Hvala gospodine predsjedniče. Ja bih tražila stanku u ime kluba SDP-a jer bih htjela govoriti o problemu siromaštva djece u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Može. Kolega Sinčić.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskoga sabora. Tražim stanku od 10 minuta kako bih govorio o borbi protiv korupcije u Hrvatskoj.
Može. Kolega Glasnović.
Hvala predsjedniče. Molio bih stanku od 10 minuta za pitanje državnog proračuna.
Dobro. Javlja se kolegica Strenja-Linić.
Tražim stanku od 10 minuta kako bih progovorila još jednom o djeci oboljeloj od spinalne mišićne atrofije.
Dobro. Kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta na temu aktualna politička situacija.
Dobro. Ako je to, nastavljamo u 9,50. STANKA U 9,34 SATI NASTAVAK NAKON SATNKE U 9,50 SATI. Krećemo sa raspravama nakon stanke, prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a i poštovana kolegica Romana Jerković, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ja sam tražila stanku u ime kluba SDP-a jer sam željela ukazati na problem rastućeg siromaštva djece u RH. Teško se naime oteti dojmu da se problemom zapravo nitko istinski ne bavi. I čini nam se opravdanim da li ikoga iz Vlade zabrinjava to što su djeca u nekim školama gladna. Da li ikoga zabrinjava to što je stopa relativnog siromaštva djece u Hrvatskoj veća za 7% od europskog prosjeka, da li ikoga brine to što je stopa dugotrajnost siromaštva djece u Hrvatskoj toliko visoka da su samo Bugarska i Rumunjska gore od nas? da li ikoga brine to što se dječji doplatak za djecu nije mijenjao 17 godina i što iznosi mizernih 200, 250 ili 290 kuna ovisno o cenzusnoj skupini? Isto bi bilo opravdano postaviti pitanje ikoga brine istraživanje koje su napravili Svjetska banka, Europski institut Zagreb ili UNICEF? Da li ikoga zabrinjava njihovo upozorenje na povećani rizik od siromaštva djece? Da li ikoga brinu brojke s kojima kontinuirano izlaze i koje ukazuju na alarmantnu situaciju koja traži neodgodivo i hitno rješenje? Ne bi smo smjeli dozvoliti, doista ne bismo u socijalnoj državi da nema novca za djecu a da ima novca za blindirane automobile ili borbene zrakoplove jer to je poraz cjelokupne politike, to je poraz na neki način svih nas. Opravdano je možda reći da, pitanje obrane zemlje je pitanje nacionalnog interesa zemlje ali shvatimo da je briga o djeci, da je briga o obitelji, također pitanje nacionalnog interesa jer nije svejedno koliko će nas biti za 30, 50, 70 godina i možda nećemo imati za koga kupovati te borbene zrakoplove, možda ih neće imati tko voziti. Možda neće na kraju krajeva imati niti koga braniti. Odgovorno tvrdim da u ovom trenutku i u ovom kontekstu, kontekstu starenja stanovništva i smanjene stope rođenja djece demografska politika jest prioritet i ne samo to, to je važan nacionalni interes jednako kao i obrana zemlje. Ako ne i više. Dakle, što Vlada čini? Vlada u ovom trenutku čini se da ne čini ništa, ne znam što čini. Imaju u planu povećati obim odnosno broj korisnika dječjeg doplatka ali taj povećani broj obitelji koji će koristiti dječji doplatak i dalje će primati 200 kuna. Zar netko stvarno misli da će 200 kuna dječjeg doplatka motivirati roditelje, obitelji da imaju djecu? Pa naravno da neće. I kad nam kažu da je to populacijska politika odnosno populacijska mjera, ona to ne može biti jer ona to nije. Motivirat će obitelji stalan posao, motivirat će vrtić, topli obrok u vrtiću, topli obrok u školi, besplatni prijevoz, besplatno školovanje. To je nešto što će motivirati obitelji da imaju djecu. A što mi činimo? Opet bih rekla ništa. Npr. Vlada šalje potpunu pogrešnu poruku dijeljenjem darova u privatnim vrtićima, djeci iz dobrostojeće obitelji. To je loša poruka, to je loša poruka za one koji nemaju što jesti i koji su na rubu egzistencije. Kada govorimo o vrtićima, evo samo da spomenem da u Francuskoj je 99% djece pokriveno vrtićima. U Hrvatskoj 56%. Znate što to znači u brojkama? Pa to znači da svake godine 5 tisuća djece ostane bez vrtića, nemaju kamo. I to je problem njihovih roditelja, njihovih obitelji kao da nije problem države, to ne bi smjelo tako biti. Trenutno u RH 76 općina nema vrtiće. Željela bi zaključiti s time što ću reći da smio upravo poslali u proceduru novi Zakon o dječjem doplatku, tražimo povećanje dječjeg doplatka za 50% i to naravno znači i veća sredstva iz proračuna međutim ako ima za druge stvari, mora biti i za djecu. Hvala vam lijepa.
Hvala vam. Idemo na drugu raspravu, poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Uzeo sam ovu stanku kako bi pričao o stanju i suzbijanju korupcije u RH. Nepravda bilo gdje prijetnja je pravdi svuda, svaki dan i na tjednoj bazi svjedočimo aferama, stječe se dojam da je korupcija sveprisutna i sveobuhvatna, da se svaki dan negdje ili nekoga opljačka a institucije se često pokazuju tu nemoćne, djeluju nepravedno, presporo i prekasno. Stvorila se jedna kultura mirenja sa takvim stanjem, što se tu može, ne bi se štel mešat, ne bi se štel zamjeriti, ne talasaj itd., međutim znamo još od Stjepana Radića da se niti molitvom niti kukanjem ne mogu stvari mijenjati nego borbom. Treba također reći da smo pali za dva boda 2016. godine na 55. mjesto te se smatramo korumpiranim zemljama EU-a. Izgleda da policiji je također poznato, prema nekim statistikama, da oko 40% slučaja prevare, se otkrije po dojavi, a svega 1 ili 2 % po samom radu, spontanom policije. Prema tome, pošto je to daleko najveća stavka u statistici, jasno se pokazuje, da bez omogućavanje dojava i zaštite onih koji dojavljuju nepravilnosti, nema prave borbe proti korupciji u RH, pa niti igdje drugdje. Kako bismo stali tome na kraj, kako bismo preokrenuli trend, što zakonodavni, a što onaj u moralu i svijesti u hrvatskom društvu, Živi zid daje u proceduru Zakon o zaštiti prijavitelja nepravilnosti, odnosno, Zakon o zviždačima koji će dakle, riješiti ovu tematiku temeljito. Prva prijavitelja nepravilnosti, tek se blago tangiraju u nekoliko zakona koje smo ovdje prebrojali ali sustavnom rješenja nema. U zakonskom prijedlogu kojeg predlažemo, a on je također napravljen u suradnji sa zviždačima i po uzoru i na brojne druge zemlje spomenuo bi samo …/Govornik govori engleski./… iz Irske iz 2014., 2015.g. koji se pokazao veoma uspješan recimo u Irskoj. Ovaj zakon propisuje način prijavljivanja nepravilnosti o radu poslovnih subjekata, stjecanje i trajanje statusa prijavitelja u nepravilnosti u radu poslovnih subjekata, status prijavitelja s invaliditetom, status člana obitelj smrtnog stradalog prijavitelja, zaštita i prava prijavitelja člana njegove obitelji. Rehabilitacija prijavitelja, djelokrug i način rada, pravobranitelja za zaštitu prijavitelja nepravilnosti. Dakle, zakon, uvodi, predlaže, potpuno novu instituciju, pravobranitelj, koji bi štitio, koji bi vodio posebnu sud, o onima koji se usude progovoriti o nepravilnostima. Za njih i njihove obitelji, osim prava, tu su i propisane nagrade, koji bi dali poslovni subjekti, u postotku spriječene štete. Znamo, a poznato je iz svjetske prakse, ako uložimo milijun kuna ili eura u borbu protiv korupcije, da će se to višestruko vratiti i isplatiti, jer ćemo spriječiti 5, 8 10 ili više milijuna koji će na taj način nestati, odnosno, biti ukradeni. Najgora korupcija je svakako sistemska korupcija, odnosno, korupcija između visokih državnih dužnosnika. Ne samo da su tu najveći iznosi, najveća moć, nego tu svjedočiti dakle, o jako lošoj poruci. Koliko je lošu poruku recimo poslao gospodin Sanader, koji je bio u to vrijeme vrh države, kada se saznalo što je sve on radio. To je strašna poruka, svim građanima, biračima, ljudima, jer ako nema sankcije za takve, kakve se sankcije može očekivati za sve građane? Život zviždača u Hrvatskoj, možemo uzeti primjer Sonje Vlahek iz Hrvatske pošte, Srećko Sladoljeva iz Imunološkog zavoda ili Vesne Balenović, valjda najpoznatijeg slučaja iz INA-e je težak. Kad prijavite nepravilnost, otvore vam se vrata pakla, počinje mobbig, počinje maltretiranje, premještanje, prijetnje otkazom, prijetnje vaše obitelji, razvijaju se razno razne bolesti, nemate potporu od institucije, jer je preslaba, odnosno, stiže prekasno. Problem nije sistematski riješen. Ne samo da to onemogućava suzbijanje korupcije u tim institucijama, gdje se netko usudio prijaviti, nego demotivira sve one koji bi prijavili u drugim institucijama. Ako, riješimo problem sistematski, za svakog prijavitelja javiti će se još 10, 20 drugih koji nisu se htjeli eto, izložiti svim ovim maltretiranjima i da se njihov život pretvori u pakao. Znači mi moramo motivirati ljude da se bore za novi sustav vrijednosti, da se bore za novu kulturu u društvu, ne onu kulturu koja će govoriti ne talasaj, nego koja će reći, nulta tolerancija prema korupciji i koja će nagrađivati i poslati poruku da treba nagrađivati one koji se bore protiv korupciju, a ne one koji korupciju čine. Hvala.
3 rasprava, Klub zastupnika Neovisni za Hrvatsku i poštovani Željko Glasnović. Izvolite.
Poštovani kolege, kako ćete sve to riješiti ovo, o čemu govorite jutros, ako niste prepoznali problem, ako nema analitike, to sam jučer govorio analitika. Nedostaje analitika. I to non stop blokiraju … [[Govornik se ne razumije.]] medije i ljudi koji sjede ovdje u Saboru. Sebe zavaravaju. Socijalizmu dolazi kraj, rekao je netko, kad nema više nikoga tko će plaćati tvoje račune, a to kojeg vrsta socijalizma? Jugisocijalizma, … [[Govornik se ne razumije.]] ovdje. Kako će se puniti državni proračun? Evo, ajmo analitikom. Imate zemlju, imate jedan zaposlen, jedan čovjek u mirovini. Kako ćete to raditi? Imate 300000 alkoholičara, imate 300000 blokiranih, imate 37% možda … [[Govornik se ne razumije.]] sposobni, samo … [[Govornik se ne razumije.]] ništa drugo. O tome se ne govori niti ozbiljne analitike. Imate 50% zaposlenih u rad državne administracije, ne proizvode ove nove vrijednosti, ništa statira … [[Govornik se ne razumije.]] bivšoj Jugi. 3, 4 generacije sjede za istim stolom. Tamo ima paučina na njih, odavde do Splita i što dalje? Tko ne vidi, i ovo je ključna stvar, što se sprječava non stop u istim medijima, da je ovo točno pretig bivše države osim 2 karakteristike, to nema još hiperinflacije, imamo netko tko … [[Govornik se ne razumije.]] tko to ne vidi, ja bi rekao, vojnički da pati … [[Govornik se ne razumije.]] inverzije. I bolje da izvade glavu iz stražnjica, da pogledamo što će biti ovdje za sljedećih 5 g. Ovako, evo ti paralele, '70.-tih godina, što imamo? Korupciju, nepotizam, propala država. Zašto ne govorite da je otišla odavde od '70.-te, od '60., '72. g. milijun i pol ljudi, većinom Hrvata, to ne govorite. Smo šutite, i ponavljate, kako ljudi odlaze, mladi ljudi. To se sve prije dogodilo. Što je ovdje recimo sa, tko je održavao tu Jugu? Danas ista stvar. Pokrivao je trgovinski deficit hrvatska dijaspora. Živjeli su od njemačke odštete i živjeli su od … [[Govornik se ne razumije.]] kredita sa zapada. Sad je to zamijenila EU, opet drže stupove Hrvati izvan domovine, opet vam spašavaju ovu ekonomiju, a oni su iskočeni, ima tu 3 glave ovdje iz dijaspore itd. Pa više nema MMF-a kak je prije bilo itd. i po tome, evo o secesiji se sad priča, jedna priča, 51 objekata, a mi plaćamo 33% duga bivše Juge i o tome nitko ne govori. A što je sa ratom odštetom? Nijemci su platili svoju. Što ovi koji su nas spalili ovdje, silovali na našoj ženi i palili … [[Govornik se ne razumije.]] Ništa. Ovako. Evo, ja ću vam napraviti državu u 3 mjeseca. Dajte meni ove sve ovlasti. Kako? Napravite pokretne sudove, sudac istražitelj, vod vojske iza njih, otiđite od sela do sela, općine do općine i napravite porijeklo imovine. Jer tamo općine su problem dole gdje se zaustavlja moć kralja na ogradi sela, rade šta god hoće dole. Imamo sve zakone, nemamo mehanizam da ih provodi. Mađarska je provela profesionalizaciju državne uprave i ne možete ništa napraviti dok se to ne dogodi, ni ti ljudi nemaju profesionalci tu koji su obučeni, spremni i obučeni profesionalci. A policija nije dobila, policija nije plaću dobila. I gle sada i očekivate vladavinu prava očekivate itd. Skinite socijalnu birokraciju, napravite pravni okvir za investicije, porijeklo imovine. Kako može predsjednik države imat stan pola milijuna eura, a kaže dobio od nekoga. Molim? Vi ne možete donijeti više od 10000 dolara u jednu državu da vas netko ne pita porijeklo imovine. Ovo je još disfunkcionalna država. A šta je sa drugovima? A šta je sa društvenom imovinom? Vi se svi brinete o malom čovjeku je li? Šta je sa imovinom SKH? Saveze socijalističke omladine sjede neke glave, imaju 13 stanova u Zagrebu, velike vile i brine se o malom čovjeku. Šta je sa SUBNOR-om, sindikatima? Ovi sindikati, ja se smijem kad vidim ove glave ovde. Imaju kuće, dobru lovu, a ljudi rade za crkavicu, minimalac. Niti ima prekovremenog vremena se plaća ništa. Njima je samo Tito, partija, roštilj, guzica ostala u glavi! I na kraju o čemu nitko ne govori je psihološki problem i mentalni sklop koji je glavna prepreka, a ne ekonomska i ova društvena, nego ovo. I to znači imate glava koje pate od ovoga. Svačije, ničije. I to je ne samo kod nas, nego tu sve postkomunističke zemlje pate od tog mentalnog sklopa, a to je problem za psihijatra ovdje. Imamo gospodina Dodiga i feldmaršala Petrova nek' liječi te glave i nek' vidi kako to izliječiti. I kad gledate ove face, ima jedna kako bih rekao, pogledajte face njihove. Njima se maslacem topi u raljama, oni pate od tzv. aleksitimije. Oni nemaju suosjećanja o nikome, samog sebe. Imaju puno love, vile itd. I to je samo puka priča briga o malom čovjeku [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Pogledajte njihove bankovne račune, vile itd. Samo dimna zavjesa.
Hvala. Četvrta rasprava Klub zasutpnika MOST-a nezavisnih lista Ines Strenja-Linić. Poštovana kolegice, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, predsjedniče, poštovani zastupnici. Vrijeme je nakon dva tjedna da uputimo pitanje premijeru Plenkoviću što je riješio sa djecom oboljelom od spinalne mišićne atrofije. Dakle, dok smo mi ovdje prije dva tjedna raspravljali o državnom proračunu bilo je potresno vidjeti transparente na kojima su pisale poruke božićna želja spinaza za sve, djeca umiru, mladi odlaze i to je Hrvatska 2017. Moj život bez kolica je u vašim rukama, u našim rukama. I onda je premijer Andrej Plenković prije dva tjedna tim roditeljima dao obećanje da će u roku od dva tjedna donijeti plan liječenja za njihovu djecu. Oni su otišli na njegov poziv, obavili s njim sastanak i bili su jako sretni tog dana. Međutim, dogodilo se nije ništa. Danas ističe taj rok, ali evo i jutros sam u kontaktu s tim roditeljima. Niti jednog roditelja nitko nije pitao da im dostave nikakvu medicinsku dokumentaciju. Čuli smo nekoliko izjava ministra, dvoje, troje djece. Znate što? U ovoj situaciji ja kao ministar znala bi ime svakog tog djeteta i znala bi da li se odobrio lijek za jedno, dvoje ili troje djece. On je rekao da će ponuditi francuski model Fonda za inovativne lijekove u kojem će građani uplaćivati donacije i to je taj fond, a onda će država znači za svaku kunu donacija pokrivati i davati isto toliko iz državnog proračuna. Dakle, naveo je da će se u fond moći uplaćivati za svako pojedino dijete. Ukoliko roditelj može lobirati, medijski prezentirati više slučaj svog djeteta to dijete će bit poznatije i to dijete će dobit lijek. Znači opet nam djeca neće bit ravnopravna. Možda opet neće dobit sva djeca koja trebaju, sigurno neće dobiti, a dobit će možda i ona koja u tom trenutku nisu ona koji su apsolutni prioritet. Dakle, opet nećemo gledati prema medicinskim indikacijama već ćemo liječiti ono dijete za koje se skupe novci. To nije rješenje. Francuski model nije rješenje. Ja sam u svom amandmanu na proračun bila predložila način rješenja i to ne mora bit rješenje, ali pozivam premijera Plenkovića da održi svoje obećanje. Ne pozivam više ministra Kujundžića. On je imao svo vrijeme da obavi sve što je trebao i donese odluku, napokon da donese neku odluku. Dakle, trebate znati da u Fondu skupih lijekova jer se često u medijima govori o Fondu skupih lijekova, on postoji. Fond skupih lijekova brine se o svim našim građanima, jer građani i oni koji boluju od rijetkih bolesti najčešće su to bolesti za koje je liječenje vrlo skupo imaju pravo jer smo se mi kao Hrvatska država obvezali na dostupno solidarno zdravstvo koliko možemo svima. I oni isto imaju pravo na život. Dakle u tom Fondu skupih lijekova je bilo 900 milijuna u prošloj godini. Ove godine je povećan na milijardu i 100 milijuna, nalazi se cijeli niz lijekova za maligne bolesti, za rijetke bolesti i to su sredstva znači koja osigurava Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, za sve one lijekove koji su na listi. E sad tu dolazimo do problema spinaze. Taj lijek nije na listi HZZO-a. I zbog toga treba unutar ovog fonda napraviti, dakle poseban fond koji bi bio za inovativne terapije, za one lijekove koji još nisu na listi HZZO-a ali koji su na listi Europske agencije za lijekove i koje su isto tako, znači prvo ih je uvrstila FDA znači Food and Drug Association, znači Agencija za lijekove i to oba dvije po ubrzanoj proceduri. Zašto? Zato što vrlo rijetko u medicini ćete imati tako jedno revolucionarno otkriće da otkrijete baš za neku bolest za koju do tada nikakvog lijeka nije bilo. Kada se to desi onda se mora trčati trka i pokušati nešto i neku djecu spasiti da ne dospiju do respiratora i to je bio moj prijedlog. Dakle formirati fond za inovativne lijekove namijenjen inovativnim terapijama čiju će primjenu prema jasnim medicinskim indikacijama pratiti Povjerenstvo za lijekove i moći [[Upadica predsjednik: Hvala.]] nakon toga dodijeliti svoj djeci kojoj su potrebne. Hvala lijepa.
I idemo na zadnju raspravu poštovani kolega Ante Babić, Klub zastupnika HDZ-a Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. Danas smo odnosno jučer smo imali prilike čuti od naših kolega sa lijeve strane borbu za prava i zaštitu radnika jer je to nekako popularno i dobro zvuči, a danas govorimo posebno o siromaštvu u RH odnosno siromaštvu djece u RH ili kako su oni rekli o rastućem siromaštvu djece u RH. Pred tim nitko ne zatvara oči pa ni ova Vlada, činjenica je da postoji siromaštvo u RH, ali isto tako brojke govore da se ono srećom ne povećava već da se smanjuje. Bilo bi dobro kada se kolege jave za ovakve rasprave kada govore u ime kluba onda da to potkrijepe i činjenicama. A činjenica je da za vrijeme Kukuriku koalicije ministarstvo tada socijalne politike i mladih donijelo jedan program provedbe Strategije u borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti do 2020. godine koji mi nastavljamo odnosno ono što oni nisu tada u tom vremenu napravili, a govorilo se je da suzbijanje siromaštva u RH treba prvenstveno voditi računa o obrazovanju, cjeloživotnom učenju, zapošljavanja, pristupu zapošljavanja, stanovanju, dostupnosti energije, pristupu socijalnim naknadama i uslugama i pristupu zdravstvenom sustavu. Kolegica kaže da se dječji doplatak nije mijenjao zadnjih 17 godina i to je točno, ali se zato ova Vlada mijenja, ovaj dio vezan za ostvarivanje doplatka za djecu i to na način da se gornji prag za djecu doplatka za djecu povećava s 50 na 70% proračunske osnovice odnosno sa 1663 kune na 2328 kuna. Broj korisnika odnosno povećavao bi se sa 186000 na 278000 odnosno za 50%, a broj djece u kućanstvima korisnika povećao bi se za 41%. Žao mi je kada kolegica govori o dječjem doplatku i o tome kako se on nije promijenio, zaboravlja jednu činjenicu, a to je da je za vrijeme vlade Kukuriku koalicije ta vlada uzela zajam Svjetske banke od 70 milijuna eura zbog pet komponenti. Jedna od njih je bila uvođenje imovinskog cenzusa za smanjenje izdvajanja sredstava za dječji doplata, dakle uvođenjem imovinskog cenzusa time bi se smanjio dječji doplatak za veliki broj djece, gotovo 70000. Dakle ovaj zajam Svjetske banke o tome je govorio, govori o pet komponenti, podsjetiti ću vas da smo tada govorili o jedinstvenom centru za naknade, jedan od tih komponentni je vezan i za ovaj zajam Svjetske banke. Što se pak tiče Vlade RH neosporna je činjenica da je dolaskom ove Vlade formirano Ministarstvo demografije, obitelji, mladih i socijalne politike, da državni tajnik za demografiju ne samo da provodi određene izvide već donosi konkretne mjere odnosno Ministarstvo donosi konkretne mjere i za smanjivanje siromaštva odnosno za jasniju demografsku politiku. Rekli smo i to naglašavamo i ovdje, uz dužno poštovanje i reformi javne uprave i zdravstvenoj reformi za nas je demografska reforma, reforma svih reformi i ona počiva na tome da kroz niz aktivnosti programa i mjera poboljšamo demografsku sliku RH na čemu ćemo i ove iduće četiri godine raditi. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Time smo došli do kraja rasprava nakon stanke.
Kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, u ime Kluba Mosta tražim stanku od 10 minuta, na temu Dalmacija vino.
Zahvaljujem. Još netko? Kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora u ime Kluba Živog zida i SNAGA-e tražim stanku u trajanju od 10 minuta, kako bi progovorio o financijskim malverzacijama u sportu.
Hvala lijepo. Gospodin Bunjac. Ima još netko? Nema, stanka do 11,25 sati. STANKA U 11,15 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,30 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom plenarne sjednice. Stanku je u ime kluba Živog zida, SNAGA-e zatražio poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Ovaj tjedan smo već govorili o katastrofalnom stanju u nogometu i u sportu općenito, a evo jučer smo saznali i neke nove podatke za koje mislim da bi javnost trebala znati, jer se ti podaci dakle pokušavaju sakriti. Naime, jučer je na njemačkoj televiziji WRD objavljen film, dokumentarni film koji se zove slučaj Mamić koji objašnjava na koji način se iz hrvatskoga nogometa izvlače novci i tko je u sve to umiješan. Konkretno jedna obitelj u Hrvatskoj osnovala je fiktivnu tvrtku u Švicarskoj. Ta tvrtka zove se Rasport menagement. Preko te tvrtke prebacivani su novci na račune u švicarskim bankama, da bi nakon toga sa tih računa novac bio prebacivan na off shore račune u Belize, Panamu, Dubai, Hong Kong i Kingston. Radi se konkretno o stotinama milijuna kuna, a neki kažu da se u cijelom poslu vrti i više od milijarde. Švicarci koji su vrlo iskusni u ovakvim istragama koji su između ostalog istraživali i njemački nogomet i dakle puno veće zemlje nego Hrvatska. Kažu da su šokirane razmjerima pranja novca u kojem su bili suočeni i da im je bilo vrlo teško objediniti istragu, jer je bilo toliko pravaca toga izvlačenja novca, da je to bilo jednostavno vrlo, vrlo teško za pohvatati. Ono što je posebno važno za naglasiti je činjenica da se u filmu direktno iznosi optužba da je ovo pranje novca dozvoljeno zahvaljujući političkim strukturama HDZ-a konkretno Predsjednice Republike što su doista zastrašujuće optužbe na koje bi netko morao reagirati. Kao što znamo u Hrvatskoj se ovo stanje zataškava na način da je zbog ovoga svojedobno smijenjen čak i ravnatelj Sigurnosno-obavještajne službe. Svi znamo za aferu početkom godine zvanu Lozančić, a isto tako vidimo da se vrše napadi i na Povjerenstvo za sukob interesa s obzirom da i ono pokušava svojim slabašnim alatima koje ima na raspolaganju rasvijetliti što se tu točno dogodilo. Žalosno je da znamo, znači ono što sigurno znamo da je do sada već podignuta pravomoćna optužnica za utaju, odnosno krađu 116 milijuna kuna iz Dinama i 12 milijuna kuna oštećenja proračuna. Dok istovremeno gledamo kako taj isti Dinamo ili ako hoćete grad Zagreb nemaju pošteni stadion, oni nemaju pošteni stadion. Pazite jedini grad u Europi, a možda i na svijetu koji nema pošteni stadion je Zagreb i da istovremeno klubovi iz malog albanskog gradića Korča napucavaju taj isti Dinamo ko staru kantu, da niti jedan jedini hrvatski klub ne može prezimiti u Europi već godinama. Nije li to, dakle doista jako loša poruka da u nekakvoj djelatnosti kao što je sport, kao što je nogomet, koja bi trebala biti idealna, koja bi trebala biti savršena, koja bi trebala biti opće ljudska i opće humana mi imamo, dakle takav kriminal da se nad njim zgražaju čak i zemlje koje su članice EU poput, dakle Švicarske, odnosno države Europe razvijene ne samo članice. Dakle, ne znam da li ste pratili ove ankete, doduše neslužbene koje se pojavljuju u medijima. 90% hrvatskih građana, 90% traži da se ovo stanje pod hitno raščisti. Vjerujem da je jako velika većina članova HDZ-a želi da se ovome stane na kraj. A mi istovremeno sada već unaprijed znamo svih 151 zastupnik unaprijed zna kakvi će biti izbori u HNS-u, tko će biti predsjednik, kako će se ponovno dijeliti novac i zaista je jako, jako žalosno da od 21 vijećnika HNS-a čak 11 su članovi HDZ. 11 su članovi HDZ što znači da sav kriminal koji postoji u HNS-u može se pripisati jednoj jedinoj stranci. Niti jedna druga stranka, niti jedna u Hrvatskoj nije prisutna u Hrvatskom nogometnom savezu. Prema tome, sve ove optužbe koje su izrečene, a izrečene su ne od moje strane, nego od strane nezavisnih istražitelja i nezavisnih medija tiče se dakle vas gospodo. Molim vas da radi spasa ugleda hrvatskog sporta i Hrvatske države općenito hitno poduzmete mjere da se ove stvari raščiste i da javnost sazna što je istina. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu na obrazloženju stanke. Imamo još jednu stanku u ime Kluba zastupnika MOST-a, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Evo pričekat ćemo nekoliko sekundi da uđu radnici, zaboravljeni radnici Dalmacija vina na galeriju. Kolegice i kolege zastupnici prije svega pozdravio bih u ovome našem Parlamentu radnike, zaboravljene radnike za koje njihov glas se nije čuo to je radnike Dalmacija vina. Ti ljudi su radili i jedino što traže to je pravo na njihovu zarađenu plaću, na njihovu zarađenu otpremninu. Godinama i prije stečaja su teško preživljavali jer im se nisu isplaćivale plaće. Od 2012. godine nastali su u stečaju troškovi od 74 milijuna kuna, a od vlasnika današnjeg je uplaćeno 70 milijuna kuna. Međutim, potraživanja koja imaju radnici od 64 milijuna kuna nisu dobili niti kune. To je jauk do neba da radnik u Hrvatskoj, a inače u Dalmaciji imamo brojne takve tvrtke, a Dalmacijavino je eklatantan primjer toga. Radnici nude rješenja, ali niko ih ne čuje i kada ih slušaju ne čuju jel ih nije briga onih koji rješavaju, pa ih pozivam da saslušaju rješenje radnika, a ja ću im ga ponuditi. Njihovo rješenje je da će povući tužbu Dalmacijevina prema država jel im je država uzela zgradu koja je bila njihovo vlasništvo u Trajektnoj luci u Splitu koja je sada i komunalni problem, a ona je u visini procijenjena 86 milijuna kuna. to je njihova zgrada, to su zaradili oni i oni prije njih. Međutim, vlada Jadranke Kosor 2010. godine je odlukom tu zgradu oduzela i stavila je u vlasništvo države. Radnici su spremni bez kune tereta države povući tužbu da se vrati njihovo vlasništvo tj. da država ostane vlasnik te njihove zgrade, ali da uplati njihova potraživanja. Radi se o 555 radnika. Znajmo, rekli su mi neki od njih, oni težaci koji se bave vinogradarstvom dvije godine za svoje proizvode, grožđe nisu dobili kune. Hvarska vinarija, Hvarani premijer s Hvara, premijeru čuj te ljude nude rješenja, ljudi nisu došli ovdje šta im drago doći već su u zreloj dobi, nego da dobiju svoja prava zarađena prava. Očekujem da se očituje premijer Plenković, ministar financija i da se ovaj problem riješi koji je zakompliciran 2010. godine odlukom vlade kad im je otuđena njihova imovina. Ja imam i ugovor gdje je kupljena zgrada '67. godine, zgrada je vlasništvo Dalmacijevina, radnici su spremni povući tužbu protiv države, a da im se isplate njihova potraživanja. I ta zgrada ima veću procijenjenu vrijednost nego njihova potraživanja, ništa drugo ti ljudi ne traže. Traže svoje pravo na zarađenu plaću. Inače sve što počinje sa Dalmacijom, od Dalmatinke, Dalmacijevina, Konstruktora, dolje su svi ljudi zaboravljeni. I hvala vam radnici što dajete konstruktivna rješenja zbog onih koji su pljačkali imovinu, otuđivali vam i oni koji žele još baciti šapu na vašu zgradu u trajektnoj luci. Hvala vam lijepa u ime svih radnika i radničkih prava, a sram bilo političke elite koje su vas zaboravile. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Bulju na obrazloženju stanke. Prelazimo na daljnju raspravu. Poštovani kolega Madjer, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. U ime kluba HSS-a tražim stanku kako bih progovorio na temu o radu u Hrvatskom saboru.
Zahvaljujem. Ako nitko od kolegica i kolega nema ništa protiv i ako se vi slažete ja bih odmah da date obrazloženje stanke. Evo izvolite gospodine Madjer.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane dame i gospodo, kolegice i kolege saborski zastupnici. Želim vam se obratiti u ime kluba saborskih zastupnika HSS-a. S obzirom na to da sutra svi zajedno idemo po našem mišljenju nezasluženi godišnji odmor u trajanju čak od mjesec dana, mi u HSS-u smatramo da prema svim biračima svih stranaka i prema svim hrvatskim građanima, bilo korektno da se te privilegije odreknemo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjednici svih klubova svih stranaka, koji djeluju u Hrvatskom saboru, poštovani tajniče Hrvatskog sabora, mi iz HSS-a apeliramo na vas da promijenite svoju odluku i da od ponedjeljka svi zajedno nastavimo s radom. Predlažemo da budemo slobodni samo onda kada su slobodne primjerice blagajnice u trgovačkim centrima. Mi iz HSS-a mislimo da je to najbolji način da hrvatski preplaćeni političari pokažu barem dozu solidarnosti prema hrvatskoj sirotinji. Dok, će vas većina biti na skijanju i uživati nažalost u stranim zemljama, a na račun naših poreznih obveznika, ti hrvatski radnici neće biti na godišnjem odmoru, nego će cijelo vrijeme raditi, nažalost. Raditi će kako bi zaradili svoje minimalne plaće i da bi platili ogroman porez iz kojih se isplaćuju naše plaće. Možda je ovo blagdansko vrijeme najbolja prilika da pokažemo da smo i mi saborski zastupnici samo obični ljudi. Da nismo posebna kasta i da pokažemo solidarnost, barem na taj simboličan način. I na kraju, ponavljam, još jedanputa da HSS traži da u ponedjeljak Hrvatski sabor, nastavi s radom i da ne idemo na godišnji odmor, iako znamo da poslovnikom se predviđa pauza, HSS ponavljam traži da od ponedjeljka nastavimo sa radom Hrvatskog sabora. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Madjeru.
Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Nastavljamo sa našom sjednicom. Prva točka današnjeg dnevnog reda je Prijedlog zakona o provedbi Uredbi Europske unije o prometu drva i proizvoda od drva, prvo čitanje, P.Z.E. br. 239. No, prije toga, imamo ruke u zraku. Prelazimo sada na dnevni red. Prva točka: - Prijedlog zakona o provedbi Uredbi EU o prometu drva i proizvoda od drva, prvo čitanje, P.Z.E. broj 239. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje, poštovani državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede Željko Kraljičak. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane gospođe saborske zastupnice i gospodo saborski zastupnici. Ovim prijedlogom zakona o provedbi Uredbi EU o prometu drveta i proizvoda od drveta osigurava se provedba Uredbi EU kojima je uređeno područje prometa drveta i proizvoda od drveta te se van snage stavlja važeći Zakon o provedbi Uredbe EU u vezi sa trgovanjem ilegalno posječenih drva i proizvoda od takvog drveta. Nezakonito iskorištavanje šuma, sječa, promet, trgovina drvom i proizvodima od drveta uz kršenje nacionalnog zakonodavstva i slabljenja nastojanja vezanih uz uvođenje održivog gospodarenja šumama ima i ozbiljne posljedice na okoliš. Nezakonita sječa šuma uzrokovana najvećim dijelom velikom potražnjom za drvetom ima negativne posljedice i na dugoročnu održivost ekonomskih djelatnosti koje su prirodno vezane uz djelatnost šumarstva poput prerade drveta i proizvodnje proizvoda od drveta i proizvodnje namještaja. Europska unija predstavlja važno izvozno tržište za mnoge treće zemlje u kojima je nezakonita sjeća šuma vrlo rasprostranjena a zbog velike potražnje za drvetom problem nezakonite siječe šuma je prisutno u unutar država članica EU Cilj ovog zakona je osigurati uvoz drva i proizvoda od drveta, proizvedenih u skladu sa nacionalnim zakonodavstvom zemalja u kojima je drvo i posjećeno. Osigurati da u prometu na unutarnjem tržištu gospodarski subjekti i trgovci primjenjujući sustav dužne pažnje odnosno sustav sljedivosti stavljaju u promet i trguju drvetom i proizvodom od drva proizvedenih u skladu sa nacionalnim zakonodavstvom zemalja nečlanica EU i država članica EU. Za razliku od važećeg zakona ovim prijedlogom zakona se u potpunosti i na odgovarajući način propisuju zadaće nadležnih tijela, način provođenja stručnog inspekcijskog nazora i prekršajne odredbe sa primjerenim novčanim kaznama koje su razmjerne vrijednosti pojedinih pošiljki drva i proizvoda od drva te poreznim gubitcima i gospodarskoj šteti koja može proizići iz povrede odredbi ovoga zakona. Slijedom navedenog, danas u raspravi imamo prijedlog zakona kojim će se osigurati odgovarajući nadzor prometa drva i proizvoda od drva u cijelom lancu opskrbe od mjesta sječe odnosno izvora preko proizvodnje do krajnjeg potrošača kako bi se nezakonita sjeća svela na najmanju moguću mjeru. Hvala vam lijepa.
… [[Upadica se ne čuje.]] Što? … [[Upadica se ne čuje.]] Ne možete dobiti repliku jer ste izvan vremena. … [[Upadica se ne čuje.]] A žao mi je. Imamo 6 replika, ljudi su se normalno javili, vi ste se javili nakon što je isteklo vrijeme i to dizanjem ruku. Ja sam mislio da tražite stanku a ne repliku. Molim vas da se držimo procedure. Prvi je na redu poštovani kolega Vlaović, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. U ime kluba HSS-a pozdravljamo donošenje ovoga zakona jer svakako da u prometu drva i proizvoda od drva postoji niz nepravilnosti, osim što se usklađujemo sa europskim direktivama dajemo resornom ministarstvu, šumarskoj inspekciji i carini jedan alat kojim će sigurno ojačati kontrolu prometa drva i proizvoda od drva u Hrvatskoj. Jer naša drvna industrija često prigovara da prije svega nemaju dovoljno sirovine za finalne proizvode, da se, i tu se slažemo sa njima ne smije dozvoliti izvoz trupaca i građe, nego da što više treba završiti u finalnim proizvodima a s druge strane da se na tržištu pojavljuje često crno tržište, nezakonito posjećena šuma kao što ste i vi državni tajniče rekli. Tu je još veći problem kod privatnih šuma i privatnih šumoposjednika koji su sada usmjereni ka licenciranim izvođačima koji često tu imaju i na određenom području i monopol pa ucjenjuju privatne vlasnike, šumoposjednike, sami doznačuju, sami sijeku i najčešće sami i rade prijevoz sa popratnim dokumentima. I tu se događaju razne nepravilnosti. I sigurno da i šumarska komora nema prave instrumente kako oduzeti licencu onima koji imaju, koji su licencirani izvođači a rade nezakonito. Tu mislim da do drugog čitanja treba naći modele kako im stati ipak, pojačati kontrolu i na njima. A pogotovo što, državni lugari su nekada čuvali i državne šume i privatne šume, sada samo državne a kod privatnih šuma je sve češće zbog depopulacije, zbog demografskih problema, zbog staračkih domaćinstava krađa privatnih šuma. Najčešće je to, bar tako kažu licencirani izvođači sami doznače, posijeku i odvezu i prijedlog je da se razmisli, da se vrati, da šumarska savjetodavna služba koja je to nekada radila, da ima 30 šumarskih inženjera, da to ponovno radi savjetodavna služba.
Hvala. Druga replika, poštovani kolega Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani državni tajniče, spomenuli ste dakako u vašem izlaganju i zakona naravno koji podržavamo i ekonomski ali i ekološki aspekt nezakonite sječe šuma. Ja bih se više osvrnuo možda na ovaj ekonomski gdje prije svega nam ajmo reći tzv. „crno tržište“ čini jednu svojevrsnu nelojalnu konkurenciju. I mi sigurno da koji moramo težiti naravno u ekonomskom smislu da izvozimo više proizvoda a što manje sirovine jer proizvodi naravno imaju visoku dodanu vrijednost i potiču bolji razvoj ekonomije i utječu naravno puno više na sami BDP. Ono što je sigurno što ovim zakonom i što podržavamo je apsolutno gdje se uvodi taj sustav sljedivosti koji upravo će osigurati da zajedničkim snagama i carina ali i šumarske inspekcije koje će sada zajedno nastupati svatko u svom dijelu posla osiguravaju da zbilja što manje te crne, odnosno sive ekonomije što se tiče trgovine trupaca i drvne građe nastupi. Tako da ovim korakom je jedan dio se rješava, naravno treba više gledati još ono što cijelo vrijeme govorim da puno ovakvih stvari nam donesu, ono što je cilj svega a to mora biti poticanje drvne industrije i finalnih proizvoda i sigurno da će ovo imati jedan od impakta ako govorimo o smanjivanju nelojalne konkurencije, naravno i samih cijena na tržištu. Stoga još jednom pozdravljamo ovo ali da se gleda i jedan korak dalje kako osigurati sve ono što se može napraviti da budemo što više konkurentni u finalnim proizvodima. Zahvaljujem.
Hvala. Idemo na 3. repliku, poštovani kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Slažem se sa time da je ovaj zakon izuzetno važan i da je drvna industrija, industrija koja u Hrvatskoj sve više i više ima prostora, odnosno raste. Ali standardno je to da zadnjih godina i čitav niz godina govorimo o tom problemu sirovine, odnosno time da i naša drvna industrija 96% sirovine dobiva iz Hrvatske ali nažalost mi jako puno sirovine izvozimo iz Hrvatske i ta industrija bi mogla raditi i više kada bi našli modele kako da se izbjegne preprodaja sirovine i ono što ljudi kažu na brzinu zarada bez velike dodane vrijednosti. To je problem koji nikako da riješimo godinama u Hrvatskoj, koji ja očekujem da ćemo riješiti kako bi bili u našoj drvnoj industriji što uspješniji. Također ovo o čemu sada malo prije se govorilo i pokušaj na neki način obračunavanja i sa preprodajom sirovine i na crno, izvlačenje sirovine iz šuma pod firmom za osobne potrebe a onda se to preprodaje dalje, to je problem ali se tu vjerovatno vrlo mali dio sirovine na taj način zloupotrebljava dok ovdje ogromna količina sirovine odlazi iz Hrvatske. Slažem se da treba regulirati i ovaj di koji ljudi na malo izvlače oz Hrvatskih šuma ali vrlo veliki problem je taj da naša sirovina odlazi i da na njoj visoku dodanu vrijednost stječu neki drugi a to se vidi po dražbama koje se organiziraju. Ako je netko spreman za neka debla platiti po 10 tisuća eura onda se zna koliko je ta sirovina vrijedna. Hvala lijepo.
Hvala. Idemo na četvrtu repliku, poštovani kolega Lipošćak, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, uvaženi državni tajniče Kraljičak. Pozdravljam ovaj zakonski prijedlog prije svega i kao saborski zastupnik, kao šumar i kao pripadnik tzv. šumarskog lobija u kojem vrlo često čak i u ovom Visokom domu čuti neopravdane nekakve negativne kritike i komentare. Upravo ovakva zakonska rješenja zapravo na ruku idu svim onima koji drvo i proizvode od drveta u promet stavljaju na jedan legalan i propisan način. Trebalo bi nam svima biti poznato i jasno da sva drvna sirovina koja je posječena na državnim šumama i na onim privatnima gdje postoje važeći programi gospodarenja odnosno gospodarske osnove je strogo evidentirana, propisana i dalje popraćena u prometu nizu drugih dokumenata. Nažalost pojedini trgovci ili ajmo to tako reći, prekupci drvetom su ti koji stvaraju jednu određenu negativnu sliku o šumarsku iako nažalost sa tim šumarstvom vrlo često nemaju nikakvih dodirnih točaka. Vjerujte mi da i poduzeće Hrvatske šume a i svi oni poslovni subjekti koji se bavi prometom drva i drvnih proizvodima itekako pozdravljaju ovakav zakonski prijedlog jer on zapravo samo njima ide na ruku. Ono što me zanima jest stručni nadzor odnosno provedba ovog zakona odnosno ima li ministarstvo i carinska uprava dovoljno ljudi za kvalitetnu provedbu ove uredbe te imamo li možda podatak kolika je količina drvne mase koja je uvezena iz zemalja izvan EU-a a koje se nalaze u našem okruženju? Hvala lijepo.
Idemo na petu repliku, poštovani kolega Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. I pozdravljam gospodina državnog tajnika Kraljičaka i njegovu suradnicu. Ja bi postavio dva pitanja. Vidite mi stalno u ovaj Sabor dobivamo izmjene zakona da se uskladimo da EU direktivama i ovo su očito dvije mjere da se zaustavi nezakonita sječa šuma. Ali ja sam očekivao od vas, gospodine državni tajniče da iznesete neke podatke, koliko je to prisutno u Hrvatskoj, koliki je iznos procijenjenih gubitka hrvatske države, Hrvatskih šuma zbog toga što se nezakonito sječe šuma? Molim vas iznesite te podatke. Jer nema puno smisla usvajati neke direktive ako ne znamo što se u državi dešava. Koliko je ljudi, građana, radnika sankcionirano zbog takvog nečega. Dakle trebaju nam ti podaci. Ali s druge strane, pa nama ljudi, ovaj zakon skoro da i nije potreban. Pa imamo legaliziran način prodaje jednog od najvećih hrvatskih bogatstava, to su šume na način da se prodaje drvo osjetno ispod tržišne cijene po tzv. kontingentima ali način dodjele tih kontingenata je krajnje upitan i Hrvatske šume i tu proceduru doslovno treba uzeti kao vreću, protresti jer tu se očito stvaraju mjesta za moguće koruptivne aktivnosti pa prema tome ako vi možete nabaviti drvo na takvoj jednoj licitaciji, valjda po babu i po stričevima onda ne trebate nezakonito sjeći šume. Zato vas pozivam da zajedno napravimo izmjene Zakona o šumama gdje će taj jedan način koji je potpuno ne tržišni, štetan jer ova zemlja gubi ogromne novce a svi mi moramo izdvajati tzv. naknadu za opće korisne funkcije šuma a vidimo što se radi. Hvala.
Idemo na zadnju repliku, poštovani kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, meni osobno gledajući osobno gledajući ovaj sami zakon, on sigurno donosi dobrobit u raspolaganjima drvnim masama u Hrvatskoj. Ono što fascinira, da nakon cijeloga niza godina gdje vidimo da problem oko raspolaganja drvom je jedan od ključnih, gdje cijelo vrijeme nadovezuju se određene korupcijske afere, gdje se proziva kroz medije, gdje kad pogledate samo kad stavite u Googleu vidjet ćete svake godine praktično izlaze neke nove stvari koje su uvijek vezuju na jednu te istu temu. I na kraju što? Mi zapravo čekamo da dođe određena direktiva EU-a pa da kažemo to ćemo mi kod nas implementirati, imat ćemo nakon toga bolje zakonodavstvo, riješit ćemo određene probleme koje smo već i ranije mi znali ali nismo ih potaknuli na taj način. Da li ćemo ikada doći u poziciju da kažemo imamo taj problem kod nas, mi ga uočavamo, našim nacionalnim zakonodavstvom ga rješavamo. Čak u nekom budućem vremenu možda postavljamo i standarde za postupanje Europskoj komisiji ili ono što imamo u našem zakonodavstvu da je jedan nadstandard na ono što komisija utvrđuje kao jedan kompromis između zemalja članica. Ajmo jedno se postavi stvarno u situaciju da naše zakonodavstvo promatramo što štiti hrvatski interes, postavimo kvalitetne snažne standarde koji će štititi opći interes. U jednom trenutku kada komisija raspravlja o tome da stvarno imamo dobru poziciju koju možemo uputiti i prema komisiji i reći da ovi standardi koje mi primjenjujemo donose dobrobiti. Jednom postanimo lider. Na ovaj način uvijek smo oni koji pratimo i čekamo i uvijek se postavlja pitanje da li je taj odmak radi želje određenih skupina da se zapravo ne promijeni. Mislim da tako trebamo pristupiti prema zakonima koje donosimo.
Hvala i vama. Prelazimo sada na odbore. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ako ne onda otvaram raspravu, prvi na redu je Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče, uvaženi državni tajniče, Kraljičak, kolegice i kolege. Prije svega, počeo bi od zadnje rasprave, odnosno, replike, koju je izrekao kolega Panenić i tu se moram složiti u onome smislu, kada govorimo o našim stavovima u Europskom parlamentu i pred Vijećem EU, tu često ova parlamentarna komponenta izostaje. Parlament može i treba dosta toga reći o našim stavovima koje zauzimao u Bruxellesu. Bojim se da tu premalo koordinacije postoje. Postoje i koliko ja znam, ni jedan odbor, ne raspravlja o stavovima koje Vlada zauzima u Bruxellesu, s iznimkom Odbora za europske poslove, koji se o nekim stvarima očituje. Tu praksu treba mijenjati i treba parlament uključivati, to je uostalom i preporuka Europske komisije, da se nacionalni parlamenti što više uključuju kao legitimni predstavnici svakog naroda i svake države u ovaj proces. Druga stvar, kada govorimo o gospodarenju šuma u Hrvatskoj i kada uzmemo u obzir činjenicu da 75% površina pod šumama je u vlasništvu države, odnosno, njen gospodar je Hrvatske šume. Moram izraziti zadovoljstvo da ne upotrebom neku jaču riječ, što je konačno, nakon, gotovo 2 g. možda i više, imenovan je nadzorni odbor Hrvatskih šuma. Dakle, da netko postoji, tko nadzire poslovanje toga društva. I ne samo da je imenovan, nego je uprava i nadzorni odbor, konačno unesen u sudski registar kolegice i kolege, nakon 2 g. I opet se moram zapitati, kakav primjer država daje, našim poduzetnicima, koju svaku promjenu u društvu moraju upisivati u sudski registar, naravno iznositi troškove, koje to nosi. A s druge strane država to ne radi. I država se odnosi vrlo neodgovorno, prema jednom od strateških resursa koje imamo, a složiti ćemo se da su to šume. Konačno evo, nakon 2 g. država je uspjela i promijeniti upravu i promijeniti nadzorni, odnosno, imenovati novi nadzorni odbor. I nećete vjerovati, to upisati u sudski registar, kako zakon i predviđa. No vratimo se na predmetni zakon, dakle, rečeno je da je ovo prijedlog zakona, kojim se osigura provedba niza uredbi EU, kojima se kontrolira drva i proizvodne potreba. Kolege su već spomenule da tu postoji čitavi niz problema i ja sa perspektive Kluba zastupnika SDP-a mogu reći, da se nadamo da će ova zakonska inicijativa pridonijeti uvođenje više reda na tržište. Kao što sam rekao, šume u RH, se prostiru na 47% kopnene površine, te su samim time izuzetno važne, ne smo gospodarski, nego naravno i ekološki, a i kao strateški resurs, kojima RH raspolaže. Od navedene površine, 75% su šume u vlasništvu države i 25% su šume sa pravom vlasništva, odnosno, kolokvijalno bi to rekli, to su privatne šume. Uslijed krize i nedostataka drvne sirovine kao i male cijene drvnog materijala u odnosu na okruženje, sve veća potražnja je za drvnim materijalom, o čemu svjedočimo iz dana u dan. A samim time, se i poveća i pojava bespravne sječe, posebno u šumama s a pravom vlasništva, odnosno, privatnim šumama. Ne želim generalizirati, ali moram se osvrnuti na činjenicu, da su neki privatni vlasnici, odnosno, privatni eksploatatori šuma, često loši gospodari šuma, da ne vrše pošumljavanje, ono što Hrvatske šume rade i da ne paze na ovaj strateški resurs. Ako uzmemo u obzir da je 25% naše površine pod šumama su upravo takve šume, tada nam, ukoliko ne uvedemo vrlo stroga pravila i vrlo stroge kontrole, na neki način prijeti i ekocid. Ovim zakonom, kao što je državni tajnik i rekao, osigurava se uvoz drva i proizvoda proizvedenih iz drvne sirovine, koja je zakonito podsjećana u zemlji porijekla, te se regulira praćenje prometa istih u cilju stavljanja na minimalnu mjeru promet drvnog materijala, nezakonito posjećenog drva ili proizvoda koji potječu od nezakonito podsjećenog drva, na način da svi čimbenici u lancu opskrbe budu u sustavu slijedivosti drva i proizvoda i drvnih proizvoda, što znači da se u svakom trenutku može odrediti porijeklo drva, te gdje su proizvodi prerade tog drva završili, odnosno, što se s tim dogodilo i što je od njega napravljeno. Držimo da su nadležna tijela u zakonu dobro određene, a obzirom dakle, na ovo sve što sam rekao prije, a to je da vrijednost šuma i šumskog eko sustava, ne samo za RH, nego šire, te važno sprječavanje bespravne siječe i korištene tako dobivene sirovine, visina kazne je po našem mišljenju primjerena. Dakle, onih kazni koji su predviđeni u zakonskom prijedlogu. Stoga, u ime Kluba SDP-a mogu reći da ćemo u prvom čitanju podržati ovaj zakon. Vjerujem da će iz iz rasprave u ovom Domu, vjerojatno doći do manjih izmjena, ali koje će, nadamo se ići samo u poboljšavanju, u smjeru poboljšavanja ovog zakonskog prijedloga i uvođenje reda na tržištu drva i drnih proizvoda u RH. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo 2 replike, prvi je poštovani kolega Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani kolega Hajduković, evo ja bi samo jedan ispravak vašeg navoda koji se odnosi na stajalište i traženje komunikacije oko stajališta Vlade RH. Ja moram reći da je ispred saborskog Odbora za poljoprivredu smo tražili upravo oko toga da raspravljamo, što je na kraju i obaveza Vlade RH, sukladno Zakona o suradnji i Hrvatskog sabora i Vlade u europskim poslovima. Evo, jutros na saborskom odboru, smo raspravljali o ko stajališta RH, koji će biti iznesena, prema tome, smatram da je bitno da upravo ta parlamentarna razina, bude što više uključena, jer razina Vlade, naravno ona je izvršna i s druge strane i ekvivalenti europskih … [[Govornik se ne razumije.]] znači europskih parlament oni imaju komunikaciju i prema Hrvatskom saboru i tijelima Hrvatskog sabora. Prema tome, oko toga stajališta i na vijeću ministara su izuzetno bitno i za nas i treba ih raspravljati. Nažalost, ono što vidimo da na sjednicama, to je sastavni dio zatvorenoga dijela sjednice Vlade, ali smatram da bi ipak trebalo doći da se o tome razgovara i u Hrvatskom saboru i na jednoj ako treba, ako mora već biti i zatvorenoj sjednici saborskog tijela koje bi bilo nadležno za taj dio. Ali kažem tu praksu održavamo i nadamo se evo da će se povećati upravo količina takvih komunikacija u Saboru i u drugim saborskim tijelima. Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Panenić, prihvaćam ispravak s time da sam se ja ogradio, rekao sam koliko ja znam. Dok sam bio član Odbora za poljoprivredu nismo imali takve rasprave. Doduše Vlada nas je izvještavala o rezultatima rasprava u Bruxellesu ali nisu to radili prije zauzimanja stava. I apsolutno se slažem da je to praksa koju trebaju slijediti svi odbori. Odbor za poljoprivredu je poseban odbor budući da je zajednička poljoprivredna politika izuzetno važna u EU, čini jedan ako ćemo financijski govoriti najsnažniju financijsku omotnicu u europskom proračunu. I pozdravljam apsolutno vašu proaktivnost i spremnost Vlade da na taj način radi i da se saborski odbor konzultira. I stoga mogu izaći samo kvalitetniji stavovi koje će Vlada braniti u Bruxellesu, a tim više kao što ste govorili i u prvoj replici. I Hrvatska može nametnuti možda teška riječ, ali povesti Uniju ili dio mnijenja EU onaj politički u smjeru koji najbolje odgovara i našoj poljoprivrednoj proizvodnji, dakle RH kao takvoj. Hvala.
Idemo na drugu repliku, poštovani kolega Vlaović. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolega Hajduković, rekli ste da Hrvatske šume su odnosno šume su nacionalno blago koje treba čuvati i tu se sa vama slažem. A činjenica da je često prisutna kritika od lokalnog stanovništva, od nas koji živimo u šumi, sa šumom da se prekomjerno siječe, da se taj etat koji je predviđen za sječu ponekad običnim ljudima čini prevelikim pogotovo kad to pogledate da ostanu goleti, da sigurno ljudima treba se približiti na način da se komunicira sa lokalnom zajednicom i da se i ono što je često prigovor uništeni poljski putevi, lokalne ceste od strane onih koji prevoze drvnu masu vrate u prvobitno stanje što često nije slučaj. Ali spomenuli ste i problem privatnih šuma i želio bih još jednom istaknuti jednu pogrešnu odluku da se ukine šumarska savjetodavna služba, jer sad trenutno su privatni šumoposjednici upućeni na licencirane izvođače. Ima dosta prigovora s terena i to sigurno nije dobro rješenje, pa i u kontekstu ovoga zakona da bi napravili bolju kontrolu nad sjećom privatnih šuma i provozom, odnosno prometom drva i proizvoda od drva mora se vratiti ovaj posao ljudima koji znaju to, a to su magistri šumarstva. Ima ih 30 zaposlenih u savjetodavnoj službi. Moglo bi se još stotinjak sigurno zaposliti, na taj način dat mladima šansa, a s druge strane kvalitetnije raditi nadzor nad sječom privatnih šuma, održavanju šumskih prosjeka, protupožarnih puteva i slično i opet jednu dobrobit i za zajednicu i za drvnu industriju i za šumo posjednike. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Hajduković.
Hvala lijepa. Kolega Vlaović, ja ću ponovno ponoviti ono što sam rekao da su, dakle ne mogu govoriti o apsolutima, ali Hrvatske šume su u pravilu dobar gospodar i brinu se o šumskom fondu. Dakle, rade se redovita pošumljavanja, siječe se planski, dakle po pravilima struke i pazi se, dakle čuva se šumski fond, odnosno čuvaju se naše šume. Što se tiče privatnika koji gospodarski iskorištavaju šume, ja vjerujem da među njima također postoje dobri gospodari. Ali na žalost primjere koje sam čuo su uglavnom loši i zbog toga treba uvesti dodatne kontrole i postrožiti kontrolu, prije svega prometa drvne građe. Jer do mene su stizale različite informacije i o trupcima za koje, dakle nisu, nije postojala potrebna dokumentacija koji su se izvozili i slično. Dakle, mislim da je u interesu države prije svega da se ovo stavi pod maksimalno moguću kontrolu i kazne koje su predviđene ovim prijedlogom zakona koje su možemo reći za neke hrvatske prilike visoke. Ali kada uzmemo u obzir vrijednost drvne građe mislimo da su primjerene i da mogu služiti kao sustav odvraćanja od takve ilegalne prakse. Hvala.
Hvala. Evo idemo na drugu raspravu, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče, predstavnici Ministarstva poljoprivrede, kolegice i kolege. Danas gledajući temu zapravo dotičemo se jednoga dijela stabla kojega možemo naći u prirodi. Ak malo se vratimo nazad koliko nastaje brojnih situacija u kojima i ovdje raspravljamo i na saborskom odboru i na tematskim sjednicama. Ak ste popratili šume, pogotovo one najvrijednije, a to u Slavoniji je šume hrasta. Imaju probleme i sa napadom hrastove stjenice. Dolazi do problema da nema više žira, nema materijala za obnovu nakon sječe. Imamo ugrozu, ugrozu gdje dolazi. Evo to je jedna prirodna nepogoda kojom dolazi do ugroze, zapravo budućeg razvoja šuma, smanjuje se mogućnost povećanja, zapravo kvota koja je u svim, naglašava se kako čak i nelegalno rastu, ali onaj legalni dio bi mogao i u ovom iznosu koji je sada biti ugrožen. Ali kažem to je jedna prirodna ugroza. Ovisimo o fenomenu prirode i na njega pokušat će struka dati odgovor i naravno voditi računa. E onda se vraćamo na ono o.k. tu negdje gdje priroda staje dolazi čovjek. Čovjek često svojim postupanjima napravi veće štete nego što može se dogoditi takva prirodna neka nepogoda. Ako pratimo, znači dotakli smo se lista kao nečeg što drži to drvo, ali onda kada dođe čovjek u okviru plana jednoga koji struka je odredila napravi sječu, izuzme se stablo. To stablo ide u preradu i mi danas govorimo o proizvodima upravo iz toga stabla koja je jedna od najvrijednijih dijelova. Slušajući stanja tijekom proteklih godina vidimo da upravo tu nastaju brojne malverzacije na koje se cijelo vrijeme upozorava. I naravno da suočavanje sa rješavanjem tog problema izaziva i političke brojne dvojbe i političku odgovornost o kojoj treba naći rješenje. Sve ove godine unatoč tome što cijelo vrijeme komunicira se problem niti HDZ-ove vlade niti SDP-ove vlade nisu adekvatno odgovorile, ne samo da nisu odgovorile nego prozivajući jedni druge upozoravali su na iste probleme koji su sami na kraju prije ili kasnije provodili. Raspodjela kvota postaje jedno od tema koja je cijelo vrijeme prisutna. Evo pratili smo nedavno snažne apele vukovarskog gradonačelnika koji je apelirao da se jedan dio kvote preraspodjeli, da se na lokalu prerađuje da bi mogao Vukovar možda biti dobro odredište za preradu. Spominjali su se iznosi od 50-ak tisuća kubika, nastale su brojne dvojbe oko toga. Naravno da svatko gledajući svoje interese boreći se u tome pokušava spriječiti nešto što bi njemu načinilo određeni nedostatak. Vidimo u zadnje vrijeme to je nestalo sa dnevnog reda, nismo nikada dobili čist odgovor što je s time, što je s tim zahtjevom, da li će se on realizirati, neće realizirati, da li će biti investitora, neće biti investitora ali nebitno od toga treba napraviti ipak odmak i razumjeti da ljudi ako je to u Vukovaru, a isto tako ja dajem pravo i u bilo kojoj lokalnoj sredini koja je okružena šumskim bogatstvom, žele imati preradu u svojoj neposrednoj blizini da ne bude samo da ovise o onoj naknadi koju dobiju za to što imaju šume na svom području nego žele imati i svoje tvrtke, žele imati zaposlenike, žele imati razvoj i to je sve legitimno. Pa legitiman je i taj zahtjev grada Vukovara, ali isto tako je legitimno da se zna konačan odgovor, da li je to 50, 10 ili ništa. Naravno da rješavanje ovoga problema zateklo je i nas kada smo bili dio vlade, kada smo imali ministra. I tražilo se zapravo promjene u upravi šuma gdje smo mi bili suglasni idemo u promjenama. Međutim tadašnji dogovor sa, razgovor ne dogovor, do dogovora nažalost nije došlo sa našim partnerom HDZ-om, iznjedrio je novi problem. Tko? Kandidat za upravu šuma je bio gospodin Božidar Longin onaj kandidat od koga se nije odstupalo, koji je kao takav morao biti sadašnji zadarski župan. Ali ja bih samo upozorio razloge radi čega mi nismo mogli prihvatiti takvo rješenje. Znači da prihvatimo da u upravu šuma dođe čovjek koji je od Hrvatskih šuma dobio otpremninu 60 tisuća eura koji je bio u vrijeme Sanadera član uprave šuma, da prihvatimo to da mu je sa police životnog osiguranja koje su mu plaćale Hrvatske šume isplaćeno kao bivšem članu još 42 tisuće eura, da prihvatimo čovjeka kojega istražuje USKOK u brojnim postupcima i druge postupke koje mogu sada nabrajati ovdje. Upravo je to bila barijera o kojoj nismo mogli odstupiti. I onda kaže zašto niste nešto promijenili, upravo radi toga što ta promjena nije vodila rješavanju problema koji je cijeli niz ovih godina postojao nego bi se otvorilo samo novo područje za optužbe i nas kao političke opcije da smo poklekli pred istim tim lobijima i nije nam ulijevalo povjerenja da će u budućem vremenu biti određene promjene. Vidimo da i za vrijeme SDP-ove vlade kada je ministar bio Tihomir Jakovina da su jasno upozoravali njihovi čelni ljudi da je da su Hrvatske šume bile bankomat HDZ-a, ali onda kada su preuzele upravljanje u kom smjeru se otišlo? Imali smo jedno posebno izvješće koje je ukazalo na probleme u poslovanju Hrvatskih šuma gdje je procijenjeno da su Hrvatske šume određenim ugovorima oštećene za 400 milijuna kuna. Što se dogodilo sa tom inspekcijom koja je to utvrdila koje odgovore smo mi dobili, što će biti sa svim onim što je gospodin Ivan Pavelić provodio u svoje vrijeme? Nema odgovora. Znači dvije strane ali je ista priča. I sada vratimo se i na onu treću komponentu ovo sve ostalo možemo tako komunicirati i apelirati i moliti i očekivati da će ipak doći do značajne promjene i da će ti problemi ipak jednom uspjet se razriješiti i da neće ostati trajan spomen na afere i da Hrvatske šume stvarno budu poduzeća koja štiti interese Hrvatske, hrvatskog naroda i na kraju čak i ono okolišne interese. Prateći svaku godinu vezano za nastojanja našeg stanovništva da dođe do ogrjevnog drva vidimo i tu silne probleme koji nastaju. Prvi problem je da je poskupljenjem plina koji je jedno vrijeme bio povoljan resurs došlo do tranzicije, ljudi su se vratili sa potrošnje plina kao glavnog energenta na drvo. Kolika je ta potražnja porasla? Sigurno ne toliko koliki su naši kapaciteti. Ali se onda dogodio novi problem, toga drva u šumama više nema. netko je to drvo već ugovorio, drvo je otišlo za energane koje ostvaruju poticajne cijene struje. Ovdje smo raspravljali o poticajnim cijenama struje o onome što će hrvatski građani morati plaćati i to ostaje trajni spomen na ugovore koji u dobrom dijelu, neću reći svi, ali jedan dobar dio njih je izrazito bio nepovoljan. S druge strane, sekundarni efekt kojega često nismo spominjali, a to je nedostatak drvne mase koji više nema upravo za one koji su od toga ovisili. Sada otići i pripremiti drvo vidimo da postaje veliki problem gdje cijene kubika ove zime su dosegle i 400 kuna po kubnom metru. Time smo direktno ugrozili standard našeg građana. I vodeći jednu odgovornu politiku sigurno bih oni koji predlažu određene mjere uvidjeli ne samo direktne posljedice svoje odluke nego i ovakve indirektne. Nažalost, izgleda da treba proći određeno vrijeme, da se treba pojaviti određena politička skupina koja neće podlijeći takvih pritiscima da bi na ove probleme upozorile i zahtijevale od svih koji donose odluke da razmišljaju o apsolutno svim efektima a ne samo onima koji možda su i zgodni za komuniciranje ili oni koji direktno proizilaze. Evo nedavno promatrajući aferu koja je nastala oko tvrtke GIRK-KALUN oko odvoza otpadnoga mulja iz kanalizacije, možda netko nije primijetio jednu interesantnu izjavu vezano uz to. Raspravljalo se i na skupštini Šibensko-kninske županije o navedenom problemu pa je župan Pauk na skupštini izjavio da ta tvrtka u svojoj energani, sjećate se da je bilo, da bi oni trebali to spaliti taj mulj da oni u svojoj energani spaljuju ogrjevno drvo. Meni je to zapelo za oko, znači ne da spaljuju ovo ili ono ili neki otpadni ili to, nego oni spaljuju ogrjevno drvo, ono ogrjevno drvo koje građanima nedostaje, koji su građani tražili, skupo na kraju platili, oni su ga tamo spalili i onda jedan političar izjavi, upravo to potvrdi, upravo se to godilo. Znači ne možete doći do drva, njega je već netko spržio da bi ostvario dodatan neki svoj cilj koji sigurno nije u interesu niti građana niti društva u cjelini. I zato ovaj zakon, on je zapravo, jedan dio cjelokupnog problema kojega možemo razmatrati. I upravo u svojoj replici sam naznačio da mi moramo značajnije utjecati na postupanje sa drvnom masom kao resursom, da to mora biti jedna integrirana politika koja više neće dozvoliti nastajanje ovih silnih afera a ja sam možda dotakao samo jedan djelić, onaj mali koji je možda bio i najzvučniji ali nisam ni toliko duboko ušao jer onda bi mogla moja rasprava trajati ne ovo dozvoljeno vrijeme 15-ak minuta nego bi mogao praktično cijeli dan pričati o jedno te istom problemu i nadam se da ćemo postaviti u ovom Saboru uz prijedlog ove Vlade zakone koji će biti nad standard nad ovo što danas usvajamo i da ćemo postati jednom kvalitetan, pravi primjer u EU kako se upravlja vlastitim bogatstvima, ne samo drvom kao takvim nego evo imali smo sada i vodene resurse u kojima ima brojnih polemika, upravljanja, zagađenja oko Cetine, Peruče i svega ostaloga. Prema tome, utvrdimo stvarno već jednom da želimo zaštiti određene resurse kao nacionalni prioritet pa onda ćemo svi zajedno sigurno biti jedinstveni u tome što će postati Ustavom štićena kategorija a što ćemo štiti i pojedinci svaki svojim postupkom a pogotovo na odgovornim funkcijama koje upravljaju tim resursima. Hvala lijepo.
Kolega Bulj, evo ovako, znači dati ćemo sada 5 replika imamo pa ćemo poslije toga onda ići na stanku. Kolega Bulj je najavio stanku, bude objasnio zašto ali samo prvo idemo odraditi 5 replika imamo. Prvi je poštovani kolega Sladoljev.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Panenić, govorili ste o jednom centraliziranom sustavu koji imamo, spomenuli ste primjer Vukovara. Ja ću spomenuti jedan drugi primjer koji je možda još izraženiji a to je primjer Delnica i Gorskog Kotara. Dakle to je jedan prekrasan kraj koji je zapravo, dakle prepun i bogat šumama. I razgovarajući sa tim ljudima, konkretno i sa gradonačelnikom Delnica prije negdje otprilike godinu dana, rekao mi je jednu zapravo šokantnu stvar. Dakle nama su uzeli kruh iz usta, dakle uzeli su nam naš prirodni resurs. I usporedio je to zamislite da Dalmaciji tako uzmu kao što su nama uzeli drvo uzmu marikulturu, da se ne možemo više baviti marikulturom. I onda se čudimo da iz takvog jednog prekrasnog kraja kao što je Gorski Kotar ljudi iseljavaju. I još mi je spomenuo dakle ne samo da su nam uzeli dakle drvo, dakle to je naš prirodni resurs od kojeg mi živimo nego ti veliki koncesionari sa svojim golemim šleperima koji voze to drvo uništavaju ceste a zapravo ne dobivaju od dakle države nikakvu naknadu za uništavanje tih cesta. I zapravo ne samo da Gorski Kotar od svog drva nema koristi nego zapravo imamo sada sustav koji nije ni kontroliran, koji je zapravo centraliziran i koji zapravo za lokalnu zajednicu ima štetu a ne koristi.
Odgovor izvolite kolega Panenić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Sladoljev, definitivno da u uvjetima kada nemamo nacionalnu strategiju upravljanja upravo takvim jednim bitnim resursom da onda sve inicijative mogu proći. I onda se i mogu pojaviti veliki igrači jer moramo biti svjesni da uspostaviti proizvodnju na jednoj lokaciji je sigurno jednostavnije pa nakon toga dovoziti drvnu masu na tu lokaciju nego uspostavljati niz proizvodnih pogona ponajprije RH gdje se nalazi drvna masa. Nitko ne sagleda zapravo probleme lokalne zajednice. Jer naknada od upravo korištenja šuma dolazi samo u onome trenutku kada se vrši sjeća pa se izračuna količina i to se uplaćuje u taj lokalni proračun, to je sporadično, znači jednostavno ne možeš na to računati kao jedan kvalitetan prihod, ne možeš planirati razvoj lokalne zajednice na nečem što je šumsko bogatstvo koje bi trebalo biti zapravo konstantan priljev kojim ta zajednica se razvija. Pa i ovo oštećenje infrastrukture kao što je cestovna definitivno zahtjeva programe koji su svake godine prisutni. I onda se čovjek pita da li taj prihod uopće pokrije i taj trošak ili opet se pojavljuje čelni čovjek te lokalne samouprave koji opet dolazi u neko hrvatsko ministarstvo, tamo se mora prijavljivati, moliti da je njegovo područje prioritet a s druge strane osigurao je financiranje državnog proračuna kroz neke druge modele na osnovu te drvne mase koja je izuzeta. Dok ne promijenimo filozofiju da malo, srednje poduzetništvo postane naša osnova, dotle će veliki prerađivači, proizvođači zapravo koristiti tu situaciju i mi nećemo imati cjeloviti integrirani razvoj kako volimo reći, vertikalni razvoj nego će biti takav da je jedna sirovinska baza a vrlo mali broj njih … [[Govornik se ne razumije.]] kapaciteta. Hvala.
Druga replika, poštovani kolega Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega Panenić, slušao am vaše izlaganje, činjenica da nemamo strategiju gospodarenja hrvatskim šumama je kao što kažete krajnje zabrinjavajuće. I ja sam dobivao proteklih godinu dana iz područja Banovine, Gorskog kotara, Bjelovarsko-bilogorske županije određene dopise o tome kako se devastira i nezakonito sječe šuma, čak su mi slali neke fotografije. Mislite li vi da je taj izostanak strategije gospodarenja slučajan ili je on dio sustava poslovanja proteklih Vlada i ljudi koji su upravljali tim resorom? Šume kao znamo čine 48% površine Hrvatske i one su zaista jedan od najvažnijih resursa koje imamo, a evo kada vidimo i pošto se prodaju na tim, maloprije ste spominjali kako se kome dodjeljuju određeni kontingenti drveta pa smo spominjali Vukovar pa i ucjene stranih investitora koji traže određenu količinu šuma će napraviti tamo i tamo neku preradu, što vi dakle mislite o tome je li ovo slučajno da nema strategije ili je to možda strategija poslovanja?
Zahvaljujem poštovani kolegi Lovrinoviću. Odgovor kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Lovrinović, već smo toliko iskusni u ovome iako nismo tako dugo da znamo da slučajnosti nema više. Zamislite samo idealnu situaciju u kojoj bi se radio godišnji plan siječe šuma, u kojem bi bilo jasno naznačeno s kojeg područja ta šume ide, gdje bi bio prijedlog kome ide upravo ta masa pa da se uključi predstavnike lokalne zajednice da oni o tome rasprave, da oni vide točno koliko će se rezati, da vide kome to ide, što se planira s tom masom. Zamislite tu transparentnost. To je nešto što ja se bojim da nitko ne usudi se od onih koji upravljaju trenutno s tim resursom ni pomisliti jer bi stvorilo niz problema za planove koje trenutno imaju. Ali s druge strane jednom ćemo do toga morati doći. Pritisak javnosti i nas koji ovdje zastupamo upravo tu javnost koja želi tu promjenu raste. Ja se nadam se nećemo ostati samo na ovakvom zakonodavnom jednom aktu nego da će u praksi to postati stvarno model na koji ćemo biti ponosni. Neće nitko imati problem s time da ukaže što želi napraviti, koji je cilj, koji je strateški cilj, što ćemo od toga kao društvo ostvariti i onda nećemo raspravljati o kamionima koji voze u inozemstvo, drvnu masu, stabla, trupce koji nisu već dorađeni, nećemo raspravljati za koji stupanj finalizacije je koliko otišlo nego će naravno biti intencija i svakog čelnika lokalne samouprave da iz drvne mase koja na njegovom području se siječe nastane što veći stupanj finalizacije i na kraju da može osjetiti što veći stupanj dobrobiti za svoj grad, općinu ili neko drugo područje. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Panenić na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani kolega Panenić, evo mi imamo na stolu zakon koji prenosi jednu uredbu, dakle iz EU-a koja nastoji regulirati neka pitanja. Međutim vi ste iznosili u svom izlaganju pojedine primjere. Ja se pitam, evo i vas na koncu, s obzirom da Hrvatska, svi znamo je iznimno bogata šumom, dakle gotovo 50% površine je pokriveno šumom, to je iznimno vrijedan resurs. Resurs koji omogućuje puno toga, dakle ako ćemo o bilancama stakleničkih plinova on je iznimno ovdje bitan, resurs koji ima značajan godišnji prirast koji daje taj potencijal za gospodarstvo i koji evo čuli smo iz vašeg primjera, pokazuje da smo mi u Hrvatskoj prilično loši gospodari tim resursom, to je nama dano na upravljanje, mi nismo to posadili i na koncu ispada da ne znamo niti pravilno na opću korist, na poticanje lokalnog gospodarstva time upravljati. Pa me zanima mislite li da ima li uopće nada će se hrvatska politika riješiti, ograditi od pojedinaca koji čine nepravilnost u tom sektoru i šta uopće znači ova uredba u pozitivnom pomaku, dakle situacija u Hrvatskoj po pitanju šumskog gospodarstva?
Zahvaljujem kolegi Dobroviću. Odgovor kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Dobrović, uvijek su nam puna usta i spravom kada razgovaramo o našim resursima koje imamo, spominjemo evo kako i šume i površine koje su zastupljene u Hrvatskoj, spominjemo npr. i vode koje su isto tako zastupljene i onda upravo dolazimo do problema našeg strateškog okvira kojim ćemo upravljati u budućem vremenu sa nečim što, sami ste rekli, nismo sami zaslužni što to postoji ali ćemo biti odgovorni u budućem vremenu više biti resurs kojim ćemo se moći ponositi. Naravno da interes svakog društva je da resurse koji su uvijek a vidimo i u budućem vremenu da se nagovještava, uvijek su kak bi rekli ograničeni, upotrebljavan na najefikasniji način. Naravno da mi moramo težiti da i upravljanje sa drvnom masom bude takvom da iskoristimo i onaj zadnji kubni milimetar te mase da donosi što veći prihod ovome društvu. Na ovaj način, do sada što je pokazala praksa, definitivno, da to ne ukazuje, da ćemo u tome smjeru ići, nego ćemo postati baza, za iskoristiti ono što je najvrijednije. Kada bismo samo vezali, da korištenje te najvrijednije dijela mase, mora biti vezano i uz korištenje i onoga manje vrijednoga, onda bi učinkovitost bila puno veća. Ali i to je sada nekada evo, u razgovoru sam to i u svom govoru i napomenuo, upitno, kada je i ono što pripada nekom otpadu, počinje biti problem. Problem za stanovnike, koji bi to koristili kao ovrelnu masu, s druge strane, druge koji bi to koristili, kao energetsko govorio za energane. Onda vidimo da jednostavno nemamo niti politiku, niti, političari bi trebali o ovome raspravljati, trebali smo to prebaciti na struku, a onda odgovornost struke bi bila ipak značajnije veća, nego što je politička odgovornost, pa čak i ovdje u ovom Domu gdje sjedimo. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Paneniću na odgovoru. Sljedeća replika, poštovana kolegica Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Panenić. Vi ste u svojoj raspravi konstatirali mnoge probleme vezane uz Hrvatske šume, iako to nije direktno vezano uz ovaj zakon, ali s obzirom da 75% šuma je u vlasništvu Hrvatskih šuma, dakle i tu postoji određena povezanost. Hrvatske šume su i do sada vodile dosta brigu što se tiče sljedivosti, označavanja i svega ostaloga. Međutim, da u Hrvatskim šumama, postoje veliki problemi, tu se apsolutno s vama slažem. I sad gledajući s pozicije finalista ili pilanama, sigurno postoje različita mišljenja. Svi oni koji imaju pilane, u neposrednoj blizini šuma, smatraju da one trebaju imati apsolutni prioritet. I sve je to ok, do onog trenutka, kad bi te daske izašle iz pilane i kad bi otišle našim finalistima. Međutim, u pravilu većina takvih dasaka izlazi na vanjsko tržište gdje se prodaje. Naši finalisti, opet, koji imaju instalirane kapacitete pilana, smatraju, da oni imaju prioritet i kad prodaju proizvod na stranom tržištu, da ima, proizvod dodanu vrijednost, da zapošljavaju više ljudi i tu je vječiti problem. Da trebamo donijeti jedan cjeloviti zakon i to sagledati. Međutim, mene sad zanima, konkretno, vi ste kritizirali i Vladu HDZ-a i Vladu SDP-a. Ja se slažem da je bilo puno problema. Međutim, da li ste vi imali u periodu kad ste sudjelovali u vlasti konkretan prijedlog za rješavanje tih problema ili imate li ga možda sada pa da s nama to podijelite. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Makar, odgovor, kolega Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja sam i u svome govoru upravo napomenuo probleme koji su nastali oko samog modela promijene uprave šuma za koji su smatrali da ne može voditi politiku Vlade koju su tada činili HDZ i Most. Međutim, tu nije bilo razumijevanja, otvaralo se potencijal za novi problem, na kojega nismo bili spremni bili tada prihvatiti. I upravo kako provoditi politiku, ako alat kojim se treba provoditi ta politika, neće biti odgovoran prema Vladi koja želi promjenu. I naravno da onda tu nastaju problemi koji se nisu uspjeli razriješiti tijekom mandata kada evo i ministar Romić bio ministar poljoprivrede. Ono što na drugi dio vašega komentara bi odgovorio, naravno razmatranje oko dodijele kvota, raspodijele zapravo kvota, mora biti nekad i kompleksnija nego što sada čini u pravosu i jedni i drugi. U pravo su i oni plinari koji se nalaze na samom području gdje se šume nalaze. U pravu su i oni finalisti i svatko od njih smatra da mora u tome kolaču imati svoj dio. Ono što bi bilo zapravo interes nas kao društva, je njihovo povezivanje i da oni postanu jedna gospodarska cjelina. Na način kad se prijavljuju za raspodjelu tih kvota, da uvažavaju postojanje i jednih i drugih, da svatko od njih ima svoj dio u tome preradbenom procesu. Da ako jedan pilanar dobiva kao takav u toj jednoj zajednici, određeno drvo, da je već njemu poznato tko je netko tko će nastaviti proizvodnju i kad bismo imali takve hrvatske konzorcije, koji bi se prijavljivali i uključivali i pilanare i kasnije finaliste, onda sigurno ne bi bilo problema oko kvota koje su uvijek nedostatne. I mislim da je to model kojega svakako treba razmatrati u budućem vremenu. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Panenić. Prelazimo na daljnju raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Damir Felak. Izvolite.
Poštovani gospodine dopredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege saborski zastupnici. Današnja točka dnevnog reda je Prijedlog zakona o provedbi uredbi EU o prometu drva i proizvoda od drva. Ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU. Pošto je ovdje već puno bilo govoreno o ovom zakonu odnosno puno više je govoreno o svemu drugom i problematici šumarstva i drvne industrije, a ne o samom zakonu, ja bih se ipak malo vratio na sam zakon i pročitao koji su ciljevi ovog prijedloga zakona, s time da bi predložio da se kod ciljeva crtica točka 2 stavi pod broj 1, znači da se osigura da gospodarski subjekti primjenjuju sustav dužne pažnje kako bi se na najmanju moguću mjeru svelo stavljanje u promet nezakonito posječenog drva ili proizvoda koji potječu od nezakonito posječenog drva. A onda bismo pod broj 2 stavili da se osigura uvoz drva i proizvedenih iz drvne sirovine koja je zakonito posječena ili drvne sirovine koja je uvezena u partnersku zemlju u skladu s nacionalnim zakonodavstvom zemlje u kojoj je drvo posječeno. I točka 3 bi ostala da se treba osigurati da trgovci u cjelokupnom lancu opskrbe primjenjuju sustav sljedivosti drva i proizvoda od drva. Prijedlogom ovog zakona utvrđuju se nadležna tijela, postupanja nadležnih tijela, stručni i inspekcijski nadzor te prekršajne odredbe za provedbu navedenih uredbi EU što nije u cijelosti uređeno trenutno važećim Zakonom o provedbi EU u vezi s trgovinom ilegalno posječenim drvom i proizvodima od takvog drva. U odnosu na važeći Zakon o provedbi uredbe EU u vezi s trgovinom ilegalno posječenim drvom i proizvodima od takvog drva na odgovarajući se način propisuju zadaće nadležnih tijela, način provođenja stručnog inspekcijskog nadzora te se u potpunosti propisuju prekršajne odredbe za postupanje protiv navedenim uredbama EU. Provođenje ovog zakona je središnjim tijelima državne uprave odnosno nadležno ministarstvo, to je u ovom slučaju Ministarstvo poljoprivrede i na Carinskoj upravi. Mislim da sam promet, promet drvom u RH se u ovom trenutku kontrolira, ali mislim da ni kapaciteti ni šumarske inspekcije niti carinske uprave nisu dovoljni da bi se na odgovarajući način zaustavila trgovina nelegalno posječenim drvom. Neki zastupnici ovdje su govorili o tome i mislim ovo je jedan od rijetkih trenutaka da se slažem sa zastupnikom Marasom, problem nelegalno posječenog drva se javlja prije svega u privatnim šumama dok iz državnih šuma nema u tako velikoj mjeri takovog problema, ali tu postoji ovaj problem o kojem se govorilo, a to su kvote koje se dodjeljuju drvnim prerađivačima, tu je i sama cijena drvnog materijala. Puno je toga govoreno je o temama koje bi se trebale riješiti prije svega Zakonom o šumama i nekim drugim zakonima, no valja reći da u ovom trenutku cijena drvne sirovine u Hrvatskoj je izrazito niska i od tuda dolazi do generiranja mnogo problema jer se svi žele baviti preradom drva uz što manje proizvodnje finalnog proizvoda jer dovoljno je prepiliti trupac samo u dasku i prodati ga vani, već tada se ostvaruje znatna korist. Izrečeno je dosta toga što ne stoji, npr. rečeno je da se uništavaju ceste, da se ništa ne vraća lokalnoj samoupravi, postoji šumski doprinos koji se uplaćuje jedinicama lokalne samouprave prema kubiku posječene drvne mase i taj novac bi se trebao namjenski koristiti za popravak puteva u toj jedinici lokalne samouprave. Da li ga ona tako i koristi ili ne, to je već stvar revizija i inspekcija koje dolaze u te jedinice lokalne samouprave. Valja isto tako istaknuti da je drvo ograničen resurs, točno je propisano gospodarskim osnovama i programima gospodarenja koliko se smije sjeći u RH. Isti propisi vrijede i za državne šume i za privatne šume, koliko se oni uspješno primjenjuju tu je već drugo pitanje, tu se slažem i s gospodinom Lovrinovićem. Mi bi morali svi zajedno spoznati jednu stvar, a to je da su šume nacionalno bogatstvo RH isto kao plin, nafta ili neki drugi prirodni resursi. Jedan od rijetkih resursa kojega imamo i kojega bi trebali puno više cijeniti, a pravi način kako bi ga trebali cijeniti je da ima i odgovarajuću cijenu po kojoj ga prodajemo. U ovom trenutku mislim da ta cijena nije odgovarajuća, mi smo cjenovno daleko ispod čak zemalja u okruženju s kojima se volimo uspoređivati i onda nije čudno da danas u Hrvatskoj imamo pilana, možda po nekim mojim saznanjima koji imaju kapacitete i pet, šest puta veće nego što je godišnji etat što se godišnje posiječe drvne mase u Hrvatskoj sve zajedno i u privatnim šumama i u državnim šumama. Jasno da ima različitih potreba i da svako smatra da je njegov kriterij i njegovo pravo na drvnu masu isključivo i da svaki onaj drugi tko dobiva tu drvnu masu jednostavno je ne bi trebao dobiti. Kada bi cijena bila korektna, kada bismo vodili računa prije svega da drvnu masu dobivaju oni koji rade što veći finalni proizvod jer se time multiplicira i broj zaposlenih u drvnoj industriji, mislim da tada i ne bi bio tako veliki problem rasporediti tu drvnu masu. Ali velim, ovime se izlazi iz okvira ovoga zakona i ovo je predmet rasprave nečega što bi trebalo biti odmah na sljedećoj sjednici, a to je novi Zakon o šumama i mislim da se tada može sa puno više argumenata govoriti o svemu ovome. Pravog recepta nema jer evo slušali smo ovdje od zastupnika neki koji sada više nema ovdje u saborskoj dvorani, jedan kriterij bi bio da se dade u Vukovar, drugi bi htjeli da drvna masa ostaje tamo gdje se i siječe da ide u najbliže pilane, sve ima to svoje za i protiv. Evo ja ću vam reći iz primjera sredine od kuda ja dolazim, a to je Koprivnica, vi u Koprivnici danas više nemate nijedne pilane odnosno lažem, ima unatrag godinu dana otvoren jedan izdvojeni pogon jednog poduzetnika s područja Varaždinske županije. A u okolici Koprivnice na nekakvom krugu od 25km se nalazi otprilike 100 tisuća kubika drvne mase. Veliki sustav Bilokalnik koji je nekada djelovao u Koprivnici je propao, zatvorio je u potpunosti vrata, nedavno je sam prostor pilane kupljene od jednog poduzetnika, ali taj poduzetnik koliko znam nema ugovor sa Hrvatskim šumama, tako da jednostavno nema nijednog radnog mjesta u Koprivnici u drvnoj industriji što je po meni žalosno i trebalo bi u svakom slučaju o takvim stvarima voditi računa, znači da se … dio drvne mase da u svakom slučaju ide prema lokalnim sredinama gdje se ta drvna masa i siječe. Ali jasno ne možemo zanemariti niti velike sustave, pogotovo velim ponavljam one koji finaliziraju svoju proizvodnju i oni uvijek moraju biti dovoljno opskrbljeni da bi mogli zadovoljiti svoje kapacitete. Ali velim, to je predmet jednog drugog zakona, jedne druge rasprave tako da ja o tome dalje ne bi ovdje raspravljao. Spomenuto je ovdje, čisto da ispravim neke krive navode koji su rečeni da treba uključiti Šumarsku savjetodavnu službu kod izrade kod doznake izdavanja popratnih dokumenata. Pa zakonom je predviđeno da to rade licencirani izvođači, licenca se može dobiti jedino u slučaju ako taj izvođač zadovoljava stručne i materijalne kriterije, pod strukom mislim da su tu zaposleni inženjeri šumarstva. A glavni licencirani izvođač u Hrvatskoj su i dalje Hrvatske šume, znači nema nikakvog problema da bilo koji šumoposjednik dođe u Hrvatske šume i zatraži da stručni ljudi iz Hrvatskih šuma izađu van, izvrše doznaku, nakon toga izdaju popratne dokumente. Znači Poljoprivredna savjetodavna služba je u tom dijelu kao nekakav kontrolor svega toga i onaj tko sve organizira, ali Hrvatske šume imaju preko 600 zaposlenih inženjera koji uz svoj redovni rad mogu obavljati i ove poslove i nema nikakvog smisla da se stvara još jedan paralelni sustav koji puno košta a ne bi donio očekivane rezultate. Velim, bilo je ovdje još dosta toga rečenoga ali ne bi o tome sada govorio, na kraju samo želim reći da će klub HDZ-a podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanog kolegi Felaku na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Ivan Kirin, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani predstavnici ministarstva. Uvaženi zastupniče Felak, zakonom o kome se raspravlja usklađuje se zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU-a., 2013. godine Hrvatski sabor je donio Zakon o provedbi uredbe EU-a u vezi s trgovinom ilegalnom posječenog drveta i proizvodnje od tog drveta odnosno uspostavljanje iz sustava provjere i kontrole uvoza drva i proizvoda od drva na unutrašnje tržište EU-a. Naš problem je gospodarenje šumama i drvna industrija. Hrvatska izvozi drvnu masu ali nažalost izvozi minimalnu količinu proizvoda od drva. To ovaj zakon ne regulira. Sukus problema je izvoz drvne mase. RH je siromašna drvnom masom. Moje pitanje je zašto je drvna industrija u sastavu Ministarstva poljoprivrede? Ne bi li Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstva gospodarstvo trebalo surađivati odnosno mijenjati strategiju o izvozu drvne mase i poticati razvoj drvne industrije? Hvala.
Zahvaljujem kolegi Kirinu na replici. Odgovor kolega Felak, izvolite.
Poštovani kolega Kirin, pa ovo pitanje da krenemo od ovog zadnje, ovo pitanje da li drvna industrija biti u Ministarstvu poljoprivrede ili Ministarstvu gospodarstva je uvijek otvoreno kako bi ja rekao i drvna industrija je šetala iz Ministarstva gospodarstva u Ministarstvo poljoprivrede. Trenutno se nalazi u Ministarstvu poljoprivrede, da li je to baš najsretnije rješenje, ja ću vam reći svoje osobno mišljenje, ja mislim da nije. Mislim da bi trebala biti tamo gdje se nalaze sve industrije a to je Ministarstvo gospodarstva. Što se tiče ovoga rekli ste da smo mi siromašni šumom. Pa na neki način ja bi se i u tome složio s vama, bez obzira što mi stalno govorimo o tome da imamo gotovo 50% površine da je pod šumom i šumskim zemljištem, to je vrlo bitno naglasiti jer oko 2 milijuna hektara o kojima govorimo, preko milijun hektara su šume na kršu gdje de facto nema šume u onome obliku u kojem mi zamišljamo šumu nego su to razni degradirani oblici šume od kojih nikakve ekonomske koristi nema. Po mojim nekadašnjim saznanjima još oko 300 tisuća hektara šume su šume gdje nema gospodarske opravdanosti za njihovu eksploataciju i njihovo gospodarenje, to su više zaštitne šume, znači na takvim ekspozicijama i terenima gdje nema ni dovoljno kvalitetne mase i gdje jednostavno sječa nije ekonomski opravdana i onda dolazimo do toga da sve ga nekakvih 600 do 700 tisuća hektara šuma su stvarne gospodarske šume i stoga mi proizvodimo na nivou Hrvatske nekakvih 5 do 6 milijuna kubika godišnje drvne mase, govorim o državnim šumama ovisno o godini i stvarno ne možemo reći da smo baš prebogati drvnom masom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Felaku na odgovoru. Slijedeća replika poštovana kolegica Božica Makar.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Felak, na početku ste rekli da se želite vratiti na ovaj zakon i na meritum stvari, niste ni vi mogli kao ni svi ostali da se osvrnete i na probleme u Hrvatskim šumama jer stvarno problemi postoje i to smo svi koji smo sudjelovali ili u raspravi ili u replikama konstatirali. Zakon o šumama, da, potreban nam je ali potrebni su nam i provedbeni pravilnici jer i sad imamo da Hrvatske šume vrše kontrolu isporuke odnosno dodjele kvota određene, postoje višegodišnji ugovori, godišnji, točno pravila po kojima treba igrati. Međutim dovoljno je da pogledamo bilance i račune dobiti i gubitka naših pilanara ili naših finalista i bit će nam se sve puno, puno jasnije nego da se ispunjavaju one tablice koje iziskuju stvarno puno vremena, u koje se ulaže mnogo truda i koje na koncu krajeva ne znam čemu služe jer se mijenjaju podaci svaka tri mjeseca o tome koliko je utrošeno u koji finalni proizvod, na koji način je proizveden do toga da imamo neke čak male poduzetnike koji su uputili dopise Hrvatskim šumama i zamolili da oni to ne mogu sami odraditi nego da su spremni pokriti sve troškove, da netko iz Hrvatskih šuma zapravo dođe do njih i unese podatke iz njegove proizvodnje u te tablice. Dakle kontrole postoje međutim moramo to pojednostaviti odnosno promijeniti način kontrole, to ej ono što bi trebalo i zato znam da ste vi tu stručnjak i da postoje tu problemi, svjesni ste i nakon siječe koji su prioriteti utovara, tko nakon toga i sve su to problemi koji se sigurno neće riješiti zakonom ali dobrom voljom i provedbenim pravilnicima mislim da bi to trebalo riješiti. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Makar na ovoj replici. Odgovor kolega Felak, izvolite.
Poštovana kolegice Makar, ja se slažem s vama. Mislim da smo kao i nažalost u mnogim drugim segmentima hrvatskog društva i ovaj dio previše izbirokratizirali i ljudi i u šumarstvu i u drvnoj industriji se danas puno više bave kojekakvim papirima, izvješćima, ispunjavanjem kojekakvih obrazaca umjesto da su prisutni šumari prije svega u šumi a drvarci u svojim u svojim pogonima ili svojim projektnim biroima gdje bi izrađivali što kvalitetniji proizvod. Slažem se sa vama da bi se kroz bilance i to puno toga dalo odraditi, da ne bi trebalo ispunjavati ove beskrajne formulare. No, željelo se vjerojatno zaštititi jednostavno na neki način da se dođe do nekakvog što pravednijeg načina raspodjele te drvne sirovine. No, svi skupa znademo da se na žalost sve to skupa dosta i izigrava i da bi stvarno trebalo, znači usmjeriti, imati tu kontrolu ciljano da drvna sirovina dolazi stvarno do onih kao što sam rekao koju finalno prerađuju u što većem stupnju finalizacije, a da se ovdje izbjegnu svi oni koji su tzv. prekupci koji ako već ne prodaju same trupce a to želim reći ipak prodaja trupaca nije takova u Hrvatskoj da se izvoze čisti trupci kako se to ovdje stalno govori. Ali dolazi do one samo primarne prerade trupaca, znači i ništa dalje od toga, a to bismo svi skupa željeli izbjeći jer bi na taj način postigli puno dodatnih koristi i velim još jednom slažem se sa vama da bi ovaj birokratski dio trebalo daleko više smanjiti nego što je to sada prisutno.
Zahvaljujem kolegi Felaku na odgovoru. Sljedeća replika je poštovani kolega Stevo Culej, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolega Felak složit ćete se sa mnom da poslije Mlečana, Francuza, Nijemaca, gubara, Pepelnice, orkana i pijavica za hrvatsko šumarstvo je bilo štetno i štetnije samo političari i oni koji su predstavljali te institucije. Zašto govorim? Rekli ste da je previše pilana i drvo-prerađivačkih poduzeća. Naravno da ih je previše kad je svaka politička garnitura sebi i svojim prijateljima dopuštala kvote koje su im odgovarale, koji su izvozili trupce iz cijele Hrvatske, a najviše iz Slavonije, koji su kao polu proizvod slali naše prirodno bogatstvo, a time opustošili našu Slavoniju i druge dijelove Hrvatske kada samo znamo da u Cvelferiji postoje još samo tri pilane u Strošincima, Gunji i u Vrbanji. Oni žive usred Spačvanskoga bazena najbogatijeg šumom. Njih cijelu godinu grizu komarci, a njihova djeca odlaze autobusima po cijeloj Europi gdje rade isti posao koji ne mogu raditi u svojoj Slavoniji gdje je najkvalitetniji Hrast. A isto tako, samo jedan posto se trupaca preradi u njihovim pilanama. Sav ostali postotak završava tko zna gdje, da ne govorimo o zagrebačkom prstenu drvoprerađivača. Zašto zagrebački prsten? Pa upravo zato jer im je tu bilo najbliže gdje će sakriti ono što im je bila i namjera opustošiti naše krajeve tako da su naša sela su prazna, naše šume su prazne, a nije samo izvoz trupaca osnovno i primarno za šumarstvo. Sjetimo se samo jednoga Jakovine i Pavelića koji su uspjeli i šumarstvo izbrisati iz svog resora i sjetimo se Pavelića i njegovih sestrinskih firmi [[Upadica Brkić: Zahvaljujem.]] koje je pokušavao nametnuti.
Zahvaljujem kolega Culej. Odgovor kolega Felak, izvolite.
Poštovani kolega Culej, slažem se sa vama. Ja sam u svojem, znači govoru rekao da treba naći nekakvu sredinu između toga da se zadovolje lokalni mali proizvođači, male pilane. Ne znam netko je govorio i u Gorskom kotaru. Evo vi sada spominjete Slavoniju, ali ima takovih malih pilana je bilo diljem Hrvatske gdje god malo šumom bogatiji kraj. Ne može se zaobići i velike proizvođače i jasno da jedan od ključnih kriterija koji bi se tu morao primijeniti je cijena, a onda i položajna renta. Jer nije normalno da se nekome danas isplati voziti, znači hrast iz Slavonije recimo od Otoka pa u okolicu Zagreba ili čak i dalje, jer jednostavno nekad cijena kad je cijena bila realna i tržišna to jednostavno cijena nije dozvoljavala. Danas je cijena ispod svih kriterija i isplati se voziti da tako karikiram iz Vukovara i u Split i tamo eventualno piliti, jer je cijena drvne sirovine niska, a već sama primarna prerada dovodi do toga da se na tome može dobro zaraditi. Prema tome, ja se zalažem za to da se namire i mali pilanari koliko je god to moguće i da se zadrži ovo domicilno stanovništvo jer su to obično te pilane i jedini proizvodni subjekti u pojedinim općinama i selima. Ali isto tako da se vodi računa da se namiri i one proizvođače koji finaliziraju svoj proizvod, koji proizvode namještaj i druge oblike finalnog proizvoda, a da se drvna sirovina što manje ili uopće ne dodjeljuje onima koji su tzv. prekupci ili oni koji samo pile i ništa ne proizvode iz tog.
Zahvaljujem kolega Felak na odgovoru. U ime Kluba zastupnika HNS-a poštovani kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Dopustite malo da popijem čašu vode da dođem sebi. Vratimo se na temu, dakle, Klub HNS-a podržati će ovaj prijedlog zakona, prije svega zato što se u potpunosti na odgovarajući način propisuju zadaće nadležnih tijela, način provođenja stručnog inspekcijskog nadzora, prekršajne odredbe, s primjerenim novčanim kaznama, koje su razmjene vrijednosti, pojedine pošiljke drva i proizvoda od drva, te poreznim gubicima i gosparskoj šteti koja može proizaći iz povredi ovoga prijedloga zakona. Cilj ovog zakona je osigurati uvoz na unutarnje tržište drva i proizvodnje drva proizvedena u skladu s nacionalnim zakonodavstvima partnerskih zemalja. Dakle, još jednom podsjećam da je ovo usklađivanje sa prijedlogom, ovaj prijedlog zakona zapravo o provedbi Uredbi EU o prometu drva i proizvoda od drva. I naravno da se osigura da u prometu na unutarnjem tržištu, gospodarski subjekti i trgovci primjenjujući sustav dužne pažnje, odnosno, sustav sljedivosti, stavljaju u promet i trguju drvom i proizvodima od drva proizvedenim u skladu sa nacionalnim zakonodavstvima, zemlja ne članica EU i država članica EU. Ono što je zapravo suština, kad govorimo prije svega u ovom zakonu, je to da trenutno, da prema procjenama Europske komisije, godišnje milijardu eura se izgubi, odnosno, na prometu znači na crnom tržištu proizvoda od drva i proizvoda od drva. I to je sigurno nešto što treba zaštiti. Zašto? Mislim da je svima jasno da nelojalna konkretnija ruši cijene na tržištu, da sigurno oni koncesionari, koji vode, dakle, govorim ako govorimo o ekonomskom aspektu ovoga zakona, koji će on doprinijeti i će imati bolju poziciju, u daljnjoj proizvodnji drva. I naravno onaj dio koji nije ni malo nebitan, kada govorimo o zaštiti eko sustava, kada govorimo prije svega o nelegalnoj sječi drva. Ovo što ovaj zakon zapravo omogućuje, je da zajedno šumarska inspekcija, sa carinom, koja je do sada imala strogo podijeljeni … [[Govornik se ne razumije.]] dakle, kad se drvo utovari na kamion, onda je pitanje carine, sve … [[Govornik se ne razumije.]] je pitanje šumarske inspekcije. Sada će carina moći zajedno sa predstavnicima šumarske inspekcije utvrđivati točno što se na tim kamionima nalazi, figurativno govoreći. Koja je to vrsta drveta, odakle, itd. jer oni za to nažalost, do sada baš nisu bili previše obućeni ni kompetentni. Ono što je sigurno, smisao širi, naravno da mi moramo zaštiti naše nacionalno bogatstvo, kad govorimo i o šumama, i o vodama i o našoj zemlji i naravno, da iz Slavonije, odakle ja dolazim, imamo upravo svega toga. Ali, nažalost, nikako da krenemo, jačim koracima naprijed. Ono što u jednom dijelu sigurno će pomoći, ali ono što moramo misliti i što sam rekao ranije i kolege su se isto tu više puta oko toga nadovezale, je da mi premalo izvozimo gotovih proizvoda, a prevelik broj sirovina. Kako sad, o kojem predmetu drvnoj građi i drvima, tako općenito govorim i o ostalim sirovinama, koje su atraktivno na europskim i širim tržištima. I to je neki sustav koji ovaj zakon, možda neće direktno utjecati, jednim malim dijelom hoće. Ali jučer navečer, nažalost oni koji rade ovdje i budu cijele dane i do navečer, do pol 11, tako da prate, a bilo nas je svega možda, 6, 7, 8 prije svega tu par kolega lijevo, baš možda 2 predstavnika oporbe, smo imali Zakon o strukovnom obrazovanju, gdje upravo je navedeno. Zamislite u zadnjih 20 g. nepunih 20 g. prepolovio se broj učenika koji pohađaju strukovne škole. Sa 20000 na 10. A najtraženija zanimanja, koja uopće nitko ne upisuju su upravo tesar, stolar. I kako onda mi možemo očekivati da naša drvna industrija … mi nemamo više ni kadrova koji će to drvna industrija gotovih proizvoda ako govorimo kada nemamo više tko će to i raditi. Zato je onaj jučerašnji zakon koji je bio u prvom čitanju isto bitan, kao i ovaj. znači To je sijalet svih mjera, imali smo jučer i Zakon o minimalnoj plaći, a on sam po sebi neće donijeti nešto, ali to su sve stvari na koje moramo paziti, na koje moramo utjecati kako bi dobili širu sliku. Mislim da prije svega ovaj zakon kada se vratimo na srž će donijeti veći red, osigurati bolji plasman onima koji legalno rade. Naravno kada sam spomenuo milijardu eura na europskom tržištu to nije mala stvar, dio od toga je vjerojatno u Hrvatskoj, ne znamo koliki. Ali sigurno da će to pomoći onima koji rade i zarađuju ja mogu reći ne zakonito, nego pošteno svoj kruh i sigurno da dalje trebamo raditi na način da se to što bolje poboljša i da stimuliramo izvoz gotovih proizvoda i proizvodnju, a ne samo obradu i plasman i izvoz sirovina. Naravno da je naš hrast slavonski najtraženiji i naravno da su naše … šume izuzetno tražene i to je uredu, ali idemo mi od toga ubirati najviše plodova i dodane vrijednosti i zapošljavati ljude. To je ono što mora biti u konačnici smisao svih zakona i našeg djelovanja ovdje u Saboru. Još jednom ponavljam, klub HNS-a će podržati ovaj prijedlog zakona i nadamo se daljnjim prijedlozima koji će ići u tom smjeru. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Čuraju. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Krešo Beljak. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine Čuraj, rekli ste da nema kadrova u strukovnim školama, da nitko više ne upisuje zanimanje tesar, stolar itd. Pa gdje će raditi? Kolega Culej sada je otišao, rekao je da nema više pilana u Slavoniji, nema više nikakve industrije namještaja, sve je uništeno, sve je upropašteno. Hrvatske šume su jedno visoko centralizirano poduzeće i to uopće ne bi trebalo biti tako. Ja doista ne vidim razlog da se ne ide u smjeru da Hrvatske šume kao jedan državni mastodont prestaju postojati kao takav. Rekli ste sami gdje ima drveta kao jednog obnovljive sirovine u Hrvatskoj, ima u Slavoniji, ima u Lici, ima u Gorskom kotaru, pa dajte to pustite lokalnim upravama da s time upravljaju i da od toga žive. Vrlo je to jednostavno nikakva regulativa tu ne treba biti specijalna, ne trebate biti doktor znanosti da znate da koliko posiječete toliko morate posaditi i uvijek imate taj izvor prihoda lokalnim zajednicama. A u ovom slučaju to je izvor prihoda Hrvatskih šuma, poduzeća koje više nama svoje kamione nego zapošljava kooperante, kooperanti pretovaruju svoje kamione i šlepere, uništavaju ceste iako im je obaveza da ceste odnosno prometnice koje koriste vrate u početno stanje prije nego što su eksploatirali drvo to ne naprave i sve ostane dakle ne da lokalne zajednice imaju koristi od šuma nego imaju čisti trošak, ako ništa drugo popravka cesta koje unište kooperanti Hrvatskih šuma. Ovo je loš zakon, HSS ga neće podržati, molim vas porazmislite o tome da bi Hrvatska posebno regije koje su u problemima kao što je vaša Slavonija mogle jako dobro živjeti samo od prodaje svog drveta. Ovako to njihovo drvo prodaje tko zna tko, nema ništa niti Slavonija, ni Gorski kotar niti Lika nego imaju stranci. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Beljaku. Odgovor kolega Čuraj. Izvolit.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega BEljak. Naravno da svi mi imamo dobre namjere i da svi želimo ono što je najbolje za našu zemlju. Naravno neki nam se putovi malo razlikuju da ne govorimo o nekim načinima izričaja. Prije svega mislim da ste malo ne mogu vjerovati, mislim da je više nehotimične malo uvrijedili naše vrijedne ljude jer imamo i Šumarski fakultet i nije to baš samo tako brinut se o Hrvatskim šumama i svemu, nije samo posjeć pa zasadit i znam da vam to nije bila namjera, ali čisto radi dostojnosti same struke moram to reći. Što se tiče strukovnog obrazovanja, jedan sektor, a to je prije svega građevinski taj koji vapi za stolarima, dakle znamo šta je bilo prije i šta je danas i tesar i stolar u građevini i koliko je on bitan i koliko je ta bitna grana za razvoj građevinske industrije. I apsolutno da sve ono što vi govorite i želite ja mogu odmah potpisati, međutim ovaj zakon konkretno govori o tome da spriječimo one koji kradu našu zemlju, koji kradu i koji su lopovi. I naravno da ne možemo normalne i pameti reći da smo za to ili protiv nešto što će to regulirati. To je konkretno samo ovaj zakon. Naravno da tu ima možda i više problema, da je širi spektar, uredu, ali o ovom konkretnom zakonu kada govorimo o usklađivanju i sa uredbama EU mi govorimo ovdje da se to crno tržište drva i proizvoda od drva regulira, da se što bolje iskomuniciraju carina koja obavlja jedan dio nadzora sa Šumarskom inspekcijom koja obavlja drugi, da zajedno rade i da se time svima koji na pošten način zarađuju svoj kruh omogući da to radi za veće novce i da zapošljavaju više ljudi. To je srž ovog zakona. Ove ostale probleme sigurno treba staviti na jedan okrugli sto pa vidjeti na koji način mi želimo najbolje pomoći našoj zemlji i na koji način to možemo. Ja sam uvijek za to pogotovo iz kraja iz kojeg dolazim tamo sigurno nije med i mlijeko, a sigurno da ima sve predispozicije da tako i bude.
Zahvaljujem kolega Čuraj na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Željko Lenart. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Čuraj evo i vi ste svjesni tu da Hrvatske šume nestaju posebno one kvalitetne, slavonske, slavonskog pravog hrasta je sve manje. S obzirom da živim na rubu Lonjskog polja, to vidim i svojim očima da šume koje su u mom djetinjstvu bile prave šume, pravoga hrasta više nema. U Lonjskom polju raste amorfa upravo zbog lošeg gospodarenja hrvatskim šumama i prekomjerne sječe koje smo svi tu svjesni. Vi spominjete crno tržište, mislim da nije toliko crno tržište problem koliko je problem u lobijima šumarskim o aukcijama drva, neki mogu dobiti, neki ne mogu dobiti od pilanara pa veliki se razvijaju, mali propadaju. S obzirom da znamo da srednje i malo poduzetništvo je to koje pokreće države, a mi na ovaj način to uništavamo jer oni ne dobivaju dovoljnu kvotu drveta da mogu opstajat. Još jedan problem je što naši građani koji žele sami izrađivati ogrjevno drvo, to drvo im se naplaćuje u šumi na panju, znači stojeće drvo po toliko velikim cijenama da im se ne isplati izrađivati drvo umjesto da dozvolimo i smanjimo to siromaštvo i pomognemo ljudima, da im damo nekakvu pristojnu cijenu, mi radije naše trupce po bagatelnim cijenama isporučujemo strancima, susjednim zemljama koje ga melju u biomasu i na taj način od kvote Co 2 sebi odbijaju a ne nama gdje je kod nas to drvo naraslo. Najčešće kamioni na cestama su tzv. šticari koji prevoze trupci, trupci se voze lijevo, desno uglavnom završavaju vani. Naš izvoz je cijepano drvo kao finalni proizvod što mislim da je jako bitno. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Lenartu. Slijedeća replika, poštovani kolega Ivica Mišić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Čuraj, mi isto potječemo dolje iz Slavonije pa znamo situaciju po prilici kako se to gospodari našim šumama. Vidimo da je sve centralizirano u Zagrebu, Ministarstvo šumarstva što smatram da bi jedan dio ministarstva preseliti u Slavoniju, konkretno u Vinkovce jer znamo da imamo najkvalitetniji hrast u našem dijelu županije, dolje u Vukovarsko-srijemskoj. Evo primjer jedan, ako bi nekakav akumulator Strošincima dolje kod Gunje otišao na traktor oni se moraju obratiti Zagrebu i onda Zagreb mora odobriti, to je proces nekih 6, 7 dana da bi se traktor pokrenuo i stavio novi akumulator. Znamo da naše šume su kvalitetne, naravno da se režu, koliko sam informiran da se radi prirast, da se to siječe bar u onom dijelu našeg i da šume i da se navodno moraju rezati bez obzira na to da li potrebne ili nisu, ali najveći problem što se te iste šume i ti isti hrastovi izvoze u daskama ili trupcima. Koliko sam čuo informaciju negdje ovo ljeto, Spačva ne može dobiti, naša proizvodnja, dovoljno hrasta koliko bi trebali a kad bi dobili ono dovoljno koliko bi trebalo, onda bi mogli još zaposliti 100, 200 ljudi kao što je onaj Talijan jedno vrijeme htio napraviti u Vukovaru, to mi je rekao direktor da bi to napravili i sama Spačva kad bi sve uvjete dobili koje on traži. Prema tome, mi se moramo okrenuti našim firmama, što manje izvoziti, što više proizvoditi i prerađivati i napraviti gotovo proizvode i prodavati jer sramotno je da tolike godine samo režemo i izvozimo, to jednostavno postavlja se pitanje pameti, gdje smo to mi. Danas strojevi hvala bogu, nisu nedostupni, može se uvesti, mogu se napraviti da nam Talijani ne prodaju istu stvar koju mi možemo napraviti, da ne budu veći trgovci od nas. Šta mi to radimo, mi si moramo postaviti pitanje, imamo kvalitetu a mi tu kvalitetu prodajemo njima koji oni prodaju kasnije Njemačkoj i okolo jer sam to imao iz nekakvih izvora, da kažu Nijemci ne kupuju hrvatski hrast a moj jedan prijatelj koji je bio na istom skladištu kaže da evo vidite piše Otok, to je hrvatski, samo su ga Talijani proslijedili Nijemcima. Pa do kada moramo jednostavno biti slijepi kod očiju da jednostavno radimo neke stvari koje nitko ne radi u svijetu, koji svoje cijeni a mi imamo poseban hrast što ga rijetko u svijetu imaju a mi to nikada, nikada ni do dan danas nismo napravili pravu stvar koju treba.
Kolega Mišiću, svije minute je predviđeno za repliku. Ja vas molim da malo pripazite na vrijeme, da vas ne upozoravam i ne prekidam u mislima. Odgovor kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ja ću onda biti nešto kraći da nadoknadim to izgubljeno vrijeme. Da, kolega Mišić slažem se, ali znate šta se još događa? Ne da mi izvozimo sirovinu i tamo dobivamo proizvod nego mi na kraju uvozimo gotove iz Italije i izvana sa našim drvetom koje ode tamo, dodanu vrijednost mi plaćamo ovdje. To mislim da apsolutno je nešto što treba promijeniti. I ja sam se sad sjetio, nadovezat ću se i na prethodne replike, tvrtka jedna koja se upravo bavi proizvodnjom namještaja iz Osijeka ne može naći kvalitetnu radnu snagu, za onaj posao koji tvrtka u Osijeku napravi, ovdje u Zagrebu samo kad govorimo o cijenama su cijene 50% odnosno ili veće od 50%. A kod nas tamo najbliža sirovina. Znači nije ovdje u Zagrebu. Nevjerojatno da unutar jedne zemlje imamo takve razlike i u plaćama i konačnici cijenama ili gotovog proizvoda itd. I mislim da tu trebamo gledati u ravnomjernom razvoju, naravno pogotovo iz onoga kraja koji je bogat sirovinama a očigledno da ima najmanje od toga. I tu se slažem, mislim da smo svi složni, i ovo je jedan od zadataka da se zaštititi upravo i ono već malo što imamo. Mi smo otišli u široko, tema je zaštita i uredba i oko proizvodnje i sljedivosti drva, dakle da se zna točno tko je posjekao, odakle je posječeno, tko ej koncesionar, gdje je došao itd., do gotovog proizvoda, odakle je taj trupac posječen. To je smisao ovoga i naravno da to trebamo regulirati ali to neće nam riješiti taj cjelokupni problem. Ja razumijem da ga imamo ali ono što sam govorio i ovako, idemo dio po dio. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Čuraju na ovom odgovoru. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Ivan Lovrinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani, moja će rasprava biti vrlo kratka. Nema smisla ovdje voditi jalove rasprave a posebno…
Ispričavam se, samo malo. Poštovane kolege, ja bi vas lijepo molio da ne ometate kolegu Lovrinovića dok raspravlja, ako imate nešto između sebe, onda riješite vani. Hvala lijepo.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle, moja će rasprava biti kratka, ne bi volio voditi jalove rasprave a posebno kad čujem ljude koji sudjeluju u aktualnoj vlasti. Ja se ponovno čudim da samo ovdje donesen, mi danas raspravljamo o samo dvije primjene direktive, je dna je zabrana nezakonite siječe, drugo sljedivost i kao da nikakvi drugi problema u šumarstvu i pitanju drvnog gospodarenja šumama nema. Stoga, u ime stranke Promijenimo Hrvatsku, a i svih građana, tražimo od uprave Hrvatskih šuma i ministra Tolušića koji mi izgleda energičan samo što ga uvijek zaustavljaju njegovi da javno objavljuju rezultate licitacije drvne mase po kupcu, po količini, vrsti i cijeni. Evo gospodine državni tajniče ja točno raspravljam o zakonu koji je danas na dnevnom redu. Dakle, ako je direktiva tu da se tim nezakonitostima stane u kraj sjeći hajmo biti do kraja transparentni objavite sve. Evo ja sam pokušavao danas stalno doći na stranicu Hrvatskih šuma da pročitam pod dolje nazivom javno nadmetanje. Ne mogu nikako otvoriti. Možda je to danas zaista nešto ima problema, ali molim vas dajte povećajte transparentnost da znamo svi o čemu se radi. Drugi moj prijedlog ispred stranke Promijenimo Hrvatsku ukinite naknade za tzv. opće korisne funkcije šume. Pa molim vas, evo to je jedan parafiskalni namet koji onemogućuje poslodavcima da povećaju minimalnu plaću, pa hajmo vidit koji je smisao te naknade za opće korisne funkcije šuma. Znači poslodavci plaćaju, a Hrvatske šume prodaju. Čuli smo danas i od raznih ovdje govornika drvnu masu ispod cijene čak i naših susjednih zemalja. Pa ima li to smisla molim vas? Pa to je upropaštavanje znači Hrvatskih šuma i hrvatskog gospodarstva. Ukinimo to jer to nema više nikakvog smisla. I ne samo to, kamioni koje koriste kao Hrvatske šume oni uništavaju ceste. Pa tko to plaća? Prema tome, evo prilike da ukidamo parafiskalne namete. Nadalje predlažemo stranka Promijenimo Hrvatsku zabrana trupaca je na snazi. Treba razmisliti i o zabrani izvoza propiljene građe. No, ovdje želim biti vrlo jasan. Hajmo iskoristiti drvnu industriju, ovu našu bogom danu znači sirovinu da provodimo demografsku politiku u ruralnim krajevima gdje nam demografija opada. To je Lika, to je Gorski kotar, to su dijelovi Slavonije i Baranje. Tamo mogu ostati pilane i dajmo im povoljniju drvnu masu neka to bude nacionalni interes i nacionalni projekt. A što s druge strane trebamo? Onemogućiti u Zagrebu pilane ili u ovim velikim centrima. Hajmo poticati, potičite, sad imate priliku ekonomskom politikom da drvna industrija radi proizvode visokog stupnja obrade, namještaj, da se to izvozi. Pa prema tome, onda ima skupa više smisla. Prema tome, predlažem povećanje cijena drvne mase, a da spriječite ovo što spekulacije. Jer znamo koliko strani kupci konkuriraju, ovdje dolaze, upravo koriste niske cijene a čitav ceh uvijek plaćaju hrvatski građani i poslodavci koji se time bave. Pa je li moguće da ova Vlada zna samo piliti drva hajmo slikovito reći, građu. Neka podigne tehnološku politiku, novu industrijsku politiku. U bivšoj Jugoslaviji ta država crnog socijalizma bila je jedna od najboljih proizvođača namještaja u Europi i u svijetu. Nije to, to treba već sada reći nakon toliko godina mi smo daleko pali ispod toga. Pa prema tome, drvna masa je odlična podloga za provođenje državne politike, demografske politike, politike regionalnog razvoja. Pa gospodo koji ste na vlasti izvolite nemojte dopustiti samo da se pili ili da se izvoze trupci. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Lovrinoviću. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče evo s obzirom da dolazim iz stranke HRAST jednostavno moram malo na ovu temu se javiti. A vidim da su moji kolege govoreći o ovoj temi kad se govori o drvetu svi više puta spominjali upravo stablo hrast. Evo možda je ova replika moja trebala biti na početku čisto kao jedan uvod mali. Kad govorimo o hrastu imamo nekoliko vrsta hrastova, imamo … [[Govornik se ne razumije.]] , hrast lužnjak, quercus petraea znači hrast kitnjak, quercus pubescens znači hrast medunac. I ja ću na kraju ostavit onaj koji je u mojem zavičaju najvažniji quercus ilex hrast crnika, česminar i česmina. To su te četiri dominantne vrste hrastova u Hrvatskoj i problematika svih šuma zapravo počiva i na problematici zaštite upravo hrastovih šuma koje su najvrijednije, najkaloričnije i uvijek je na njima počivalo gospodarstvo lokalne zajednice. Ovdje ću reći dvije sitnice još. Kad se govori o pošumljavanju pogotovo Primorske Hrvatske, zadnjih desetljeća, pa čak ću se usuditi reći i stoljeća od Roberta Visiania pošumljava se uglavnom sa pinusom halepensisom odnosno alepskim borom što ima svoje opravdanosti zbog pedogeneze i ostaloga. Ali ne koristi se, odnosno ne vodi se računa o tome da je pravo, autohtono, najkaloričnije, najvrijednije, gospodarski najvažnije stablo upravo taj quercus ilex hrast crnika, pa možda u tom smislu nešto da se vodi računa u budućnosti. I iskoristit ću ovu priliku da upozorim na ekološki problem koji je latentan u prostoru Spačve, a radi se o hrastu lužnjaku, o quercus roburu. Razina vode temeljnice, odnosno podzemne vode je pala u zadnje vrijeme zadnjih usudit ću se reći desetljeća. I upravo taj pad vode temeljnice ugrožava i opstojnost te jedne najrednije hrvatske šume. Evo ga, vezano uz temu ne direktno ali vrijedno za spomenuti. Hvala.
Odgovor, gospodin Lovrinović. Dobro. Iduća replika gospodin Lipošćak. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi kolega Lovrinović, ne mogu ne reagirati na ovakvu konstataciju uopće o korisnim funkcijama šuma i naknadi kao isključivo parafiskalnom nametu. Naime, same funkcije šuma postoje od kada postoji šuma i od kada postoji čovjek. Oduvijek je čovjek disao kisik koje su šume proizvodile, koristio vodu koja se filtrirala kroz šumske eko sustave, koristio sve druge vrijednosti koje šume proizvode i koje šume daju od zaštite od erozije, vezivanja CO2 pa na dalje. I jednako kao i sa organima ljudskoga tijela, dok je sa funkcijama šume sve u redu, nitko o njima ni ne razgovara, pogotovo ne u pozitivnom smislu, nego često imamo ovakve rasprave, kao o nekakvim nametima. Sjetimo se samo požara u Dalmaciji proteklih godina i što se desilo nakon nestanka šuma. Sjetimo se Bujca, sjetimo se silnih erozija. Razmišljati opće korisnih funkcija odnosno, naknadi, možemo u smjeru možda bolje i podobnije kontroli, ali nikako ne o ukidanju. Pogledajmo što druge zemlje imaju. Možda nemaju jednu ovakvu jedinstvenu naknadu, ali imaju niz drugih naknada i poreza, od poreza za vezivanja tzv. ugljičnih poreza i slično. I ono što bih htio naglasiti, da što vrlo često zaboravljamo, pa rasprava ode u jednom pogrešnom smjeru, nije jedini proizvod, Hrvatske šume i šume općenito, samo kubik drveta. Proizvoda je mnogo više i dobrobit je mnogo više, koja šuma daje. A ukidanjem naknade za opće korisne funkcije šuma, koja, recimo to da niti 300 kn, po milijun kuna dobiti, mislim da ćemo učiniti puno više štete, nego što bi mogli dobiti od toga. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor gospodin Lovrinović.
Ekonomska struka poštovani kolega, malo drugačije gleda, na taj problem. Jer ako imate tako velike firmu, kao štu su Hrvatske šume, ako imate tako ogromne količinu sirovine, kao što je drvo, pa ako ta kompanija ne može zaraditi sama na tržištu od tolike drvne mase, pa objasnite, vi meni i hrvatskim građanima, pa zašto je potrebno, da svi mi nju praktičko do financiramo, ako ona nije u stanju, dakle, raspolaganje s tim ogromnim resursom, sama sebe financirati. Lijepo je čuti ono što vi opisujete. Međutim, na ovaj način, kako posluju Hrvatske šume, taj zaista mastodont, kako netko reče maloprije, to ne možete, vi ne možete da uvedete, još 2 nameta, ne možete popraviti situaciju, jer je sustav upravljanja, njega treba decentralizirati taj sustav, zaista je to glomazan sustav. I ne samo to. Ma ne možete vi nakupiti, koliko tu propada u pijesak, zbog tako lošeg upravljanja i da ne kažem, čega još možda intrigiranih radnji. Prema tome, ovo je područje, gdje treba uvesti sasvim novu politiku. Ja zaista nisam slučajno rekao. Zagovaram i dalje da se ukine taj parafiskalni namet. Jer ako postoji kompanija koja u Hrvatskoj može ostvariti jako veliku dobit, to su Hrvatske šume. Kako? Izvolite to napraviti, vi ste na vlasti.
Hvala. Gospodin Damir Felak. Izvolite.
Štovani gospodin dopredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Lovrinović, ja poštujem vaše ekonomsko obrazovanje i vašu titulu, ali iz vaše rasprave vidljivo je da se u ovaj dio šumarstva i funkcija, ostali, korisnih funkcija šuma i koja je namjena toga kako ga vi zovete parafiskalnog nameta, ne razumijete baš previše i da to niste baš proučili. Usuđujem se tako govoriti, jer da ste proučili, onda biste znali, da je to strogonamjenska, da su to strogonamjenska sredstva koja su prikupljena na taj način i da ih ne prikupljaju više Hrvatske šume, nego ih prikuplja Ministarstvo poljoprivrede i da su one, da ta sredstva nisu namijenjena samo za Hrvatske šume, nego i za privatne šumoposjednike i tkao se i koriste, sustavno omjeru vlasništva, koje sad smo čuli, ne prijašnjih rasprava, negdje otprilike 75, 25% i to po strogo, strogo za namjenski, znači za pojedine projekte. … [[Govornik se ne razumije.]] se financiraju, se financira gospodarenje šuma na kršu, plaća se vatrogasnoj zajednici, znači, održavaju se protupožarne prosijeku, koristi se zadnjih, nažalost, dosta godina za razminiranje, više stotina milijuna kuna prikupljenih kroz sredstva … [[Govornik se ne razumije.]] je otišlo za namjeru razminiranja. Koristi se za znanstvenu djelatnost. Znači to je jedan strogo namjenski prihod i koji se ne koristi kako se misli za isplaćivanje plaća radnicima Hrvatskih šuma. Još jednu stvar, pošto je kratko vrijeme da vam kažem. 70% … [[Govornik se ne razumije.]] u RH se prikupi od velikog sustava koji su u stranom vlasništvu. Znači … [[Govornik se ne razumije.]] plaćaju banke, INA, Deutche telekom i slični sustavi. Kad gledamo stupu od 00, 20, 2, 6, 5 koliko to je, to je za male poduzetnike gotovo ništa, a ovo najveći platioci … [[Govornik se ne razumije.]] su tvrtke u stranom vlasništvu i taj se porez strogo namjenski koristi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, gospodin Lovrinović, imate pravo govoriti. Hvala.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine Felak, nažalost, nemam dovoljno vremena u 2 minute, ne mogu s vama, kvalitetno polemizirati, ali ću vam ponoviti, ako je su prethodne Vlade prodale, telekom, banke i ostalo, za male novce, a sada ovu siću skupljaju uplatom za opće koristi šume i ako je to za vas ekonomski postignuće, onda ja zaista ovog trenutka trebam prestati govoriti, jer naprosto nemam što komentirati. Ali, da budem vam konkretan. Ako ste rekli opća korisnost funkcija šuma, pa vidjeli smo prošlo ljeto i prošla ljeta nažalost, koliko je prosječeno šuma, po dole Dalmaciji, kršu, pa to gori sve u 16, razumijete. Vidimo kakva je nabava novih vozila za vatrogasce, nema od toga ništa dragi kolega. Prema, tome ova zemlja, traži nove ljude, odlučne ljude i oni koji će raditi u interesu hrvatskog naroda, a ne stranaca. Hvala.
Hvala lijepo. I sada na kraju, državni tajnik, gospodin Željko Kraljičak će dati završnu riječ. Hvala.
Dame i gospodo, evo, dozvolite mi da se zahvalim svim vama koji ste učestvovali u raspravi, što ste pokazali, određeno znanje i poznavanje problematike šumarstva i sektora povezani sa šumarstvom, ali i vezano za predloženi nacrt ovog zakona. Ovaj predloženi nacrt zakona, da mi želimo ga uskladiti sa stečevinama EU, kroz nacionalno zakonodavstvo, ali on nije samo jedan od zakona, usklađivanje sa zakonodavstvom EU, nego ovaj zakon je vrlo jasna mjera kako i na koji način će Ministarstvo poljoprivrede provoditi politiku razvoja šumarstva, drvoprerađivačke industrije čuvajući nama najvažnije resurse a to je etat, čuvajući naše šume i čuvajući radna mjesta u ruralnom prostoru. Ono što je bitno za spomenuti a mislim da je i jako važno da je hrvatska Vlada u travnju 2017. godine donijela Strategiju razvoja prerade drveta i proizvodnje namještaja a akcijskim planom gdje se vrlo jasno odredila i prema modelu raspodjele drvne mase i politike cijena i politike rabata, nadzora i kontrola, modela raspodjele samoga drveta koji je usklađen sa Sporazumom o razumijevanju sa drvoprerađivačkom industrijom koja će definirati jedan pravičan model, održiv model razvoja drvoprerađivačke industrije. Mi moramo voditi računa o svakom radnom mjestu u našoj drvnoj industriji posebno onim finalistima višega razreda koji zapošljavaju veći broj radnika. Ali isto tako moramo voditi računa i o najmanjoj pilani u jednom ruralnom prostoru, možda u krugu 30km i nema drugoga radnog mjesta osim mjesta u toj maloj pilani. I zato čvrsto vjerujemo da kroz provedbu ovoga zakon, ali i seta zakona koja smo pripremili i koji će se pojaviti u Saboru već sljedeće godine, Zakon o šumarstvu gdje ćemo vrlo jasno Zakonom o šumama definirati sve ovo o čemu ste danas razgovarali i vidjeti ćete na kako i na kakav kvalitetan način je hrvatska Vlada odnosno ministarstvo poljoprivrede pripremilo rješenja za sektor šumarstva i drvne industrije. Evo hvala vam lijepa.
… [[Govornik se ne razumije.]] imate jednu repliku gospodin Bunjac.
Hvala lijepa. Uvaženi državni tajniče, žalosno stanje u šumama danas se može pratiti uz pomoć moderne tehnologije, dovoljno je otvoriti one google karte i zračne snimke pa vidjeti kako mnoga nekada šumom bogata područja postaju pustoš. Mene konkretno zanimaju dva primjera, jedan je slučaj zaštićenog Parka priroda Medvednice gdje sada već postoji 4 ili 5 područja koja su potpuno pusta i što je najzanimljivije vidi se čak prostim okom iz grada dakle gdje je šuma posvećena, gdje se devastacija nastavlja a što je vrlo zanimljivo uništava se i fauna životinjska pa su se čak divlje životinje počele pojavljivati u gradu Zagrebu. A također me zanima kako je moguće da na Žumberku koji je također Park prirode je hrvatska strana u potpunosti posjećena a slovenska strana u potpunosti sačuvana. Znači što činite konkretno da zaštitite zaštićena područja šuma na Medvednici i na Žumberku. Eto ako možete reći za kraj, hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor.
To je odgovornost grada Zagreba i samoga parka prirode. Ali ono što je možda bio odgovor na vaše prvo pitanje, evo ja vas možda želim i pozvati da dođete u Ministarstvo poljoprivrede ili Hrvatske šume gdje vam vrlo jasno i kvalitetno možemo prezentirati naše digitalne podatke kada je u pitanju karte samih šuma i šumskih zemljišta gdje u jednome realnom vremenu pratimo stanje sa ovoga našega vrlo važnoga resursa. A ono što je i u zakonskom prijedlogu Zakona o šumama, znači u nacrtu toga prijedloga mi želimo uvesti i digitalnu bazu koja će biti pri Ministarstvu poljoprivrede kako bi na jednome mjestu napraviti inventarizaciju svega onoga s čime upravlja Ministarstvo poljoprivrede a to su šume, šumska zemljišta, poljoprivredna zemljišta i na taj način se ponašati kao odgovorni upravitelj ovih vaših resursa. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu. I glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o provedbi Uredbi EU o prometu drva i proizvoda od drva, prvo čitanje, P.Z.E. br. 239. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaća se Prijedlog Zakona o provedbi Uredbi EU o prometu drva i proizvoda od drva. Drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga Zakona.“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 120 glasova, 4 suzdržana donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Sada prelazimo na: - Konačni prijedlog Zakona o akvakulturi, drugo čitanje, P.Z.E. br. 177; Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u vezi sa člankom 190. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave po članku 197. Poslovnika a raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Želi li predstavnik predlagatelja dati i dodatno obrazloženje? Gospođa Marija Vučković, državna tajnica u Ministarstvu poljoprivrede. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, cijenjene saborske zastupnice i saborski zastupnici. Pred vama je Konačan prijedlog Zakona o akvakulturi koji je u prvom čitanju u Hrvatskom saboru bi u rujnu 2017. godine. U hrvatskom zakonodavstvu do sada nije postojao jedinstven propis koji je uređivao područja akvakulture već su zasebna područja bila obrađena Zakonom o morskom ribarstvu za akvakulturu u moru odnosno zakonom o slatkovodnom ribarstvu za onaj dio akvakulture koji se odnosi na akvakulturu u kopnu. Stoga je cilj donošenja ovoga Zakona o akvakulturi uspostava posebnog zakonskog okvira za obavljanje ove djelatnosti, izdvajanje iz propisa koji uređuju Zakon o morskom ribarstvu i Zakon o slatkovodnom ribarstvu, objedinjavanje nacionalnih odredbi u dijelu koji se odnosi na akvakulturu te podloga za učinkovitu provedbu zajedničke ribarske politike, reformirane 2013. godine. Zakonom se dakle uređuje provedba zajedničke ribarstvene politike reformirane 2013. godine, utvrđuju nacionalni razvojni ciljevi u djelatnosti akvakulture, utvrđuju nadležna tijela za provedbu uređenja tržišta i za strukturne i državne potpore, način i tijela koji provode nadzor i kontrolu, provedba potpore i sva druga bitna pitanja za djelatnost akvakulturom. Zakonom akvakultura privi put dobiva stratešku važnost u Hrvatskoj s obzirom da se radi o rastućoj gospodarskoj grani koja posljednjih godina raste čak prosječno i do 10% sa velikim perspektivama za porast izvoza. Kao nacionalni razvojni ciljevi akvakulture određuju se unapređenje konkurentnosti akvakulture uz održavanje gospodarske, uz gospodarsku i društvenu održivost te povećanje ukupne proizvodnje poštivajući načela socijalne, ekološke i ekonomske održivosti. Isto tako ovim zakonom postavlja se odgovarajuća podloga za donošenje novog operativnog programa u ribarstvu, za učinkovitiju provedbu postojećeg te za donošenje nacionalnih i višegodišnjih planovi u akvakulturi koji kao posebne ciljeve određuju poticanje i povećanje konkurentnosti akvakulture, bolju suradnju sa znanstvenom zajednicom, odgovarajuće prostorno planiranje i slično. Osim navedenog, ovim zakonom omogućuje se zatvaranje EU pilota 9094 o neodgovarajuće provedbi uredbe 708 iz 2007. godine o stranim i lokalno neprisutnim vrstama u akvakulturi. Za provedbu zakona nije nužno osigurati dodatna sredstva u proračunu, a djelatnost akvakulture se u ovom zakonu propisuje na način da se određuju uvjeti za dobivanje dozvole, uvjeti za ukidane dozvole, uvjeti za dobivanje odobrenja, uvjeti za ukidanje odobrenja za rad akvakulture kao dopunske djelatnosti, uvjeti za utvrđivanje pogodnih područja i bolju usklađenost prostornim neplaniranjem, način na koji se obavlja natječaj za javni zakup koji se odnosi na akvakulturu na kopnu odnosno prikupljaju ponude za dobivanje koncesija za akvakulturu na moru, vođenje popisa zatvorenih objekata akvakulture, registar objekata za strane i lokalne neprisutne vrste u akvakulturi, registar dozvola, način na koji se dobiva dozvola za takve vrste na koji se ukida dozvola, stručno osposobljavanje, uvjete za korištene zavičajnih i strogo zaštićenih vrsta, postupanje u slučaju bijega ribe iz uzgojnih instalacija, način prikupljanja statističkih podataka, društveno-gospodarskih podataka u akvakulturi, strukture državnih i strukturnih potpora te uređenje tržišta u akvakulturi. Umjesto dosadašnjih povlastica predviđa se dobivanje dozvola te se kao nova uvodi mogućnost objedinjene dozvole umjesto dosadašnjih više dozvola pod određenim uvjetima. Novost u ovom zakonu je i to što se njime omogućuje registriranje akvakulture kao dopunske djelatnih OPG-ova. Također u djelu koji se odnosi na inspekcijski nadzor i prekršajne odredbe, usklađena je težina sankcija sa visinom kazne i usklađuje se zakonski izričaj koji do sada nije bio jedinstven u djelu koji se odnosio na akvakulturu na moru i na akvakulturu na kopnu što predstavlja značajno administrativno rasterećenje. Na kraju želim reći daje zakonom predviđena institucionalna podrška koje Ministarstvo poljoprivrede će davati, one znanstvene institucije, stručne i strukovne organizacije koje se bave sektorom akvakulture, na taj način se promiče u skladu sa zajedničkom ribarstvenom politikom, vertikalna, sektorska i horizontalna integracija i koordinacija svih lokalnih, regionalnih i nacionalnih dionika koji mogu pridonijeti razvoju sektora akvakulture u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, slažem se sa time što ste rekli, dakle da se sada najednom mjestu jednim zakonom definira obavljanje akvakulture što je do sada bilo definirano Zakonom o morskom ribarstvu i Zakonom o slatkovodnom ribarstvu. Ono što ste vi rekli i što posebno želim istaknuti, to je činjenica da treba definirati kriterije kojima se utvrđuju pogodnosti primjerice na pomorskom dobru kak bi se mogla obavljati djelatnosti akvakulture. I ono što je ovim zakonom dobro definirano, to je činjenica da će ministar poljoprivrede uz suglasnost tri ministra, ministra pomorstva, ministra zaštite okoliša i ministra prostornog uređenja utvrditi te kriterije kojima će se definirati moguće lokacije. To je do sada bilo definirano lokacijskim dozvolama odnosno samim prostornim planovima što je često dovodilo do ometanja primjerice pomorskog prometa u djelu u kojemu su koncesijska polja temeljem prostornih planova i davana u koncesiju. Primjerice dolje kod nas u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, s čime ste vi jako dobro upoznati, prostor Malostonskog zaljeva i Malog mora gdje je vrlo veliki broj koncesijskih polja na kojima se obavlja marikultura odnosno sada akvakultura nije bio definiran i riješen onako kako bi zadovoljio sve kriterije koje pretpostavljam da posjedovati. Na ovaj način kako ste sada propisali zakonom, mislim da se može uvesti reda na pomorskom dobru gdje se davaju i omogućuju koncesijska polja za obavljanje akvakulture. U tom smislu posebno ističem, kažem zbog toga što se to odnosi i na županiju iz koje dolazimo i ja i vi. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo sada na raspravu po klubovima, gospodin Josip Križanić, Klub zastupnika HDZ-a.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o akvakulturi, on je dobar, na njega nije bilo niti puno primjedbi već u prvom čitanju. Dobro je da smo morsku i kopnenu akvakulturu objedinili jer u području ribarstva ne postoji jedinstveni propis kojim je uređena gospodarska djelatnost akvakulture već zasebna poglavlja u okviru Zakona o morskom ribarstvu i Zakona o slatkovodnom ribarstvu. Što je akvakultura? To je uzgoj ili kultivacija vodenih organizama, korištenje tehnika osmišljenih da povećanu proizvodnju navedenih organizama preko prirodnog kapaciteta okoliša gdje organizmi ostaju u vlasništvu fizičke ili pravne osobe tijekom faze uzgoja ili proizvodnje do izlova. Ovim zakonom uređuje se izdvajanja akvakulture iz Zakona o slatkovodnom ribarstvu i Zakona o morskom ribarstvu sukladno zajedničkoj ribarstvenoj politici odnosno stvaranju jedinstvenog pravnog okvira za akvakulturu na moru i na kopnu. Donošenjem jedinstvenog Zakona o akvakulturi naglašen je njegov gospodarski aspekt jer je RH, 6 u svijetu, 6. uzgajivač morske akvakulture. Zakon predstavlja okvire za donošenje višegodišnjeg nacionalnog strateškog plana, razvoja akvakulture i operativnog programa, za ribarstvo, koje uključuje akvakulturu, kao i godišnjih planova prikupljenih podataka, što su značajni mehanizmi, koja RH, mora usvojiti i provoditi u okviru zajedničke, ribarstvena politike EU. Ovim zakonom unaprjeđuju se i konkurentnost akvakulture, te njenu održivost u društvenom, gospodarstvom smislu, kao i povećanje ukupne proizvodnje u akvakulturi, uz poštivanje načela ekonomske, socijalne i ekološke održivosti. Ovim prijedlogom zakona, također u potpunosti se uspostavljaju okviri za provedu Uredbe Vijeća EU, br. 708/2007 koja uređuje korištenje stranih i lokalnih neprisutnih vrsta u akvakulturu, odnosno, zatvaranje EU pilota. Nadalje se detaljno uređuje obavljanje djelatnosti akvakulturi, na način koji propisuje, uvjete za obavljanje akvakulture, uvjete i način izdavanja i ukidanje dozvola za akvakulturu, uvjete i način izdavanja i ukidanja odobrenja za obavljanje akvakulture, uvjete za utvrđivanje za obavljanje akvakulture, uvjete i način izdavanja i ukidanja dozvola za korištenje stranih i lokalno neprisutnih vrsta u akvakulturi, uvjete za korištenje zavičajnih i strogo zaštićenih vrsta u akvakulturi, postupanje u slučaju bijega ribe iz uzgojnih instalacija, uvjete za stjecanje stručne osposobljenosti za obavljanje djelatnosti akvakulture, uređenje tržišta i potpore u akvakulturi. Inspekcijski nadzor nad provedbom ovog zakona provode ribarski inspektori, dok u prijevozi i trgovini u proizvodu akvakulture nadzor obavlja Ministarstvo financija. Zakonom su predviđeni i prekršajne odredbe. Ovim prijedlogom zakonom, umjesto dosadašnjih povlastica, za uzgoj ribe i drugih morskih organizama i povlastica za akvakulturu, uvode se dozvole za akvakulturu, te se uvodi mogućnost objedinjavanja više dozvola u jednu. Prijedlogom zakona, uvodi se i nova kategorija odobrenje za obavljanje akvakulture na OPG-ima, čime će se postiči horizontalno usklađen sa posebnim propisima, koje uređuju ovo područje. Klub HDZ-a će ovaj zakon podržati. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, gospodin Zekanović.
Uvažena državna tajnice, uvaženi kolega. Slažem se u potpunosti s vama. Ovdje bi samo istaknuto neke probleme, vezano uz akvakulturu, koje sam i prije isticao, mnogi su prepoznati u ovom zakonu. A ostali, nadam se da će imati još prilike da ih riješimo. Radi se o problemu uzgajanju školjaka. Kad govorimo o akvakulturi, onda podrazumijeva i uzgoj i morskih i kopnenih organizama u vodama. Ovdje govorim najviše o dagnjama odnosno, … [[Govornik se ne razumije.]] mi ga zovemo u šibenskom kraju, … [[Govornik se ne razumije.]] u šibenskom zaljevu, odnosno, na ušću rijeke Krke imamo stvarno, stotine uzgajalište ovih školjaka i tu se javlja jedan ekološki problem. A problem je zapravo banalan, a to je da su plutače su često od stiropora. I onda taj stiropor je sklon mrvljenju i onda se događa da imamo, poput snijega na obalama šibenskog zaljeva i mislim da bi se nekim pravilnikom moglo regulirati, ovako nešto da te plutače budu npr. od nekog PVC materijala koji nije sklon mrvljenju. Jedno čisto tehnički problem. Osim toga imamo situaciju, da u nekim rijekama, kao što je npr. rijeka Krka, imamo uzgoj Pastrva u samom izvorišnom dijelu rijeke Krke. Smatram da neki vodotoci su pogotovo koji su zaštićeni, a rijeka Krka je u tom dijelu zaštićena kao značajan krajobraz, ne bi se smio dozvoliti tako intenzivan uzgoj ribe, odnosno akvakultura takve vrste, nego da bi se morala voditi da se radi o zaštićenijem krajoliku, odnosno, zaštićenoj prirodi. Toliko.
Hvala. I sada, hoćete odgovor? … [[Govornik se ne razumije.]] Izvolite. A greška, Gospodin Križanić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče zahvaljujem. Što se tiče plutača, što se tiče ovog pitanja, to je vrlo vjerojatno više pitanje za državnu tajnicu, koja će onda vjerojatno moći odgovoriti zbog toga, jer vjerojatno je sugerirao pitanje gospodin potpredsjednik njoj, u svom završnom izlaganju. Ja se slažem s vama, da bi bilo bolje, da su te plutače od nekakvog, kompaktnog, čvrstog materijala koji se ne bi mrvio, ako su one sad u ovome momentu propisane od stiropora. Što se tiče plastronskih uzgajališta i njihove lokacija na izvorištima rijeka, one sigurno nisu bez razloga na tom mjestu, zbog vjerojatno čistoće i hladnoće vode. Ali, mi imamo ribarske inspekcije, koje prije davanja određenih suglasnosti za takva ribogojilišta daju svoja mišljenje. Zahvaljujem.
Hvala lijepo, uz još jednu ispriku. Zovem sada gospođu Vesnu Pusić, da govori u ime zastupnika GLAS-a i HSU-a.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospođo državna tajnice. Zapravo javila sam se u ime GLAS-a i HSU-a zbog 3 točke u ovom, koje se reguliraju u ovom zakonu, koje mislim da je dobro podcrtati i eventualno dobiti još neke dodatne, dodatna objašnjenja. Mi ćemo zakon podržati, mislimo da je dobro, da se to regulira. 3 točke koje mi se čine, posebno važne i zanimljive, su one koje se odnosi na strane i neprisutne vrste. Na korištenje zavičajnih i strogo zaštićenih vrsta i na inspekcijski nadzor. U odjeljku koji govori o stranim i neprisutnim vrstama se govori isključivo o regulaciji i nadzoru i dozvolama vezane na ljude koji žele uzgajati te strane ili neprisutne vrste što je uredu dakle u kontroliranim uvjetima, međutim mi u Jadranu imamo sve češću i intenzivniju pojavu stranih i neprisutnih vrsta koje dolaze same, da tako kažem odnosno koje dolaze s brodovima ili na brodovima kao krustacije ili ribe ili meduze i takvi oblici koje dolaze s brodovima u Jadran i znaju predstavljati dosta opasni problem. Prvo, zato što neke od njih nemaju prirodnih neprijatelja pa se množe bez kontrole i uništavaju često neke od domaćih vrsta s kojima nisu navikle i ne postoji način suživota. Tako da bi molila ako je moguće ako nešto kažete o tome. Naime na koji način će se u uzgoju i u akvakulturi kontrolirati i upravljati tim vrstama koje nisu sa dozvolama se ne uzgajaju ili dovedene s dozvolama nego dolaze samostalno, ali predstavljaju ekološku opasnost u Jadranu i u nekim dijelovima smatraju da su odgovorne za uništavanje autohtonih vrsta koje tamo žive. Nadovezujući se na to korištenje zavičajnih i strogo zaštićenih vrsta je gospodarski problem, ali je u velikoj mjeri i ekološko pitanje. I mislim da su ove dvije točke usko povezane odnosno u ovom zakonu ne vidim da su usko povezane, ali bi trebale biti usko povezane zato što te strane vrste koje dolaze nekontrolirano imaju direktne posljedice na naše strogo zaštićene vrste. I konačno vezano na te dvije teme inspekcijski nadzor, dakle inspekcijski nadzor ne samo vezano na ljude koji imaju uzgajivače dakle koji imaju ili nemaju dozvole za svoju djelatnost nego i nadzor nad ovim fenomenom ili ovim pojavama koje nastaju zbog transportnih da tako kažem ili prometnih razloga u Jadranu koje je malo, a s druge strane vrlo prometno more i na koji način se osposobljavaju naše inspekcije i inspekcijski nadzor da se tim problemom bavi i da taj problem ako ne suzbije ono minimalizira. Hvala vam lijepo.
Hvala. Da se nije radilo o ribama mislio sam da se radi o imigrantskoj politici. Izvolite gospodin Jovanović, replika.
Hvala lijepo. Gospođo Pusić i ja se javljam upravo zbog čega ste vi govorili iz jednostavnog razloga što je Jadran naše najveće bogatstvo i treba ga čuvati kao zjenicu oka. Osim toga što je prometno ono je i zatvoreno more tako da je vrlo, vrlo povoljno za brojne katastrofe koje se mogu dogoditi i zato je vrlo bitno da se vodi računa o čemu ste vi ovo govorili, kao i kvalitetnom inspekcijskom nadzoru u kojem ne smije biti nitko tko je jednakiji od ostalih, a toga zna biti. I ovom prilikom bi također izrazio negodovanje zbog odnosa Uprave za ribarstvo prema ribarima riječkog zaljeva i Kvarnera koji su zbog pogodovanja dalmatinskom lobiju ribara dovedeni praktično pred rub propasti. I zamolio bih Upravu za ribarstvo da i tu vodi računa o svim ribarima na Jadranu bez pogodovanja bilo kojem lobiju. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Slažem se nemam puno šta za odgovorit, slažem se s kolegom.
Digli ste ruku pa mi se učinilo. Završnu riječ ili odgovor na repliku? Dobro završnu riječ. Izvolite vi odlučite.
Hvala lijepa. Dakle ovim konačnim prijedlogom objedinjavamo djelatnost akvakulture u jednom zakonu, utvrđujemo nacionalne razvojne, gospodarske ciljeve za akvakulturu kao … djelatnost te temelje za bolju i učinkovitiju provedbu zajedničke redarstvene politike. Ono što želim dodatno u odnosu na moje početno izlaganje navesti, a tiče se i zatvaranja eu pilota 9094 i odgovarajuću provedbu Uredbe o stranim i lokalno neprisutnim vrstama br. 708/2007 godine je sljedeće, da se zakonom s obzirom da se zakon u temeljima bavi akvakulturom kao gospodarskom djelatnošću, ova uredba uvodi i provodi što je obveza, ali zbog gospodarskog korištenja stranih i lokalno neprisutnih vrsta pa je navedeno u zakonu što se tiče onih lokalno neprisutnih vrsta koje su se koristile u hrvatskoj akvakulturi prije, one su navedene u prilogu 1, te se provode na jedan način, a one koje nisu se nikada provodile, a eventualno uz stručno mišljenje i dodatnu procjenu rizika od savjetodavnog odbora mogu poslužiti hrvatskoj gospodarskoj grani akvakulture navedene su u prilogu 4. Slažemo se s vašim primjedbama da je potrebno voditi računa i o tim drugim lokalno neprisutnim i stranim vrstama. Međutim, za tu je temu prije svega nadležno Ministarstvo koje u svojoj nadležnosti ima zaštitu okoliša i prirode, a Ministarstvo poljoprivrede kao nadležno za sektor ribarstva će svakako nastojat se informirat o tome i bolje međusektorski surađivati. Što se tiče rada Uprave ribarstva smatram da ona radi odgovarajuće u svim hrvatskim županijama. Sve konkretne primjedbe nastojimo odgovoriti, tako smo imali recimo neke primjedbe iz Istarske županije što su bili naslijeđeni problemi pa smo ih mi pravilnicima rješavali. Ja ne znam za nijednu konkretnu primjedbu ribara iz Primorsko-goranske županije pa bih voljela je dobiti i onda ćemo nastojati odgovarajuće ih riješiti, a i ne znam odnosi li se to na mali obalni … veliki gospodarski ribolov, akvakulturu ili nešto četvrto. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imate i jednu repliku, gospodin Dobrović.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovana državna tajnice. Evo nisam se stigao prije uključiti u raspravu zbog drugih obaveza. Međutim evo ipak ću iskoristiti reći vam neke stvari. Pogledao sam naravno zakon. Dobro je da se ovo područje dodatno uredi. Tu postoji veliki potencijal, dakle za Republiku Hrvatsku. Naravno lijepo je da se vodi briga o zaštiti, dakle našeg vrijednog resursa, dakle Jadrana. Međutim, naišao sam na jednu stvar. Dakle, postoji primjedba o višestrukom izvješćivanju koje se traži kroz ovaj zakon, tako da postoje u stvari tri obrasca gdje se traže podaci statistički, pa onda dakle društveno-gospodarski i ostali podaci. I gdje niste prihvatili primjedbu da se to objedini. S obzirom da sam imao prilike biti i kao ministar u ministarstvu i vidjeti da postoji niz načina traženja podataka od pojedinih subjekata i da to često nije povezano, mislim da bi trebalo uložiti zbilja jedan dodatan napor i biti u prilici pozitivno odgovoriti na takvu primjedbu, odnosno na takvu sugestiju i da se što prije cijeli sustav digitalizira, dakle oformi u jedno, pojednostavi, traže podaci koji su zbilja potrebni, koje oni trebaju dati, a sve drugo izostavi. Jer nije dobro da se stvari formaliziraju na taj način da se komplicira za gospodarske subjekte, jer time na koncu svrha neće biti postignuta. Mislim da teženje jednom jasnom dobro organiziranom izvješćivanju za koji onda su svi spremni sudjelovati na bolji način je pravo rješenje. Hvala lijepo.
Dobro. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti po ustaljenoj formuli.
Konačni prijedlog Zakona o akvakulturi drugo čitanje, P.Z.E. br. 177. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o akvakulturi. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 122 glasa za donesen Zakon o akvakulturi.
- Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, drugo čitanje, P.Z.E. br. 179. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava RH, članka 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuje se odredba Poslovnika koja se odnosi na drugo čitanje zakona i amandmani se mogu podnosit do kraja rasprave po članku 197. Poslovnika. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, a raspravu osim Odbor za zakonodavstvo je proveo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Sa nama je gospodin Tomislav Dulibić, državni tajnik u Ministarstvu zdravstva.
Hvala lijepo gospodine dopredsjedniče, poštovani saborski zastupnici. Donošenjem zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti unaprijedit će se zakonodavni okvir i urediti područje radiološke nuklearne sigurnosti u skladu s svije direktive Vijeća Europske unije, jedne o osnovnim sigurnosnim standardima za zaštitu od opasnosti koje potječu od izloženosti i ionizirajućem zračenju iz 2013. godine i druge o izmjeni Direktive o uspostavi okvira zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja iz 2014. godine. Osnovne značajke i promjene koje se uvode prvenstveno se odnose na stupnjevani pristup odobravanju djelatnosti. Ukida se dozvola za uporabu izvora ionizirajućeg zračenja i pojednostavljen je postupak licenciranja. Uvodi se obveza izrade preporučenog doznog ograničenja za praćenje zaštite pacijenata od ionizirajućeg zračenja tijekom dijagnostičkih postupaka, uvodi se nemedicinsko ozračenje, definira se stručnjak za medicinsku fiziku i stručnjak za zaštitu od ionizirajućeg zračenja te njihove obveze. Mjere nuklearne sigurnosti usklađuju se sa obvezama proizašlim iz direktive, postavljaju se zakonske osnove za učinkovito rješavanje pitanja zbrinjavanja radioaktivnog otpada iskorištenih izvora, uvode se dodatne obveze vezane uz nuklearno osiguranje s ciljem dosljednog provođenja međunarodnih obveza Republike Hrvatske. Postavljaju se temelji za donošenje akcijskog plana za … [[Govornik se ne razumije.]] i sanacije onečišćenih područja u skladu sa direktivom. Postavljaju se zakonske osnove za učinkovitiju provedbu inspekcijskog nadzora. U odnosu na tekst prijedloga zakona koji je prošao prvo čitanje u Hrvatskom saboru, tekst konačnog prijedloga zakona dorađen je u pravnom i nomotehničkom smislu. Prihvaćena je većina primjedbi Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora u smislu da se pojedine odredbe pojedinih članaka prijedloga zakona trebaju doraditi u pravnom i nomotehničkom smislu. Prihvaćena je primjedba Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora da pojedini članci prijedloga zakona imaju preduge naslove, pa su ti naslovi skraćeni. Također, prihvaćena je primjedba Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora da je dovoljno u jednom članku prijedloga zakona dodati sve nove članke koji se dodaju jedan iza drugoga. To je rezultiralo spajanjem dva članka i promjenom numeracije članaka koji slijede. Nije prihvaćena primjedba Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora, da nije dopustivo utvrđivati da dvije ovlaštene osobe zajedno u suradnji donose jedan propis, ali je izričaj u tim člancima izmijenjen na način da propis donosi ravnatelj zavoda uz prethodno mišljenje čelnika drugog tijela državne uprave. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Idemo najprije žele li podnositelji odbora uzeti riječ? Ne. Idemo počnimo raspravu po klubovima. Prvi je gospodin Željko Jovanović, Klub zastupnika SDP-a.
Hvala predsjedavajući. Uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege donošenjem Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj nuklearnoj sigurnosti unaprijedit će se zakonodavni okvir i urediti područje radiološke nuklearne sigurnosti u skladu s dvije direktive Vijeća EU kao što je rekao i državni tajnik. Jedna je osnovama sigurnosnih standardima za zaštitu od opasnosti koje potiču od izloženosti ionizirajućem zračenju iz 2013. i druge o izmjeni direktive o uspostavi okvira zajednice za nuklearnu sigurnosti, nuklearnih postrojenja iz 2014. godine. Kao što smo podržali ovaj zakon i izmjene u prvom čitanju, odmah na početku mogu reći da klub SDP-a podržava ovaj zakon jer smatramo da se radi o dobrim rješenjima kojima se na bolji način nego do sada reguliraju područje nuklearne i radiološke sigurnosti a posebno ističem uvođenje obaveze izrade preporučenog doznog ograničenja za praćenje zaštite pacijenata od ionizirajućeg zračenja tijekom dijagnostičkih postupaka kao i uvođenje nemedicinskog ozraćenja te definiranje stručnjaka za medicinsku fiziku i stručnjaka za zaštitu od ionizirajućeg zračenja i sve obveze koje proizlaze u njihovom poslu kao i postavljanje zakonskih osnova za učinkovito rješavanje pitanja zbrinjavanja radioaktivnog otpada iz korištenih izvora te postavljanje temelja za donošenje akcijskog plana za radom i sanacijom onečišćenih područja u skladu sa direktivom. I ovom prilikom ću podsjetiti da je donošenje akcijskog plana za radon vrlo bitno obzirom da radon potencijalno može uzrokovati karcinom pluća. I statistički gledano poslije pušenja radon je najvažniji uzrok karcinoma pluća, procjene su 3 do 14% karcinoma pluća kao posljedica izloženosti radonu. Neću sada navoditi sve što se ovim zakonom rješava jer ovih nekoliko natuknica pokazuje ono što je najosnovnije a to je u svom uvodnom izlaganju izložio tajnik. Ono što na samom kraju želim naglasiti da ovim zakonom se postavljaju pravni preduvjeti za donošenje čitavog niza pravilnika kojima će se u potpunosti preuzeti navedene direktive EU te zakonodavstvo RH dovesti u sklad sa pravnom stečevinom EU i najvišim standardima zaštite od ionizirajućeg zakona nuklearne sigurnosti. Također usvajanjem ovoga zakona ispuniti će se i dio zaključka Vlade RH donesen 2015. godine nakon provedbe misije službe za integrirani pregled zakonodavnog okvira Međunarodne agencije za atomsku energiju a koji se odnosi na izradu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti ali onda očekujem i da svi ovi podzakonski akti budu što prije doneseni kako bi na taj način osigurali primjerenu radiološku, nuklearnu sigurnost u RH. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada gospodin Vlatko Kopić u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine državni tajniče, pomoćniče ministra, kolegice i kolege. Ovim konačnim prijedlogom zakona uvodi se stupnjeviti pristup odobravanju djelatnosti na način da se za neke djelatnosti neće morati ishoditi odobravanje za obavljanje djelatnosti već će se Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost samo obavještavati. Za neke djelatnosti postupak odobravanja iste biti će pojednostavljen. Ovim zakonom se ukida dozvola za uporabu izvora ionizirajućeg zračenja. Nadalje, uvodi se obveza izrade preporučenog doznog ograničenja, uvodi se nemedicinsko ozračenje, definira se stručnjak za medicinsku fiziku i obveze vezano uz njihovu uključenost u provedbu medicinskog ozračenja te stručnjaci za zaštitu od ionizirajućeg zračenja i obveza nositelja odobrenja korisnika u smislu savjetovanja sa istima. Mjere nuklearne sigurnosti usklađuju se sa obvezama izašlim iz Direktive Vijeća iz 2014. o izmjeni Direktive iz 2009. broj 71 euroatom o uspostavi okvira zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja. Nadalje postavljaju se zakonske osnove za učinkovito rješavanje pitanja zbrinjavanja radioaktivnog otpada i iskorištenih izvora te odvajanje aktivnosti za zbrinjavanje iskorištenog nuklearnog goriva od istih. Uvode se dodatne obveze vezane uz nuklearno osiguranje s ciljem dosljednog provođenja međunarodnih obveza RH i podizanja fizičkog osiguranja na višu razinu. Postavljaju se temelji za donošenje akcijskog plana za radom te se usklađuju i nadopunjavaju odredbe u području potrošačkih proizvoda, postojećeg ozračenja i sanacije onečišćenih područja u skladu sa direktivom Vijeća iz 2013. godine o osnovnim sigurnosnim standardima za zaštitu od opasnosti koje potječu od izloženosti ionizirajućem zračenju te ostavljanju izvan snage Direktive iz '89. godine, '90.-te, '96. i na posljetku iz 2003. godine broj 122 euroatom. Postavljaju se zakonske osnove za učinkovitiju provedbu inspekcijskog nadzora, područje nuklearne i radiološke sigurnosti u RH reguliran je zakonom o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti koji je donesen 2013. godine tijekom usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU vezano uz poglavlje 15. Energetika. Ugovorom o euroatomu utvrđeni su sigurnosni standardi za zaštitu zdravlja radnika i stanovništva. Temeljni standardi unutar zajednice prvi puta su utvrđeni direktivama za 1959. godine, mijenjani su nekoliko puta a sada ih je nužno uskladiti sa direktivama EU 2013. br. 59 euroatom i 2014. br. 89 euroatom. Prva ta direktiva govori o osnovnim sigurnosnim standardima za zaštitu od opasnosti koje potječu od izloženosti ionizirajućem zračenju dok druga Direktiva vijeća iz 2014. godine govori o nuklearnoj sigurnosti nuklearnih postrojenja. Kako direktiva iz 2013. godine predviđa minimum pravila države članice trebale bi imati slobodu donošenja ili zadržavanja strožih mjere glede sigurnosnih standarda ne dovodeći u pitanje slobodu kretanja roba i usluga na unutarnjem tržištu. Ipak osnovni sigurnosni standardi moraju uzeti u obzir nove preporuke Međunarodne komisije za radiološku zaštitu. Nužno je razlikovati i postojeće planirane i izvanredne situacije izlaganja zračenju. Tako bi bile obuhvaćene sve situacije izloženosti zračenju i sve kategorije izlaganja zračenju odnosno profesionalnu, javnu i medicinsku izloženost zračenju. Osnovni standardi trebaju uključiti maksimalne dopuštene doze sukladne s odgovarajućom sigurnošću, te je svrha ove direktive propisati ujednačenja u ograničenju doza. Trebala bi se zadržati sadašnja godišnja efektivna ograničenja doza za profesionalno i javno izlaganje zračenju, ali ne bi trebala postojati dodatna potreba za izračunavanjem prosjeka u razdoblju od pet godina osim u posebnim slučajevima kada to propisuje nacionalno zakonodavstvo. Industrije koje obrađuju radioaktivni materijal koji se nalazi u prirodi i koji se vadi iz zemljine kore izlažu radnike povećanim dozama radijacije, a ako se taj materijal ispusti u okoliš, također i jedan dio stanovništva se izlaže i dovodi njihovo zdravlje u pitanje. Uspostavljaju se referentne razine za koncentracije radona u zatvorenim prostorima i za gama zračenje u zatvorenim prostorima emitirano iz građevnog materijala, te se propisuju uvjeti recikliranja otpada industrije koje obrađuju prirodne radioaktivne materijale u građevni materijal. Kada se proizvodi stave na tržište informacije moraju biti dostupne svima. Najnoviji epidemiološki podaci pokazuju statistički značajno znatno povećanje rizika od raka pluća zbog produženog izlaganja radonu u zatvorenim prostorima, pa su nužni nacionalni akcijski planovi kako bi se rješavali dugoročni rizici od izlaganja radonu. Prepoznato je da kombinacija pušenja i visokog izlaganja radonu predstavlja znatno veći rizik od raka pluća od pojedinca nego bilo koji od tih čimbenika sam za sebe i da pušenje povećava rizik od izlaganja radonu na razinu stanovništva. Zbog znatnog tehnološkog i znanstvenog napretka u zdravstvu došlo je do zamjetnog povećanja izlaganja pacijenata. U tom pogledu nužno je naglasiti potrebu da se opravdava izlaganje zračenju iz zdravstvenih razloga uključujući i izlaganje pojedinca zračenju bez simptoma bolesti, te treba postrožiti uvjete u pogledu informacija koje treba dati pacijentima, bilježenja, izvještavanja o dozama i zdravstvenih postupaka kao i korištenja dijagnostičkih referentnih razina i dostupnosti uređaja koji pokazuju dozu. Osnovni način za osiguranje odgovarajuće zaštite pacijenata koji se podvrgavaju medicinskoj radio dijagnostici i radio terapijskim postupcima jest visoka razina stručnosti i jasno definiranje odgovornosti i zadaća, svih stručnjaka koji su uključeni u izlaganje zračenju u zdravstvene svrhe. U pogledu upravljanja situacijama izvanrednog izlaganja zračenju trenutačni sustav koji se temelji na interventnim razinama treba zamijeniti sveobuhvatnim sustavom koji uključuje procjenu potencijalnih i izvanrednih situacija i izlaganja zračenju, ukupni sustav upravljanja izvanrednim situacijama, planove za odgovorno hitne situacije i unaprijed planirane strategije za upravljanje svakim pretpostavljenim događajem. Kako još uvijek postoje neriješeni problemi sa napuštenim izvorima radioaktivnosti i postoje brojni slučajevi kojima se kontaminirani metal, uvoz iz trećih zemalja potrebno je uvesti u uvjet za obavještavanje o nezgodama sa napuštenim izvorima radioaktivnosti ili kontaminiranim metalom. Također je važno uskladiti razine iznad kojih se izvor smatra visoko aktivnim zapečaćenim izvorom radioaktivnosti. Iz svega ovoga navedenog klub Hrvatske demokratske zajednice smatra da je ovaj konačni prijedlog zakona dobar i poduprijet ćemo ga dalje.
Hvala lijepa. Imate jednu repliku, dvije replike. Gospodin Zekanović prvi.
Uvaženi kolega Kopiću, ovdje je zapravo sve jasno sa direktivama hoćemo usvojiti, odnosno primijeniti ili ne. Naravno da, ali evo koristim priliku da ovdje ipak vezano uz temu zračenja istaknem jedan problem. Radi se o problemu upravo kao što ste vi rekli osoblje medicinsko koje se bavi, znači radiologijom i liječnika i tehničara koji su svakodnevno izloženi raznim brojnim izvorima zračenja na svom poslu i tu bi upozorio na dva problema. Jedan je prebacivanje normi tih ljudi bez obzira na mjerenja kojima su oni konstantno, mjerenje radijacije u samim prostorima i osobnim mjeračima. Zbog prebacivanja normi može doći do problema i tu bi se možda malo trebalo povesti računa o tom segmentu opasnosti. I drugi je problem jedna neadekvatna gradnja, odnosno prostori gdje su smješteni ti uređaji koji zrače. Uglavnom su građeni davno prije, znači u vrijeme kada možda nije bilo predviđeno ta količina zračenja koju danas imamo. Iako moram reći da danas imamo uređaja koji ipak znatno manje zrače nego nekoć, pa možda evo još jedna sitnica danas su ti uređaji koji su izvori zračenja dostupni više-manje svakome i stomatologu i bilo kojem liječniku koji se pokušava pokrenuti privatan posao, da se upravo i tu napravi jedna kontrola gdje su ti uređaji raspoređeni, kakav je način gradnje građevina gdje su smješteni, odnosno da li odgovaraju nekakvim standardima. Evo toliko, hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Poštovani kolega Zekanoviću, ovo što ste rekli apsolutno stoji i Ministarstvo zdravstva i pojedine službe na terenu apsolutno kontroliraju to i to im je primarni cilj u svrhu zaštite kako onih koji su stručno i na neki način kontinuirano bave sa i terapijskim zračenjem. O tome moraju voditi brigu kako radi sebe, tako i radi onih koji su u sustavu cijelog zdravstvenog sustava. I evo kažem to se permanentno radi, o tome se vodi briga ali ova zakonska osnova, ovaj zakon definira nešto drugo čisto isključivo usklađivanje sa određenim europskim normama kojim Republika Hrvatska definitivno mora prihvatiti. I smatram da ovo što ste rekli apsolutno stoji.
Hvala lijepa. Druga replika gospodin Bunjac.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Kopić. Evo ja se javljam isključivo iz razloga što mi se sviđa da sam nakon 14 mjeseci mandata ovoga saziva Sabora uspio čuti kako zvuči vaš glas. Naime, do danas nisam imao prilike čuti niti jedan vaš govor. Nema veze što ste vi ovo pročitali izlaganje, ali evo ja vas želim pohvaliti da ste konačno, dakle govorili. S te strane želim reći da mi je žao što ponovno vaši zastupnici nisu ovdje, dakle ne žele slušati čak niti vas osobno pa bi ih htio ohrabriti zajedno s vama da se češće ovako javljate, da javnost sazna i kako se vi zovete i koja su vaša stajališta jer je doista žalosno da ovdje u Saboru uporno na raspravama imamo 15 do 20 ljudi, da se o zakonima ništa ne raspravlja, da nema nikakvih replika, da se sada ja nisam javio niko ne bi o ovome ništa niti rekao. Tako da evo drago mi je da je hrvatska javnost imala prilike čuti Vlatka Kopića, nadam se da će i ostali spavači pronaći priliku barem do kraja mandata da se i oni koji puta jave za riječ. Hvala lijepa.
Nije imalo nikakve veze sa temom, ali pustio sam vam da govorite do kraja, a vama dajem priliku da odgovorite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bunjac, radost je obostrana što se možemo razumjeti na ovakav način. Ovo nije moj prvi govor u Hrvatskom saboru. meni je isto tako žao što do sada niste nazočili i čuli nekakva moja mišljenja, moram priznati da ja u nekim situacijama ne ulazim u rasprave i diskusije za određene teme za koje nisam kompetentan i za koje nisam stručan. Mislim da bi to možda u ovome časnom Domu i bila potrebitost razgovarati o stvarima za koje su ljudi daleko kompetentniji i na tragu toga pozivam sve one koji imaju šta reći i koji znaju o određenim temama da dalje to rade, ali mislim da bi se sami trebali preispitati u određenim situacijama da li smo dovoljno kompetentni za svaku temu se ponaosob javljati i govoriti možda samo isključivo iz rada da bi nešto rekli. Hvala vam lijepa.
Da, ni to nije imalo veze sa temom, ali imalo je veze sa odgovorom. Gospodin Miro Bulj, pojedinačna rasprava. Nema ga, gubi pravo. Gospodin Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče sa suradnicima. Evo javio sam se da kažem još nekoliko riječi vezano za ovaj zakon, ali zapravo za cjelokupnu zakonodavnu proceduru Ministarstva zdravstva. Dakle kao što ste pohvalili kvalitetu ovog zakona koji sigurno će doprinijeti većoj radiološkoj nuklearnoj sigurnosti u RH, kao što su pohvalili da se definira stručnjak za medicinsku fiziku npr. i za zaštitu od ionizirajućeg zračenja, ja moram postaviti pitanje državnom tajniku, a gdje su ostali zakoni. Dakle prema planu donošenja normativnih akata mi smo trebali u ovoj godini do kraja godine usvojiti, a danas je zapravo praktični zadnji radni dan zasjedanja ovog Sabora, Zakon o zdravstvenoj zaštiti, Zakon o djelatnostima u zdravstvu, Zakon o suzbijanju zloporaba droga, Zakon o kvaliteti i logistici u zdravstvu ništa od toga. Pa onda nije ni čudo što zdravstvo funkcionira kako funkcionira. Posebno želim opet izraziti nezadovoljstvo što ministarstvo nije u stanju kao što je riješilo ovdje problem i definiralo stručnjake za medicinsku fiziku ništa nije učinilo na rješavanju problema magistara medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji po završetku svog obrazovanja niti mogu stažirati zato što nije riješeno pravilnikom o stažiranju, niti mogu dobiti licencu i posao zato što ne postoje u Zakonu o djelatnosti u zdravstvu, a ne mogu se definirati pošto nije izmijenjen Zakon o djelatnostima u zdravstvu, a on nije izmijenjen zato što nije izmijenjen Zakon o zdravstvenoj zaštiti. Istovremeno jadni magistri medicinsko laboratorijske dijagnostike ne mogu ići ni na stručno osposobljavanje budući Zavod za zapošljavanje ignorira postojanje njihove diplome. Prema tome, čitav niz problema. Ja bi molio državnog tajnika da nam kaže u kojem roku ćemo dobiti na raspravu Zakon o zdravstvenoj zaštiti, Zakon o djelatnostima u zdravstvu, Zakon o suzbijanju zloporabe droga, Zakon o kvaliteti i logistici u zdravstvenoj zaštiti? Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sada prelazimo na: Prijedlog odluke o imenovanju članova Nadzornog odbora HRT-a.
… /Upadica Jovanović: Gospodine potpredsjedniče postavio sam konkretno pitanje./ …
Ja sam pogledao i nisam vidio znakove za odgovor.
… /Upadica Jovanović: Još jedan dokaz kako se Ministarstvo zdravstva odnosi prema Saboru./ …
Vi ste rekli svoje i takva je procedura. Između ostalog i vaša stranka je doprinijela da bude tako.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, drugo čitanje, P.Z.E. br. 179. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molio bih državnog tajnika u Ministarstvu zdravstva poštovanog Tomislava Dulibića da se očituje o navedenim amandmanima.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče.
Amandman br. 1.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 2.
Prihvaća se.
I on postaje sastavni dio zakona. I amandman br. 3.
Ne prihvaća se. Brisanjem riječi: „namjerno“ izgubio bi se smisao odredbe i vezanih prekršajnih odredbi. Europska komisija inzistira na preciznom preuzimanju direktiva tako da bi brisanje navedene riječi moglo rezultirati primjedbom Europske komisije o nepotpunom preuzimanju navedene odredbe.
Molim kolegicu Jelkovac.
Povlačimo amandman. Hvala.
Hvala vam lijepa. Pa onda prelazimo sada na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti. Molim vas glasujmo. Hvala vam. Utvrđujem da je većinom glasova 115 za, 3 suzdržana donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti.
- Prijedlog odluke o imenovanju članova Nadzornog odbora HRT-a. Predlagatelj je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije na temelju članka 22. Zakona o HRT-u. Amandmane je podnio Klub zastupnika SDP-a. Molim predsjednika Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Andriju Mikulića da obrazloži prijedlog. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dakle Prijedlog odluke o imenovanju članova Nadzornog odbora HRT-a na temelju članka 81. Ustava RH i članka 22. stavka 1. Zakona o HRT-u Hrvatski sabor će vjerojatno na sjednici donijeti odluku o imenovanju članova Nadzornog odbora HRT-a. Za članove Nadzornog odbora HRT-a po prijedlogu odbora predlažu se: mr.sc. Mladen Ćutura, dr.sc. Eduard KUnštek, dr.sc. Maja Martinović i gospođa Morana Paliković Gruden. Hrvatski sabor je 14. srpnja 2017. godine donio odluku o razrješenju dijela članova Nadzornog odbora HRT-a koji imenuje Hrvatski sabor. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije je na svojoj 8. sjednici održanoj 13. srpnja 2017. pokrenuo postupak za imenovanje članova Nadzornog odbora HRT-a te je 19. srpnja 2017. godine objavio natječaj za izbor četiri člana Nadzornog odbora HRT-a u Narodnim novinama te na mrežnim stranicama Hrvatskog sabora i HRT-a. Na 9. sjednici održanoj 4. listopada 2017. godine odbor je razmotrio sve kandidature pristigle na natječaj te je utvrdio listu kandidata koji su udovoljavali uvjetima za izbor četiri člana nadzornog odbora HRT-a propisane Zakonom o HRT-u i natječajem na kojem je 31 kandidat. Svi kandidati s liste bili su pozvani na razgovor s članovima Odbora za informiranje, informatizaciju i medije koji je bio obavljen na istoj sjednici odbora. Na svojoj jedanaestoj sjednici održanoj 17. studenog 2017. godine, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije proveo je raspravu te su predloženi slijedeći kandidati za imenovanje u nadzorni odbor HRT-a. Mr.sc Mladen Čutura, gospođa Morana Paliković Gruden, dr.sc. Eduard Kunštek i dr.sc. Maja Martinović i Miroslav Grgić. Provedeno je pojedinačno glasovanje o svakom kandidatu te je za mr.sc. Mladena Čuturu bilo 7 glasova za, 2 suzdržana glasa. Za gospođu Moranu Paliković Gruden 9 glasova za, za dr.sc. Eduarda Kunšteka 7 glasova za i 2 suzdržana glasa a za dr.sc. Maju Martinović 7 glasova za i 2 suzdržana glasa. Za Miroslava Grgića 2 glasa za, 6 glasova protiv i 1 suzdržan glas pa je sukladno članku 22. stavku 1. Zakona o HRT-u odbor odlučio predložiti Hrvatskom saboru imenovanje mr.sc. Mladena Čuture, dr.sc. Eduarda Kunšteka, dr.sc. Maju Martinović i gospođu Moranu Paliković Gruden za članove nadzornog odbora HRT-a i utvrdio ovaj prijedlog odluke sa obrazloženjem koji podnosi Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodin Mikulić. Idemo na raspravu po klubovima, prvi se prijavio gospodin Miro Bulj, ali njega ne vidim niti nikog drugog tko bi ga mogao zamijeniti iz MOST-a. Gospodin Nenad Stazić je tu. Izvolite. Ispred Kluba zastupnika SDP-a.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Sabora. Evo kao što smo čuli u obrazloženju poštovanog predsjednika odbora, HRT nema nadzorni odbor od 14. srpnja 2017. godine. Znači HRT posluje bez bilokakvog nadzora. Ona neće ni dalje imati nadzora zbog toga što su svi predloženi kandidati predloženi od strane parlamentarne većine. Dosad je bilo dobra praksa da se jedan član nadzornog odbora bira na prijedlog parlamentarne manjine. Tako je 2012. godine u nadzorni odbor HRT-a imenovana gospođa Anja Šovagović Despot koja je u tom trenutku bila predsjednica Odbora za kulturu HDZ-a. SDP si je sa koalicijskim partnerima tada bio parlamentarna većina koja je prihvatila prijedlog parlamentarne manjine i gospođu Šovagović Despot izabrala u nadzorni odbor HRT-a. Ta se praska sada iz nepoznatih razloga prekida. U nadzornom odboru HRT-a neće biti nikoga ako ovaj prijedlog bude izglasan, nikoga tko bi bio izabran na prijedlog parlamentarne manjine. Nama je potpuno jasno zašto se to radi, zbog toga da bi se na HRT-u moglo raditi što se hoće jer takav nadzorni odbor koji bira samo parlamentarna većina, dakle ako nema u njemu baš niti jednoga člana koji bi mogao upozoriti na nepravilnosti, takav nadzorni odbor zapravo neće nadzirati ništa. On će biti pokriće za nered, javašluk, možda i kriminal, na to smo sve navikli. Zašto je ovaj nadzorni odbor smijenjen toga 14. srpnja 2017. godine? on je smijenjen promptno nakon što je Hrvatskom saboru dostavio izvješće. A šta je on konstatirao u tom izvješću? Primjerice, da je u nekoliko navrata u 2016. godini u potpunosti promijenjena urednička struktura HRT-a uključujući i gotovo kompletni postav glavnih urednika na radiju i televiziji. Znači nadzorni odbor je ustanovio daje tamo napravljena čistka. To je nadzorni odbor koji je vodila gospođa Anja Šovagović Despot. Dakle, mi smo prihvatili tada prijedlog tada parlamentarne manjine da onda uđe u nadzorni odbor, ona je u međuvremenu ostala i predsjednica nadzornog odbora i ona je zajedno sasvim drugim članovima nadzornog odbora savjesno i odgovorno obavljala svoju dužnost ali je zbog toga kažnjena. Dakle, HDZ-u nije čak nije bilo ni bitno što su je oni tamo predložili, dovoljan razlog je bio što savjesno obavlja svoju dužnost i što pošalje jedan objektivan i točan izvještaj Hrvatskom saboru. U tome izvješću je pisalo da od 1. listopada do 11. studenog 2016. HRT nije imao glavnog ravnatelja jer nije, pa je to nadzorni odbor i konstatirao. I tu konstataciju uputio Hrvatskom saboru. U tom izvješću je pisalo da je televizijski i radijski program emitiran bez unaprijed utvrđene programske sheme i da je to onda rezultiralo zahtjevima za izvanrednim rebalansima financijskog plana HRT-a. A zašto je to pisalo u tom izvješću koje je potpisala poštovana predsjednica Anja Šovagović Despot? Zato što je to bila istina. To je bila istina. Na HRT-u se poslovalo neuredno, netransparentno. Kriminalno, lopovski i to je taj nadzorni odbor ustanovio. I zato je smijenjen. Tamo je dalje pisalo da je nabava audiovizualnih djela od neovisnih proizvođača od 2016. obavljala se potpuno netransparentno bez jasno određenih kriterija. Pazite sada, ugovori s pojedinim producentima sklapali su se i prije isteka roka za predaju prijava na javni poziv. Znači HRT je raspisao javni poziv za vanjske producente, oni su se javili na vanjski poziv, ali prije isteka roka za prijavu HRT je već sklopio ugovore sa nekim od tih producenata. Čisti kriminal, čisti kriminal. To je taj nadzorni odbor konstatirao i zbog toga je taj nadzorni odbor i smijenjen. Tamo piše u tom nalazu poslanom Saboru, da je umjesto dramskih i dokumentarnih serija koje bi trebale biti najveći dio nabave od neovisnih producenata HRT od njih nabavljao kulinarske i slične emisije umjesto dramskih kojih nije bilo, umjesto dokumentarnih kako se kuha kokoš. I to su plaćali tim neovisnim producentima. A valjda svojim prijateljima HDZ-ovskim podobnicima, tko zna kome. Tako se trošio novac od pristojbe i to je nadzorni odbor konstatirao i poslao Hrvatskom saboru. Jedan od članova tog Nadzornog odbora bio je i gospodin Miroslav Grgić. S obzirom da je taj cijeli nadzorni odbor posve bezrazložno smijenjen zapravo ne bezrazložno, sa ozbiljnim razlogom jer razlog je taj što su savjesno obavljali svoj posao. To je jedini razlog zašto su smijenjeni. SDP predlaže sada da gospodin Grgić bude ponovno izabran u ovaj novi odbor. Zašto? Pa zato što je savjesno i dobro obavljao svoj posao, ni zbog čega drugoga. Ali HDZ to neće. Neće nikoga na prijedlog opozicije. Hoće da sva četiri člana nadzornog odbora, jer peti je iz redova zaposlenika budu na njihov prijedlog. Hoće da se i dalje nabavljaju emisije o tome kako se kuha kokoš, da se to plaća HDZ-ovskim podobnicima, u jednu riječ da se nastavi kriminal. I ako ovaj nadzorni odbor bude izabran ovako na ovaj prijedlog HDZ-a to će biti dokaz, novi dokaz da HDZ-u ni do čega nije drugog stalo nego do krađe, lopovluka i kriminala.
Hvala. Imamo jednu repliku. Ne repliku? Kao predlagatelj onda pet minuta, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa ja moram priznat nakon ovakvog teatralnog nastupa potpredsjednika odbora ja vam neću sada komentirati stvari i svoj osobni stav, jer bi možda netko rekao da sam iz neke druge političke opcije a ne one za koju neki misle da bi trebali imati ovakve ili onakve stavove. Ja ću vam samo prokomentirati neke od medijskih nastupa i analizu medija iz moje bogate arhive samo dio sam prikupio, pa da vidite tko je radio kriminal na Hrvatskoj radioteleviziji dok je ravnatelj bio gospodin Radman. Prvo kad se donosio zakon dobili ste pismo Europske komisije koje vam je reklo što činite u Hrvatskom saboru i koji je stupanj vaše demokratičnosti, demokracije u Hrvatskoj. Onda imate 4 prigovora EU na zakon. Toliko oko vaše demokracije, a sad neke stvari oko smjena kada govorite o smjenama. Od kad postoji HRT nikad nije bilo takve smjene urednika. Kaže se kada sam smjenjivao ljude od srca su mi zahvaljivali govoreći da sam ih riješio velikog tereta, kaže Šošo. Đelo Hadžiselimović se iznenadio kad je saznao da više nije urednik stranog programa, ali Šoša odgovara: „Što se sada čudi, sve sam mu objasnio i on zapravo nije smijenjen. Imat će puno više slobode.“ Hoćemo dalje. TV talibani na Hrvatskoj radioteleviziji. Pogledajte koje su to izjave i što sve piše što su mediji objavljivali. Sanji Mikleušević Pavić dane otvorene ruke za smjene u informativnom. To su sve mediji gospodo objavljivali, sve je to vrlo lako viđeno. Šta kažete na ovo: „HRT Bartolomejska noć za urednike na državnoj televiziji.“ Za vrijeme gospodina Radmana gospodin Novokmet imao je ovlasti i to je riješio. Hoćemo i tu razgovarat da su svi bili nestručni. Kako to? Ili su možda drugačije mišljenje imali od nekih, pa se to nekima nije bilo svidjelo. Gledajte naslovnicu: „U pet dana posmjenjivali 40 urednika.“ Kaže Dean Šoša, v.d. glavnog urednika HTV-a: „Nema čistki, ja sam imenovao samo sedmero novih ljudi na poziciji urednika, a slobodne ruke za daljnje kadrovske promjene ima samo nova urednica informativnog programa.“ Prema tome, ovaj treći dio ovog trena sad neću koristiti kad se govori o izboru glavnog ravnatelja, ali vjerujte ima vrlo zanimljivih stvari. Kad pogledamo dokumente koji su prethodili i bili osnova za razrješenje Gorana Radmana jasno nam je da i Nadzorni odbor HRT-a i Sabor su imali tada i imaju još uvijek jasno mišljenje kako je HRT poslovao pod vodstvom gospodina Radmana i ravnateljstva koji je izabrao i imenovao. Zajedno smo sjedili u odboru koji je donio odluku o razrješenju tadašnjeg ravnatelja. Možda ako bude potrebe ja ću vrlo rado pročitati tu odluku odbora da se vidi koji su razlozi za razrješenje ravnatelja koji napr. daje izjavu u medije ja Hrvatskom saboru neću predočiti i ne dam mu ono što Hrvatski sabor traži. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prvi gospodin Pernar.
Uvaženi zastupniče Mikulić, bilo je zanimljivo slušati argumente gospodina Stazić protiv vas iz HDZ-a gdje vas on proziva za kriminal i nepotizam na HRT-u. A s druge strane zanimljivo je bilo slušati i vaše argumente protiv SDP-a isto gdje prozivate SDP za kriminal i nepotizam na HRT-u. Gledano iz perspektive običnih građana čini se da je kriminala i nepotizma bilo na HRT-u i u doba HDZ-a i u doba SDP-a. I zapravo, čini mi se da ste i jedan i drugi u pravu kada optužujete onog drugog za kriminal i nepotizam odnosno za takvo vođenje politike HRT-a i mogu se jedino složiti s vama. Gospodine Mikulić ja se s vama slažem, gospodin Stazić, slažem se i s vama. Tako da zapravo želim izraziti radost što ste hrvatskoj javnosti zapravo otvorili oči.
Odgovor gospodina Mikulića.
Uvaženi kolega Pernar. Dakle ja sam samo iznosio činjenice i ono što su mediji objavili. Činjenice su najjače oružje i protiv toga je nemoguć … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle ako je netko krivo nešto objavio morati će za to odgovarati. Ali isto tako evo kada pričamo, kada se voli prebaciti loptica na ovu stranu sabornice, za kriminal trebaju odgovarati svi. Nema stranke, boje i mirisa, svi koji su ga počinili. Evo jedan portal kaže glavni ravnatelj HRT-a Radman prekršio zakon kažnjen obustavom plaće. Nisam to ja rekao, to je netko objavio. Onda ovdje kaže upravo zbog toga ali i kršenja nekoliko odredbi Zakona o sprječavanju sukoba interesa Radman je zaradio i novčanu kaznu ali i javnu objavu odluke povjerenstva itd., itd.. Dakle ja se mogu složiti u tome da svi koji su počinili neko nedjelo da za to trebaju odgovarati i moraju odgovarati i tu nema apsolutno iznimaka. Ali moramo voditi brigu, pa u Hrvatskom smo saboru, odbor je donio neku odluku s obrazloženjem zašto je nekog razriješio. I to je javno objavljeno, to je dokument. Tako da se s nekim od vaših zaključaka apsolutno mogu i složiti.
Hvala. Druga replika gospodin Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Mikulić, mi uvijek kada imamo rasprave ovdje u ovom Visokom domu o HRT-u uvijek imamo žučne rasprave sa obje strane sabornice u kojem se optužuje ne znam HDZ-ovci optužuju Radmana za vođenje HRT-a. S druge strane sada SDP optužuje HRT zbog toga što je javni servis pretvoren u partijsku televiziju. I kao što je rekao kolega sada prije mene i jedni i drugi ste u pravu. Kada imamo SDP na vlasti to je partijska televizija SDP-a, kada imamo HDZ onda je to partijska televizija HDZ-a. I imamo vjerojatno kriminala, znači i za vrijeme Radmana, imamo vjerojatno i sada na HRT-u. Ali ne samo to, mi znači imamo činjenicu da je HDZ predložio određenu osobu u nadzorni odbor Anju Šovagović Despot koja je figurirala kao vaša moguća ministrica i da sada ta žena upozorava znači na nepravilnosti na javnoj televiziji i da ste je vi smijenili. Znači i to samo pokazuje da se tu radi o interesnim skupinama ili strankama, ili stranačkim oligarhijama koje kontroliraju javnu televiziju i onda kada su na vlasti. A ljudi koji imaju svoj stav i koji misle svojom glavom, ako se protiv toga usprotive onda dolaze u probleme neovisno o njihovom svjetonazoru. I to su stvari koje ovdje treba naglasiti, dosta je više ovih besplodnih rasprava i optuživanja. Priznajte i jedni i drugi da ste odgovorni za situaciju koju ste doveli javni servis i idemo pronaći načine kako to riješiti. Kako konačno taj javni servis pretvoriti uistinu u javni servis. A ne da imamo tv priloge koji su naručeni, znači ja sam rekao, ja nisam mogao vjerovati kakav su prilog meni namjestili neku večer na HRT-u, nevjerojatno, nakon jedne moje izjave koja je izvučena iz konteksta.
Odgovor gospodin Mikulić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grmoja pa ja se mogu složiti oko toga da idemo riješiti neke stvari da budemo zaista onakav pravi javni servis kakav bi trebali biti. Ali ja vas moram podsjetiti dakle odredbom članka 20. stavka 7. Zakona o HRT-u propisano je da postupak za razrješenje glavnog ravnatelja HRT-a pokreće nadzorni odbor a prijedlog za razrješenje glavnog ravnatelja podnosi Odboru itd. za informiranje. Sjetite se tih vremena, to vam je bilo na 8. sjednici 29. veljače 2016. Sjećam se kada smo imali jednu sjednicu jer smo trebali ravnatelja HRT-a imenovati pa znate da je bila odgođena. Jer ste upravo vi iz MOST-a inzistirali da imate zamjenika ravnatelja HRT-a. Ja dugo pamtim, pa neka hrvatska javnost to čuje. Pa je bila odgađana sjednica, pa ovako, pa onako. Možemo i o imenima ako želite. Dakle, inzistirali ste o tome i lobirali da mora određena osoba biti zamjenik ravnatelja HRT-a a kažete SDP i HDZ su nešto radili, i vi ste u tom djelu bili i radili ste to i to su vam imena i prezimena koja su dostupna svima, znate vi dobro o kome se radi, znate vi dobro… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Potpredsjedniče, molim vas, pa ne može dobacivati zastupnik iz klupe.
…/Upadica Radin: Možda nije čuo jer preblizu ste./…
Ne, ne ali možda kod njih u MOST-u to uobičajeno pa im ljudi odlaze iz MOST-a.
…/Upadica Radin: Kad vam je dobacio, vi ste čuli a ja nisam, gospodine Grmoja nemojte dobacivati./…
Hvala lijepo na čuvanju digniteta saborskih zastupnika što očito neki u ovom Domu ne shvaćaju a boli ih istina. Dakle, inzistirali su na zamjeniku ravnatelja, i radili probleme kod odabira ravnatelja i kod nadzornog odbora i to neka hrvatska javnost zna. I za to postoje papiri. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Još jedanput, nemojte dobacivati općenito. Gospodin Zekanović, izvolite.
Uvaženi kolega Mikuliću, naravno da HRT mora biti javni servis ali ja bi rekao da svaka politička opcija koja dođe u poziciju ima zapravo legitimitet i dužnost da i kadrovira u tom trenutku. Pa tako eto, neko smo vrijeme imali i metkovsku … [[Govornik se ne razumije.]] , metkovske politike na HRT-u, SDP-ove, pa zašto danas ne bi u konačnici i HDZ kadrovirao u ovom smislu i postavio ljude za koje smatra da su prikladni za nadzorni odbor, zašto bježati od toga? Ali ovdje mije interesantna jedna stvar, ovdje se kolega, evo vi ćete me ispraviti, SDP-ov nadzorni odbor je dva puta radio protiv Radmana, pa čak je i SDP bio smjenjivao svoj nadzorni odbor a sad mu ne paše tuđi odbor. Pa kako će odbor koji postavlja HDZ pasati –kada mu njegov vlastiti nadzorni odbor nije odgovarao pa su ga čak i smjenjivali u jednom trenutku? Ali mene brine jedna druga stvar ovdje, a o tome ću malo kasnije reći više. Kolega Stazić je spominjao kuhane kokoši, a ja ću ovdje reći betonski spavači. To je emisija koju trenutno mi imamo danas na HRT-u koja se prikazuje a radi se o monumentalnim betonskim građevinama diljem bivše SFRJ. Sa prostora SFRJ i to stoji u opisu te emisije na službenim stranicama HRT-a a inače uz neke građevine koje su u Hrvatskoj spomenute i obrađene, tu se spominje i Studenski dom Goce Delcev u Makedoniji, Dom revolucije u Kolašinu, to je inače Crna Gora ako ne znate, Dom kulture u Konjicu, pa je li to program koji se treba servirati hrvatskim građanima? Ja smatram da nije. I upravo zbog toga sad smo mi u poziciji, bogu hvala da jesmo, da napravimo da hrvatski građani više ne moraju gledati ovakav program.
Gospodin Grmoja, povreda Poslovnika.
Poštovani potpredsjedniče, kolega Zekanović često ima…
…/Upadica Radin: Samo članak recite, molim vas./…
238 [[Upadica Radin: Dobro.]] Kolega Zekanović često ima ispade u kojem komentira MOST kao političku opciju, ja bi ga upozorio da je MOST politička opcija koja ima zastupnike iz svih dijelova Hrvatske. Uostalom što se tiče grada kojeg ste spomenuli, tamo je na vlasti HDZ i tamo ima ljudi koji podržavaju i MOST i HDZ i SDP, nema smisla da stavljate Metković u kontekst određene političke opcije. To što je to moj rodni grad, to nije rodni grad kolege Sladoljeva ili kolega Panenića ili kolegice Ines Strenja-Linić i zamolio bi vas da na taj način ne koristite i ne stavljate u taj kontekst grad Metković. Iz grada iz kojeg vi dolazite vjerojatno ima i predstavnik drugih političkih opcija i ne može se grad Šibenik vezati samo uz vaše političko djelovanje kao što se ni grad Metković ne može vezati samo uz moje političko djelovanje. Hvala.
Hvala lijepa. To je mišljenje, nije povreda, a sad moram dati riječ gospodinu Zekanoviću koji također traži povredu Poslovnika. Ja bi vas molio da navedete sada…
…/Upadica Zekanović: 238./…
238. ili da navedete zapravo gdje je tko koga uvrijedio itd., jer u ovom slučaju nije bilo nikakvih uvreda s vaše strane nego je bilo mišljenje, sad vi recite što je bilo od strane gospodina Grmoje što ja nisam čuo.
Bit će isprika s moje strane, ispričavam se svim Metkovčanima koji su u velikoj mjeri i sami znamo glasovali protiv MOST-a.
I to je vaše mišljenje, to nije povreda Poslovnika ali idemo dalje. Odgovor na repliku gospodina Mikulića.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega Zekanović, pa apsolutno se ja s vama slažem dakle, volja većine je volja većine i nju moramo poštivati, to je demokracija. Možemo se složiti da smo mlada država pa da neki ne shvaćaju sustav što je demokracija. Imaš prava ali imaš i obveze. A što bi to trebalo biti ako je narod većinu dao jednoj političkoj opciji? Pa do jučer dok to nije bilo tako, s neke druge strane sabornice su imenovali ravnatelje usprkos prigovorima iz EU-a, donosili zakone pa dobivali packe itd., a to kakvi su to bili ravnatelji, to ću vam ilustrirati jednom naslovnicom „Kaos na HRT-u“. Javnu televiziju potresaju skandali, smijenjeno je uredništvo Dnevnika triput, potkradaju se gafovi, a godinu su završili sa 20 milijuna kuna gubitka iako imaju zagarantirani godišnji prihod od pretplate od gotovo milijardu i pol kuna. Protiv takvih se uvijek treba boriti.
Dobro. Danas su novine postale znanstveni dokazi prvi put u Saboru. Gospodin Stazić, izvolite.
Dakle, umjesto da odgovorim na postavljeno pitanje vrlo logično zašto se prekida demokratska praksa i u nadzorni odbor se ne želi imenovati nikoga na prijedlog oporbe, uvaženi kolega Mikulić čita stare novine, požutjele i neimenovane portale koje vode HDZ-ovski poslušnici. Ja se čudim da nije uzeo novine iz šezdeset i treće godine, pa da onda čita i njih, da nas upozna kako je funkcionirala HRT '63. godine, jer su to očito jedini argumenti koje kolega Mikulić ima. Tvrdi u toj svojoj raspravi u ime kluba, u ime odbora, a odbor ga uopće nije za to ovlastio, dakle uzurpira svoj položaj predsjednika odbora, da govori u ime odbora i insinuira da je u vrijeme Radmana na HRT-u bilo kriminala. Zašto nije DORH reagirao ako je bilo kriminala? Zašto niste prijavili DORH-u ako znate za kriminal? A znate zašto? Pa DORH bi čitajući te vaše novine i sam reagirati. I bi, da im vjeruje. I možda su i provjeravali, ali su valjda ustanovili da tamo kriminala nema i da vi naprosto ovdje insinuirate i klevećete jer drugo nemate, druge argumente nemate. Čitate u tim novinama da se potkradaju gafovi, a ja tvrdim da se potkrada HRT.
Odgovor, gospodin Mikulić.
Hvala lijepo. Pa uvaženi zastupniče Stazić, meni je žao ja bih možda donio vama novine iz '63. koje su vama jako drage i na srcu, ali ja sam vam '69. godište. Toliko oko novina. Kad se vratimo u 2014. i kad govorimo o naslovima novina, onda ćete vi malo bolje znat što je bila uređivačka politika u medijima nego mi. To je što se tiče ovog dijela. Što se tiče da li sam ja nešto rekao što nije istina, piše na naslovnicama dnevnih novina. Prema tome, ako nije istina netko je to morao utužiti. Da li je ili nije to nek' vodi brigu onaj o kome su pisali kao što sam i ja tužio pa sam dobio pravomoćnu presudu za iznesene laži. Dakle, to je pitanje pravne države. A ne znam zašto cijelo vrijeme govorite o tome da je netko nešto krao, otimao, kad za to nemate ni jedan argument. I mogu vas samo podsjetiti i to vam lijepo ovdje piše. Za izvjestitelja koji će na sjednici Hrvatskog sabora obrazložiti prijedlog odbora je određen Andrija Mikulić. Kada vi budete predsjednik saborskog odbora, onda ćete to činiti vi. Ali dok god ste u manjini, nećete to bit.
Gospodin Bauk.
Zahvaljujem. Dakle u nedostatku uvjerljivog odgovora na pitanje zašto se mijenja praksa da u Nadzorni odbor HRT-a osim predstavnika parlamentarne većine uđe jedan predstavnik na prijedlog opozicije gospodin Mikulić je donio novine i argumentira nešto što je bilo iz davnih dana. Ja inače mislim da za vrijeme dok smo mi bili na vlasti HRT uopće nije bio nešto nama sklon i moram priznati da mi je dosta često išao na živce, ali to nisam tada govorio jer bi to bio pritisak politike na uređivačku politiku javne televizije. Ali nisam puno moram priznati niti vodio računa o tome. Prema tome, jedino pitanje koje se ovdje postavlja da dobijemo jasan odgovor zbog čega je parlamentarna većina koju čine HDZ, HNS, zastupnici manjina, klub Milana Bandića, HDSSB, HRAST i ostali odlučio da promijeni praksu da predstavnik, jedan predstavnik parlamentarne manjine bude član Nadzornog odbora HRT-a i tako barem sačuva privid da je ta televizija javna, a ne državna i od strane vlasti. I ako ostane ovakav prijedlog i ne promijeni se mi ćemo jako dobro, barem će jasno biti o kakvoj se televiziji radi i kao takvoj ćemo se prema njoj ponašati. I drugo, molim vas nemojte se više pozivati na narod. U jednoj replici ste rekli narod je dao većinu jednoj opciji. Kojoj? HDZ HNS, HDZ i manjine? Dakle, narod nije dao većinu ovoj opciji koja je sad čini parlamentarnu većinu, jer je nastala prelaskom i krivotvorenjem volje naroda, pa se nemojte barem pozivati na narod. Hvala.
Ali nije prvi put da se to dešava. Ali nije prvi put, samo nek' to ostane isto zabilježeno. Izvolite gospodine Mikulić.
Hvala lijepo. Dakle, uvaženi zastupniče Bauk, ja vas mogu razumjeti, mogu razumjeti čak i vaše frustracije što ste u oporbi. Teško je to vjerojatno kad si ministar na vlasti, a onda moraš bit u oporbi. A što se tiče ovog dijela o kojem vi govorite, da se niste miješali u politiku ja ću vas podsjetiti da je zadnji zakon bio 2010. u Saboru donesen konsenzusom, pa ste vi 2014. išli silom nešto donositi i dobili ste packe. I onda ste nešto malo morali promijeniti 2014. Podsjetit ću vas Bartolomejska noć 40 urednika. A ja ću se i dalje uprkos vašem žalovanju pozivati na narod. Što vi niste bili sposobni pa složili priču pa da ste u poziciji? Zašto? Zato što vam je narod rekao što misli o vašoj opciji, ali o.k. Imate vremena. Sad ćete se možda bolje pripremiti za sljedeći izborni ciklus i to je to i nema ljutnje i opet ćemo ići u izbornu trku. Dakle, vi ste bili ti koji ste utjecali na politiku vođenja Hrvatske radiotelevizije 2014. Pa valjda se zna tko je gdje bio?
Hvala lijepa. I na kraju gospodin Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Iskreno govoreći, slušajući ovu raspravu ja ne znam o kojoj točki dnevnog reda mi raspravljamo. Jer ako raspravljamo o izboru nadzornog odbora, ako postoji nekakvo uobičajeno parlamentarno pravilo da oko imenovanja nekih tijela gdje trebaju bit zastupljena pozicija i opozicija, onda je meni bilo logično da predstavnik manjine kaže da u oni poslali prijedlog člana nadzornog odbora i da to Odbor za izbor i imenovanje, nije uvažio. I mi kad bi se držali svog poslovnika i kad bi se držali dobrih starih pravila rada u ovom Saboru, onda mi uopće ne bi potrošili niz teških riječi optužujući jedne i druge. Jer gledajte, ovdje može biti samo činjenica, da li su Klub SDP-a i ostali klubovi oporbe, se dogovorili oko svog predstavnika u nadzorni odbor i to poslali odboru. I onda ako odbor to nije uvažio, onda to politički nije korektno. Ja to moram otvoreno reći. Ali ako Klub SDP-a i ostali članovi oporbenih klubovi to nisu napravili a prisustvovali su na sjednici odbora, onda je nekorektno od njihove strane govoriti na ovakav način kako govore. Pa zbog nas koji ne sudjelujemo u tim, radu tih odbora. I možda je bilo dobro gospodine Mikulić da ste vi odmah u prvoj rečenici to rekli, da SDP zbog svojih unutarnjih problema i silnica koje su među njima, političke, nije se bio u stanju govoriti oko toga člana nadzornog odbora. A ne ovako prozivati, koalicijske partnere u vladajućoj većini, mislim da je krajnje nepošteno i nekorektno. I zato, ja vas lijepo molim kao predsjednika odbora, da mi date odgovor, da li ste dobili prijedlog člana nadzornog odbora od SDP-a i ostalih klubova manjina, ne manjina nego iz oporbe.
Hvala lijepo, hvala. Gospodin Mikulić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažni zastupniče, hvala vam što ste me to podsjetili, dakle 32 ili 3 dana, smo čekali, na naših nekoliko upita, da nam predstavnici opozicije daju svog kandidata, do sjednice odbora ga nisu dali. Iz tog razloga sam i odgađao i nesazivano tu sjednicu. Na sjednici odbora, kolega Stazić je preložio, kao uvaženi potpredsjednik kandidata. I rekao da je to njihov kandidat. Ja sam mu na to replicirao i rekao da nismo dobili usprkos našim zamolbama kandidata od strane, tako je opozicije. 2 dana nakon održavane sjednice odbora su oni postali kandidati. Nakon što je odbor već donio odluke o tome, koji su kandidati, koji će biti poslani prema Hrvatskom saboru. Dva dana nakon toga je došlo potpisano njihovog predsjednika kluba. To da li je netko unutar svoje obitelji imao problema, to nek rješavaju unutar sebe. Ali, na naše opetovano traženje, nismo 32 ili 3 dana dobili kandidata. Što smo trebali? Još 15 dana čekati? Pa neka se međusobno dogovore. Dakle, nisu ga predložili, kad se izglasovalo, ovo da su ovo kandidati, 2 dana nakon toga je stigao prijedlog. Dakle, po datumima je sve vrlo lako za utvrditi.
Hvala lijepo. Idemo dalje sa raspravom po klubovima. Gospodin Milorad Pupovac u ime Kluba SDSS-a.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Moj govor neće biti obrana HRT-a kao javnog servisa, kako ih je u ovom Saboru u mojih 6 mandata bilo mnogo. Jer stanje na HRT-u je nebranjivo i neobranjivo. Pa nemam argumenata, koji bi mogao iznijeti u obranu HRT-a i njegovog sadašnjeg stanja. Moj govor neće biti ni kritika, jer sam koalicijski partner i suzdržati ću se od kritika, onoga što dijelimo kao zajedničku odgovornost. Ali, s obzirom na to kako izgleda stanje na HRT-u, bilo bi bolje da održim nekrolog. Ali budući da ovdje nije mjesto da držim nekrologe, neću držati nekrolog. Poštovane kolegice i kolege, zastupanje naroda i obranih državni institucija i javnih institucija u njihovom funkcioniranju od nas samih, od parcijalnih, privatnih ili bilo kojih drugih interesa, ili lošega stanja, koje može postojati u tim institucijama, to su najviši ciljevi koje mi kao zastupnici možemo obavljati. A kad je po srijedi obrana institucije javnog servisa HRT-a, ovo što smo čuli, nije nikakva obrana. Nego su neproduktivne optužbe oko stanja kakvo je ono bilo ili kakvo je ono moglo biti i mi u tome nećemo sudjelovati. To da mi primamo izvještaj za 3 g. za 2014., 2015. i 2016. o financijskom stanju, je protivno svim pravilima koji bi ovaj Sabor trebao uvažavati. Pretpostavljam da je i protivno propisima koji bi ovaj Sabor trebao uvažavati i to želim ovdje reći. Uz svo poštovanje i prema kolegi Staziću i prema kolegi Mikuliću, ali je nedopustivo da se izvještaj o financijskom poslovanju jedne javne institucije, čiji je Sabor osnivač, imenuje ravnatelja, imenuje nadzorni odbor imenuje i programsko vijeće, prima sa 3 g. zakašnjenja. Koje je opravdanje za to? Mi ga nismo čuli, ne znamo ga, i prema tome što se mene tiče ja nemam nikakvu obavezu da na bilo koji način prihvatim ili podržim to što je stiglo. Drugo, nadzorni odbor HRT-a ne djeluje već skoro godinu dana. Bivši odbor je podnio izvještaj koji je bio kritičan prema upravi koja je tada bila. Prije toga u vrijeme koje je spominjao kolega Mikulić uprava je također imala sukob sa nadzornim odborom. Što se događa? Jesmo li mi dužni obraniti onda ona tijela koja trebaju nezavisno djelovati na HRT-u kada se sukobljavaju i nepoštivaju ovlasti jednih, drugih? Jesmo. Jesmo li to uradili? Nismo. Sada biramo nove članove nadzornog odbora. Jesmo li provjerili da li su svi kandidati birani u skladu sa važećim pravilima? Ima li netko da je možda u sukobu interesa potencijalnom? Ima li netko tko možda ne bi trebao biti biran zbog toga što je već na nekoj funkciji koja mu prijeći da bude biran u mjesto kao što je nadzorni odbor? To pitam zbog toga što u toj priči kao dio vladajuće koalicije nismo sudjelovali ni na koji način, ni konzultativno ni ne konzultativno. A doprinositi tome da se dođe do stanja, da se drži nekrolog HRT-u mi nećemo. Nećemo. Ne želimo. Naš moralni osjećaj nam to ne dopušta. Dakle što se Kluba zastupnika SDSS-a tiče mi izražavamo vrlo ozbiljnu zabrinutost u pogledu toga kakvo je stanje na HRT-u prema ono malo informacija što imamo. Tko je ravnatelj na HRT-u? Je li to onaj koga smo mi birali ili je to netko koga mi nismo birali? Tko kadrovira? Tko organizira? Tko upravlja financijama? Ja kao zastupnik želim znati da li je onaj koga sam ja podržao svojom rukom i rukama zastupnika mojega kluba je doista ravnatelj na HRT-u ili je to netko treći ili drugi? Dugo sam se spremao da to kažem, mislio sam to učiniti u pauzama ali budući da te pauze ne podržavam jer su sredstvo za destrukciju rada ovoga Sabora, jer su sredstvo za to da se ni o čemu drugom ne raspravlja osim onome što pojedini zastupnici smatraju da treba iskoristiti prijepodne kada su kamere tu, kada novinari nisu previše umorni, kada javnost još ima nekakav interes. Prema tome, prema tome, neću u tome sudjelovati jer ću uskoro inače trebati održati nekrolog za ovaj Sabor kojem pojedine kolegice i kolege rade o glavi ukidajući interes za legitimne teme koje postoje u ovom Saboru, pretvarajući ga u naklapaonicu i brbljaonicu. Moj klub tome neće doprinositi ali neće doprinositi ni ovoj stvari koja se zove HRT na ovakav način. Ispričavam se mojim kolegama, koalicijskim partnerima, ispričavam se svima vama ali prema svemu onom što mi znamo stanje na HRT-u je takvo da mi ne znamo tko je tko, da mi ne znamo gdje je tko a to da dobijemo izvještaje sa 3 godine zakašnjenja, da se jedan izvještaj nadzornog odbora ne prihvaća, da je prethodni nadzorni obor, ravnatelj raspuštao i napadao svim sredstvima, ravnatelj koji je bio biran od lijevoga dijela scene, nedopustivo je. Ako je to slika toga kako mi upravljamo javnim servisima i javnim ustanovama, javnim poduzećima pa onda je bolje da se ne petljamo u to. Ali ako netko želi privatizirati, ako je to način kako netko želi privatizirati HRT čega je bilo već ovdje i u vrijem Milanovićeve Vlade, komercijalizacijama najrazličitije vrste, popuštanja atacima najrazličitijih privatnih interesa neka to ide ali neka ide bez nas a mi ćemo svoje reći. Gledanost Dnevnika HRT-a je 3%. Zbog kadrovskih rješenja i programskih rješenja na stotine hiljada gledalaca gubi HRT. I odavno je prestala biti ono što je trebala biti sa sredstvima, sa ljudima, sa iskustvom, sa programom vodeća televizija u državi i vodeći radio u državi. Ali to nije. Arhivi HRT-a se nalaze po koje kakvim privatnim televizijama. Kamere HRT-a se nalaze po najrazličitijim privatnim rukama. A mi ćemo ovdje dizati ruke za to? Nećemo. Moju ruku više neće imati. Hvala vam.
3 replike. Prva gospodin Stazić.
Pitate se uvaženi kolega da li je možda netko od predloženih u sukobu interesa. Jedan od predloženih je doktor znanosti Eduar Kunštek koji je i član Državnog sudbenog vijeća. On u to državno sudbeno vijeće nije ušao kao dužnosnik, kao državni dužnosnik, to je istina ali Državno sudbeno vijeće je svakako tijelo državne vlasti. I posve je neprilično da netko tko je član jednoga tijela državne vlasti ulazi u nadzorni odbor HRT-a. Mi ćemo svakako bude li izabran dr. Kunštek, protiv kojeg inače nemamo ništa, mislimo da je on ugledan znanstvenik, ali da naprosto ne može obavljati da su te dvije dužnosti nespojive. Mi ćemo svakako to mišljenje zatražiti jer jedino oni to mogu od Povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa jer ne želimo preko toga mirno prijeći. Ja mislim da HDZ ovim prijedlogom čini medvjeđu uslugu jedno uvaženom doktoru znanosti predlažući ga ne jednu funkciju koja je zapravo nespojiva.
Odgovor, gospodin Pupovac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Staziću. Ja ne znam definitivan odgovor oko pitanja koje se postavlja, ali znam tko može taj odgovor dati. Taj odgovor mogu dati ljudi koji su ovlašteni za tumačenja takvih pitanja. I ako postoji naznaka za tako nešto onda je nadležni odbor trebao konzultirati pravne stručnjake koji su trebali dati mišljenje za to.
Hvala lijepa. Druga replika gospođa Petrijevčanin-Vuksanović.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče i hvala na točnom izgovoru prezimena što je rijedak slučaj. Poštovani kolega Pupovac, vašim pitanjima koja su retorička tko je tko, gdje je tko treba dodati treće pitanje, a to je gdje je novac na HRT-u. I ovdje isto prilika s obzirom da nadležni odbor je zadužen za poslovanje HRT-a da se spomene pitanje transparentnog računovodstva na HRT-u koje je jako, jako bitno pitanje i da je nedavno Europska komisija od agencije dobila primjedbu vezano za transparentno računovodstvo na HRT-u. Znamo da je HRT po europskom zakonodavstvu kao korisnik državnog proračuna već par puta upozoravan zbog netransparentnog računovodstva i od njih je zatraženo od Europske komisije da transparentno razvoje s jedne strane marketinške prihode, a s druge strane prihode od pristojbe. A znamo istodobno da svaki korisnik državnog proračuna treba voditi transparentno računovodstvo svojih proizvoda, dakle njihove stvarne cijene. A što je s HRT-om i od kada to ide? Bit će prilike da kasnije progovorimo od kada to ide, a oni vode računovodstvo kao da im je godišnji proračun za program 300 milijuna kuna. Pa svaki laik bi se ovdje zapitao kako je moguće da za temeljnu djelatnost jedna televizija, a to je proizvodnja i prikazivanje programa raspolaže realno sa 1,4 milijarde godišnjeg prihoda, a troši samo na temeljnu djelatnost 300 milijuna kuna. A gdje je onda onih 1,1 preostalih milijardi kuna? To je pitanje. I mislim da HRT prije svega treba transparentno prikazati svoje troškove ovdje, ali i cijeloj hrvatskoj javnosti jer javnost treba znati na što se troši novac s obzirom da plaća pretplatu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor gospodin Pupovac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice. Vi ste rekli više nego što bih ja mogao reći o tome, iako poštujem to što ste rekli, a dodat ću na to samo jedno, neće biti transparentnosti u vođenju financija ako neće biti poštivanja nalaza nadzornog odbora, ako se izvještaji neće podnositi redovito, a ne sa zakašnjenjem od tri godine i neće biti transparentnosti ako se ne zna što su čije ovlasti na HRT-u, tko je stvarni ravnatelj, a to je formalni ravnatelj npr., tko lobira za pojedine članove nadzornog obora koje mi ovdje biramo, a ko za tim nema nikakvog interesa. A taj koji lobira za pojedine članove nadzornog odbora ne bi smio ni prismrditi takvom mogućem rješenju. A mi ćemo takvu kaljužu trpiti sa tolikim novcem i sa tolikim potencijalom, što se mene tiče sigurno ne.
Hvala lijepa. Posljednja replika gospodin Šuker.
Hvala lijepa. Kolega Pupovac slažem se u potpunosti s vama da financijska izvješća općenito izvješća tijela koja imenuje ovaj Visoki dom bi se morali usvajati u kalendarskoj godini poslije tog izvješća. I mislim da ovo naše imali smo neki dan raspravu oko HOO-a isto 2014., 2015. je pase priča. Međutim ono što je meni i u vašoj raspravi i u nekim drugima vrlo sporno je da mi imenujemo tijela, a da očigledno ta tijela ne znaju jasno koji im je posao jer mi ćemo imati poslije tu nekakva izvješća. Ako mi imenujemo nadzorni odbor, ako taj nadzorni odbor podnosi izvješće onda ovaj Dom temeljem tog izvješća donosi određene zaključke. A zašto vam to govorim? Zato što sam osobno kao ministar financija u prosincu 2005. godine doživio jednu katarzu i kasnije stalni medijske udarce trpim samo zbog toga što sam ispoštivao odluku ovog Visokog doma iz ožujka 2003. godine i pokušao naplatiti 250 milijuna duga HRT-a. Bio je igrokaz sadašnjeg ravnatelja i jedne predstavnice jedne nevladine udruge koji se vole hvaliti sa transparentnošću itd., oni su napravili igrokaz sa kojom su falsificirali kada je došao dokument iz Ministarstva financija. Tada su institucije državne, između ostalog i Porezna uprava utvrdili određene nepravilnosti. Međutim nekima nije bilo u interesu da jedan dio tog izvješća se objavi, a znate o čemu se radilo? Radilo se o tome da su neki kada su u Hrvatskoj bili stambeni krediti s kamatnim stopama 15, 16 dobivali kredite po vrlo niskoj kamatnoj stopi temeljem toga su bili obveznici poreza na dohodak iz svih političkih opcija. I tada tko je trebao nastradati, najlakše je bilo pucat po ministru financija jer on je i tako i tako za sve kriv u ovoj državi [[Upadica Radin: Hvala gospodine Šuker.]] Pa ako ga još malo napadne i HRT-e i ekipa, neće ništa škodit.
Hvala vam lijepa. Hvala. Odgovor gospodin Pupovac.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Šuker ja se toga sjećam i kamo sreće da ste vi ustrajali do kraja i da niste. … [[Upadica iz klupe, ne razumije se.]] Da je cijela politika nadzora ustrajala kako valja i da je kontrola ugovora koji se sklapaju bila takva da se mogla dobiti objektivna slika o tome što se događa i da su tijela i u vrijeme Radmana i u vrijeme sadašnjeg ravnatelja i u vrijeme njegovog prethodnika mogla obavljati svoj posao kako valja, ali ovako ili ćemo imati nadzorni odbor koji će biti po našoj mjeri dakle po mjeri uprave ili ćemo imati Programsko vijeće koje će biti po našoj mjeri ili po mjeri uprave, ili ga mi neće zarezivati kako kažu u narodu. Da li mi kao zastupnici to trebamo dopustiti? Ne. To je protivno svemu onome na što smo prisegli. Mi ovdje trebamo jamčiti sve pretpostavke da HRT-e funkcionira kao neovisna javna ustanova i javni servis sa što je moguće manje upliva od strane političkih interesa ili od strane privatnih financijskih interesa. Ali isto tko moramo učiniti sve da ona unutar sebe funkcionira po istim principima. Odavno ga je trebalo reformirati. Svi koji su dolazili najavljivali su reforme. Od toga nema ništa. Ta kuća propada na očigled pred nama.
Hvala vam. Idemo dalje sa klubovima. Gospodin Branko Bačić u ime Kluba HDZ-a.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa najprije bih i zbog naših gledatelja a vjerojatno oni manje mogu zaključiti o čemu se danas ovdje radi u Saboru i kakva je tema i koja je točka dnevnoga reda. Iz dosadašnje rasprave dalo bi se zaključiti da mi raspravljamo ili o Izvješću o radu HRT-u koje izvješće podnosi glavni ravnatelj, ili govorimo o Izvješću Programskog vijeća o čemu izvješće podnosi Programsko vijeće ili raspravljamo o Izvješću o poslovanju HRT-a kojega podnosi Hrvatskom saboru nadzorni odbor. Dakle niti jednom od te tri točke što bi se dalo zaključiti iz dosadašnje rasprave Hrvatski sabor u ovom trenutku ne raspravlja, nego raspravljamo o izboru članova Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije. Pa bi onda zamolio sve kolege zastupnike i kolegice da se onda pokušamo držati točke dnevnoga reda zbog toga što ćemo ovim prepirkama o vlastitim razmišljanjima kako i na koji način bi trebao raditi javni servis odnosno Hrvatska radiotelevizija imati prilike u iduće četiri točke. Dakle nakon ove točke ako nju završimo i kada je završimo imat ćemo vremena i dovoljno prostora raspravljati kroz iduće četiri točke. Pa bih se sada ja vratio na meritum ove točke dnevnoga reda. Dakle mi danas u Hrvatskom saboru raspravljamo o Prijedlogu Odbora za medije Hrvatskoga sabora o izboru četiri člana Hrvatske radiotelevizije i to zbog toga što je isti ovaj Sabor točno prije 5 mjeseci, 13. srpnja ove godine razriješio 4 dotadašnja člana Nadzornog odbora. I u svojoj odluci i u svom obrazloženju Nadzorni odbor predlaže, a što je Hrvatski sabor prije 5 mjeseci i usvojio razloge zbog kojih je razriješen Nadzorni odbor Hrvatske radiotelevizije. I nije razriješen kako to kolega Stazić insinuira zbog toga što je Hrvatskom saboru podnio Izvješće o poslovanju Hrvatske radiotelevizije. Nije kolega Stazić i vi to jako dobro znate, pa vam zato zamjeram što ste svojim istupom u ime kluba raspravu potpuno odnijeli u drugom planu u drugom pravcu što je onda doprinijelo ovim žučnim prepirkama u Saboru, nego je Hrvatski sabor razriješio Nadzorni odbor na prijedlog tog istog, ovog istog Odbora za medije, informiranje i informatizaciju Hrvatskoga sabora zbog toga što taj Nadzorni odbor nije poštivao temeljni zakon prema kojemu je zakonu imenovan i osnovan, a to je Zakon o HRT-u. To je bio razlog. I možete pročitati kolega Stazić, ali vi to jako dobro znate samo vam to ne odgovara politički reći, pa ste „pilu okrenuli naopako“ svodeći razloge smjene Nadzornog odbora zbog toga što su oni podnijeli Izvješće o poslovanju HRT-a, nego su razriješeni jer nisu poštivali Zakon o HRT-u i zbog čega ih je 4 puta ih je opomenulo pravosuđe Republike Hrvatske. Dva puta Trgovački sud u Zagrebu im je rekao ne postupate prema Zakonu o HRT-u. Vama je temeljni zakon lex specialis vašeg poslovanja kada je u pitanju izbor glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije. Nije Zakon o ustanovama, nego Zakon o HRT-u kojega je donijela vaša Vlada o čemu je malo prije govorio kolega Mikulić da ste zbog tog zakona dobivali packe iz Europske komisije. I u dva navrata je Trgovački sud u Zagrebu rekao niste u pravu gospodo iz Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije, ne postupate prema zakonu koji utvrđuje postupak imenovanja glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije. Onda je tom istom Nadzornom odboru koji je zbog toga razriješen rekao i Visoki trgovački sud u Zagrebu, pa i to im je bilo malo Nadzornom odboru koji je razriješen, pa mu je onda morao još to reći i Upravni sud u Zagrebu. Dakle, u svom radu, nadzorni odbor, koji je razriješen 13. srpnja, 4 puta je pokušao kršiti Zakon o HRT-u i 4 puta ga je pravosuđe u RH, upozorilo da radi protivno zakonu. I to je bio temeljni razlog, zbog čega je razriješen taj nadzorni odbor. Nakon što je nadzorni odbor razriješen, Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora, 6 dana nakon toga, 19. srpnja, raspisuje natječaj, odnosno, objavljuje javni poziv, za nove članove nadzornog odbora. Nakon što je taj javni poziv objavljen, javilo se čini mi se, 31 kandidat za člana nadzornog odbora. I 4. listopada, Odbor za medije Hrvatskog sabora, obavlja intervju, sa svim kandidatima koji su ispunili uvjete. Od tada, dakle, od 4. listopada, nakon što je zaključena lista. Nakon što je utvrđeno da je 31 kandidat ispunio uvjete da bude član nadzornog odbora. Ja u ime Kluba zastupnika HDZ-a dakle, u ime velikog dijela vladajuće većine, a i u dogovoru sa ostalim, razgovaram sa predsjednikom, najveće oporbene stranke i mojim dragim kolegom Arsenom Baukom. … [[Upadica se ne čuje.]] predsjednik kluba, kluba zastupnika. Dobro možda sam vidovit [[Upadica: Milim vas bez upadica, molim vas.]] Dakle, predsjednik Kluba zastupnika i kažem, da sukladno našoj dobroj praksi preloži kandidata koji će biti član nadzornog odbora ispred oporbe u Hrvatskome saboru. S obzirom da već surađujemo godinu dana zajedno, a da je on matematičar, a ja inženjer, prilično precizno definiramo kvote, koliko će u kojem radnom tijelu Hrvatskog sabora biti predstavnika vladajućih i predstavnika oporbe, do decimale često puta. I dogovaramo se. I sva imenovana radna tijela u Saboru, do sada, koje je Hrvatski sabor imenovao, je poštivao takve kvote. I nikada vladajući nisu uzimali mjesta oporbi. Nikada. Dapače, dogovarali smo se i uvijek smo nalazili načina kako popuniti sva radna tijela Sabora, uvažavajući broj zastupnika iz oporbe i broj zastupnika iz vladajuće većine. S time što sam u ime vladajućih, istih onih koji su razriješili, postojeći, bivši nadzorni odbor, zbog nepoštivanja Zakona o HRT-u rekao, da neka izaberu koga god žele, od 31 kandidata, osim onih članova, koje smo razriješili zbog toga što nisu poštivali zakon. I čekali smo prijedlog, od SDP-a i od oporbe, do 19. čini mi se, do 17. studenog, zbog toga što nismo htjeli, da javni servis, da HRT dugo funkcionira bez prevažnog tijela kao što je nadzorni odbor. A znali smo da nam se bliži stanka. Stanka nastupa sutra praktički. I htjeli smo da nadzorni odbor na ovoj sjednici, da Hrvatski sabor na ovoj sjednici izabere nadzorni odbor. I nismo dobili usuglašeni prijedlog kandidata. Bilo je tu od strane kolega od SDP-a predlaganje i nekog drugog kandidata, pa se je povukao, taj prijedlog, odnosno, ja imam osjećaj da su 2 problema bili kod naših kolega oporbe. Prvi je razlog taj što ste niste mogli dogovoriti o kandidatu, poštovani prijatelji, to je prvi razlog, a drugi razlog, je što ste htjeli ne preložiti kandidata, kako biste mogli onda optuživati vladajuće da rade od javnog servisa stranačku televiziju. I to je istina. I do zadnjeg dana, dok je sazvan odbor, imali ste otvorena vrata, predložite koga god želite, samo ne one osobe koje smo razriješili prije 5 mjeseci, zato što nisu postupali u skladu sa zakonom. To je bio jedini naš uvjet. Ne možemo imenovati ljudi, koje smo jučer razriješili, zbog toga što nisu poštivali zakon. Nakon toga ste na samoj sjednici preložili upravu osobu, koja je bila član tog tijela a kojeg smo razriješili, tada je već bilo kasno, jer je već tada, dogovoreni su članovi nadzornog odbora s jedne strane. A s druge strane što je taj kandidat bio neprihvatljiv. Ja o tom čovjeku ne znam puno, ne znam, gotovo ništa. Vjerujem da je čovjek korektno, u najbolji namjeri obavljao, posao, člana nadzornog odbora. Ne želim njegovo ime niti spominjati, ali je bio član nadzornog odbora kojega je Hrvatski sabor razriješio, zbog toga što nije postupao po Zakonu o HRT-u, što je u svom poslovanju, nadzorni odbor poštivao drugi zakon, koji se u tom i za taj postupak ne smije provoditi nego Zakon o HRT-u. 4 puta su njihove odluke poništene, odlukama bilo Upravnog suda, bilo Višeg trgovačkog suda, bilo Trgovačkog suda u Zagrebu. I to je bio jedini naš razlog. Ali, ponavljam, moj je dojam, nakon naših razgovora i mojih čestih upita kolegama iz SDP-a dajte nam kandidata, da vi ga ustvari niste htjeli dati, kako bi te dočekali ovaj trenutak da optužite vladajuće, da želite napraviti od javnog servisa stranačku televiziju. To nije točno. To nije točno i vi to jako dobro znate, jer smo dugo na tome razgovarali, čak u jednom trenutku smo dobili i drugog kandidata, koji je za nas bio prihvatljiv i mi smo ga već bili dali Odboru za medije, ali ste ga onda povukli i opet nam niste dali prijedlog, dok, na samoj sjednici, kolega Stazić nije predložio upravu osobu koja je bila član bivšeg nadzornog odbora. I to je cijela istina oko nadzornog odbora. I druga stvar, o tome koliko je tko od priloženih članova blizak ili član HDZ-a, možemo koliko god želite o tome razgovarati. Ovdje se temeljem Zakona o HRT-u išlo za time da jedan član nadzornog odbora bude pravne struke, da drugi član nadzornog odbora bude ekonomske struke i da najmanje jedan od članova dolazi iz dobar poznavatelj medija u Hrvatskoj. To su bili kriteriji koji su nas u vladajućoj većini vodili koga ćemo predložiti za člana Nadzornog odbora HRT-a. I zbog toga jest kako bi se tom arhitekturi nadzornog odbora udovoljilo zbog toga se unutar vladajuće većine donio svojevrsni konsenzus oko izbora članova nadzornog odbora. Prema tome, evo i s time ću završiti, ja pozivam sve zastupnike da podrže ovakav prijedlog članova nadzornog odbora koji je predložio Odbor za informatizaciju i medije, a imamo još tijela, ima još svega dok se ne ustroji kompletna sva tijela HRT-a gdje će se moći jasno vidjeti cjelokupni preslik hrvatskog društva u radu Hrvatske televizije kao javnog servisa. Hvala.
Hvala i vama. Imamo nekoliko replika, prva gospodin Stazić.
Razlog za smjenu bivšeg nadzornog odbora je ovdje sada izmišljena i na onoj sjednici Odbora za medije koju je vodio poštovani kolega Mesić je i on bio izmišljen nepoštivanja zakona. A taj zaključak da je nepoštivanje zakona izglasala parlamentarna većina, taj zaključak nije izglasan voljom parlamentarne manjine, on je izmišljen. Stvarni razlog je to što su proveli nadzor i o tome izvijestili Sabor. E sad, kod prijedlog članova, ja sam donio na odbor prijedlog parlamentarne manjine, nigdje u našem poslovniku ne piše da se on mora dati u pisanom obliku, toga nema u Poslovniku. Ja sam prijedlog dao prije izglasavanja, ali poštovani Mikulić to nije htio slušati. I treće, ako vama nije stalo do toga da potpuno kontrolirate nadzorni odbor, pa zašto niste vi sada predložili da se izaberu tri vaša, a četvrto mjesto ste mogli ostaviti upražnjeno pa da se popuni kasnije na prijedlog oporbe, to bi bilo fer i to bi bilo u skladu s onim što govori poštovani predsjednik Kluba zastupnika HDZ-a. Ali to nije namjera HDZ-a, namjera HDZ-a je imenovati sva četiri i potpuno kontrolirati nadzorni odbor. Zašto bismo smo mi predlagali Grgića? Pa zato što je dobro obavljao svoj posao, samo zato jer to bi bilo kao kada se bira potpredsjednik Sabora da većina kaže, gledajte neka oporba predloži koga hoće, ali ne može to biti recimo Arsen Bauk, ne može. Zašto? Jer se on nama ne sviđa. Ali tako se ne bira. Oprostite, ako oporba ima pravo predložiti, ima pravo predložiti. I demokracija to je volja većina uz poštivanje prava manjine, to je demokracija. Ali vi nemajte pojma što je demokracija.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem kolega Stazić na poduci iz demokratskog ponašanja i u Saboru i inače u političkom životu. Evo da nema vas mi doista ne bi znali što je demokracija. Prva stvar, niste upravu, dakle vi točno niste pismeno predložili kandidata, ali vam to evo nazočni predsjednik odbora nije uzeo za zlo pa vam taj prijedlog odbio zato što ga pismeno niste predložili nego je vaš prijedlog isto stavio na glasovanje i taj kandidat nije dobio potreban broj glasova. Zašto? Zato što sam vam to rekao već pet puta da je nadzorni odbor čiji je on bio član razriješen jer je tri puta prema Trgovačkom sudu u Zagrebu pokušao imenovati privremenog ravnatelja HRT-a protivno Zakonu HRT-a. I ako vama to nije dovoljan razlog da nekome kažete ne možeš biti član nadzornog odbora kada uporno kršiš zakon temeljem kojeg se zakona imenovan u nadzorni odbor, ja ne znam što vam više tu treba posebno obrazlagat. Tri puta su predlagali … ravnatelja Trgovačkom sudu i sva ti puta je to odbijeno i potvrdio je Visoki trgovački sud u Zagrebu i to je bio pazite jedini kriterij vladajućoj većini da netko ne može biti član nadzornog odbora, nikakav drugi. Imali ste mogućnosti koga god ste htjeli i predložili ste jednog gospodina da ga sada ne imenujem jer ga nećemo imenovati da njegovo ime ne navodim i da ste na njemu ostali on bi danas ovdje bio imenovan. Ali vi to niste htjeli napraviti, zato da sada možete ovu desnu stranu sabornice optuživati kako ne zna demokratski razmišljati kako ne uvažava demokratske principe … To nije točno i vi to jako dobro znate.
Hvala. Druga replika gospodin Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bačić vi ste u svom izlaganju vrlo dobro objasnili cijelu situaciju oko izbora ovog Nadzornog odbora HRT-a. Ali ja vas isto želim i vas ali i sve nas malo vratiti ponovo u ono vrijeme od prije nekoliko godina kada smo ovdje vapili kao oporba tada da se ne naruši dobra praksa Hrvatskog sabora na Zakon o HRT-u, tada na izboru ravnatelja, ali i svih ostalih tijela HRT-a. I kako su se ponašali kolege tada, da nas ne da nisu htjeli slušati, ne da se nisu htjeli usuglašavat nego su dolazili s gotovim prijedlozima, izvolite sudjelovati ili možete napustiti sabornicu. Nije to bilo samo na HRT-u, bilo je toga i kod Povjerenstva za sukob interesa i kod državnog odvjetnika i kod svih onih izbora unutar kojih je mogao Sabor dati svoje mišljenje. Mnogi su izbori provedeni bez prisustva oporbe. I danas slušamo iz oporbe kako treba poštivati dobru praksu i sve smo učinili da se ta praksa nastavi od samog početka ovog mandata, u svim tijelima. Međutim, očito da kada siđete u oporbu, barem kada govorimo o kolegama s druge strane da se zaboravi na koji način su se ponašali. A rekli smo im tada javno bojite se zakona i procedura koje donosite dok ste vlast jer kada siđete s vlasti sve će vam smetati, sve do jedan zakon i sve do jedna procedura koju ste uspostavili. I to danas gledamo s njihove strane. Kada su nam dali ravnatelja na izbor, glavni razlog je tada bio želimo tog čovjeka jer će televiziju vratiti u '70.-te i '60.-te godine. Kako je to završilo vidjeli smo nedavno i dobro da je završilo.
Gospodin Bačić odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić, slažem se s vama, dugo sjedim u ovoj sabornici i znam koliko smo i na koji način kritizirali pojedine odluke o imenovanjima, izboru dužnosnika koje imenuje Hrvatski sabor. Ovdje nas nitko ništa nije pitao niti smo u ničemu sudjelovali. Ali to bi me sada vratilo natrag i o tome ne želim govoriti. Ali bih vas još nešto, evo to nisam rekao u ime kluba dok sam izlagao, čak smo bili spremni kao klub HDZ-a u ime vladajuće većine i nakon što je Odbor za medije predložio 4 kandidata bili smo spremni do sjednice Sabora povući od 4 kandidata jednoga samo neka nam dadu kolege iz SDP-a kandidata koji zadovoljava kriterije a to je da nije bio član bivšeg nadzornog odbora. I ništa više. I čak je, čak su se pregovori na tom tragu vršili, međutim nije se jednostavno htjelo nego se krenulo s inzistiranjem na osobi koja je bila član i protiv koje ja osobno nemam ništa, osobno niti ne poznajem, osim kriterija da ne može biti član netko tko je bio prije u ranijem sazivu nadzornog odbora a to je osoba nad kojom je upravo SDP inzistirao znajući da nećemo prihvatiti kako bi onda evo mogao se danas ovaj mali igrokaz napraviti.
Hvala lijepa. Replika sada, gospodin Bauk.
Zahvaljujem. Kolega Bačiću dakle postoje 4 logičke pogreške u vašem izlaganju. Prva logička pogreška koju ste sada dodatno naglasili je da nije za vas problem da bude jedan predstavnik oporbe nego da je za vas problem konkretna osoba imenom i prezimenom. OK, dakle sa svojim životopisom, dakle osoba sa svojim životopisom. Naravno to je uvijek ono pitanje hoćemo li mi iz opozicije pristati da nam netko drugi sužava prostor naših predstavnika. I mi smo upravo o tome razgovarali unutar kluba i unutar stranke i zaključili smo da kada bi pristali sada na to da nam određujete tko ne može a netko drugi može da ne bi više imali nikakvih argumenata da onda se to može proširiti na članove našeg kluba u odborima itd.. Mi smo imali jedan slučaj sa HDZ-om u prošlom sazivu Sabora kada su željeli nekog drugog za predsjednika Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Zato nismo na to pristali. Drugo, iz dosadašnje rasprave jedini koji se dakle rekao da ne prihvaća prijedlog je gospodin Pupovac iz vladajuće većine. Ja se, možda će me netko od kolega demantirati iz drugih klubova, nitko nije osporio od opozicije naš prijedlog gospodina Grgića a iz vladajućeg je osporen prijedlog ova 4 kandidata vladajućih, to je druga logička. Treća, da nema našeg pisanog prijedloga ali nema ni pisanog prijedloga parlamentarne većine oko članova nadzornog odbora koji je došao odboru, je li tako gospodine Mikulću. Čini mi se da nije materijal za odbor bio prijedlog Kluba HDZ-a da su to naša 4 pa sada mi moramo dati naš prijedlog. I 4, ono šta će ostati zabilježeno da smo mi dok smo bili vlast izabrali u nadzorni odbor predsjednicu Odbora za kulturu HDZ-a a vi ako ovakav prijedlog ostane nikoga od opozicije. I to je to, evo 4 logičke pa sada očekujem odgovor. Hvala.
Hvala. Izvolite da. Gospodine Babić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bauk, niti jedna logička greška nije bila u mom izlaganju i vi to jako dobro znate. Dakle vi ste namjerno predlagali kandidata kojega je Hrvatski sabor zajedno sa ostalim kandidatima, odnosno članovima nadzornog odbora razriješio zbog toga što prema odluci i obrazloženju koje je sastavni dio te odluke nisu poštivali Zakon o HRT-u. To je lijepo piše u Odluci o razrješenju članova nadzornog odbora, piše koji su razlozi, zašto se oni razrješavaju. I vi ste kao dio oporbenih stranaka, da li je to bio vaš prijedlog ili i svih ostalih članova i zastupnika iz oporbe, ja to ne znam, to bi možda mogle reći kolege iz MOST-a, to bi možda mogle reći kolege iz Živog zida, to bi mogle reći i kolege iz Neovisno za Hrvatsku, iz GLAS-a, da li su oni iz HSS-a, da li su oni sudjelovali u predlaganju gospodina kojega je predložio gospodin Stazić na samoj sjednici nadzornog odbora pa bih ja to isto volio čuti da vidim da li i kod vas ima, vodeći se vašom logikom logičkih grešaka, ne znam. Vi ste htjeli predlagajući njega onda pokazati vladajućoj većini kako on može biti član nadzornog odbora a to onda posljedično znači da nije kršio, da nije bio član nadzornog odbora koji je kršio zakon. To je bio vaš, vi ste se time vodili. Vratiti ćemo čovjeka koji je bio u bivšem nadzornom odboru, u nadzornom odboru i na taj način će vladajuća većina potvrditi da je iz politikanskih razloga 13. srpnja smijenila nadzorni odbor a ne iz razloga što taj nadzorni odbor nije postupao u skladu sa Zakonom o HRT-u. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospodin Ante Babić.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Bačić, dobro je da ste se zapravo vratili od one rasprave o Izvješću o HRT-u zapravo na pravu točku dnevnog reda a to je Prijedlog odluke o imenovanju članova Nadzornog odbora HRT-a. No mene, a vjerujem i druge, začuđuje zapravo nekorektnost gospodine Bačiću SDP-a upravo u onome o čemu ste govorili, jer postoji parlamentarna praksa i dogovori kako to radimo sa pozicijom odnosno opozicijom kod imenovanja ne samo članova Nadzornog odbora već i drugih radnih tijela Hrvatskoga sabora i svega onoga što zapravo Hrvatski imenuje. Ali s obzirom da ste i u svojoj raspravi govorili da ste posebno razgovarali sa gospodinom Arsenom Baukom kao vrsnim matematičarom, ja vam moram reći da ili sugerirati, ili savjetovati da budete oprezni. Sjetite se samo amandmana gospodina Bauka vezano za financiranje jedinica lokalne samouprave, pa ćete vidjeti da je on u svojim razdjelima tada u postotnom iznosu koji je trebao biti 100% stavio zapravo 115% uvijek tražio malo više. A evo i sada smo na kraju u ovoj replici prije zapravo čuli i pokazao je koliko manipulira logikom. Hvala.
Zahvaljujem kolega Babić. Pa evo ja sa kolegom Baukom usprkos ovom malom šumu u komunikaciji dobro surađujem. Mislim da ovdje kolega Bauk nije bio onaj dio SDP-a koji se zalagao za kandidata koga je predložio gospodin Stazić, jer smo u razgovorima koji su trajali gotovo mjesec dana već bili dogovorili kandidata koji mi se čini da je bio i kandidat gospodina Bauka. Pa prema tome ja njega u ovome skupa ne krivim. A kao predsjednik kluba očito mora pokrivati još neke druge probleme u funkcioniranju vlastitog kluba. Hvala.
Zahvaljujem kolega Babić. Pa evo ja sa kolegom Baukom usprkos ovom malom šumu u komunikaciji dobro surađujem. Mislim da ovdje kolega Bauk nije bio onaj dio SDP-a koji se zalagao za kandidata koga je predložio gospodin Stazić, jer smo u razgovorima koji su trajali gotovo mjesec dana već bili dogovorili kandidata koji mi se čini da je bio i kandidat gospodina Bauka. Pa prema tome ja njega u ovome skupa ne krivim. A kao predsjednik kluba očito mora pokrivati još neke druge probleme u funkcioniranju vlastitog kluba. Hvala.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Šuker izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, kada SDP-e smjenjuje onda je to doseg demokracije jer oni kažu mi smo preuzeli odgovornost za državu i mi moramo ući u sve pore da bi mogli odgovarati za to. Pa sjetite se samo onih silnih ravnatelja i tako posjećenih. Sjetite se i priče sa ravnateljem HRT-a, sa nadzornim odborom, bilo je uzmi ili ostavi. Pa ako ste vi na prvom razgovoru rekli da ljudi koji su se ogriješili o zakon ne mogu biti član novog nadzornog tijela jer će biti logična stvar remetilački faktor, onda se SDP-e poslužio onom klasičnom logikom kada se ne možeš dogovoriti unutar sebe zbog političkih trzavica onda predloži nešto što ne može proći. Jer što je? Ona druga strana u pregovorima ti je rekla tko ne može biti. I ako ti cijelo vrijeme inzistiraš na tome da bude taj, onda je logično da se ne možeš dogovoriti unutar vlastite stranke. Jer ja čisto sumnjam da SDP-e baš želi tog lika staviti, uz puno poštovanjem prema čovjeku, da on bude tamo, nego je to njihov unutarstranački politički problem. To je činjenica i to treba pristati. I onda kada danas predstavnik Kluba SDP-a ne može to obrazložiti na adekvatan način onda idemo onom sistemu, najlakše je HDZ-e optužiti za lopovluk i riješio si sve probleme. Međutim činjenica je ovo što ste vi rekli, njima je ponuđena mogućnost da praktički, pa evo i na samoj sjednici mogu predložiti drugog čovjeka koji zadovoljava one dogovore koji su bili, a to je da ne može biti član Nadzornog odbora koji je kršio zakon, nije se ponašao sukladno zakonu i stvar će se riješiti. Ja ne vidim sada u čemu je tu problem. Dakle gospodin Mikulić može sutra ujutro prije glasovanja sazvati Odbor. Taj Odbor može predložiti nova tri člana vladajućih i jednog člana opozicije i riješili smo sve probleme. Ali očigledno SDP-e ima problem unutar sebe i kao to što obično rade uvijek je netko drugi kriv za njihove probleme, tako im je sada HDZ-e kriv što oni imaju tisuću i jednu smjernicu koja se ne može nikako dogovoriti.
Zahvaljujem gospodinu Šukeru. Odgovor kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Hvala kolega Šuker. Podsjetili ste me ne 2012. godinu kada je došla Kukuriku Vlada i kada je zakon kojim smo imenovali uprave trgovačkih društava, članove nadzornih odbora trgovačkih društava mi do tada imenovali temeljem javnog natječaja i javnog poziva, tada je došla Kukuriku Vlada i izmijenila je i rekla je da će dekretom ministri postavljati članove nadzornih odbora i članove uprava trgovačkih društava. Kako sada se toga sjećam kada sam ovdje u ovoj istoj sabornici govorio kako to nije dobro, kako je potrebno imenovati ljude temeljem javnog natječaja evo kolega Stazić toga se kao sada sjećam je rekao: „Ne. To i onako su“ kaže „fingirani javni pozivi, fingirani su javni natječaji. Vlada koja pobijedi na izborima politička opcija koja pobijedi na izborima preuzima odgovornost i ministar ima pravo tamo postaviti osobu od svog najvećeg povjerenja, pa čak i ako je član SDP-a ili član bilo koje druge stranke iz vladajuće koalicije ima pravo tamo postaviti jer je to princip povjerenja i jasno da će ministru najbolje, najveće povjerenje imati u osobu koju je on sam postavio, a po strani javni poziv i javni natječaj.“ To ste me podsjetili, pa evo u tom kontekstu bi dalo se i na ovo odgovoriti. Ali kažem, usprkos tome nismo htjeli. Htjeli smo imati konsenzus za izbor članova Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije i bili smo do zadnjeg trenutka otvoreni da se na taj način postupi i prilikom ovog izbora.
Zahvaljujem kolegi Bačiću. … [[Žamor u sabornici.]] Molim vas za međusobne razgovore izaberite neko drugo vrijeme i neko drugo mjesto. U ime predlagatelja poštovani kolega Andrija Mikulić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Pa prije svega dozvolite mi dakle jednu ispriku prema kolegi Bauku. Isti dan nakon Odbora ste uputili 4 amandmana. Ne dva dana nakon toga. Isprika. Činjenica je uvijek činjenica. Što se tiče govora uvaženog potpredsjednika Odbora Stazića, meni je žao, ali ne znam zašto kolega Stazić tvrdite nešto što nije istina. Kada smo na Odboru imali situaciju ovakvu, dakle na 11. sjednici, to je zastupnik Bačić rekao, održanoj 17. studenoga 2017. godine Odbor za informiranje, informatizaciju i medije proveo je raspravu o kandidatima. Predloženi su sljedeći kandidati, kandidati, bez titula ću: Mladen Ćutura, Morana Paliković Gruden, Edvard Kunštek, Maja Martinović i Miroslav Grgić. Rekli ste da ja to nisam prihvatio. Nije istina. Na odboru smo raspravljali i o kandidatu Miroslavu Grgiću, provedeno je pojedinačno glasovanje o svakom kandidatu te je za Mlade Čuturu bil 7 glasova, 2 suzdržana, za Moranu Paliković Gruden 9 za, za Eduarda Kunšteka 7 glasova 7 i 2 suzdržana, za Maju Martinović 7 za i 2 suzdržana i za gospodina Miroslava Grgića 2 glasa za, 6 protiv i 1 suzdržan. Sukladno članku 22. stavku 1. Zakona o HRT-u odbor je odlučio Hrvatskom saboru predložiti kandidate koji su dobili ove glasove odnosno većinu glasova koju su trebali dobiti. Prema tome, toliko oko poštivanja dobre demokratske prakse.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mikuliću. Replika, poštovani kolega Stazić, izvolite.
Da, na toj sjednici odbora parlamentarna većina, 6 zastupnika parlamentarne većine u tome odboru nije prihvatilo prijedlog parlamentarne manjine. Odbilo je prijedlog parlamentarne manjine. To je za vas demokracija. Ja sam vas probao podučiti šta je demokracija, vladavina većine uz poštivanje prava manjine. Ako je pravo manjine da predloži svog kandidata i ako je manjina iskoristila to svoje pravo na sjednici, vi ste mogli napraviti dvije stvari. Podržati taj prijedlog, dakle pokazati da ste demokratični ili napraviti ono što ste napravili glasanjem, odbiti taj prijedlog i tvrditi da je to demokracija. Usput, obrazloženje da je bivši nadzorni odbor smijenjen zbog toga što je kršio zakon i da je ustvrdio i trgovački sud, to je netočno. Jer se on proglasio nenadležnim uopće o tom pitanju. Prema tome, to su izmišljeni razlozi da se smijeni Grgića i ostale a pravi razlozi su vam uostalom navedeni u pismu koje je bivša predsjednica nadzornog odbora gospođa Anja Šovagović Despot uputila javnosti i ovom Saboru. tamo vam pišu pravi razlozi. Pa ona je u taj nadzorni odbor izabrana na prijedlog HDZ-a. vjerovali ste da će biti poslušna. Tu ste se prevarili. Žena je poštena a ne poslušna. I to je prave razloge objasnila u svome pismu. I zato ste je smijenili. I nju i Grgića. I zato vam Grgić i neprihvatljiv. Pa zato što je čovjek i što govori istinu.
Zahvaljujem kolegi Staziću. Odgovor kolega Mikulić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvaženi kolega Stazić, ja nisam govorio o presudama suda ali imate četiri stava o tome, sudske presude, četiri. Hoćete razgovarati o tome da nećemo poštivati nešto što je donio sud? Ne pada mi na pamet da na taj način funkcioniram i razgovaram. Demokracija pa to smo se složili da je to volja većine i rekli smo, vi ste predložili, vaše legitimno demokratsko pravo je bilo da predložite kandidata. Uvaženi zastupnik Bačić vam je rekao da ste namjerno išli usprkos razgovorima i dogovorima oko kandidata i na taj sjednici, evo ajmo sad onda u detalje. Pitali ste me da li ćemo podržati kolegu Grgiću, ja sam rekao da vaš klub nije dao prijedlog i to sam argumentirao maloprije, tek nakon odluke vaš klub je dao amandmana četiri sa prijedlogom dotičnog kolege. Prema tome, ja ne znam zašto tvrdite da nije poštivana volja većine. Pa glasovali smo. Evo prije dva dana na sjednici odbora svi smo bili jednoglasni, odnosno jučer jednoglasni oko prijedloga kojeg smo dali. Tako da ne znam zašto tvrdimo nešto što nije jednostavno istinito.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mikuliću na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Milorad Pupovac, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Mikuliću, ja ne bih ulazio u ovu raspravu oko usuglašavanja i neusuglašavanja člana predstavnika vladajuće grupacije i opozicije. Ali ono što mene zanima kao člana ovog Sabora jeste mogućnost da nadzorni odbor svaki, i ovaj o kojem danas raspravljamo i onaj koji je bio jučer i onaj koji će biti ubuduće, obavlja svoj posao neovisno i neometano. A činjenica jeste kolega Mikuliću da mi nismo mogli dobiti cjeloviti izvještaj nadzornog odbora koji je djelovao u vrijeme ravnatelja Kovačića i koji je smijenjen ove godine. zašto? Zato što je ravnateljstvo televizije odlučilo da neke dijelove nalaza nadzornog odbora proglasi tajnim. Pa tko tu koga nadzire? Ravnateljstvo nadzorni odbor ili nadzorni odbor ravnateljstvo? O tome govorimo. I kad me moj dragi kolega Bačić podučava o čemu trebam govoriti, o čemu nisam trebao govoriti, ja mu kažem da o tome govorim. U najiskrenijoj brizi za tu kuću ako joj se više da pomoć. A pogotovo sa ovom vrstom rasprave. Nadzorni odbor ima autonomiju jednako kao što ima ravnatelj, biramo ga mi. I štititi ga trebamo mi. A to da mu netko proglašava pojedine dijelove tajnim, a da matični odbor Sabora to ne raspravlja, to mene brine.
Zahvaljujem kolega Pupovac. Prelazimo na slijedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Ivan Pernar. Kolega Pernar, jel' želite govoriti ili ne?
…/Upadica Pernar: Kažu na engleskom how yes no, kako da ne.
Izvolite.
Dame i gospodo, htio bih se osvrnuti na rad HRT-a u proteklom mandatu, ali prije svega htio bi se osvrnuti na način na koji je SDP vodio HRT. Naime, SDP prebacuje netransparentnost HDZ-u, međutim ja moram podsjetiti na par detalja u cijeloj priči. Sjećam se kada su bili izbori za predsjednika Republike naše tada što se dogodilo? Dogodilo se to da je Aleksandar Stanković voditelj na HRT-u zvao u goste sve kandidate osim Ivana Vilibora Sinčića mojeg stranačkog šega. Zašto je Ivan Vilibor Sinčić smetao gospodi s HRT-a odnosno Aleksandru Stankoviću? Vi ćete vjerojatno reći da je to slučaj, a ja kažem slučaj ali čak i za koji paradoks bio, čak je zvao i sve kandidate za predsjednika HDZ-a Stanković, ali nije kada su bili predsjednički izbori, tada nije zvao sve kandidate. Zašto? Zato jer su za njega očito izbori unutar HDZ-a bili važniji od predsjedničkih izbora. Vi ćete reći vjerojatno igrom slučaja se dogodilo to da nije zvao, o.k. Idemo na slučaj broj 2. parlamentarni izbori dolazimo, šta se događa s HRT-om, tada je još uvijek famozni Radman. Što Radman radi dame i gospodo, da li se itko toga sjeća? Radman i dalje je SDP pod kontrolom, radi sučeljavanje na način da ne zove parlamentarnu stranku Živi zid koja po anketama nedvojbeno prelazi izborni prag. I danas nam ankete predviđaju dobar uspjeh, međutim HRT-u to nije bilo bitno. I onda kada smo se žalili na to, što SDP radi dame i gospodo odnosno HRT pod SDP-ovom kontrolom? Radi nešto što HDZ nije radio, ukida sučeljavanje. Znači prvi put u povijesti HRT-a pod SDP-ovim vodstvom SDP koji priča o toleranciji, dijalogu, o nekom pravednijem pristupu, poštenju, principu itd., SDP ukida sučeljavanje. Dame i gospodo, zar se tako vodi javna televizija? I onda sada nakon svega toga licemjerno tu dolazite i prozivate HDZ-ovce. Dame i gospodo, kak se kaže o čemu mi ovdje pričamo. Idemo dalje. Dolazi situacija HRT postaje fake news, HRT objavljuje, to je sada HDZ imao prste u tome, objavljuje Sinčić smijenjen više nije predsjednik Živog zida. To je bila vijest na HRT-u. I ja zovem te s HRT-a tj. novinar me zove i ja kažem njemu gle to nije istina da on više nije predsjednik. Ne, ne kaže ne zanima me, ja kažem dobro. pitao sam ga hoće li mi se nakon što se ta informacija pokaže netočnom, hoćeš li mi se ispričati, Kaže naravno da neću, naravno da neću. Jel to objektivan princip po kojem funkcionira HRT? Možemo ići dalje, dolazimo, a ovo je sada vrh ovo što HDZ radi, ovo nadmašuje čak i SDP-ove principe, zato jer SDP barem ima konzistentnost, a sada ćete vidjeti gdje HDZ fali konzistentnost. Naime, radi se anketa najpopularnijih političara u Hrvatskoj. prethodni mjeseca to su bili KOlinda, Plenković i ja i o.k. i HRT objavi dijagram, prvi je gospodin nitko, druga je Kolinda, treći Plenković i onda ja, nas četvero na grafici HRT-a. Međutim što se događa nakon toga? Nakon toga mjesec iza odnosno prošli mjesec ista je situacija i dalje, ništa se nije promijenilo, međutim jedno ime, jedna slika fali znači ništa se ne mijenja odjedanput nitko Kolinda, Plenković mene više nema, hop progutao me HRT. Kako, jel to slučajno gospodo iz HDZ-a? Kako baš samo HDZ-ovci su najpopularniji, nitko osim njih. Pa zar to nije farsa dame i gospodo, zar to nije neozbiljno. Kaže Pupovac gledanost HRT-a pala na 3%, ja ga pitam Milorade, Milorade odakle ti ta vijest, informacija? Ma kaže rekli su mi s HRT-a. Dame i gospodo 3% ljudi gleda Dnevnik i šta HDZ radi, umjesto da pređe s jednog propagandnog pristupa na objektivan pristup produljavate na sat vremena Dnevnik, kao više će ljudi onda gledat. Pa zar se tako, zar mislite da ćete time podići gledanost HRT-a, pa gledanost je pala ljudi ne mogu gledati to. I onda što se događa? Onda taj i takav HRT zove u goste ljude da komentiraju mene. A znate kako vam to izgleda? To vam izgleda kao da recimo voditeljica razmišlja isto kao i gosti, a gosti razmišljaju isto kao i voditeljica. Kao da recimo troje HDZ-ovaca dovedete u studio da komentiraju mene. Pa jel to objektivno? I onda kažu … gosti se slažu da je odvratan moj nastup recimo, da je to užas itd., voditeljica naravno kima glavom uopće ne dovodi tu farsu u pitanje. I pazite što se događa, mene kritizira znate tko? Ankica Mamić. Jel znate tko je Ankica Mamić? Znači oni kao nepristranog stručnjaka dovedu ženu koja je u srodstvu sa Mamićem koji je na optuženičkoj klupi, ženu koja je radila za Mamića u Dinamu, pazite sada dalje, ženu koja je osuđena za prijevaru HBOR-a koja je dobila 11 mjeseci zatvora uvjetno, nagodila se, priznala je krivnju i takvu osobu koja je bila PR za Čačića dovodite na HRT kao nepristranog nekog kako bi to rekao, analitičara. Pa dame i gospodo, zar ste počeli osuđenike dovoditi da me vrijeđaju? Ko da ja iz Lepoglave dovedem troje ljudi da pričaju protiv SDP-a i sad oni, pa kakva je vjerodostojnost takvih ljudi? Jel se to pitate? Zar mislite da je javnost maloumna, da javnost ne razumije, odnosno, ne vidi što se tamo događa. Jedna od rijetkih emisija koja je valjala je bila ona od Maje Sever i njen zadnji gost, tj. jedan od zadnjih gostiju je bio Pavlo Kalinić. Čovjek je sve rekao istinu o HRT-u. Vjerojatno ste mnogi od vas vidjeli što je rekao. Rekao je da se na HRT namjerno dovode ljudi, ljudi, odnosno, novinari koji nisu upućeni o temi, koji ne znaju o temi, dovode se gosti koji nemaju veze s pričom. S ciljem? S kojim ciljem? Pa da se skrene pozornost, da se ubije vrijeme odnosno, da se ispuni programska shema, a da sadržaja nema. Radi otvoreno emisiju o Ovršnom zakonu. Ako se jedna stranka u Hrvatskoj bavi ovrhama, dajte recite, gospodo iz HDZ-a, SDP-a koja je to stranka koja se u Hrvatskoj bavi ovrhama? Živi zid, dal mislite da je netko iz naše stranke pozvan? Pa naravno da nije. I sad što se događa? Taj takav nadzorni odbor koji je bio i koji će biti, mi znamo da neće se baviti ovim stvarima. Ali, na taj način, takvim neozbiljnim pristupom stvarima, što se događa? Pada gledanost, ljudi se okreću od televizije, ne žele više gledati tu i takvu televiziju. Ne žele gledati taj i takav program. Ne žele. Ovo je užas. Pa pitajte ljude, hodajte ulicom, pitajte vi ljude što misle o programu HRT-a, ljudi će vam reći. Zapitajte se. I na kraju krajeva, dame i gospodo, predložili smo u izmjenu Zakona o HRT-u, predložili smo da se izravno iz proračuna financira, da se više ne financira putem pretplate. Zašto? Zato jer ste slali ljudima monstruozne ovrhe. Monstruozne ovrhe za male dugove, naplaćujete im jako putno, gulite kožu ljudima. U ime javne televizije, vaši inkasatori HRT-a maltretiraju ljude. Dođe inkasator, vi mu ne otvorite vrata, kažete ne želim vas pustit u kuću, nema pravo ući u vašu kuću. On napiše, da imate TV, slaže, on ne napiše, koji TV, niti je on vidio ikakvu televiziju. On kaže, on vas prijavi, vama stigne kazna, šalje vas u prekršajni postupak. Mene zanima, dal će novi članovi nadzornog odbora dovesti u pitanje tu praksu? Dal će ju dovesti, dame i gospodo. Sramotan je način, ne samo na koji funkcionira HRT nego cijela država. Ali najviše od svega me iznenadilo, ne samo prebacivanje krivnje za kriminal iz HDZ-a na SDP i obratno, nego Milorad Pupovac, pa on je rekao, kaže ovo ne zna se tko pije, tko plaća tamo. I uistinu, kad se vidi, na koji način vodite, kakve voditelje stavljate, čovjeku dođe da se ubije. Pogledajte, jedina voditeljica koja je valjala, ostala je bez svoje emisije. Kaže, nema jednostavno više mjesta za nju u programskoj shemi. Zašto? Zato jer su je ljudi voljeli gledati. Ja sam volio gledati emisiju Maje Sever. Maje Sever više nema. Ne zato jer je lijepa, iako je lijepa, ima i drugih lijepih voditeljica na HRT-u, ali njihove emisije nisu bile zanimljive javnosti. Maja Sever je ta, koja je doticala brojne teme i zato je maknuta. Kao što je maknut svojedobno i Denis Latin i kao što su bili i biti će maknuti mnogi drugi. Onaj Novokmet, pa on je urednik bio vaš na Otvorenom. Pa on jer rekao to nije javna televizija. Novokment je to rekao dame i gospodo, nisam to ja rekao. Znači ljudi i iz vlastitog sustava, su prisiljeni ili šutjeti kao Denis Latin, biti gurnuti u stranu, kao Maja Sever ili mijenjati TV kuću za koju rade kao Novokmet. To je vaša politika. Hoće li dame i gospodo, novi nadzorni odbor, dovesti to u pitanje? Vjerojatno neće. Zašto? Zato jer HRT umjesto da bude televizija, koja stvarno objektivno pristupa stvarima, se pretvorila u propagandni servis, ali pazite ovu sad misao, ne samo HDZ-a ili SDP-a, nego vladajuće stranke. Znači, kako se mijenja stranka na vlasti, jednostavno HRT skreće lijevo ili desno. I građani stalno moraju slušati propagandu. Osuđeni su na propagandu. Zašto? Zašto ne mogu jednostavno upaliti televiziju i vidjeti nekog drugog osim Plenkovića. Zašto? Zar je to, zar je uloga javne televizije, izgradnja kulta ličnosti nekoga? Pa Bože mili, ako Plenković je to zavrijedio, ako je zaslužio, ako je dobar uspješan, pa ne trebate mu graditi kult ličnosti, on će sam svojim dijelima, pokazati da je veličina. Ali, vaše forsiranje agresivnog Plenkovića, podsjeća kao na nekad kad se agresivno Milanović forsirao, odnosno, Kolindu je zamijenio, odnosno, Kolinda je zamijenila Ivu Josipovića itd. Drugim riječima, nadzorni odbori se mijenjaju, ravnatelji se mijenjaju, a politika ostaje ista, sluganska i … [[Govornik se ne razumije.]] u službi najjače stranke. Volio bi dame i gospodo, da se to promijeni, volio bi da na HRT-u ima prostora za sve. Znači, kad je emisija Otvoreno, da se ne zove samo članove HDZ-a i SDP-a. Eto, to je moja, meni je to na srcu. A ako vi želite, voditi to i dalje na način na koji vodite, ok. Vodite i dalje, meni je jedino žao građana koji to moraju plaćati. To mi je jedino žao, jer bi bilo već fer ako vi kontrolirate tu televiziju, ako vi odlučujete o njenom ključnom programu a to je ovaj politički, informativni, ako ju vodite kao svoju svojinu onda bi bilo fer da ju i vi financirate a ne građeni. Onda recite nas HDZ-ovaca ima, ne znam koliko, 200 tisuća mi ćemo ju financirati i puštat će se naša propaganda. Ok. Onda ja, mislim nemam ništa protiv niti da vi imate svoj kanal ili da HDZ-e jednostavno uzme koncesiju za neku frekvenciju Televizije ili Radija i da puštate Plenkovića da priča tamo 0 do 24 i ok. Ali kažem, nije u redu da građani to plaćaju i upravo iz tog razloga smo među ostalim i predložili ukidanje TV pretplate izmjenom Zakona o HRT-u. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Pernar morao sam reagirati i ispraviti neke navode koje ste ovdje dali dosta olako odnosno lagano, izjednačili SDP-e sa HDZ-om. To kada čovjek analizira i površno vidi da nije tako. Znači ovakva situacija se nije nikada prije dešavala. Ja vam mogu reći da na način na koji je Goran Radman došao za direktora Televizije da tu nije postojala nikakva, nikakav nalog niti odluka u okviru SDP-a. Čak bi se začudili kako to sve na kraju poluslučajno ispadne u nekim situacijama, ali o tom potom. Upravo suprotno. Znači SDP-e kada bi mu netko prigovorio onda bi mu mogao prigovoriti da kada je konzumirao vlast u tim nekim situacijama nije u državnim institucijama dovoljno konzumirao vlast, a HDZ-e to radi do zadnjeg atoma ako me razumijete. Do zadnje čestice. Znači oni kada konzumiraju vlast tu se vrlo teško zaobiđe ma kakav direktor Televizije. To je još visoka funkcija. Tu se teško zaobiđe i onaj koji na Televiziji radi na porti. Tako ogromna je razlika, ogromna je razlika između HDZ-a i SDP-a. Mogu vam o tome pričati satima jer znam kako je to funkcioniralo. Radman nije bio nikakav izbor niti Milanovića, niti Vlade. Bio je izbor u tom trenutku onih koji su se javili na natječaj odlučivao je o tome Nadzorni odbor. Bio je i Novokmet tada kandidat. Da sam ja osobno mogao odlučivati ja bi vjerojatno prije njega izabrao nego Radmana. Tako da evo ja vas molim da probate shvatiti. Znam da je to efektno izjednačiti SDP-e i HDZ-e, ali to se čak i površnim pregledom vidi da nije istina. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Gordanu Marasu. Kolega Pernar, želite odgovoriti? Izvolite.
Hvala. Kolega Maras, a što da vam kažem? Vi kažete nismo mi birali Radmana. Birao ga je Nadzorni odbor. A tko je imenovao članove Nadzornog odbora? Tko? Jesam ih ja imenovao? Jel' ih možda HDZ-e imenovao? Možda jel' ih Božo Petrov imenovao ili Milorad Pupovac? Jel' ih Krešo Beljak imenovao? Ne dame i gospodo, vi iz SDP-a vi ste imenovali članove Nadzornog odbora i vi ste kroz to samim time imenovali i samog ravnatelja. A vi kažete da se ne može izjednačiti SDP-e sa HDZ-om. Pa ne može jer ste još gori bili. HDZ-e je i u doba Franje Tuđmana dozvoljavao sučeljavanja prije izbora parlamentarnih. Radman odnosno taj Nadzorni odbor kojeg ste vi imenovali nije smatrao za nužnim napraviti javno sučeljavanje prije izbora općih parlamentarnih. Jel' to vama normalno? HDZ-ovci vam se smiju gospodine Maras. Smiju vam se i podsmjehuju jer ste pokazali da optužujete HDZ-e, a kao što ste i sami imali u ovom slučaju prilike vidjeti osnovno načelo znači suma sumarum najvažnija stvar parlamentarni izbori ako bi nešto HRT-e trebao u svom informativnom programu napraviti, pa to je barem jedno sučeljavanje. To niste bili u stanju napraviti. Ako Radman nije bio vaš izbor što vam vjerujem možda, nekog od vas, trebali ste utjecati na to da se smijeni kada ste vidjeli kakvu politiku vodi. Ali na žalost niste. Zašto? Zato jer je bombardirao građane sa uspjesima SDP-a kao što nas sada neki drugi ravnatelj ili kako se kaže iz onog filma neki novi izbavitelj bombardira uspjesima HDZ-a. Hvala.
Zahvaljujem kolega Pernar. Ja bih vas molio i apeliram u izričaju da ne omalovažavate kolege zastupnike i političke stranke u Hrvatskom saboru i da se držite nekih općih pravila ponašanja u ovom Visokom domu. Povreda Poslovnika poštovani kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Pernar je rekao jednu neistinu, znači to je povreda 238., a to je da je SDP-e odlučivao o tome tko će biti sudionik neke debate. Znači to jednostavno nije istina niti je SDP-e ikada na taj način uopće imao ambiciju odlučivati tko će doći na debatu, niti se ikada miješao u programske odluke Hrvatske radiotelevizije. A kada bi ja osobno odlučivao, ja bih pustio na debatu sve. Pa nemam ja problema sa debatom. Meni je debata super. Tako da nemojte govoriti neistine. Znači SDP-e to nije odlučivao niti će ikada odlučivati. Eto hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Marasu. Ja bih vas molio da ne zloupotrebljavate institut povrede Poslovnika, jer koliko ja znam a nešto malo znam o Poslovniku, nigdje članak 238. nije propisao nikakav termin neistine koji izriču naši saborski zastupnici. A i vi ste ih izrekli nekoliko puta, pa nikom ništa. Tako da molim vas nemojte ubuduće zloupotrebljavati institut Poslovnika zbog neistina koje izgovore naši saborski zastupnici i zastupnice. Izvolite kolega Pernar, nadam se da niti vi nećete tako nešto napraviti.
Uvaženi predsjedavajući budući da je gospodin Maras imao priliku za povredu, i ja molim isto ta mi se omogući 238. Rekao je jednu hajmo reći ne neistinu, nego poluistinu. Rekao je da SDP-e nije birao ravnatelja, ali cijela istina je u tome da je birao članove Nadzornog odbora koji su birali tog ravnatelja. Drugim riječima, on se ponaša kao da ne postoji odnos lutke i manipulatora, kada da ne postoji odnos nadređen podređen. Jasno je da je Radman u tom trenutku bio podređen volji SDP-a jer je SDP-e birao Nadzorni odbor i putem toga i njega samog. Znači da on nije odnosno da se SDP-e protivio njegovoj politici, SDP-e bi imao instrumente da ga smijeni. Ali samim time što ga nije smijenio, kaže se da je šutnja znak prihvaćanja, a to ste i vi pokazali. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru. Također isti vam je odgovor kao i kolegi Marasu. Prelazimo na sljedeću repliku. Poštovani kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Pernar slažem se s vama da bi Hrvatska televizija trebala biti javni servis, objektivno izvještavati o događajima i uvijek čuti jednu i drugu stranu odnosno dati mogućnost da jedna i druga strana kaže svoje viđenje određenog događaja. Pa evo, predlažem da naprave jedno sučeljavanje između vas i gospodina Marasa i da utvrdimo istinu. Međutim ono što nas iz HSS-a smeta, a to je da sam evo prije godinu dana kada smo razgovarali o Zakonu o HRT-u govorio da Hrvatska radiotelevizija ne radi dobro, da joj pada gledanost iz razloga što postoje još uvijek područja u Republici Hrvatskoj ne tako daleko odavde 150 km u Slavoniji pod obroncima Psunja, Dilja i Papuka, Požeške Gore koje ne mogu gledati program Hrvatske radiotelevizije i zato ne gledaju Hrvatsku radioteleviziju jer ne mogu gledati i onda zbog toga nisu ni plaćali pretplatu, a ovršili su ih. I tražio sam da se to promijeni i nadam se da će to nova uprava i oni nadzorni odbor nešto učiniti da se to promijeni. Ali evo prošlo je i više od godinu dana jer ovo je bilo u listopadu rasprava prošle godine. Ništa se još uvijek nije promijenilo. A također sam ukazao i na problem lošeg poslovanja i ukidanja poslovnica, dopisništva Hrvatske radiotelevizije u Novoj Gradiški, Slavonskom Brodu, Slatini, Virovitici i još niz mjesta i ljudi ne gledaju Hrvatsku radioteleviziju jer nema priloga iz tih krajeva, a treba bi se čuti i za mišljenje onoga ratara i stočara iz Slatine, iz Virovitice, iz Nove Gradiške i obrtnika, i poduzetnika i običnog čovjeka. Nema tih priloga iz tih krajeva jer nema ni dopisništva. I zato ljudi protestiraju protiv ovakve poslovne politike Hrvatske radiotelevizije i tražimo da se to promijeni. I nisu samo vas brisali sa popularnosti, nego su brisali i HSS jer smo 5. stranka po popularnosti, sada je da je to još uvijek malo i da mi želimo biti više, ali sada se objavljuje 4, a prije se uvijek objavljivalo 5. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Vlaoviću. Odgovor kolega Pernar. Izvolite.
Kolega Vlaoviću znate kome ste sada govorili? Na žalost nikome jer je u ovim trenucima dok ste mi vi replicirali HRT-e ukinuo prijenos Sabora. Čemu? Zašto često puta kada ja govorim HRT-e prekida prijenos i počne prenositi nešto drugo? Pa zar to isto nije čin cenzure? Pa zar to nije žalosno? Trudim se biti korektan prema vama. Govorili ste prije gospodo iz HDZ-a da vas davim svojim kako ste ono rekli koji izraz, ma nekim kako ste već to nazvali. Jel' vas sad maltretiram sa dugim pričama? Ne. Totalno sam smanjio svoje javljanje za riječ i to vam je previše i to morate rezati. Pa dajte, molim gospodu sa HRT-a pa nemojte biti jadnici, dajte malo bar kada se o vama samima raspravlja pa nemojte raspravu o vama samima micati sa HTV-a 4. Dajte vratite da građani mogu to čuti. A vama se gospodine Vlaoviću zahvaljujem na komentaru odnosno na replici. Da, znate zašto te priče ovo što ste vi pričali i te iz Brodsko-posavske županije tih ljudi koje se ovršava zbog pretplate, te priče njih ne zanimanju. Njih zanima gdje je Plenković bio. Znači radi se kult ličnosti jedne osobe i kod te izgradnje kulta ličnosti jednostavno nema prostora i vremena za nekog seljaka koji ima neki problem ili želi nešto reći itd. I ovo je smiješno kako ste rekli da vas kao 5. stranku odnosno 4. stranku, 5. kako vas miču sa anketa. A što da ja kažem? Što da ja kažem? Stave me pa me idući mjesec maknu, a ništa se ne mijenja. Pa jel' može komičnije od toga dame i gospodo? Kaže čovjek pošalji fotografiju. Objavio sam ju. Dobila je jedno 3 tisuće lajkova. Pokazat ću vam. Evo odmah … [[Govornik se ne razumije.]]
Zahvaljujem kolega Pernar na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Pernar da u pravu ste. Maja Sever izgubila je svoju emisiju. Novokmeta više nema na Hrvatskoj televiziji. Goran Rotim je vodio „Javnu stvar“ jednu izvrsnu emisiju koju više nema na Hrvatskoj televiziji. Kada je bilo ovdje u Saboru riječi o zakonima kojima se rješava problem, kojima bi se mogao riješiti problem preko 100-nu tisuća građana o tome nije bila neka posebna tema na Hrvatskoj televiziji. O sudskom procesu slučaj franak nema Otvoreno. O nezakonitim kamatama nema Otvoreno. Govori se samo o nekim ceremonijalnim stvarima, filozofiranjima, o senzacijama. A znate li tko je danas, čiji je danas bio ispraćaj u 12.10 s Krematorija? Jeste li čuli za Franju Feldija? Franjo Feldi je jedan vrhunski časnik Hrvatske vojske koji je sudionik Domovinskog rata, koji je bio prvi zapovjednik ratne škole Ban Josip Jelačić, koji važi za jednog od najboljih stratega tijekom Domovinskog rata. Ja o tom čovjeku nisam čuo niti riječi na Hrvatskoj televiziji. Vjerojatno zato jer je bio skroman i samozatajan jer nije senzacionalist, jer nije oko svoga života radio senzaciju, dok se o nekim senzacijama govori danima. To je žalosno da se ljudima koji su posvetili svoj život RH, do dna duše, ali nisu oko toga radili nikakvu senzaciju, ne pridaje posebna pažnja, dok se senzacijama uvijek predaje ogromna pažnja. O filozofijama se uvijek pridaje ogromna pažnja, filozofira se o apstrakcijama, o pravim ljudima, o pravim događanjima se ne govori, a prav događanja su Zakon o maržama, prava događanja su problemi sa švicarcima, koji će uskoro biti vjerojatno do kraja riješeni na sudovima, prava, stvar je ovaj čovjek i njegov život o kojem jako malo znamo. Inače je bio i slikar. Evo, vjerojatno niste čuli za tog Franju Feldija. Niste. Evo, to je zbog Hrvatske televizije. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Aleksiću. Odgovor kolega Pernar. Izvolite.
Kolega Aleksić, rekli ste da ne izvještava se o ovim svim slučajevima, o kojima se izvještava, tj. koje ste spominjali. Ali, znate o čemu se na HRT-u izvještava? Evo, dame i gospodo, sjećam se priče, sada je aktualno opet Dikana Radeljaka i Vlatke Pokos. Ozbiljna emisija Otvoreno, tema njihov međusoban odnos. Jel to nešto od javnog interesa za političku emisiju? Jel to nešto što utječe na živote 99,999% građana? Ne. Nažalost ne. A teme o kojima govori kolega Aleksić i o kojima mi govorimo, one se tiču većine građana, ali takvih tema na HRT-u nema. I znate što je još najbiziarnije? To mi je Dikan ispričao, ne samo da su radili emisiju o njegovom odnosu sa Vlatkom, nego rade tu emisiju bez njega. Kaže mene uopće nisu zvali. Ja da nisam sam otišao na HRT, ne bi imao priliku sudjelovati. To je neprofesionalan način na koji HRT inače radi emisije. Znači, radi se emisija recimo, o karikiram, komentiraju mene. Kako? Naravno bez mene. Dovede 3 dežurna pljuvačka, jedan je bivši član HDZ-a onaj koji je bio i ministar kulture, drugi je ova Ankica Mamić, koja je pravomoćno osuđena. I vi s takvim ljudima, ocrnjujete političku opoziciju. Zašto jednom ne možemo čuti na HRT-u nekoga analitičara, koji bi rekao neku lošu riječ o vašem predsjedniku stranke, recimo, Andreju Plenkoviću, ili o vašoj stranci, toga nema. A kad treba Pernara pljuvati, onda uperite sve snage i sav trud. Pa to je farsa dame i gospodo.
Zahvaljujem kolegi Pernaru na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. … [[Upadica se ne čuje.]] Gospodine Pernaru, kad dobijete riječ, onda govorite i radite svoj posao. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika HDS-a, HSSLS-a, HDSSB-a, poštovani kolega profesor, Goran Dodig. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas kolega Glasnović, poštovani kolega Goran Dodig ima riječ. … [[Upadica se ne čuje.]]
… [[Govornik naknadno uključen.]] iznio sam podatke o špijuniranju Hrvatske vojske … [[Govornik se ne razumije.]] svaka čast, gospodinu Feldiju, generalu. … [[Govornik nije uključen.]] Pa čuj mene glave, čisti … [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Glasnović, kolega Glasnović [[Upadica Glasnović: Da?]] Ja vas lijepo molim. … [[Upadica Glasnović: Govornik, se ne razumije.]] Zloupotrjebljavate riječ … [[Upadica Pernar nije uključen.]] Zloupotrjebljavate riječ koju niste dobili. … [[Upadica Glasnović nije uključen.]] da ste digli i kolega iz saborske službe, a i ja bi vas primijetili, kao što sam i sve druge primijetio. … [[Upadica se ne čuje.]] Dakle, molim vas sklonite se takvih ponašanja i pustimo, profesora Dodiga, da nastavi sa raspravama [[Upadica Glasnović: Pa dobro, ja sam ovdje ko medvjed na svatovima onda.]] Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Zanimljivo je danas ova rasprava u kojoj se su se međusobno saborske stranke optuživale, saborski zastupnici, jedan drugoga, a tema je HRT i to 3 točke dnevnog reda su, tri, četri točke dnevnog reda su o Hrvatskoj radio televiziji. Istina je da danas je bilo govora, o nadzornom odboru. Međutim značaj, Hrvatske radiotelevizije i pojedinačno razmišljanje o tijelima Hrvatske radiotelevizije u stanju u kakvoj se ta televizija nalazi, mislim da je nedostatno. Kolega Pernar je, ja ne znam tko njega izvještava, ja to ne znam, da je prekinut prijenos, ali mi je državi ako je prekinut i dobro bi bilo da se ti prijenosi …/Govornik se ne razumiju./… ovaj ukinu. Jer mislim da bi bilo više odgovornosti, više ozbiljnih rasprava i više ozbiljnih pristupa o ovom problemu. Ja ću bez obzira što je tema nadzorni odbor, reći nekoliko rečenica, jer mislim da je Hrvatska radiotelevizija, institucija koja ne da zaslužuje, nego zavrjeđuju da se o tome govori na taj način. Govoriti o televiziji općenito i njenom utjecaju na društvo u cjelini. Pa kao prvo, razmišljamo da je Hrvatska radio televizija medij, koji nas informira. Dakle, donosi informacije, onda se moramo najprije zapitati, kako te informacije djeluju na nas, kako djeluju na opće, političko stanje, na pojedinačnu i kolektivnu svijest, kako djeluju na društvo u cjelini? Moramo se zapitati, da li se informacije koje čujemo sa Hrvatske radiotelevizije, Hrvatskog radija i televizije na neki način stavljaju u funkciju manipulacije društvom. I da li smo svjesni te činjenice? Možda to nije uvijek namjera? Ali vas upozoravam da se to događa jer naprosto te informacije izgovaraju ljudi koji su skloni greškama, koji su ideologizirani kao i svi drugi, ne znači da bi netko drugi bio bolji. Ali u svakom slučaju o tome treba ozbiljno razgovarati. Kako je Hrvatski sabor na određeni način nadležan nad ne samo poslovanjem, nego nad cjelokupnim djelovanjem Hrvatske televizije kroz odluke koje donose vezane za Hrvatsku televiziju, mislim da i Hrvatski sabor itekako odgovoran za takvo stanje. Kako Hrvatska televizija djeluje na individualno pamćenje? Moram vas upozoriti da bez obzira kolika je gledanost Hrvatske televizije da je ona u ovom smislu izuzetno važna institucija i da poslije obitelji, škole i u novije vrijeme mobitela i sličnih pametnih telefona, portala, televizija ima nezamislivo važnu ulogu. Informacije koje čujemo sa Hrvatske radiotelevizije definitivno formiraju našu individualnu svijest i u političkom i u društvenom i u vrijednosnom sustavu. Zato svaka odluka vezana za Hrvatsku televiziju, a koja se donosi u ovom Saboru je u tom slučaju iznimno važna. Rekao sam manipulacija. Reći ću vam samo jedan detalj sa početka 90-tih godina kada je zapaljeno selo Ćelije da su neke televizijske kuće u svijetu, to se ne odnosi naravno na Hrvatsku televiziju, prikazale to selo kao selo koje su zapalili Hrvati. To je bilo hrvatsko selo. To se dugo vrtilo na televizijama. Onaj tko je jedan put vidio tu sliku preko CNN-a ili BBC-a formirao je svijest o tome kakvi su Hrvati. Mi zaboravljamo te činjenice i nama je važnije jesu li na televiziji nas spomenuli ili nisu i u kojem su nas kontekstu spomenuli. Naše je da tražimo da se na televiziji koja je javno dobro, koja je izuzetno značajna u ovom smislu u kojem govori spominje istina bez obzira što se i ona može na određeni način selektivno i u određenim situacijama krivo interpretirati. Ali bitno je da bude istina. To je početna teza. To je početni položaj o kojem moramo početi. Druga stvar kako djeluje na kolektivno pamćenje i na kolektivnu svijest. Kada nas … [[Govornik se ne razumije.]] televizija napravi nezainteresiranim, kada nam ponudi vrijednosti koje ništa ne znače, kada nam ponudi sebičnost kroz sadržaje koje donosi onda dobijemo kolektivno sebično društvo, dobijemo ovo što danas imamo. Treća dimenzija koja mi se čini kroz ove informacije je arhivska građa koju televizija ima. Arhivska građa. Danas sam slučajno dobio jednu poruku gdje me novinari Hrvatske televizije koji su osmislili projekt Ponos domovine upozoravaju da se ilegalno dilaju sa televizije snimke iz Domovinskog rata, da su nepohranjene te snimke, a da te snimke na mediju na kojem su snimljene traju 30 godina i ako se ne digitalizira taj materijal to propada. Kada propadne taj materijal, propala je istina. O tome moramo govoriti. Zašto se to događa? Kada je propala istina, onda mi ulazimo kao društvo u silne probleme. Televizija sa svojim djelovanjem utječe na interpretacije povijesti, sadašnjosti i budućnosti. Mi smo danas svi svjedoci ozbiljno krive interpretacije vrlo značajnih događaja u novijoj hrvatskoj povijesti koji imaju međunarodne implikacije, koji imaju implikacije na individualne sudbine. I mi prelazimo preko toga. Mi danas govorimo o jednoj ili drugoj strani koja je napravila propuste o tome. Vidite u Sjedinjenim Američkim Državama postoji jedno nepisano pravilu da se ne spominju dužnosnici iz prošle administracije. U ovom Saboru se uglavnom govori o propustima onih drugih i naći ćemo ih. Naći ćemo ih kod samih sebe. Kroz program koji emitira Hrvatska televizija nema promoviranja, kulture rada, kulture poštenja, kulture odgovornosti. Dapače, imamo kulturu agresivnosti. Ta agresivnost se prenosi na ovaj Saboru samo na drukčiji način. Ta agresivnost se prenosi u škole, samo na drugi način. Ta agresivnost postaje naša svagdašnja praksa. Ta agresivnost nas dovodi do toga da je jednom prilikom tu na Trgu bana Jelačića neki glumac, bila je odglumljena scena, pao na pločnik glumio je da je teško bolestan i ta sebičnost koja ide sa agresivnošću, znate koliko se zaustavilo ljudi da mu pomogne? Ni jedan. To je društvo u kakvom mi živimo i ne smijemo toga sakrivati, ne smijemo to sakrivati za te činjenice. A za tu činjenicu je iznimno važna televizija. Ne kažem da to svjesno radi. Pa kada se govori o jedinim kriterijima, jedinim kriterijima i oni su važni, oni su sami po sebi razumljivi, financijsko-transparentno poslovanje onda je to beznačajno u odnosu na ovo što govorim. Kada se govori o urednicima onda je beznačajno kako se oni zovu. Bitno je kako oni rade. Druga važna značajka Hrvatske televizije kao javne televizije jeste odgojna komponenta. Probajmo vidjeti kako Hrvatska televizija odgaja ljude, kako odgaja i djecu, ali ne zaboravite da se odgajaju i odrasli ljudi. Treća iznimno važna uloga Hrvatske televizije je odgojna komponenta, obrazovna komponenta. U tom kontekstu postavlja se pitanje što to znači kada novinar kaže ovo je moja emisija? Koja je to moja emisija? Jel' ja mogu kao liječnik reći ovo je moja ordinacija? Ta ordinacija pripada svim građanima. Ja sam tamo jedino serviser sa svojim znanjem građana. To mora biti i televizija. Nema nitko pravo u ime bilo koje slobode pa ni novinarske reći to je moje pravo i ja ću raditi što hoću. To je pogrešna politika. To je do onih koji kažu novinarima da imaju na to pravo, griješe. Ja znam da sa ovim izjavama smetam novinarima i da će me i do dalje ignorirati, ali to ne znači da ću ja šutiti o tome. U tom kontekstu treba vidjeti što je sa Programskim vijećem. Kako i na koji način se bira program? Zadnji sam koji će se miješati u program, ali da nitko se drugi ne smije miješati, nego 5, 6 ljudi kojima je to povjereno i da nitko ne vodi računa kroz te 4 godine što ti ljudi rade, kakve filmove prikazivaju, kakve programe serviraju u 9 sati ujutro i djeci u 10 sati navečer, e to gospodo nije, to je problem ovoga Sabora. I zato probajmo razmišljati na taj način o Televiziji. Jer može se dogoditi da nas Televizija miluje, voli i da nas promovira, da smo stalno na televiziji, ali ja vas uvjeravam da dugotrajno šteta će biti za toga kojega se promovira, šteta će biti za društvo, šteta će biti za državu. Televizija je vrijednost koja je puno veća od stranačke vrijednosti. Televizija je neću reći hram, možda je to previše, ali institucija koja bitno utječe na naše živote i zato nemojmo je podcjenjivati i nemojmo je svesti na priču je li naš ili njihov ravnatelj Televizije i tko je u Programskom vijeću. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Dodigu na ovoj raspravi. Mi imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Dodig vi ste rekli u svom izlaganju sljedeću misao, da sjednice Hrvatskoga sabora HRT-e ne bi trebao prenositi. Jeste li vi svjesni što se rekli? Da javnost ne bi trebala znati što se događa u Hrvatskom saboru. Znate što ću vam ja reći gospodine Dodig? Vi ste jedan najobičniji lutak, vi ste jedna ručica u zraku koja nema svoje mišljenje o ničemu odnosno koja filozofira i glumi da ima svoje mišljenje o svemu ali kada dođe u petak glasovanje vi ste jedan najobičniji lutak i dižete ruke kako vam kažu iz HDZ-a. A tu nama popujete o moralu, poštenju, o tome kakav bi zastupnik trebao biti itd. A zato vam i smeta naravno što HRT-e prenosi, jer će HRT-e prikazati vas onakvima kakvi vi jeste. Shvati će da ste samo jedan dio jedne mašinerije koja diže ruku i za porez na nekretnine, i za to da se računovođama oteža život, i da PDV-e ugostiteljima se podupla i za ove program HRT-a čiji odnosno nadzorni odbor koji HDZ-e stvara ćete isto dići ruku, a znate da HRT-e je da je gledanost sve manja. Vas uopće nije briga zapravo kakav je program HRT-a. Vas uopće nije briga što nitko više Dnevnik ne gleda. Vama je samo bitno to da vi kao dio vladajuće većine u petak dignete ruku za ono što vam kažu vaše gazde, vaši šefovi, a u međuvremenu tu filozofirate, popujete i još čak meni predbacujete da kako se ja ono neizravno ono ja ponašam. Pa pogledajte sebe. Prvo pogledajte sebe. To sam i Marasu rekao. Maras kada kritizira ja mu velim kolega Maras u partiji je bila kritika i samo kritika, a vi imate samo kritiku.
Zahvaljujem kolega Pernar. Temeljem članka 238. zbog vrijeđanja i omalovažavanja kolege saborskog zastupnika izričem vam opomenu. Temeljem članka 239. Poslovnika Hrvatskoga sabora ja bih vas zaista molio da u svom izričaju birate riječi kojima se koristite. Da i zaista sam tolerantan a prema vama posebno, ali nemojte zloupotrjebljavati tu moju toleranciju i nemojte iz ovog Visokog doma slati negativne poruke i negativne obrasce ponašanja. Ja vas lijepo molim i apeliram. Izvolite povreda Poslovnika kolegica Marija Jelkovac.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, odustajem, budući ste vi odreagirali. Hvala.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Marko Vučetić, povreda Poslovnika.
Iako ste izrekli povredu Poslovnika držim da je potrebno reći da kolega Pernar je povrijedio uistinu članak 238., ne samo što se, što je izrekao neprimjeren sadržaj drugom kolegi zastupniku nego upravo zbog toga što nije niti primijetio da ono što je okvalificirao kao lutak, dakle onaj koji djeluje po tuđem naputku da smo mi danas vidjeli da se to može primijeniti isključivo na onog zastupnika koji očekuje da netko drugi djeluje sukladno njegovim željama. Dakle radi se o višestrukom, višestrukoj povredi Poslovnika ali i o tome da je potvrđena teza prof. Dodiga da bi povremeno u istinu bilo dobro da se ove sjednice ne prenose. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Vučetiću. Mislim da sam svojim prethodnim riječima prema gospodinu Pernaru izrekao sve što je bilo potrebno. Imamo odgovor na repliku, poštovani kolega Goran Dodig, izvolite.
Kolega Pernar. Ja bih mogao puno ružnije vas uvrijediti, ja to neću učiniti. Neću to učiniti jer vi isto imate svoje dostojanstvo i ako ga vi narušavate ja ga neću narušavati. Žao mi je što tako mislite. Ja i dalje mislim da bi trebalo neke sjednice ne prenositi, ne prenositi jer je evidentno da su one mamac za nastupe koji nemaju veze niti sa ovim Domom, niti sa sadržajem koji se u ovom domu, o kojem se u ovom Domu raspravlja. Dakle ja vas neću javno niti sramotiti niti bilo što reći ali vani ću s vama razgovarati. Samo nemojte bježati.
Zahvaljujem kolegi Dodigu na odgovoru. Imamo još jednu povredu Poslovnika, poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Članak 238., dakle zastupnici, zastupnik Vučetić, Jelkovac i ostali, dakle traže povredu Poslovnika za navodne uvrede zastupnika Pernara a zastupnik Pernar je samo govorio istinu, znači nije apsolutno nikoga vrijeđao. Naravno da se radi tu, mogu se koristiti stilske figure, opisi. Ali činjenica je isto tako da ovdje u Saboru imamo zastupnike koji dižu ruke kao roboti i da je to istina. A vi možete sad, kada se zove reći da se tu radi o slobodno mislećim ljudima ali radi se poltronima. I on ima pravo reći. I ja evo tvrdim da imamo ovdje poltrone, da među njih spada i gospodin Dodig a i ima i još takvih slučajeva koliko hoćeš. I prema tome, nemojte ovdje prosipati neku moralnost jer dakle svi vide kako lijepo radite. Hvala.
Kolega Bunjac, stilski izričaj, stilske figure, bravure na političkoj sceni su uvijek dobrodošle ali nemojte to povezivati neposredno sa bilo kojim kolegom ili kolegicom jer i vi u klubu vašem unisono glasujete pa onda bi se moglo i o tome govoriti, da ste vi isto tako, kako vi to zovete lutci. Dakle ne mislim da je bila povreda Poslovnika od strane kolegice Jelkovac i od kolege Marka Vučetića. Prelazimo dalje, imamo još jednu povredu Poslovnika. Poštovana kolegica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Kolega Bunjac je zlorabio institut Povrede Poslovnika i mislim da je time zaslužio opomenu i mislim da nitko od nas ne bi smio zlorabiti Poslovnik. Stoga smatram da je povrijedio Poslovnik.
Hvala lijepo kolegice Jelkovac što me držite budnim. A budući da ste već čuli od mene prije da sam izrazito tolerantan pa nekima prije nisam izrekao opomenu za zlouporabu instituta Poslovnika tako nisam ni kolegi Bunjcu to izrekao pa evo, ali ja vam zahvaljujem što me podsjećate i bdijete nad mojom savješću, nad mojim predanim radom. Hvala lijepo. Još jedna povreda Poslovnika, poštovani kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, ja mislim da vi vrijeđate mene kao zastupnika, 238., kada me optužujete da vrijeđam gospodina Dodiga. Vi ste mogli reći, odnosno ne vi, nego on je sam imao pravo na repliku i mogao se braniti, mogao je reći, nije istina da dižem ruku uvijek kako diže HDZ i da je potpuno nebitno što ja mislim jer ću ja uvijek raditi kako mi kažu iz HDZ-a, ali on to nije rekao. Meni se ovdje uistinu izrekla opomena za ono što sam rekao istinu. A da nije istina ono što sam ja rekao gospodin Dodig me mogao demantirati bez problema. Imao je priliku za repliku, on u svojoj replici, on je rekao ja vas neću vrijeđati. Lako što me nećeš vrijeđati, možeš me vrijeđati ako hoćeš ali ono što javnost zanima je da vi demantirate ono što sam ja za vas rekao, da ste ovdje poslušnih HDZ-a i da samo prosipate neke svoje priče hineći da imate svoje mišljenje a u petak znamo kako ćete glasovati. Hvala.
Zahvaljujem kolega Pernar. Niti jednom riječju vas nisam vrijeđao. Između ostalog ako niste upoznati sa Poslovnikom predsjedavajući je taj koji vodi računa o poštivanju Poslovnika i da se sjednice Hrvatskoga sabora neometano odvijaju uz poštivanje određenih civilizacijskih normi i uzusa i uz poštivanje Poslovnika. Dakle to je između ostalog moja zadaća a vi kolega Dodig da li ćete kasnije van sabornice razgovarati na koji način to je stvar vaša. Dakle molim vas nemojte zloupotrjebljavati institutu. To i vama sad kažem. Prelazimo dalje. Sljedeća replika poštovani kolega Stevo Culej, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Dodig, kad ste spomenuli čelije i ja se sjećam toga da su za to okrivili hrvatske snage i Hrvate. Ne čude me u ono prvo vrijeme kada se još nije znalo tko je na HRT-u tko je tko, tko radi za interese Hrvatske, a tko radi protiv njih. Ali se ja čudim da na godišnjicu smrti predsjednika Franje Tuđmana ove godine, da netko na Hrvatskoj radioteleviziji može u emisiji „Dogodilo se na današnji dan“ izreći da je predsjednik Tuđman organizirao agresiju na Herceg Bosnu i da je proveo eksperiment 200 obitelji. A na sve to je utjecao netko tko radi na televiziji u Nadzornom odboru. Znači, on je svojim utjecajem uspio nametnuti tu temu. Zašto je on uspio nametnuti tu temu? Znate zašto? Zato što je sa Hrvatske televizije gdje je izgleda došlo do prebrojavanja krvnih zrnaca što su uklonjeni sljedeći novinari Tihomir Dujmović, Egrid Runtić, Nada Landeka, Helena Krmpotić koja je uklonjena vjerojatno samo zato što je otac bio zaštićeni svjedok u slučaju Perković i Mustač. Da ne govorim o Marku Juriću jednomu slučaju isto takvome. A tko je ostao na HRT-u? Ostali su dakle oni koji su bili u mračno vrijeme Radmanovizije u nadzornim odborima, koji su knjigovodstvo kreirali i nadzor financija kako je njima to odgovaralo i vadili iz vreće kako je to nekome odgovaralo, a sada se neki zastupnici zalažu za tamo neke koji rade, da ostanu u nadzornim vijećima zbog nekih šminkerica koje imaju najveći koeficijent na HRT-u i nekih drugih zaposlenika.
Zahvaljujem kolega Culej na replici. Odgovor ništa, hvala. Sljedeća replika poštovana kolegica Irena Petrijevčanin-Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Dodig, vi ste spomenuli sustav vrijednosti i spomenuli ste da nije bitno financijsko poslovanje u tolikoj, manje je bitno, manje je bitno. Ali ja bih rekla da s obzirom na to da rapidno pada broj gledatelja, a rastu troškovi jako je bitno financijsko poslovanje, ali nije najbitnije. Osnovna svrha javne televizije i svake druge televizije je proizvodnja programa, pa itekako nam je bitno kakav se program proizvodi i za koliko novca. A evo jedan mali primjer za to. Recimo obrazovni, dramski, dječji, dokumentarni, to su sve obveze javne televizije za razliku od komercijalne televizije. I sad imamo situaciju da dramski program praktički po najnovijim informacijama, ne najnovijim nego po izvješću za 2015., dakle nije imao novaca za proizvodnju tako da ilustrativno rečeno dvije emisije su bile napravljene za cirka 200 tisuća kuna, a s druge strane smo imali vanjsku produkciju 30 milijuna kuna i više i što je to. To je najbolji put za strmoglavljivanje dokumentarnog i dramskog programa koji je jedan od obveza javne televizije. Zato treba postaviti pitanje, nitko nema ništa protiv vanjske produkcije. Dapače, ali oni trebaju biti u simbiozi, a ne na način da vanjska produkcija ubija proizvodnju HRT-a. To nije način.
Zahvaljujem kolegici Petrijevčanin-Vuksanović. Odgovor kolega Dodig, izvolite.
Često puta se dogodi da se krivo razumije ono što govornik reče, pa vjerojatno dijelom zbog toga što nije rekao dovoljno jasno, a vjerojatno i zbog toga što je tako čuveno, što je tako netko tko sluša čuo. Istina je da u kontekstu poruka koje šalje Hrvatska televizija i financijskog izvješća. Financijsko izvješće po mojem vrijednosnom sustavu spada u drugi plan, ali to ne znači da nije važno. Itekako je važno. Činjenica je da je Hrvatska radiotelevizija i u informativnom i u odgojnom i obrazovnom, a i u organizacijskom smislu je sve lošija i lošija. I u tom dijelu i financijsko izvješće je iznimno važno, ali morate razumjeti da svi imamo svoje viđenje određene institucije. Za mene je ona toliko važna u hrvatskom društvu i u hrvatskoj politici da ni jedan segment joj nije ravan u ovom dijelu o kojem ja govorim. Produkcija katastrofalna. Što nema novaca? Katastrofalno. Nekad je produkcija Hrvatske televizije bila jako dobra, jako dobra. Zašto se sada to radi? Da li iz manipulativnih svrha, da li netko tu nešto zarađuje ja to ne mogu govoriti, ja to ne znam. To, ja bih sebe doveo u vrlo kompliciranu situaciju, da ja na temelju sumnji govorim da nešto ne vrijedi. Ja ne želim optuživat nikoga niti reći da netko to namjerno radi. Ja samo želim upozoriti da stanje nije dobro i da Hrvatski sabor kao institucija koja je nadležna toj televiziji ima pravo o tome govoriti i ima pravo postavljat ta pitanja.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Dodigu. Sljedeća replika poštovani kolega Tomislav Panenić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Dodig, ja bih upozorio na jednu kontradiktornost u vašoj izjavi. Naime, kretali ste se u rasponu od pohvale uloge Hrvatske televizije tijekom Domovinskog rata gdje je to bio praktično jedini glas koji je pružao istinu o Republici Hrvatskoj, o Domovinskom ratu, o događanjima, o agresiji na nas do toga da ste sada stali na stajalište da ne bi trebalo prenositi sjednice Hrvatskog sabora. Naime i tada smo sa velikim očekivanjem i naravno željom da se donese takva odluka očekivali upravo odluke ovoga Doma da se proglasi samostalnost, da se na kraju formira ova država, a danas da li trebamo biti tog stajališta da uskratimo informaciju našim ljudima. Mislim ljudi svakako u ovome vremenu koje je otvoreno medijski trebaju imati punu informaciju i o tome tko u ovome Domu danas sutra ili jučer jeste bio ili će biti, tko je što govorio, tko je možda bio proaktivan, tko je zapravo bio netko tko je demagoški pristupao u cijelom ovom radu, ali mislim da naši ljudi imaju pravo na informaciju i oni trebaju pratiti i oni koji žele prate, isto tako očekujemo da bude praćeno i od medija i da to bude ona istina. To je istina onakva kakva jeste, svi bi mi željeli da ona bude bolja, da budu prijedlozi vladajućih idealniji, da mi kao oporba budemo i tada podupirući pa da nam netko kaže da smo apsolutno konstruktivni, da nismo destruktivni. Ali nažalost nije takav ovaj svijet, u ovom svijetu jednostavno mi trebao sudjelovati a naši građani onda će ocjenjivati cjelokupnost ovoga djelovanja i tu trebamo biti odgovorni i jedni i drugi. Prema tome ja sam ipak da ovaj Sabor, saborske sjednice budu praćene od televizije i da ljudi odlučuju o tome kako se radi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Paneniću. Odgovor kolega Dodig, izvolite.
Kolega Paneniću, pojašnjenje. Dakle, rekao sam da bi neke sjednice bolje bilo da se ne prenose jer neke sjednice bacaju takvo svjetlo na ovaj Sabor, na ovo što se događa u Saboru da šire kolektivni pesimizam zbog nekompetentnosti, zbog vrijeđanja, zbog partikularnih interesa, kao da zaboravljamo glavni cilj ovoga Sabora. Dakle u tom kontekstu. Dobro je da se prenosi, da se razumijemo. Neke sjednice ne znači uopće ne prenošenje Sabora. Ali nadam se da ćete složiti sa mnom da je bilo trenutaka ovdje kad bi bilo bolje da ljudi ne vide kako funkcioniramo. Pa nije slučajno da ovaj Sabor u cijelosti ima negative ocjene ili vrlo loše. Ako ta institucija kao što je Sabor ima negativne ocjene u društvu, ako je to točno a vjerujem da jeste, onda je bolje da se saberemo, da se resetiramo, da počnemo se drukčije ponašat ne gubeći oštrinu kritike. Međutim ne može se dogoditi da se u ovom Saboru dolazi odjeven kako se dolazi, ne može se dogoditi da se vrijeđa ljude, ne može se dogoditi da se proziva ljude i da vlada u Saboru praktički teror. Povremeno, povremeno. Takve sjednice bilo bi bolje da se ne prenosi jer to jako negativno djeluje na opće društvenu klimu, u tom smislu sam govorio a dal' je potrebno da javnost bude upoznata, to nema dvojbe, slažem se s tim. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Dodigu na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Marko Vučetić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Dodig, odustajem od one replike koju sam pripremio i koja mi je pala na um zato što sam prisiljen sad postaviti neke tvrdnje jer mi se čini da je vaše izlaganje izazvalo mnoga nerazumijevanja pa sad samo provjeravam jesam li ja vas dobro razumio. Dakle, kad ste raspravljali o HRT-u, raspravljali ste o mediju i svaki medij ima nekakvu teleologiju usmjerenja prema određenoj svrsi. Ta svrha je uvijek vrjednija od stvari same i shvatio sam da vi zalažete da svrha medija i HRT-a bude u promoviranju istine, asertivnosti i društva kvalitetnog koje će počivati na uključivosti. Čovjeku individualno pripada svijest, svijest je intecionalna odnosno usmjerena je prema nekom objektu. Kad se radi o medijima mi imamo javnu svijest i imamo sad objekte koji u javnoj svijesti zahvaćaju od religijskog do političkog, od znanstvenog do društvenog i upravo da bi mogli sačuvati ovu procesualnost javne svijesti i da bi mogli postavljati neprestano nove ciljeve, ne smijemo odustajati od zahtjeva za uključivosti. I iz javne svijesti, iz javnog prostora bi trebali nestati svi oni sadržaji ili bi trebali biti kritički vrednovani kao nepoželjni u izgradnji društva koji počivaju na isključivanju drugoga, na kleveti umjesto govora i na dezintegraciji umjesto integraciji. Uistinu ne znam ukoliko se radi o ovome što sam ja shvatio kao temeljnu intenciju vašeg izlaganja, zbog čega je došlo do nerazumijevanja i reduciranja čitavog vašeg govora na to hoće li javni servis biti u funkciji prošetavanja i prešetavanja našeg političkog ega. Zahvaljujem.
Pa mislim da ste dobro razumjeli.
Zahvaljujem kolega Dodig, samo bi vas molio da prije ja dam riječ. Slijedeća replika poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Dodig, govorili ste o javnom servisu, o tome kak on ima, kako bi trebao imati nekakvu i odgojnu ulogu i kako bi trebao razvijati nekakav i duh solidarnosti i svih onih pozitivnih kvaliteta koje su nam potrebne u društvu. I sad bi se možda dotakao ovoga što ste govorili o prenošenju samih sjednica. Za mene nije toliko problematično ono što se ovdje kaže nego je za mene puno problematičnije ono što se ovdje događa negdje skriveno. Ja mislim da loš stav o Hrvatskom saboru građani imaju zbog načina na koji je sastavljena ova većina, to je puno groznije od nekakve uvrede koja se ovdje može čuti. Jer i te tenzije koje se ponekad dogode, dogode se zbog situaciju u društvu. Pa i naši građani često reagiraju burno i na nas koji ovdje sjedimo. Govorili ste o situaciji kako je neki čovjek bio na trgu, nitko mu nije želio pomoći. Pa imali smo jedan prilog jedne doduše komercijalne televizije gdje su se pokazivale nemile scene naših građa koji žive u teškim uvjetima, 15 zastupnika je to pogledalo, nitko nije ni pitao kako tim ljudima pomoći osim jednog zastupnika koji sjedi ovdje. Tako se razvija taj solidarnosti. I nije toliko bitna priča nekakva demagoška priča o nekakvim vrlinama nego je bitno ono što se radi. Nije bitno je li netko nekoga uvrijedio nego je bitno šta taj radi kad je na nekoj poziciji, kakve poteze povlači? Je li sklon korupcije? To su prava pitanja koja treba propitivati i javni servis i informativni program HRT-a a to ne čini, nego kult ličnosti. I gradi jednu situaciju, stabilnosti u kojoj se ništa ne smije propitivati, gdje je svaka kritika, nekakva destrukcija.
Zahvaljujem kolega Grmoja, odgovor, kolega Dodig. Izvolite.
Kolega Grmoja ovo je o čemu ste vi govorili demagogija. Oprostite ali je to demagogija. Nije u pitanju, da li će gledatelji gledati ovu televiziju, izgleda da je to najviše izazvalo nezadovoljstvo i gotovo panike. Pitanje je na koji način, vi doživljavate izgovorenu riječ. Izgovorena riječ, neki dan ste spomenuli u jednom kontekstu da biste primili metak. Izgovorena riječ je gora od metka za neke ljude. Dopustite da to dobro znam, jer se s tim bavim 35 g. U ovom Saboru, gdje bi trebalo biti iznimno važno kako se upotrjebljavaju riječi u kojem kontekstu i kako su upućeno drugome je iznimno važno. A mi mislimo da je to nevažno, da je uvreda nevažna. Uvreda je silno važna. Nema ništa važnije. To je pretpostavka za sve drugo rješavati. Sve drugo rješavati. Ja vas želim u svakom svom govoru ohrabriti, na putu, za koje mislim da ste dobri. Ali ne mogu vas ohrabri da nađem nešto loše, da vas tada uvrijedim, da vas ponizim i da očekujem od vas da to dobro razdrite kasnije.
Zahvaljujem kolega Dodig na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. Izvolite kolega Bulj. Nema. Koliko ja znam, vi ste izgubili pravo na govorom o ovoj temi, jer niste bili nazočni, temeljem članka 233. Primijetio sam ja vas, ali nažalost poslovnik je jači od moje dobre volje, iako bi ja vama rado dao da vi govorite. Prelazimo na sljedeću raspravu, poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče hvala. Ja ću se pokušati vratiti na sam meritum, da malo se prisjetimo o čemu danas govorimo. Točka dnevnog reda Prijedlog odluke o imenovanju članova nadzornog odbora HRT ali vidim da su se kolege već uključile u raspravu i za sljedeće 4 točke. Radi se o izvješće o poslovanju HRT, za 2014. i2015. i da je zapravo rasprava će biti identična, pretpostavljam, i sljedeća točka, odnosno, 7 i 8 izvješće o radu programskog vijeća HRT-a. Tako da ću ja u istom tonu nastaviti, pa ćemo malo i o nadzornom odboru, pa ali, nadovezati ću se na ove točke, kao i ostale, pa ćemo ponoviti, kod sljedećih točaka, siguran sam. Televizija je javni servis, svi smo se složili oko toga. Ali, ovdje sam vidio, jedan prijepor je zapravo krenuo oko nadzornog odbora i nemogućnosti, da oporba ima svog predstavnika u nadzornom odboru. Mene ova situaciju podsjeća, na situaciju, evo nedavno je, jučer smo zapravo imali situaciju, kolega Hrelja je uspio progurati, jedan svoj zakon, jer se nije inatio. Rekao je podržati ću. Glasati ću za proračun, neka moj zakon prođe. Isto je napravio kolega Škibola, nedavno također. Dobra stvar po meni. Imali smo kolegu Aleksića, koji se je pokušao inatiti, pa kao ja ću zakon, a ne bi ja to podržao, pa zakon nije prošao. Imamo i ovdje situaciju, lijepo vam je bio rečeno, gospodin Bačić je lijepo objasnio, zbog kojih razloga, se ta osoba ne može prihvatiti. Vi ste inzistirali, jer vam je inat bio draži, od činjenice, da imate svog predstavnika u nadzornom odboru. Da vam je bilo stalo da ga imate, znači pristali bi na uvjete, u ovom slučaju HDZ-a da se ne mogu izabrati osobe, koje su bile smijenjene zbog nepravilnosti u poslovanju HRT-a. S tim da ovdje moram reći ono jako bitno, imali smo čak, ako se ne varam 4, presude, odnosno, 4 puta je tu intervenirao Trgovački sud, kasnije čak i Upravni sud. Znači po pitanju nepravilnosti o poslovanju HRT-a. Ali, ovdje, ja bi još ovdje bi pokušao, ipak javnosti dočarati, zbog čega je to SDP-u jako veliki problem, jer ovdje ja vidim jednu jako veliku, jedan, kako bi rekao, vidim da SDP-u strašno nedostaje Goran Radman, na čelu HRT-a. A za sve one koji su zaboravili ili ne znaju, da ipak pročitam, tko je bio Goran Radman. Goran Radman je bio predsjednik saveza Socijalističke obrane Jugoslavije. Bio je generalni direktor televizije Zagreb. I normalno kasnije, svi znamo, glavni ravnatelj HRT-a. Evo, žao mi je što nema kolege Glasnovića, on često govori o ilustraciji, ali ovo je zapravo neshvatljivo. Za jednoga čovjeka koji je bio pozicioniran u komunizmu, u socijalizmu, u jednom režimu koji je bio nedemokratski, na čelu televizije, koja nije bila javni servis, koja je bila isključivo u svrhu promocije ideja, komunističke partije Jugoslavije, odnosno, komunističke partije Hrvatske, da tu istu osobu u demokraciji jedna hrvatska stranka, u ovom slučaju Socijaldemokratska partija Hrvatske, postavlja na čelo nacionalne televizijske kuće. To je neshvatljivo. I meni je zapravo i teško, moram čak i reći, da i oporba je bila u to vrijeme malo, nije uspjela artikulirati, te stvari na pravi način, jer ja ako postoji nešto što se nije smjelo napraviti, nije se smjelo napraviti to. Znači netko tko je bio postavljen u jednom nedemokratskom režimu, totalitarnom režimu, za šefa nacionalne televizijske kuće da isto se dogodi u 21. st. To je iznimno bitno i znaju svi. A kad govorimo malo, evo govorili smo malo i o programu vijeća HRT-a ponavljati ćemo to i vjerojatno kasnije, netko je spomenuo, spomenu je netko gospođu novinarku Maju Sever, Hrvatska uživo, ako se ne varam emisija, pa nema više emisije. Interesantno kako samo ova liberalna ljevica žali za Majom Sever, dok ja bih se usudio reći jedan veći dio Hrvatske ne žali za emisijom Maje Sever. Imala je ona i svijetlih trenutaka da se razumijemo, ali imala je trenutaka koji su bili itekako, itekako svjetonazorski obojani i zbog toga ja osobno, a i mnogi drugi ne žale što te emisije nema. Ali moram ovdje reći pa nema ni Sedme noći. I Grga je vjerojatno žalostan što nema Sedme noći, nema ni Slikom na sliku i nema drugih emisija pa šta onda. A nitko ne spominje što nema emisije Tihomira Dujmovića koja je također nestala sa programa HRT-a. To nije problem, a emisija ako se ne varam netko će me ispraviti bila ocijenjena kao najgledanija, najbolja emisija, jedna od najboljih emisija pa to nije problem. Problem je Maja Sever, a Tihomir Dujmović problem nije. Također ono što je jako bitno, nisam čuo da je netko govorio ovdje televizija mora biti u svrhu hrvatskog naroda, svih građana Hrvatske normalna stvar. Ali to kao jedan, ja to vidim da treba biti kao jedan medij koji će prenositi vrijednosti koje su univerzalne, a ja to jednostavno na HRT-u ne vidim, odnosno neshvatljivo mi je da u nekakvim terminima kada se i obitelj može okupiti ispred televizije na primjer petkom ili subotom navečer, onaj film koji bude pogodan za gledanje u 8 ili 9 sati navečer ima oznaku onu 12 ili 15, odnosno da za djecu ti filmovi nisu preporučeni. Kakav je to program? E to je nešto što je neshvatljivo da televizija kao javni servis ima sadržaje, takve sadržaje u tom terminu. Već sam spomenuo, a ponovit ću ovom prilikom, možda i kasnije. Evo ga u najnovije vrijeme imamo emisije koje se zovu betonski spavači. Interesantna emisija gdje Hrvatska televizija plaća svojim novinarima da obilaze diljem bivše Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije i da snimaju od Makedonije, od Skopja do Kolašina, do Konjica nekakva betonska zdanja i da se to nama servira kao jedan, kao vijesti iz kulture ja bih rekao. Nasuprot tome također moram komentirati da u informativnim emisijama, a usudio bih se reći uvijek onim udarnim terminima onaj drugi Dnevnik ili treći imamo vijesti iz susjedstva. Kad kažem susjedstvo ne mislim da netko plasira vijesti iz Mađarske na primjer ili iz Italije koje su nam susjedne zemlje, nego iz onoga susjedstva na istoku. Pa mi redovito znamo što se događa u Beogradu, sa Sarajevom čak ima jedan kompromis jer je i BiH država u kojoj je hrvatski narod konstitutivan, ali svaki, ali ako ne svaki Dnevnik, onda svaki drugi mi imamo jedan detaljan izvještaj o političkoj situaciji i zbivanjima u Beogradu, a u Mađarskoj šta radi Orban mi pojma nemamo a Mađarska je država koja je također susjedna. Imamo s njom i veću granicu nego što imamo sa, konkretno sa Srbijom. Ovdje bi, samo još malo bi skrenuo s teme. Pozdravio bih gospodina Madjera koji danas tražio da radimo i zimi. Drago mi je što ste se vratili u Sabor, pa evo ga cijelu stanku stanite ispred Sabora, inzistirajte na tom svome traženju da nema saborske stanke. Pokažite svojim primjerom da to nije bio populizam kao i onih 10000 kuna što su kolege iz MOST-a na primjer svojevremeno zahtijevale. Hvala.
Zahvaljujem kolega Zekanoviću. Podsjećam i vas i sve kolegice i kolege da u ovom trenutku raspravljamo o točki dnevnog reda Prijedlog odluke o imenovanju članova Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije. Dakle, još jednom vama na podsjetnik, pa da se koliko toliko držite teme iako sve možete staviti u kontekst teme. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Stevo Culej, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Zekanoviću vi ste u jednom dijelu dobro detektirali problem kada ste spomenuli jednoga voditelja Hrvatske radiotelevizije, a kojega smo naslijedili iz prošlog sustava, a on je bio školovan u tom prošlom sustavu, a koji je bio neprijateljski prema našoj Domovini, a kaže ovako: „Mediji u miru isto su što i vojska u ratu, oni mogu djelovat na jednu populaciju na isti, a moguće i na gori način a rezultat je taj loše djelovanje.“ I kaže ovako jedna pouka onaj koji bi trebao riješiti taj problem ne može riješiti, jer je on i dalje u tom sustavu. Kako će onaj koji treba riješiti takav problem riješiti problem na korist Hrvatske ako je on još uvijek u tom sustavu. Tko su ti ljudi koji rade i dan danas u sustavu, u ovome nametnutom nam medijskome ratu. To su ljudi koji su školovani u bivšoj Jugoslaviji, oni i dalje djeluju. Mnogi su promijenili imena i prezimena mada ne nastupaju u Hollywoodu i ne znam gdje dalje. Zašto su to uradili? Pa da se prikriju i da dalje tajno djeluju. Kako mi možemo gledati Hrvatsku televiziju u kojoj jedan voditelj emisije govori da je u Hrvatskoj bio građanski rat, a mi svi znamo da u Hrvatskoj nije bio građanski rat, nego da je to bila otvorena agresija srbo-četničke armade. Taj isti i dan danas radi i pljuje svoj otrov dalje po hrvatskome narodu. Zašto on to radi? Pa zato što je obučen za to. On je taj kojeg smo naslijedili iz onog sustava. Mogu se oni kriti, ali postoje naznake po kojima ih mi možemo prepoznati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Culej. Odgovor kolega Zekanović.
Uvaženi kolega Culej, slažemo se u svemu. Ja ovdje moram reći, ponoviti zapravo da je Goran Radman glavni problem zašto mi imamo ovu raspravu, zašto ga neki ne mogu prežaliti. A ja bih ovdje spomenuo i još jedan primjer, ja se na vas kako je Hrvatska radiotelevizija odradila na jako loš način. Ja bih se usudio reći na najgori mogući način. U trenutku kad smo u Hrvatskoj imali prvi i za sad jedini referendum koji su potaknuli građani koji su skupili 750 000 potpisa na hrvatskim ulicama, a radi se o referendumu o braku. E tada je HRT iako se volja građana mogla predosjetiti da će dvije trećine i više građana glasovati za, itekako bila pristrana, usudio bih se reći u to vrijeme na HRT-u 2013. gotovo i nije bilo novinara koji su bili za definiciju da je brak zajednica muškarca i žene nego isključivo protiv. I to je bilo toliko eksplicitno i nitko nikad nije odgovarao za to. U Dnevniku, udarnom Dnevniku HRT-a na početku i na kraju završavalo se sa pozivanjem građana da glasuju protiv i to je nedopustivo jer televizija kao što smo svi rekli više puta je javni servis.
Zahvaljujem kolega Zekanović. Sljedeća replika, poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Zekanoviću, ja moram reći da ja nisam nešto bio pretjerano oduševljen sa načinom na koji je Goran Radman vodio HRT. ali što se tiče njegovog životopisa kojeg ste pročitali propustili ste još jednu funkciju, čini mi se da je bio predsjednik uprave Microsofta za Hrvatsku. Tako da ste Bill Gatesa svrstali u kontekst komunističke vladavine. Ali ja ću vam pročitati jedan drugi životopis u minutu i pol tako da budete vrlo oprezni kada govorite o životopisima. Znači od '42. godine član KPJ-u, od '42. godine, rukovoditelj ilegalne partizanske tiskare. Od '43. godine zamjenik komesara drugog zagorskog partizanskog odreda, od '44. zamjenik komesara brigada brače Radić, komesar 32 divizije i načelnik personalnog odsjeka štaba 10. korpusa. Zatim načelnik drugog organizacijskog odjela glavne personale uprave Ministarstva obrane Jugoslavije. Nakon toga predsjednik Jugoslavenskog sportskog društva Partizan i ravnatelj instituta za historiju radničkog pokreta. Što se toga tiče, što se toga tiče, dakle vrlo oprezno što se tiče čitanja životopisa jer po vašim kriterijima niti dr. Franjo Tuđman ne bi nikad mogao biti, obnašati ni jednu dužnost u RH, pa ipak malo, ipak malo opreznije. A što se tiče ostalih vaših stavova o ovoj temi, ja ću, ja vam predlažem da uputite izmjenu Zakona o HRT-u da se on nazove Hrvatska H Hrvatska, Ra radio, S stranačka i T televizija. Imali bi svoju televiziju sa kraticom HRAST. Hvala.
Zahvaljujem se kolegi Bauku na ovoj replici. Lijepo je čuti da se i SDP poziva na Tuđmana. Izvolite odgovor kolega.
Kolega Bauk, ja vama moram uvijek dati kompliment na vašu duhovitost i svaka čast. Ali stvarno nisam pročitao cijeli životopis gospodina Radmana, pa ima tu da je i '84. godine nosio štafetu u Beogradu i da je bio šef centralnog komiteta u Zagrebu itd. i tu još interesantnih stvari ima. Ali ovdje ima jedna kada ste govorili o pokojnom predsjedniku Tuđmanu, tako je, on je bio, znači i partizanski vojnik i partizanski general, tako je, to je točno. I ja mislim da mi ovdje imamo konsenzus da je Hrvatska i stasala na antifašizmu i to nitko neće osporiti. Međutim, ono u čemu se vi i ja ne slažemo a to je onda ono što je uslijedilo nakon toga. A tada je Radman i njegova ekipa zatvorila Tuđmana u zatvor '71. jer je bio hrvatski domoljub. I tu je sada ta razlika. A to vi konstantno negirate. Znači nitko ne govori o Partizanima koji su se borili također za Hrvatsku u kojoj mi danas živimo, nego govorimo o komunizmu gdje je Radman bio visoko pozicioniran i komunistički dužnosnik, ponoviti ću šef televizije u komunizmu i upravo je on i njegova klika, našeg predsjednika Tuđmana '71. godine strpana u zatvor radi domoljublja.
Zahvaljujem kolega Zekanoviću na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani kolega Zekanović, ja neću o toj kliki, ja sam s tom klikom imao zadnjih tjedana posla. Tom klikom koja je i stvorila ovu vladajuću većinu koja je poznata pod imenom kolega, koja je zatvarala i cinkarila tih godina, ja o njoj neću. Ja ću vas pitati, dao sam i jedan uputio u proceduru amandman u kojem tražim da se umjesto, znači gospođe koja je članica HNS-a i bila je vijećnica u Gradskoj skupštini grada Zagreba a predložena je za nadzorni odbor HRT-a da se umjesto nje imenuje Anja Šovagović Despot, znači osoba koja ima iskustva i u medijima, koja je pokazala se kao odgovorna članica Nadzornog odbora HRT-a. Pa evo ja vas pitam, hoćete li podržati znači gospođu Šovagović Despot ili ćete podržati ovu članicu HNS-a koja je bila u Zagrebačkoj skupštini?
Zahvaljujem kolega Grmoja, odgovor kolega Zekanović. Izvolite.
Kolega nećete morati dugo čekati, sutra će biti glasovanje pa ćete moći vidjeti kako ću glasovati o tom amandmanu. Ali meni je žao, vi ste imali jednu fantastičnu priliku, vi i vaši kolege. Vi ste bili do prije par mjeseci u vlasti. I mogli ste tu priliku iskoristiti upravo da imate svog kandidata, ako je to gospođa Despot, o kojoj ne mislim ništa loše da se razumijemo, dapače, mogli ste je progurati da ona bude ispred MOST-a u nadzornom odboru, propustili ste tu priliku. I sada malo moram priznati da mi nije jasno, svi smo, kada smo u politici želimo biti u vlasti a vi ste, zapravo u biti griješim, vas je istjeralo iz vlasti, tako da zapravo imate, imate i pravo što ste nezadovoljni.
Zahvaljujem kolegi Zekanoviću. O političkim odnosima, o političkim koalicijama kolege same odlučuju tako da ne morate vi podsjećati na to. Ali dobro, izvolite kolega Grmoja, povreda Poslovnika, izvolite.
Kolega Zekanoviću, znači mi jednostavno nismo mogli biti u vladajućoj većini u kojoj kolega vuče konce. Znači ja i on ne možemo biti u vladajućoj, istoj vladajućoj većini. Znači i previše smo izdržali, znači i previše smo izdržali, znači to je predugo, to možete vi i predsjedavajući znači biti u takvoj, sa kolegama u takvoj vladajućoj većini.
Kolega Grmoja, zloupotrijebili ste institut povrede Poslovnika i zbog takvog omalovažavanja izričem vam opomenu temeljem članka 239 a ubuduće kad već koristite institut povrede Poslovnika, na početku se morate pozvati koji je članak prekršen. Hvala lijepo. Izvolite gospodine Zekanović, povreda Poslovnika.
Uvaženi potpredsjedniče, povreda Poslovnika 238., kolega je omalovažio i vas i mene, tako da to je bilo evidentno. Ja ovdje pak moram se malo obraniti odnosno reći čisto jedan fakt. MOST bi i dalje bio u koaliciji da ih premijer nije potjerao iz vladajuće većine.
Gospodine Zekanoviću, već sam odgovorio gospodinu Grmoji i mislim da vaša povreda Poslovnika nije bila potrebna, ali dobro. Svatko ima pravo na svoje mjesto pod suncem. Slijedeća replika poštovani kolega Stazić, izvolite.
Evo iako mi je kolega Bauk oteo temu za repliku, ja ću kolega Zekanović reći da najmanje dva čovjeka imaju sreću umrla prije nego što ste vi postali zastupnik jer bi se loše proveli. S obzirom na ono što ste vi rekli ovdje o Radmanu. To je gospodin Ivan Šibl koji je u socijalizmu dugo godina direktor Radiotelevizije Zagreb i to je kao što je to kolega Bauk rekao, to je Franjo Tuđman koji je bio direktor instituta za povijest radničkog pokreta. Vi to njima nikako ne biste mogli oprostiti, ni jednom ni drugom, evo ljudi imaju sreće neviđene.
Zahvaljujem kolegi Staziću. Odgovor kolega Zekanović, izvolite.
Malo smo skrenuli s teme ali ja ću ponoviti zapravo što sam rekao kolegi Bauku, bio sam dosta jasan. General Tuđman kasnije predsjednik Tuđman, povjesničar Tuđman borio se za slobodu hrvatske države a kasnije se borio i za neovisnost hrvatske države. Bio je jedan deklariran domoljub a sve što mu je možda bila kao mrlja na karijeri jer je možda ipak formalno bio član neke partije u nekom trenutku je itekako, itekako, znači iskupio se kad je bio utamničen od takvih koje vi upravo branite. Ne zaboravite, znači, on je bio utamničen, hrvatski domoljub '70.-ih godina zbog toga što je želio da ova država bude samostalna. A vi branite te koji su vas utamničili, svaka čast.
Zahvaljujem kolega Zekanović, slijedeća replika poštovani kolega Ivica Mišić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Zekanoviću, ja svakako do sada ovih 25 godina nisam baš zadovoljan sa HRT-om jer HRT bi trebala istina prenositi svu istinu i o Domovinskom ratu i ovom svemu što je do sada bilo da ne kažemo da bi trebala voditi računa kakve emisije stavlja na HRT, kako njihovi voditelji vode te emisije, da ljudi koji vode HRT i hrvatski voditelji znaju reći evo, građanski je to rat pa se postavlja pitanje dal' je to još uvijek hrvatska televizija, da je bio građanski rat '90.-te godine ali onda kada Arsen Bauk kaže da to je politička, stranačka televizija, ja bi mu samo rekao da se to ništa nije promijenilo od bivše Jugoslavije, … [[Govornik se ne razumije.]] stranačke kolege … [[Govornik se ne razumije.]] inače bio s njima skupa. Međutim treba vrijeme i nadam se da će doći vrijeme kad će istina HRT pričati o istini i pružiti programe hrvatskom narodu, oni koji trebaju pa makar i o sportu koji moramo plaćati MAX tv da bi gledali hrvatski sport, hrvatske utakmice. Znači naš narod da bi mogli do hrvatske nogometne lige mora platiti MAX tv da bi mogao gledati. Mislim da takve ugovore nikad HRT nije smjela napraviti, morala je imati jedan kanal za sport bar hrvatski, da hrvatski narod gleda besplatnu svoj sport u svojoj državi. Međutim evo i to su propusti a da ne pričamo o ravnateljima koji su bili, koji nikako ni danas ne osjećaju Hrvatsku kao svoju. Toliko, hvala.
Zahvaljujem kolega Mišić, odgovor kolega Zekanović, izvolite.
Ma ja ipak ne bi dao makar ovaj dio rasprave o HRT-u završimo u tonu da ništa ne valja. Mislim da HRT ipak radi jedan dobar posao, da je to jedan servis koji nam pruža puno informacija, jedan sjajan dokumentarni program ali drago mi je da smo ipak uočili mnogo propusta, vi ste uočili jedan propust koji svima smeta ili bar većini. Ja sam uočio jedan propust, maloprije sam naglasio što se u nekom udarnom terminu serviraju filmovi koji nisu pogodni za djecu, ali zato smo i tu da komentiramo, ja vjerujem da ovu našu raspravu ipak netko gleda iako je kolega Dodig kojeg uvažavam, rekao da bi bilo bolje da sjednice nema na tv-u, ja se s time ne slažem, slažem se sa kolegom Pernarom, bolje da su tu, ako hoće može gledati RTL kockicu ili ne znam ja Cartoon network, imamo tu slobodu da izaberemo što želimo.
Zahvaljujem kolegi Zekanović. Slijedeća replika je poštovani kolega Marko Sladoljev.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Zekanović, govorili ste o smjenama nekih novinara na HTV-u pa ste spomenuli Maju Sever, pa ste govorili o njenom svjetonazoru, ja smatram također da novinari u svojim nekim emisijama i procjenama kada su na javnoj televiziji ne bi trebali biti svjetonazorski obojeni. Naravno svako od nas ima svoj svjetonazor u svoja 4 zida, ali ono što je zanimljivo da nitko nije spomenuo smjenu jednog novinara koji je inače bio kritičan u svojim kolumnama prema MOST-u a to je Tihomir Dujmović koji je često MOST kritizirao i koji je izletio van sa HTV-a kad je počeo pozitivno govoriti o MOST-ovom Zakonu o arhivima. Dakle, u tom trenutku kad je on isticao jednu tu pozitivnu stvar MOST-a, on je izletio sa HTV-a, on je svjetonazoru bliskom vama pa evo zanimljivo da to niste spomenuli u svojoj raspravi.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Zekanović.
Uvaženi kolega Sladoljev, prvo ipak kratko Maju Sever. Rekao sam da je ona imala i sjajnih emisija, radi se o novinarki sa velikim iskustvom, međutim u nekim emisijama se kod nje vidio njen stav ali prenaglašeno i mislim da je mnogo puta pretjerala. To je moje mišljenje koje vjerujem dijele mnogi građani. Što se tiče Tihomira Dujmovića, spomenuo sam ga, ne znam, niste čuli, spomenuo sam ga da je upravo kao nekakvu poziciju Maje Sever, da je on isto otišao sa HTV-a a da nitko nije spomenuo odnosno nije se digla bura što je nestalo te emisije. Meni je ta emisija bila draga, nisam primijetio da je on zagovarao neku političku opciju, nisam vidio ni da je bio protiv MOST-a niti da je bio za MOST, stvarno mislim, moje mišljenje da je bio objektivan, barem onaj dio što sam ja gledao, žao mi je što ga nema i vjerujem daće dobiti opet politiku on ili netko njegovog kalibra da ima neku emisiju tog tipa na HRT-u.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Željko Lenart, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Zekanoviću, evo vi ste danas edukativno raspoloženi, držite nam predavanja cijeli dan pa evo lijepo ste nas danas ovdje educirali kako ako se inatimo da ne možemo ništa progurati, ako budemo podobni pa se ne inatimo pa možemo i progurat neke sitnice svoje, zadnji put trgovinu. Govorite nam tu o ljudima koji su bili u doba komunizma na nekakvim funkcijama, pa i vi ste koliko vidim po datumu rođenja nosili pionirsku kapu i maramu, jel' tako? Nažalost, Tito je umro pa niste mogli štafetu nositi i dočekivati štafetu ali vjerojatno biste kao i svi čekali štafete i nosili štafete, jel' tako. Danas ste nas educirali i o vrstama hrasta, rekli ste nam lijepo da imamo četiri vrste hrasta, no zagovarali ste petu vrstu, nažalost ta izumire. Hvala.
Hvala lijepo, kolega Lenart. Odgovor kolega Zekanović.
Ovo je dobro, svaka čast, svaka čast. Kolega Bauk je zarazan sa duhovitošću, ali niste Bauku do koljena, polako treba tu još vremena. Odakle da krenem? Možda da krenem od pionirske marame. Smiješne su mi ove rasprave zapravo. Ali ipak ću odgovoriti onako argumentirano. Pionirsku maramu se djeci stavljali svima po inerciji i svako dijete je u mom gradu, u mom Šibeniku a vjerujem i u većini gradova tih '80.-ih godina je dobivalo tu maramu i s njom je za Dan mladosti izašlo ili za dan škole negdje paradirati. A smiješno je vaša kolega, usporedba pionirske marame i ljudi koji su bili čelni u režimu koji je tamničio, ubijao, zatvarao, koji je bio totalitaran režim i gdje se cijela civilizirana zapadna Europa zgraža nad tim režimom. I zapravo stravično je da vi na jedan tako infantilan način uspoređujete pionirsku maramu djece koja su je dobivala po inerciji. A znate zašto su je dobivala po inerciji? Jer je režim bio totalitaran. Jer je nisi smio odbiti. Da je moj otac ili vaš otac htio odbiti da njegovo dijete nosi pionirsku maramu, vjerojatno bi bio u zatvoru, zar ne? A što se tiče hrastova, hrastova ima puno vrste. Ja bi vam sad mogao nabrojati još jedno sedam, osam vrsta hrastova, neću, nije tema. A koja stranka raste ili pada, vidjet ćemo uskoro.
Zahvaljujem kolega Zekanoviću na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Mladen Madjer.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. S obzirom da me kolega Zekanović prozvao, moram odgovoriti da iako on smatra da je to populistička mjera nerad Sabora, mi u HSS-u smatramo da nije. Ja vas pitam da li vam nije neugodno da djelatnici odnosno blagajnice rade skoro 365 dana a u Hrvatskom saboru pauza mjesec dana u zimskom periodu, u ljetnom dva mjeseca? Znamo da je to propisano Ustavom s obzirom da ste vi vladajući, pa dajte promijenite Ustav i stvarno mislim da to nije populistička mjera, a vi evo imate tu mogućnost pa nek' se Ustav promijeni jer tri mjeseca biti slobodan, pa mislim jel' vam nije neugodno?
Zahvaljujem kolegi Madjeru. Odgovor kolega Zekanović.
Uvaženi kolega, možemo kasnije popit kavu pada malo porazgovaramo o tome, ali ja ću vam ipak ovako odgovoriti za javnost. Pokušat ću ipak biti argumentiran i da me razumije hrvatska javnost. Svi parlamenti svijeta ili reći ću parlamenti u zapadnim demokracijama imaju slične stanke koje nisu izmišljene tek tako, nego politika je jedan specifičan posao, osobno ja sam jutro ovdje od 9 i 30, sad je 5 sati, jučer smo bili do, bar sam ja bio do 11 manje 15 u Saboru, vi nakon što ste rekli, vi i kolege ste napustili sabornicu i nije vas bilo 5, 6 sati u Saboru. I nitko iz kluba HSS-a, vas petero nije bilo 5 sati u Saboru i vi se usuđujete govorit da mi malo radimo i to kažete meni koji ovdje ćulim u Saboru 18 sati dnevno. Ako vi kolega i vas pet budete napravili šator ovdje na Trgu svetog Marka ili lijepo u vašoj sobici u Saboru ovih mjesec dana da nam dokažete da to nije populistička mjera, ja ću se upisati u HSS. Ali vi napravite to što ste napravili, … …Upadica sa strane, ne čuje se./… Naravno, naravno da to nećete napraviti jer to je jedan običan populizam ali loši ste u tome. Baš vam to nikako ne leži. Gospodin Pernar je tu 10 puta bolji, učite od najbolji, gledajte njega jer vama to leži baš.
Zahvaljujem kolega Zekanović na odgovoru. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Ivan Pernar.
Tijekom današnje rasprave posebno me dojmila misao kolege Steve Culeja. Stevo Culej je rekao slijedeću misao neizravno Kako može Stanković raditi na HRT-u? O n je to umaskirao u priču o onima koji tvrde da je u Hrvatskoj bio građanski rat a ne agresija itd., ali zapravo je mislio na Aleksandra Stankovića. I ja bi mu htio dati odgovor zašto ljudi poput Aleksandra Stankovića mogu raditi na HRT-u. Zato jer on podržava nadzorni odbor HRT-a koji neće smijeniti Aleksandra Stankovića. Ja pozivam vas gospodine Culej, ako ste uistinu za smjenu Aleksandra Stankovića, ako jeste, možda niste, možda ne tražite njegovu smjenu, ja tražim da ga se makne kao urednika i voditelja emisije Nedjeljom u 2. Ali pitanje je da li vi tražite njegovu smjenu. Ako tražite gospodi iz nadzornog odbora koji su ovdje, molim vas da se tog čovjeka makne pod hitno, a ako ga se ne makne ja neću vama dati podršku. To napravite. I onda će vaše protivljenje Aleksandru Stankoviću biti iskreno. Ali ako vi kažete, nema veze što Aleksandar Stanković priča i govori protiv Hrvatske ja ću svejedno podržati onog ravnatelja HRT-a koji će ga ostaviti na radnom mjestu, one članove nadzornog odbora koji će ga ostaviti na radnom mjestu, tada ćete ispasti licemjer i neozbiljan u očima hrvatske javnosti. Htio bih ovom prilikom također se osvrnuti na sveopću, kako bih to rekao, lakrdiju na HRT-u. A zašto? Pa zato jer komercijalni kanali, znači imate onaj MAX tv, oni prenose Hrvatski sabor. Znači sadržaj koji je komercijalan, ima kanal na kojem prenosi sjednice Sabora. Hrvatska državna televizija, HRT često puta ih prekida. Zašto? Ja pitam zašto HRT-u smeta ono što se govori u Hrvatskom saboru? Zbog čega. Žalosno i sramotno. A najžalosnije i sramotnije što će hrvatski zastupnici u Hrvatskom saboru, dobro i manjinski zastupnici u Hrvatskom saboru dati glas za taj i takav nadzorni odbor, za tog i takvog ravnatelja HRT-a koji je odlučio da, nije bitno da hrvatska javnost gleda što se događa u Saboru. Također, htio bih se osvrnuti i na to, odnosno na način na koji je jedan voditelj, odnosno izravno ću reći Aleksandar Stanković vodi svoje emisije gdje on prekida svog gosta kada mu odgovara, gdje nameće teze koje ne odgovaraju istini, gdje izvrće i manipulira. I onda kada mu se, i on je čak uvjeren da je emisija stvorena radi njega. Aleksandar Stanković je meni na moju opasku rekao, ovdje će se pričati o čemu ja hoću da se priča. Znači ako kojim slučajem gost želi pričati o nečem drugom a ne onome o čemu on želi da se priča on ga prekida i ometa, ne dozvoljava mu da govori. Zašto? Zato jer Aleksandar Stanković smatra da je emisija „Nedjeljom u 2“ podređena njemu kao voditelju, da postoji radi njega a ne radi gosta. Kada sam izvrgnu ruglu tu lakrdiju i ustao se iz njegove emisije, te rekao javno i otvoreno što mislim o njegovom liku i djelu, o načinu na koji vodi javnu televiziju dotični me tužio. Taj isti Aleksandar Stanković. Zašto? Zato jer sam povrijedio njegovu čast i ugled a to što on vrijeđa zdravu pamet, što maltretira 4 milijuna građana koji ga moraju gledati, odnosno ne koji ga moraju gledati jer mu je pala gledanost, ljude više sve manje zanima što on ima za reći. I mogao bih sada ovdje pričati protiv Aleksandra Stankovića ali neću. Znate zašto? Zato jer nije on kriv za to. Vi gospodo iz HDZ-a ste dozvolili toj osobi da vrši posao voditelja tamo, vi ste odgovorni za to. Vi ga morate pod hitno smijeniti. Jer to što on radi, to, ja nisam čuo u povijesti hrvatskog novinarstva da je neki voditelj tužio svog gosta. Ne znam ako ste vi čuli da, to je kao da recimo vodite intervju s nekim pa ga tužite zbog toga što je on rekao što misli o vama. Jeste čuli? Evo, ja pozivam vas, iskreno mi recite jer ja mislim da to spada u anale hrvatskog novinarstva. I onda on tamo maše da on ima neke nagrade. Ma kakve nagrade on ima? Tko mu daje nagrade? Isti oni, isti njegovi šefovi koji ga takvog drže tamo. Zar je to objektivno novinarstvo dame i gospodo? Vi tu gospodo iz HDZ-a pričate nama protiv MOST-a. Pa tko je dovodio Božu Petrova kao kućnog prijatelja tamo u emisiju „Nedjeljom u 2“? Pa recite gospodo, tko ga je dovodio? Aleksandar Stanković je dovodio Božu Petrova. Nije ga doveo jednom, nije ga doveo dva puta, doveo ga je tri puta prije izbora. S kojim razlogom? Zašto baš njega? I onda je on tamo obrazlagao neka svoja rješenja s kojima će tobože izvući Hrvatsku iz krize i šta ti ja znam. Zašto su građani morali gledati tu demagogiju? Pa zato jer je Aleksandar Stanković tako htio. A tko mu je to omogućio? HDZ, dame i gospodo. Rekli ste da je Plenković muškarčina, je li tako? Da je on frajer koji je poslao MOST iz Vlade, je li tako? Rekao je, kako je rekao? Rekao je tajnice pripremite, pripremite smjene. Ako je stvarno muškarac, ne samo on, ili jaka žena da ne uvrijedim dame, dajte onda s istim takvim žarom i stilom, lako je za MOST-ovce, dajte se tako riješite Aleksandra Stankovića. Dajte neka kaže ravnatelj ili ekipa iz nadzornog odbora tajnice pripremite smjenu. Ali ne možete ga smijeniti jer mu služite, jer on služi vama, jer je njegov opstanak na tom mjestu u vašem interesu. Jer da nije u vašem interesu maknuli bi ga, kao što ste sve druge sposobne novinare. Znamo svi zašto je maknut gospodin Denis Latin. Zbog svoje „Latinice“ o Tomislavu Karamarku koja nikada nije bila objavljena. Znači kada se čovjek drzne dotaknuti politiku HDZ-a, odnosno njegove vodeće figure, miče ga se. Aleksandra Stankovića ne miče se. Zašto? Pa zato jer se pridržava vaših pravila. On igra unutar zadanog okvira kojega ste mu vi postavili. A onda tu glumite da bi ga trebalo smijeniti, tko to kao njemu dozvoljava, pita gospodin Culej, tj. zašto je on i dalje voditelj. Zato gospodine Culej jer HDZ-u voditelji poput Aleksandra Stankovića odgovaraju. Zato jer voditelji poput Aleksandra Stankovića služe HDZ-u zato jer voditelji poput Aleksandra Stankovića skrivaju afere HDZ-a, zato jer voditelji poput Aleksandra Stankovića ne pričaju o bitnim temama nego bave se nebitnim temama. I zato jer im na žalost nije, zato jer mu nije stalo do Hrvatske više nego vama. Vas je i Stankovića podjednako nebriga i vi ste se jednostavno našli na pola puta i to je to. Žalosno, žalosno. Pozivam vas još jedanput da skupite hrabrost, nije još kasno. Nije još kasno. Još uvijek možete tu je ravnatelj HRT-a možete mu reći molim vas, dajte smijenite tog čovjeka, ne možemo ga više gledati. Ja ga ne mogu gledati. Da se mene pita ja bih ga sutra smijenio. Ali gospodo iz HDZ-a ne ovisi o meni, ovisi o vama, samo vi ga možete smijeniti. Čak nemam problem ni da stavite nekog drugog vašeg poltrona. Ne, nemam ni s tim problem. Ali Stankovića više jednostavno ne mogu gledati. Molim vas ako hoćete možemo se i nekako dogovoriti, evo ja sam spreman i za dogovor sa vama. Ja sam spreman na ustupak. Evo ja sam spreman podržati članove Nadzornog odbora HRT-a da ne kažete Pernar ne surađuje, s Pernarom se ne može ništa dogovoriti. Evo ja vam sad javno kažem, evo možete se dogovoriti sa mnom, ali hajmo njega prvo maknuti. Hajmo postići dogovor o tome da Stanković više nije na HRT-u kao voditelj emisije, izaberite slobodno novog voditelja. Evo to je moj prijedlog vama. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru i podsjećam ga ponovno da točka dnevnog reda nije smjena Aleksandra Stankovića, nego izvješće odnosno Prijedlog odluke o imenovanju članova Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije, odnosno izvješće i prijedlog Odbora za informiranje, informatizaciju i medije. Ali dobro. Kolega Culej, replika. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Pernar, barem u nečemu se ja i vi ovaj puta slažemo, a to je da imamo isti pogled Nedjeljom u 2. Nama nešto smeta. Meni ne samo što smeta glavni, nego mi smetaju i njegovi gosti. Ali ja ću vama ovako odgovoriti. Mi se možemo slagati u tom dijelu, ali mi ne gledamo istim očima Nedjeljom u 2. Moji razlozi su sasvim različiti od vaših. Ja gledam očima hrvatskih građana kojima jako smeta nastup, voditelj, način kako se vodi emisija, tko su gosti, kako oni progovaraju, koje oni ideje i ideologije zagovaraju. Meni to smeta. A vama smeta samo to što vam je uzeo mjeru, što umjesto mikrofona nije vam dao lizalicu. To je to.
Zahvaljujem kolega Culej. Odgovor kolega Pernar, izvolite.
Culej vi ste rekli da možda iz drugih razloga tražimo njegovu smjenu, moguće ali nas cilj spaja. Aleksandar Stanković je osoba koja povezuje mene i vas. Imamo isto mišljenje o njemu ono konačno a to je da ga treba smijeniti. Pa nije mi jasno zašto onda ta osoba već nije smijenjena. Zašto ga štitite i dalje. Zašto HDZ a ne moramo se lagati recimo otvoreno, znamo svi da HDZ drma HRT-om, odlučuje o svemu. Ako možete mene maknuti sa HRT-a što ste već učinili, dajte maknite i njega. Ali što je fora? Lakše je Pernara maknuti sa HRT-a, lakše je Pernara ne pozvati u emisiju, lakše je Pernara cenzurirati, lakše je skrenuti misao sa onog što je Pernar rekao. Pa onda sjećam se bio je prilog kaže unisono svi odbacuju presudu Haaškog suda osim Ivana Pernara. I onda izrežu dio mojeg govora kojeg vade van konteksta. Zar je to novinarstvo? I onda kasnije kaže premijer Plenković da poštuje presudu Haaškog suda da su hrvatski generali zločinci. A zašto onda kažu novinari na HRT-u da je mišljenje unisono, da se ne prihvaća ta presuda? Zato jer lažu. Zato jer lažu dame i gospodo i kažem pozivam još jednom vas iz HDZ-a skupite hrabrosti, maknite Aleksandra Stankovića. Kažem ako hoćete neku uslugu od mene ili kompromis, evo ja stojim ovdje. Spreman sam dogovorit se sa vama o politici HRT-a podržat članove Nadzornog odbora, nema problema. Ravnatelja, nema problema. Možemo i zajedno nešto napraviti. Hajmo to odraditi. Hvala.
Zahvaljujem kolega Pernar. Prelazimo na sljedeću raspravu. Završno u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, pokušao sam pribaviti fonogram rasprave prijedlog odluke o imenovanju članova Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije iz 2015. godine 3. srpnja. Pročitat ću vam cijelu raspravu. „Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Nema ni prijavljenih. Zaključujem raspravu.“ Kada su se političke stranke sukladno dobrom običaju dogovorile, onda nije bilo ni rasprave. Ali u međuvremenu smo pali po medijskim slobodama za 11 mjesta, pa valjda zato rasprava mora trajati skoro tri i pol sata. Dakle ovdje je u stvari samo jedno ključno pitanje. Zanemarimo sve ovo što smo govorili o tome tko je kome kad šta rekao itd., dakle vrlo je jasno. Vladajuća većina nema ništa protiv da oporba ima svog predstavnika u Nadzornom odboru, ali ima protiv da to bude onaj kojega je predložila opozicija. Eto, to vam je otprilike da Bošnjaci nemaju ništa protiv da Hrvati imaju člana predsjedništva BiH, ali im ga ponekad izaberu. Jel' tako potpredsjedniče? Dogodi se. E to upravo vi pokušavate sutra napraviti. I dobro. Što se tiče gospodina Grgića i nekakvih kritika na njegov rad, dakle 29. rujna 2016. godine Ministarstvo pravosuđa, dakle to je bilo za vrijeme prijelaznog perioda uspostave nove vlasti. Još je gospodin Orešković bio premjer, a gospodin Šprlje ministar. Napisalo je da prijedlozi Ureda za zakonodavstvo, predstavljaju najsigurniji način rješenja pravne situacije oko imenovanja uprave. Dakle, ova najglavnija kritika gospodinu Grgiću, jednostavno ne stoji. Vidim da su kolege iz Mosta predložile također svoj amandman prijedloga članice odbora, nadzornog odbora. Međutim, ni ona ne zadovoljava 2 kriterija. Nije predstavnica opozicije, jer je bila još uvijek je možda članica HDZ-a i drugi kriterij je da je bila u prošlom nadzornom odboru pa neće moći proći. Ali, nikad se ne, mislim tko zna. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, onda u tom slučaju neće moći ni prihvaćati. Dakle, što se tiče svega ovoga, ostaje dakle, samo da još jednom raščlanimo samo jednu stvar. Ni u slučaju nadzornog odbora HRT-a a ni u drugim slučajevima, gdje se traži međustranački dogovor, ne u smislu cijelog prijedloga, nego da se zna, koliko tko predstavlja. Dakle, da opozicija ima jednoga, a vladajući 3, da vladajući onda daju svoja 3, opozicija da 1 pa se onda to zbroji u 4, pa svi glasamo za. Pa zato mi moramo glasati za neke vaše prijedloge koji nam se inače uopće ne sviđaju, ali zbog međustranačkog dogovora glasamo, pa onda i vi glasujete za neke vaše prijedloge, koji se vama uopće ne sviđaju, ali zbog parlamentarne prakse također glasate. Pa onda mi moramo objašnjavati našima, zašto smo glasali za tog vašeg, koji je potpuno neprihvatljiv. Vi morate objašnjavati, zašto se glasali za našega, koji je vama potpuno neprihvatljiv, pa onda svi kažemo da je to parlamentarizam. E to se nažalost, u slučaju nadzornog odbora HRT-a izgleda, barem kako sad stvari stoje neće dogoditi. Zbog toga nam je žao. A što se tiče ponude kolege Pernara, on ima jedan nezgodan običaj, da kad se njemu netko osobno zamjeri, da je spreman sa svima surađivati da se toga riješi. Tako je fasovala pravobraniteljica za djecu, jer ga je prozvala što ide ispred srednjih škola, pa onda je problem sad i sa Stankovićem, jer imaju neki međusobni okršaj, tako da se Pernaru, nije dobro zamjerati, jer uvijek može nešto sa HDZ-om dogovoriti, kontra kad se zamjeri, ali dobro, šta će HDZ na to riječi. Kolegice i kolege, ako ostane ovakav prijedlog, Klub zastupnika SDP-a neće podržati prijedlog nadzornog odbora. A također, poslovnički očekujemo da sad sastane Odbor za informiranje, informatizaciju i medije i izjasni se o pristiglim amandmanima kao predlagatelj. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Bauku. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Nenad Stazić. Izvolite.
Kolega Bauk, dobro ste objasnili, da je prethodni nadzorni odbor, pa dakle, i gospodin Grgić i gospođa Šovagović Despot, da su postupili po mišljenju Ministarstva pravosuđa i to 29. rujna 2016. g. koji je potpisao ministar Ante Švrlja. Dakle, ljudi su postupali sukladno mišljenju Ministarstva pravosuđa. Što se tiče gospođe Ane Šovagoić Despot, ona neće biti izabrana, sutra neće biti prihvaćena od strane HDZ-a ne zbog toga što je ona prijedlog Mosta, amandmana Mosta, nego zbog toga što je u svom radu, pokazala da nije poslušna nego poštena. HDZ je nju predložio u nadzorni odbor HRT-a, a računajući da će im biti poslušna. A gospođa ima svoj integritet i ona je bila poštena. A to kad je netko pošten, e to HDZ oprostiti ne može. Oni mogu oprasiti sve. Ali poštenje kod nekoga, pa čak i kod onoga kog su oni predložili, e to je za HDZ potpuno neoprostivo.
Zahvaljujem kolegi Staziću. Odgovor kolega Bauk. Ne. Hvala. Poštovana kolegica Marija Jelkovac, replika. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani kolega Bauk, lijepo ste nam ovdje slikovito opisali kako to izgleda naš parlamentarizam, kad se stranački dogovorimo pozicije i opozicija oko glasovanja o određenim prijedlozima, bez obzira sviđali se oni u ukupnosti ovoj ili vašoj strani. A onda ste rekli, kako to ovaj puta kod izbora nadzornog odbora nije bio slučaj, jer mi nismo prihvatili vaš prijedlog. Ja vam moram reći, da ste stu stvarno izjednačili 2 stvari koji se ne mogu izjednačiti. Nije ovdje pitanje, jel se nama gospodin Grgić svidio ili nije svidio. Postoje kriteriji koji je bio jednak za sve članove nadzornog odbora, koji su bili smijenjeni. Dakle, ja vas pitam, koji bi smisao bio i kako bi uopće mogli opravdati, da ponovno biramo, one koje smo razriješili dužnosti, zato što ju nisu obnašali, sukladno zakonu. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Jelkovac. Odgovor kolega Bauk. Izvolite.
Prošle godine je HDZ-ova većina smijenila Vladu, u kojoj je pola ministara koje je sada na vlasti. 120 i nešto je bilo protiv. I to niste uspjeli objasniti, pa nema veze. Dakle, kriterij koji ste spomenuli, nije zakonski kriterij. To je kriterij, kojega ste vi arbitrarno postavili zato što možete. I tražili ste od nas da se prilagodimo tom kriteriju. A mi smo malo tu neprilagodljivi. Evo, jedino to. Dakle, mi smo glasali protiv smjene nadzornog odbora, jel tako kolega Staziću i kada bi prihvatili vaš kriterij, onda bi mi morali prihvatiti da nismo bili u pravu, kad smo glasali protiv smjene nadzornog odbora. A vi ste se doveli u situaciju, da time što ste glasali za smjenu nadzornog odbora, kad bi prihvatili naš prijedlog, rekli bi da onda niste bili u pravu. Dobro, to što nisu, to ostajemo kod toga. E, sad, kako se izvući iz te situacije? Vi recite, da su to ovi iz oporbe tvrdoglavi, ali da ćete vi u drugom radu dokazati, u sljedeće 4 g. da taj nije bio u pravu i da će to on svojim radom dokazati. Ali, ovo je sad već jedno ovako verbalno nadmudrivanje. Dakle, ovdje je osnova nekog dogovora, je da o prijedlozima koje prilažu u nekakvoj kvoti klubovi ili grupacije opozicije ili ne, da o tome, ima ona stara, kraljevstvo, kraljevstvo ne propisuje zakone. Dakle, da se oko toga prešutno dogovorimo. Pa mi glasamo za neke koji su nama potpuno neprihvatljivi, ali ih je predložila vladajuća većina i zato što i vi glasate za neke koji su vama potpuno neprihvatljivi, ali u dogovoru je predložila opozicija. Mislim ja za neke vaše prijedloge stvarno nikad ne bih glasao i morao bih objasniti, ali opet znam da je u duhu demokracije, u duhu parlamentarizma i tolerancije red da ponekad pritisnem ovu zelenu iako ne bih baš. Ali to ste i vi radili, pa onda me razumijete da. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Bauku. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime predlagatelja završna riječ, poštovani kolega Andrija Mikulić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Pa evo puno je bilo danas govora, nekoliko sati raspravljamo o ovoj točci, pa dozvolite mi da samo dam neki osvrt na raspravu i onome što smo govorili. Dakle, opet bih iznio, jer to jedino najbolje i znam činjenice, a to je da odredbom članka 20. stavka 6. podstavka drugog Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji propisano je da će tijela nadležna za izbor razriješiti dužnosti glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije ako nadležno tijelo za izbor ili Nadzorni odbor HRT-a utvrdi da ta osoba ne obavlja dužnost sukladno ovom zakonu i/ili statutu HRT-a. Dakle, možda je zaboravljeno ali treba ponoviti na temelju Odluke Vijeća za elektroničke medije od 17. prosinca 2015. kojom se Nadzornom odboru HRT-a opet sukladno članku, stavku i točci Zakona o HRT-u upućuje zahtjev za poduzimanje odgovarajućih mjera u skladu sa citiranim zakonom i Statutom HRT-a, budući da je utvrđeno da HRT ne vodi poslovne knjige sukladno ponovit ću, poslovne knjige sukladno članku 38. stavku 7. i 8. Zakona o HRT-u. Utvrđeno je da glavni ravnatelj HRT-a ne obavlja dužnost sukladno ovom zakonu i Statutu HRT-a. On je bio dužan u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu tog zakona uskladit svoj rad i poslovanje sa odredbama toga zakona. Dakle, nema ništa normalnije i prirodnije da se ide na promjenu ili smjenu onoga tko se ne pridržava zakona i Statuta. Dakle, to je minimum minimuma kojeg treba ispoštivati. Da sad ne idem dalje u tu elaboraciju, bilo je dosta rasprava i o tadašnjem Nadzornom odboru Hrvatske radiotelevizije, o tome više ne, ne bih komentirao. Ali imam potrebu reći, obzirom da se tu spominjalo ime jednog potencijalnog kandidata i govorilo o sukobu interesa onda htio bih vam reći da kad smo se 13.7.2017. objavili natječaj za izbor četiri člana Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije koji mogu biti birani propisani su uvjeti i propozicije tko to sve može biti, pa između ostalog kandidature za članove Nadzornog odbora HRT-a sa životopisom, adresom prebivališta, brojem telefona, preslikom domovnice, izjavom kandidata ovjerenom, ovjerenom kod javnog bilježnika da nije u sukobu interesa, preslik diplome itd. Prema tome, zna se koje su bile propozicije i o čemu se trebalo voditi računa. Ono što ja sigurno mogu reći ni s jednim potencijalnim kandidatom se nije razgovaralo i obavljao intervju koji nije zadovoljio uvjete iz natječaja. Mi naravno da ne možemo tumačiti pojedinci pojedine zakone, ali možemo ih iščitati, pojedine stavke, pojedine članke i stavke zakona. Dakle, imamo Zakon o sprječavanju sukoba interesa koji nabraja u članku 3. dužnosnici u smislu ovog zakona su pa nabraja 45. dužnosničkih pozicija. Odredbe ovog zakona primjenjuju se i na obnašatelje dužnosti koje kao dužnosnik imenuje ili potvrđuje Hrvatski sabor, imenuje Vlada RH ili Predsjednik RH osim osoba koje imenuje predsjednik RH u skladu sa odredbama Zakona o službi u Oružanim snagama RH. Dakle u ovom zakonu nema onoga na što su se neki ovdje pozivali u popisu dužnosnika u smislu ovog zakona. Imamo Zakon o obvezama i pravima državnih dužnosnika, temeljne odredbe članak prvi također su pobrojani dužnosnici. Ni tu nema onoga na što su se uvažene kolege pozivale. Prema tome, ni po ovom Zakonu o obvezama i pravima državnih dužnosnika uvaženi profesor nije potencijalni kandidat, nije dužnosnik. I onda imamo Zakon o Državnom sudbenom vijeću koji kaže: „U članku 34. to je bitno radi razumijevanja kad pričamo o tome tko je to državni dužnosnik i da li može bit u Nadzornom odboru.“ Članak 34. stavak 1.: „Članovi Vijeća iz reda sveučilišnih profesora pravnih znanosti, pravnih znanosti na prijedlog Fakultetskog vijeća biraju svi profesori pravnih fakulteta u Republici Hrvatskoj. Stavak drugi: „Fakultetsko vijeće utvrđuje listu kandidata za izbor članova Vijeća.“ I stavak treći: „Postupak izbora Povjerenstva za provođenje izbora i način provođenja izbora uređuje se Poslovnikom koji donose dekani pravnih fakulteta.“ Dakle, u tom vijeću sjedi netko koga je izabrala pravna struka, pravnih fakulteta, pravnih znanosti ne Sabor, predsjednik Vlade, odnosno Vlada ili predsjednik odnosno predsjednica države. Prema tome, evo ja neću vam više oduzimati vrijeme, puno toga je rečeno. Mislim da smo se svi koji smo htjeli, dobro smo se razumjeli, i da apsolutno potencijalni kandidat nije u po ovome što sam ovdje iščitao u sukobu interesa uz sve one uvjete koje je trebalo ispunit ali u konačnici imaju tijela koja to mogu utvrditi. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom gospodinu Mikuliću. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Nenad Stazić, izvolite.
Evo samo o malom djelu sukobu interesa. Zakon nabraja tko su sve državni dužnosnici pa kaže „i oni koji na njihove dužnosti imenuje Hrvatski sabor“. Hrvatski sabor imenuje članove DSV-a. E sad, ovjerena izjava, izjava kandidata ovjerena kod javnog bilježnika. Šta ona znači? Ona znači da je došao kod javnog bilježnika i rekao ja nisam u sukobu interesa i šta bilježnik ovjerava? To što je on rekao. Ne činjenicu da li on jest ili nije u sukobu interesa jer to ne može ni utvrditi. To utvrđuje isključivo povjerenstvo. Ni kolega Mikulić, ni ja. I to će povjerenstvo utvrđivati. A što vrijedi izjava ovjerena kod javnog bilježnika, to smo imali prilike se osvjedočiti kod gospodina Petrova. Eto, to vam vrijednost takve izjave. Hvala.
Zahvaljujem kolega Stazić. Odgovor kolega Mikulić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Stazić, pa dobro da li ja vas dobro razumijem, pa vi dovodite u pitanje izjavu ovjerenu kod javnog bilježnika? Da li vi i ja možemo to tumačit? Ne možemo, uvaženi zastupniče Stazić. Pa ima Javnobilježnička komora koja je nekome odobrila da bude javni bilježnik. Kažete ovdje mi ne možemo gledati tko je u sukobu interesa i tumačiti a ovdje tumačite javnobilježničku izjavu. Ja se to ne bi nikada usudio i to neću učinit jer nemam za to ingerencije niti znanja da bi to mogao učiniti. A inače, dva predstavnika vam se biraju iz redova pravne struke i njih su izabrali po članku 34. po Sudbenom vijeću predstavnici pravnih znanosti, fakulteta. Prema tome, o tome se radi a ne ovom o čemu vi govorite.
Zahvaljujem gospodinu Mikuliću. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo o ovoj točki kad se steknu uvjeti. Određujem stanku do 17 i 45. STANKA U 17,30 SATI.
Sada prelazimo na Prijedlog odluke o imenovanju članova Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije. Predlagatelj je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena Odbor za informiranje, informatizaciju i medije podnio je amandmane. Sukladno članku 199. Poslovnika o ovako podnesenim amandmanima mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Dajem na glasovanje prijedlog da se provede rasprava o amandmanima odbora. Utvrđujem da smo većinom glasova, 111 za i 10 protiv odlučili provesti raspravu o amandmanu Odbora za informiranje, informatizaciju i medije. Molim predstavnika predlagatelja da obrazloži podneseni amandman. Molim poštovanog kolegu Andriju Mikulića, predsjednika Odbora za informiranje, informatizaciju i medije. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Na temelju članka 199. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za informiranje, informatizaciju i medije na Prijedlog odluke o imenovanju članova Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije podnosi sljedeće amandmane. Prvi na naziv odluke. U nazivu odluke iza riječi „imenovanju“ dodaju se riječi „djela“. I drugi na točku prvu odluke u točci prvoj odluke, doktor znanosti Eduard Kunštek briše se. Obrazloženje. Dakle, predmetni odbor je na svojoj 14. sjednici održanoj 15. prosinca 2017. godine odlučio povući prijedlog da se u Nadzorni odbor HRT-a imenuje doktor znanosti Eduard Kunštek, te predlaže da se sada imenuju samo tri umjesto četiri člana Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije, a za četvrtog člana se ide na ponovljeni javni natječaj i to u skorije vrijeme ćemo dogovoriti tekst natječaja, a potencijalno mjesto je za kandidata parlamentarne manjine.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu o amandmanima odbora sukladno članku 199. stavku 2. u raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici klubova zastupnika. Prvi se je javio kolega Milorad Pupovac. Oprostite, prvi se javio kolega Bauk, nakon njega kolega Pupovac. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime kluba SDP-a o amandmanu broj jedan ću govoriti ja, a o amandmanu broj dva kolega Stazić, pa sad vi vidite sa vremenom. Upadica predsjednik: Imate 15 minuta./… Hvala. Dakle, što se tiče prvog amandmana, on predviđa da se izabere dio članova nadzornog odbora i drugi amandman samo slijedi tu odluku. Ovdje se postavlja jedino jedno pitanje. Hoće li opozicija pristati na to da njihovog predstavnika određuje većina ili da stavlja većina veto na predstavnika opozicije parlamentarne manjine ili ne? Dakle, ovih pola koraka unazad je jedan manevar kojim se pokušava poručiti ostavljamo mjesto ali ne možete vi koga hoćete nego se o njemu možemo dogovarati. U tom smislu amandman broj jedan mi ne možemo prihvatiti, ostajemo kod toga da nije dobra parlamentarna praksa da vladajuća većina određuje u okviru opozicije tko će biti njihov predstavnik. Hvala. Kolega Stazić će nastaviti.
Izvolite kolega Stazić.
Zahvaljujem. Dakle, mi smo već jučer cijeli dan u raspravi branili princip da parlamentarna većina ima pravo na tri, parlamentarna manjina pravo na jednoga. Unatoč cjelodnevnoj raspravi, jutros je ipak parlamentarna većina prihvatila našu argumentaciju i zbog toga ćemo mi glasati za ona tri kandidata koje predlaže parlamentarna većina jer to radimo iz svog demokratskog uvjerenja. Ne ulazimo u imena, ne tiče nas se koja su to imena i mi imena ne analiziramo. Pravo parlamentarne većine je da predlaže tri kandidata, mi u skladu sa time ćemo za ta tri kandidata glasati. Parlamentarna većina nije ni jučer ali ni danas prihvatila ime kandidata parlamentarne manjine. Našeg kandidata. Nije prihvatila ime. Doduše, danas je prihvatila donekle princip da ne bira sva četiri nego da izabere svoja tri a da se za četvrtoga otvara novi javni poziv i da za tog četvrtoga biramo kasnije. Prihvatit ćemo to kao nastavak dobre parlamentarne prakse. Jučer smo upozoravali i na gospodina Kunšteka, rekli smo da smatramo da se on nalazi u sukobu interesa, najavili smo da ćemo tražiti mišljenje Povjerenstva za sprečavanje sukoba interesa o tome, ukoliko on bude izabran i drago nam je da je parlamentarna većina danas ipak prihvatila naše argumente i od jučer i povukla ovog kandidata. Hvala.
Imamo jednu repliku, poštovani kolega Grbin na dio izlaganja gospodina Bauka, izvolite.
Zahvaljujem vam poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Bauk, ja sam sada nakon svega što smo čuli u zadnjih deset minuta izuzetno zbunjen pa vas molim da mi pojasnite jer mi neke stvari nisu jasne. Konkretno nije mi jasno ima li među kandidatima koji su se prijavili, koji su izrazili želju da budu članovi nadzornih odbora oni koji bi se mogli smatrati kandidatima parlamentarne manjine? Jer iz istupa predsjednika Odbora za medije potpuno je jasno, imamo kandidate parlamentarne većine i imamo kandidate parlamentarne manjine. Dakle, pitam vas među ovima koji bi mogli biti izabrani danas, da li postoje kandidati koji bi se mogli smatrati kandidatima parlamentarne manjine? I drugo, dajte mi onda pojasnite ako imamo princip da parlamentarna manjina ima pravo predložiti kandidata koji bi ušao u nadzorni odbor HRT-a pa zbog čega ih mi onda ne biramo? Dakle, ako imamo kandidata, zašto ga ne izaberemo ako je sada proklamiran princip da parlamentarnoj manjini jednom mjestu u nadzornom odboru pripada? Hvala vam lijepa.
Odgovor na repliku, kolega Bauk.
Zato što nam pokušavaju prodati priču … [[Govornik se ne razumije.]] da ti oprosti što te je tukao [[Upadica predsjednik: Možete ponoviti, nismo uhvatili.]] Dakle, pokušava se prodati priča, citiram „Balkanski špijun“, „Đura će da ti oprosti što te je tukao“. I kolege me upozoravaju ima i nastavak koji ću prevesti na hrvatski, „ti ćeš lijepo da se ispričaš i ti ćeš se lijepo ispričati“. Dakle, postoji… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ja ruku držim u svom džepu, ne u tuđem. Dakle, postoji princip koji je i naveden ovdje, kojega je i predlagatelj amandmana i predlagatelj gospodin Mikulić rekao da parlamentarna manjina nekoga predlaže. Ima nekakvu kvotu. I postoji princip barem do sada da nismo raspravljali o tome tko će ući u čiju kvotu, dakle ono što su vladajući predlagali mi bi podržali bez obzira što nam se neki nisu sviđali. Ono šta bi mi predložili, oni bi isto podržali mada se i njima neki nisu sviđali, ali bez njih ne bi mogli biti izglasani i sada u ime SDP-a klub je predložio da bude jasno koji je kandidat, četiri amandmana na ovaj prijedlog odluke i to je gospodin Grgić koji je dosad bio jer mi smatramo i glasovali smo protiv njegovog razrješenja da je on bio dobar a kolege iz većine smatraju daje bio loš pa su ga zato i smijenili. Ali priznavajući i odustajući od tog kandidata, mi bi priznali da su oni u pravu. I priznali bi pravo njima da određuju tko će biti u naše ime. I zato ne možemo prihvatit takav princip ovih pola koraka nazad, ali to je ipak samo pola koraka. Dakle, slijedeći put mogu oni prigovorit na još nekog od naših kandidata pa ćemo onda opet morat, dakle ili je to predstavnik opozicije ili nije. To vam je nešto kao sa izborom hrvatskog člana predstavništva u BiH-a. Ili ga oni biraju sami ili im ga izabere netko drugi a nismo zato da nam ga izabere netko drugi. Hvala.
Idemo na drugu raspravu, u ime Kluba zastupnika SDSS-a, poštovani kolega Milorad Pupovac, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, Klub zastupnika SDSS-a, izražava zadovoljstvo što je Odbor za medije i informatizaciju, otvorio prostor da se postigne dogovor između vladajuće većine i opozicije, u pogledu 4. člana koji bi pripadao opoziciji. I nadamo se da će se to unutar opozicije usuglasiti, kako bi se ovaj postignuti dogovor, odnosno, ova gesta koja je napravljena od strane vladajuće većine i mogla realizirati. Što se tiče Kluba zastupnika SDSS-a u skladu sa raspravom koju smo jučer imali u Saboru, mi ne svodimo problem izvještaja HRT-a od 2014.-2016. bilo financijskoga, bilo programskoga vijeća, bilo funkcioniranje nadzornog odbora, samo na pitanje članova nadzornog odbora. Ono što nas brine, jeste opći trend pogoršanja stanja u toj za nas iznimno važnom javnom medijskom servisu. I mislimo da je to posljedica nekoliko faktora. Prvi faktor je to što je na snazi zakon, koji je donesen u vrijeme ravnatelja Gorana Radmana, o kojem su tijela, kao što je nadzorni odbor i programsko vijeće u značajnoj mjeri razvlašteni, a ovlasti su bile prenesene na upravu, odnosno, na ravnateljstvo. Time su i nadzorni odbor i programsko vijeće, zapravo postala neka vrsta raspravnih mjesta, a ne mjesta na koja se dijeli odgovornost, u pogledu izbora ključnih ljudi, kada je po sredi program, kada je po sredi uređivanje i ostavlja se samo na procjenu onih koji upravljaju kućom, to znači na ravnateljstvo i na upravu. Po našem mišljenju to nije dovoljno demokratski, po našem mišljenju to nije dobro i to se pokazalo u vrijeme toga mandata, gdje su izbijali i sukobi između nadzornog odbora i uprave, gdje su izbijali sukobi između programskog vijeća. I mislimo da je neophodno, da se pristupi što je moguće skorijoj, dakle, početkom sljedeće godine, izmjene zakona o HRT-u, kako bi se uspostavilo rješenje, koje će biti bolje od ovoga kako imamo sada. I pozivam naše partnere u vladajućoj koaliciji da se oko toga usuglasimo, da pokažemo da nismo zatvoreni, ne samo za raspravu o HRT-u, nego da nismo zatvoreni, zato da u tijelima HRT-a postoji što je moguće više demokratskih mehanizama i demokratskih sistema odlučivanja. A reduciranje statusa programskog vijeća i nadzornog odbora samo na fikuse unutar sistema upravljanja je loše stanje. To je bila jedna zamisao, kao je je možda imala dobre namjere, ali nažalost završilo se loše, završilo se loše po programsko vijeće, po nadzorni odbor i po samog ravnatelja. I iz tog razloga da bi se pojačala uloga i građana preko programskog vijeća, da bi se ojačala uloga i Sabora preko nadzornoga odbora, onda mislimo da je iznimno važno da se pojača njihova autonomija, a njihova autonomija će se pojačati, ukoliko će se njihove ovlasti pojačati u tom pogledu. I to je ono što Klub zastupnika SDSS-a i zajedno sa zastupnicima nacionalnih manjina, ostalih zastupnika nacionalnih manjina smatra važnim korakom u očuvanju javnog servisa HRT-a, kako televizije, tako i radija. Drugu stvar koju bi htio reći, tiče se redakcije, za nacionalne manjine. U programu Vlade, koja je usvojena, prije formiranja ove Vlade, je navedeno da će se početkom sljedeće godine, početi realizirati strukturiranje redakcije za programe nacionalnih manjina, kako na radiju tako i na televiziju, zbog toga što je dosadašnje rješenje nažalost nedostatno. I mi također predlažemo, da se za to u aktima HRT-a u njihovoj programskoj shemi, u njihovoj organizacijskoj shemi, otvori prostor za to da HRT, hrvatski radio, hrvatska televizija, imaju adekvatan prostor programski i sadržajni kada su posrijedi informacije i sadržaji relevantni za nacionalne manjine. Klub zastupnika SDSS-a nakon odluke jutrošnje odluke odbora za medije i informatizaciju, kao i nakon rasprave, razgovora sa našim partnerima će podržati odluku oko imenovanja ovako kao što je to odlučeno, odluku o izboru novoga sastava nadzornog odbora, kako javni servis, zbog krize koja se već duže vrijeme razvlači, odsustva nadzornog odbora, kako javni servis, HRT, ne bi dospjeli u kvizu, da ne mogu donijeti potrebne akte, oko proračuna za slijedeću godinu. kako ne bi mogli biti pripremljeni za sljedeće financijsko i programsko razdoblje. Svima koji su sudjelovali u postizanju ove vrste, kompromisa i dogovornoga rješenja želim izraziti zahvalnost, prije svega predsjedniku Kluba HDZ-a gospodinu Bačiću, kao i drugima koji su u tome sudjelovali i naravno svojim kolegama iz Kluba zastupnika nacionalnih manjina, doktoru Radinu i ostalima.
Jedna je replika, poštovani kolega Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Pupovac, ja bi ipak od vas htio čuti jedan jasan stav o principu, jeste li za to da većina određuje koji će biti manjinski predstavnici? I to me baš zanima. Dakle, ovdje mi ne govorimo o tome jesu li oni povukli jednoga ili nisu. Dapače iz političkih razloga su to morali napraviti, jer znaju da nama više odgovara da izaberu četiri svoja jer bi onda mogli govorit o tome da je HRT stranačka televizija. Dakle, oni su to morali napraviti. Ali mene više zanima vaš stav. Jel' vama prihvatljivo da predstavnike manjine određuje većina? Na primjer da predstavnike srpske manjine određuju predstavnici većine? Ili da predstavnika talijanske manjine određuju predstavnici većine ili predstavnici svih drugih? I to mene zanima, dakle vaš stav. I ako je vaš stav takav da predstavnike manjine određuje manjina, onda ne možete biti za ovakav prijedlog. Zahvaljujem.
Odgovor izvolite kolega Pupovac. Kolega Pupovac, mikrofon vas molim.
Poštovani kolega Bauk, što se tiče retoričkih figura, ja ne bih se služio novim retoričkim figurama na vaše igranje sa terminom manjina. Ono što je sasvim sigurno da ono što pripada vladajućoj većini ne bi trebala određivati opozicija i ono što pripada opoziciji ne bi trebala određivati vladajuća većina. Takva je bila dosadašnja praksa. I kao što vidite vladajuća većina je otvorila prostor da opozicija može predložiti svoje kandidate ili svojega kandidata za još jedno mjesto u članstvu Nadzornoga odbora. Tko će ti kandidati biti to je stvar usuglašavanja između stranaka vladajuće, između stranaka opozicije. Za sad smo čuli samo stavove, pojedine stavove SDP-a. Nismo čuli stavove ostalih opozicijskih grupacija i sad je prilika da se u narednom vremenu čuju glasovi svih i da se ti stavovi usuglase i da se dođe do rješenja koje će predstavljati rješenje ili stav opozicije. A inače načelan stav oko toga tko šta kome treba određivati sam vam rekao sasvim jasno.
Hvala. Idemo na iduću raspravu u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina poštovani potpredsjednik Sabora Furio Radin. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Iako zastupnici nacionalnih manjina bi htjeli živjeti u društvu gdje uopće nije bitno da li će članovi Nadzornog odbora javne Hrvatske televizije biti članovi većine političke ili manjine političke nego da to budu stručnjaci i časni ljudi koji će moći odlučivati o tome da li HRT radi na osnovi zacrtanih ciljeva i vrijednosti i društvenih vrijednosti koje jedna javna televizija treba imati. Znači iako bismo htjeli živjeti u takvom društvu znamo da ne živimo u takvom društvu, pa onda izaberemo ono što nam se čini najmudrije u određenom trenutku. Ovo što je sad predloženo od člana, od predsjednika Odbora za informatizaciju i medije nam se čini logičnim slijedom razgovora, debate koja se odvijala u Parlamentu. A kad nešto proizlazi od rasprave u Parlamentu, na taj način da onda i promijeni odluku koja je unaprijed bila, koja je prije bila pripremljena za nas to znači jedna pobjeda u svakom slučaju parlamentarizma. Znači one politike koja nam kaže da živimo u svijetu mogućeg, a ne u idealnome svijetu. Znači živeći u svijetu mogućeg mi prihvaćamo da se ostavlja mjesto nakon rasprave da se ostavlja mjesto parlamentarnoj manjini ili parlamentarnoj opoziciji. Meni se više sviđa naziv opozicija od manjine, vi je zovite nas manjinama tako da mi znamo točno na koga se odnosi vaš razgovor. Jer iako mi sebe smatramo zajednicama već smo se naviknuli da nas smatrate manjinama i da pokušavate kao što je sada bilo vidljivo igrat se sa nama kad treba i kad ne treba pogotovo u takvim trenutcima kad nas se pita da li mi prihvaćamo da većina odlučuje o nama. A tko će odlučivati u Saboru ako ne većina? Živimo u takvom svijetu i doista to prihvaćamo, ali željeli bismo da i članovi Nadzornog odbora iz većine i članovi Nadzornog odbora i opozicije počnu napokon razgovarati o stvarnim, a ne igrat se sa nacionalnim manjinama, nego napokon razgovarati o stvarnim problemima nacionalnih manjina na javnom mediju. A koji su to problemi? To su kao prvo ono što je, počet ću od onog kojeg je spomenuo i kolega Pupovac redakcije nacionalnih manjina. Moja nacionalna manjina, talijanska nacionalna manjina je imala dvije redakcije u Rijeci i u Puli u prošlom sazivu kako da kažem u prošloj Vladi. Jer ja ne znam gdje ima više politika nego na HRT-u pa možemo reći u prošloj vladavini HRT-a. Jer na HRT-u ima više politike nego ovdje u Saboru. Redakcije su poništene, tako da uopće nema više redakcija pa niti nacionalnih manjina. To kad se tiče drugih programa, ima jedan značaj, kad se tiče nacionalnih manjina ima sasvim drugačije značenje. A koje to značenje? To je značenje da se često gubi autonomija. Drugi je problem, znači povrat, znači taj prvi problem je povratak redakcija nacionalnih manjina. Drugi problem uopće redakcije nacionalnih manjina na televiziji ovoj radio Upadica Reiner: Kolege molim vas dajte se malo utišajte da kolega Radin može normalno izlagati. Molim vas! Izvolite./… Mi zapravo, vidim da oporba ne sluša ono što, to njih ne zanima [[Upadica Pupovac: Misliš manjina?]] Željeli bismo dakle imati opet televizijske redakcije koje niti jedna vlast, niti vlast lijeva, niti vlast desna i lijevo centar ili desnog centra nije uspostavila, a prije 1990. godine. postojale su tv redakcije nacionalnih manjina i postojali su programi. Dobro, prije su bili češći, a onda su bili rjeđi nakon svakih 15 dana, ali imali smo i dnevnike na jezicima nacionalnih manjina. To je sve nestalo. O nacionalnim manjinama se govori na televiziji i na radiju i u ostalim medijima, ali ovdje govorimo o HRT-u. Naravno govori se kada to čini, kada to predstavlja jedan problem. Ne govori se, ne pitaju se nacionalne manjine o problemima, nego razgovara se o nacionalnim manjinama kad one postaju problem. Zaključujem. Nadam se da će Nadzorni odbor Hrvatske radiotelevizije sudjelovati u tome da nadzire pravilno postavljanje Hrvatske radiotelevizije, ne samo u financijskom pitanju, nego i u pitanju provedbe osnovnih ciljeva koje naravno postoji tu i Programsko vijeće koje tište, programskih ciljeva koji su zacrtani u pogledu politike nacionalnih manjina i probleme koji tište nacionalne manjine u ovom trenutku. Hrvatska radiotelevizija je javna upravo u tome zato što ima poseban zakon koji joj daje mogućnost da pobire pristojbu i na osnovi te pristojbe koja je zapravo jedan porez budimo jasni. Ona mora vršiti određene funkcije i u obrazovanju i prema civilnom društvu [[Upadica predsjednik: Kolegice i kolege ja vas molim za malo tiše da budete.]] I također funkciju koja mora, koji se tiču ciljeva ljudskih prava i prava nacionalnih manjina. Zato prihvaćamo ovo rješenje i nadamo se da će se brzo upotpuniti i sa ovim petim članom, jer četvrti član je iz HRT-a i ovim petim članom da će se popuniti Nadzorni odbor kako bi napokon i prema nacionalnim manjinama i prema hrvatskom društvu općenito slijediti oni programi koji zapravo afirmiraju vrijednosti, pozitivne vrijednosti hrvatskoga društva i informiraju ljude, informiraju građane o takvim pozitivnim, o ostvarenju takvih pozitivnih vrijednosti. Želim vjerovati u tome da ovo četvero ljudi za koje ćemo dići ruku mi ovdje u Saboru, iako će biti izabrani na osnovi nekakve podjele između većine i oporbe da će biti iznad većine i iznad oporbe i da će biti časni ljudi koji će kontrolirati rad Hrvatske radiotelevizije. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Radinu. Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Pa prije nego što se osvrnem na amandman Odbora za medije htio bih reći da dokle god u hrvatskoj javnosti bude percepcija da bilo koja politička opcija u državi, u Hrvatskoj upravlja vodećim medijskim servisom u Hrvatskoj gledanost i razina kvalitete, odnosno u prvom redu gledanost tog medija će opadati u konkurenciji sa ostalim medijima na nacionalnoj razini. Kažem percepcija jer je, može se postaviti pitanje na koji način od političkih stranaka u ovom trenutku ima tu moć da upravlja tim prevažnim javnim servisom. No, kako smo mi političari često skloni, a to se i danas vidi da u tom upravljačkom sektoru ili dijelu javnog servisa imamo svoje predstavnike kako bi onda presudno mogli utjecati na uređivačku politiku tog javnog servisa, potrebno je intervenirati u Zakon o HRT-u, potrebno je intervenirati u Zakon o HRT-u. I ono što znam to je da se o tome razmišlja na razini Vlade, na razini resornog ministarstva i ta izmjena bi išla u dva smjera. Prvi smjer je taj da se vrati značaj i uloga Programskog vijeća kao presudnog tijela u Hrvatskoj radioteleviziji koje kontrolira ulogu javne usluge koji promatra koliko i na koji način taj javni medij pruža i ispunjava svoju javnu ulogu u hrvatskome društvu. Ovakvim zakonom kojega je donijela vladajuća većina tada u vrijeme Kukuriku koalicije Programsko vijeće nema ulogu u tom javnom servisu koje je imalo prije. To je prva stvar. I druga stvar, potrebno je utvrditi bolji, kvalitetniji odnos između Programskog vijeća s jedne strane i Nadzornog odbora kojega mi danas ćemo ja se nadam izabrati, imenovati doduše ne u cijelosti umjesto četiri, tri člana. Prema tome, to je nešto što je potrebno napraviti intervencijom u Zakon o HRT-u, a inače Vlada priprema izmjenu medijskog zakonodavstva u Hrvatskoj i najavljen je Zakon o elektroničkim medijima čini mi se u drugom, u idućoj godini. Dakle, Zakon o elektroničkim medijima je planiran u planu normativni aktivnosti Vlade RH. Sada ću se vratiti dan amandman Odbora za medije. A prije toga ću još jednu digresiju navesti, a taj je da je zakonom kojeg je donijela Vlada SDP-a odnosno, kukuriku koalicije promijenjena odredba kojom je izričito pisalo da članovi nadzornog odbora, njih 4. obvezno jedan dolazi iz redova oporbe. Dakle, u zakonu kojeg je donijela HDZ-ova Vlada, tada je, odnosno, Vlada u kojem je HDZ bio najjači koalicijski partner 2010.g. jasno propisao je da nadzorni odbor od 4 člana ima jednog koji dolazi iz redova oporbe. Zakon iz 2012.g. kojeg sam već malo prije spomenuo je tu odredbu izbrisao. Činjenica je da je SDP ipak imenujući nadzorni odbor, prihvatio kandidata kojega je tada HDZ predložio, ali je u normativnom dijelu, samoga zakona, ta odredba izbrisana. Dakle, toliko o tome, imamo li mi u HDZ-u ili nemamo želje da u nadzornom odboru HRT-a sudjeluje predstavnik oporbe. Kada smo to zakonom propisali, a onda je SDP ukinuo. I sada bi SDP prebacivao nama, da mi nemamo želje da se oporba uključi u rad nadzornog odbora HRT-a, smiješno je to, smiješno. I ovo nije korak natrag. Ovaj amandman Odbora za medije, nije korak natrag. Zašto? Zato što smo sa ovim amandmanom, na poziciji koju već govorimo 5 punih mjeseci. A to je da ćemo izabrati nadzorni odbor i da će od 4 člana, 3 člana doći iz redova vladajućih, jedan da će doći iz redova oporbe. Nakon što je Odbor za medije, 11.11. napravio intervju, sa 31 kandidatom, pokušavali smo dogovoriti kandidata sa oporbom. Ja, tu se slažem s kolegom Pupovcem, nisam razgovarao sa svim predsjednicima klubova, koji dolaze iz redova oporbenih stranka, nego isključivo sa kolegom Baukom. Pretpostavljao sam da kolega Bauk, predlažući svog kandidata, je napravio, unutar oporbenih stranka, potrebne konzultacije, kako bi predložio kandidate iz redova oporbe. I opet ću ponoviti ono što sam već uporno ponavljao našim kolegama iz SDP-a, a to je da vladajući ne ulaze u izbor kandidata koji će doći iz redova oporbe. Ono što je za nas neprihvatljivo, u redovima vladajućih, a to je da u nadzorni odbor HRT-a imenujemo bilo koga, bilo koga od osoba, članova, prijašnjeg nadzornog odbora HRT-a, zašto? Samo iz jednog razloga, što su 4. puta pravosudne institucije utvrdile, da taj nadzorni odbor nije poštivao Zakon o HRT-u prema kojemu je zakon bio dužan postupati. I to je 4 puta utvrđeno i 2 puta Trgovački sud, jednom Viski trgovački sud i jednom Upravni sud. Kada je nadzorni odbor htio uspostaviti privremenog ravnatelja, temeljem Zakona o ustanovama, a ne temeljem Zakona o HRT-u. I to je bio jedini kriterij. Dakle, ne ulazimo u to koga će kolege iz oporbe predložiti, na njima je da prelože. Osim u RH, 4 osobe koje su sudjelovale u radu nadzornog odbora, koji je ovaj saziv Sabora, 13. srpnja ove godine razriješio dužnosti članova nadzornog odbora, što je po nama kršio i po rješenjima hrvatskog pravosuđa Zakon o HRT-u. I držimo da onda nema potrebe, da netko od tih članova, tko je kršio taj zakon, danas bude član, gotovo najvažnijeg tijela, u toj instituciju, prema čijem zakon o osnivanju je bio dužan postupati. I ništa više i ništa manje. Prema tome, nije ovo korak natrag, niti pola koraka natrag. Ovo je naš stav, kojega smo rekli, a to je da što se nas tiče, oporba ima pravo na kandidata, kad ga preloži, mi ćemo ga prihvatiti. Jedini uvjet je da se nitko od 4 člana bivšeg nadzornog odbora ne može izabrati zbog toga što smo ih razriješili iz ovih razloga. Hvala.
Imamo 2 replike, poštovani kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepo kolega Bačić, bez obzira na intonaciju, ton, gestikulacije, koje ovako možda površnom promatraču izgledaju uvjerljivo ovo što ste sada vi govorili. Ali oni koji su malo upućeniji u činjenice koji znaju namjere koje stoje iza ovoga, vam ne mogu vjerovati, prije svega, zbog toga što ni ovi ljudi koji ste vi rekli, 4 po mišljenju vaše Vlade, odnosno, Ministarstva pravosuđa u Vladi gospodina Oreškovića. Znači ministar Šprlje je dao mišljenje da su se oni ponašali u skladu sa Zakonom o HRT-u, znači vaša Vlada im je dala za pravo. A s druge strane ukoliko vi zbilja toliko žarko želite podržati pravo opozicije, koje je opravdano da ima predstavnika u nadzornom odboru, to možete napraviti vrlo jednostavno. Možemo to sada riješiti i ne opterećivati više ni javnost ni HRT sa tim problemom, tako da glasate za gospodina, odnosno, za amandman kojeg je preložio Klub zastupnika SDP-a. Ne možete vi, gospodine Bačiću, niti HDZ diktirati koji će bit prijedlog opozicije. Znači, mi sad preložimo jednoga, vi ga nećete zbog određenog razloga. To onda nije prijedlog opozicije, to je prijedlog HDZ-a. Znači vi kažete možete preložiti, osim tih, tih i tih, koje HDZ ne želi. To je prijedlog HDZ-a i to ljudi moraju znati. Znači bez obzira još jednom kažem na ovo vaše dosta površno promatraču, možda i uvjerljivo gestikuliranje i ton i boju glasa, mi vam jednostavno ne vjerujemo u to. I ja vas molim da podržite naš amandman i da tu priču skinemo sa dnevnog reda. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Maras, nisam ja razriješio članove nadzornog odbora HRT-a koji su bili u prošlom sazovu tog tijela već je to napravio Hrvatski sabor na prijedlog Odbora za medije a pročitajte molim vas, kad već vi niste površni, pa vas molim da pročitate odluku i obrazloženje o razrješenju. U tom obrazloženju piše zbog čega se razrješavaju dužnosti članovi prijašnjeg saziva nadzornog odbora HRT-a. I Sabor je tu donio uvjerljivom većinom, prema tome da se Sabor slagao sa radom kolege Grgića, onda ga ne bi bio razriješio. Ako smo utvrdili da je on jedan od članova odbora koji nije poštivao zakon, onda bi posve neprimjereno bilo od ovih istih ljudi koji su glasovali za njegovo razrješenje da sada ga prihvate kao kandidata i člana nadzornog odbora jer bi onda rekli da ono što smo prije par mjeseci tvrdili i ponovili odluke trgovačkog suda i upravnog suda i visokog trgovačkog suda onda bi apsolutno ispali nevjerodostojni jer držimo da ono što je rekao upravni sud je bio u pravu a to je da se u radu nadzornog odbora moraju kada se određene odluke donose vezivati na zakon lex specialis, a to je Zakon o HRT-u, a ne nikakav drugi zakon. I to je bio razlog, ja osobno ništa nemam protiv gospodina Grgića, dobio sam i njegov mail jutros i čovjeka ja mogu razumjeti, ništa osobno protiv njega nemam, nego imam obvezu poštivati odluku koju je ovaj sabor donio čini mi se 13. srpnja kad je razriješio taj nadzorni odbor.
Druga replika, poštovani kolega Bauk.
Zahvaljujem. Jučer ste imali četiri logičke pogreške a danas tri, ali ste kraće govorili pa u prosjeku je. Prva logička pogreška je da ne ulazite u tom koga će opozicija predložiti i onda ste dali uvjet koga ne možemo. Dakle, to je ulaženje, to je prva logička pogreška. Druga logička pogreška je to kažete da vi ne možete biti za gospodina Grgića jer ste ga razriješili ali osporavate nama pravo da budemo za njega jer smo glasovali protiv njegovog razrješenja. I treća logička pogreška, možda najvažnija je što pravu gospodinu Grgiću osporavate time da su neke pravosudne, upravni sud, čini mi se itd., rekli da taj nadzorni odbor kojemu on inače nije predstavnik, nije radio dobro a on je po ovome što mi imamo, slušao mišljenje Ministarstva pravosuđa, ali dobro, ministar se promijenio ali i Ured za zakonodavstvo Vlade RH čija se predstojnica nije promijenila još desetak godina, a s druge strane da on zbog toga šta nešto nije radio pa je sud nešto rekao će između ostaloga odlučivati zastupnici koji imaju ne kao tijelo, nego kao pojedinci također određene primjedbe pravosudnih tijela a bez takvih zastupnika inače vi ne bi imali niti parlamentarnu većinu. To je isto jedna logička mala ovako pogreška kao što i župana imate u jednoj županiji koji isto tako ima nekih problema sa mišljenjem policije, prekršajnog suda itd. Prema tome, to su tri logičke pogreške koje ja ipak želim upozoriti, dakle osnovno je pitanje jel' ima opozicija pravo ili opozicija ima pravo kad joj to dopusti parlamentarna većina.
Odgovor na repliku, kolega Bačić.
Kolega Bauk, bili ste ministar uprave, trebali biste poznati zakon i Ustav RH i biti oprezniji kada govorite o kolegama koji sjede s nama ovdje u ovom Saboru neovisno jesu li među vladajućima ili među oporbenim zastupnicima. Svaki zastupnik, svaki čovjek u Hrvatskoj, za svakog vrijedi načelo presumpcije nevinosti pa vas molim da budete oprezniji kada govorite o svakom od nas ovdje u Saboru. koga tko podržava, to je stvar odluke pojedinog zastupnika a ne ono što vi mislite da bi taj zastupnik trebao reći i kako bi se trebao ponašati. Nema nikakve logičke greške u mom izlaganju. Rekli smo jasno, a to je da članovi nadzornog odbora koji su bili na dužnosti do 13. srpnja zbog toga što po stavu i odluci ovoga Sabora nisu poštivali zakon, ne mogu biti članovi novog nadzornog odbora dolazili oni iz redova vladajućih ili iz redova oporbe. I to je naš stav kojega smo rekli prije pet mjeseci. Da smo tada mislili drugačije, kolega Bauk, ne bismo ih bili razriješili. Da nisu kršili zakon, ne bismo ih bili razriješili i posve je logično, normalno da nekoga koga si razriješio zato što krši zakona, sada bi kršio vlastitu logiku kada bi ga ponovno postavio u to isto tijelo. I ako vama to nije logično, ja ne znam kako vam na drugačiji način objasniti. Nitko ne ulazi u vaše pravo da izaberete ali morate shvatiti da ono što smo rekli da netko radi protivno zakonu, ne može sada biti argument da rečemo, ne, on je ok i nek' se vrati ponovno u nadzorni odbor HRT-a.
Idemo sada na zadnju raspravu. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, princip da jednog člana nadzornog odbora bira opozicija a tri vlast je dobar princip, to je odličan princip. Međutim, ima jedan problem u toj kombinaciji a problem je slijedeći. Naime, i vlasti i opozicija, znači SDP-ov tip opozicije predstavlja zapravo iste neformalne strukture moći. Što to u praksi znači? Pa to znači u suštini cionistička agenda. To znači recimo vijesti iz okupirane Palestine nikada neće biti na HRT-u, nikada se neće osuđivati izraelska okupacija tih teritorija itd. Odnosno, palestinske zemlje, neće se, govoriti će se, možda će se i govoriti [[Upadica Predsjednik: Kolega Pernar, molim vas da se držite teme, da ne odlazimo sada, tema je izbora članova nadzornog odbra.]] Molim vas nemojte mi upadati u riječ [[Upadica Predsjednik: Ne upadam vam u riječ, nego vam govorim o no što je, izvolite se držati teme.]] Zbog čega moje vrijeme ide, dok mi vi upadate u riječ? Možete li to objasniti? … [[Upadica se ne čuje.]] Hvala vam. Znači, ova upadica je jako dosjetljiva jer me želi srušiti u misli, ali nećete me srušiti u mislima. Znači, Izrael krši rezoluciju 194 glavne skupštine UN-a [[Upadica Predsjednik: Kolega Pernar, ja vas upozoravam, dati ću vam opomenu, nemojte kršiti Poslovnik, tema je izbor članova nadzornog odbora HRT-a.]] Cilj mi je ukazati na to da ovi članovi nadzornog odbora HRT-a neće djelovati na programsko vijeće, niti na glavnog ravnatelja HRT-a na promjenu svoje uredničke politike. I želim reći točno na koje stavke. I jedna je od ovih tu. Znači, Izrael je protjerao 1948.g. 750000 Palestinaca iz svoje zemlje, etički ih očistio i do današnjeg dana im ne dopušta povratak. Okupirao je zapadnu obalu, također, rezolucija 242
…/Upadica Predsjednik: Kolega Pernar, izričem vam opomenu./…
… [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] I zbog toga što ste svi ustrajni u podržavanju tog sustava, što bez obzira tko iz SDP-a ili HDZ-a bio u nadzornom odboru, za očekivati je da nikakve promjene u uredničkoj politici neće biti. Kad je SDP vodio HRT, to je bila partijska televizija, koja je išla u toj mjeri za cenzurom, da je čak ukinula i sučeljavanje, predizborno koje je bilo, tj. trebalo biti 2015.g. To je bio jedan presedan. A HDZ-ov model upravljanja, televizijom, je isto u suštini cenzura, samo malo suptilnija. Usudio bi se reći, da u malo profinjenije metode. Međutim, za nas iz Živog zida, u suštini nema razlike, da li je u nadzornom odboru, svi iz SDP-a, svi iz HDZ-a ili miješano. Jer se neće raspravljati o ukidanju TV pretplate, jer nadzorni odbor nikad neće pokrenuti tu temu. Nikada neće u Otvorenom biti pitanje, da li je u redu, da manson, Marijan Handžeković, masakrira ovrhama u ime HRT građane. To pitanje nije nikada na dnevnom redu. Bilo niti će biti. Zašto? Zato jer je programsko vijeće, odnosno, nadzorni odbor i glavni ravnatelj HRT-a su u službi, odnosno, stavili su se u službu jednog čovjeka, jednog čovjeka koji je poznat kao kralj ovrha. I koji se hvali javno, ja sam izmislio taj model naplate TV pretplate i mi to ne možemo dovesti u pitanje. Zašto? Zato jer predstavnika Živog zida nema u nadzornog odboru, nema u programskom vijeću. Svi urednici koji su bili poslušni, oni ostaju, a oni koji su recimo progovorili o kriminalu, kao recimo Denis Latin, koji je napravio emisiju Latinica, o Tomislavu Karamarku, ne samo da nije emitirana ta emisija, nego je on smijenjen kao urednik. Emisija mu je ukinuta. Da li je itko iz nadzornog odbora doveo to u pitanje. Pa nije. Zašto? Zato jer je Denis Latin … [[Govornik se ne razumije.]] novinar. A Aleksandar Stanković, kad se dovede u pitanje njegov lik i djelo, onda svi skaču na noge. Javlja se novinarsko društvo, ekipa iz HRT-a kaže, to je nedopustivo, pritisak na njega itd. A što je sa pritiskom na Denisa Latina? Što je sa pritiskom na Maju Sever? Koja je nakon gostovanja Kalinića, gdje je razotkrio zapravo kako funkcionira HRT, što su to mediji, ukinuta emisija. O tome nema rasprave. Neće novinarsko društvo stati iza Maje Sever, zato što Maja Sever nije … [[Govornik se ne razumije.]] Ne možete na daljinski upravljač njome upravljati. I na kraju, dolazimo do toga, da se kao tobože mijenja nadzorni odbor, a na kraju sve ostaje isto. I to je ta politika koja se zadnjih 25 g. u Hrvatskoj provodi. Radi se rošada figura. Glave se mijenjaju, kako bi rekao Glasnović, ali priča je uvijek ista. A priča se svodi na propagandu, propagandu u službi vladajuće stranke, svodi se na cenzuru, nad onima, koji ne misle kao vladajuća stranka. I zapravo ono što HRT nudi je jednoumlje. Toga ste svi svjesni i gospodo iz SDP-a i gospodo iz HDZ-a. Pitanje koje ja postavljam, hoće li novi nadzorni odbor prekinuti jednoumlje? Pa svi znamo da neće. To znači da Ivan Pernar, najpopularniji saborski zastupnik kojeg prati 230000 ljudi, nikada neće biti pozvan u Dnevnik HRT-a. Ali će biti pozvani razni anonimusi i marginalci. Zašto? Zato jer Ivan Pernar nije poželjan. Ivan Pernar je nepoćudan, Ivan Pernar je persona … [[Govornik se ne razumije.]] na HRT-u. Hoće li nadzirni odbor ista promijeniti po tom pitanju? Neće. I nažalost, ne samo da kontrolirate goste, nego i kontrolirate i teme. Ne dozvoljavate da se o ključnim temama u Hrvatskoj raspravlja. Monetarna politika HNB-a. To što je HNB mjenjačnica, što je novac dug, što novac za kamatu ne postoji. Što se zemlja tovari dugom i tone u propast. To što je ove godine zabilježen najveći prirodni pad stanovništva u zadnjih 25 g. To su teme u kojima se na HRT-u ne raspravlja. Niti o njihovim uzorcima. Zašto se o tome ne smije raspravljati. Zašto nadzorni odbor ne prsili programsko vijeće da raspravlja o tim temama? O problemu ovrha HRT godišnje šalje 100000 ovrha. Masakrira građane s tim. Da li ste ikad čuli i jedu emisiju HRT-a gdje se raspravlja o tom pitanju? Jeste čuli, evo recite ako jeste? Vi možda smatrate da to nije problem i da je program HRT-a odličan i da nadzorni odbor u prošlom ili novom sastavu je sasvim ok. Ok, vi to smatrate, ja to ne smatram. I mnogi od tih 100000 građana misle da vi namjerno cenzurirate i skrivate tu temu. Da skrivate to što se za 1 kunu duga čovjeku lupi ovrha od 700 kuna. Dame i gospodo, to nije pošteno. I naravno da HRT ne dovodi u pitanje takav sustav ovrha. Zašto? Pa jer ga sam provodi. Sjećam se kada je netko bio kod Stankovića, onda je Stanković prigovorio za ovrhe, onda im je taj odgovorio pa vi sami na HRT-u provodite na isti način te ovrhe, masakrirate građane. Poklopio ga je. Naravno Stanković nije onda doveo u pitanje model naplate ovrha HRT-a nego je preskočio na drugu temu. I to je ono što vi sustavno radite, svaki put kada se dotakne netko za vas škakljivo ili neugodno pitanje, mijenja se tema. Kažete gospodine Pernar, kaže, vratite se na temu. Pa naravno jer vam ne odgovaraju teme koje ja pokrećem. Ne odgovaraju vam. Zašto vam ne odgovaraju? Pa zato jer, jer pokazuju vašu narav, pokazuju vašu nebrigu za građane. Pokazuju vam to da vi već 2 godine iz HDZ-a obećavate da ćete zaštiti jedinu nekretninu od ovrha a deložacije su svakodnevne. Valutna klauzula je i dalje tu. 330 tisuća, još je Karamarko govorio da će spasiti blokirane. Karamarko se promijenio, a što se s blokiranim promijenilo? Ništa. Božićnice im se neće isplatiti na zaštićeni račun, ovršiti ćete im božićnice. Zar blokirani ne slave Božić? Nemaju pravo na božićnicu? To vas nije briga. A znate zašto vas nije briga? Zato jer imate plaću od 14,5 do 17 tisuća kuna na više. I šta, kada da je vas briga, kao da je vas briga za te ljude što neće imati božićnicu. Pita gospodin iz HDZ-a je li ja imam manju plaću. Nemam, moja plaća je 17 tisuća kuna, ali za razliku od vas mene je briga i za te ljude a vas nije. Ha gospodo, onda riješite da se isplaćuje božićnica na zaštićeni račun. Ja ću vam prvi skinuti kapu i podržati ću taj vaš prijedlog. Ali vas nije briga. Kao što vas nije bilo ni briga kada je kolega Goran Aleksić predložio da se kamate koje su banke nezakonito oduzimale građanima što je utvrđeno pravomoćnom sudskom presudom po sili zakona vraćaju ljudima koje su banke zapravo opljačkale. Na prijevaru su im uzele novac, koji im ne pripada [[Upadica predsjednik: Vratite se na temu kolega Pernar.]] Vratiti ću se na temu a tema je ta da nadzorni odbor ni o ovoj temi o kojoj je kolega Aleksić pokrenuo i predao amandman odnosno zakon a koji ste vi gospodo iz HDZ-a koji se predstavljate kao veliki domoljubi, nije tražio raspravu na javnoj televiziji. I zato jer je rasprava na javnog televiziji zabranjena o ovim temama, zato jer je nema zato se problemi ne rješavaju. Zašto? Zato jer se problem rješava samo onda ako je u fokusu medija. Ako nije u fokusu medija naravno da onda ne postoji ni percepcija problema. Ako ne postoji percepcija problema postoji li potreba da se taj problem rješava? Ne. I ovaj Sabor je jedino mjesto, odnosno jedini dio programa HRT-a gdje se tu i tamo može vidjeti ove teme. A zašto? Znate zašto? Pa zato jer nije cenzuriran, ne mogu određivati meni šta ću ja govoriti. Govoriti ću ono što mislim i što želim reći. Ali čak i onda HRT prekida program kada ja govorim. Često puta jednostavno a Pernar priča, mijenja se, reklame. Evo izvanredne vijesti ili repriza ne znam neke emisije. Zašto im, zašto toliko smeta gospodi u Nadzornom odboru HRT-a to što ja govorim. I ovaj problem nažalost, ja bih volio reći samo HDZ je kriv. Ja bih sa guštom to rekao kada bih ja u to bio uvjeren. Ali znam da nije samo HDZ kriv, znam da i dok je SDP bio da je urednička politika ista. I iz tog razloga ne mogu podržati članove nadzornog odbora jer znam da tko god sjeda u njima ili 4 SDP-ovca ili 4 HDZ-ovca, ili 2:3 3:1, kakve god kombinacije vi izvrtjeli znam da se ništa neće promijeniti. Znam da će Živi zid i dalje biti persona non grata. Kaže gospodin iz HDZ-a, kao dajte šansu ovima iz nadzornog odbora. Pa znate što, rekao je Churchill trast but verify, vjeruj ali provjeri. Ako oni pokažu suprotno, ako me razuvjere svojom politikom, ja ne samo da ću ih podržati idući puta ako ih se bude kandidiralo nego ću javno sa govornice reći dečki rade svoj posao. Ali dati im na bjanko povjerenje, pa koliki ljudi su vašim kandidatima dali bjanko povjerenje? Sjećamo se svi obećanja 1000 eura za novorođeno dijete? Da ne nabrajam dalje vaša obećanja. Spominje Ivo Sanader da će vratiti vanjski dug, da će smanjiti PDV, da ćemo, obećanja. Predsjednica Kolinda, što je govorila? Da će Hrvatska biti najbogatija zemlja na svijetu, da će to ona učiniti, pa što je napravila? Ali na HRT-u se o tome ne može raspravljati. Nema jedna emisije gdje bi se reklo, odnosno raspravljalo o predizbornim obećanjima. Pa neka onda građani vide šta SDP obećava, šta HDZ, koja je uloga predizbornih obećanja itd.. Vi ste građane uvukli u jednu farsu, odnosno državna televizija na način da im se prije izbora serviraju obećanja a kada izbori prođu onda kažete pa mi smo se samo šalili, pa to je bila samo predizborna kampanja, mi to nismo misliti. Eto dame i gospodo. Ali hoće li takve emisije o predizbornim obećanjima biti na HRT-u? Hoće li nadzorni odbor tražiti da se o tome raspravlja? Neće, zato jer je cenzura. Svaka tema koja je krucijalna za građane, recimo to što 1500 radnika Uljanika će dobiti otkaz, mislite da se o tome raspravlja na HRT-u? Ne, zato jer nikog nije briga za te radnike, njima oni nisu bitni. Zašto? Zato jer su njihove stolice sigurne, zato jer primaju preko milijardu i pol kuna godišnje, tamo raspodjeljuju to kako ih je volja. A to što je program katastrofa, to što je gledanost Dnevnika pala na 3% HRT-a, pa vas to nije briga. Pa vama da je i 1%, da nitko to ne gleda, vi bi i dalje glasali za tog glavnog ravnatelja i članove Nadzornog odbora. Zašto? Zato jer vama nije bitna gledanost niti kvaliteta HRT-ovog programa nego vam je bitno samo to da se vrši ta propaganda u korist vladajuće stranke i jednima i drugima i HDZ-u i SDP-u. I onda kažete gospodine Pernar zašto nas nećete podržati. Pa kako da vas podržim? Kako da vam dam priliku poslije svega? I to je ako se makne Stanković o tome onda možemo se dogovoriti. Ali ovo sve što provodite i još sa Stankovićem to jednostavno ja ne mogu progutati. To je meni preteško i iz tog razloga ću glasati protiv svih predloženih članova Nadzornog odbora bez obzira dolazili li iz HDZ-a ili SDP-a. Hvala.
Imamo tri replike. Prvi je poštovani kolega Bauk, izvolite.
Ja se nadam da su završile reklame. Morao sam malu pauzu napraviti zbog reklama. Kolega Pernar, dali ste krucijalni argument da je HRT za vrijeme SDP-a bio partijska televizija zato što nije bilo sučeljavanja. Dakle, to što nije bilo sučeljavanja je reklo Državno izborno povjerenstvo, a prava partijska televizija bi onda lijepo nazvala glavnog ravnatelja i rekla zanemari ove iz Državnog izbornog povjerenstva, oni su ti bezveznjaci. Stavi ti sučeljavanje. To bi bila partijska televizija koliko se ja razumijem u pojam partijske televizije. Onda vam je drugi argument je spomenuli ste jednu novinarku koja inače radi u istoj emisiji sa ovim drugim novinarem koje ste spomenuli u ovom trenutku, koja o njemu za razliku od vas ima dobro mišljenje, ali nema veze. I onda ste rekli da ona nije podložna utjecajima ako sam politički itd. Ona je za vrijeme te partijske televizije kako ste nazvali za vrijeme SDP-a bila urednica jedne emisije. Moram priznati da sam se dosta često ljutio na nju da nas je ponekad vrlo često bezrazložno kritizirala, ali to je demokracija. Ali to nije partijska televizija. Danas više nema tu emisiju, nije urednica. Prema tome, vaša retorika u kojoj bacite tri bombe na HDZ a onda jednu do jednu i pol na SDP po meni nije korektna. Dakle, niti je bila partijska televizija [[Upadica predsjednik: Molim vas! Molim vas!]] Hoćete mi molim vas još deset sekundi malo su me omeli. Dakle, što se tiče vaše politike bacanja bombica nema šaranja. Tamo su oni na koje treba ovako retorički. Nas uglavnom promašite. Hvala.
Odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Bauk, vi ste dok ste vi govorili da u vaše vrijeme HRT nije bio partijska televizija kolege iz HDZ-a su se smijali. Zašto su se smijali? Pa nisu naivni, pa znaju da ste stvarali kult ličnosti od Zorana Milanovića, da ste govorili da se 500 radnih mjesta tjedno otvara, a istina je bila da je 500 mladih ljudi tjedno odlazilo iz zemlje. To vam je bilo u programu SDP-a. Ja kad sam to vidio ja sam se sablaznio. Pa kako možete sa takvim prizemnim lažima uopće ići na izbore? I onda se čudite što ste ih izgubili. Vi ste ti koji ste odgovorni za to što je HDZ došao na vlast. Da SDP ima imalo normalnu politiku ne bi narod glasao za HDZ, ali vi ste rastjerali svojom politikom mlade ljude i gurnuli velik dio birača nazad u njihove ruke. Međutim, što se tiče teze vezano uz predizborno sučeljavanje, DIP nije tražio da nema sučeljavanja, nego je tražio da se svim kandidatima da pravo ili nikome. A vi ste rekli bolje nikome nego svima, vi ste umjesto da oslobodite sve nevine vi ste sve nedužne osudili. To je vaša politika. A što se tiče vašeg toga što je tobože Maja Sever vodila emisiju. A zašto Denisa Latina niste vratili? E dame i gospodo, mnogi su očekivali da će ga SDP vratiti, ali za njega nije bilo povratka zato jer je samostalna struktura ličnosti, nije lutak, nije na konac. A što kažete da je sad Maja Sever radi sa Aleksandrom Stankovićem, pa radi s njim jer nema izbora, jer nema više emisiju i žena je egzistencijalno ugrožena, mora negdje raditi. Meni je žao nje što mora raditi sa tim čovjekom, ali joj želim svaku sreću i svako dobro u životu. I kad Živi zid dođe na vlast imat će opet svoju emisiju. Hvala.
Jel' to najavljujete intervenciju na Hrvatskoj radioteleviziji?
Ona će voditi Nedjeljom u 2, a Stanković će njoj pomagati pripremu emisije.
Vi ste gori i od HDZ-a i od SDP-a vidim. Idemo na drugu repliku, poštovani kolega Maras.
Hvala lijepo. Kolega Pernar, sada ste demonstrirali u biti kako bi Živi zid vodio HRT ali sad to nije tema. Tema je da vidim da u vašem radu ima dosta logike nekada. Izgledate ovako da nekada rezonirate na neki čudan način. Recimo evo sada vi pričate o tome kako je HDZ nevjerodostojan i nije ispunio primjerice obećanje da će dati 1000 eura za svako novorođeno dijete. I onda tu vidite negodovanje sa strane HDZ-a, vrti gospodin Bačić glavom i kaže nije tako. Onda s druge strane kad kažete obećali su da će 330 000 ljudi odblokirati gospodin Šuker se nervozno prebacuje u fotelji. Znači, vidite da negoduju iz HDZ-a kad takve stvari govorite. A onda kažete SDP i HDZ su isti i onda svi se smiju zadovoljno i trepću i kažu to je istina, kažu to je istina. Pa vidite li po tome gospodine Pernar da tu nešto nije u redu. Znači od svih vaših teza sve odbace, jedino da su SDP i HDZ isti prihvaća. Jedino to prihvaćaju i kažu to je u redu. A znate li zašto? Zato što je HDZ-u svejedno. Ako su oni loše, njima nije bitno da oni budu dobri, nego da su svi loši. I nemojte na to pristati. Znači nisu svi isti, nemaju svi istu politiku i nemojte to zagovarati. HDZ-u, ako netko kaže HDZ su lopovi nema veze, oni će reći svi su lopovi. Njima to ne smeta. Nemojte pristajati na tu politiku. Nisu svi isti. I ja vas to molim. Probajte to barem iz njihovih gestikulacija shvatiti. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku kolega Pernar.
Gospodine Maras, ne može se reći da su isti, jer sjećam se još kad ste vi obećavali da ćete otvoriti 200 000 novih radnih mjesta iz SDP-a, a Ivana Maletić je, Vesna Pusić jeste li vi govorili o 200 000 novih radnih mjesta, Čačić je govorio, njen zamjenik a ona je govorila da umirovljenici neće primiti mirovine ako ne uđemo u EU. Dok recimo iz HDZ-a su obećavali 180 000 novih radnih mjesta. Sjećam se parole SDP-a, ja sam tad bio dijete. Čak sam i povjerovao u nju. Vi ste pisali dobar život svima, a ne samo njima. Ja sam mislio da ću ja živjet bolje kad SDP dođe na vlast, ali to se nije dogodilo gospodine Maras. I ja vam garantiram da većina naših građana nije živjela bolje kad je SDP došao na vlast nego ste samo vi iz SDP-a živjeli bolje. I to je istina. Vi ćete reći nije jednako kriv. Dobro dame i gospodo tko je donio Ovršni zakon koji je omogućio da se bez pravomoćne sudske presude jedino u Hrvatskoj, u cijeloj Europskoj uniji rade ovrhe. HDZ i Jadranka Kosor i to je bila katastrofa, preko noći je više od 100 000 ljudi završilo u blokadi doslovce. A da li ste vi kad ste došli na vlast išta napravili da to promijenite? Niste, nego ste dozvolili da i dalje javni bilježnici provode ovrhe umjesto sudova. Znači za građane koji su blokirani, koji neće primit božićnicu ove godine, a dame i gospodo ne možete reći da vi i jedni i drugi niste krivi. Pa tko je onda kriv? Vi biste to mogli reći da niste bili na vlasti, ali ste bili. Narod vam je dao odgovornost. Vi ste tu odgovornost, odnosno priliku propustili. I zato se vlast, odnosno ping-pong loptica se vratila nazad HDZ-u. I vaš cilj je da se dovijeka pink pong loptica vraća s jedne na drugu stranu, ali sve više naroda se budi i tom vremenu dolazi kraj. Hvala.
I treća replika poštovani kolega Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Pernar, budući da ste me pozvali na neki način sa govornice moram nešto reći o tome o čemu ste govorili. Ja moram reći da sam relativno zadovoljan radom Hrvatske televizije u vrijeme dok se kalio čelik oko franka i kamata. Ali ne mogu reći da sam zadovoljan. Mogu reći samo da sam relativno zadovoljan. Što je nedostajalo Hrvatskoj televiziji? Hrvatskoj televiziji kao javnom servisu nedostajalo je nešto što se zove stručno praćenje teme. Budući da se u slučaju franak i u slučaju nezakonitih kamata radi o najmanje 200 000 obitelji ugroženih nezakonitim poslovanjem banaka Hrvatska radiotelevizija nije našla za shodno da pronađe ekonomske pravne stručnjake da ih plati i da oni prate cijelu situaciju i da javnost obavještavaju o cijeloj situaciji na jedan stručan neovisan način, nego su sve to radili sporadično, pozivali su mene, pozivali su neke ekonomiste, neke pravnike onako sporadično. Ali nisu platili jednu pravno ekonomsku stručnu ekipu da se bavi tim problemom vrlo vrlo ozbiljno. I to je ono što ja zamjeram Hrvatskoj radioteleviziji, to je ono što zamjeram svim televizijama, svim radio servisima, svim medijima da nisu platili takvu struku da prati cijelu situaciju oko franka i nezakonitih kamata. To je jedan veliki problem. S druge strane banke su plaćale svoje kvazi ekonomiste i kvazi pravnike koji su onda bacali spinove po medijima, koji su bili plaćeni da bacaju te spinove, a Hrvatska radiotelevizija koja je plaćena iz naših džepova nije provela istu situaciju u suprotnom smjeru ali ne spinovima nego stručnim raspravama. I to je ono što zamjeram Hrvatskoj radioteleviziji. U buduće očekujem od Hrvatske radiotelevizije da plate struku da prati takve situacije, jer Udruga Franak je potrošila najmanje 500 tisuća kuna na sudski proces u slučaju franak iz svog džepa. Hvala.
Odgovor na repliku, kolega Pernar. Izvolite.
Uvaženi kolega Aleksić, vi kažete nisu zvali adekvatne stručnjake, nisu ih plaćali itd. Pa znate kakve stručnjake dovode sad na HRT? Stručnjake poput Ankice Mamić osuđene prevarantice koja je priznala da je prevarila HBOR, nagodila se s DORH-om, dobila 11 mjeseci uvjetno, rođakinje Zdravka Mamića koja je radila skupa sa njim. Takve stručnjake? Stručnjake koji su spremni doći na televiziju i vrijeđati me. Nitko ne pita za njihov kredibilitet. A pritom ne dozvoljava meni, odnosno protustrani da se branim. To je modus operandi HRT-a. Dovedu dvoje ili troje ili petero ljudi u emisiju od kojih se svi međusobno slažu. Njima uopće nije bitno jesu ti ljudi stručni, jesu li ti ljudi osuđivani, odnosno kakav je kredibilitet tih ljudi. Jedini kriterij je podobnost, jedini kriterij je da govore ono što vladajuća kasta, odnosno klika želi čuti. To je žalosna istina. A što se tiče problema sa frankom on je posljedica toga što uopće u Hrvatskoj postoji valutna klauzula, a postoji zato jer je HNB mjenjačnica, a ne središnja banka. Postoji zato jer HNB ne posuđuje bankama kune, jer da im posuđuje kune onda bi te banke dalje građanima posuđivale iste te kune bez valutne klauzule. Već HNB traži od banaka poslovnih u Hrvatskoj da se zadužuju vani za strane valute. Onda te strane valute u HNB-u pretvaraju u kune i zato su svi krediti vezani manje-više valutnom klauzulom. To je problem. O tom problemu se na HRT-u ne govori. A svi njihovi tobožnji stručnjaci financijski koji dolaze govore da, dobro je za Hrvatsku da je HNB mjenjačnica. Da, dobro je da je novac dug, da dobro je da novac nastaje samo kao kredit, da dobro je da se država ne može financirati iz centralne banke i da ovisi o kreditima banaka koje na taj način zapravo vladaju državom. A kakav stručnjak moraš bit za to. Ne treba bit prevelika glava. Hvala.
Ovime smo došli do kraja rasprave. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje amandman jedan odbora. Molim da glasujmo. Utvrđujem da je sa 77 glasova za, 1 suzdržanim, 15 protiv prihvaćen amandman odbora, te on postaje sastavni dio prijedloga odluke. Dajem na glasovanje sada amandman drugi odbora. Molim glasujmo. Utvrđujem da je i ovaj amandman dobio potreban broj glasova, većinu, 85 za, 9 suzdržanih pa i on postaje sastavni dio prijedloga Odluka. Amandmane je podnio i klub zastupnika SDP-a. Molim predstavnika predlagatelja, poštovanoga Andriju Mikulića, predsjednika Odbora za informiranje, informatizaciju i medije da se očituje o podnesenim amandmanima. Imamo 4 amandmana SDP-a.
Amandman 1. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Dakle Odbor za informiranje, informatizaciju i medije ne prihvaća predloženi amandman jer predloženi kandidat bio imenovan u prethodnom mandatu Nadzornog odbora HRT-a.
Kolega Bauk, izvolite, očitovanje.
Gospodine predsjedniče, molim vas samo prije toga proceduralno objašnjenje našeg amandmana br. 3. Obzirom da je u amandmanu br. 3. predloženo da gospodin Kunštek bude zamijenjen a da je amandmanom predlatatelja.
Amandman br. 2.
Gdje je gospodin Kunštek, taj br. 2.
Kunštek je br. 2, tako je da.
Da li će se o njemu glasati? Da li postoje proceduralne mogućnosti da se glasa o amandmanu br. 2? … [[Upadica se ne čuje.]]
Što mi želite, ovisi o vašem … [[Govornik se ne razumije.]] zahtjevu.
Želio bih da se glasa o amandmanu br. 2 a u tom slučaju bi amandman 1, 3, 4 povukli.
Dobro.
OK, pitam.
Ali ajde idemo redom. Prvo idemo amandman br. 1.
Povlačimo.
Povlači. Sada idemo na amandman br. 2. Kolega Mikulić, objašnjenje molim vas.
Isto obrazloženje.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče tražim glasanje jer smatram da opozicija ima pravo samo predložiti svog kandidata i to je gospodin Grgić. Zahvaljujem.
Dobro. Moramo razmisliti sada o ovoj situaciji. Dobro. Ovaj amandman odbija se od strane predlagatelja. Dakle glasujemo o amandmanu koji odbijamo prijedlog. Nije dobio ni taj amandman potreban broj glasova. Idemo na amandman br. 3.
Isto obrazloženje kao i prethodna dva.
Povlačimo amandman br. 3 i br. 4. i tražimo stanku od 10 minuta da klub odluči kako će glasati o ukupnom prijedlogu. Hvala.
Dobro. Dajem stanku onda do 13h, može i 20? To je 9 minuta. … [[Upadica se ne čuje.]]
… [[Govornik naknadno uključen.]] da bi govorio o božićnicama koje se ne isplaćuju blokiranima. Hvala. Morate dozvoliti gospodine, ako su oni tražili i ja imam pravo.
Dobro, OK. STANKA U 13,11 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,20 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Prvi je za stanku, za raspravu nakon stanke Klub zastupnika SDP-a poštovani kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Nakon odlučivanja o amandmanima i formiranjem konačnog prijedloga Odluke o izboru članova Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije klub SDP-a je razmotrio novonastalu situaciju i želim vas obavijestiti o našem stavu, a on je sljedeći. Ne možemo se dovesti u situaciju da glasamo za prijedlog odluke o izboru članova Nadzornog odbora HRT-a u kojoj su samo predstavnici vladajuće većine. Nakon što je vladajuća većina odbila prijedlog, jedini prijedlog, dakle koji je bio jasno formuliran kao prijedlog opozicije i time je uskratila pravo opoziciji da autonomno odredi tko će biti njihov predstavnik. S druge strane potvrdili smo glasanjem za amandman, drugi amandman Odbora za informiranje, informatizaciju i medije da prihvaćamo koji su kandidati parlamentarne većine. Međutim, ne možemo glasati niti protiv prijedloga Odluke o izboru članova Nadzornog odbora HRT-a jer bi glasanjem protiv osporili pravo većini da predloži svoja tri. Zbog toga smo odlučili da nećemo sudjelovati u odlučivanju izboru članova Nadzornog odbora HRT-a, odnosno kada već biramo samo predstavnike vladajuće većine neka to onda i napravi samo vladajuća većina. Ujedno koristim ovo vrijeme koje mi je preostalo da svim kolegicama i kolegama zastupnicima i građanima zaželim sretan Božić i sretnu novu godinu. Hvala.
Druga rasprava poštovani kolega Ivan Pernar, Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo, htio bih vas pitati na koji način ćete čestitati Božić 330 000 građana koji su blokirani? Naime, vjerojatno to ne znate. Možda vas to ni ne zanima, ali 330 000 blokiranih građana, odnosno svi koji primaju božićnicu, a svi koji imaju pravo na božićnicu, a blokirani su neće ju primit. Zašto? Zato jer se božićnica uplaćuje na nezaštićeni račun. Rješenje za ovaj problem je vrlo jednostavno. Rješenje je da se ili božićnica isplaćuje u gotovini njima ili da se omogući njena uplata na zaštićeni račun. Međutim, vas za te blokirane građane nije briga jer po vama oni valjda nemaju pravo slavit Božić, odnosno za njih božićna radost, odnosno božićno vrijeme ne treba biti uljepšano sa božićnicom. Smatram da ste tim činom i takvom politikom okrenuli njima leđa. Ali ono što je najsramotnije, da trenutno u Saboru ne sjedi niti jedan zastupnik SDP-a, niti GLAS-a. Zašto? A gospoda iz HDZ-a su tu. Znači vi iz HDZ-a ste barem spremni čuti, a gospoda iz SDP-a ne žele niti čuti, a ne žele čuti zašto? Zato jer njima očito Božić za te ljude nije bitan. Njima je potpuno svejedno to što blokirani građani neće dobit božićnicu, a što se vas tiče gospodo iz HDZ-a molim vas da ovo bude zadnji Božić za blokirane bez božićnice. Evo, molim vas od srca. I nije mi jasno zašto ste ravnodušni, zašto ne kažete, zašto nešto ne napravite po tom pitanju? Pa imate sve instrumente, imate apsolutnu vlast. Imate tu ljude na daljinski upravljač koji će bez grča u želucu stisnut za. Ali očito ne postoji volja. I zato moram reći sa ove govornice, da kada Živi zid dođe na vlast, pitao je gospodin Reiner kak' bi to izgledalo. Jedna od stvari koja će biti, a zapravo neće bit problema tih blokiranih građana. Ali ćemo mi reda radi staviti i da se i u kojem slučaju da netko i završi blokiran da božićnicu prima ili u gotovini ili na zaštićeni račun. Eto, dragi blokirani građani sretan vam Božić!
Dobro. Molio bih kolegice i kolege da sjednu, zauzmu svoja mjesta. Molim vas samo za malo strpljenja, dolaze još neki zastupnici. Valjda su krivo procijenili da će stanke trajati duže, pa vas molim samo još koju minutu. Dobro, prvo ćemo provjeriti kvorum pa vas molim da se prijavite. Imamo kvorum i možemo pristupiti glasovanju. Pa samo želim naglasiti da Hrvatski sabor imenuje članove Nadzornog odbora HRT-a većinom glasova svih zastupnika na temelju članka 22. stavka 1. Zakona o Hrvatskoj televiziji, dakle 76 glasova. Dajem na glasovanje Prijedlog oduke o imenovanju članova Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 77 glasova za donijeta odluka o imenovanju članova Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije u tekstu kako je predložio Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Poštovane zastupnice i zastupnici, ovim zaključujem 6 sjednicu Hrvatskog sabora. Koristim prigodu da čestitam i zaželim sretan Božić i sretnu i uspješnu novu godinu vama osobno i članovima vaših obitelji. Dozvolite mi isto tako da u vaše i u svoje ime uputim najiskrenije čestitke svim građankama i građanima Republike Hrvatske i svima onima koji nas širom svijeta redovito prate. Sa radom ćemo nastaviti 17. siječnja 2018. godine, a sada vas pozivam na tradicionalno druženje zajedno sa zaposlenicima Hrvatskog sabora i predstavnicima medija. Hvala još jednom. SJEDNICA ZAKLJUČENA U 13,30 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 17,45 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom plenarne sjednice. Sad na radu imamo Izvješće o poslovanju HRT-a za 2014. i 2015. i Izvješće o radu programskog vijeća za 2015. i 2016. Budući da su slične tematike, predlagatelji su glavni ravnatelj odnosno, … [[Govornik se ne razumije.]] glavni ravnatelj HRT-a i programsko vijeće HRT-a. Koliko sam informiran u dogovoru sa klubovima, predlažemo objedinjenu raspravu. Nadam se da nema nitko ništa protiv. Hvala lijepo. Dakle, prelazimo na točke dnevnog reda - Izvješće o poslovanju HRT-a za 2014., za 2015. godinu i - Izvješće o radu programskog vijeća HRT-a o provedbi programskih načela i obveza HRT-a i utvrđenih Zakonom o HRT-u, ugovorom između Republike Hrvatske i Hrvatske radiotelevizije i Vlade Republike Hrvatske za razdoblje od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2016. godine Raspravu je proveo nadležni Odbor za informiranje i informatizaciju i medije. Vlada je dostavila mišljenje. Molim predstavnike podnositelja, prvo gospodina glavnog ravnatelja Kazimira Bačića, da nam iznese Izvješće o poslovanju za 2014./2015. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, uvažene zastupnice i uvaženi zastupnici. Ja ću sada vam ukratko, izvijestiti vas o poslovanju HRT-a za 2014. i 2015. g. U 2014. g. ostvaren je financijski rezultat u iznosu od 34,7 milijuna kuna, koji je iskorišten za daljnje pokrivanje prenesenih gubitaka iz ranih razdoblja i saniranje naslijeđene negativne bilance HRT-a. Ukupni prihodi HRT-a u 2014.g. dosegnuli su 1,397 milijardi kuna, što je 0,8 manje od planiranog, te je za 1,1% manje od ostvarenja u 2013.g. Ti prihodi su se sastojali od javnih prihoda, u kojima se protežu prihodi od mjesečne pristojbe i komercijalnih prihoda koji se proteži prihodi od oglašavanja, koji bilježe u tom periodu porast od 0,4% u odnosu na godinu dana prije. Ali, u odnosu na planirano, realizacija je bila manja 11,7%. Ostali poslovni prihodi, bilježe pad od 27,5% u odnosu na ostvarenju u 2013.g. Te veću realizaciju za 14,4 u odnosu na planirano. Kad govorimo o rashodima. Rashodi iznose milijardu i 162 milijuna kuna, te su oni 0,7% manji u odnosu na 2013. te 2,8% manje nego što je planirano. Unutar rashoda istaknuli mi smo kretanje troškova plaća i ostalih primanja, koji su bila manji za 5,2% od ostvarenja u 2013. i za 3,4% više od planiranog, što je rezultat započetog procesa restrukturiranja, troškova rada, provedbe programa poticanja prijevremenih i starosnih odlazaka u mirovinu, za radnike koji su stekli takve zakonske uvijete. Ukupno je otišlo 286 radnika i isplaćeno je 33 milijuna kuna otpremnina. Tada na dan 31.12.2014. broj stalno zaposlenih radnika u HRT-u bio je 3066. Što je 255 radnika manje u odnosu na 2013. Najznačajnije promjene u bilanci HRT-a da je povećana sadašnja vrijednost dugotrajne imovine, što je posljedica investicija, te otkupa programskih sadržaja i nematerijalne imovine, sukladno pravilniku o računovodstvenim politikama. Također je došlo, treba istaknuti, da je došlo do strukturne promjene obveze, kao posljedica provedbe refinanciranja i reprogramiranja kreditnih obveza. Kreditne obveze u ukupnosti povećane su za 63 milijuna kuna. Iz dodatnog jednog zaduženja financirala se isplata stimulativnog otpremnina i investicija u ukupnom iznosu od 86 milijuna kuna. U skladu sa financijskim planom, realizirano je 88 investicijskih projekata u vrijednosti od 65 milijuna kuna, što predstavlja realizaciju od 83,7%. Ono što je važno reći, da su započeta ulaganja u suvremena tehnološka postrojenja i opremu svih proizvodno tehnoloških segmenata, uvedena je suvremena mobilna tehnologija, obnovljena studijska tehnika, završena nadogradnja sustava automatskog, automatiziranog emitiranja, a u sklopu eksperimentalne usluge gleda i HRTi omogućeni je svim HRT-ovim sadržajima da budu dostupni putem računalnih i mobilnih platformi, OTT. To su glavne značajke u 2014. pa bi ja ako mogu nastavio sa 2015. koja je slijedeća točka. Pa bih ukratko htio reći da je u 2015. godini ostvarena dobit u visini od 18,3 milijuna kuna, prihodi su bili realizirani od milijardu i 399 milijuna kuna što je 1,2% niža od plana u odnosu na 2014. S druge strane ukupni rashodi ostvareni su milijardi i 381 milijun kuna te su 2,1% manji od plana. U okviru rashoda istakli bismo troškove plaća i ostalih primanja koji su manji od ostvarenja u prethodnoj godini a više od planiranog što je u najvećoj mjeri rezultat proces restrukturiranja troškova rada i provedbe programa poticajnih prijevremenih i starosnih odlazaka u mirovinu za radnike koji ste stekli zakonske uvjete. Na dan 31. prosinca 2015. broj stalno zaposlenih bio 2890 zaposlenika, što je zapravo 176 radnika manje nego u prethodnoj godini. Smanjenje broja radnika i posljedično troškova plaća, jednim dijelom je poništeno kroz povećanje vanjske suradnje. Znači to je bio negativni efekt tog djela da se povećalo bitno vanjska suradnja odnosno troškovi vanjskih suradnja. Izravni vanjski troškovi proizvodnje programa bili su niži nego u 2014. godini za svega 17 milijuna kuna što je očekivano s obzirom da je 2014. godina parna a godine a to su godine velikih sportskih događanja kao što su Olimpijada i nogomet. To je inače karakteristika svih parnih godina da se mijenja struktura troškova za program, za proizvodnju programa. HRT je u okviru tehnološkog restrukturiranja izvršio određena investicijska ulaganja i pokrenuo sve planirane investicije koje u toj godini je realizirao sa 50 milijuna kuna dok je realizacija ostatka planiranih sredstava bila prenesena u 2016. Isto tako u okviru ulaganja u kapitalne odnosno u nematerijalnu imovinu sveukupno je planirano 153,2 milijuna kuna i došlo je do povećanja ulaganja u odnosu na 2014. te je ugovoreno sveukupno 58,4 milijuna kuna nabava od neovisnih producenata u vlastitu proizvodnju kapitalnih djela uloženo je 15 milijuna kuna. Za financiranje pokrenutih značajnih investicijskih ulaganja, dodatno se bio zadužio HRT za 50 milijuna kuna. Također, realizacija investicija, to sam bio rekao je bila u 2016., znači preneseno je na slijedeću godinu temeljem otplate glavnice u ukupnom iznosu od 100 milijuna, kreditno zaduženje je smanjeno za 56 milijuna kuna u odnosu na prethodnu godinu. Ono što je važno naglasiti da je u finalizaciji knjiženja u 2015. godini uz podršku neovisnih revizora, promijenjene su računovodstvene politike. I pri tome je primijenjena konzervativnija politika i došlo je do povećanja troškova i prenesenih troškova vezano za zaduženja. Isto tako je smanjeno i skraćeno plaćanje neplaćenih potraživanja sa 365 dana na 180 tako da je skraćen to dospijeće naplaćenih potraživanja. Eto ja sam uglavnom pokušao u najkraćim iznijeti jer postoji opsežni materijal koji detaljno sve ove činjenice i brojke analizira međutim ja sam pokušao u najkraćim crtama dati pregled ove dvije godine, znači 2014. i 2015.. Moram naglasiti da su to sve podaci koje sam ja zatekao jer to je bilo daleko prije moga mandata. Eto i kažem da je navedeno ovo što sam naveo doprinosi iskazivanju trenutnog financijskog položaja HRT-a te osigurava dugoročno uz nastavak tih trendova povećanje financijske stabilnosti i sigurnosti poslovanja HRT-a u budućnosti.
Zahvaljujem poštovanom glavnom ravnatelju HRT-a, izvolite vi sjesti, nastavljamo dalje. Sad pozivam predstavnika programskog vijeća HRT-a gospodina Zdravka Kedžu da nam da obrazloženje izvješća o radu programskog vijeća HRT-a, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče i uvažene zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Drago mi je šta nismo još koju uru uhvatili pada budemo u 2018. pa da ova izvješća budu trogodišnja vjerujući da se taj smisao neće u buduće na takav način prezentirati. Ne samo zbog toga što imate dužnost kako se to popularno braniti izvješća mada je i to neprikladan izraz koja niste niti pisali i to vas naravno ne opravdava činjenici da ih iznosite nego zato šta bi bilo puno aktualniju i čini mi se i smislenije posebice za tijela koja ovdje predstavljam, dakle predsjednik programskog vijeća u ime svih kolegica i kolega iz programskog vijeća kao tijelo koje po zakonu ima dužnost braniti javnost i zastupati interese javnosti izabrao je Hrvatski sabor pa mi se nekako čini zgodno, iskreno se nadam da će to u buduće biti na nekoj promptnijoj razini o kojoj se na nekoj godišnjoj razini može razgovarati o problemima i eventualno nekim prijedlozima. S obzirom na tako ukupne okolnosti, neću spominjati vrijeme i trajanje ja ću nekoliko grupa problema pokušati iznijeti uz jednu napomenu da se Programsko vijeće ni inače ne bavi ne znam hoće li se to dopasti i hoće li biti primijećeno svrstano u rubriku plus ili minus ni emisijama, ni urednicima. Jedan razlog za to je načelne prirode stav da se razgovara o kvaliteti svih programa, a drugi stav proizlazi iz mjesta i uloge koje Programsko vijeće ima. Pa u tim načelnim programskim osnovama i njihovoj kvaliteti ili nekvaliteti ću kazati nekoliko košara ili grupa problema. Jedna od njih je teško je čuvati i braniti i zastupati interese javnosti kroz tijelo koje je izabrano u Saboru RH na način kako je to regulirano u aktualnom Zakonu o HRT-u u kojem Programsko vijeće kojem predsjedavam sve odluke koje donose ne može nikome uputiti na način da postanu obvezne. Sve primjedbe, prijedlozi i razmatranja Programskog vijeća koja su relativno česta i brojna predstavljaju samo preporuku, ali ona nikog ne obvezuje. Vi zacijelo sigurno puno bolje od mene znate da je ta cijela priča još iz administracije Vlade iz 2012. o kojem su i mjesto i uloga Programskog vijeća napravljeni na način da je teško očekivati da Programsko vijeće snosi onda i odgovornost za određeni programski sadržaj. To ga naravno ne ekskulpira od potrebe da o njima raspravlja i predlaže, ali na razini učinkovitosti to baš nije nekakva posebna smislena aktivnost. Drugi paket problema o kojem bih htio reći u okviru ovog dvogodišnjeg izvješća je svojevrsna organizacijska i institucionalna kriza koja na HRT-u rekao bih na neki način traje još uvijek, a nadam se da će završiti evo sa ovim imenovanjima na kraju i Nadzornog odbora u kojem se neće događati da tijelu kojem predsjedavam ispred sebe ima na svakoj sjednici ili makar svakoj drugoj nove ljude koji odgovaraju za programe. Dakle, vi imate jednu seriju urednika s prefiksima vršitelja dužnosti, obnašatelja dužnosti pa sve do razine upravljanja cijelom kućom i to traje dugo i predugo. Teško se oteti dojmu i čini mi se opravdanim iskazati žaljenje zbog toga, a posebice teško je ne reći da to nemoguće da nije imalo utjecaj i na ostvarivanje programa i programskih sadržaja. Pa se iskreno nadam da će ta vrsta krize na razini urednika programa, upravljačkih mehanizama, ali onda i svega ostalog u okviru kuće dobiti obrise neke stalnosti, konstantnosti kako bi se ono što je osnov u ovom dijelu u kojem Programsko vijeće odgovara moći ispunjavati. Podsjetit ću zakonsko određenje obveze Programskog vijeća osim ove koju sam rekao na početku da štiti i promiče interese javnosti je praćenje ugovora o ispunjavanju obveza s Vladom RH. Dakle, jedini najvažniji zadatak oko kojeg se rad Programskog vijeća treba i svodi je ispunjavali javni servis, ugovore s Vladom RH. Iskustva s tim ugovorom do prije par mjeseci su pokazala da je u jednom dijelu i on bio loše sročen, pa se rad Hrvatske radiotelevizije sveo na ispunjavanje postotaka pa ako vam je falilo dva postotka u obrazovnom programu onda ste izmislili novu emisiju o kuhanju, pa ste je nazvali škola kuhanja pa ste to uvrstili recimo u obrazovni program. Iskreno vjerujem da je ugovor sa Vladom koji je prije par mjeseci zajedničkim radom i naporom u kojem je sudjelovao ovo Programsko vijeće donesen biti puno bolji, protočniji i imat će puno smislenije odredbe o ispunjavanju obveza prema Vladi. Podsjećam taj ugovor je petogodišnji, on nije za jedan mandat. I iskreno se nadam da će njegova protočnost i smislenost omogućiti bolje praćenje Programskog vijeća, a i Hrvatskog sabora naravno oko toga ispunjava li Hrvatska radiotelevizija svoje ugovore prema Vladi Republike Hrvatske. Ali mi je važno i u ime Programskog vijeća mojih kolegica i kolega i osobno ime reći, upozoriti ako to smijem ja sa ovog mjesta da to ne znači da je uloga HRT-a ispunjavati želje i narudžbe Vlade Republike Hrvatske, da se to ne shvati iz ispunjavanja i praćenja ispunjavanja obveza prema Vladi Republike Hrvatske. Kazat ću još nekoliko rečenica kao čovjek koji je proveo život u medijima kao predavača medijskih kolegija, kao netko tko je doktor informacijskih znanosti i komunikologije. Hrvatska radiotelevizija nije samo televizija i vjerujem da se nitko neće naljutiti na primjedbu da se stalno govori o HTV-u kao HRT-u. Na HRT-u postoji Hrvatski radio. Ne znam je li baš primjereno da i ja na osobnoj razini kažem kako ponekad mislim da je to bolji dio kuće. Ima li tu i malo subjektivnog s moje strane? Zacijelo ima. Ali HRT je puno više samo od HTV-a i mislim da ponekad nije ni korektno prema brojnim kolegicama i kolegama koji rade na nekim drugim platformama koje HRT obuhvaća i nekim drugim segmentima, HRT-a koji proizvodi i nešto drugo osim Dnevnik. To se isto odnosi i na razgovore u kojem cijela priča ne da ne završi na Hrvatskom radiju nego na televiziju, a onda osim još i televiziji završi samo na informativnom programu. Ja nikako ne spadam u one za koje mislim da je informativni program jedino što HRT mora raditi. Ja ne mislim da HRT postoji zbog Dnevnika, niti zbog izvještaja iz Sabora, ja čak mislim da je to eksplicitno i sjajno napisano u raznim zakonskim odredbama pa i u ovom aktualnom Zakonu o HRT-u o kojem ja mislim sve najgore a to su i obrazovanje i kultura i mali milijun drugih zadataka koje HRT mora ispunjavati osim dnevnika i osim informativnog programa. Reći ću još nekoliko generalnih primjedbi zbog kojih Programsko vijeće u dvije godine koje su ovdje predmet i točka dnevnog reda nije dalo pozitivno mišljenje o ispunjavanju uloge HRT-a prema Vladi RH odnosno prema ugovoru sa Vladom RH. Neke od najvažnijih teza zašto Programsko vijeće u dvije godine nije dalo pozitivno mišljenje o tome je li HRT ispunio te obveze iz ugovora sa Vladom RH. Najveći dio te grupe problema potječe iz još jednog tijela koje Programsko vijeće imenuje, to je povjerenik za usluge, odnosno povjerenik za naše korisnike, gledatelje, slušatelje itd.. Među tim grupama problema ističe se nekoliko s prefiksima „ne“, neobjektivnost, neprofesionalnost i nepismenost. U tom smislu mislim da HRT ima jako puno posla ispred sebe. Ova nepismenost se odnosi na nepismenost u smislu hrvatskog književnog jezika koji je postao, postao je mjesto u kojem djecu trebate sklanjati da ne slušaju loš govor na HRT-u, neću zazivati jel' se nekada učilo a HRT ima resurse koji bi mu to mogao i trebao omogućiti. Druga vrsta nepismenosti spada u medijske nepismenosti one su nešto šireg konteksta pa neću sada elaborirati. Neobjektivnost i neprofesionalizam na neki način u istoj korpi bi trebali stati u pojam da su činjenice i događaji sveti a da su komentari eventualno slobodni. Ali kod toga, ako postoji nešto što mislimo da bi bio važan projekt ili doseg u budućem radu javnog servisa. Onda je to da se ne dogodi da je moguće da ovisno o tome koji izvjestitelj s događaja iznosi teze da ćete pogoditi tko je on. Situacija u kojoj ovisno o tome koja osoba raditi prilog za koju emisiju. Vi ćete prepoznati sve vrste uvjerenja, pripadnosti i pogleda. Ako postoji mjesto, ja inače mislim kao predavač da to nije odlika i ne bi smjela biti ni jednog javnog djelatnika u smislu medijskih posrednika da ne kažem novinara. Ali ako postoji mjesto u kojem se to nikad ne bi smjelo događati onda je to HRT. I ja osobno mislim da je u tom smislu potrebno uraditi jako puno i da je to jedan od važnijih zadataka HRT kao javnog servisa. I još jedna stvar koju bih htio za kraj spomenuti. Je li HRT gledana ili ne gledana? A ja bih dodao je li slušana ili neslušana što baš nisam danas ovdje puno puta čuo. Ja mislim da bi bilo korektno i potrebno reći kako, tu postoji jedna vrsta nekog blagog licemjerja. Kada netko tko komentira tu priču kaže da mu je važno da je najgledanija u nekom drugom slučaju će reći da nije važno je li gledana nego je važno da je kvalitetna. Može li jedno i drugo? Ja se nadam da može, znate to je po idealnom svijetu da bude izuzetno kvalitetna, da poštuje sve ono što se zove obveze javnog servisa prema svim građankama i građanima ove zemlje i ukupnoj hrvatskoj javnosti ali s druge strane da ne trče za gledanošću i profitom. Jedini smisao pristojbe bi bio u konačnici da osigurava da radite dobre programe a da oni možda nisu na tržištu baš tako lako prodaju se. Pa vam to osigurava da radite i obrazovanje i kulturu koju ne možete baš tako i sve ostalo lako prodati. Baratati samo s time je li gledano ili nije, je li slušano ili nije, ne čini mi se do kraja potpunim a ni do kraja korektnim. Teško mi je svesti HRT kao javni servis na činjenicu da mora biti najgledanije jer o tome se onda daju karakteristike i ocjenjuje rad HRT-a jer u protivnom onda zaista ima smisla razgovarati šta je pristojba i sudjelovanje građana u financiranju ako se može raditi i ako su programi namijenjeni jedini i isključivo tržištu odnosno da se dopadne svima, mada i ne znam kako se i to postiže. Je li ovo znači, je li to miriše na demagogiju, tipa pa nije ni važno, glavno da se rade dobri i kvalitetni programi, pa nas baš ne bi trebalo biti briga je li to itko gleda. Naravno da nije točno. Pa ne možete ništa proizvoditi i raditi a HRT proizvodi jako puno toga a da k tome to nitko ne gleda. Ali inzistirati na činjenici da je to utrka sa komercijalnim medijima mi se čini deplasirano i mislim da nije baš ni na najboljem tragu u okviru onoga što je mjesto i uloga javnog servisa. Evo ovo su bile neke grupe problema koje su vrlo često bile raspravljane na sjednicama Programskog vijeća. Ja ću samo za kraj reći, mjesto i uloga Programskog vijeća je nešto što će, ja se iskreno nadam biti predmet rasprava u ovom Domu i moguće na nekim drugim javnim mjestima i prostorima. Pravac ja se nadam da će biti u snaženju programskog vijeća kao tijela koje štiti i promiče interese cjelokupne javnosti a unutar kuće zaista postoji i potreba i prostora za jačanje nečega što bi se u konačnici zaista moglo nazvati medijska i svekolika druga pismenost, profesionalizam i objektivnost koji bi trebali krasiti gotovo svaki mediji a u ovom slučaju bez obzira što sam ja predsjednik Programskog vijeća mislim i u ime svih, ono što bi trebalo proglasit nešto što se zove hrvatski javni servis. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se predsjedniku Programskog vijeća HRT-a doktoru Zdravku Kedži na ovom Izvješću za 2015., 2016. Imamo jednu repliku na izlaganje glavnog ravnatelja Hrvatske radiotelevizije poštovani gospodin Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Bačiću, tu ste slušali raspravu oko rada Nadzornog odbora i sad mene zanima u ovom vašem skraćenom obraćanju oko financijskog izvješća za 2014., 2015. I je li komercijalna revizija revidirala ovo financijsko izvješće. Dakle, to je jedno pitanje. Ako ga je revidirala, da li je to izvješće revizora raspravio Nadzorni odbor i da li je Nadzorni odbor, ravnatelj svojim izvješćima to dostavio onome kome treba iz razloga malo ću iskočiti iz ovog konteksta, ali slušajući raspravu gospodina Kedže mislim da na žalost više puta i mi u ovom Saboru priču prema HRT-u usmjeravamo u nekakvom smjeru koji ne bi smio biti takav kakav je, jer naprosto bi se moralo podijeliti što tko radi, što je za tko odgovoran. Jer ako smo nekoga imenovali da nešto radi, onda mi moramo jasno znati i očekivat od njega što nam taj mora proizvest. Jer ono što radi i Nadzorni odbor i Programsko vijeće to je nešto što, dakle njihov rad je proizvod koji oni prezentiraju ovom Visokom domu, a ovaj Visoki dom onda gleda je li trošenje novaca onakvo kakvo to treba biti, da li RTV pretplata treba biti toliko koliko je ili se mora smanjiti. Jer na kraju krajeva prema Zakonu o HRT-u i ugovor koji potpisuje HRT i Vlada je u principu u konačnici određuje i visinu RTV pretplate, u stvari pristojbi. Jer na kraju s tim se definira koliko košta ono što Vlada očekuje od HRT-a i da li je to u granicama ovog jer se trebao povećati ili smanjiti RTV pretplata. Dakle, jedno vrlo kompleksno i složeno pitanje, ali s obzirom na raspravu koja je bila i koja će biti vi naprosto morate odgovoriti, dakle je li bila revizija i je li o toj reviziji raspravljao Nadzorni odbor.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Šukeru. Odgovor glavni ravnatelj HRT-a gospodin Kazimir Bačić, izvolite.
Ja bih želio reći s obzirom da se radi o 2014. i 2015. godini ovo izvješće je napravljeno je prema kažem svim meni dostupnim saznanjima. Htio bih naglasiti kad ste govorili o ugovoru s Vladom, naravno da ugovor između HRT-a i Vlade definira sve parametre, pa tako i obim programa, vrstu programa i u konačnici financijski okvir. Ovdje za ovaj period o kojem ovdje govorimo je bio na snazi dosadašnji ugovor sa Vladom koji je na snazi do 31.12. ove godine i samo bih htio dodati da je taj ugovor, uočene su neke poteškoće i taj ugovor je napravljen novi. Znači, nedavno je potpisan novi ugovor koji regulira sljedeće petogodišnje razdoblje odnosno obveze HRT-a u sljedećem petogodišnjem razdoblju u smislu programskih obveza, u smislu vrste programa koje treba proizvesti za određeni novac koji je definiran kao pristojba i koji je definiran Zakonom o HRT-u. A što se tiče dosadašnjih izvješća ja mislim da je gospodin Kedžo u svojem izvještaju rekao da je ugovor sa, da izvješće o ispunjenju ugovora sa Vladom nije bilo, znači ovo je, financijska izvješća su prošla Komercijalnu reviziju i Državnu reviziju.
Zahvaljujem poštovanom glavnom ravnatelju Hrvatske radiotelevizije na odgovoru. Sada prelazimo na replike za predsjednika Programskog vijeća gospodina Kedžu. Imamo tri replike. Prvi se javio poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi gospodine Kedžo ja moram priznati da mi je bilo zadovoljstvo slušati vas i drago mi je da ste spomenuli ono što ste rekli da i slušati i gledati to je HRT. Znači tri programa radijska programa ako se ne varam, četiri televizijska programa i ono što mi ovdje smo zamjerili HRT-u to je bio taj informativni program, odnosno jedan dio informativnog programa. Tako gledamo cijelu sliku i tri programa radijska i četiri televizijska, mislim da i mi kao Sabor, odnosno zastupnici u Saboru i javnost može biti generalno zadovoljna. Ali već sam prije rekao, uvijek ima nekih stvari koje se mogu promijeniti. Drago mi je da ste primijetili i pitanje jezika. Evo često to je nešto što nas bode u uši od naglaska, od riječi koje se ne bi smjele koristiti, ne koriste se u standardnom hrvatskom jeziku, a često ih čujemo čak i u udarnim emisijama usudio bih se reći, a ima načina odnosno i alata i ljudi koji mogu to korigirati, odnosno koji mogu i educirati. A evo ja ću, vjerojatno ću odustati od svoje konačne rasprave jer sam već u prijašnjoj raspravi govorio što sam trebao govoriti, ali bih evo napomenuo neka HRT bude mjesto odnosno medij kroz koji će se pomoći vlasti u ovom slučaju Vladi RH da se provedu neke mjere koje su ključne za opstanak naše države i naroda. Mi ovdje govorimo, znači mnogo o demografskoj politici. Na žalost takve emisije, ja evo ne gledam previše televiziju, ali koliko gledam ne vidim emisije tog profila. Ne vidim emisije koje govore o univerzalnim vrijednostima o kojima ima konsenzus, emisije koje govore o obitelji, koje govore o zajedništvu, koje govore o davanju u udarnim terminima kad to treba biti. Tako da mislim da eto taj jedan vrijednosni dio, univerzalni oko kojega imamo konsenzus da treba biti malo zastupljeniji. I ponovit ću ovaj demografski dio da eto iskoristimo ovu javnu televiziju za demografski oporavak Hrvatske.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Zekanoviću. Odgovor poštovani kolega Kedžo. Izvolite.
Uvaženi kolega zastupniče, tematska sjednica programskog vijeća HRT-a pretpostavljam u veljači, ne mogu garantirati, se sprema, najavljena je bila i prije 2 mjeseca, imali smo nekih aktualnijih priča, pa smo to odgodili, biti će posvećena uporabe hrvatskog književnog jezika na HRT-u, ali će biti govora i o ostalim, i uporabi ostalih jezika koje je također zakon predviđao u upotrebi programa i hrvatskog radija i hrvatske televizije. Biti će tematska sjednica, to je zaključak, jedinstven cijelog vijeća. Vama mogu s ovog mjesta odgovoriti, da u programskoj shemi, to nije baš, do kraja točka dnevnog reda, ali u programskoj shemi koja će biti dogodine, jedna je od stalnih emisija, koja će uvijek će biti emisija posvećena demografiji i mogu vam negdje na tom tragu reći, kako se iskreno nadamo i programsko vijeće i moja malenkost da ona neće biti napravljen na način, da se stoji na Bregani i broji broj ulazaka i izlazaka. Jer ja ili mi ne mislimo da je to zapravo jedini problem, niti da se demografska pitanja, na taj način trebaju svesti. To je zapravo neka paradigma, kako inače mislimo, da bi neke druge društvene probleme i pojave trebalo tretirati, ne na ovoj razini, tipa ulazak i izlazak, nego na nekoj višoj, softiciranijoj i način, na koji sam govorio. Kad bismo mogli reći da profesionalizam caruje u programima hrvatskog radija i hrvatske televizije, a to onda naravno znači i više pogleda sa različitih strana, biranju i gostiju na određenim relevantnim razinama itd. itd. Ja ću svejedno, koliko god ste vi to spomenuli, još jednom istaknuti, nitko ni ne misli, osporiti, mjesto i ulogu i važnost informativnog programa. Ja ne bih sad ovdje spekulirao, vjerojatno na nekim drugim otvorenim javnim panelima, ću o otme nešto govoriti. Jesmo li mi prezasićeni informativnim programom, možda čak ne politikom, koliko politikantstvom i ostalom, ali to je tema za neke druge razgovore. Ali, svakako spadam u one, koji misi da informativni program, nije i ne smije biti jedini i najvažniji program hrvatskog radija i hrvatske televizije. To tako zakonom nije uređeno, ali ni mjesto ni uloga javnog servisa, nigdje u svijetu nije da bi to radila, pa se nadam da neće biti ni naša. Da, važno je, ali ne može biti presudna i jedina.
Zahvaljujem na odgovoru. Sljedeća replika, poštovani kolega Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine Kedžo vama, upućujem repliku, vi ste između ostalog naglasili i govorili o tome, u kojoj mjeri se ispunjavaju odredbe iz ugovora sa Vladom, pri čemu ste naglasili vrlo dobro, da ispunjavanje tih ugovora, nije obveza da se ispunjavaju želje vlade. Međutim, vi ste i u između redova, koliko sam ja pročitao, vrlo kritički govorili o tome, u kojoj mjeri i na koji način se ispunjavaju, obveze iz ugovora sa Vladom. Jer HRT kao javna televizija ne može i ne smije služiti Vladi, nego mora služiti svim građanima Hrvatske, obzirom da ju financiraju građani. Pa me zanima, u kojoj mjeri, vi smatrate da je HRT u ove 2 g. koliko je bilo vaše programsko izvješće zaista bio javna televizija, koja je građanima pružala, objektivne, poštene, nezavisne i nepristane informacije, što je njena obveza. Odnosno da pojednostavim pitanje, da li na HRT-u kad je riječ o novinarima, zaista postoji sloboda javne riječi i slobode izražavanja. Ili da budem još konkretniji, ja smatram da je HRT vrlo slobodna televizija, ali da na njoj rade neslobodni novinari, koji ne smiju postavljati pitanja, ako to pitanja neće odgovarati premjeru ili ne daj Bože rektoru, pa će ih oni onda drugarski opomenuti, odnosno, prijetiti im otkazom sa mjesta na kojem rade. I možete mi objasniti kako to da javna televizija, kao što je HRT još uvijek nema odjel za istraživačko novinarstvo? Pa zar je moguće da naša javna televizija nije u stanju oformiti odjel za istraživačko novinarstvo, koji bi se objektivno, pošteno, nezavisno i nepristrano bavio svim gorućim pitanjima koji se tiču života u RH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Jovanoviću na replici. Odgovor poštovani gospodin Zdravko Kedžo.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, ja bih vrlo rado, kao čovjek koji se time beskrajno voli baviti, na nekim drugim razinama razgovarao osobno što ste pitali. Ali, ima jedan cijeli set 2/3 pitanja koji ste postavili, koji zahvaljujući Zakonu o HRT-u, koji je aktualan, programsko vijeće, niti razmatra, niti se time bavi i nije mu to zakonom ni omogućeno. To što ja osobno o tome mislim, ja bih vrlo rado s vama, o tome razgovarao, ali ne ovdje i ne sad i to nije ono što programsko vijeće niti smije raditi. Dakle, programsko vijeće, nema ingerenciju razgovarati … [[Govornik se ne razumije.]] je li jedna lipa ukrivo potrošena, kao niti o tome, je li ijedan urednik loš ili dobar. Je li u organizaciji HRT-a uključen neki odjel, pa i za istraživačko novinarstvo, u bilo kakvoj drugoj, poslovnoj, programskoj ili nekoj drugoj organizaciji? Programsko vijeće nema s tim ama baš nikakvo veze. Programsko vijeće je po tim odredbama, vijeće koje komentira i to samo one odgledane, odslušane, emanirane programske sadržaje i o njima zauzima određene stavove koje onda k tome još i nikog ne obvezuje. Za sve ovo ostalo, ja bih se vrlo rado uključio u razgovore, o slobodi, o neslobodi, o ulozi. Ono što sam napomenuo i što mi je, dakle, ja smijem to reći, drago, da postoji razumijevanje oko mjesta i uloge, javnog servisa u odnosu na Vladu RH. Dakle, ugovor s Vladom RH, zakonska kategorija, a on nikad nije niti predstavlja ispunjavanje želja. I ne bi to smio nikada niti biti. To je naprosto i zakonsko određenje. Kao što, nek mi bude dopušteno i jedna digresija, niti ugovor pretplatnika i HRT-a, to nije ugovor, kao kad potpišete s vodovodom, pa ste zato isporučitelj 20 kubika vode. Niti to nije to. O tome bi s dalo jako puno razgovarati. Također postoji kriva percepcija, e ja vama plaćam pristojbu, ja inače nisam djelatnik HRT-a pa se neplaćan, ja isto plaćam pristojbu. Pa onda vi meni, zato izvolite isporučiti to što sam ja platio i naručio. Ni taj odnos nije takav. Postoji dosta nespretnosti [[Upadica: Zahvaljujem.]] Hvala vam lijep. Oprostite što sam.
Zahvaljujem gospodine Kedžo, imamo u Hrvatskom saboru Poslovnik, sa vremenom, pa moramo se pridržavati toga. Prelazimo na sljedeću repliku, poštovana kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani gospodine Kedžo, predstavnici ministarstva, državni tajniče, glavni ravnatelju. Pozdravljam vas. Budući da je tema Izvješće programskog vijeća, onda treba reći, naravno nešto o programu. Ali, iznenadili biste se, kad bi čuli informaciju da koliko naših građana zapravo uopće ne razlikuje ulogu programskog vijeća od nadzornog odbora. Ne razliku Zakon o HRT-u, Zakon o elektroničkim medijima, niti ga moraju razlikovati. I nije im jasno čemu ovo izvješće služi, ako se vijeće zove programsko vijeće? A formalno pravno u imenu mu je naziv programsko. Pa onda bi očekivali i neke konkretnije mehanizme vezano za kontrolu, odnosno, nadzor, odnosno, nešto što nije samo sugestivno i nije samo savjetodavno. Međutim, očito je to izostalo, zbog određene naše legislative kakva je. Pa sad je pitanje, koje zdravo razumsko opravdano i argumentirano. Je li došlo vrijeme za izmjenu zakonske legislative u Hrvatskoj, medijske legislative, koja se tiče i funkcije nadzornog odbora i funkcije i uloge programskog vijeća. Pa generalno Zakona o HRT-u, odnosno, generalno, cijelog ovog medijskog prostora, s obzirom da sve što se moglo zapetljati, se kod nas zapetljalo. Tako da, imali smo priliku da HRT postane uspješna televizije, ali nažalost, postala je slučaj u mnogim segmentima. I sad sve, na neki način povezano jedno s drugim, a zapravo nisu jasne te distinkcije, jasne su meni, jasne su onima koji su u toj problematici. Međutim, i vi ste sad u svome izlaganju rekli, da zapravo vi nemate kvalitetne mehanizme, koje se tiču programa, a programsko ste vijeće. Prema tome pitanje je da li je došlo vrijeme za izmjenu legislative i to konkretno izmjenu po onim dobrim modelima da uzmemo najbolje i naučimo na tuđim ali i nad svojim greškama.
Zahvaljujem kolegici Petrijevčanin. Odgovor poštovani gospodin Zdravko Kedžo. Izvolite.
Hvala lijepo, vrlo kratko, pošto sam prošli put, ispričavam se, na tome, prekardašio … [[Govornik se ne razumije.]] Ja mislim da je to vrijeme ne došlo, nego ono, kako se to, na ovim razinama zna reći, 5 iza 12. I to mislim prije svega na ukupno medijsko zakonodavstvo, a onda i na Zakon o HRT-u. I pod 2 ja se iskreno nadam, da stoji razmišljanje koje nije niti moje osobno, možda na nekim drugim panelima ću o tome možda nešto više moći reći, da se pronađe dobar model, kako javni servis učinit javnim. Dobar model. Pri tom, ne … [[Govornik se ne razumije.]] sad ni na što konkretno. Ali, mislim da ga treba pronaći i da se može, ako se ne ljutite, ne znam, jel to meni smije biti dopušteno, ja mislim da ne postoji mjesto, gdje se pronalaženjem tog modela, a da javni servis, bude javni, može naći izvan ove sabornice. Ne znam, gdje bi se to još moglo, u, naravno uključujući najširu moguću javnu raspravu.
Zahvaljujem profesoru Kedži na odgovoru. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Hvala lijepo. Predstavnik Vlade, da li želi dodatno obrazloženje? Hvala lijepo. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAG-e, poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege, poštovani gosti. Mi danas imamo objedinjenu raspravu o izvješćima HRT-a za 2014. i ostale godine, 2015. I odmah na početku ću reći, glavni sadržaj stava Živog zida, a ta je da mi ovo izvješće nećemo prihvatit. Sigurno da jedan od razloga, zašto ga nećemo prihvatiti kvaliteta programa, ali on nije ključni. O kvaliteti programa, o gledanosti ili o gledljivosti, svejedno, kako definiramo stvari, još bi se dalo raspravljati. Ali, ono o čemu se ne može raspravljati, to je da se javna televizija u Hrvatskoj financira neljudskim modelom, financiranja i s druge strane, da je utjecaj politike na HRT-u ili HTV-u previsok, prevelik. Vrlo je lako elaborirati ovo stanje, ove dakle, moje tvrdnje. Prije svega, ja osobno u razgovoru sa djelatnicima HRT-a još nisam sreo jednog jedinog koji je zadovoljan stanjem u kući u kojoj radi. Pretpostavljam, da čak i ovo 4 gostiju koji su tu, nisu zadovoljni s onim što se dešava na javnoj televiziji, prije svega. Doista, sami dakle, djelatnici, HRT govore o brojnim zloupotrebama, o brojnim neradnicima na HRT-u, govore o brojnim pogodovanjima, govore o brojnim smiješnim situacijama čak apsurdnima, a vidimo ih pred vratima Sabora, ne znam, da dođu 3, 4 ekipe HRT-a jedna za drugom. Vidimo između ostalog da se na HRT-u kadrovira na vrlo čudan način, da oni proizvode novinare ili neki ulažu godine, godine rada, čak i desetljeće, onda ih se odriču, oni odlaze na druge televizije. Na tim drugim televizijama su uspješni. To djelomično demantira ovo izlaganje, koje smo čuli, da kao komercijalne televizije, pariraju, javne televizije. U biti se radi, mogli bismo reći u sukobu bivših djelatnika i sadašnjih djelatnika. S time da su ovi bivši, očito uspješniji nego sadašnji. Zaista je nevjerojatno, da recimo jedna nova televizija sa 330 djelatnika ima veću gledanost, nego HTV koji ima dakle, sve zajedno 2900 zapisnika ili da RTL, tu negdje, a ima 240 zaposlenih. Znači nije problem u tome koliko ima zaposlenih niti je problem u tome koliko ima novaca niti koliko ima komercijalnog programa, nego očito problemi se nalaze negdje drugdje. Imamo recimo situaciju da Hrvatska mora plaćati 128 eura godišnje tv pretplatu. To je recimo više nego što se plaća u Italiji. To je zamalo toliko koliko se plaća pretplata za BBC koji je najuspješnija televizija na svijetu koja proizvodi fantastični program, koji otkupljuju sve televizije u svijetu a što je najzanimljivije, nema jednu minutu reklama. Na HRT-u imate 6 sati reklama možete gledati dok recimo reklame uopće ne postoje u Njemačkoj, Danskoj, Finskoj. U Finskoj su 4 minute. U Francuskoj ih više nema. HRT ima prihode od 1,4 milijarde kuna od čega većinu uzme hrvatskim građanima i to na jedan usudio bi se reći, doista zvjerski način. To što rade odvjetnička društva koja surađuju sa HRT-om, to prelazi sve granice zdrave pameti. Da mi imamo milijun i 200 tisuća pretplatnika i milijun ovršenih tih istih pretplatnika, znači to je praktički 75 do 80% ljudi koji moraju plaćati ustvari pretplatu na prijamnik a ne preplatu na program, imaju problema sa plaćanje HRT-a. I onda se ti isti građani izručuju odvjetničkim društvima koja im na pretplatu od 200, 300 kuna zaračunaju 1100, 1500 i više kuna odvjetničkim troškova, blokiraju i onda ih maltretiraju godinama i desetljećima ne dopuštaju im da normalno žive. Evo ja ću vam reći jedan slučaj, tu su gospoda pa da čuju. Evo recimo upoznajte slučaj gospodina Dražena Hamera iz Štrukovca, iz Međimurske županije. On je invalid i žena mu je stopostotni invalid, ima multiplu sklerozu, da budem skroz direktan. Prema zakonu oni bi trebali biti oslobođeni plaćanja HRT pretplate. Gospodin Hamer ima mirovinu 583 kune, 583 kune, gospodo. Od tih 583 kune odvjetničko društvo mu je da vašu HRT pristojbu uzima 194 kune mjesečno i ostane mu manje od 400 kuna. I on je invalid i žena mu je invalid. I to stopostotni. On je pisao žalbu, naravno da je pisao ali s obzirom da nije imao odvjetnika, da nije imao nikakvog utjecaja, da nema člansku iskaznicu HDZ-a, njegova je žalba odbijena kao tehnički neispravna, nedopuštena. I onda i dalje plaća i plaćat će dok god bude živ ovrhu za vašu HRT pretplatu. Ja kad se njega sjetim a sjetim ga se jer živi vrlo blizu mene, ja jednostavno ni na koji način ali ni na koji način ne mogu diči ruku za vaše izvješće. Jer na vašoj kući ovaj ravnatelj koji ovdje sjedi ima plaću 42 tisuće kuna. Kao dva Plenkovića. Na leđima građanina Hamera. Pa šta to nije doista krajnji čin nehumanosti i ljudske ne solidarnosti? A ima ih takvih koliko hoćete, znate. Evo i sad mi pišu, cijeli dan mi pišu žene, umirovljenici. Imao sam slučaj umirovljenice, zove se Jovanović, živi u selu Pribislavec, također u Međimurskoj županiji, sreo me na ulici pa je prvo plakao 10 minuta, pa sam ga pitao zašto plačete, možete mi sad konačno reći, veli ovršio me Marijan Hanžeković, ne znam šta da radim, uzeo mi je cijelu mirovinu i sve što sam imao na računu, ostao sam bez kune. Bez obzira na sve, ja mislim da u konačnici niste vi djelatnici HRT-a zbog toga krivi, naravno, prije svega je kriva država koja jednostavno takav model financiranja dopušta i takav model prije svega naplate. Iz toga razloga mi smo jučer u Živom zidu predali zakonski prijedlog da se plaćanje HRT pristojbe u cijelosti ukine i da se od sada pa nadalje javna televizija financira proračunskim novcem, da se 0,7% proračuna izdvaja za potrebe javne televizije. To nije ništa neobično, ako netko misli jer obično misle da sve što Živi zid predlaže da nema uporište u praksu, međutim isti taj model imate u Rumunjskoj od ove godine, od 1. veljače, dakle nitko ne mora plaćati HRT pristojbu nego će je financirati javna televizija i država a što je najbitnije ako se financiranje veže uz postotak, vi ćete u konačnici imati veća sredstva nego što ih imate sada. Politički utjecaj, kako je izabran ravnatelj HRT-a? Odnosno gospodin bačić. Svi ste vidjeli kad je bilo ovdje glasanje. Glasanje je bilo u 1 sat, mi do pola 1 nismo znali tko je kandidat. Čak ni zastupnici HDZ-a nisu znali tko je kandidat. U pola 1 su odjednom saznali tko je kandidat, došao je životopis ovdje koja je kvalifikacija, gospodin je u rodbinskoj vezi ne znam s kim i zato ga trebaju izglasati i neki su HDZ-ovci, njihova većina dignula ruku, neki doduše čak i nisu, ide im na čast, ali tako se izglasao. Ja nemam ništa protiv gospodina Bačića osobno ali za mene je to bio primjer kako se u Hrvatskoj, na nekakvom javnom servisu postavljaju ljudi. U razgovoru sa djelatnicima HRT-a kad ih pitam kako se sad radi na HRT-u, oni kažu da uprava HRT-a ne odlučuje o ničem. To nije moje mišljenje, to vam samo prenosim što kažu ljudi koji su to upućeni bolje od mene. Isto tako imamo dakle primjere da se ta javna televizija zloupotrebljava za reklamiranje jedne stranke, da se neke stranke uporno stigmatiziraju, da im se ne da, ne otvara prostor. Evo vidjeli smo ove zadnje ankete na koji način se prikazuju kao u doba Staljina, znate kad se Staljin posvađao sa Trockim onda je sve slike gdje on stoji sa Trockim izrezao njega van. Tako i u ovim anketama o ne znam popularnosti stranaka ili popularnosti političara. Kad se pojavi neki hrvatski Trocki i njega se van izreže. To su te metode. To je inače bio Mao Ce-tung u tome vrhunski majstor. Ali postoji dakle i ne samo u tom informativnom programu, nego općenito u programu postoje brojni propusti koji jednostavno jako, jako ruše ugled HRT-a u javnosti i on se ne mjeri samo gledanošću, on se mjeri sve većim brojem odjave tv prijemnika. Jer su se ljudi radije spremni odreći televizije u cijelosti nego da budu prisiljeni plaćati HRT pristojbu, odnosno program koji ne žele gledati. Ovo što je gospodin spomenuo da se na HTV-u više ne govori hrvatski jezik to je isto tako definitivno točno. Nekada je HTV bio pojam, dakle izražavanja, imao je zaposlene fonetičare, lektore, vrhunske stručnjake. Danas možete čuti ne samo različite dijalekte, slengove, tuđice nego doslovce jezik ulice. Najgore je od svega to što one političke strukture koje zloupotrebljavaju javnu televiziju za svoje vlastite probitke u stvari ovdje čak niti ne manipuliraju proračunskim novcem. One u biti manipuliraju novcem građana, znači direktnim onim novcem koje građani uplaćuju HRT-u i to je sad postalo već toliko očito da o tome više nema potrebe niti previše diskutirati. Kratko rečeno HRT-u je potrebna velika i dubinska reforma, a ta reforma ogledat će se kroz nekoliko parametara. Prvi da se promijeni model financiranja, drugi da se broj reklama svede na onu mjeru kakav postoji u drugim zemljama posebno članicama Europske unije i treći da se utjecaj politike smanji na minimum, odnosno da sve stranke, svi ljudi, svi pojedinci, svi društveni događaji dobiju svoj prostor na HRT-u odnosno termine u kojima mogu reći što misle. Toliko od mene. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu. Imamo jednu repliku poštovana kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Pa vrlo kratko ću reagirati s obzirom da je izneseno nekoliko netočnosti. Znači trebamo ovdje u Saboru govoriti i što je loše i što je dobro i naravno da je tema da se o tome progovori i možemo osjećat odgovornost. Ja osobno ne osjećam odgovornost za ono što nije bilo dobro u nekim prethodnim vremenima na HRT-u zato što apsolutno nisam sudjelovala ni u kakvim operacijama. Ali zato osjećam odgovornost za ono što se govori ovdje u sabornici, za one činjenice i za ono što je relevantno. A što su činjenice? Pa malo prije je kolega iz stranke iz koje je kolega govorio nešto što bi se dalo okarakterizirati kao diktatura. Znači, ako sam dobro zapisala rekao je podržat ću Nadzorni odbor ako maknete Stankovića. Da se mene pita ja bih ga maknuo. Znači mi ovdje govorimo o tome da na HRT-u postoje vladari koji su neovisni o političkim opcijama. Ne možemo govoriti o kolektivnoj odgovornosti ni za što, ni za ratni zločin, ni za situaciju na HRT-u, a najmanje o kolektivnoj odgovornosti jedne stranke. Prema tome, to je potpuno kriva konstatacija. I nije kriva država kao što ste vi rekli, krivi su pojedinci. Zašto pojedinci nisu upravljali sa javnim dobrom na način na koji su trebali to možemo preispitati i to trebamo preispitati. Prema tome, da je vaša stranka kojim slučajem dobije vlast ne bi bila riječ o anarhiji kako neki misle, bila bi riječ o diktaturi što je puno gore, a o tome smo malo prije svjedočili. Ja gotovo nisam mogla vjerovati svojim ušima što čujem. I sada nakon nekoliko minuta vi govorite upravo suprotno. To je stvarno opasno za sve one koji smatraju ozbiljnim ono što vi govorite. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegici Petrijevčanin-Vuksanović. Odgovor poštovani kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa kolegice Petrijevčanin-Vuksanović. Stranka Živi zid nema ništa protiv bilo kojega novinara niti će bilo šta poduzimati protiv bilo kojeg novinara posebno na HTV-u. Oni rade svoj posao tako kako rade, neki malo bolje, neki malo lošije, a svatko ima pravo, dakle da radi prema svojoj savjesti. Međutim, ovaj slučaj koji ste vi iznijeli sada, dakle radi se idemo reći o jednom pravnom predmetu. Niste iznijeli jednu drugu stranu medalje, a to je da ste vi osobno tog istog novinara prozivali zbog toga što je on nešto govorio u svojoj emisiji i tražili od ovog Programskog vijeća i ne znam ravnatelja da se njemu da otkaz, da se od njega ogradi, da ga se ne znam šta otjera itd. Prema tome, u biti vi, tu je vaš zastupnik Culej isto to govorio prije 15 minuta, isto to je govorio da ga treba maknuti, da nije dobar. Znači očito postoji konsenzus o tome, to nije samo naša nekakva stvar, a vi naravno pokušavate sada to prebaciti na našu stranku, a u biti ste i sami u to dakle bili uključeni. Ovo izvješće o radu HRT-a i mislim da se možemo složiti da postoje problemi na onom tragu na kojem sam naveo, a to je jedan model financiranja, dva smanjenje političkoga utjecaja i tri dakle restrukturiranje na način da se, dakle radi na kvaliteti, da možda broj djelatnika bude manji, ali ne nužno, nego da ustvari se radi na tome, da oni ljudi, koji znaju, koji mogu, koji žele, dobe mogućnost iskazati svoju kreativnost i potencijale. A isto, tako, da uprava HRT-a bude birana na istoj osnovi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanog kolegi Bunjcu, na ovom odgovoru na repliku. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika SDSS-a, poštovani kolega Milorad Pupovac. Nije nazočan, gubi pravo na raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Nenad Stazić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Sabora. Poštovani zamjenik ravnatelju Bačuću, cijenjeni predsjedniče, programskoga vijeća Kedžo, državni tajniče. Mi ovdje raspravljamo, ne lanjski snijeg, nego snijeg od prije 3 g. Za to nisu krivi predlagatelji ovdje. Izvješća su došla na vrijeme u Sabor, ali nisu upućena ovdje da se u prostorno vrijeme raspravlja. Dakle, mi ovdje govorimo o poslovanju, za 2014./2015. g. To je vrijeme ravnatelja Radmana. I šta tu sad nalazimo? To je poštovani glavni ravnatelj vrlo korektno iznio ovdje, vrlo korektno. Vidimo da je HRT u toj 2014. g. ostvario pozitivan financijski rezultat, u iznosu od 34,7 milijuna kuna, da su komercionalni prihodi povećani, da su ukupni rashodi smanjeni u odnosu na 2013., da su smanjeni troškovi plaća i ostalih primanja. Da je broj stalno zaposlenih radnika HRT-a smanjen za 7,7%, odnosno, za 255 radnika i zaključna da je HRT uspješno ostvario većinu programskih i poslovnih ciljeva planiranih svojim programima rada i financijskim planom za 2014.g. Također, tu saznajemo, da je nadzorni odbor HRT-a na svojoj drugoj sjednici, održanoj 28. srpnja 2015. prihvatio godišnja financijska izvještaj HRT za 2014. g. Da je i nadzorni odbor na toj istoj sjednici usvojio izvješće o radu poslovanju HRT-a u 2014.g. ga je podnio glavni ravnatelj. Slično i za 2015.g. nema velikih razlika. HRT je ostvario dobit u visini od 18,3 milijuna kuna, rashodi su manji od planiranog, HRT u 2015. g. izvršio značajna investicijska ulaganja i pokrenuo sve planirane nabave i investicije. Ujedno od 2013.-2015. ušteđeno je na HRT-u 203 milijuna kuna, a broj zaposlenih se smanjio za 15%. Čovjek kad to pročita, kad sasluša ovo što je vrlo korektno izneseno, pita se a kog ste vraga uopće išlo smanjivati tako dobro vodstvo? Zašto kad su tako dobro radili? I to pište u tim izvješćima, i to su prihvatili i tadašnji nadzorni odbor i revizija, dakle, sve je to bilo u redu. Posve je dakle, jasno da su oni smijenjeni iz politikantskih, političkih razloga. Bože moj, to se događa, kad na vlast dođe HDZ. Mi nemamo ovdje izvješća za 2016.g. a koliko čitam, ono je raspravljeno, poštovani gospodine Kedžo, na valjda, zadnjoj sjednici vašega tijela. Jel? Mi se sada nalazimo na kraju 2017.g. pa se pitam, zašto nije to već ranije raspravljeno i upućeno u Hrvatski sabor, da se ne bi dogodilo, da o tome raspravlja Hrvatski sabor 2032.g. Nego da je to ipak u neko pristojno vrijeme saznamo i kako se radilo 2016.g. Ja se bojim da se to radi zbog toga da bi se prekrilo kako se poslovalo u 2016.g. odnosno, da se ne bi otkrilo ono što je otkrio nadzorni odbor i o tome obavijestio Sabor, pa ga je onda HDZ-ova većina, na brzinu smijenila. A to je kao što sam već rekao i prije podne, da su u nekoliko navrata u potpunosti mijenjala urednička struktura HRT-a uključujući gotovo kompletni postav glavnih urednika na radiju i televiziji. Da od 1. listopada do 11. studenog 2016. HRT nije imao glavnog ravnatelja, da je televizijski i radijski program emitiran bez unaprijed utvrđene programske sheme, što je rezultiralo zahtjevima za izvanrednim rebalansima financijskog plana HRT-a. Da je nabava audiovizualnih dijela od neovisnih proizvođača 2016. obavljena ne transparentno, bez jasno određenih kriterija, da su ugovori s tim, nezavisnim producentima, potpisivani čak prije isteka roka za javni poziv, u javnom pozivu, istaknutog. Znači, ukratko da je bilo čitav niz brojnih, brojnih nepravilnosti. Ne znam kad ćemo mi imati priliku da o tome raspravljamo, ako o tom bude odlučivao HDZ a trenutno on o tome odlučuje, bojim se da to u ovom mandatu, neće biti raspravljeno, da se ta istina o tom poslovanju 2016.g. ne bi čula. Kako će izgledati rasprava o, ili izvještaju o poslovanju uprave za 2017.g. ne znam, ne znam, to je daleka budućnost, tek živimo u toj godini, ali znam da se u toj upravi dogodilo nešto što se nije dogodilo ni jednoj dosada. A nije se dogodilo ni u Sjevernoj Koreji. Ja zapravo ne znam gdje se to na svijetu dogodilo, da se uprava javno ogradila od pitanja svoga novinara. Ne od konstatacije, ne od stava, nego od pitanja. Onda je ta ista uprava doživjela to da se Programsko vijeće ogradi od te ograde, većinom glasova, ogradi od te ograde, odnosno da prozove upravu zbog toga što se uopće išlo ograđivati od pitanja svoga novinara. Ja znam da gospodin Kedžo nije bio za takav stav većine, ali očito u Programskom vijeću ima dovoljan broj razumnih ljudi koji su ipak upozorili upravu da se tako nešto ne treba raditi. Toga nemam ni u jednom totalitarizmu, to je vrlo opasna pojava, vrlo neugodna stvar koja ne sramoti samo tu upravu, koja sramoti cijelu zemlju da uopće ima javnu televiziju koja se financira javnim novcem a gdje uprava se ograđuje od pitanja svoga novinara. Ajmo sada malo o ovim izvješćima Programskog vijeća, ona su malo ažurnija za '15.-tu i za '16.-tu godinu i tu moram reći da se slažem gospodin Kedža je malo proširio to i na sadašnje stanje i to je dobro, to vam zahvaljujem na tome jer nam to daje i priliku i da kažemo nešto s obzirom na vaše usmeno izlaganje. I ja se tu s vama poštovani gospodine Kedžo u potpunosti slažem. Tu ima niz problema, grupa problema. Prvo je posvemašna nepismenost. Dakle krivih akcenata, dakle gotovo da nema emisije, gotovo da nema niti jednih vijesti ili neke emisije u kojem novinari krivo ne akcentuiraju. Ja sam 20 godina radio u medijima prije nego što sam prešao u politiku, to gospodin Kedžo zna. Tada u moje vrijeme se pitalo što je to standardni hrvatski jezik. Standardni hrvatski jezik je onaj kojim se govori na radio televiziji Zagreb. Tako je glasila definicija. Tamo ja se sjećam ako bi se dogodio krivi akcent gospodin Dulčić je bio rektor veliki Dulčić, veliki lektor, krasan poznavatelj hrvatskog jezika, sastao se veliki kolegij, veliki kolegij, urednici svih programa i svih dijelova programa da zašto je novinar ili spiker rekao krivi akcent. Dakle to je bilo nedopustivo, nezamislivo da se govori nepismeno. Materijalna pogreška se nije smjela dogoditi, krivi podatak, krivo ime, nije se to, naprosto se nije događalo jer se to nije smjelo dogoditi. Ova neprofesionalnost koja sada vlada ona je upravo začuđujuća. Ona je toliko velika da ona prelazi u manipulaciju. Ja ne volim govoriti o pojedinačnim primjerima ali samo ću evo jedan navesti, jedan koji mi je upao u oči. Ide emisija nakon osude u Hagu, ide emisija o tome voditelj emisije pozove kao neovisnog povjesničara čovjeka koji je aktivni sudionik, koji je bio borac HVO-a. Ja nemam ništa protiv toga da se pozove borca HVO-a, dapače i on treba iznijeti stav, to bi bilo dobro. Ali ga nemoj predstavljati kao neovisnog kao neovisnog povjesničara jer on to nije. On u toj situaciji to nije i to je manipulacija, to je znači prevara gledatelja. Tako se raditi ne može, ne može, mislim, ja ne znam zašto njegovi urednici njega ne upozore. Pozovi čovjeka, nemam ništa protiv, dapače, nemoj raditi krivu atribuciju, nemoj to raditi jer si onda napravio falsifikat sliku, onda to nije original, to je kriva atribucija. Rekao si da je nešto naslikao Da Vinci a nije, naslikao je netko drugi. Ja mislim da u našem programu ima premalo europskih vrijednosti. Gledajte, mora postojati neka programska orijentacija. Svaka televizija, svaka medijska kuća ima neku programsku orijentaciju. S obzirom da smo zemlja EU ja mislim da bismo morali promicati europske vrijednosti. Ja mislim da se one nedovoljno promiču, nedovoljno. Mislim da se nedovoljno uvažava sekularnost države, nedovoljno. Jer je religijskih utjecaja na program za moj ukus malo previše što ne znači da ih ne treba biti, dapače. Jer i vjernici imaju potrebu da imaju svoj program i da čuju nešto o tome ali to mora biti u onoj mjeri u kojoj je to primjereno jednoj sekulranoj državi. Ja vam često gledam History channel, to je dobar, dobar program, dobar kanal. Nema dana, pazite, nema niti jednog jedinog dana da tamo nema barem jedna emisija o Drugom svjetskom ratu, o zločinima nacizma. Pa sada šta mislite zašto oni to rade? Pa zbog toga što promiču određenu vrijednost da nove generacije koje dolaze, da se suoče, da saznaju šta je to bilo. Da im ne bi palo na pamet da to relativiziraju ili ne daj Bože da to veličaju. Zašto? Zato što je to programska orijentacija, takva je programska orijentacija. I ja mislim da je ona ispravna da ona takva mora i biti. Potpuno se slažem sa gospodinom Kedžom da je gledanost, ma ja bih se usudio čak reći i nebitna. Javna televizija ne smije imati zadaću da bude najgledanija, ona zato ima pravo na pristojbu, zato da ne mora ovisiti o komercijalnom novcu. A ja mislim da se naša javna televizija previše natječe sa komercijalnim televizijama i da je to pokvarilo njezinu kvalitetu, srozalo je tu kvalitetu jer je uvela nekakve emisije po uzoru na te komercijalne televizije. Dobro, ove to rade zato što je to gledanije i onda to privlači reklame i oglašivače i to rade zbog novca. Ali HRT ima novac od pristojbe i to ne bi smio raditi, to ne bi smio raditi ili barem ne u toj mjeri ukoliko to rade. Dakle, nama nakon proteka vremena ne preostaje drugo nego mislim i na odboru, Vlada je predložila da se ovo primi na znanje, ovo izvješće o poslovanju, s obzirom zbog na protok vremena potpuno je besmisleno njih i prihvaća i obijati, potpuno besmisleno. Njih je trebalo raspraviti onda kada se išlo smjenjivati Radmana da se vidi, da se vidi da je u Radmanovo vrijeme to bilo uredno dobro poslovanje, ali valjda se zbog toga nisu ni raspravljali tada. Jer da je to bilo neuredno poslovanje, to bi možda bio dobar razlog da se ide u smjenu tadašnjeg ravnatelja. Ali to se htjelo izbjeći naravno pa se to ostavilo za poslije. Evo čekalo je to do današnjeg dana kada su Radmana svi zaboravili već je sada četvrti valjda ravnatelj nakon njega. Zahvaljujem svima.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Staziću na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Prva replika poštovani kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Stazić i ja i vi se dugo znamo i u oporbi i na vlasti. I slušajući vas zaista se možemo upitati što smo uopće smijenili tog Radmana kada je bio tako savršen, ostavio tako sve lijepo, nije bilo afera, nije bilo problema? Jednostavno je bilo ono tisuću cvjetova neka cvate na HRT-u, a nije bilo tako. Vrlo ste pomno radili na jednom jedinom programu tada kao vlast, da smijenite sve što ste naslijedili 2011. godine. Tako je bilo i sa HRT-om. Kako ste to odradili? Najprije privremeno Popovca smijeni Bimbo Novokmet. Odmah ide 40 svojih kolega u jednom danu, a onda nakon toga nekakav natječaj, pa onda stavljamo Gorana Radmana i kažemo ajmo mi podržati povratak u 70-te, 60-te to je HRT-e koji želimo gledati i tako se to vrtilo. Da bi danas slušali predavanja o tome kako je to bila velika pogreška s obzirom na to kako se SDP-e tada odnosio prema toj kući. Pa što ne kažete da ste ukinuli od 2012. do 2014. bilo kakvu emisiju u kojoj je bilo tko iz oporbe mogao doći na Televiziju i sučelit svoje stavove sa bilo kojim članom tada vladajuće koalicije, ministrom, pomoćnikom ministra, ili ne znam premijerom i bilo kojim? Nije bilo. Nije bilo mogućnosti. Sjetite se, otvoreno ste vratili tek u 2014. godini kada ste vidjeli da to ide u krivom smjeru. To je bila čista cenzura mišljenja, pokušaj da se vlast sačuva samo probranim informacijama i probranim ljudima koji će znati štititi takvu jednu propalu politiku koja je poslije toga dva puta izgubila na izborima.
Zahvaljujem kolegi Boriću. Odgovor kolega Stazić. Izvolite.
Ne pada mi na pamet biti odvjetnik gospodina Radmana. I kada je on bio ravnatelj ja nisam bio zadovoljan tom Televizijom. Ja mislim na primjer da je gospodin Galić to vodio puno bolje. Ali pridavati veću važnost, ja sam govorio o izvješćima za njegovo razdoblje. Dakle tu piše, pa nisam ja to izmislio. Ja sam čitao podatke. Pa čitao ih je i gospodin Bačić. Oni govore o dobrom poslovanju, o kvalitetnom poslovanju i to je prihvatio i Nadzorni odbor. Na koncu da je bilo nekakvog kriminala pa zašto nije Državno odvjetništvo postupalo? Nije ga bilo. Nije ga bilo jer bi inače Državno odvjetništvo postupilo po tome. Vidjelo bi revizijsko izvješće i podiglo bi prijavu, procesuiralo bi to. Znači to je mantra, to je neistina, to je laž da bi se oblatilo čovjeka. Ali ja ne pridajem preveliku važnost, i nije točno da je postalo ikoje vrijeme u kojem opozicijski predstavnici ili političari nisu mogli doći na televizijske emisije. Takvog vremena nije bilo. Nije takvog vremena bilo. Ali ja ne pridajem ni preveliku važnost utjecaju HRT-a, pogotovo ne danas. Pa gledajte. Od 90-te godine HRT-e tadašnji Radio televizija Zagreb je shvaćena kao izborni plijen. Ravnatelj je bio Vrdoljak koji je bio potpredsjednik HDZ-a. Potpredsjednik HDZ-a je bio glavni ravnatelj HRT-a. Pa je HDZ-e svejedno 2000. godine izgubio vlast bez obzira što je imao potpuno HRT-e u svojim rukama. To mu nije pomoglo. Prema tome iluzija je, iluzija, potpuna iluzija da to može pomoći održavanju vlasti. Ali da može program biti kvalitetniji ako je političkog upliva manje u to sam posve siguran. I volio bih da o tome i vi povedete računa kao i ravnateljstvo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Staziću. Sljedeća replika poštovani kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle kolega Stazić vi ste u prvom dijelu svoga izlaganja problematizirali razloge zbog čega je dakle bivši ravnatelj Radman smijenjen. Naravno teško je sada nabrojiti mnoge razloge jer o tome je bilo rasprave ovdje u Saboru čitav dan i došli smo do argumentacije koja je to nalagala. Međutim ja ću vam navesti samo podatak iz ovog izvješća. Dakle … [[Govornik se ne razumije.]] 255 radnika dakle za otpremnine 255 radnika u mandatu gospodina Radmana je izdvojeno 33 milijuna kuna. To znači prosječno po zaposlenom 129 tisuća kuna. Koji je to radnik ovdje u ovoj državi prima otpremninu od 129 tisuća kuna? Druga stvar. Ako vam to nije dovoljno, onda činjenica da su sredstva predviđena za informiranje Hrvata izvan Republike Hrvatske u mandatu gospodina Radmana korištena za snimanje zabavnih emisija The Woice i Ples sa zvijezdama. I replika na drugi dio vašeg izlaganja koji se tiče sudjelovanja uvaženog povjesničara u emisiji Otvoreno nakon presude Haškoj šestorci u Haagu. Po vašoj logici zapravo o pitanjima Domovinskog rata bi mogli govoriti samo dezerteri ili eventualno oni koji su napadali Hrvate ili napadali Hrvatsku. Dakle, apsolutno logika koja ne stoji na mjestu. Povjesničar koji je sudjelovao tada u emisiji slučajno sam bio i ja sudionik emisije je govorio na osnovu činjenica, a ne na osnovu svojih iskustava niti emocija.
Zahvaljujem kolegi Ljubiću. Odgovor kolega Stazić. Izvolite.
Dakle, ja se čudim vašem umovanju. Ja tri puta ovdje kažem, nije problem što je dotični gospodin bio u emisiji, ali nemojte ga predstavljati kao neovisnog povjesničara kada on to nije u toj stvari. Naprosto nije u toj stvari jer je sudionik i on ima osobni interes da se određeni događaj prikazuje na određeni način. On nema tu povijesnu distancu da bi o tome mogao govoriti objektivno. Dakle to, to je zdravo razumski. Što se tiče otpremnina, vi ako želite smanjiti broj zaposlenih imate samo dvije mogućnosti ili da date otpremninu ili da date bezuvjetni otkaz ili poslovno uvjetovani otkaz da riskirate da vas taj otpušteni tuži, da dobije sud, da ga morate vratiti na posao i dati mu sve zaostale plaće, samo dvije mogućnosti imate. Tada je, su se svi složili i nadzorna tijela da treba smanjiti broj zaposlenih i to je, to je Radman napravio, na zakonit način. Da je to napravio na nezakonit način, valjda bi reagiralo državno odvjetništvo, ali nije, jer je način bio zakonit. I ja branim samo ono što ovdje u ovim izvješćima piše, ja ništa ne dodajem, ništa ne dodajem. Evo, rekao je gospodin Bačić, odgovarajući kolegi Šukeru, da, bile su revizije i interna i državna. Pa gledajte da je državna interna, državna revizija da je našla nepravilnosti, nezakonitosti u tom poslovanju pa mi bi sada imali sudski postupak protiv Radmana, ali nemamo.
Zahvaljujem kolegi Staziću na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika Nacionalnih manjina poštovani kolega Veljko Kajtazi, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Sabora, poštovani ravnatelju, poštovani državni tajniče ministrice kulture i poštovani … [[Govornik se ne razumije.]] programskog vijeća. Poštovane kolegice i kolege, pred nama je nekoliko izvješća HRT-a a ja sam se odlučio posebno osvrnuti na posljednji izvještaj koji se tiče izvješće o radu Programskog vijeća HRT-a i provedbi programskih načela i obaveze koje HRT ima u odnosu na manjine sukladno zakonu i sukladno ugovoru koji potpisuje sa Vladom RH. Taj ugovor kao što znate sadrži i posebne obaveze koje se tiču informiranja pripadnice nacionalnih manjina, članak 45. s kojima ja već duže vrijeme nisam zadovoljan. To vam je poznato jer iz godine u godinu ponavljam iste argumente, a vrlo je malo, gotovo ništa učinjeno u smjeru neke reforme iako imamo i članove programskog vijeća koji su pripadnici određenih nacionalnih manjina. Ono što mene najviše smeta je objektiviziranje manjina a posebno Roma koji se stvara primjenom programskih načela koja se do danas upotrjebljavaju a posebno kroz emisije kao što je Prizma i ostale posebne emisije koje geotiziraju manjine te iz izvode kao folklor. Takav pristup, ne samo da ne pridonosi uključivanje nacionalnih manjina u rad medija, nego ih vrlo često dodatno stigmatizira kao grupacije koje imaju posebne interese i način života izvan tokova normalnog život većinskog naroda. Naravno, da su manifestacije bitne, naravno da je važno da javna televizija prenese sadržaje koji su financirani iz državnog proračuna kao što su kulturne manifestacije, ali ne možemo na to svesti primjenu članak 45. i ostalih obaveza HRT-a. Iako u tom segmentu imamo problema jer HRT vrlo često nema kameru i ljudstvo da poprati i naše manifestacije. Smatram da je ključ problema što se kreira sadržaj koji javnosti nije zanimljiv i koji se reproducira iz godine u godinu kako se i same manifestacije ponavljaju. Ponavljam, naravno da je potrebno i također važno, ali to nije ideja uključivanjem manjina u naše društvo na jednakim osnovama. Naime, smatram da bi manjinske sadržaje na javnoj televiziji trebale kreirati manjine a da bi ih trebalo upijati većina. Javna televizija kao javno prostor mora pružiti nacionalnim manjinama i ostalim građanima koji se okupljaju na drugim načelima da sami sudjeluju u radu te da o svojim promišljanjima, perspektivama upoznaju većinski narod. U posljednjih 20 godina mi imamo obrnut proces u kojem novinari prikazuju život manjina na način da to samo manjine prate. Smatram da to nije ideja posljednjih obaveza HRT-a već njihov minimalni uvjet koji ispunjavaju kako bi zadovoljili formu, kako bi doprinijeli u raznovrsnosti i zanimljivosti programa, kako bi manjine dobili prilike da se uključe moramo pronaći drugi model. Kada bi primijenili obrnuti pristup koji bi podrazumijevao suradnju nacionalnih manjina sa kreatorima sadržaja i kreiranje sadržaja od strane manjina za širu javnost izbjegli bi se dva glavna problema o kojima stalno govorim. Prvi je, ograničenje produkcijske mogućnosti, odnosno da nemamo kameru da snimamo događaj ukoliko bi promijenili pristup, dobili bi zanimljive sadržaje za koje ne bi trebalo pronalaziti kapacitete nego bi sam sadržaj bio zanimljiv široj javnosti a samim tim i produkcijski pokriven. Drugi problem je totalni promašaj, tema i sugovornika kada imamo ograničene resurse, jako je bitno da minute koje dobivamo iskoristimo na dobar način. Moje posljednje gostovanje na HRT-u se pokazalo takvim kada je u jedan ozbiljan prilog uključena osoba koja sramoti Romsku zajednicu i za čiji rad konstantno primam pisane pritužbe. Da urednici bolje poznaju romsku zajednicu ili kada bi imali bar jednog zaposlenog Roma na HRT-u do toga ne bi dolazilo. Kada se sadržaj kreira da bi zadovoljili normu i formu dolazimo do takvih situacija u kojem sramotimo i HRT i one koji bi trebali izići i uključiti. S druge strane, želim se posebno zahvaliti Hrvatskoj radioteleviziji koja kroz praćenje Međunarodnog dana sjećanja na romske žrtve genocid u Drugom svjetskom ratu napravili iskorak i do sada nezapaženu i zaboravljenu, a jako važnu temu stavila u fokus javnosti. To je jedan odličan primjer kako u redovni program uključujemo temu bitnu romskoj nacionalnoj manjini jer se radi o izravnom prijenosu do sada nismo imali izravni prijenos događaja Roma ili drugih manjina. Naravno, ovdje se radi o jednoj ozbiljnoj temi ali Programsko vijeće mora razmotriti i kreiranje drugih zanimljivih sadržaja u kojima većinsko stanovništvo ne zna kao što je sudjelovanje Roma u Domovinskom ratu istaknuti i uspješni Romi nobelovci i glumci, a da ne govorim što bi sve mogli učiniti kad bi napravili manjinsku redakciju u kojoj bi pripadnici svih manjina mogli kreirati sadržaj iz vlastite perspektive, a koji bi bili zanimljivi svima. Dakle, ne govorim nužno o manjinskim temama nego o pogledima manjina na aktualna pitanja kao što su događaji u Saboru. To je nešto što do sada nismo imali i nešto što je jednako potrebno i hrvatskoj dijaspori i manjinama koji stoljećima žive na našim prostorima. Kao što je manjine u našem društvu nisu zasebni tematski blokovi tako ne bi to trebalo biti ni na javnoj televiziji nego dio mozajka. A ne zaseban manjinski mozajk koji nije dio onog najpraćenijeg dnevnika predmet izravnog prijenosa. Na posljednjem sastanku koji sam održao sa predstavnicima svih nacionalnih manjina upravo su signalizirali jedan takav zaključak da bi im bilo važnije da se jedan njihov najvažniji događaj pojavi u Dnevniku na nekoliko sekundi, nego sve minute koje dobivaju u posebnim emisijama koje samo oni prate. Nadam se da će politička stabilnost koju imamo zahvaljujući manjinama dati prostor i Vladi i Upravi HRT-a da napravi jednu sustavnu izmjenu u pristupanju nacionalnih manjina te da se koncentrira na kvalitetu i kreiranje zanimljivih sadržaja, a ne na brojnim minutama o prilozima o folkloru. Imajući u vidu da ovih dana raspravljamo i o poslovanju HRT-a još jednom želim istaknuti i duboku nepravdu prema nekim našim građanima koji snose jednak teret neovisno o svom imovinskom statusu. Iako je javna televizija i nacionalni interesi ne mogu svi građani podnositi isti teret neovisno o prihodima te ovim putem ponavljam kako se izričito zalažem za ukidanje obaveze ili bolje rečeno punu subvenciju od države za najugroženije građane kad govorimo o TV pristojbi. Ona je dakle nužna za funkcioniranje radiotelevizije, ali načelo socijalne pravde kao temeljna vrijednost našeg Ustava mora biti konkretnija primjenjena i na dio koji se tiče pristojbi kad nekim građanima 80 kuna predstavlja jako puno dok drugima kojima to nije ništa plaćaju isti iznos. Na samom kraju želim reći da će Klub nacionalnih manjina podržati izvješće ali uz opasku koju sam upravo naveo. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Veljku Kajtaziju, na ovaj raspravi. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Milorad Pupovac, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani kolega Kajtazi. Vaše su riječi opravdane, plemenite, ali od toga neće biti ništa i to zato što se već godinama odbija ustrojiti adekvatna redakcija na Hrvatskoj radioteleviziji za manjine. Jednako tako kao što prema postojećem zakonu Programsko vijeće ne znači ništa, razvlašćeno je kao što je jednako tako i gotovo razvlašćen i Nadzorni odbor. I dok se to ne promjeni nema šanse da bilo kakva ideja ili bilo kakve izmjene mogu doći do riječi. Može doći Ljeljak, može doći Sedlar, mogu doći revizionisti ali kad su u pitanju pripadnici manjina da sudjeluju i da budu pripušteni u nacionalni program, informativni ili kulturni, može samo kad je eksces.
Zahvaljujem gospodinu Pupovcu. Odgovor kolega Kajtazi, izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani kolega u potpunosti se slažem sa vama. Ali upravo ja sam optimista i vjerujem sa našim preporukama i sa našim inicijativama ja vjerujem da bi trebalo upravo poboljšati rad Programskog vijeća. Točno je ovo što ste napomenuli da samo kad su u pitanju neki događaji onda su manjine u prvom planu. Nikad nitko iz Programskog vijeća ne postavlja pitanje o problemima, nego samo kad se radi recimo o komemoracijama onda nastoji se o tome diskutirati i o tome razgovarati. A o problemima nacionalnih manjina, šta ih tišti, nikad o tome ne raspravlja se, a čak se ne vode posebne emisije koje bi se mogle isto tako manjine da su čuje i njihov glas i njihov doprinos isto tako u samim raspravama ili događajima u političkom životu, što se zbiva i na koji način bi oni isto tako mogli dati svoj određeni doprinos.
Zahvaljujem kolega Kajtazi na odgovoru. Sljedeća replika poštovana kolegica Grozdana Perić izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Kajtazi, potpuno je opravdano da bi vi kao predstavnik nacionalne manjine imate potrebe za više prostora medijskog prostora. Međutim ja ne bi mogla se složiti s vama da niste zastupljeni u velikoj mjeri, ili da se možda može isto tako ne samo vi, nego i sve ostale nacionalne manjine da se kroz utjecaj ovo što kažete utjecaj da kroz županijske panorame, a ja sam često gledala i vidjela zapravo da u tim panorama se posebno ističu problemi nacionalnih manjina. I mislim da je to vrlo dobro i da tu treba zaista na HRT-e 4 da se može podstaknuti i ta problematika. A osim toga što kroz Prizmu kroz emisiju koja je posvećena posebno nacionalnim manjinama se isto tako vrlo lijepo pokazuju zapravo i inicijative i dostignuća koja su postignuta isto tako govori se i o problemima tako da ne možemo reći da Hrvatska televizija o tome ne vodi računa. Kažem, dozvoljavam da vi tražite više prostora. Ali isto tako moramo reći da i ostale vrlo zanimljive emisije kroz Potrošački kod, kroz poljoprivredne emisije, More itd. da se dotiču i u tim segmentima i vrlo lijepo se može vidjeti da se na tome jako puno radi.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. Odgovor kolega Kajtazi. Izvolite.
Uvažena kolegice ja bih bio presretan da Romi u određenim emisijama koje imaju preko određenih panorama ne pričaju samo o problemima, nego i o svojim mišljenjima to je jedno. A drugo, ovo što ste napomenuli ja bih bio presretan imajući u vidu da pripadnici Romske zajednice imaju negdje više od 70 romskih naselja, bio bih presretan kada bi postojao jedan Rom novinar gdje bi mogao iznijeti konkretne probleme iz naselja. Znači postoje neke određene redakcija, ako možemo imati novinara iz Mostara, onda može biti i pripadnik romske nacionalne manjine isto tako iz 60 romskih naselja. Mislim da bi to mogli omogućiti jer bi onda događaji bi bili sasvim drugačiji nego što su danas. Ja sam malo prije napomenuo isto tako u jednoj emisiji u kojoj smo mi ozbiljno razgovarali nedavno u Dobar dan Hrvatska u jednoj jako ozbiljnoj emisiji i ozbiljnoj temi. Urednica emisije je uključila u samom prilogu nešto što nije bilo nikakve veze sa temom koju smo upravo u emisiji obrađivali. To samo pokazuje pristup urednice ili urednika koji je pripremio emisiju. To znači nepoznavanje dovoljno pripadnika romske nacionalne manjine.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Kajtaziju. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice poštovani kolega Andrija Mikulić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane kolegice i kolege. Poštovani ravnatelju HRT-a, predsjedniče Vijeća, predstavnici ministarstva. Pa ja ne znam, teško je možda biti motiviran za nešto novo reći, ali ako je motiv istina da se čuje, onda sam ja uvijek motiviran 24 sata na dan tako svaki dan, svaku godinu itd. Lijepo ste ovdje rekli, a neki od mojih prethodnika su samo koristili glavni ravnatelju temeljem vaših izjava onaj dio koji im je odgovarao, a onda tvrde što su to manipulacije na Hrvatskoj radioteleviziji. Čudno je, iznose brojeve o dobiti, ali ne žele to reći da je 2014. ili 15. u odnosu na ono prije manje kada iznose brojeve u postocima. Dakle moramo dati potpunu informaciju. Ne možemo kako nam odgovara. Pa onda neka javnost vidi. Ukupni prihod je ostvaren u iznosu u tom što 1,1% manji u odnosu na prethodnu godinu, te 0,8% manji u odnosu na plan. Znači netko nije planirao kako je trebao. Kaže se 1,2 manje od plana, 0,1, 2,1 manje od plana itd. Znate gdje su jedino više? Tamo gdje je trebalo trošiti novaca, e tamo su više. I onda kažu radimo na tome kada čujemo izvješće za 2014. i 15. što je kolega Borić rekao pa ja mislim da je tog ravnatelja predložiti za Nobelovu nagradu kako je dobro radio. Ali nitko neće reći da nije radio u skladu sa zakonom i statutom. E, to je problem. Znate mene su naučili kada sam bio u nekom sustavu da kada smo imali unutarnju kontrolu i ulovili bi inspektora da radi nešto što nije smio, onda je on rekao – ali ja radim dobro. E da, to što radiš dobro to te hvalimo. Ali to što ne radiš dobro, za to te teretimo. E tako je i razlog zašto je tadašnji ravnatelj smijenjen. Prema tome ovdje lijepo smo zaključili 2014., 2015. i o Izvješću o radu Programskog vijeća kao i o Izvješću o poslovanju HRT-a za 2014. i 15. Protek vremena, prijedlog je bio da primimo to na znanje kao informaciju. Mi smo to na Odboru jednoglasno usvojili i tu ne vidim nikakav problem. Ali kada smo već kod činjenica, onda radi istine i povijesti trebamo ponoviti. Dakle na temelju odluke Vijeća za elektroničke medije kojom se Nadzornom odboru HRT-a tadašnjem zakona, članka o HRT-u upućuje zahtjev za poduzimanje odgovarajućih mjera u skladu s citiranim zakonom i statutom budući je utvrđeno da HRT-e ne vodi poslovne knjige sukladno članku 38. stavku 7. i 8. Zakona o HRT-u utvrđujem da je glavni ravnatelj ponovit ću, utvrđeno je da glavni ravnatelj HRT-a ne obavlja dužnost sukladno zakonu i statutu, i šta ćemo sad? To je istina i to je razlog, a ne poslovna priča izvješća su dobra. Pa nije on taj koji je radio sam da bi mogao imat zasluge za ta izvješća. Ali za ovo što je radio protuzakonito, e to je druga priča, za to se išlo u razrješenje. Mogu se složit sa uvaženim predsjednikom Programskog vijeća da gledanost nije najglavniji kriterj. Ali ajmo i to radi istine. Dakle, tadašnji ravnatelj je došao potkraj 2012. godine, imamo podatak i dobio sam taj podatak dakle, na osnovu neovisnog mjerenja gledanosti koja se provodi za sve televizije i nju provodi ista tvrtka, ostvarena gledanost bila je 14% za HTV 1, te 7% za HTV 2. Dakle, to vam je cjelodnevni udio u ostvarenoj gledanosti. To je jedna godina. Znate koliko je bilo dok nije došao ravnatelj kukuriku koalicije? 23,5% i 8,9%. Evo sposobnosti. Nije sad bitno da li je 10 ili 20, ali je bitno da je nominalno pola pala gledanost, to je ključ. Moramo otvoriti te teme, o tome se radi. Ja ne kažem da je ovaj javni servis da može biti bolji od neke komercijalne televizije, ali u konačnici ne znam zašto ne bi bio? Prema tome, to su teme o kojima moramo razgovarat. Brojke govore sve, gledanost se prepolovila. Netko ne radi dobro posao, odnosno nije ga radio. To je nešto što smo morali zaključiti. Pazite onda sljedeću stvar. Imate otkaze kao alat da bi došli do cilja. Činjenice govore da je tadašnji ravnatelj dao otkaze i kad su se proveli postupci pred nadležnim sudom gotovo svi su vraćeni na posao, odnosno s nekima je sklopljena nagodba zbog neovisnog pravnog mišljenja koja jasno govori da će HRT izgubiti spor i radnik će se morat vratit. Evo, evo pameti pravne službe. I dam ti otkaz pa se ti sudi. To je put. To je loš put. I zato je završavalo kako je završavalo. Neću sad više pokazivat posebno te portale gdje piše da je tadašnji ravnatelj prekršio zakon ali završit ću s jednom stvari, a to je, pazite vi izjavu, kada sam smjenjivao ljude od srca su mi zahvaljivali. Pa to ja nigdje još nisam čuo. Netko te smjeni, a ti mu zahvaljuješ. To je stvarno čudo. Ali ono što se trebamo podsjetit i to ne smijemo zaboravit kada nas se proziva za to da po političkoj liniji nešto radimo onda vam je to gospodo pokazao sam to u raspravi oko Nadzornog odbora podsjetit ću vas ali vjerojatno ne treba, a to je da je Hrvatska radiotelevizija bartolomejska noć za urednike na državnoj televiziji. Pazi čuda 40 nestručnih ljudi u jednom trenutku! Pa to je čudo! Koji je to kapacitet i znanje koje ih je smjenjivalo. Do toga da je u 5 dana posmjenjivano 40 urednika. I znate što tadašnji Dejan Šoša, v.d. glavnog urednika HTV-a kaže? Nema čistke. Eto, to je ono što su oni po političkoj liniji radili, dakle, poslušničkoj, a ne stručnoj. Prema tome, ne vidim ni jedan razloga da se ovo izvješće i zbog proteka vremena, a i zbog toga u konačnici primimo kao informaciju, a vi s tim nemate ništa nego vas je zapalo sad ta obveza da ih morate predstavljat. Ja nisam sad otvarao jednu temu predsjedniče Programskog vijeća, ali vjerojatno polako ako nije onda polako dolazi vrijeme da se oko Programskog vijeća i ovlasti mora sjest i razgovarat. A ne da vi šaljete obavijesti, izvještaje i onda ste ignorirani radi toga. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Mikuliću na ovoj raspravi. Imamo nekoliko replika. Poštovana kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa poštovani kolega Mikulić, spomenuli ste kvalitetu programa i gledanost. Žao mi je što je kolega Stazić otišao nisam na vrijeme reagirala, kad je rekao da nije bitna gledanost. Upravo suprotno gledanost je najbitnija, gledanost je zapravo pokazatelj koliko su kvalitetni programi televizije. Jer bez gledanosti mi ne znamo zapravo koliko je program kvalitetan ako ne znamo kolika je gledanost. Znači gledanost je i te kako bitna jer se njome mjeri kvaliteta programa. Neki su spominjali BBC. I BBC je prošao još 93. restrukturiranje, BBC je 6 godina zamrznuo pretplatu, BBC je isto otpuštao ljude, ali nakon svega su izašli na način da sada nedjeljom 96% Britanaca ukupne populacije gledatelja gleda BBC. Koliki je postotak hrvatskih gledatelja koji gledaju nedjeljom Hrvatsku televiziju? I nije sramota učiti od onih koji su bolji. Mudro je učiti. Mi zapravo na tom primjeru možemo puno naučiti ako primijenimo onu ekspertizu koju je još 2015. po nalogu tadašnje uprave, Programsko vijeće Hrvatske radiotelevizije isto zatražilo isto tu BBC-vu ekspertizu. Međutim, kada je ta ekspertiza napravljena koja nije plaćena jer je radiotelevizija za sudjelovanje u Europskoj radiodifucijskoj uniji i dakle, to su troškovi bili samo dolaska, što je bilo s tom ekspertizom. Ona je označena kao tajni dokument. I sad je najvažnije pitanje, zašto je ekspertiza koja pomaže programu Hrvatske radiotelevizije, koju su radili stručnjaci, koji znaju taj posao, bi li vi to spremili kao najveću državnu tajnu? Bili vi uzeli to i radili korak po korak izmijene ili bi ste to na neki način proglasili državnom tajnom i zaključali u sef na HRT-e.
Zahvaljujem kolegici Petrijevčanin. Odgovor kolega Mikulić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Uvažena zastupnice, ja se apsolutno slažem sa svime što ste rekli. Uvijek treba učiti. Ja se ne slažem sa načinom radom da nešto izgovoriš i onda odeš, da nemaš argumenata za to, da nemaš činjenica za to. Ali očito je nekome samo do medijskog prostora. I sada imate jednu situaciju gdje se tvrdi da se manipulira i nije vam do medijske promidžbe, a kada završite govor za govornicom onda napustite sabornicu. Prema tome, jedino što se znalo raditi to su bile medijske manipulacije. Ovim ljudima treba omogućiti da rade svoj posao i siguran sam da će doći do zadovoljavajućih rezultata i ciljeva. Netko je ovdje rekao da razgovara sa djelatnicima na Hrvatskoj radioteleviziji, pa kažu da se ništa ne radi. Možda ne razgovaramo sa istim djelatnicima? Da li može bolje? Uvijek može bolje. Da li treba bolje? Treba. Da li je ovo savršeno? Nije. Ali zato smo tu da radimo svi zajedno i da napravimo ono što treba. A što se tiče gledanosti. Pa ako ja nešto plaćam i vi, pa ja želim gledati to. Pa neću plaćati ako ne želim gledati. Prema tome, to je sigurno, ja ću se prikloniti struci ako struka kaže da to možda nije najbitniji kriterij, ali sigurno jedan od kriterija koji je jako bitan u sastavljanju ukupne slike.
Zahvaljujem kolega Mikulić na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Josip Borić.
Hvala lijepa. Kolega Mikulić, kaže jedna stara izreka „Još se nije rodio tko bi svima ugodio“. To nije ni HRT-e i ne treba ni biti i zato sve ove priče o gledanosti i što bi HRT-e trebao biti idu u potpuno krivom smjeru. Jer niti je zadatak javnog servisa da bude jednak komercijalnom, i ne trebaju težiti da se takmiče s njima, nego da budu svoji i da rade na tome da budu drukčiji od komercijale i da tu traže svoje gledatelje i svoje ljude koji će ih na neki način nagraditi gledanošću. Što se tiče gledanosti, pa vidio sam evo izvješća postoji prostor gdje se to može provjeriti što se gleda i na koji način se gleda. Gdje se nalazi 800 nekakvih priključaka koji mjere gledanost? U Zagrebu? Vjerojatno, možda, ne znam. Sigurno nije u ruralnom prostoru. Sigurno nije kod mene na otocima. Sigurno nije negdje dosta daleko, pa da kažemo e to je pravi nekakav prostor unutar kojeg mi imamo točan dio ljudi koji nam može reći što se gleda. Pa ako je Super talent najgledanija emisija u Hrvatskoj, što smo mi kao država? Ja ne vjerujem u to. Ja to pogledam nekada i nije to loše, ali zašto bi neke druge emisije HRT-a bile lošije? Ne znam, A strana, More, Plodovi zemlje, Otvoreno, Nedjeljom u 2. Ili da me netko uvjerava da je utakmica koja odlučuje o tome da li odlazimo na svjetsko prvenstvo manje gledana od nekog drugog komercijalnog programa, nije istina i ne treba HRT-e biti na toj strani. Ali budite različiti i kažem, evo možda na primjer od Sabora i svih ovih rasprava. Pa kada gledamo informativnu emisiju, Dnevnik zašto su svi dnevnici jednaki? Kao da se uređuje iz jednog centra svi imaju iste ljude koji govore taj dan ili imaju iste priče. Pa nemojte to raditi. Budite drugačiji. Pokažimo ljudi što je dobro iz tih rasprava da imaju za sebe korist, a ne da bude interesantno i da se takmičimo u tom prostoru, jer tada Dnevnik dobiva ovo što je, a ne treba na tome percipirati je li gledanost HRT-a dobra ili ne jer ima 10-tke dobrih emisija i Dnevnik tu uopće nije važan.
Zahvaljujem kolega Borić. Odgovor. Hvala lijepo. Prelazimo na sljedeću raspravu pojedinačnu. Poštovani kolega Arsen Bauk. Nije nazočan. Gubi pravo na raspravu. Poštovani kolega Miro Bulj. Nije nazočan. Gubi pravo na raspravu. Završna riječ u ime predlagatelja, poštovani predsjednik Programskog vijeća dr. Zdravko Kedžo. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici, hvala vam na cjelodnevnoj raspravi, cijeloj hrpi prijedloga, ideja i razmišljanja. Hvala u ime kolegica i kolega iz Programskog vijeća. U ime gospodina ravnatelja isto tako koji je rekao da sada neće posebno izlaziti za govornicu. Dopustite da kažem svega nekoliko rečenica. Jedna od njih je i da mi je žao što se o Hrvatskoj radioteleviziji ne raspravlja pred punom sabornicom. Ja ne mislim da je to najvažnija stvar na svijetu, ali ja mislim da Hrvatska radiotelevizija zaslužuje punu sabornicu i punu pozornost javnosti. Dopustite da kažem da je riječ o jedinoj nacionalnoj radiotelevizijskoj kući. Nema ih 100. Imamo samo jedan HRT-e. I htio bih da u tom smislu bez obzira na koju stranu sabornice gledam pokušate što je moguće više doprinijeti razumijevanju da Hrvatska radiotelevizija nije jedan urednik, nije samo jedna emisija, nije samo Dnevnik, nije samo informativni program. Hrvatska radiotelevizija je čak i puno više od novinarstva, samo novinarstva. Neću uopće reći da je Hrvatska radiotelevizija jedan od najvećih ulagača u hrvatsku kulturu recimo. A konto svih razgovora o pristojbama i o tome bi se dalo razgovarati. Hrvatska radiotelevizija je u istraživanju koje nije iz Hrvatske napravljeno ovog ljeta nedvojbeno je utvrđeno u gornjem domu gledanosti u Europi i u okruženju najgledaniji javni servis i najslušaniji, Hrvatska radiotelevizija nije samo HTV-e. Tamo postoji i Hrvatski radio, i orkestar i puno bi se o tome dalo razgovarati. Ja na najiskrenijoj razini u ime Programskog vijeća i u svoje osobno ime bi htio da na neki način s ove rasprave ponesete razmišljanje o tome ako je potrebno i ako je došlo vrijeme da razgovaramo i razmišljamo i na razini javnih rasprava, a onda na koncu u ovom Visokom domu o promjeni i nalaženju novih modela ili modela oko toga kako da javni servis bude na usluzi svim građankama i građanima, cijeloj hrvatskoj javnosti. Ali iznad i prije svega da se potrudimo da on bude i ostane institucija. To nešto u tom moraju dati i njegovi djelatnici neće samo iz zraka to doći. Ali i odavde i s drugih adresa da se shvati da je Hrvatska radiotelevizija između ostalog i institucija rekao bih Max Veber, svi ćemo mi proći kroz državu ako ne napravimo institucije neće ostati ništa. Hrvatska radiotelevizija je puno više od pojedinačnih ponekad žao mi je to reći, malo i prizemnijih nego što bi trebalo rasprava i razina, ona bi trebala i jest puno više, ako jedan dio tog bude adresa na koju ovo upućujem djelatnici HRT-a onda jedan dio neka ostane i vama u pronalaženju boljeg modela i u raspravljaju o HRT-u i na primjereniji način i u primjerenije vrijeme. Ovo nije i možda ja to nemam pravo, ali bih volio da smo ovo radili i u neko primjerenije doba i pred punom javnosti, jer Hrvatska radiotelevizija na koncu konca je ipak javni servis svih nas.
Zahvaljujem poštovanom dr. Zdraku Kedži na ovoj završnoj riječi. Zaključujem raspravu po sve četiri točke dnevnog reda. Glasovat ćemo o njima kad se za to steknu uvjeti. Još jednom zahvaljujem se poštovanom glavnom ravnatelju Hrvatske radiotelevizije gospodinu Kazimiru Bačiću. Poštovanom predsjedniku Programskog vijeća Hrvatske radiotelevizije gospodinu dr. Zdravku Kedži, poštovanom državnom tajniku Ministarstva kulture, gospodinu Krešimiru Partlu i poštovanoj načelnici u Ministarstvu kulture gospođi Nives Zvonarić. Poštovane kolegice i kolege s ovim smo iscrpili sve točke dnevnog reda za današnju sjednicu. Sutra nastavljamo s radom u 9,30 sati sa glasovanjem o raspravljenim točkama dnevnog reda. Hvala lijepo i ugodan ostatak večeri. Sjednica je prekinuta u 19,45 sati.
Izvješće o poslovanju Hrvatske radiotelevizije za 2014. godinu. Podnositelj izvješća je glavni ravnatelj Hrvatske radiotelevizije, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prima se na znanje Izvješće o poslovanju Hrvatske radiotelevizije za 2014. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 98 za i 18 protiv donesen zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor. Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici, molim vas za malo pozornosti. Danas je na redu glasovanje o raspravljenim točkama. Prije toga već imam neke najave za stanku a dobro će nam doći stanka s obzirom da nam je malo u kvaru sustav elektronskog glasovanja, tako da ćemo sada vidjeti tko se javlja za stanku. Napravit ćemo onda jednu pauzu prema procjeni stručnih službi, otprilike će trebati 45 minuta da se sustav resetira i popravi tako da vas molim da se prvo jave oni koji su zainteresirani za stanku a nakon toga ćemo napraviti pauzu i onda će glasovanje procjenjujem negdje biti oko pola 11. Kolegica Esih se javila prva, izvolite.