én arra kérem, hogy ezt a vallásellenes hangulatot, ami önöknél jellemző, fejezze be. Köszönöm.
Szintén két percre szót adok Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, a Jobbik képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Megszólítottság okán áljobboldali képviselőtársamhoz fordulok, hogy reagáljak az elhangzottakra. A helyzet az, hogy persze, az ellenzéki oldalon mi az egyházügyet és az ahhoz való viszonyulást is finomhangolás tekintetében egy kicsit máshogy látjuk, de ne adjon ellenzéki képviselőtársam szájába olyat, amit ő nem mondott el. Az a nagy helyzet, hogy teljesen egyetért mindenki az elválasztás szükségességével, de csak egy bizonyos fokig, ugyanakkor a lopást, a nettó szabadrablásukat nem az óvodák tekintetében, és talán még nem is a konferencia-központ tekintetében fogalmazta meg bárki is, hanem azt látjuk, hogyha mondjuk, eljutunk a stadionokig, akkor ott a nettó szabadrablás lehetősége igenis felmerül. Képviselőtársam! Önmagában az, hogy önök kereszténydemokrataként, hívő emberként hivatkoznak magukra, ez a szívük joga, ezzel semmi baj nincs, sőt én magamban a magánembert tisztelem is, aki hívő ember. A helyzet az, hogy úgy is kellene viselkedni. Tehát pont a mai napirendek során hangzott el helyesen, hogy önök egy intézményesített, bolsevik típusú hazugsággyárat üzemeltetnek. Képviselőtársam! Ön személyesen felelős azért is, hogy az én családtagjaimat ezek a bolsevik, újságíróknak nevezett lények zaklatták. Ön személyesen felel ezért, mivel ön is az üzembentartója ennek a bolsevik típusú hazugsággyárnak. A mi közösségünk, a Jobbik több mint kétszáz pert nyert meg az önök intézményesített hazugságai miatt. [[Nacsa Lőrinc: Zsúrpubi…]] És amikor ezeket a hazugságokat kiteszik a nagyvilágba, és az önök kutyái és lakájmédiája átveszi, akkor bizony felelősséget vállalnak abban is, hogy a mi családtagjainkat zaklatni fogják, hogy az otthonukban fogják őket vegzálni, nagyon sötét korokat idézve. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Egyetértünk, tisztelt képviselő úr. Én azt kérem önöktől, hogyha kereszténydemokrata embernek nevezik magukat, viselkedjenek úgy minden tekintetben, például az ellenzéki képviselőtársak családtagjainak a vegzálásától határolódjanak el, ezt szüntessék meg. És még egyszer mondom, én nagyon fontosnak tartom az egyházak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] feladatvállalását karitatív fronton is, de azt egyértelműen látom, hogy önök olyan szavakat próbálnak most beleadni ellenzékiek szájába, amelyek [[Az elnök újból csenget.]] nem hangzottak el.
A következő felszólalónk most már valóban Steinmetz Ádám képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője, a Jobbik képviselője. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő törvénymódosítójavaslat-csomagból a 2004. évi I. törvény módosításához kívánok most normál keretben hozzászólni, ez a sporttörvény, amelynek a mostani javaslat szerint két fontos elemét változtatnák meg. Az egyik az állami tulajdonban lévő, de már vagyonkezelésbe adott ingatlanok után egy vagyonkezelési díj beépítése a törvénybe. A sporttörvény melléklete meghatározza, hogy melyek azok az állami tulajdonú ingatlanok, amelyek vagyonkezelésbe vannak adva, többek között az MTK, a Vasas, a Ferencváros is ezek között van, használ állami tulajdonú létesítményeket, illetőleg fog is a jövőben, hiszen tudjuk, hogy a népligeti, több mint százmilliárd forintból megépülő kézilabdacsarnok is hamarosan a Ferencváros vagyonkezelésébe fog jutni. A törvény pedig úgy határoz, hogy ezeket a vagyonelemeket felbecsülteti, és ennek egy éves vagyonkezelési díjat számít majd föl fél százalék értékben. Én úgy gondolom, hogy ebben nincs különösebb kivetnivaló, ez talán egy fontos újítás. A másik rész mellett viszont nem lehet szó nélkül elmenni, ami az állami tulajdonú sportlétesítmények ingyenes tulajdonba adását jelenti, ha úgy tetszik, további állami vagyonelemek elajándékozását és kijátszását. Hogyha tisztán, az emberek szemszögéből nézzük meg ezt a kérdést, akkor azt láthatjuk, hogy az elmúlt időszakban az állami vagyonelemek átmentése zajlik az országban. Láthatjuk a felsőoktatás százmilliárdos vagyonelemét, alapítványokba kiszervezését; láthatjuk nagy értékű Balaton-parti ingatlanok, üdülők elajándékozását, illetőleg eladását, akár az én somogyi választókerületemben is; és most az emberek azt látják, hogy sportlétesítmények is elidegenítésre kerülnek, ingyenes átadásra kerülnek. [[11.50]] Ennek a résznek azért van egy szakpolitikai része is, amire most szeretnék szorítkozni a felszólalásom további részében. Pontosan tudjuk, hogy a sportlétesítmények jelentős része nem üzemeltethető gazdaságosan. Ilyenek elsősorban az uszodák, ilyenek egyes futballstadionok, de akár a műjégpályák is. Erre figyelemmel kell lenni már most is és a következő kormánynak kiemelten, hogy a fenntartásukra hogyan tudunk majd forrást biztosítani. Mindig el szoktam mondani, a Fidesz-kormány elévülhetetlen érdeme az, hogy a sportinfrastruktúra megújult rengeteg pénzből, azt gondolom, hogy most már a gyermekeink szinte mindenhol különösen a látványsportágakban nyugat-európai színvonalon, nyugat-európai körülmények között tudnak sportolni. Ezért jár önöknek az elismerés. De az, hogy ezek az ingatlanok kikerülnek az állami fenntartásból… egyébként van egy állami cég, úgy hívják, hogy Nemzeti Sportközpontok, amelyik ezeket üzemelteti. Ez egyébként, ha úgy tetszik, akkor egy kritikája az állami cég működésének, hogyha önök most ezt a jellegű szabályozást fellazítják, és azt kívánják, hogy a Nemzeti Sportközpontok kezeléséből átkerüljön máshová. De nézzük meg, hogy is nézett ki a korábbi szabályozása a sporttörvénynek. A korábbi sporttörvény is lehetőséget adott arra, hogy önkormányzatoknak ingyenesen átruházásra kerüljenek ezek a sportlétesítmények. Most ez akként változik, hogy az önkormányzatok helyett lényegében bárki megkaphatja ezeket a vagyonelemeket. És az is kikerült a törvény szövegéből, hogy az új tulajdonos, akinek 15 évig kell elsősorban sportcélra használnia az ingatlanokat, ha elfogadja az Országgyűlés ezt a szabályozást, szeretném felhívni a figyelmet, hogy megterhelheti ezt az ingatlant. A jelenleg hatályos sporttörvény, ugye, erre nem ad lehetőséget, most valami miatt ez mégis kikerült a szabályozásból. Én tisztelettel kérem államtitkár urat, akár most vagy akár a zárszóban válaszoljon, hogy miért van erre szükség, miért kellett föllazítani, kinyitni, hogy ne csak az önkormányzatok tulajdonába kerüljön, illetőleg a megterhelhetőség is miért nem szempont, vagy miért nem probléma az, hogy esetleg megterhelik ezeket az ingatlanokat. Nagyon fontos annak a kérdése, hogy milyen ingatlanok és milyen alapon fognak majd átkerülni; lesze erre pályázat, ennek a pályázatnak része lesze, mondjuk, egy mélyreható üzemeltetési terv, tehát egyáltalán, hogy aki átveszi ezt az ingatlant, ő fenn tudjae ezt tartani, vane olyan terve, vane egy olyan üzleti programja, amely alapján ő garantálja vagy vállalja, hogy ezt tudja üzemeltetni, vagy esetleg a fenntartáshoz a továbbiakban is a magyar államtól pénzeket fog kérni, súlyos milliókat, tíz-, esetleg százmillió forintokat. Mert ha ez így van, akkor tisztelettel kérdezem, miért is van szükség ezeknek az ingatlanoknak az átadására, ingyenes tulajdonba adására, ha utána megint csak az államnak, az adófizetőknek kerül majd pénzébe ezeknek a fenntartása. Úgyhogy ezt nagyon fontos lenne tudni; mint ahogy azt is, hogy mi lesz majd 15 év múlva ezekkel az ingatlanokkal. Ugye, a törvény csak 15 évre szól, hogy elsődlegesen sportcélra kell használni, természetesen mellette végezhetnek egyéb tevékenységet is. Mi lesz 15 év múlva? Nyilván, amikor épülnek az uszodák, a különböző labdarúgó-stadionok, akkor azt nem 15 évre építjük, hanem hosszabb távra. Mi lesz a garancia arra, hogy majd a gyermekeink fogják tudni használni ezeket a sportlétesítményeket? Én nagyon bízom benne, és most idehozok egy példát, az akasztói stadion példáját, hogy nem a gaz fogja felverni majd ezeket az ingatlanokat. Államtitkár úr, milyen garanciát tud ajánlani arra, hogy ez hosszú távon működtethető és fenntartható, egyébként magántulajdonba adva ezek a létesítmények? Nagyon félő az, hogy a sporttelepként nyilvántartott állami ingatlanok közül majd a húsos falatokat fogják kiszervezni, azokat a frekventált részen lévő ingatlanokat, amelyeket egyébként másodlagos céllal egyéb dolgokra is fel lehet majd használni az értékes ingatlanterület folytán. Nem tudom, hogy ez is szemponte, ezt is megvizsgálták-e. Nagyon sokakat érint, hogy ami fenntartható, üzemeltethető rentábilisan, akár profitorientáltan, az egyébként jó volna, ha maradna állami tulajdonban, és amelyiket az állam nem tud egyébként profitorientáltan vagy legalább nullára üzemeltetni, azoknak az átadására kerüljön sor. (A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost Móring József Attila váltja fel.) Én azt gondolom, hogy ez egy nagyon fontos téma, nagyon fontos terület. Nem tartom ördögtől valónak, csak szeretnénk garanciákat látni arra, hogy ha és amennyiben ezek kikerülnek a magyar állam tulajdonából, akkor is megmaradnak sportcélra, nem csak 15 évre, és egyébként az új tulajdonos majd utána ne kopogtasson be államtitkár úrhoz, miniszter úrhoz vagy miniszterelnök úrhoz jajkiáltással, hogy adjon már egy kis pénzt, mert különben bezárhatja a kaput. Mert ha ez előfordulhat, akkor ehhez a javaslathoz egyébként nem szabad hozzájárulni. Úgyhogy ebben szeretnénk tisztán látni, és tisztelettel kérem, hogy adjanak megnyugtató választ a felmerült kérdéseinkre. Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr.
Köszönjük, jegyző úr. Szót adok Z. Kárpát Dánielnek, a Jobbik képviselőjének. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A levezető elnök és mások idegrendszerének megóvása érdekében szólok, hogy messze nem fogom kitölteni a rendelkezésemre álló időkeretet, de ígértem egy cáfolatot Nacsa Lőrinc képviselőtársamnak. Én megértem, hogy védi püspök urat, Balog Zoltánt, de az a helyzet, hogy a legnagyobb nemzeti sorstragédiánk kapcsán akkor nem kell olyanokat mondani, ami nem állja ki a valóság próbáját. Előttem van a Mandiner 2021. január 7-ei szám, kérem, hogy keressen rá ön is: Lelki-szellemi megújulás kell! interjú Balog Zoltánnal. Itt egyértelműen elmondta a püspök úr, hogy ő abszolút büszke arra, hogy „jobban élünk tehát, és kezdünk többen lenni, nő az életszínvonal, csökken a szegénység, és többen is vagyunk viszonylagosan”. A helyzet az, hogy nem vagyunk többen, képviselőtársam, az önök demográfiai mélyrepülése katasztrofális helyzetet teremtett, és most az első kilenc hónapban van olyan megye, ahol 65 százalékkal fokozódott a fogyatkozás üteme. Ez, ugye, demográfiai okok mellett a brutális mértékű kivándorlásra volt visszavezethető az elmúlt években. De az látszik, hogy önök sikerterületként próbálják ezt beállítani, de igazából részeredményecskéket is alig tudnak felmutatni. Van egy olyan mutató, amellyel talán ön sem tud vitatkozni, ez a gyermeket nevelő háztartások száma. Nézzük meg, hogy mennyi volt ez 2010-ben: 5,1 millió volt, ahol gyermeket összességében neveltek. Itt a háztartás fogalmának a bő értelmezéséről van szó, tehát minden ideértendő, ahol gyermekekkel bármilyen szinten foglalkoztak. Ez mára 4,6 millióra csökkent. Tehát évtizedes távlatban sajnálatos módon mind a gyermeket nevelő háztartások száma, mind a gyermekek száma, mind a gyermeket vállalni képes korban lévő hölgyek száma és aránya is csökkent. Katasztrofális tehát a helyzet. Én csak azt kérem, hogy legalább ezen az egy nagyon fontos területen mindig és csak olyat mondjanak, ami kiállja a valóság próbáját, mert ezt nekünk együtt kellene megoldani. Ha nem tudjuk megoldani, nem azt mondom, hogy mindegy, hogy 30 év múlva milyen összetételű parlamentje lesz Magyarországnak, de hogy nagyon nehéz lesz itt az élet, az egészen biztos. Köszönöm a figyelmet.
Köszönjük. Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, hogy koncentráljunk a napirendi pontunkra. Szót adok Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm. Nem esik nehezemre megvédeni püspök urat egyébként. Azt mondta képviselő úr akkor, hogy azt mondta a püspök úr, hogy szám szerint rendben vagyunk. Erre én tiltakoztam, mert ilyet nem mondott. Ön ezt mondta az előző felszólalásában. Örülök, hogy most pontosan idézte. Ettől még az elmúlt tíz évben Magyarországon nőtt a leginkább a gyermekvállalási kedv az egész Európai Unióban. Abszolút részeredményeink vannak, abszolút sok teendőnk van a következő időszakban. Szerintem számtalan alkalommal beszélgettünk erről, vitatkoztunk erről, és fogunk is. Közös felelősségünk és közös feladatunk van ebben a kérdésben. És hogy kapcsolódjak a törvényjavaslathoz is ilyen szempontból: szerintem például az, hogy duplájára nőtt a házasságkötések száma, és a gyermekvállalási kedv is nő, ez egyébként értékteremtő civil szervezeteknek és egyházaknak is köszönhető, családpasztorációban, házassági tanácsadásban, jegyesfelkészítő tanfolyamokban, családgondozásban, olyan óvodákban, iskolákban olyan neveléssel, családi életre való neveléssel, amiket ezek az egyházak fontosnak tartanak. [[12.00]] Tehát azt gondolom, hogy mindenkinek az összefogására szükség van népesedéspolitikai, demográfiai kérdésekben. Szerintem ebben egyetérthetünk. Szerintem a részeredményeket nem érdemes eltagadni, mert az erőt ad a folytatásra. Sosem mondtuk, hogy minden rendben van és hátradőlhetünk ebben a kérdésben, sőt, rengeteg dolgot kell tennünk. Azt látjuk, hogy az elmúlt 10 év ebből a szempontból sok minden eredményt is hozott. Ahogy püspök úr az interjúban is elmondta, jobban élünk, mint tíz évvel ezelőtt, nőtt az életszínvonal és csökkent a szegénység is. Mi erre büszkék tudunk lenni, legyenek önök is, és dolgozzunk tovább együtt Magyarország felemelkedéséért. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Kérdezem államtitkár urat, kíváne reagálni. [[Dr. Fónagy János: Igen.]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm a törvényjavaslat által generált élénk és egyes elemeiben szakszerű vitát. Ha megengedik, nem a képviselőtársaim megszólalási sorrendjében, hanem inkább a felmerült témák szerint, az általánostól, a generálistól haladnék a válaszadásban. Elöljáróban azt szeretném megjegyezni, hogy hosszú évek óta mindig elmondjuk egymásnak, még csak nem is mindig ilyen oldalon, hanem más parlamenti felállásban is, hogy a salátatörvényeket nem tartjuk a magyar jogalkotás gyöngyszemeinek, és vélhetően nem kerülnek be a magyar törvényhozás arany annalesei közé. Ugyanakkor képviselőtársaim is pontosan tudják, annak idején maguk is gyakorolták, hogy esetenként a kormányzati munka és a törvényhozási munka programja sajnos szükségszerűvé teszi az ilyen megoldásokat, a kormányzati munkának van egy üteme, van egy szakmai előrejutása, annak vannak stádiumai, és amikor a törvényhozás stádiumába kerülnek, akkor ide kell hozni általában egy időben behatárolt korlátok közé. Ezért igyekszünk, és ennek reményeim szerint eleget teszünk, szakmailag összetartozó kérdéseket besorolni. Meg kell mondanom, hogy a kapott reakciók nem mindig kötődnek a szakmai összefüggésekhez. Tudom, hogy a magyar Országgyűlés alapvetően pártalapon szerveződik, és nyilvánvalóan érzelmi, indulati megszólalásokat is hallunk, de kérem, engedjék meg, hogy elsősorban szakmai kérdésekre reagáljak. Az egyik és az elmúlt napokban már e Ház falai között szóba került kérdés az, azért vagyok kénytelen ezt megismételni, mert ismételten elhangzott, hogy ki az, aki az állami vagyont szétszórja, és ki az, aki gyarapítja. 2010 óta az állami vagyon, ’19-es adat, több mint 6000 milliárddal növekedett, több mint 17 700 milliárd forintra. Ez 2010-hez képest több mint 50 százalékos növekedést jelent. Tudom, megvan erre a válasz, hogy igen, de most alapítványoknak ennek egy része kiment. Ehhez képest egy kisebb része ment ki, és az alapítványok nem külföldi és egyéb tulajdonosok. Itt csak a 40 legfontosabb van sorolva, ami 1994-97 között, majd 2002 és 2010 között kiment ebből az országból, amikor kiment a teljes magyar energiaipar, a szolgáltatók nagy része, az élelmiszeripar, a gyógyszeripar, a bankok. Úgyhogy kérem tisztelt baloldali képviselőtársaimat, hogy érvként ilyet ne hozzanak szóba, mert ez egyszerűen tényszerűen nem áll meg. Nem áll meg. A Fidesz-KDNP-kormány volt az, aki 2010 után, meg kell mondanom, igen drága pénzért visszavásárolta azokat, amelyeket két kormányzati ciklusban önök… [[Pillanatnyi szünetet tart. Nacsa Lőrinc: Hazahordtak! Varju László: Azok ti vagytok!]] Nem tudom, hogy ennek a szópárbajnak így vane értelme, mert ha megnézzük a dokumentumokat, akkor képviselőtársam mást lát; ahogy mondani szokták, a tények nehéz dolgok, és azok mást mondanak. Z. Kárpát képviselőtársamnak mondom, mert ő említette, hogy kormányzati felelősségi körbe tartozó dolgokat adunk ki. Említette a lakást, a szakképzést. Engedje meg, hogy mindkettőre ezzel ellentétes példákat hozzak, és azon meggyőződésemnek adjak hangot és itt elnök úr megértését kérem, mert ez sem tartozik szorosan az általam előterjesztett törvényjavaslathoz, de ha már a képviselő úr szóba hozta, elmondom , hogy az elmúlt évtizedekben például Észak-Magyarországon a lakosságra és a fiatalságra az egyik legjelentősebb pozitív hatást az abban a térségben dolgozó görögkatolikus egyház gyakorolta. Ezt mondom a szakképzésre. Hozzá kell tennem azt az érvemet, amit ma már egyre többet hangoztatunk, és mi a gyakorlati elősegítését is szorgalmazzuk immáron több mint tíz éve, nevezetesen azt, hogy a magyar munkaerőpiacnak a roma kisebbség az egyik legjelentősebb utánpótlása, és ezeknek a képzési, felzárkóztatási programja nem mindig illeszthető az állami, egyébként más szokásrendbe tartozó oktatási rendszerbe. Úgyhogy a magam részéről nagyon boldog lettem volna, ha például harminc évvel ezelőtt Ózdon a nagy szakigazgatási intézmény nem ebek harmincadjára kerül, hanem odaadjuk a görögkatolikus egyháznak, aki ott a szakképzést és a szakoktatást, amit egyébként piciben megcsinált a maga lehetőségei között, meg tudja valósítani. A sport kapcsán elhangzottak miatt, mert több képviselőtársam említette a sportot, engedjék meg, hogy erre részletesebben válaszoljak. Az első az, Steinmetz képviselő úrnak mondom, hogy a sportegyesületek most is fizetnek vagyonkezelési díjat. A most előterjesztett javaslat ennek kizárólag a megállapítási módját és mértékét szabja meg, ami egyébként fillérre annyi lesz, mint amennyit most fizetnek, tehát nem lesz több. Viszont, ha nincs vagyonkezelési díj, akkor ez állami támogatásnak minősül, és akkor a dolog nem lehetséges. Ilyetén ez egy technikai, a meglévő, egyébként az uniós szabályoknak megfelelő rendszernek a technikai megoldását adja. A másik, amit nagyon határozottan ki szeretnék jelenteni, mert a bizottsági vitákban és most is előkerült, hogy a most a sporttörvénnyel kapcsolatban előterjesztett szabályozás célja a sportszakmai kontroll erősítése, az állami vagyonba tartozó, egyébként sportcélú ingatlanok ingyenes tulajdonba adása során. A szabályozás nem bővíti az ingyenes tulajdonba adás kedvezményezetti körét, magántulajdonosok, sportegyesületek részére továbbra sem ruházható át ingyenesen állami vagyon. A törvényjavaslat rendelkezése éppen a vagyon közösségi célokra történő hasznosulásának megerősítését szolgálja, mivel ennek alapján a jövőben a sporttelepként nyilvántartott állami tulajdonú ingatlanok ingyenes tulajdonba adása esetén minden esetben szükség lesz a sportért felelős miniszter előzetes hozzájárulására, a jelenlegi szabályozás alapján ugyanis erre csak akkor van szükség, ha az ingatlan önkormányzati tulajdonba kerül. [[12.10]] Ami pedig a másik kérdés, hogy miért volt erre szükség: azért, mert az állami vagyonról szóló törvény felsorolja azokat a kedvezményezetteket, helyi önkormányzatok, közhasznú szervezetek, egyházak, akik részére állami vagyon ingyenesen átadható. Ezen kedvezményezetti kör a benyújtott törvényjavaslat alapján nem módosul, nem egészül ki, sőt a törvényjavaslat szűkíti is az ingyenes tulajdonba adás lehetőségét az általam előbb már említett módon. A sportszakmai szempontok fokozott érvényesítése érdekében az állami vagyonról szóló törvény kiegészítésre kerül azzal, hogy az ingatlan-nyilvántartásban sporttelepként nyilvántartott állami tulajdonú ingatlanok a jövőben kizárólag sportcélokra adhatók ingyenesen állami tulajdonba, jelenleg ugyanis nincs ilyen rendelkezés a szabályokban. Tehát nem lazítjuk, hanem szigorítjuk ezt a rendelkezést. Úgy gondolom, hogy a máltai és az ökumenikus szervezet részére történő átadás kapcsán az elmúlt napokban, hetekben többször és most is igyekeztünk választ adni. Egyébként meggyőződésem, hogy a társadalmi élet ezen kategóriájában ezek a szervezetek nagyobb biztonsággal és nagyobb hatékonysággal mozognak, mint az állam. Az államnak lehet, hogy több az ereje, de például a máltaiaknak több az ismerete, több a helyi, személyi kapcsolódása. Márpedig akár az ilyetén lakásvagyonnak a hasznosításában vagy akár az oktatásban, képzésben való részvételben, meggyőződésem, hogy ezek a szervezetek hatékonyabbak, és jobban tudnak működni, természetesen megfelelő állami kontroll mellett. Végezetül és nem utolsósorban: kérem, ezt ne cinizmusnak tekintsék, de az elhangzott hozzászólások tónusa miatt tisztelettel kell mondanom, hogy amikor ezt a törvényjavaslatot előterjesztettem, akkor az előterjesztéskor sem tételeztem fel, hogy ezt az MSZP és a DK támogatni fogja. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. Elnök úr, köszönöm a türelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására a mai napon 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik az egyes állami tulajdonú vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról, valamint az egyes otthonteremtési állami feladatok karitatív szervezetek általi átvállalásával összefüggő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17437. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Ismételten szót adok tehát Fónagy János nemzeti vagyonnal kapcsolatos parlamenti ügyekért felelős államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes állami tulajdonú vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról, valamint az egyes otthonteremtési állami feladatok karitatív szervezetek általi átvállalásával összefüggő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat célja, hogy ingyenes ingatlanjuttatással mint új eszközzel segítse a „Magyar falu” program által támogatott 5 ezer fő vagy ez alatti lakosszámú települések népességszámának megőrzését és folyamatos növelését, valamint hozzájáruljon a kistelepülések hosszú távú fejlesztési programjának megvalósításához, segítse a „Felzárkózó települések” hosszú távú programjában részt vevőket. A kedvezményezettek tulajdonába olyan, az érintett településeken lévő, az állami vagyonba tartozó, de állami vagyongazdálkodás céljára, az állami feladatok ellátásához közvetlenül nem hasznosítható vagyonelemek kerülnek ingyenesen, amelyek helyi viszonylatban életminőség-javító, érzékelhető használati értékkel bíró vagy éppen tőkeinjekciókat jelentő potenciállal rendelkeznek. A törvényjavaslat célja az egyes otthonteremtési állami feladatok karitatív szervezetek általi átvállalásával összefüggő törvények módosítása. Tisztelt Képviselőtársaim! A 2018-ban meghirdetett „Magyar falu” program kidolgozása során egy széles körű párbeszéd valósult meg a kistelepüléseken élőkkel, a falvak vezetőivel, az egyházi és civil szervezetek képviselőivel, a szakmai szervezetekkel, valamint az önkormányzati szövetségekkel. Ezt követően elindultak a konkrét alprogramok, így többek között a helyi közszolgáltatások színvonalának emelését biztosító pályázati rendszer, a falusi CSOK, a falusi útalap, amelynek keretében 2019 és 2021 között 3000 kilométer, 2021-ben pedig további 1500 kilométer mellékút felújítása történik meg. Megindult a helyi kisboltok megmentése és nyitása érdekében a falvakban működő piaci szereplők, kisvállalkozások támogatása, valamint a mikrovállalkozások több mint 27 milliárd forintos keretből megvalósuló támogatási rendszere. Mostanra lelassult a kistelepülések népességszámának a nagyvárosokhoz viszonyított jelentős csökkenése, és 2500, korábban csökkenő lélekszámú településből mára mintegy 1000-ben növekedésnek indult a lakosságszám. A „Magyar falu” program támogatási rendszerének újabb elemmel való kibővítésének lehetőségét jelenti az a kormányzati elképzelés, amelynek révén az állami közfeladatokhoz, a központi költségvetési szervek elhelyezéséhez, feladatellátásához nem szükséges, az MNV Zrt. közvetlen kezelésében lévő ingatlanok ingyenesen az 5 ezer fő és ez alatti lélekszámú települések tulajdonába kerülnek, hozzájárulva ezzel a települések fejlődéséhez. A településfejlesztésre és népességmegtartásra irányuló „Magyar falu” program hosszú távú programja hatékony megvalósításának elősegítése érdekében a kormány 2021. december 31-ei határozatában megjelöli azokat az állami tulajdonban álló ingatlanokat, amelyek az azokhoz kapcsolódó ingóságokkal együtt 2022. január 1. napján ingyenesen, könyv szerinti nyilvántartási értéken a kormány határozatában felsorolt önkormányzatok tulajdonába kerülnek. Az ingatlanok összesített nyilvántartási értéke nem haladhatja meg a 2,5 milliárd forintot. Az átadásra kerülő ingóságok, nagy számukra tekintettel, nem a kormány határozatában kerülnek felsorolásra, hanem azokról tételes birtokátruházási jegyzőkönyv készül. A vagyonjuttatás a 2022. január 1-jei természetbeni állapotok szerint történik. A vagyonjuttatás során az önkormányzatok mentesülnek a nemzeti vagyonról szóló törvény ingyenes vagyonjuttatásra vonatkozó rendelkezései, így az átadó részére történő beszámolási kötelezettség, illetve az elidegenítési tilalom előírása alól. Az önkormányzatok jogosultak lesznek a részükre átadott vagyonelemek értékesítésére, azonban az értékesítésből származó bevételt csak az e törvényben meghatározottak szerint használhatják fel. A vagyonelemek átadására per-, teher- és igénymentesen kerül sor, ide nem értve a hatályban lévő bérleti szerződéseket erre külön felhívnám a figyelmet , a használati jogviszonyokat, valamint az érintett ingatlanokon esetlegesen fennálló, az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett vezeték-, szolgalmi, használati jogokat és kötelezettségeket. Tisztelt Ház! A kormány 2019-ben elindította a „Felzárkózó települések” hosszú távú programját, amelynek értelmében célzott programmal szükséges segíteni az ország 300 leghátrányosabb helyzetű települését. A program a Magyar Máltai Szeretetszolgálat Jelenlét-programja alapján, a szervezet szakmai irányításával, egyházak, karitatív és civil szervezetek bevonásával valósul meg. A települések fokozatosan kerülnek bevonásra: az első évben 31, a második évben 67, 2021. július 1-jétől pedig már 118 településen valósul meg a program mintegy 20 egyházi és civil szervezet részvételével. A program a mélyszegénységgel érintett területeken kíván hiánypótló szolgáltatásokat nyújtani azoknak a rászorulóknak, akiknek túlnyomó többsége a nem megfelelő lakhatás mellett súlyos munkavállalási és súlyos megélhetési gondokkal, továbbá sok esetben egészségügyi problémákkal küzd. [[12.20]] A települési programok megvalósítása a helyi adottságok feltárásán, szakmai jelenléten és egyedi diagnózis szerint kialakított komplex beavatkozáson alapul. A Jelenlét-program átfogó célja a leszakadó települések szociális és infrastrukturális ellátottságának fejlesztése, az ott élő emberek és közösségek életében pozitív, előremutató változások elősegítése. A program a lehető legszélesebb eszközrendszerrel fókuszál a gyermekekre. A megfelelő infrastruktúra megléte alapvető kérdés. A program alapeleme, a Jelenlét pont a közösségfejlesztés elsődleges színtere s ahol a szociális munka zajlik, a szolgáltatások bővülésével, gyerekház-, tanodajellegű szolgáltatások megteremtésével pedig növekszik a program elhelyezési és ingatlanszükséglete. Az ingatlanok legfőbb hasznosítási területe ugyanakkor a lakhatás, amely alapvetően befolyásolja a család egészséges életmódját, meghatározó a gyerekek iskolai és a szülők munkaerőpiaci előmenetele szempontjából. A felzárkózó települések hosszú távú programjának hatékony megvalósítása érdekében a kormány 2021. december 31-éig nyilvános határozatban megjelöli azokat az állami tulajdonban álló ingatlanokat, amelyek az azokhoz kapcsolódó ingóságokkal együtt 2022. január 1-jén ingyenesen, könyv szerinti nyilvántartási értéken a Magyar Máltai Szeretetszolgálat Egyesület tulajdonába kerülnek. A kijelölésre kerülő ingatlanok összesített nyilvántartási értéke nem haladhatja meg a 49,5 millió forintot. A vagyonjuttatás során a Magyar Máltai Szeretetszolgálat részben mentesül a nemzeti vagyonról szóló törvény ingyenes vagyonjuttatásra vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazása alól, így jogosult lesz a részére átadott vagyonelemek értékesítésére, azonban az értékesítésből származó bevételt, mint ahogy már említettem, csak a törvényjavaslatban meghatározott feltételekkel használhatja fel. Tisztelt Országgyűlés! A 2021 nyarán kihirdetett, az egyes otthonteremtési állami feladatok karitatív szervezet általi átvállalásáról szóló 2021. évi LXXXVI. törvény a lezárult otthonteremtési akcióprogram eredményei, tapasztalatai összegzéseként született meg azzal a céllal, hogy további segítséget nyújtson azoknak a személyeknek és családoknak, akik saját döntésük alapján bérlők maradtak a Nemzeti Eszközkezelő programban. Az MR Közösségi Lakásalap Közhasznú Nonprofit Kft. tevékenysége garanciát jelent arra, hogy a NET-programban részt vevő, ingatlanokban maradó családok számára továbbra is biztosítottak legyenek a fenntartható és kiszámítható lakhatási feltételek. A két nagy karitatív szervezet, a Magyar Máltai Szeretetszolgálat és a Református Szeretetszolgálat több mint tíz éve nyújt személyre szóló segítséget az eladósodással küzdő családoknak. A szervezetek által létrehozott gazdasági társaság nem profitorientált, hanem arra törekszik, hogy a bérlők lakhatása a jövőben se kerüljön veszélybe. A Maradványvagyon-hasznosító Zártkörűen Működő Részvénytársaság vagyonkezelésében lévő, a NET-program ingatlanportfóliójából megmaradt, megüresedett ingatlanok karitatív szervezetek részére történő átadásával a szervezetek a szociálisan hátrányos helyzetben lévő társadalmi rétegek lakhatásának biztosításában még eredményesebben tudnak közreműködni. Az üreslakás-állománnyal való gazdálkodás lehetőséget teremt a személyre szabott megoldások megtalálására, a családok számára a mobilitás biztosítására, s nem utolsósorban az egyedi ügyfélkezelésre. A törvénymódosítási javaslatok a szociális lakásgazdálkodásból és bérleti jogviszonyokból fakadó feladatokhoz, továbbá a segítő szolgáltatók tevékenységéhez és a részletvételi vásárlással összefüggő állami feladatok ellátásához kapcsolódóan a lakásingatlanok fenntartása, üzemeltetése során felmerülő kérdésekben az eddigi program lebonyolítójához hasonló jogállást biztosítanak a lakásalap részére. A módosításokat egyrészt a lakásalap által átvállalt állami feladatok megfelelő ellátása teszi szükségessé, másrészt arra tekintettel is indokolt egyes kedvezmények biztosítása, hogy a lakásalap az ingatlanokat bérleti jogviszonnyal terhelten veszi át, s a törvényi rendelkezések alapján a lakásalap a bérlők számára két évig hátrányosabb feltételeket nem határozhat meg. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottakra tekintettel kérem, hogy a T/17437. számú törvényjavaslatot megvitatni, a törvényjavaslatban megfogalmazott szabályozási szándékot pedig és ezt minden frakciótól kérem támogatni szíveskedjenek. Köszönöm figyelmüket. Elnök úr, köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Hadházy Sándornak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjenek meg egy kis visszatekintést az elmúlt néhány évtizedre vonatkozóan. 1990-ben volt egy rendszerváltás és egy demokratikus átalakulás, amelynek következtében először egy gazdasági összeomlás szemtanúi és részesei lehettünk, és ennek következtében, főleg ennek következtében elindult egy határon belüli népességátrendeződés, egy vándorlás, egy belső vándorlás. Ennek az egyik fő oka az volt, hogy a munkahelyek tömegével szűntek meg, szolgáltatások szűntek meg, gazdasági egységek szűntek meg, és a vidéken élőket ez sokkal jobban érintette, sújtotta, mint a nagyobb városokban vagy akár a fővárosban élőket. Ez a folyamat ráadásul egy gyorsuló folyamat volt, elkezdődött valamikor 90-es évek legelején, és tartott, én úgy gondolom, hogy talán a 2000-es évek első éveiig, tehát mondjuk, 2005-ig, 2010-ig, amikor már más típusú folyamatok is láthatóvá váltak, mégpedig az a folyamat, hogy a nagyobb városokból a kertes övezetekbe kezdtek el kiköltözni az emberek. Ez a két folyamat részben kioltotta egymást, de nagyon sok helyen inkább erősítette egymást, ennek következtében nagyon sok helyen a kisebb települések egyszerűen elnéptelenedtek. Az iskolai létszám, az óvodai létszám olyan mértékű csökkenést mutatott, amely az oktatás és az ellátás színvonalát is befolyásolta értelemszerűen, hiszen a működtető, általában a helyi önkormányzat a fejkvóta alapján kapta a normatív támogatásokat, és nyilvánvaló, hogy minél kevesebb gyerek járt egy intézménybe, annál kevesebb támogatást kapott az önkormányzat, és ez tovább fokozta ezt a folyamatot, és ez nagyon sok szakember szerint mindenképpen egy egészségtelen folyamattá fajult és vált. A mindenkori kormányzatok különféle módon próbálták ezeket a kérdéseket kezelni. Voltak olyan időszakok, amikor inkább fokozták ezt a tempót, növelték a feszültséget, például a társadalmi mobilitás címszó alatt munkahelyeket, főleg lakásokat és egyéb szolgáltatóhelyeket, létesítményeket építettek tenger sok forrás felhasználásával, zömmel hazai forrásból, de aztán az európai uniós források megindulásával ezek még nagyobb iramban folytatódtak. [[12.30]] Olyan helyzet alakult ki az elmúlt években, mondjuk, 2010-re datálhatóan, amely mindenképpen kormányzati újragondolást igényelt. Ennek az újragondolásnak a terméke lényegében ez a „Magyar falu” program, amelynek az a legfontosabb célja, hogy ezt a folyamatot megállítsa, sőt, amennyire lehet, visszafordítsa, hiszen ez a folyamat nem fenntartható. Tisztelt Képviselőtársaim! Az asztalunkon lévő T/17437. számú, az egyes állami tulajdonú vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásáról, valamint az egyes otthonteremtési állami feladatok karitatív szervezetek általi átvállalásával összefüggő törvények módosításáról szóló törvényjavaslat célja, hogy ingyenes ingatlanjuttatással mint új eszközzel segítse a „Magyar falu” program által támogatott 5 ezer fős vagy az alatti lakosságszámú települések népességszámának megőrzését és lehetőség szerint annak növelését. Fontos célja továbbá, hogy hozzájáruljon a kistelepülések hosszú távú fejlesztési programjainak megvalósításához és segítse a felzárkózó települések hosszú távú programjában részt vevőket az érintett településeken lévő, az állami vagyonba tartozó, de állami vagyongazdálkodás céljára az állami feladatok ellátásához közvetlenül nem hasznosítható vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásával, amelyek helyi viszonylatban életminőség-javító, érzékelhető használati értékkel bíró vagy épp tőkeinjekciót jelentő potenciállal rendelkeznek. A törvényjavaslat célja ezeken felül az egyes otthonteremtési állami feladatok karitatív szervezetek általi átvállalásával összefüggő törvények módosítása. Tisztelt Országgyűlés! A „Magyar falu” program 2018-as meghirdetését követően a program végrehajtása 2019-ben kezdődött meg. A „Magyar falu” program támogatási rendszere újabb elemmel való kibővítésének lehetőségét jelenti az a kormányzati elképzelés, amelynek révén az állami közfeladatokhoz, központi költségvetési szervek elhelyezéséhez, feladatellátáshoz nem szükséges, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság közvetlen kezelésében lévő ingatlanok az 5 ezer fős és az alatti lélekszámú települések térítésmentes tulajdonba kerülését eredményezné, hozzájárulva ezzel a települések fejlődéséhez. A „Magyar falu” programmal kapcsolatban el kell mondanom, hogy nagy örömünkre szolgál, hogy a „Magyar falu” programra fordított költségvetési támogatások összege lassan eléri majd az ezermilliárd forintot, és a programnak köszönhetően újra élettel telnek meg a falvak. A program indulása óta már 1100 településen nőtt a népességszám, ez rendkívül pozitív dolog, köztük 858 olyan településen, ahol korábban évtizedeken keresztül csökkent. Határozott szándék van arra, hogy a programot addig folytassák, amíg ez mind a 2372 magyarországi érintett településről elmondható lesz. A program forráskerete is évről évre bővül. Az eddigi 600 milliárd forint feletti összeg jövőre több mint 291 milliárd forinttal fog bővülni. A 2010 előtti időszak tudatos falurombolás volt, amikor megszűntek a területfejlesztési alapok, bezártak 38 vasúti mellékvonalat, megszűnt 381 oktatási intézmény, a falvakat adósságcsapdába kergették. A 2010-es kormányváltás után elkezdődött az újjáépítés korszaka, első lépésként a kormány átvállalta a kistelepülési önkormányzatok adósságát, ez 1300 milliárd forint körüli összeg volt, ami lekerült az önkormányzatok válláról. Elindult a „Modern városok” program. Az ebben megvalósult fejlesztéseknek haszonélvezői a falvak is. A „Magyar falu” program 2019-ben indult, ezt a programot a falvak írják, eddig mintegy háromszáz helyszínen 10 ezer szereplővel konzultáltunk. A programon belül a falusi útalapból 3 ezer kilométernyi úthálózatot újítottak meg 2019 és 2021 között, 2022-ben további 1500 kilométernyi mellékút újulhat meg. A „Magyar falu” program indulása óta több mint 20 ezer nyertes pályázat révén több mint 220 milliárd forint támogatást kaptak a hazai kistelepülési önkormányzatok, a falvakban működő egyházközségek, a tankerületi központok és a civil szervezetek. Egy pályázatra átlagosan nagyjából 10-11 millió forint jutott. Tisztelt Képviselőtársaim! A 2021 nyarán kihirdetett, az egyes otthonteremtési állami feladatok karitatív szervezetek általi átvállalásáról szóló 2021. évi LXXXVI. törvény a lezárult otthonteremtési akcióprogram eredményei, tapasztalatai összegzéseként született meg, és a célja, hogy további segítséget nyújtson azon személyek és családok számára, akik saját döntésük alapján bérlők maradtak a Nemzeti Eszközkezelő programban. Az MR Közösségi Lakásalap Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság tevékenysége garanciát jelent arra, hogy a NET-programban részt vevő ingatlanokban maradó családok számára továbbra is biztosítottak legyenek a fenntartható és kiszámítható lakhatási feltételek. A két nagy karitatív szervezet, a Magyar Máltai Szeretetszolgálat és a Magyar Református Szeretetszolgálat több mint tíz éve nyújt személyre szóló segítséget az eladósodással küzdő családoknak. Ők már tíz éve részt vesznek ebben a programban. A szervezetek által létrehozott gazdasági társaság nem profitorientált, arra törekszik, hogy a bérlők lakhatása a jövőben se kerüljön veszélybe. A Maradványvagyon-hasznosító Zártkörűen Működő Részvénytársaság vagyonkezelésében lévő, a NET-program ingatlanportfóliójából megerősített ingatlanok karitatív szervezetek részére történő átadásával a szervezetek a szociálisan hátrányos helyzetben lévő társadalmi rétegek lakhatásának biztosításában még eredményesebben tudnak közreműködni. Az üres lakásállománnyal való gazdálkodás lehetőséget teremtene a személyre szabott megoldások megtalálására, a családok számára a mobilitás biztosítására, az egyedi ügyfélkezelésre. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottak ismeretében megállapítható, hogy a törvényjavaslat előremutató, fontos célokat szolgál, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, támogassák a benyújtott javaslatot. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük. Most megadom a szót Z. Kárpát Dánielnek, aki a Jobbik képviselőcsoportjának véleményét ismerteti. Képviselő úr, öné a szó!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Reményeim szerint azért sokan követik a munkánkat, legalább online vagy digitális csatornákon keresztül. Tőlük azt kérem, hogy ne higgyék el az imént elhangzottakat. Bárcsak igaz lenne az a termelési jelentés, miszerint több mint ezer magyar településen nő az ott lakók száma. Ez egészen elképesztő, képviselőtársaim! Bárcsak így lenne! Nagyon-nagyon szurkolok ennek. A helyzet az, hogy csak föl kell menni a KSH oldalára, és önök ezt megspórolták. Fogják meg a kis telefonjukat, üssék be, itt a KSH gyorsjelentése! A természetes fogyás az összes régióban nőtt, leginkább Pest régióban 202 százalékkal, az Észak-Alföldön 113 százalékkal, a legkisebb mértékben egyébként a Dél-Alföldön 41 és a Közép-Dunántúlon 45 százalékkal. Olyan sokkoló, kijózanító adatok jönnek szembe a magyar vidék állapotáról… Én nem vitatom egyébként, hogy vannak olyan kistelepülések, ahol célzott befektetésekkel lehet adott esetben még népességet, fiatal családokat odavonzani, és ez nagyon jó dolog, üdvözöljük, hogyha így van. Csak a helyzet az, hogy a GKI felmérése szerint a magyar falvak ötödében mutatható ki az, hogy az állandó népesség 30 százaléka 60 év feletti, képviselőtársaim. Ez a kép az elöregedésé. Általában a 18 év alattiak arányát szokták megvizsgálni, a 18 év alattiak arányából lehet arra következtetni, hogy mikor fog kihalni az az adott település, és minden mértékadó elemzés szerint a magyar települések ötöde veszélyben van ilyen szempontból, a kihalás, elnéptelenedés szempontjából. [[12.40]] Szerintem egyébként a cél alapvetően jó. Tehát azt, hogy becélozni az elnéptelenedő magyar vidéket és erre programot kidolgozni, én üdvözlöm a kormány részéről. Nehogy úgy érezzék, hogy a „Magyar falu” programmal szemben nekem valami zsigeri ellenérzésem van, mert egyáltalán nincs. [[Nacsa Lőrincnek:]] Ne ingassa a fejét, képviselőtársam! Amíg még szólásszabadság van, elmondom, amit akarok, ön ezt véleményezheti, de ne vitassa senki azt a jó szándékot, ami minden ellenzéki képviselőben megvan, mert mi is azt akarjuk, hogy a magyar vidék felvirágozzon. Álláspontom szerint ebben a parlamentben nincs olyan képviselő, aki direkt, tudatosan a falvak leromlására bazírozna, mert akkor neki esetleg jobb lesz. Én ebben nem hiszek. Viszont a helyzet önmagában nem javul attól, hogy megint lehet pályázni falusi vállalkozások újraindítására. Vegyük csak az államtitkár úr által említett Ózd példáját. Ott a történelmi termelőkapacitás gyakorlatilag eltűnt, illetve a korábbi kapacitást meg sem tudja közelíteni. Azóta évtizedek teltek el, és azt látjuk, hogy kormányok jöttek és mentek, de célzott munkahelyteremtő beruházásokat ebbe a térségbe nemigen vittek. Vagy ha vittek, akkor az felszedte a gyártólapot, és azt mondja, hogy máshol próbál még olcsóbb munkaerőt találni. Ha ott marad egy régió és egyáltalán nem telepszik oda munkahelyteremtő beruházás, vagy volt ott, de az szedi a sátorfáját és elmegy máshova, akkor tehetünk mi bármit, célozhatunk a falvakra akárhogy, ha a környéken nem lesz olyan nagymunkáltató, működő tőke és olyan befektetés, amely nem kifosztja azt a régiót, hanem együttműködik vele, adott esetben segít felvirágoztatni, tehát ha ilyen nincs, akkor nagyon-nagyon nehéz dolgunk van. Azt látjuk, hogy nagyon egészségtelen és egyenlőtlen a normális beruházások eloszlása Magyarországon, és azt is látjuk, hogy néha főúri kegyként dől el az, hogy melyik országrészbe, melyik megyébe, melyik járásba menjen ilyen beruházás. Pedig ezt egy országos és abszolút szakmai stratégia alapján kellene elosztani. Helyes volt az államtitkári példa említése: igen, vannak Északkelet-Magyarországon olyan teljes régiók, ahova nem érkezik működő tőke, tisztességesen működő tőke, ebből kifolyólag pedig csinálhatunk mi ott a „Magyar falu” program címszava alatt akármit. Tüneti kezelésre biztos, hogy elég, tehát lesz olyan település, ahol beindul egy kisvállalkozás, lesz egy kisbolt és valóban könnyebb lesz a helyiek élete, ezt ne vitassuk el. Csak én a big picture-t próbálom emlegetni, hogy összességében a magyar vidék kiürülése, a tragikus mértékű népességfogyás nem tud ettől csillapodni. Én nagyon szimpatizáltam azzal, hogy lett egy tárca nélküli minisztere a családügynek Magyarországon, szerintem ez egy fontos dolog, éppen ezért fáj nekem, amikor Novák miniszter asszony olyanokat nyilatkozik, amilyeneket. Szerinte népesedési fronton óriási eredmények vannak, de az utolsó nagy nyilatkozatai évében Nagykanizsa lakosságával lettünk kevesebben, december hónapban pedig, amikor nyilatkozott, akkor Siklós lakosságával fogyatkoztunk. Mi azt látjuk, hogy nincs miről és nincs miért dicshimnuszokat emlegetni. Ha meg azt vizsgáljuk, hogy a népességfogyás mellett a kivándorlásnak mi a másik eredője a megalázóan alacsony bérek mellett, akkor azt látjuk, hogy a lakhatási problémák. Ebben a javaslatban pont a lakhatás köszön vissza. A lakhatási kataklizma egyik állatorvosi lova a Nemzeti Eszközkezelő. Tudom, hogy ez államtitkár úrnak szívügye, és szerintem jó gazdaként bánt ezzel a területtel. Szeretném a korrektség jegyében elmondani, hogy amikor én szakmai kérdést tettem fel, rendre szakmai választ kaptam rá, és ebben a leszűkített diskurzustérben normálisan tudtunk erről beszélgetni, és tények, számok ütköztek egymással. Ez szerintem jó irány és ezt jó lenne megtartani. Az Eszközkezelőnél nekem filozófiai problémám van. Adott a devizahitelezés egésze. Azt látjuk, hogy itt egy hibás termékkel az érintett kereskedelmi bankok legalizált módon foszthatták ki a lakosságot. A többség 160-165 forinton vette fel a devizahitelét, s végül nagyon hosszú rendezési folyamat után 256 forintos, majdnem akkori piaci árfolyamon került forintosításra ezt a devizahitel-tömeg. Tehát a tipikus ügyfél egy százforintnyi átváltási arányt vesztett, és ebből kifolyólag súlyos milliókat. Az ezen súlyos milliókkal megkárosított ügyfelek egy része került olyan helyzetbe, hogy elvesztette az ingatlantulajdonát, és ahelyett, hogy ez a bankra szállt volna, gyakorlatilag a magyar államnál kötött ki a tulajdonjog, és visszabérelhették ezek a honfitársaink a saját korábbi otthonukat. Ez egyébként kétségkívül segítség, ezt ne vitassuk el, viszont az egész filozófia alapja még mindig ott van, hogy ezeket az embereket megkárosították, és ezt a megkárosítást nem reparálta senki. Mi az ellenzéki oldalon egyre többen gondoljuk úgy, hogy egy új elszámolási törvényre van szükség a devizahiteles ügyek kapcsán. Más párt azt mondja, hogy ezt kártérítési törvénynek hívjuk, én legalább öt éve mantrázom az elszámolási törvényt. Az én célom az, hogy ezeket az úgynevezett hiteleket a felvétel napjának árfolyamán számoljuk újra, s nézzük meg, hogy az ügyfél befizetette már annyit, amennyit követeltek tőle. De hát itt a bökkenő, hogy mi történik azokkal, akik a Nemzeti Eszközkezelőbe kerültek. Majd kiderül, hogy kifosztották őket, viszont a helyzet az, hogy a jóvátételre maximum anyagilag számíthatnak. De hát vizsgáljuk meg az ingatlanárakat, ha ő visszakapja azt, amennyivel megkárosították akár jegybanki alapkamattal súlyozva, akkor sem tud olyan minőségű ingatlant vásárolni belőle a mai árak mellett, mint ami egy in integrum restitutio felé őt elmozdítaná és az eredeti állapotát legalább megközelíthetné. Éppen ezért mondjuk azt, hogy filozófiailag téves és hibás az egész megközelítés, miszerint ezeknek az embereknek akár a kedvezményes sajátlakás-visszavásárlási lehetőséggel a jóvátételt biztosították volna. Én ezt vitatom, és mindent megteszek azért, hogy majd a véglegesített közös programban ezek az emberek igazságra találjanak. S ha már elvették tőlük a tervezhető éveket, sokaktól a családalapítási, -egyesítési vagy -bővítési szándék lehetőségét vagy ennek a beteljesülési lehetőségét, adjuk vissza azt, amit lehet. De hogy jutunk el a Nemzeti Eszközkezelőhöz? Láthattuk, hogy kedvezményes formában lehetett visszavásárolni a saját ingatlant. Amellett, hogy vitatom a filozófia alapját, ez jobb dolog, mint ha egy bank elvitte volna, vagy mint ha piaci kofaként 30-35 százalékon a bankok adták volna egymás között ezt a követelést a továbbiakban. De most egyházi szeretetszolgálatoknak ajándékozza az állam a kimentett devizahitelesek lakásait. Megint csak vitatom azt, hogy önök a tisztesség talaján ezt megtehetik-e. Egy nagyon szigorúan vett állami feladatról beszélünk mind a lakhatás, mind a szociális feladatok frontján. Ennek az outsourcingja, kiszervezése biztos, hogy nem egy erős állam bizonyítványát állítja ki. Egy erős kormányzat ezeket a feladatokat megoldaná. Az önök kormánya megint csak ki akarja szervezni ezeket a feladatokat. Azzal fognak engem nyugtatni, már látom, hogy az állami finanszírozás megmarad az egész mögött, és én nyugodjak meg ettől. A helyzet az, hogy egy civil szervezetet nem tudunk úgy elszámoltatni, mint önöket. Ha ők nem látják el ezt a feladatot, akkor a felelősségtranszport révén a helyzet az, hogy nagyon nehéz lesz meggyőzni azt a civil szervezetet arról, hogy ez igazából az állam kötelessége lenne és lássa el ezt a feladatot, mert ő egy civil szervezet, rajta ez nem kérhető számon. Nagyon örülök annak is, hogy az üres ingatlanállomány szóba került az időközben távozott kormánypárti vezérszónok úr részéről. Valóban van egy történelmi mulasztása ennek a kormánynak. Félmillió üresen álló ingatlanról tudunk Magyarországon. Ami magántulajdonban van, ahhoz nyilván senki nem akar nyúlni, mert mi a fideszes szokásokat nem követjük, mi a magántulajdont tiszteljük. Viszont van két másik lába ennek a dolognak, az állami és az önkormányzati tulajdon. Nagyon sok ilyen ingatlan annyira leromlott állapotban van, hogy én tisztán látom, hogy a felújításuk és a bérlakáskénti hasznosításuk drágább lenne, mint ha új építésű bérlakásokat emelnénk. De nagyjából az egytizedére tesszük azt a számarányt, ami felújított formában bérlakásként hasznosítható lenne. Ez 50 ezer ingatlan. Ha elkezdenénk egy új bérlakásprogramot egyébként ez az új nemzeti egységkormány célja , akkor évente 5-10 ezer bérlakás építésével lehet maximumkapacitással elkezdeni. Tehát nagyon fontos láb lenne az üresen álló ingatlanok feltérképezése. Ez egyébként a „Magyar falu” program által érintett régióban sem elhanyagolható, hiszen az elnéptelenedő falvakban nagyon sokszor üresen áll a korábbi kapacitás, üresen állnak ingatlanok, korábbi otthonok. De ettől még ott munkahely nem lesz. Egyetlen esélye van Magyarországnak: a kényszerből külföldre távozottak számára valódi hazahívó programot gyártani, versenyképes bérekkel és megfelelő lakhatási feltételekkel elérni, hogy mindenki boldogulhasson a szülőföldjén, aki csak akarja ezt, nyilván nem kényszerrel és nem röghöz kötéssel, hanem erős motivátorokkal. Mindemellett nem hagyhatunk magyar járást érdemi munkahelyteremtő beruházás nélkül, magyar megyét pedig pláne nem. Nem mondhatják önök, és senki nem mondhatja azt teljes országrészekre, hogy oldják meg a sorsukat, ahogy akarják, mert nekik nem jut adott esetben egy cég beruházásából. Azért ezek irányítható folyamatok; nem csak a vissza nem térítendő adókedvezményekkel és támogatásokkal, ahogy ezt Magyarország Kormánya csinálja. Ennek állatorvosi lova volt az Audi, amelynek akkor is adtak 1 milliárdot, amikor a sajtóban jelentette be a vezetője, hogy ők nem szorulnak rá, nem kérik ezt. [[12.50]] Ezeket az összegeket, az egyébként százmilliárdos nagyságrendű támogatási összegeket lehetne úgy csatornázni, hogy az a munkahelyteremtő beruházás X vagy Y régióba érkezzen, fel lehetne támasztani ezeket a régiókat, ha pedig van munkahely, és van egészségesen működő tőke, akkor lehet a népesség megtartásáról beszélni. Tehát, még egyszer mondom, a „Magyar falu” program tekintetében az alapokat én nem vitatom, de a megvalósítás eredményességében egyáltalán nem áll módomban hinni, főleg a KSH és a GKI adatai alapján. Az pedig egészen vérlázító, és remélem, erre valaki reagálni fog, hogy hogyan fordulhatott elő, hogy a 300 legszegényebb falu 143 milliárd forintot bukott az utóbbi időszakban. Itt a tervezettnél jóval kevesebb pénzt hív le a kormány az uniós helyreállítási alapból, és itt a legszegényebb települések számára lett volna egy forrás-, egy keretlehetőség. Áprilisban még úgy volt, hogy 220 millió forintot költenek a „Felzárkózó települések” programra, és az utolsó nálam lévő szám 77,5 milliárd forint, meg nyilván, amit majd erre még ráraknak, de azt látjuk, a csökkenés egyik oka, hogy a kormány úgy döntött, mégsem kéri a kedvezményes hitelt, csak a vissza nem térítendő támogatásra tart számot. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból.]] Igen. A helyzet az, hogy így az érintett magyar falvakra eső részarányos összeg nagyságrendekkel csökken. Én nem olvastam olyan hírt, hogy ezt nemzeti forrásból kipótolná Magyarország Kormánya, ha így lenne, akkor üdvözlöm, de mindenképpen azt látom, hogy ez a néhány száz, óriási bajban lévő település az utolsó óráit éli. Tehát nem biztos, hogy egy következő kormánynak lesz ideje ezeknek a végletes kiürülését megakadályozni. Még egyszer mondom, itt a 18 év alattiak arányára legalább annyira kellene figyelni ezeken a településeken, mint a 60 fölöttiekére, hiszen a 60 fölöttiek aránya még lehet is kedvező egy polgári, kertvárosi övezetben, de ha nincs ott fiatal, aki életvitelszerűen ott lakik, akkor el fognak néptelenedni ezek a települések. Egyébként hosszú távon biztos nem, mert látom azt, hogy mondjuk, a nyugat-európai felvásárlási szándék is egyre szélesebb körben jelenik meg magyar faluhelyen, és azt is látom, hogy bizony azért Európa szívében, Európa volt éléskamrája területén az, hogy megyék, járások teljesen néptelenek maradjanak, ez hosszú távon vélhetően nem képzelhető el, de hozzám az a gondolat állna közel, hogy a saját reprodukciónkat biztosítva, mindenki számára a szülőföldön való boldogulást szavatoljuk. Ebben a csomagban én ezt nem látom, de még egyszer mondom, az előző napirendhez képest annyival előrébb vagyunk, hogy bár a filozófiáját vitatom egyes intézkedéseknek, az alapmegközelítést, miszerint a magyar falvakat meg kell megmenteni az elnéptelenedéstől, ezt nem vitathatja senki ebben a Házban. Talán akkor így egy ponttal előrébb vagyunk. Tegyünk meg mindent a magyar megmaradásért! Köszönöm a türelmet, elnök úr, és a figyelmet.
Köszönjük. Most megadom a szót Nacsa Lőrincnek, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel mondhatja azt, hogy egyáltalán senki ne higgyen el semmit fideszes képviselőtársam mondanivalójából, de azt nem engedi meg nekem, hogy ingassam a fejem a beszéde közben [[Z. Kárpát Dániel: Kértem, de nyugodtan ingassa!]] , azt kikérte magának, hogy én ingattam a fejemet. Van számos vitánk egymással, a célban természetesen egyetértünk. Ön sokszor mondja azt a családpolitika területén vagy éppen a vidékpolitika területén, hogy a céllal egyetért, aztán a szavazataiban ez sajnos sosem nyilvánul meg, és sosem támogatja azokat az intézkedéseket, amelyeket például a vidékiek, a falusiak, a „Magyar falu” program érdekében hozunk. Ön azt állította, hogy senki nincs olyan a teremben a magyar politikában, aki lenézné a vidékieket vagy valamilyen módon a falusi emberek kárára dolgozna. Pont az önök miniszterelnök-jelöltje, közös miniszterelnök-jelöltje, Márki-Zay Péter mondta azt, hogy ha egy vidéki városban a Fidesz összegyűjti a legjobb embereit, akkor valószínűleg egy keresztrejtvényt sem tudnának megfejteni. Ez a vidék lenézése az önök miniszterelnök-jelöltjétől, illetve a Momentum képviselője mondta azt, hogy rühelli a vidékieket. Na, innen indulunk most, tisztelt képviselőtársaim! A törvényjavaslat szerintem egy végtelenül fontos törvényjavaslat, amelyről most itt tárgyalunk, és lehetőségünk adódik a „Magyar falu” programról mint egy vidéki, a vidék népességmegtartó programjáról beszélni. Én azt gondolom, hogy rendkívül fontos, a kulturális, szociológiai, történelmi hátteréről beszélt Hadházy képviselőtársam itt a felszólalása elején, de nekünk 2010 óta az a célunk, és elkötelezettek vagyunk amellett, hogy a magyar falvakban és a kistelepüléseken élő emberek életminőségét javítsuk. A kormány célja, hogy a falvakban és kistelepüléseken élni, ne jelentsen alacsonyabb életminőséget és hátrányokat a nagyvárosi létformával szemben. Célunk az is, hogy a magyar kistelepülések népességcsökkenését megállítsuk, amihez hozzátartozik, hogy a falusi emberek is jussanak hozzá mindazon szolgáltatásokhoz és lehetőségekhez, amik a nagyvárosi emberek számára természetesek. A mi fölfogásunk szerint a magyar falvak közösségeit támogatni kell, hogy értékes vidéki életformájukat meg tudják őrizni, ugyanakkor a XXI. század vívmányai se legyenek elzárva előlük. Ezért indította el a magyar kormány 2019-ben a „Modern városok” programmal párhuzamosan a „Magyar falu” programot, amelynek keretében a 2020-as költségvetésben 150 milliárd forint állt rendelkezésre a kistelepülések részére, míg idén, 2021-ben ez az összeg már a 220 milliárd forintot is meghaladja. A kormány a „Magyar falu” program indulása óta összesen több mint 600 milliárd forintot biztosított a hazai kistelepülések fejlesztésére. Jövőre, a 2022. évben pedig minden korábbinál magasabb összeg, közel 300 milliárd forint áll majd rendelkezésre a program folytatására. Ez volt az a költségvetési összeg, amelyre önök nemet mondtak annak idején, nyáron. Ennek a programnak a részét képezi a kistelepülések infrastrukturális fejlesztése, a helyi közösségek, civil szervezetek, művelődési egyesületek és egyházak támogatása. A program eredményeit mutatják, hogy felújításra kerültek faluházak, közösségi intézmények, iskolák, óvodák, bölcsődék, játszóterek, orvosi rendelők, utak, járdák, kerékpárutak, és sorolhatnánk itt napestig a „Magyar falu” program eredményeit. A program keretében eddig több mint 20 ezer nyertes pályázat kapott több mint 220 milliárd forint támogatást. A falusi útalap keretében a 2019-től 2021 végéig tartó időszakban közel 3 ezer kilométer mellékút újult vagy újul meg, 2022-ben pedig további 1500 kilométer alacsonyabb rendű út fejlesztése kezdődhet meg. A falusi munkahelyek megőrzése és létrehozása érdekében eddig több mint 2600 hazai mikro- és kisvállalkozás tevékenységét támogatta a „Magyar falu” program. A program első három évének eredményeit jól mutatja, hogy több mint 1100 olyan településen indult növekedésnek a lakosság száma, ahol a korábbi évtizedekben tartós fogyás volt tapasztalható. Itt vitatkozott ezzel Z. Kárpát képviselőtársam, és ő régiós természetes népességfogyási adatokat mondott, ezekben a nevezhetjük így mikroközösségekben a falusi CSOK és a „Magyar falu” program hatására igenis elindult egy pozitív tendencia, én abszolút örülök ennek, és abszolút támogatandónak tartom, hogy tovább menjünk ezeken az utakon. Ha képviselő úr is megnézi ezeknek a falvaknak egyenként az adatait, akkor azt fogja látni, hogy igenis lettek pozitív elmozdulások. Sőt, a polgármesterek már mondják azt, hogy például átlépte az 5 ezer főt a települések lélekszáma, ezáltal kiesnek a „Magyar falu” programból, és most éppen ez okozza számukra a problémát, ami egy örömteli probléma, még egyszer mondom, mert sokkal alacsonyabb számról kezdték, és hála istennek, a beköltözők révén, a gyermekvállalás révén és a fejlődés révén elindult ez a növekedés. A magyar vidék és a falvak erejét mutatja az is, hogy a korábban az egyik legszegényebbnek számító, rengeteg kistelepüléssel és kiterjedt tanyavilággal rendelkező dél-alföldi régió is dinamikus fejlődést tudott felmutatni, és 2010 óta kilenc helyet tudott előrelépni az európai régiók fejlettségi rangsorában. Emellett Magyarországnak nincs olyan régiója, tisztelt képviselőtársaim, amelyiknek 2010 óta csökkent volna vagy stagnált volna a fejlettségi szintje, hanem mindegyik, Magyarországon lévő régió jelentős lépést tett meg az európai átlaghoz történő felzárkózás útján, és le tudott előzni más európai régiókat. Azonban nem volt ez mindig így. 2010 előtt a magyar falvak és kistelepülések fejlesztése helyett folyamatos leépítések és forráselvonások jellemezték a baloldali kormányzást; remélem, hogy Gurmai képviselőtársam és Sebián-Petrovszki László is ki fog térni majd a 2010 előtti vidékromboló politikára, hogy mi történt akkor, hiszen nyilván szégyellik [[Sebián-Petrovszki László közbeszól.]] maximum azért nem. Pontosan tudjuk, hogy a Gyurcsány-Bajnai-kormányok idején a kistelepüléseken iskolákat, háziorvosi rendelőket zártak be, és elüldözték a falvakból az orvosokat és a pedagógusokat. A baloldal 2007-ben 500 kilométernyi vasútvonalat, míg 2009-ben 800 kilométernyi vasútvonalat szüntetett meg, 38 vasúti mellékvonalat zártak be. A baloldal politikájának következtében 381 helyen szüntették meg az oktatási tevékenységet, amelynek következtében több mint ezer pedagógust küldtek az utcára. A kistelepülések a baloldal faluromboló kormányzása alatt százmilliárdos nagyságrendű adósságot halmoztak fel a 2002-2010 közötti időszakban. A 2010-es kormányváltás után több mint 1700 kistelepülést kellett megszabadítani a fojtogató adósságtól. Van tehát mit megvédenünk a baloldaltól, a magyar falvaknak komoly vesztenivalójuk van, ha a baloldal újra hatalomra kerül. [[13.00]] Azt gondolom, hogy a mostani törvényjavaslat egyetértve államtitkár úrral és képviselőtársammal egy újabb lépést jelent a magyar kistelepülések erősítése érdekében, hiszen a törvényjavaslat célja, hogy ingyenes ingatlanjuttatással mint új eszközzel segítse a „Magyar falu” program által támogatott települések népességszámának megőrzését és folyamatos növelését, valamint hozzájáruljon a kistelepülések hosszú távú fejlesztési programjának megvalósításához. A törvényjavaslat elfogadása egy újabb lépést jelent a kistelepülések életminőségének erősítése érdekében, ezért azt gondolom, hogy aki erre a törvényjavaslatra nemmel szavaz, az a magyar vidékre szavaz nemmel, a magyar falvakra szavaz nemmel. A KDNP-frakció támogatni fogja ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Most megadom a szót Gurmai Zitának, aki az MSZP képviselőcsoportjának álláspontját ismerteti. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaink! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja elméletileg az, hogy ingyenes ingatlanjuttatással segítse a „Magyar falu” program által támogatott 5 ezer fő vagy az az alatti lakosságszámú települések népességszámának megőrzését és növelését, valamint hogy hozzájáruljon a kistelepülések hosszú távú fejlesztési programjának megvalósításához. Az elméleti célok között szerepel az is, hogy az állami vagyonba tartozó vagyontárgyak ingyenes tulajdonba adásával segítse a „Felzárkózó települések” hosszú távú programjában részt vevőket. Ugyanakkor csak az nem derül ki, hogy ki és milyen ingatlanokat kap majd. A javaslat szerint ugyanis december 31-éig kell határozatot hoznia a kormánynak arról, hogy melyek azok az érintett önkormányzatokkal előzetesen leegyeztetett ingatlanok, amelyeket erre a célra kijelölnek. Az viszont nemcsak furcsa, hanem egyenesen döbbenetes, hogy bár az ingatlanokról semmit nem lehet tudni, ezek értéke mégis pontosan meghatározott: a 2 534 431 474 forintot nem haladhatja meg. A beszédem elején azt mondtam, hogy a törvényjavaslatban meghatározott célok csupán elméletiek, mert a javaslatban még több furcsaság szerepel, például az 1. § (10) bekezdésében azt foglalják törvénybe, hogy ha Fábiánsebestyén egy adott helyrajzi számú ingatlanja kijelölésre kerül, akkor arra a törvényi előírástól eltérően nem vonatkozik az elidegenítési tilalom. Hát, már megint mutyiznak, tisztelt kormánypárti képviselőtársak?! Ki és milyen ingatlant nézett ki magának Fábiánsebestyénben? Aztán a javaslatból az is kiderül, hogy ezek a juttatások inkább koloncot jelentenek az önkormányzatok számára, mivel az ingatlanok minden problémáját a nyakukba rakják. Ez világosan le is van írva a törvényjavaslatban. Idézem: „A vagyonjuttatás a 2022. január 1. napi természetbeni állapotok szerint történik, minden esetlegesen fennálló kármentés, szennyezéskezelés, hulladékkezelés az önkormányzatok felelőssége és költsége, amelyet nem háríthat át sem a magyar államra, sem a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zártkörűen működő Részvénytársaságra.” Hasonlóan homályos és erősen mutyiszagú a felzárkózó települések hosszú távú programjára vonatkozó rész is. Itt majd szintén csak egy december 31-éig meghozandó határozatban jelölik ki, hogy mely ingatlanokat és vagyontárgyakat kap meg a Magyar Máltai Szeretetszolgálat Egyesület, amely szintén mentesül a beszámolási kötelezettség, illetve az elidegenítési tilalom előírása alól, vagyis értékesíthetik ezeket a vagyonelemeket. És milyen meglepő, itt is szerepel egy rejtélyes rendelkezés, mely szerint ha Hejőszalontán kijelölésre kerül egy adott ingatlan, akkor arra szintén nem vonatkozik az elidegenítési tilalom. Mi ez a nagy titkolózás, kedves fideszes képviselőtársak? Tisztelt Képviselőtársaim! Erről a törvényjavaslatról messziről ordít a korrupció előkészítésének szándéka, mert bár az nem derül ki belőle, hogy milyen vagyont akarnak értékesíteni, de azt fillérre pontosan meghatározzák, hogy mekkora lehet a maximumösszeg. Kérdezem én: miért pont 2 534 431 474 forintot határoztak meg? Miért nem derül ki, hogy ki és mit kap, miközben azt pontosan meghatározzák, hogy mekkora összeget nem léphet át az átadott vagyon értéke? Mi értelme van ennek a törvényjavaslatnak, miért kell ehhez törvény? Persze, a választ sejtjük, a pontos összeg ismerete és az önök titkolózása arról árulkodik, hogy önök tökéletesen tudják, mire készülnek, csak most még nem akarják felfedni a szándékaikat. Félreértés ne legyen, a Magyar Szocialista Párt támogatja, hogy a „Magyar falu” program és a „Felzárkózó települések” projektek minél szélesebb körben és módon nyújtsanak segítséget az arra rászorulóknak, és ebben természetesen vannak pozitív példák is. Ez a törvényjavaslat azonban nem erről szól. Egyszerűen a javaslatból nem derül ki, hogy a kormány mit akar ezzel a törvénnyel véghez vinni. Ez a törvény ugyanis ugyanúgy lehet egy jövőbeni korrupció előkészítése, mint az önkormányzatok nyakába rakott újabb teher. Ezért az MSZP a javaslatot nem támogatja. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönjük. Most megadom a szót Sebián-Petrovszki Lászlónak, aki a DK képviselőcsoportjának véleményét ismerteti. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Előterjesztő! A javaslat, amely előttünk van, tulajdonképpen két részre bontható, miközben mind a kettő ingatlanok átadásával foglalkozik, de hadd tegyem meg azt, hogy én is akkor kettébontom a reagálásomat is ebben. Az első része valóban arról szól, ahogy itt az előttem szóló képviselőtársaim is elmondták, hogy a „Magyar falu” program keretén belül 5 ezer fő alatti települések némelyikének nem tudjuk, kiknek, melyeknek ingatlanokat adna át a magyar állam; a magyar állam vagyonából az önkormányzat vagyonába menne ez át. Nekem az egész program kapcsán az hiányzik az előterjesztésből de kerestem a tárca honlapján is, én ott sem találtam ilyen háttérdokumentumot , hogy mi indokolja azt, hogy az a cél, amiért a „Magyar falu” program egyébként létrejött, és több ellenzéki képviselőtársammal együtt én is el tudom mondani, hogy természetesen azt a célt, hogy a magyar falut segítsük abban, hogy átvészelje a XXI. századi kihívásokat; szóval, hogy ezt a célt mennyiben segíti az, hogy bizonyos ingatlanok, amik eddig is ott voltak, sok esetben eddig is ők ezt használták, vagy bármilyen módon volt viszonyuk hozzá, átmennek magyar állami tulajdonból önkormányzati tulajdonba. Miért segíti ez a falut, miért segíti ez a kistelepüléseket? Ha az a célja a „Magyar falu” programnak, hogy megtartsák a lakosokat, ne költözzenek el, szülessenek új gyerekek ott, tehát magyarán, hogy éljen a falu, hogy munkahelyek teremtődjenek, s a többi, s a többi, tehát hogy megvannak azok a céljai a „Magyar falu” programnak, amelyeket szerintem pártfüggetlenül mindannyian támogatunk, a DK biztosan, akkor én hiányolom azt ebből a javaslatból de mondom, nem láttam ilyen egyéb háttéranyagot sem , hogy ezek a konkrét javaslatok itt miért segítik ezt. Lehet, hogy segítik, én ebben nagyon rugalmas tudnék lenni, de nem látom indokolva, hogy miért segítik. Pusztán az előterjesztést elolvasva én csak azt látom, hogy a tulajdoni lapon eddig az szerepelt ott, hogy magyar állam, most meg majd az adott önkormányzat fog szerepelni. Ettől még több gyerek ott nem születik, több munkahely nem lesz, és sorolhatnám. Én nem gondolom azt sokakkal ellentétben, hogy általános megoldás van az ilyen típusú problémákra. Tehát magyarán, én nem gondolom azt, hogy önmagában kijelenthetjük, hogy az önkormányzati tulajdon jó, az állami tulajdon rossz vagy vice versa. Azt gondolom, hogy helyzettől függ, meg ügytől függ, meg akár önkormányzattól is függ. Tehát elméleti síkon magát a segítségnek ezt a formáját önmagában nem zárnám ki, csak mondom, ennek ebben a konkrét helyzetben az indokoltságát nem látom megalapozottnak. [[13.10]] Ha arról beszélünk, hogy ezek az ingatlanok egyébként most is ott vannak természetesen, és most is valamilyen módon használják őket, ez nem derül ki megint csak az előterjesztésből, hogy vajon már ezek működnek, tehát tulajdonképpen a falu életének a része már most ezekben az ingatlanokban működő tevékenység, vagy majd ezután jön létre, de a lényeg az, hogy tegyük fel, hogy igen. Ha igen, akkor különösképpen egy célt látok, hogy miért kerül ez át az önkormányzat tulajdonába, vagy milyen előnnyel jár az önkormányzat számára, talán az önkormányzat nagyobb kontrollt tud biztosítani ezáltal, nagyobb kontrollja lesz, hogy mi történik ott. Az a tevékenység, ami zajlik ebben az ingatlanban, az most már a saját ingatlanában zajlik, tehát a logika nekem azt mondatja, hogy akkor ő jobban tudja kontrollálni, hogy mi történik abban az ingatlanban, milyen programok zajlanak és hasonló. Netalántán az önkormányzat mindenre használhatja. Ugye, a törvény egyébként engedi, hogy eladja ezeket az ingatlanokat, és igaz, az abból vett vagyontárgyakat, illetve ha pénz lesz ebből, azt a „Magyar falu” program céljával egy irányban kell felhasználni, tehát nem bármire használhatja. És itt jön be sajnos a pártpolitika ebbe a területbe is. Fél évvel a választások előtt beterjeszteni és elfogadtatni a Házzal egy olyan javaslatot, hogy nem tudjuk, hogy hány és melyik önkormányzat konkrétan és milyen ingatlant kap, de több száz önkormányzat fog kapni összesen sok milliárd forint értékben ingatlanokat, amiket elidegeníthet, pénzzé tehet, illetve kontrollálhatja, hogy mi történik abban az ingatlanban… Miközben tudjuk azt, hogy egyébként az 5 ezer fő alatti településeken, ha lehet pártszimpátiát nézni, ott lehet a legkorlátozottabban, tegyük hozzá, sok független polgármester és képviselő van, de azért ezeknek az aránya szorul visszafelé így az elmúlt 30 évben, ha lehet pártszimpátiát nézni, azért azt ki lehet jelenteni, hogy a Fidesznek a hatalmi bázisát jelentik ezek a települések, úgy szavazók szintjén, mint helyi képviselők és a helyi polgármesterek szintjén is. Na, most, ha ezt a kettőt összekapcsolom ezzel, akkor nem juthatok másra, mint hogy itt ebben az ügyben az történik, hogy a Fidesz vezette kormányzat állami vagyont átad olyanoknak, akiktől majd azt várja jövő áprilisban-májusban, hogy a választásokon neki kedvező eredmény szülessen. Azzal szülessen kedvező eredmény, hogy betolja ezeket a vagyontárgyakat abba a félfeudális függési rendszerbe, ami bizony ám, a városokon kívül Magyarország sok területén működik, ahol tudjuk, hogy a közmunkások a polgármestertől függnek, a polgármester pedig a közmunka mellett sok esetben instruálja őket, hogy hogyan szavazzanak. És azt is tudjuk, ugyanez igaz a helyi vállalkozók megbízásaira, és természetesen ez mind összekapcsolódik a Fidesz hatalmi gépezetével, és ebbe a rendszerbe, amikor tudjuk, hogy ez így működik vidéken, ebbe a rendszerbe most bejön egy ilyen javaslat, fél évvel a választások előtt, még egyszer mondom, és egy olyan településtípusra rátelepítve, amely a Fidesz egyik hatalmi gerincét jelenti. Nem tudok másra gondolni, mint hogy erre most, ebben a pillanatban azért van szükség, mert a jövő évi választásokra készül a Fidesz, és próbálja garantálni azt, hogy ez sikeres legyen ezeken a településeken. Ezért aztán az állami vagyonból kioszt rengeteg ingatlant. Én problémásnak gondolom azt is és itt az előttem szólók is ezt felemlítették , hogy ugyan egészen konkrét, fillérre pontos összeg van az előterjesztésben, de nem láthatjuk, hogy ezek szerint létezik egy lista, amelynek a summáját beírták az előterjesztésbe, de nem láthatjuk azt a listát, nem tudhatjuk, hogy mely településekről van szó, nem lehetett utánanézni, hogy mely ingatlanokról van szó, azok nagy értékűek, kis értékűek, mi zajlik most benne. Egy szem Fábiánsebestyén településre azért erősen lehet tippelni, merthogy erre külön passzust hoznak, hogy ha ott esetleg valami történik, akkor mi a teendő; erre az egyre tudunk tippelni, semmi másra nem. De ez mégiscsak azt jelenti, hogy nem ez után, ennek a törvényi felhatalmazásnak az alapján fogják majd önök összeállítani ezt a listát, hanem ez a lista, bizony ám, létezik, csak éppen azt gondolják, hogy ezt nem tolják ide be elénk. Nyilvánvalóan azért, mert akkor még nagyobb botrány lenne ebből az előterjesztésből, hiszen akkor darabra végig tudnánk menni ezeken a településeken és ingatlanokon, és pontosan meg tudnánk mondani, hogy hol ki a polgármester, az milyen színezetű, ott milyen ügyek történtek. Csak e heti hír volt, hogy Boldog István választókerületében hogyan és mint nyertek helyi kistelepüléseken, falvakban, állami pályázatokon vállalkozók, akik egyértelműen hozzá kötődtek. Tehát ismerjük ezeket a technikákat, ezért aztán élek a gyanúperrel, hogy bizony ám, ez az előterjesztés is ennek a része. A másik része ennek a javaslatnak ennél sokkal kisebb arányú vagyonjuttatásról szól. Ezt korrektül azért rögzítsük, és el is mondom most. Két karitatív szervezetnek, két, egyházakhoz kötődő karitatív szervezetnek juttatna vagyonelemeket. Ennek kapcsán pedig ugyanazt tudom elmondani, ami talán fél éve járt már itt előttünk, szintén egy, karitatív szervezeteket érintő kormányzati javaslat, hogy nem látjuk egyértelműnek azt, hogy milyen karitatív szervezetet tart a kormány partnerének és emel ki, és például ebben az esetben juttat neki ingatlanokat, és más karitatív szervezeteket, akik akár ugyanazon a területen mozognak, ugyanazt csinálják, azokat miért nem. Erre akkor a kormányzati előterjesztő valami olyasmi választ adott, hogy ennek van valamilyen rendeleti úton meghatározott szabálya, hogy például annak a karitatív szervezetnek hány irodával kell rendelkeznie az országban, mert az mutatja, hogy akkor kellően erős, és ezért részt tud venni programokban. Azért mindannyian ismerjük ezeket a rendszereket. Pontosan tudjuk, hogy a rendeletbe olyan számot ír be és olyan feltételeket alakít ki a kormányzat, amilyet szeretne. [[Nacsa Lőrinc: Ez nem így van!]] Nem, ez nem igaz, tisztelt képviselőtársam, elmondanám, mert akkor direkt ezt kitárgyaltuk itt, bizony ám, ezt a kormányzat határozza meg. Azt kell hogy mondjam, azt, hogy itt most ezt a két karitatív szervezetet kiemeljük, és közben ugyanezen a területen mozognak további karitatív szervezetek hasonló céllal, ők meg nem kapnak, nem tudjuk máshogy értelmezni ezt a dolgot, mint hogy a kormányzathoz szorosabb szálakkal kötődő egyházakhoz kötődő karitatív szervezetek természetesen kapnak ingatlanjuttatást, és behozzuk ide, a kormányzati oldal behozza ezt az előterjesztést a javukra. Azoknál az egyházaknál, illetve civil szervezeteknél, karitatív szervezeteknél, amelyek olyan egyházhoz kötődnek, amely nem partnere, vagy a kormány nem tekinti partnernek őket, azok meg nem kapnak ilyet. Tehát én azt állítom, az előterjesztés alapján ez megalapozottan állítható, hogy politikai szelekció alapján történik az, hogy ki kap ingatlant és ki nem, sajnos ennek az előterjesztésnek ebben a második részében is, tehát ahol egyébként talán legkevésbé lehetne vagy kellene ennek a politikának megjelenni, még árnyaltan sem. Összességében azt kell mondanom, hogy ez az előterjesztés így, mind a két része, első és második része is a felsorolt indokok miatt nyilván elfogadhatatlan a Demokratikus Koalíció számára, ezért ezek miatt a kritikák miatt nem fogjuk megszavazni ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönjük. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Tisztelt Képviselőtársaim! Kétperces hozzászólásra Nacsa Lőrinc képviselő úrnak adom meg a szót, a KDNP képviselőjének.
Köszönöm. Döbbenetesnek tartom, ahogy a vidékiek lenézésével kampányolt itt 12 percen keresztül Sebián-Petrovszki László, meg hogy ők kicsodák, meg hogy miért kapnak vagyont meg hogyan. Egészen döbbenetesnek tartom, és visszautasítom a falun élők nevében is. Képviselő úr, ha az lett volna a törvényjavaslatban, hogy az önkormányzat tulajdonában álló, üresen lévő házakat vagy lakásokat az állam magához vonja és elveszi, akkor meg azt mondta volna, hogy az önkormányzati vagyont ellopja az állam, és hogy képzeli az állam, hogy az önkormányzati vagyont csökkenti. Hát ön mondta, hogy milliárdos vagyonnal nő az önkormányzatok vagyona. Önök itt másfél éven keresztül mantrázták azt, hogy az önkormányzatoknak nincsen vagyona, hogy a kormány még azt is elveszi, ami maradt. Önök itt mantrázták, most pedig az önkormányzatok az ön szavai szerint is kapnak egy jelentős ingatlan vagyont, tehát növekedni fog az önkormányzatok saját vagyona. A karitatív szervezetekben nagyon-nagyon téved, és ha valakinek ebben a felszólalásban politikai motivációja volt a karitatív szervezetek miatt, az ön volt. 2000 óta, tehát 21 éve változatlan a Karitatív Tanács. Nézze meg, képviselő úr, ez jogszabály, hogy ki lehet a Karitatív Tanács tagja! Csak olyan érkezik ide az Országgyűlés elé, aki a Karitatív Tanács tagja. Például a Vöröskereszt is, ami nem egyházi szervezet, tisztelt képviselő úr, és benne van: „legalább nyolc éve folytat karitatív tevékenységet, országos hálózattal, három regionális központtal, segélyakciók lebonyolításához szükséges megfelelő logisztikai háttérrel, országos viszonylatban legalább 40 főt foglalkoztat munkaviszonyban, és legalább három regionális raktárt működtet.” 2000 óta így van ez, tisztelt képviselő úr. [[13.20]] Megváltoztathatták volna, hogyha ebben nem láttak volna logikát! Csak önök is pontosan tudták, hogy ebben azért van logika, mert egy Karitatív Tanács, amikor egy országban veszélyhelyzet van egy vörösiszap-katasztrófa, egy árvízkatasztrófa, bármilyen katasztrófa , akkor igenis a Karitatív Tanács által összefogva, nagy szervezetek tudnak működni. És én helyesnek tartom, hogy ha ezeknek a szervezeteknek a tevékenységét támogatja egyébként az állam a kormányrendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően. És igenis támogassa ön is a karitatív szervezeteket! Köszönöm.
Köszönjük. Szintén kettő percre megadom a szót Sebián-Petrovszki Lászlónak, a DK képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Persze, értem én, hogy az önkormányzatok megkapják ezt a vagyont, én is ezt mondtam. Sőt, még azt is mondtam nem figyelt, tisztelt képviselőtársam , hogy még elviekben el is tudom képzelni, hogy létezik olyan probléma, amire ez a megoldás, amire tud ez lenni. Csak ennél a konkrét előterjesztésnél ez most megvalósule, hogy ennek vane ilyen típusú indokoltsága, az nem derül ki ebből. Majd az előterjesztő bizonyára erre fog reagálni. De a lényeg ez, hogy hogyan és mint és kinek adjuk ezeket az ingatlanokat. Itt az történik akkor beszéljünk nyíltan , hogy elhallgatja a tisztelt előterjesztő kormány, hogy melyek azok a települések és ingatlanok, amelyekről szó van, és élünk a gyanúperrel, igen, képviselőtársam, hogy ezek, bizony ám, fideszes, Fideszhez közel álló önkormányzatok lesznek. Bármire megesküszöm, hogy egy-két hónap múlva itt arról fogunk vitatkozni majd, hogy már akkor látjuk a listát, és darabra ki lesz listázva, hogy a 900 vagy akárhány település közül hány száz lesz az, amely önökhöz közel áll! Mert ez így működik önöknél tizenkét éve! [[Nacsa Lőrinc: Tessék választást nyerni!]] Értem: tessék választást nyerni! Tehát tulajdonképpen elismeri, hogy ezek valójában fideszesek lesznek! Ez a helyzet, tisztelt képviselőtársam! Itt nem arról van szó, hogy a vidéket vagy mit mondott? a vidékieket gyalázom, én, aki egyébként vidéki srác vagyok, tehát én úgy jöttem a fővárosba, abszolút nem vesztettem el ezt az identitásomat sem, de fogalmilag kizárt, amit ön állít. A lényeg itt ez: a Fidesz a saját hatalmát próbálja megtámasztani ezzel az előterjesztéssel és ezzel a sok milliárd forinttal úgy, hogy állami vagyont, minden tízmillió magyar állampolgár vagyonát áttolja olyan önkormányzatokba, amelyek élve a gyanúval, azt kell hogy mondjam a Fideszt fogják erősíteni a jövő tavaszi választáson. A történet ez, tisztelt képviselőtársam! És igen, erre ellenzékiként nem mondhatunk igent. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár urat, kíváne reagálni. [[Jelzésre:]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Elöljáróban, már csak azért, mert felmerült, Z. Kárpát képviselőtársam valóban kezdettől a devizahitelesekkel és ügyeik folyományaival foglalkozik, így hát nekem is feladatom, hogy ha ő az aggályait, akkor én az általunk valósnak tartott tényeket mondjam. Azért kérem képviselőtársamat is, és mindenkit, akihez ez most eljut, hogy ne feledkezzünk meg arról, hogy a devizahiteleseknél mintegy egymillió család jutott bajba. Azért ez a kormány a forintosítással lezárta magát a devizahiteles korszakot, ezzel mintegy 700 ezer család kapott segítséget; bevezettük az árfolyamgátat, mintegy 186 ezer család mintegy 50 milliárd forint kamat megfizetése alól mentesült; lehetővé tettük a végtörlesztést, amivel 170 ezer család kapott lehetőséget. Ez mintegy 370 milliárd forint megtakarítását eredményezte. A banki elszámoltatás keretében az összes szerződést felülvizsgáltattuk, ez 30 százalékkal csökkentette a törlesztőrészleteket, és ugyancsak 1000 milliárd forint tehercsökkenést jelentett; és végezetül, de nem utolsósorban megteremtettük a magáncsőd intézményét. És az, ami miatt ez az egész szóba került, az eszközkezelő-program keretében mintegy 38 ezer család otthonát ha úgy tetszik mentettük át, aminek a túlnyomó többsége, mintegy 37 ezer család úgy nyilatkozott, és nemcsak úgy nyilatkozott, hanem vissza is vásárolta. Úgyhogy valóban, én az eszközkezelő-programban kezdettől részt vettem, kétségtelen, hogy alakult. Mi sem bizonyítja jobban és ezt már máskor is elmondtam e ház falai között , emlékszem, amikor emlékezetem szerint ’12 nyarán az államtitkár asszony munkatársammal számolgattuk, hogy a kormány elé akkor 3500 vagy 5000 visszavásárlást terjesszünk, amiből a végén 38 ezer lett. Tehát ez azért menet közben nagyon sok mindenben alakult. Ez az egyik. A másik, ugyancsak ön hozta föl, és el is mondom, mert hozzám közel áll: Nacsa képviselő úr már az ön számaira reagált, hogy a KSH-tól térségi átlagszámokat említ, de településre ez így nem igaz. Ami pedig az ózdi példát illeti, azt hadd mondjam és ebben szinte minden hozzászóló ezt elmondta, és ebben, azt hiszem, egyetértünk , hogy mindarra, amiről beszélünk, arra nincs egy üdvözítő megoldás. Nincs egy üdvözítő állami lépés, és nincs egy olyan folyamat, amire azt mondhatjuk, hogy április 1-jétől majd augusztus 15-éig lezárom. Ezek hosszú folyamatok, hosszú volt a lejtő időtartama és útja is, és nyilvánvaló, hogy a felkapaszkodás is hosszú, és sem térségek, sem települések, sem családok, sem az egyének között nem lehet szinte generális megoldás. Családon belül is van, akinek ez jelent megoldást, van, akinek az. Az ózdi példánál maradva. Ózdra azért a múltban is, ebben 2010 előtt is voltak lépések, azt megelőzően is vittünk oda nagy létszámú, korszerű foglalkoztatókat, nem is egyet, többet. El kell hogy mondjam, hogy ott alapvetően furcsa módon nem egyszerűen a munkaerőhiány és annak a képzettsége vagy használhatósága vagy munkakultúrája okozta, azt hiszem, a problémákat, hogy egy olyan cég, mint például a General Electric előbb eladta, majd az utódja húsz év után elment. De azért nagyon bízom benne, hogy most az ózdiak találnak az állami intézkedések következtében példát. Bár és ha már visszautalok rá , például az, hogy az elmúlt időszakban visszavásároltuk magunkat egy korábban privatizált vas- és fémipari komplexum maradványába, azért az azt mutatja, hogy a Fidesz-kormány az elmúlt tíz évben előbb felismerte, majd gyakorolta azt, hogy Magyarországon alapiparokat, az alapiparosítási szinteket vissza kell hozni, mert anélkül nem lehet korszerűt sem megvalósítani. Ma a két program a „Magyar falu” és a felzárkóztatási program elvi támogatásában az elhangzottak szerint úgy értem, hogy egyetértünk. Amit Sebián-Petrovszki képviselőtársam hiányolt és talán utalt is rá, hogy talán majd én ehhez hozzászólok, hogy ezek milyen célok. Valóban van, de hogy ez a lista miért nincs itt, az azért van, mert ez egy jogalkotási dilemma volt, hogy egy törvénybe be lehete rakni egy 1600-1800 sorból álló felsorolást, ahol minden sornak különben még további alrészletei vannak. Ez egy vastag kötet. És talán nem túl szakszerű, amit mondok, de kérem, higgye el nekem, hogy ennyi településen és ennyi földrészletet, hogyha megfeszülök, sem tudok pártalapon szétválogatni. Az pedig, hogy egy kormány a saját maga által priorált feladatok mögé állít támogatást, nem azt jelenti, hogy adott településeket támogat. Adott célokat támogatunk, és azt kérjük, hogy ezekkel még adott pillanatban önök is értsenek egyet. [[13.30]] Itt csak az emlékezetemből próbálok idézni. Ebben vannak építési telkek, szóló telkek, tehát nem új kialakítású mezőgazdasági ingatlanból közterületbe bevont, hanem szóló telkek; vannak uratlanná vált épületek. Van egy sor olyan, ami úgy került az államhoz, mivel az állam mint végső örökös, megörököl olyan dolgokat, amikkel nem tud mit kezdeni; ott sem tudunk vele mit kezdeni, hátha az önkormányzat tud vele mit kezdeni. De nagyon sok településen éppen a „Magyar falu” program keretében a faluközpontok: gondolok itt arra, ami más törvények kapcsán előkerült, a helyi szolgáltatók valamilyen központi működtetésére, mert önállóan egy pár száz fős település nem tudja eltartani ezeket a szolgáltatókat. Vagy legalábbis, akiknek a szolgáltatást biztosítani kell, rendkívül gazdaságtalan, hogyha mondjuk, négyfajta épületet kell fűteni, őriztetni, a tetejét megcsináltatni ezeket ilyenek csinálnák. Szociális létesítményekre nagyon gyakran kérnek területet a falvak. A támogatási rendszerek a pályázatot legyen az uniós vagy hazai, általában mindegyik ingatlantulajdonhoz kötik. Egyik pályázati rendszer sem szereti, de a használati jogokra vagy a különböző szerződéses viszonyokra tulajdont kérnek, ha ergo egy játszóteret akarnak; vagy például az utak, a belső utak kialakítása többször állami terület, és akkor két-három lépcsővel kell ezt biztosítani. Tehát nagyon színes ennek a listának a belső tartalma. Megkérdeztem, mert pontosan szeretném mondani, szóval, azért nem vagyunk olyan rosszak, azt szeretném mondani, mint amit feltételezni tetszenek. Fábiánsebestyén: ezt a Cserna-féle szélmalmot, amely műemléki védelem alatt áll, az önkormányzat kapja tulajdonjogba, tehát azért nem szeretnénk ezt, mert ott védik. Ez egy régi szélmalom, tehát nem lesz belőle szálloda, semmi nem lesz belőle. Ez egy régi szélmalom, ami most is védelem alatt áll, és az önkormányzat azt mondta, hogy ők azt rendbe hozzák, csak kapjon védettséget, úgyhogy Fábiánsebestyén erről szól. Végezetül, amit menet közben mondtam, erre hivatkozva szeretném ehhez a két nagy programhoz a támogatást kérni, kérem, hogy abban értsenek egyet én úgy gondolom, egyetértünk abban, amit mondtam , hogy a településfejlesztés, a falufejlesztés, vagy legyen az akár város, tehát akár a „Modern városok” program, akár a falufejlesztési program, akár a felzárkóztató programunk, hogy ez egy nagyon színes, nagyon összetett, nagyon komplex dologból áll. Az ingatlan tulajdonosától a képzési lehetőségeken át, az infrastruktúra-fejlesztéseken keresztül az állami intézményrendszer nemcsak a fizikai megközelítésnek, hanem a hivatali, az officiális megközelítésnek és az onnan való visszajutásnak a lehetőségét tartalmazza, úgyhogy kérem, hogy ezen javaslatok mellett és mögött az erre irányuló szándékot és ennek a nagyon komplex feladatnak az egyik fontos anyagi fundamentumát lássák, és legalábbis a törvény betűiben ne egy pártpolitikai törekvést. A céljaiban pedig, úgy gondolom, hogy egyetértünk. Ezért kérem, hogy a vita után a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a türelmét, elnök úr.
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására a mai napon 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! A mai napirendi pontjaink tárgyalásának a végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként szót adok Bencsik János független képviselőnek, aki „A polgári Magyarországról” címmel mondja el napirend utáni felszólalását. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Egy polgári demokráciában, hogyha valaki végigdolgozza az életét, arra jó eséllyel kiszámítható nyugdíjas évek várnak. Nos, Magyarország nem ilyen hely. Magyarországot 30 éve foglyul ejtette a nyugdíj-demagógia. Sokkal könnyebb, olcsóbb és politikailag kifizetődőbb is rövid távon egyszeri adományokkal sakkban tartani ezeket az embereket, és utána zsarolni őket. Erről szól a 13. havi nyugdíj, erről szól az a nyugdíjprémium, amit a napokban fizetnek ki, amelynek látszólag persze örülnek persze sokan, hiszen rövid távon segítség, viszont hosszú távon ezt a függőségben tartást erősíti. Egyedül a Polgári Válasz mozgalom volt az, amely fellépett ez ellen. Elmondtuk azt, hogy hitelből osztogatással nem lehet országot építeni, főleg nem olyan aránytalan és igazságtalan módon, ahogy azt önök tették, szembefordítva egymással generációkat. És a mi Polgári Válaszunk erre a szociális demagógiára az a „Híd a nemzedékek között” program, amelynek három fő elemét fogom most ismertetni önökkel. Egyrészt a szocialisták svájci indexálása és a Fidesz inflációhoz kötött nyugdíjemelése helyett kezdeményezzük a magyar indexálás bevezetését. Mit is jelent ez? Egyrészt az általános infláció helyett a nyugdíjas fogyasztói kosarat vennénk alapul. Ez azt jelenti, hogy az időseknek fontos termékek árnövekedését, például az alapvető élelmiszerekét és a gyógyszerekét külön számolnánk ki, hogy ezek a termékek mennyivel növekedtek, és ez alapján növelnénk a nyugdíjat. Másrészt a nyugdíjak értéke követné a reálbérek növekedését, vagyis az előző év általános vásárlóérték-növekedése is beszámítana a nyugdíjemelésbe. Továbbá kezdeményezzük azt, hogy a tb-járulékból 2 százalékpontot minden dolgozó magyar ember önkéntesen és közvetlenül átirányíthasson nyugdíjaskorú szüleinek vagy pedig nagyszüleinek. Ez egy átlagos keresetű munkavállaló esetében évente plusz 105 ezer forintot jelentene, két gyermek esetén nyilván ennek a dupláját, három gyermek esetén pedig a háromszorosát, és így tovább. A javaslatunk nemcsak jóléti intézkedés, nemcsak pluszpénzt jelentene az időseknek, hanem a társadalmi felelősségvállalást erősítené mindkét oldalról. Egyrészt szülőként mindenki érdekelt lenne abban, hogy ne csak gyereket szüljön, hanem becsületes, dolgozó, adófizető embereket neveljen fel, akik később az ő jólétükhöz is hozzá tudnak járulni. A gyermekek részéről pedig lehetőséget teremt arra, hogy megháláljuk szüleinknek és nagyszüleinknek a gondoskodást, hogy felneveltek bennünket. Harmadrészt pedig, hogyha az atyáskodó állam visszaszorul, és erősödik a szabadsággal és felelősséggel járó polgári létforma, az az egész országnak, az egész nemzetnek a javára válik. A harmadik vállalásunk pedig arra vonatkozik, hogy a nőkkel szemben a férfiak ma nem mehetnek 40 ledolgozott év után nyugdíjba, pedig az átlagos életkoruk nemhogy magasabb, de jóval alacsonyabb a nőkénél. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy ma Magyarországon a 65 év alatti férfiak tömege meg sem éri a nyugdíj alsó korhatárát, csak a járulékokat fizeti. A legnehezebb fizikai munkát végzők többsége ráadásul szintén férfi. Nem nehéz belátni például, hogy egy 63 éves mentős vagy tűzoltó nem tud felszaladni teljes menetfelszerelésben a negyedik emeletre az égő házba, vagy például egy 62-63 éves beteghordó nem tud 100-120 kilós embereket mozgatni a kórházban, hogy ennél is megterhelőbb fizikai munkákat ne is említsek. Sneider Tamás képviselőtársam egyébként e Ház falai között ezt már többször szóvá tette az elmúlt években. Összefoglalva tehát, a Polgári Válasz kezdeményezi a magyar indexálást, a „férfiak 40 plusz” bevezetését és a járulékok szülőkhöz és nagyszülőkhöz való átirányításának a lehetőségét. Hogyha azt akarjuk, hogy Magyarország kiszabaduljon végre a négyévenkénti választási ciklusokhoz kötött szavazatvásárlásból, a szociális demagógiából, és azt akarjuk, hogy megszűnjön végre az a generációk közötti mesterséges szembenállás, amelyet nem mi, félreértés ne essék, hanem önök, az elmúlt 30 év politikusi generációja okozott, politikusi garnitúrája tett lehetővé, akkor ezeknek a programoknak a megvalósításához most hozzá kell látni; nem 10 év múlva, nem 20 év múlva, amikor már összeomlik a nyugdíjrendszer, hanem most azonnal. A Polgári Válasz felvállalta ezen ügyek képviseletét, és számítunk Magyarország felelősen gondolkodó és érző fiatal és idős állampolgáraira. Ők számíthatnak ránk, és az a helyzet, hogy a mai politikai viszonyok között ők csak ránk számíthatnak. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[13.40]]
Köszönjük. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Meddig még?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A mai napon végre szó esett azokról, akik Magyarországon nem a fővárosban, nem a belső kerületekben élnek, nem szerencsésebb körülmények között a legjobb, legkidolgozottabb infrastruktúrával, hanem mondjuk, egy olyan magyar faluban, ahonnan a népesség elvándorol, ahol állandó fogyatkozás hangulatában kell tölteni a mindennapokat, ahol a minőségi munkahely több mint hiánycikk. Rémisztő statisztikai adatok jönnek szembe. A falvak ötöde tűnhet el, hiszen ezeknél mértek nagyságrendileg 30 százalék fölötti arányt a 60 évesek körében. Egy másik nagyon fontos mutatószám a 18 év alattiak aránya, amely sajnálatos módon a legtöbb településen folyamatosan apad. A KSH 2016-os és 2021-es idevágó adatainak vizsgálata során is arra bukkanunk, hogy bizony, bár demográfiai fordulatról beszél ez a kormány, sajnálatos módon az olyan egyszemélyes háztartások száma, ahol nyilvánvaló módon gyermekáldás nem várható akár egészségügyi ok, akár saját szándék okán, tízezres nagyságrendben növekedett 2010 óta. A lakáspiaci árak megduplázódása tekintetében, ami szintén egy gátja talán a családalapításnak és sokszor a gyermekvállalásnak is, nem is kell 2010-ig visszamennünk, lényegében 2015 óta megduplázódtak az árak. A közösségi médiában éppen most fut nagyot az a hír, amelynek értelmében tavalyhoz képest találni olyan budapesti ingatlant, amely 5 millió forinttal drágább, eközben a miniszterelnök úr 133 ezres nettó minimálbérrel reklámozza magát. Ezt kell összeadni azzal, hogy egy átlagos méretű ingatlan ára akár 5 millió forinttal is nőhetett egyetlen esztendő alatt. Azt is látjuk, hogy a nagyon nehéz helyzetet tovább súlyosbítják a megalázóan alacsony bérek, erre a Jobbik korábban a béruniós koncepcióját tette le az asztalra, illetve a forint mesterséges rontása, gyengítése. Korábban elhangzott miniszterelnöki szintről, hogy csak gyenge emberek akarhatnak gyenge forintot. Tökéletesen azonosulni tudok ezzel a gondolattal, de ha megvizsgáljuk, hogy milyen kereset jelentett Magyarországon ezer eurót, akkor azt látjuk, hogy 2010-ben nagyjából 265 ezer forintot kellett ehhez keresni, most pedig már 360 ezret. Szakadéknyi tehát a különbség, és minden egyes importtermék esetében egy árfelhajtó hatása van a gyenge forintárfolyamnak, de talán kevesebben tudják, hogy a hazai előállítású élelmiszer árát is nagymértékben megdobja a gyenge forint. Egyrészt azért, mert az üzemanyag ára is kihatással van, másrészt pedig a hazai előállítású zöldség, gyümölcs esetében is elképzelhető, hogy kell használni külföldi gépet, vegyi anyagot az előállítás és a termesztés során. Nem tudja tehát senki kivonni magát az érintett hatások alól. Azt is látjuk, hogy az infláció úgy szabadult el, hogy Magyarország Kormánya lényegében semmit nem tud vagy akar ezzel szemben tenni. Az alapvető élelmiszerek árai körében pedig már durva városi anekdoták születnek, amelyeket a nemzet templomában nem idéznék, de bőven találunk olyan cikkeket is, amelyeknek az ára egy évben belül több mint 30, azaz 30 százalékkal növekedett. Ezt az egészet leönti egyfajta negatív sziruppal az elszabadult benzinár, amely drágítja a gyógyszereket, az alapvető élelmiszereket és minden egyes olyan cikket, amelyet megvásárolunk. Éppen ezért a néppárti Jobbik nagyon komoly erőket mozgósított az utóbbi időben abba az irányba, hogy történjenek lépések egyrészt a benzinárak befagyasztása tekintetében, másrészt kezdjünk konzultációt a benzin adótartalmának, jövedékiadó-tartalmának és áfatartalmának csökkentése tekintetében. A három fő követelésünk közül az első, úgy látszik, meg is valósul így kell tehát ellenzékből kormányozni , de nem állunk meg, a másik kettőt is szeretnénk megvalósítani. Azt látjuk tehát, hogy a megalázóan alacsony bérek, a gyenge forintárfolyam, az elszabadult infláció, az élelmiszerárak, illetve az elszabaduló benzinárak mind-mind fojtogatják azokat a családosokat, akik gyermekvállalási szándékkal bírnak, a szülőföldjükön akarnak boldogulni, eközben pedig a természetes fogyásunk is fojtogató. Pest régióban 202 százalékkal nőtt a természetes fogyás, az Észak-Alföldön pedig 113 százalékkal, ha a januártól szeptemberig terjedő időszakot vizsgáljuk, márpedig a KSH ezt tette meg. Éppen ezért eltökélt célunk az, hogy Magyarországon a szülőföldön való boldogulás lehetőségét minden család, minden mostani és minden leendő gyermeket vállaló számára biztosítsuk, mert nem képzelhető el fontosabb feladata egy magyar országgyűlési frakciónak és országgyűlési képviselőnek, mint az, hogy ennek útjait kikövezze, kimunkálja. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönjük. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Hogy is van ez?” címmel. Jegyző úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nem kérdés, hogy Magyarországon ismét tombol a koronavírus-járvány. Nem kérdés, hogy ez ellen védekezni kell, nem kérdés, hogy Magyarország Kormányának felelős döntéseket kell hoznia, és az sem kérdés, hogy ezeket a szabályokat be kell tartani. Az viszont kérdés, hogy ezek a szabályok mennyire ellentmondásosak. Itt van például Kásler Miklós miniszter úr levele, amit a középfokú iskolák vezetőinek írt, amelyben úgy fogalmaz, hogy a szalagavató bálon a diákok és a tanárok korlátozás nélkül mehetnek az ünnepségre, eddig ez rendben van, azonban a szülők és a családtagok csak védettségi igazolvány birtokában. Ez már azért emberileg is kifogásolható. De korábban is voltak ellentmondásos szabályok. Gondoljunk csak arra, hogy az 500 fő feletti rendezvényekhez védettségi igazolvány meglétét írták elő, miközben a több tízezer látogatót vonzó vadászati kiállításon lehetett a nélkül részt venni [[Z. Kárpát Dániel: Békemenet!]] , vagy éppen a békemeneten menetelni és vonulni. Egy szintlépés az október végén megjelenő 598/2021-es kormányrendelet, amely egyébként a magyarországi munkáltatóknak megadja azt a lehetőséget, hogy fizetés nélküli szabadságra küldjék azokat a munkavállalóikat, akik nem hajlandók beoltatni magukat. De mit is mondott egyébként Orbán Viktor miniszterelnök úr korábban? Ha megengedik, akkor most idézem. „Felnőtt embereknek koronavírusügyben előírni a kötelező oltást, énszerintem ez Magyarországon nem működik.” A miniszterelnök úr azt is mondta, hogy politikus ne akarjon járványügyi szakember lenni. Én sem akarok most járványügyi szakember lenni, mert igaza van. De ha igaza van, akkor viszont kérdés az, hogy miért akarja miniszterelnök úr és miniszterelnök úr kormánya, hogy mondjuk, egy boltvezető vagy egy kormányhivatal vezetője járványügyi szakember legyen, és mindenféle különösebb szakértelem nélkül eldöntse azt, hogy kelle a munkavállalóknak védettségi igazolvány és az oltás felvétele, vagy nem kell. [[13.50]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az elmúlt napokban, hetekben több állami szférában dolgozó somogyi polgártársam keresett meg annak érdekében, hogy felhívjam a döntéshozók figyelmét arra, hogy ne teremtsenek olyan helyzetet, amelyben elveszíthetik a megélhetésüket, hiszen Magyarországon a koronavírus elleni oltás továbbra sem kötelező, és ne küldjék haza az olyan egészséges embereket, akiknek ugyan nincsen védettségi igazolványuk, de egészségesek, nem fertőznek, mert hiszen ők miből fogják majd eltartani a családjukat, miből fogják felnevelni a gyermekeiket? Nyitok egy zárójelet: arról nem is beszélve, hogy például az államigazgatásban már így is annyira alacsony bérért és annyira túlterhelt dolgozók munkálkodnak, hogy ezeket a fizetés nélküli szabadságra elküldött embereket, akik helyett nem lehet felvenni további alkalmazottakat, nem fogják tudni helyettesíteni, és ezáltal a szolgáltatások, az ügyfeleknek nyújtott szolgáltatás is számottevően fog romlani előreláthatóan a jövőben becsukom a zárójelet. Rátérnék arra, hogy mit is lehetne akkor tenni annak érdekében, hogy a fertőzési kockázatokat minimálisra csökkentsük. Hát, itt vannak például a jól bevált módszerek: ilyen a maszkhasználat, a távolságtartás, az ügyfelek és az ügyintézők között plexi használata vagy akár a rendszeres kézfertőtlenítés, a rendszeres takarítás, hogy csak néhányat említsek, vagy urambocsá! a magyar állam zsebbe nyúlhatna, és a környező országokhoz hasonlóan finanszírozhatná az ingyenes tesztelést, hogy kiderüljön, egyébként koronavírussal nem fertőzött ember nyugodtan dolgozhasson, nyugodtan munkát vállalhasson, vagy akár támogathatná a különböző vitaminok és különböző immunerősítő készítmények fogyasztásának elősegítését is. Mert a kötelező oltást a magyar emberek gyomra nem veszi be ezt is Orbán Viktor miniszterelnök mondta, és látják, ebben egyébként teljesen egyetértek vele. Úgyhogy ennek szellemében tisztelettel megkérem Magyarország Kormányát, hogy ezt a kormányrendeletet mielőbb vonják vissza. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Z. Kárpát Dániel tapsol.]]
Köszönjük, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés jövő héten hétfőn 11 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Mindenkinek jó pihenést kívánok.