Poštovane dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, nastavljamo 42. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Srdačno pozdravljam sve prisutne zastupnike i goste. Izostanak je opravdala uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Ministar civilnih poslova BiH Adil Osmanović dostavio je obavještenje o nemogućnosti prisustva sjednici, te će u ime Ministarstva biti prisutan Vojin Mijatović, zamjenik ministra. Evo dobijam informaciju da se uvažena ministrica Marina Pendeš također izvinula da neće moći prisustvovati današnjoj sjednici. Prema informaciji službe sjednici prisustvuje 36 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa članom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno da postavljaju zastupnička pitanja u usmenoj formi. Pitanja su poredana redosljedom pristizanja, te će ih zastupnici tim redom i izlagati. Sada možemo početi s postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem uvaženom zastupniku Nikoli Lovrinoviću. Izvolite.
Dobar dan. Lijepi pozdrav predsjedavajući i svim nazočnima u dvorani. Ja sam ovo pitanje, čini mi se, i prošli put kad je bila zgoda, odnosno šansa za takvo šta, postavio, međutim nije bilo ministra, pa evo, znači, na neki način sam u obvezi da ponovim ovo pitanje i nadam se da ću danas moći dobiti odgovor, a ono glasi – Molim da mi se dostave podaci vezani za sprovođenje Strategije za reformu Sektora pravde i to: 1. Koliko je bilo neriješenih predmeta ratnih zločina u trenutku usvajanja Strategije, a koliko ih ima zaključno sa 11. mjesecom 2016. godine? 2. Od preostalog broja neriješenih predmeta ratnih zločina koliko ih je u fazi istrage, koliko je podignutih optužnica, a u koliko slučajeva je sud donio presudu i koliko je slučajeva u postupku rješavanja po žalbi? 3. Od svih predmeta ratnih zločina koji su procesuirani pred Sudom BiH u kojima je Sud BiH donio presudu u prvom stupnju molim da mi se dostave pravne kvalifikacije kaznenih djela i po pojedinačnom predmetu da li je primijenjen Kazneni zakon SFRJ ili Kazneni zakon BiH iz 2003. godine? 4. Od svih predmeta ratnih zločina u kojima je sud prvog stupnja ili drugi sud donio presudu koliko je predmeta sudio Sud BiH, a koliko entitetski sudovi? 5. Nacionalna struktura predmeta u kojima je presudu u prvom stupnju donio Sud BiH. 2 Evo, to su pitanja, zapravo više ih je ali eto, podvodi se pod jedno. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ovdje je predsjedavajući Vijeća ministara zajedno sa zamjenicima i uvaženim ministrima, ja koristim priliku da ih pozdravim, kao i, naravno, sve prisutne goste i medije. Riječ ima ministar pravde u Vijeću ministara BiH. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, članovi Kolegija, uvažene zastupnice, zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Visoko sudsko i tužiteljsko vijeće je dostavilo tražene podatke Ministarstvu pravde, pa ću ih ukratko kako slijedi. Kao odgovor na prvo i drugo pitanje, Državna strategija za rad na predmetima ratnih zločina usvojena je krajem 2008. godine. Na dan usvajanja Strategije u tužiteljstvima je bilo u radu ukupno 127 „KTRZ“ prijava, 1.285 „KTRZ“ istraga. U sudovima postupak je bio u tijeku 16 prvostupanjskih predmeta i u 3 drugostupanjska predmeta. Također prilikom usvajanja Strategije bilo je evidentirano u tužiteljstvima i 2.692 neriješena „KTARZ“ predmeta, što znači neodređeno kazneno djelo ili počinitelj i 517 neriješenih KTNRZ“ predmeta, konkretno kazneno djelo s nepoznatim počiniteljem. Na dan 30.11.2016. godine prema podacima iz sustava za automatsko upravljenje predmetima u sudovima i tužiteljstvima u radu, bilo je u radu u tužiteljstvima 434 „KTRZ“ prijave i 485 „KTRZ“ istrage. U sudovima je bilo u radu 195 prvostupanjskih predmeta i 36 drugostupanjskih predmeta. Na isti dana, 30.11.2016., bilo je evidentirano da su tužiteljstva imala u radu 90 KTARZ“ predmeta u fazi prijave, 258 neriješenih KTNRZ“ predmeta u fazi prijave i 268 neriješenih KTNRZ“ predmeta u fazi istrage. Kao odgovor na treće pitanje VSTV je dostavilo sljedeće podatke. Prema podacima koje je dostavio Sud BiH u periodu od 2003. do 2016. taj Sud je donio ukupno 346 presuda od čega je u 248 predmeta primijenjen KZ BiH, dok je u 98 predmeta primijenjen KZ SFRJ. I to, od ukupno 177 prvostupanjskih presuda KZ BiH je primijenjen u 134 predmeta, dok u 43 predmeta je primijenjen KZ SFRJ. Od ukupno 161 drugostupanjskih presuda KZ BiH je primijenjen u 51 predmetu, dok je u 110 predmeta primijenjen KZ SFRJ. Od ukupno 8 trećestupanjskih presuda [[govornik se upozorava na vrijeme]] KZ BiH je primijenjen u 4 predmeta, dok je u 4 predmeta primijenjen KZ SFRJ. Što se tiče konkretnih kaznenih djela dostavit ćemo uvaženom zastupniku odgovor u pisanom obliku zbog velikog broja podataka. Kao odgovor na četvrto pitanje VSTV je dostavio sljedeće podatke. Sud BiH je od 2003. do 2016. donio ukupno 177 prvostupanjskih i 161 drugostupanjsku presudu, te 8 trećestupanjskih presuda u predmetima ratnih zločina, dok su sudovi u entitetima i Brčko Distriktu u periodu od 2006. do 2016. donijeli ukupno 295 prvostupanjskih, 227 drugostupanjskih i 16 trećestupanjskih presuda u predmetima ratnih zločina. Kao odgovor na peto pitanje VSTV je upoznao Ministarstvo pravde da nije u mogućnosti dostaviti podatke o nacionalnoj pripadnosti osoba koje su u prvostupanjskom kaznenom postupku pred Sudom BiH osuđeni za kaznena djela ratni zločin. Hvala vam. 3
Hvala Vama uvaženi ministre. Zamolio bih samo da zaista odgovore koncipirate u vrijeme koje je predviđeno Poslovnikom, da ne dolazimo u neprijatnu situaciju da vas opominjem. Komentar, uvaženi zastupnik Lovrinović. Izvolite.
Ništa, dakle zahvaljujem ministru i očekujem odgovor u pisanoj formi.
Hvala Vam lijepo. Riječ sada dajem uvaženom zastupniku Damiru Arnautu. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Podsjećam da je ovo pitanje koje sam usmeno postavio na prošloj sjednici Doma od 18.01., međutim ministar vanjskih poslova tada nije bio prisutan. Poslovnik ga obavezuje da odgovori na idućoj sjednici Doma, ponoviću pitanje, glasi – Koliko zemalja je ukinulo vize za nosioce običnih, naglašavam običnih, putnih isprava Bosne i Hercegovine u periodu između 31.03.2015. i 17.01.2017. godine, dakle aktuelni saziv Vijeća ministara? Molim da u odgovoru ne navodite podatke koji se tiču ukidanja viza za nosioce diplomatskih i službenih putnih isprava. Takođe koristim ostatak ovog vremena da naglasim da poslanici kada ne dobiju odgovor na prvoj sjednici na kojoj postave su onda hendikepirani na idućoj sjednici, jer nemamo pravo sad na novo pitanje. Dakle, ja postavljam, evo već treći mjesec zaredom isto pitanje, tako da zaista molim da Vijeće ministara i članovi Vijeća ministara uzmu puno ozbiljnije ovo pitanje odgovora na poslanička pitanja. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Ministar vanjskih poslova, gospodin Igor Crnadak. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajuću, uvaženi Kolegij, poštovane dame i gospodo poslanici. Prije nego što konkretno odgovorim na ovo pitanje koje je postavljeno maloprije od uvaženog poslanika Arnauta, ja moram iskoristiti priliku još jednom da uputim izvinjenje, iako sam to uradio i prošli put kad sam bio ovdje, zaista, što sigurno sam bez konkurencije najmanje prisutan od svih kologa iz Savjeta ministara na sjednicama i da je to isključivo vezano za moje aktivnosti koje su u većini van zemlje. I zaista kad sam tu dođem i potrudiću se da budem što više tu i da vam budem što dostupniji i mimo sjednica. Mislim da to nije bio problem onoliko koliko su bile same sjednice. 4 Što se tiče konkretnog pitanja, Bosna i Hercegovina je u traženom razdoblju od 31.03.2015. godine do 17.01. ove godine 2017. zaključila jedan Sporazum o ukidanju viza za nosioce običnih pasoša, Sporazum između Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Moldavije o putovanju državljana bez viza koji je potpisan 22.05.2015. godine u Tirani. Predsjednik Republike Bjelorusije potpisao je Odluku, Dekret broj 8 koja je stupila na snagu 12.02. ove godine, a prema kojoj državljanima Bosne i Hercegovine nosiocima običnih pasoša koji u Bjelorusiju putuju vazdušnim putem preko aerodroma Minsk, izuzev onih koji u Minsk dolaze sa teritorije Ruske Federacije ili nastavljaju let za Rusku Federaciju, se odobrava ulazak i boravak do pet dana bez vize u Republici Bjelorusiji. 17. marta 2016. godine predsjednik Republike Indonezije potpisao je dokument kojim se ukidaju vize za kratkoročne posjete Indoneziji u trajanju od 30 dana za državljane 169 zemalja, a među njima je i Bosna i Hercegovina. Takođe se odnosi na obične pasoše. Evo toliko, hvala.
Hvala na odgovoru. Uvaženi zastupnik imate li potrebu da dajete komentar? Gospodin Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, podaci su još katastrofalniji nego što sam, ja sam imao čak informaciju da je u tom periodu, četiri države da su nam ukinule vize za obične pasoše, ispostavlja se da su samo tri, od kojih tri Bjelorusija i Moldavija i Indonezija. Dakle, ono što je posebno poražavajuće za vrijeme mandata uvaženog ministra Bosna i Hercegovina je sa 42. mjesta po kvalitetu, dakle, bezviznog režima pala na 52 mjesto, dakle, u ove dvije godine. I, ovaj, to sve ukazuje da imamo zaista lošu praksu Ministarstva vanjskih poslova kada je ova oblast u pitanju. Što se tiče prisustva sjednicama ja takođe podsjećam da, evo sekretar Doma vrlo dobro zna, šesti put postavljam isto pitanju Ministarstvu i to u pisanom obliku i šesti put Ministarstvo odgovara da ne želi dati odgovor. Evo, ako možemo, a s Vama sam ministre zadnji put kad ste bili ovdje, ima više od godinu dana, ovaj, pričao o tome, obećali ste da će to biti riješeno, a nije riješeno do sada. Šest puta sam postavio isto pitanje Ministarstvu, šest puta, sekretar Doma može potvrditi, [[poslanik se upozorava na vrijeme]] sam dobio odgovor da ne žele dati odgovor. Zahvaljujem.
Hvala Vama. Molim vas da poštujete vrijeme. Uvaženi zastupnik Zaim Backović koliko vidim nije prisutan u dvorani, zato riječ dajem uvaženom zastupniku Amiru Fazliću. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, cijene kolege, članovi Vijeća ministara. Moje pitanje koje sam postavio ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH glasi – 2010. godine usvojena je posebna Sortna lista sjemena i sadnog materijala na državnom nivou. Od tada više nikakvih promjena nije bilo. U EU svake godine proizvede se veliki broj sorti i 5 hibrida sjemena poljoprivrednog bilja koji su daleko prinosniji od postojećih sorti i hibrida na našem tržištu. Naša zemlja zbog toga zaostaje u agraru za zemljama u regionu. Nove sorte i hibridi koji se proizvode svake godine bivaju ispitane i usvojene na Sortnoj listi EU. Prošle godine entitet Republika Srpska je usvojila, odnosno u potpunosti prepisala Sortnu listu EU, dok Federacija BiH nije ništa uradila na tom polju. Federacija je zbog toga u neravnopravnom položaju. I u tom entitetu uvoznici, u odnosu na Republiku Srpsku, i u Republici Srpskoj uvoznici uvoze novije sorte i hibridna sjemena i sadnog materijala, poljoprivrednog bilja, dok uvoznici u Federaciji BiH ne mogu da uvezu nove sorte i hibride poljoprivrednog bilja. Ostao je još mali broj sorti i hibrida sjemena i sadnog materijala koje razvijene agrarne zemlje ne proizvode ili proizvode u minimalnim količinama zbog čega ćemo u ovom vremenu globalizacije teško dolaziti do tih minimalnih količina sjemena i sadnog materija. Ta lista sjemena, ta ista sjemena ulaze na graničnim prelazima prema Republici Srpskoj samo za uvoznike iz Republike Srpske, dok poljoprivrednici iz Federacije ne mogu na tim prelazima uvesti istu robu, jer ista nije na Sortnoj listi. Takođe ne mogu se ni prodavati na teritoriji Federacije. Moje pitanje iz ovog, namjerno sam prvo dao obrazloženje da bih iz ovoga izvukao pitanje ministru – Da li su ove informacije tačne i kada će Vijeće ministara harmonizirati, da li zakon u ovoj oblasti ili [[poslanik se upozorava na vrijeme]] neki zakonski akt, ili uredbu, ili eventualno usvojiti novu Sortnu listu na državnom nivou?
Hvala lijepo. Uvaženi ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa sa inostranstvom, gospodin Mirko Šarović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pozdravljam Vas kao i Kolegij, dame i gospodo. Možda na samom početku jedna ili dvije male ispravke, a većinu, rekao bih čak odgovora dali ste u svom pitanju. Sortna lista Bosne i Hercegovine iz 2010. godine dopunjena je još jedanput 2012. godine. Mala ispravka za drugi dio, prema našim saznanjima Republika Srpska nije u potpunosti prepisala Sortnu listu EU, već je bez ispitivanja upisala sortne liste susjednih zemalja Hervatske i Srbije, ali je tačno da je od novembra 2013. godine blokiran proces ispitivanja i upisivanja novih sorti u Sortnu listu Bosne i Hercegovine, čime najviše trpe poljoprivrednici u Bosni i Hercegovini, jer u odnosu na 2013. godinu mnogo je novih kvalitetnih sorti koje ne mogu da se nađu na državnoj Sortnoj listi. Za podsjećanje Bosna i Hercegovina još od 2005. godine ima Zakon, na državnom nivou, o sjemenu i sadnom materijalu. Razlog za blokadu rada na upisu novih sortnih listi leži u tome što predstavnici iz Republike Srpske ne učestvuju u radu Zajedničke državne komisije za sorte, te nedostavljanja mišljenja na Poslovnik o radu ove Komisije, čime se praktično onemogućava upis novih sortnih listi iz čega proizilaze svi ovi problemi cjelokupno za poljoprivredni sektor, ali posebno za Federaciju koja smatra da je neophodno ažurirati Sortnu listu Bosne i Hercegovine. Republika Srpska je istovremeno počela sa uspostavom entitetskog registra sorti, a Zakon o spoljno-trgovinskoj politici BiH, član 6., propisuje da se uvoz i uvoz roba osigurava pod istim uslovima na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine. Namjerno citiram ovaj član, jer uspostavljanje Sortne liste samo u jednom dijelu, bez obzira da li je to Federcija ili Republika Srpska, praktično komplikuje i neomogućava upravo realizaciju ključnih odredbi Zakona o spoljno-trgovinskom poslovanju. 6 Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa posljednjih sedmica čini napore kako bi se ažurirala Sortna lista Bosne i Hercegovine, a o tome ćemo Vas u širem odgovoru, obzirom da je ovo odgovor dvije minute, obavijestiti, odnosno dati Vam i konkretnije odgovore u pismenoj formi.
Hvala Vam lijepo ministre. Uvaženi zastupnik Amir Fazlić, komentar.Izvolite.
Pa evo, ja sam zadovoljan odgovorom. Namjerno je u pitanju bilo nekih stvari koje sam kroz odgovor očekivao da dobijem potvrdnu, kroz potvrdu ovog odgovora. I sami ste rekli da ćete dostaviti pisani odgovor, volio bih da dobijem pisani odgovor. Samo ovo pitanje je, znači, potenciralo neke stvari u ovoj oblasti, i vidi se da ovu oblast treba urediti i da ima neuređenosti. Da li je to prepisivanje od susjednih zemalja ili ne, ali je činjenica da ovdje mora biti državni zakon, državna lista i u tom smislu ja bih volio da Ministarstvo nastavi svoje aktivnosti. I zamoliću pisani odgovor. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ sada ima uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice, kolege, poštovani ministri. Moje zastupničko pitanje je upućeno Vijeću ministara, odnosno ministru prometa i komunikacija BiH. Javna ovlaštenja ste dali za certificiranje vozila, ..., tehnički pregled vozila za međunarodni saobraćaj, AD dozvole za prevoz opasnih materija, ... svih vrsta vozila, putničkih, teretnih i prikolica Centru motor Široki Brijeg, nosilac je ovih poslova. Eko test, novo testiranje vozila uvedeno od 2017. godine isto tako nosilac poslova je Centar motor Široki Brijeg. Homologacija vozila Konzorcij EIB Banja Luka, Centar motor Široki Brijeg i sarajevski Institut za saobraćaj, samo jedno fizičko lice. Tehnički pregledi u Federaciji BiH Centar motor Široki Brijeg i .../teško se razumije šta poslanik govori/... Na nivou Bosne i Hercegovine postoji Konzorcij koji čine EIB Banja Luka, Centar motor Široki Brijeg i Institut za saobraćaj i komunikacije Sarajevo, jedno fizičko lice. U svim oblastima je Centar motor, ranije su bili i IPI i ..., ali su izbačeni, ostali su samo na tehničkim pregledima gdje je najmanja dobit. Postoji Konzorcij od tri mašinska fakulteta ali kao da ih i nema, jer su ovi sve poklopili, skoro sve tehničke preglede. Centralno osiguranje vlasništvo Centar motor Široki Brijeg ih masovno iznajmljuje ili gdje mogu kupiti stanice tehničkih pregleda i daju ... ogromne kirije, jer ... svoje osiguranje, imaju ... ostalih gore navedenih ... Moje pitanje glasi – Ko, kada i kako dodjeljuje javna ovlaštenja skoro istim subjektima? Da li postoji sukob interesa, obzirom da se pojavila ... osiguranja kao suvlasnik, pojavljuje Central osiguranje kao suvlasnik i zainteresirana strana. Hvala lijepo. 7
Hvala Vama. Gospodin Jusko, uvaženi minsitar prometa i komunikacija. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, zamjenici, uvaženi zastupnici, predstavnici medija. Poštovani zastupniče Ahmetoviću poslovi certificiranja vozila obavljaju se u skladu sa Pravilnikom o certificiranju vozila i uvjetima koje organizacije za ceritificiranje vozila moraju ispuniti iz 2008. godine, a poslove obavljaju dvije organizacije i to ove koje ste Vi naveli, Konzorcij u sastavu Centar motor d.o.o. Široki Brijeg, nosilac konzorcija, Institut za saobraćaj i komunikacije d.o.o. Sarajevo, ADE „EIB Internacionale“ Centar za motorna vozila Banja Luka i Auto ... centar ... Sarajevo. Poslovi homologacije vozila obavljaju se u skladu sa Pravilnikom o homologaciji vozila, dijelova, uređaja i opreme vozila takođe iz 2008. godine, a iste obavlja Konzorcij stručnih organizacija koje su već navedene. Poslovi vezani za eko test kao i za tehničke preglede, kako to uvaženi zastupnik u svom pitanju naglašava, nisu u nadležnosti Ministarstva komunikacija i prometa BiH, stoga je pitanje potrebno uputiti Federalnom ministarstvu prometa i komunikacija kao nadležnoj instituciji. Takođe pitanja iznajmljivanja ili kupovine stanica tehničkih pregleda i njihovih namjena, odnosno ... nisu u nadležnosti Ministarstva komunikacija i prometa BiH. Ono što bih htio posebno istaći a to je da sam svojim kolegama, već i prije postavljanja ovoga pitanja, dao da se počne raditi na izmjenama i dopunama navedenog Pravilnika i da će veoma brzo ići javni poziv gdje će i svi ostali, da tako kažem, institucije moći da se kandiduju i apliciraju za učeće u svemu navedenom. Znači, prvi put nakon 2008. godine pravimo novi javni poziv i nakon toga ćemo imati zvanične rezultate koje, da tako kažem, institucije ispunjavaju uslove da rade sve navedene poslove. Hvala.
Hvala Vama i na odgovoru i na tome što ste ispoštovali vrijeme. Uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović. Izvolite.
Naravno, zadovoljan sam sa, ovaj, odgovorom i intencija je bila da dođe do ovog o čemu je uvaženi ministar govorio i o ovom poslu koji je ... Hvala lijepo.
Hvala i Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. 8 Pitanje upućujem predsjedavajućem Vijeća ministara, oblast gdje je mehanizam civilne zaštite. Znači, članom 25. stav (4) Okvirnog zakona o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća u Bosni i Hercegovini utvrđeno je da entiteti i Brčko Distrikt BiH usvoje Zakon o zaštiti i spašavanju kao i druge propise donesu i usklade sa odredbama ovog Zakona u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu istog. Usklađivanje entitetskih zakona i zakona Brčko Distrikta potrebno je izvršiti kako bi se ispunila zakonska obaveza koja proističe iz Okvirnog zakona o zaštiti i spašavanju, a što će biti i uslov za prijem Bosne i Hercegovine u Međunarodni mehanizam civilne zaštite EU za što su se opredijelile nadležne institucije entiteta i Brčko Distrikta. Pitanje – Da li su entitetski zakoni i Zakon Brčko Distrikta BiH o zaštiti i spašavanju usklađeni sa Okvirnim zakonom o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća u Bosni i Hercegovini? Ako jesu zašto već nismo dio Mehanizma civilne zaštite, odnosno ako to nije učinjeno šta se čini da se ova zakonska materija harmonizuje na čitavom prostoru Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Denis Zvizdi. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, zamjenici, uvažene dame i gospodo zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, uvaženi mediji i gosti, sve vas lijepo pozdravljam. Evo probat ćemo, naravno po sistemu nes kafe 3 u 1, ova tri odgovora staviti u te dvije minute, koliko to bude moguće, jel. Na prvo pitanje odgovor je da Zakon o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća Federacije BiH je usklađen sa Okvirnim zakonom o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća Bosne i Hercegovine, Zakon o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća Brčko Distrikta BiH je usklađen sa Okvirnim zakonom o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća Bosne i Hercegovine, dok Zakon o zaštiti i spašavanju u vanrednim situacijama Republike Srpske nije usaglašen sa Okvirnim zakonom o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća Bosne i Hercegovine, i razlika je u najmanje 10 članova u tim zakonima. Vlada Republike Srpske je 17.01.2017. godine usvojila Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i spašavanju u vanrednim situacijama Republike Srpske, ali nisu načinjene potrebne izmjene kako bi isti bio usklađen sa Okvirnim zakonom o zaštiti i spašavanju u Bosni i Hercegovini. Što se tiče članstva u Mehanizmu civilne zaštite EU Bosna i Hercegovina je odmah poslije poplava 2014. godine uputila taj zahtjev. Za to su dodijeljena i grant sredstva u iznosu od 2,5 miliona eura. Od ukupnog iznosa 1,5 miliona eura predviđeno je za izradu planova i procjena u oblasti zaštite i spašavanja i zaštite od požara u 10 općina u Bosni i Hercegovini, a milion eura za opremu. Za drugi dio sredstava 1,5 miliona eura u saradnji sa entitetskim upravama civilne zaštite i Odjelom u Brčko Distriktu, kao i predstavnicima delegatije Evropke komisije Ministarstvo sigurnosti BiH je sačinilo Projektni dokument i delegacija Evropske komisije je objavila tender za izbor zemlje članice EU ili agencije iz zemalja članica EU koja će realizirati projekat. Ovaj tender traje do 21. marta ove godine. Evropska komisija, odnosno delegacija Evropske komisije provodi kompletnu proceduru po predmetnom pitanju i poslije toga kada se 9 uspješno, ukupno realiziraju sve potrebne predviđene aktivnosti će se razmotriti pitanje članstva Bosne i Hercegovine u Mehanizmu civilne zaštite EU. Što se tiče trećeg pitanja Vijeće ministara BiH nije poduzimalo aktivnosti na samoj harmonizaciji Zakona iz prostor razloga što je obaveza vlada entiteta i Brčko Distrikta BiH, u skladu sa članom 25. stav (4) Okvirnog zakona o zaštiti i spašavanju u Bosni i Hercegovini, da u roku od godine dana po donošenju Okvirnog zakona o zaštiti i spašavanju usklade svoje zakone o zaštiti i spašavanju. Dakle, Federacija je to uradila, Brčko Distrikt je to uradio, nažalost ni izmjene i dopune Zakona u Republici Srpskoj ne vrše harmonizaciju i usklađivanje sa Zakonom na nivou Bosne i Hercegovine. Nadamo se da će se to desiti. Poslije ovoga tendera biće provedene brzo sve potrebne aktivnosti tako da je izvjesno da možemo postati članica u narednom periodu. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Kratko samo, ja se zahvaljujem predsjedavajućem, dio ovih činjenica sam znao, a evo iz prostor razloga malo da i nas ovdje u poslaničkim klupama i javnost, na neki način, ovaj, podsjetim da imamo ovaj problem, jer malo mi je nelogično, evo i da Oružane snage i policijske strukture već učestvuju u međunarodnim misijama, znači da smo dio te neke međunarodne aktivnosti, a da u ovom dijelu civilne zaštite, odnosno u dijelu spašavanja i zaštite ljudi i materijalnih dobara, evo zbog problema neusklađenosti Zakona u entitetu Republika Srpska sa Okvirnim zakonom nismo dobili tu priliku. Nadam se da učestvujemo u tom međunarodnom dijelu, jer i to je, na neki način, po meni, prezentacija Bosne i Hercegovine. I nadam se da će Vijeće ministara, i pored toga što do sada nije značajnije učestvovalo, kako reče predsjedavajući, u dijelu razgovora sa entitetskom Vladom Republike Srpske, učiniti dodatni napor da se i ovaj dio lošeg stanja u ovoj zakonskoj materiji u narednom periodu otkloni i da Bosna i Hercegovina postane dio Mehanizma civilne zaštite EU. Hvala.
Hvala vama. Uvaženi zastupnik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Ja imam pitanje prema Vijeću ministara. Naime, protekle godine smo razmatrali Zakon o državnoj imovini BiH, zato danas pitam – Zašto se Zakon o korištenju i upravljanju državnom imovinom BiH nije uputio u parlamentarnu proceduru do kraja decembra 2016. godine, kao što je bila obaveza Vijeća ministara, odnosno Ministarstva finansija i trezora Vijeća ministara, jer je to bio zaključak ovog Doma? 10 Naime, ovaj zakonski projekat predstavlja jedan od strateških zakona u svakoj zemlji, jer zemlja bez svoje imovine postaje fikcija koja neupitno ide ka svojoj podjeli. U ovoj konstataciji se krije i razlog svjesnog otpora snaga destrukcije i podjele ove zemlje kao i krilatice „ko je jamio jamio“. Naša zemlja pokazuje neshvatljiv odnos prema državnoj imovini Bosne i Hercegovine čija se vrijednost cijeni na minimalno 50 milijardi maraka. Imovina propada, bespravno se prometuje, otuđuju i čini se pravni haos u ovoj oblasti o kojoj se država, nažalost, ne brine. Zato tražim hitno da se Zakon vrati u proceduru, razmatra na ovom Domu, tim više jer je Nacrt zakona, kao što sam nezvanično informisan, već urađen.
Hvala lijepo. Ministar finansija i trezora, uvaženi Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Pozdrav svima. Na pitanje uvaženog zastupnika, gospodina Mehmedovića, mogu konstatirati da Ministarstvo financija i trezora nije adresa nadležna za ovo pitanje. Naime, daću pojašnjenje, Zakon o korištenju i upravljanju državnom imovinom je potrebno adresirati na Povjerenstvo za državnu imovinu koja je formirana Odlukom Vijeća ministara i koje datu nadležnost da predlaže zakone o korištenju i upravljanju imovinom. Ovo pitanje je moglo biti postavljeno i Vijeću ministara, kao što ste ga i postavili, ali poslije adresirali na Ministarstvo financija, s obzirom da je Vijeće ministara osnovalo ovo Povjerenstvo koje, nažalost, nije uradilo svoj posao. Podsjećanja radi, Povjerenstvo za državnu imovinu od osnivanja do danas pripremilo je i prema Vijeću ministara uputilo više prijedloga zakona, ali nije, za nijedan od njih nije bilo moguće postići suglasnost. Zadnji Prijedlog zakona, u prošlom sazivu Vijeća ministara, pripremila je radna skupina u kojoj su bila tri ministra, gospodin Čolak, gospodin Nović i gospodin Hadžić. Oni su radili taj Prijedlog zakona sa suradnicima. Odmah nakon dostavljanja Vijeću ministara na razmatranje, gospodin Hadžić je povukao svoju suglasnost na predloženi tekst Zakona, pa je taj Nacrt zakona povučen iz procedure razmatranja na Vijeću ministara. Točno je i to da je sukladno Zakonu o ministarstvima i drugim organima uprave, Ministarstvo financija i trezora toliko ima nadležnost za upravljanje imovinom u vlasništvu institucija Bosne i Hercegovine, međutim bez donešenog zakonskog okvira ovu nadležnost jednostavno nije moguće provesti i konzumirati. Ovom prilikom vas također informiram da je Vijeće ministara na 52. sjednici razmatralo Informaciju predsjedatelja Povjerenstva za državnu imovinu koja je sadržavala sve činjenice i fakte u svezi sa problematikom iz ove oblasti. Donešen je zaključak kojim smo zadužili Ministarstvo pravde da predloži izmjene Odluke kojim će se zamijeniti članovi Povjerenstva, obzirom da većina članova više ne radi u institucijama koje su ih delegirale. Također donijeli smo i zaključak kojim tražimo od novog povjerenstva da nastave aktivnosti na donošenju Zakona o državnoj imovini. Dakle, Viijeće ministara je već poduzelo i poduzima aktivnosti glede ovoga pitanja. U opravdanost Vašeg pitanja i argumente koje se iznijeli ja se potpuno slažem i ovo treba riješiti. Hvala vam.
Hvala lijepo. Komentar, uvaženi zastupnik Mehmedović. Izvolite. 11
Pa gledajte, ja sam precizno adresirao i uputio pitanje Vijeću ministara koje je imenovalo upravo ovu Državnu komsiju i koja polaže račun upravo Vijeću ministara. Prema tome, ja smatram da nisam pogriješio kada je u pitanju adresa kome je upućeno ovo pitanje. Naravno, nisam zadovoljan sa stanjem, odgovor je takav kakav jest, ali čini mi se da se nedovoljno ulaže napora da se dođe do nekog političkog konsenzusa kada je u pitanju rješavanje pitanja državne imovine Bosne i Hercegovine. Ja mislim da ovo Vijeće ministara ima snage i kapaciteta da postigne ipak taj politički konsenzus i da konačno taj Zakon dobije zeleno svijetlo i u ovom Domu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Zaim Backović, da ne čekamo kraj pošto uređaj ovako registrira pa da idemo po uređaju. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Poštovanje svim prisutnim, mojim kolegama zastupnicima i gospodi iz Vijeća ministara. Pitanje koje ja upućujem, upućujem ga Predsjedništvu BiH, Vijeću ministara, ministru odbrane i svima nama. Dejtonski mirovni sporazum definirao je ukupne odnose u Bosni i Hercegovini, ali i odnose koji se tiču regionalne stabilnosti. Aneks I-A koji se tiče dijela vojnog sporazuma, a koji su potpisali nikakvi garanti nego Bosna i Hercegovina, Savezna Republika Jugoslavija i Republika Hrvatska definirao je unutarnje odnose u regiji. Ti unutarnji odnosi u regiji vrlo precizno su struktuirani u Aneksu I-A, kao i u Aneksu I-B. U Aneksu I-A definisan je ukupni odnos unutarnjih snaga država potpisnica Aneksa I-A Dejtonskog mirovnog sporazuma. Tamo je precizno navedeno da je ukupna unutarnja struktura koja se odnosi na tri aspekta, brojnost, naoružanje i struktura, odnos 4:2:2. To znači da ukupna brojnost fizičkih [[poslanik se upozorava na vrijeme]] vojnih snaga u Saveznoj Republici Jugoslaviji je faktor 4, u Republici Hrvatskoj faktor 2, u Bosni i Hercegovini faktor 2. Također, u ukupnoj strukturi naoružanja u svim segmentima [[poslanik se upozorava na vrijeme]] od najsofisticiranijeg, avijacije, do onog pješadijskog, odnos je 4:2:2. Svjedoci smo da se danas dešava [[poslanik se upozorava na vrijeme]] da naši susjedi vrše naoružavanje, vrše preko odnosa 4:2:2 struktuiranje ukupnog brojnog stanja, kao i stvaranje nečega što ne spada u okvir vojnog, ali je bez dileme po strukturi cjelovito vojno, [[poslanik se upozorava na vrijeme]] podzemnih, specijalnih, ovakvih, onakvih ...
Zahvaljujem gospodine Backoviću, Vi ste Vaše vrijeme više nego potrošili. Ima li neko, hvala Vam lijepo, ima li neko iz Vijeća ministara, ja sam Vas četiri puta opomenuo, Vi uopće ne hajete za to što ja opominjem. ZAIM
[[nije uključen mikrofon]] 12
Pa eto, onda imate ovakvu reakciju. Ima li neko iz Vijeća ministara da da odgovor na ovo pitanje? Ako nema, molim da se, pitanje je dostavljeno u pisanoj formi, dostavi odgovor u pisanoj formi. A sada riječ dajem uvaženom zastupniku Saferu Demiroviću. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani predsjedavajući. Naravno, pozdravljam sve prisutne. Moje pitanje je upućeno Vijeću ministara i ono glasi – Da li su i ako nisu kada će biti donešeni drugi zakonski i podzakonski akti propisani Zakonom o carinskoj politici u Bosni i Hercegovini iz 2015. godine? Ako se dobro sjećam, tamo u tri člana ovog Zakona o carinskoj politici potrebno je donijeti određene druge akte da bi ovaj Zakon o carinskoj politici bio, tako da kažem, operativan. Ja sam naravno dužan da dam i objašnjenje, ovo pitanje bio postavio za prošlu sjednicu zbog ovih svih dešavanja, evo što se desilo desilo se, za ovu sjednicu imam odgovor djelimično na ovo pitanje, ... kroz dnevni red, ali evo molio bih ako može jedan potpun odgovor u nekom vremenu. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, gospodin Šarović. Izvolite gospodine ministre.
Hvala predsjedavajući. Samo za podsjećanje, Zakon o carinskoj politici usvojen je 2015. godine, negdje polovinom godine, u julu mjesecu, i u skladu sa ovim Zakonom u cilju njegove potpune implementacije bilo je potrebno da se u roku od šest mjeseci donese više provedbenih akata, između ostalog i ovaj o kome Vi govorite i kašnjenja sigurno po ovom pitanju je bilo, a za podsjećanje želim da kažem da sve provedbene akte usvaja Savjet ministara u skladu sa Zakonom, Savjet ministara na prijedlog Uprave za indirektno oporezivanje. Po ovom za privrednike važnom pitanju bilo je više urgencija da se sa provedbenim aktima požuri od strane Spoljnotrgovinske komore, različitih drugih udruženja, komorskog sistema u entitetima, samih privrednika, a i samo Ministarstvo je po ovom pitanju sa Upravom za indirektno oporezivanje je imalo više konsultacija sa željom, naravno, da do ovog provedbenog akta dođemo. Ovo se u suštini odnosi na provedbeni akt iz člana 208. Zakona za opremu i posebnu, znači, opremu iz člana 207. ovog Zakona, a tiče se opreme, za oslobađanje opreme od plaćanja carina za opreme za proizvodnju koja se ne proizvodi u Bosni u Hercegovini, a koja se uvozi za proširenje, za novu proizvodnju, modernizaciju, itd. Prilikom posljednjih konsultacija sa Upravom za indirektno oporezivanje, konstatovali smo da je Uprava pripremila provedbeni akt, u fazi su trenutno, sumiranju se primjedbe zainteresovanih, ali pošto ovaj provedbeni akt da bi mogao biti primjenjiv neophodna je i izmjena Zakona o porezu na dodatnu vrijednost. Savjet ministara je u januaru ove godine u parlmanentarnu proceduru uputio i ovaj Zakon kako bi se ovaj paket praktično usaglasio. Dostavit ćemo Vam i širi pismeni odgovor. 13
Hvala Vam. Uvaženi zastupnik Safer Demirović. Imate li komentar? Nemate. Hvala Vam lijepo. Ne možete dobiti riječ gospodinu Backoviću. Ovo je sada faza u kojoj idu poslanička pitanja i odgovori. Ima Poslovnik ...
Ali ja imam pravo ...
Ne možete molim Vas, riječ ima gospodin, riječ ima gospodin Hazim Rančić, uvaženi zastupnik.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti. Moje pitanje je usmjereno ministru Ismiru Jusku, ministru komunikacija i prometa – Dokle se došlo sa određivanje trase na izgradnji brze ceste Sarajevo-Beograd? Naime, imamo svi informacije da Bosna i Hercegovina, Srbija i turski investitori vode aktivnosti na izgrađivanju ove ceste i krajem decembra nekoliko kolega poslanika i ja smo podnijeli incijativu prema ministru i Vijeću ministara na određivanju ove trase, sa našim prijedlogom da bi to trebalo ići preko Tuzle, Brčkog i Bijeljine. Vidim u odgovorima za današnju sjednicu, vezano za našu incijativu, da ima odgovor, ali ja bih svakako molio da Vi, da Vi danas odgovorite. Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi ministar prometa i komunikacija. Izvolite.
Uvaženi zastupniče, ovo je jedno od najčešće postavljanih pitanja u proteklih mjesec dana. Ja ću Vam dati najsvježije informacije, zadnji sastanak koji smo imali sa predstavnicima entitetskih ministarstava bio je više informativnog karaktera, da se donesu sve predložene rute, i u tom momentu smo imali osam definisanih ruta, odnosno prijedloga za povezivanje Sarajeva sa Beogradom. Međutim, u ovom momentu nismo u mogućnosti dati bilo koju precizniju informaciju koja će to ruta da bude dok ne vidimo se sa turskim investitorom. Prije 15 dana imao sam prilike da razgovaram sa našim ambasadorom u Turskoj kome sam rekao da bih želio da mi zakažu sastanak sa investitorom i sa svima onima koji ispred Turske predstavljaju institucije, a mogu nam dati ovaj odgovor. Sutra sam dogovorio sastanak sa predstavnikom Turske ambasade, odnosno ambasadorom Turske i tek po povratku sa tog sastanka imaću tačne informacije koji je to način finansiranje, da li je to kredit, da li je to privatno javno partnerstvo, i već svi oni sitni detalji, izvinjavam se, krupni detalji koji su nam potrebni da bi znali jasno definisati rutu. Kao što sam rekao, u ovom momentu imamo osam na stolu, ali nijedna do ovog momenta nije favorizirana. Kad dobijemo povratnu informaciju onda ćemo znati u kojem pravcu da idemo. Hvala vam. 14
Hvala ministru. Uvaženi zastupnik Hazim Rančić, komentar. Izvolite.
Raduje me da ima osam ovih mogućih ruta, jer u odgovoru koji smo dobili na incijativu, koju smo podnijeli dvanaestog, krajem dvanaestog mjeseca, kolega Fazlić, Demirović, Denis, Damir Bećirović, kolega Đonlagić, mi smo predložili da ta ruta ide pravcem prema Tuzli, Brčkom i Bijeljini. Naime, volio bih, i mislim da bi bilo normalno, da se stručni kriteriji uvaže prilikom određivanja te trase, a od ljudi koji se bave izgradnjom autocesta i brzih cesta dobio sam informacije da su svi argumenti na strani rute koje smo mi predložili. I demografski, i ekonomski, privredni, saobraćajni, broj vozila, broj vozila koji dnevno prolaze, količina prevoza ljudi, roba itd, itd, dakle ova ruta zavređuje pažnju, a u odgovoru koji sam, koji smo svi zajedno dobili na našu incijativu, koje nije bilo prošli put kad sam ja postavio pitanje, nažalost tretirane su samo dvije maršute, a to je Sarajevo-Vardište i druga, dakle analiza Banja Luka–Doboj–Tuzla –Zvornik– [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Loznica–Ruma–Novi Sad. Ja molim da se i naša incijativa uzme u obzir i obrazloži sa svim argumentima. Hvala.
Hvala Vama. Prije nego što pređemo dalje, dakle ja konstatujem da je po članu 167. stav (4) Poslovnika propisano da zastupnik može reći da li je zadovoljan ili nije zadovoljan odgovorom na zastupničko pitanje iznoseći razloge u trajanju od, do jedne minute. Ako je nezadovoljan odgovorom zastupnik može zatražiti dostavu odgovora u pisanom obliku u roku od 15 dana. Iz ovoga proizilazi da ako nema odgovora, onda se nema šta komentarisati, međutim do sada smo davali to pravo, i ja ne bih želio da uskratim bilo koga i riječ dajem uvaženom zastupniku Zaimu Backoviću, do jedne minute. Izvolite. ZAIM
Zahvaljujem Vam se. I ja bih Vas zamolio da se prema svim poslanicima ponašamo identično. I ništa drugo.
Tako će i biti i tako i jeste cijelo vrijeme. Izvolite gospodine Backoviću.
Ne znam da li je cijelo vrijeme, ali je, vidim da nije. Ne mogu da shvatim da niko iz Vijeća ministara, pa ni neko iz Ministarstva odbrane ne može, ili neće, ili ne zna da odgovori na ovo što sam postavio. Tamo precizno piše da mora postojati tijelo koje će koordinirati vezano za Aneks I-A, tijelo koje je sastavljeno od pripadnika Savezne Republike Jugoslavije, naravno sada je to Srbija i Crna Gora, Bosne i Hercegovine i Hrvatske. To tijelo ne postoji, ne funkcioniše i u potpunosti je prekršen mirovni sporazum. Pregažen je Aneks I-A, jer ono što se struktuira u našem susjedstvu ni u jednoj tačci ne odgovara onome što je potpisano i što su oni koji govore da 15 su garanti potpisali. Ja vas molim da, obzirom da ste rekli da Vijeće ministara, a da sam pitanje postavio i onome [[poslanik se upozorava na vrijeme]] ko je nadležan, Predsjedništvu, da mi odgovor u pismenoj formi dostavi Predsjedništvo, Vijeće ministara, shodno obavezama i Ministarstvo odbrane.
Hvala Vam lijepo. Čuli smo, tako će biti i postupljeno. Riječ ima uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem i pozdravljam sve prisutne u sali. Ali prije nego što postavim pitanje, obzirom da je prisutan tu ministar vanjskih poslova, ja bih iskoristio priliku da ga podsjetim da sam 16.12. postavio pitanje Ministarstvu vanjskih poslova, osobno gospodinu Crnadku, i još nisam dobio odgovor. Ja molim ako može da mi se da taj odgovor što je moguće prije. Što se tiče pitanja, moje pitanje je aktuelizirano ustvari nakon izvještaja Svjetske zdravstvene organizacije o stanju znaka u pojedinim sredinama gdje je posebno neslavno drugo mjesto, dakle visoko u negativnom smislu, zauzeo grad Tuzla po zagađenosti zraka. Ja želim da postavim pitanje predsjedatelju Vijeća ministara, obzirom da me kao poslanika, ali prije svega kao građanina Tuzle interesira – Da li je Vijeće ministara BiH upoznato sa podacima Svjetske zdravstvene organizacije? Ako jeste raspolaže li Vijeće ministara BiH podacima o kojoj se stopi smrtnosti ili oboljenja prouzročenih zagađenjem radi? Da li je Vijeće ministara BiH poduzelo bilo kakve aktivnosti po ovom pitanju? Ako jeste o kojim se aktivnostima radi i koji su dosadašnji rezultati? Ukoliko nije, zašto to nije uradilo, te kad i koje aktivnosti Vijeće ministara BiH namjerava poduzeti da se trenutno stanje promijeni na bolje? Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima, izvolite predstavite se, zamjenik ministra. Izvolite. ____________(?) Uvaženi predsjedavajući, članovi Kolegija, dame i gospodo poslanici. Ministarstvo civilnih poslova BiH kontinuirano realizuje aktivnosti saradnje izvještavanja prema Svjetskoj zdravstvenoj organiziaciji. Radi ispunjavanja međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine u oblasti izvještavanja, a time i obaveze prema Svetskoj zdravstvenoj organizaciji, Ministarstvo civilnih poslova u saradnji sa entitetskih ministarstvima zdravlja svake godine utvrđuje pregled obaveza Bosne i Hercegovine za međunarodno izvještavanje u oblasti zdravstva za narednu godinu. Svetska zdravstvena organizacija dosada nikad nije tražila dostavljanje podataka od strane zdravstvenih vlasti u Bosni i Hercegovini za potrebe baze podataka zagađenosti zraka u gradovima sveta, stoga navedeni podaci nisu ni dostavljeni od strane Ministarstva civilnih poslova. Ministarstvo civilnih poslova ne raspolaže podacima o smrtnosti usled zagađenja zraka, obzirom da Zavod ili instituti za javno zdravstvo nemaju u svojim statističkim programima definiran indikator procenta smrtnosti uzrokovan okolinskim faktorima. Isti podaci se dobivaju samo na osnovu određenih istraživanja i procena. Ministarstvo civilnih 16 poslova, svesno opasnosti zagađenja zraka u gradovima Bosne i Hercegovine, s posebnim osvrtom na Sarajevo, Zenicu i Tuzlu, u decembru 2016. godine obratilo Svetskoj zdravstvenoj organizaciji za dobijanje tehničke i druge podrške u vezi sa pripremom izveštaja o uticaju polutanata na zdravlje stanovništva što bi omogućilo da se pokrenu aktivnosti na rešavanju ovog veoma važnog zdravstvenog problema. U skladu sa obavezama ... deklaracije koja se odnosi na zaštitu zdravlja dece, od oblasti uzrokovanih okolinskim faktorima, te poboljšanje osnovnih okolinskih zdravstvenih uslova za decu Evropskog regiona, Ministarstvo civilnih poslova je pripremilo predlog projekta te održalo niz sastanaka i konsultacija sa entitetskim ministarstvima zdravlja, zavodima za javno zdravstvo da bi se pronašao način na sprovođenju istih aktivnosti. Ministarstvo civilnih poslova je tražilo podršku i u okviru programa UN-a vezano za zaštitu životne sredine, za kreiranje Akcionog plana zdravlje, životna sredina i transport. Takođe, Ministarstvo civilnih poslova je trenutno u komunikaciji sa Švedskim institutom za hidrologiju i meteorologiju na pripremi projekta modeliranja kvaliteta zraka, te procene glavnih uzročnika zagađenja koji će poslužiti svakako kao predstudija Akcionom planu UN-a zdravlje, transport i zaštita životne sredine. Hvala. Hvala Vam uvaženi zamjeniče. Riječ ima uvaženi zastupnik Đonlagić, komentar, je li? Ako želite, naravno.
Naravno, odgovor pokazuje da gospodin koji je podnio, ovaj, taj teret da da odgovor zna o čemu se radi. Ali ja nisam zadovoljan sa odgovorom, jer odgovor mi ništa konkretno ne nudi, a pitanje je bilo konkretno. Da nije bilo ekspozea predsjedavajućeg Vijeća ministara i da nije na taj način i Vijeće ministara poduzelo, preuzelo i određene obaveze koj se tiču obaveza Bosne i Hercegovine kad je ovo pitanje, ovaj, na dnevnom redu, ali situacija u Bosni i Hercegovini, posebno u tri grada, Sarajevo, Tuzla, pardon, da, Sarajevo, Tuzla i Zenica je izuzetno alarmantno i to zahtijeva urgentne mjere. Ovo sve ovdje o čemu smo govorili su dugoročne mjere koje zahtijevaju vrijeme, a problem se ne rješava. Ja zaista molim da svi oni koji su pozvani i odgovorni za ovakvu problematiku urade što je moguće prije i štoje moguće više da se ta jedna zaista dramatična situacija riješi. Hvala velika.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Sve prisutne srdačno pozdravljam. Pitanje upućujem Vijeću ministara BiH. Dakle, u kontekstu sve aktuelnijeg problematiziranja navodne institucionalne nejednakopravnosti konstitutivnih naroda postavljam i pitanje – Koliko među rukovodećim kadrovima od ministara, u svakom slučaju zanimljivije, direktora, njihovih zamjenika, pomoćnika, sekretara ima Bošnjaka, Hrvata, Srba i tzv. Ostalih, i to zasebno prema funkcijama uključujući sve institucije Bosne i Hercegovine, dakle državni nivo. Preciznije kazano tražim od Vijeća ministara da nam se u usmenom odgovoru navedu 17 zbirni podaci, onako brojčano, o nacionalnoj zastupljenosti aktuelnog rukovodećeg kadra u državnim institucijama, odnosno, koliko u institucijama Bosne i Hercegovine u tih njih sedamdesetak, mislim, među rukovodećem kadrom ima Bošnjaka, koliko Hrvata, koliko Srba i Ostalih. Mislim da je važno dodati da sam u obrazloženju navela sljedeće. S obzirom na činjenicu da je priča o ugroženosti jednoga konstitutivnog naroda naspram nekog drugog, ili druga dva konstitutivna naroda u Bosni i Hercegovini u novije vrijeme evidentno prešla iz hronične u akutnu fazu, smatram veoma važnim sagledavanje stvarnog stanja u provođenju ove vrste jednakoporavnosti konstitutivnih naroda i ostalih građana, posebno u cilju stabilizacije društveno-političke situacije i međuetničkih odnosa u smislu da se ili a) nužno korigujemo ukoliko je zaista riječ o nečijim nejednakim kolektivnim pravima, diskriminaciji, majorizaciji, ugroženosti jednih naspram drugih, ili da, b) najzad stavimo tačku na tendenziozne političke manipulacije ukoliko se pokaže da ova vrsta institucionalne jednakopravnosti nije ni kod jednog etnonacionalnog kolektiviteta dovedena u pitanje. Imala sam važnu napomenu, mislim da je, ukoliko mogu sekundu koju, budući da je opće poznatno kako je takva institucionalna [[poslanica se upozorava na vrijeme]] nacionalna jednakopravnost i zakonski regulirana vezivanjem za posljednji popis ili onaj iz '91., znači da je ustavno zagarantirana. Očekivati je da su i podaci, dakle očekujem odgovor, [[poslanica se upozorava na vrijeme]] podaci koje tražim ne samo transparentni nego su i lako dostupni, pa evo mogu i službe odgovoriti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Riječ ima uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Denis Zvizdić. Izvolite.
Hvala najljepša. Zahvaljujem se uvaženoj zastupnici na postavljenom pitanju. Ja ću Vam dati pregled nacionalne zastupljenosti rukovodećeg kadra u svim državnim insititucijama Bosne i Hercegovine i na bazi činjenica svako će moći prosuditi da li je riječ o institucionalnoj ravnopravnosti ili institucionalnoj neravnopravnosti kada govorimo o rukovodećem kadru na nivou Bosne i Hercegovine. U tabeli koju ću Vam ja dostaviti imate imena i prezime nosioca funkcije, datume imenovanja, mandatni period na koji su ti funkcioneri imenovani, naziv funkcije koju obnaša i nacionalna pripadnost onoga koji obnaša tu funkciju, s tim da podatke o stranačkoj pripadnosti nosioca funkcije nemamo, niti Vam takve podatke možemo dostaviti. Na kraju ovoga pregleda, koji je zaista vrlo opširan ne mogu ga kompletnog čitati, zbog toga ću Vam ja odgovor dostaviti i u pisanoj formi, situacija je sljedeća – od ukupno 205 nosioca funkcija na nivou institucija Bosne i Hercegovine, Srba je 69 plus 1, koji ima funkciju u ovom trenutku vršioca dužnosti, Bošnjaka je 68, Hrvata je 61 i Ostalih je 6. Hvala.
Hvala lijepo. Gospođa Vajzović, komentar. Izvolite. 18
Nemam komentara, osim da se zahvalim uvaženom predsjedavajućem Vijeća ministara na odgovoru i tražila sam također, i u svom pitanju tražila da bude dostavljen takav jedan pregled. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Riječ ima uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Moje pitanje je također upućeno gospodinu Zvizdiću, predsjedavajućem Vijeća ministara, a pitanje glasi – Da li ste prilikom nedavne posjete uvažene delegacije iz Republike Hrvatske predvođene predsjednikom Hrvatskog sabora, gospodina Petrova, razgovarali o potrebi za što hitnojom sjednicom vlada dviju država Bosne i Hercegovine i Hrvatske na kojoj bi se konačno zaključio Međudržavni sporazum o korištenju hidroakumulacije Buško jezero? Ja sam ovo pitanje na 37. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH postavila uvaženom predsjedavajućem i tad sam još naglasila da želim da mi se u pisanoj formi dostavi, nakon usmenog odgovora u pisanoj formi. Naravno nikad nisam dobila taj pisani odgovor, a i iz stenograma sam preuzela ono što je tada meni predsjedavajući odgovorio – kako je to jedno od najaktuelnijih pitanja koje će on kao predsjedavajući Vijeća ministara delegirati i što promptnije reagovati po ovom problemu. Dakle, na web stranici saopćenje sa održanog sastanka sa uvaženom delegacijom iz Republike Hrvatske mogli smo, naravno, ponovo pročitati kako se Hrvatska kao država neće miješati u unutrašnju politiku Bosne i Hercegovine i mene zapravo konstantno muči to da niko iz bosanskohercegovačke delegacije nema odgovor da oni i ne mogu da se miješaju u unutarnju politiku Bosne i Hercegovine, ali imaju nešto što bi trebali i što moraju kada govore da su jako zabrinuti za hrvatski narod u Bosni i Hercegovini, da im je jako stalo, pa bi to bilo da bi spriječili ekonomsko osiromašenje Hrvata i odlazak, kad su već tako opredjeljeni za Hrvate u Bosni i Hercegovini i njihovu konstitutivnost, da što pormoptnije potpišu ovaj Ugovor kako bismo mi kao Bosna i Hercegovina, a prevashodno Kanton 10, konačno počeli da naplaćujemo kamate koje imamo, a i naknade za korištenje akumulacije Buško jezero, koje je najveće umjetno jezero u Evropi. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Denis Zvizdić. Izvolite.
Hvala uvaženoj zastupnici na postavljenom pitanju. Prije odgovora, naravno, želim ponoviti konstataciju da je Hrvatska prvi susjed i prijatelj Bosne i Hercegovine sa kojom imamo granicu dugu skoro hiljadu kilometara i zbog toga želimo da zaista gradimo dobrosusjedske i prijateljske odnose, bez bilo kakvih bilateralnih problema unutar naših odnosa. Delegacija koja 19 je bila u posjeti Bosni i Hercegovini je bila delegacija Sabora Republike Hrvatske bez članova ili predstavnika Vlade Hrvatske, tako da sa njima nismo razgovarali o konkretnim pitanjima, osim što smo konstatovali i jedni drugima dali informaciju da pripremamo materijale koji će biti predmetom dnevnog reda zajedničke sjednice dvije vlade koja će uslijediti vrlo brzo. Dakle, što se tiče Vijeća ministara sva ministarstva u Vijeću ministara, sve prateće agencije i direkcije su pripremile svoje prijedloge, među kojima se nalazi i ova tema o kojoj ste Vi govorili. Dakle, s naše strane mi imamo tačno definisane teme koje ćemo predložiti za zajedničku sjednicu Vijeća ministara i Vlade Republike Hrvatske. Imam informaciju da i Vlada Republike Hrvatske isto tako je pripremila svoje teme. Razmjena tih tema će biti u narednih par sedmica tako da će vjerovatno zajednička sjednica biti ili krajem aprila ili u toku maja mjeseca, na kojoj će se naći svakako i pitanje o kojem ste Vi govorili. Ono je od strane Bosne i Hercegovine kandidirano, vrlo jasno obrazloženo i nadamo se da ćemo svakako naići na razumijevanje relevantnih predstavnika i ministarstava ispred Vlade Hrvatske, te da ćemo doći do onih rješenja koje, koja su u skladu i sa međunarodnim zakonima, u skladu naravno sa obavezama koje u tom smislu ima Republika Hrvatska i koja će svakako biti na obostrano zadovoljstvo. Hvala.
Hala Vam. Uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Ja bih voljela zaista predsjedavajući kad bih ja Vama mogla vjerovati na riječ, prvenstveno što Vi kažete da će biti održana, ovaj, brzo sjednica dvaju vlada. Ja ću Vas podsjetiti oktobar 2016. godine, ako se ne varam, septembar, oktobar, gospodin Plenković, premijer Vlade, je dolazio u Bosnu i Hercegovinu, opet saopćenje na Vašem web portalu nije bilo, ovaj, jasno da li ste uopće razgovarali na ovu temu, da li ste je uopće delegirali kao za narednu neku, za naredni neki susret. A ovo u Vašem izlaganju bilateralni problemi i granica, dakle ja sam geografiju učila u osnovnoj školi u Bosni i Hercegovini i sasvim mi je jasna kolika je ta granica između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske. Da li znači i to da bilateralni problemi, nećemo dirati ništa, pa neka ide i naš, na našu štetu, eto da ne bismo nekako kao dobra susjedska zemlja ugrozili zaboga, ovaj, Republiku Hrvatsku. A to što su ugroženi svi konstitutivni narodi, a kada govorimo o ovima u Kantonu 10 prevashodno napominju da su ugroženi Hrvati, jer su, Republika Hrvatska je jako zabirnuta za položaj Hrvata u Bosni i Hercegovini. A napomenuću da se vrlo dobro zna ko vlada u tim kantonima i da bi jako prioritetno bilo da te stranke također potenciraju i delegiraju, odnosno da već u ovoj [[poslanica se upozorava na vrijeme]] godini, sredinom ove godine vi što prije održite sjednicu vlada kako biste barem nešto učinili za ove ljude. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik Damir Bećirović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. 20 Moje pitanje se takođe odnosi na enormna zagađenja zraka prvenstveno u Tuzli, ali evo i u nekim drugim gradovima, kao što je govorio moj kolega Đonlagić. Svjesni smo i vidjeli smo svi i iz ovih podataka koje je kolega Đonlagić iznio da se radi o vrijednostima koje životno ugrožavaju stanovništvo Tuzle. Vijeće ministara je na svojoj sjednici od 30.12.2015. godine usvojilo Nacionalni plan za smanjenje štetnih emisija iz velikih ložišta Bosne i Hercegovine kojima se definiše smanjenje štetnih emisija, takođe i iz Termoelektrane Tuzla koja je primjer. – Da li Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa provodi bilo kakve mjere po ovom pitanju a kojima bi se zaštitio život građana u Tuzli i drugim gradovima, te da li ste upoznati sa tim da li Elektroprivreda BiH poštuje obaveze koje su definirane u dokumentu NERP-a u Bosni i Hercegovini? Hvala.
Hvala lijepo. Ministar, uvaženi ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa sa inostranstvom, gospodin Mirko Šarović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ovo je na neki način nastavak odgovora na pitanje koje se odnosilo na drugog poslanika, na njegovo pitanje, a ovo je odgovor od Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u onom dijelu u kojem je Ministarstvo nadležno. Želim da vas podsjetim na samom početku da Bosna i Hercegovina kao ugovorna strana Sporazuma o Energetskoj zajednici da ima obavezu smanjenja štetnih emisija iz tzv. velikih postrojenja za sagorijevanje, a to su više termoelektrana u Bosni i Hercegovini – Natron Maglaj, toplane i neki drugi, neki drugi subjekti koji izbacuju štetnu, štetne emisije, štetne materije. Ministarstvo u ovom smislu ima obavezu da usvoji tzv. NERP, odnosno Nacionalni plan smanjenja emisija i koji treba da verifikuje Sekretarijat Energetske zajednice i tu je njegova glavna uloga. U ostalim aktivnostima Ministarstvo ima koordinirajuću ulogu obzirom na ovlaštenja entiteta i kantona i nekih drugih nivoa vlasti u ovoj oblasti. Ministarstvo je, dobro ste primijetili, na Savjetu ministara predložilo, a Savjet ministara usvojio, Nacionalni plan smanjenja emisija za Bosnu i Hercegovinu i 31. decembra 2015. godine dostavio ga Sekretarijatu Energetske zajednice koji je na njega tokom 2016. godine dao pozitivno Mišljenje i mi smo prvi u regionu koji smo usvojili ovaj Nacionalni plan. To je, ovaj tzv. NERP, odnosno Nacionalni plan za Bosnu i Hercegovinu prije svega treba da implementira evropske direktive u ovoj oblasti prije, pod svakako najvažniju Direktivu 2001/80 Evropske komisije. Inače obaveza elektroprivreda u Bosni i Hercegovini, Elektroprivrede Bosne i Hercegovine i Elektroprivrede Republike Srpske po NERP-u je da do 01.01.2018. godine dostave dokaze o obezbjeđivanju finansijskih sredstava i plana realizacije mjera kojim bi se emisija sumpor dioksida, azotnih oksida i čvrstih čestica smanjile na količine, odnosno gornje plafone koji su predviđeni Nacionalnim planom. Udruženja, odnosno Grupa za čisti zrak Tuzle obratila se Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosna nedavno, prije nekoliko sedmica, mi smo o ovom obavijestili nadležno ministarstvo u Federaciji BiH, od njih čekamo odgovor šta su po ovom pitanju preduzeli, ali obratili smo se i Elektroprivredi BiH da nam dostave informaciju dokle su stigli sa izradom plana i obezbjeđenju sredstava. Imali smo i jedan konsultativni razgovor [[govornik se upozorava na vrijeme]] po ovom pitanju. Obaveza sigurno postoji od Elektroprivrede BiH, čekamo pismeni odgovor, Vama ćemo ga dostaviti čim 21 ga dobijemo od Elektroprivrede. A ovo nije samo obaveza prema NERP-u ovo je obaveza prema građanima, i u tom smislu Ministarstvo će sve informacije koje bude imalo proslijediti i Vama i nadležnim organima.
Hvala Vam lijepo ministre. Uvaženi zastupnik Damir Bećirović. Izvolite.
Hvala uvaženom ministru na iscrpnom odgovoru, s tim da ću ja malo, moram komentarisati jer ja sam pitao takođe i pošto vi imate i sektor, unutar Sektora za vodne resurse turizam i zaštitu okoliša koji je nekada u prošlosti, znači bilo je čak i nekih konkretnih mjera koje je poduzimalo Vaše Ministarstvo po tom pitanju zagađenja. Naravno, da ovo jeste jedan od gorućih problema, pogotovo kada se zna, rekli ste, od 01.01.2018. ulazimo u fazu kada vjerovatno, ja pretpostavljam da ćemo opet doći pod sankcije Evropske energetske zajednice i nećemo moći izvoziti struju, nećemo moći učestvovati u projektima Evropske energetske zajednice i biće nam blokirana finansijska sredstva koja se tiču za, u tom području energetike. Tako da ne vjerujem da će elektroprivrede prije svega ispuniti one uslove koje moraju ispuniti po ovom Ugovoru koji smo potpisali i pretpostavljam da je to jedan od gorućih problema sa kojim bi se trebali da bavimo. A iskoristiću također priliku da podsjetim gospodina Zvizdića da mi se napokon dostavi odgovor na pitanje od prije tri mjeseca o putnim troškovima Vijeća ministara i ostalih u ... Hvala.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Predrag Kožul, ima riječ. Izvolite.
Dobar dan svima želim. Moje pitanje je upućeno prema predsjedavajućem Vijeća ministara, ali se neću ljutiti ako na njega odgovori i resorni nadležni ministar, i ono se kao i pitanje kolege Rančića odnosi na planove oko autoceste Sarajevo–Beograd, ali u jednom drugom kontekstu. Naime, evo mi smo i ovdje čuli, a prije toga najčešće kroz medije smo čuli, nakon zajedničke sjednice Vijeća ministara i Vlade Republike Srbije o ozbiljnim aktivnostima vezano za autocestu Sarajevo– Beograd čuli smo, i sinoć sam čuo od ministra, da oko toga postoji osam ili čak dvanaest lijepih trasa, kako je se on izrazio, kojim ta autocesta može ići. A s druge strane ja bih nas sve podsjetio da smo polovinom prošle godine, Vijeće ministara je usvojilo Okvirnu strategiju prometa u Bosni i Hercegovini i taj dokumenat nam je bio i glavni dokumenat i glavni argument na konferenciji u Parizu iz koje smo, koliko znam, izvukli i neke benefite. Dakle, moje pitanje je – Koliko su ove aktivnosti vezane za autocestu Sarajevo–Beograd usklađene sa ovom Okvirnom strategijom prometa i drže li u Vijeću ministara i Ministarstvu uopće da te aktivnosti trebaju biti usklađene sa tom Okvirnom strategijom prometa u Bosni i Hercegovini? Naime, u toj Ovirnoj strategiji prometa ne postoji cesta koja se kolokvijalno zove 22 Sarajevo–Beograd, ali postoji niz prometnica visokog ranga koje vode prema Beogradu. Dakle, volio bih čuti, ovaj, koliko su sve te aktivnosti vezane za tu prometnicu usklađene sa Okvirnom strategijom prometa u Bosni i Hercegovini, dokumentom koji je star nešto više od pola godine? Hvala.
Hvala Vam. Uvaženi ministar prometa i komunikacija, gospodin Ismir Jusko. Izvolite.
Poštovani zastupniče, hvala Vam na ovom pitanju i reću Vam da je jedna od osnovnih vodilja bila kada smo razgovarali o ovim rutama da budu usklađene i da su već u Okvirnoj strategiji. Reću Vam da svih osam predloženih ruta su već u planu Okvirne strategije. Naravno do ovog momenta nije definisana niti jedna, ali sve predložene su već predviđene ... mrežom u našoj Strategiji. Hvala vam.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik, gospodin Kožul. Izvolite.
Moram reći da nisam zadovoljan odgovorom, ne mogu svih osam ruta biti usklađene sa Okvirnom strategijom prometa, jer u Okvirnoj strategiji prometa nema takvih osam ruta. Postoje dvije ili tri, jedna od njih je kompatibilna sa željama ljudi iz kraja oko Tuzle, to je odvajanje sa Koridora 5c u Žepču, pa autocesta preko Tuzle do Orašja. I još par trasa postoje, ali ih ne postoji osam. Ja bih zaista volio da u svim planovima, radu Vijeća ministara, raspravama, pa i medijskim istupima ne derogiramo dokumente koje smo usvojili i donijeli, ukoliko to, ovaj, jer na ovaj način razgovora na ovoliko trasa to radimo. Moramo biti svjesni da, ovaj, ako postoji potreba apsolutno nije problem mijenjati okvirne strategije, itd., različite strategije, ali moramo jasno na to upozoriti i držati se naših dokumenata i planova.
Hvala Vam lijepo. Riječ ima uvažena zastupnica Diana Zelenika. Izvolite.
Zahvaljujem i srdačno pozdravljam sve. U zadnje vrijeme mnogi se pozivaju na izvorni Dejtonski mirovni sporazum i Ustav proistekao iz njega, tako da moram napomenuti da se isti ne poštuje, a time krši i Ustav i ljudska prava. Stoga je moje pitanje namijenjenu ministrici za ljudska prava – Što mislite učiniti da bi se zaustavila sustavna majorizacija pripadnika hrvatskog naroda u Federaciji BiH u sferi jednakopravnosti zapošljavanja u federalnim ministarstvima, kao i neravnopravna raspodjela proračunskog novca iz tih ministarstava koja prema popisu pučansta iz '91. mora biti u omjeru 23 1:2,3 u svim segmentima, jer prema tom popisu Bošnjaka je bilo u postocima 52,09, a Hrvata 22,13% čime se sustavno krše odredbe Dejtonskog mirovnog sporazuma, evropskih konvencija o ljudskim pravima u pogledu diskriminacije, te Ustava BiH koji jamči jednakopravnost svih državljana Bosne i Hercegovine? Službeni podaci o majorizaciji hrvatskog naroda u navedenim oblastima se daju lako utvrditi uvidom u broj uposlenih pripadnika hrvatskog i bošnjačkog naroda u svim ministarstvima Federacije BiH, kao i uvid u raspodjelu proračunskog novca. Ovdje moram naglasiti da se ovo posebno odnosi na Ministarstvo branitelja, gdje je raspodjela novca tog Ministarstva komponenti Armije BiH je i komponenti HVO-a, prema mojim spoznajama, 88:12% bošnjačka naprema, na štetu hrvatske komponente, što ni blizu nije 2,3:1 nego matematički je negdje 8:1. Hvala.
Hvala Vama. Uvažena ministrica za izbjeglice i raseljena lica, ljudska prava, gospođa Semiha Borovac.
Uvaženi predsjedavajući, uvažene zastupnice i zastupnici. Uvažena zastupnice Zelenika, vezano za Vaše pitanje ja mogu da kažem da smo odmah po dobijanju ovog delegatskog pitanja proslijedili isto Vladi Federacije sa preporukom da isto dostavi svim ministarstvima kako bi mogli da dobijemo jedan jasan i precizan odgovor i tačne podatke po posljednjim evidencijama od svih federalnih ministarstava i u očekivanju ovog odgovora ja bih zamolila da Vam odgovorimo pismeno kad dobijemo sve ove podatke, jer drugačije ne bi mogli da se očitujemo o pravu, o jednakopravnosti hrvatskog naroda kad su u pitanju ova dva značajna pitanja – zapošljavanje i raspored budžetskog novca u Federaciji. I ukoliko, evo, uvažavate mi ćemo to što prije učiniti. Naravno prvo nam je odgovorio, iako smo ovo pitanje dobili 02.03. od strane generalnog sekretara, već 03.03. smo proslijedili Vladi Federacije i dobili smo odgovor od Federalnog ministarstva za boračka pitanja, ali nije ono u kompletu i nije onako kako ste Vi tražili pa ćemo tražiti i dodatno obrazloženje. Hvala.
Hvala Vama. Uvažena zastupnica, komentar. Izvolite.
Ja ću se samo zahvaliti uvaženoj ministrici i reći da je ona, po meni, jedna od najsvjetlijih točaka ovog Ministarstva jer je prisutna na svim našim sjednicama od početka do kraja i ja ne sumnjam u kvalitetan odgovor u pismenoj formi na kome, evo, unaprijed zahvaljujem.
Hvala Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik Denis Bećirović. Izvolite. 24
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo. Moje pitanje odnosi se na usvajanje Zakona o dijaspori Bosne i Hercegovine. Gotovo pet godina u različitim formama sam ovdje u Parlamentu predlagao da Parlament da zeleno svijetlo i prihvati ideju da i Bosna i Hercegovina dobije Zakon o dijaspori. Nakon nekoliko pokušaja, uglavnom zbog nepostojanje entitetske većine u drugom krugu, početkom 2015. godine Parlament je prihvatio taj moj prijedlog. Od tog trenutka, dakle od 2015. godine, to više nije moj prijedlog već odluka najvišeg zakonodavnog organa Bosne i Hercegovine. Moram reći da zbog nepostojanja tog zakona, odgovorno tvrdim, Bosna i Hercegovina je u postdejtonskom periodu izgubila stotine miliona maraka. Nema ni jedne države u regionu i šire koja nema jedan takav zakon i obaveza je bila po zaključku Predstavničkog doma da Vijeće ministara BiH do kraja 2015. godine dostavi u parlamentarnu proceduru Prijedlog zakona o dijaspori Bosne i Hercegovine. Prošla je i 2015. i 2016., evo nas sada u trećem mjesecu 2017. godine i takav zakon nije došao na poslaničke klupe. Bezbroj je ekonomskih i drugih razloga zašto Bosni i Hercegovini treba jedan takav zakon. On treba ne jednom narodu već apsolutno svim narodima s obzirom da u dijaspori imamo i Bošnjake, i Srbe, i Hrvate, i Ostale i ne samo one koji su otišli od '92. pa naovamo, već imamo dijasporu i prije '92. godine. Mislim da je to zaista jedno jako važno pitanje za Bosnu i Hercegovinu, ne postoji ni jedan razlog da ga dalje blokiramo, a podsjećam iza tog prijedloga sada stoji odluka Parlametna [[poslanik se upozorava na vrijeme]] dakle i potrebna opća i potrebne i entitetske većine. Moje je pitanje – Šta Vijeće ministara čeka s takvim zakonom i zašto ne realizira Odluku Parlamenta?
Hvala lijepo. Uvažena ministrica za ljudska prava, izbjeglice i raseljena lica, gospođa Semiha Borovac. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Bećirović, evo nakon Vaše inicijative upućene da se u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o dijaspori, Vijeće ministara BiH je na 22. sjednici, održanoj 08. septembra 2015. godine, donijelo zaključak da Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice u saradnji sa drugim nadležnim institucijama pripremi prijedlog politike o saradnji sa dijasporom s ciljem sveobuhvatnog pristupa rješavanja odnosa saradnje između Bosne i Hercegovine i dijaspore, prije svega iz razloga što takav dokument nije postojao u Bosni i Hercegovini iz razloga što Parlament u prethodna dva navrata nije podržao donošenje zakona iz ove oblasti. O pomenutom zaključku upoznato je, upoznat je i poslanik Bećirović 01. oktobra 2015. godine. Radnu grupu koju je formiralo Vijeće ministara čini slu predstavnici 12 institucija i to – Predsjedništva BiH, Ministarstva vanjskih poslova BiH, Ministarstva civilnih poslova BiH, Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, Centralna banka BiH, Agencija za rad i zapošljavanje, Agencija za statistiku, sve Bosne i Hercegovine, Vanjsko-trgovinska komora, Direkcija za ekonomsko planiranje BiH, Agencija za unapređenje stranih investicija u BiH, Vlada Federacije BiH, Vlada Brčko Distrikta BiH. Vlada Republike Srpske iako je pozvana nije imenovala svoje predstavnike u Radnu grupu. Radna grupa je pripremila tekst Nacrta politike prema iseljeništvu, održane su dvije javne konsultacije i okrugli sto na ovu temu, a zatim je Vijeće ministara u decembru mjesecu 2016. godine ovaj materijal razmatralo na svojoj sjednici. 25 Na sjednici su date određene sugestije za korekciju teksta Nacrta politike i s obzirom da se, da se ove, da se finalizacija ovog dokumenta privodi kraju očekujemo da će vrlo brzo na sjednici Vijeća ministara biti, naći se Nacrt politike prema dijaspori, odnosno prema iseljeništvu kako je to i bilo i pripremljeno. Činjenica je da je rok zaista prolongiran, ali i razumećete da su postojale određene i namjere i da se usaglasi i postigne konsenzus i među članovima Vijeća ministara o ovom pitanju, kao i kompletne Radne grupe koje je radila na ovom predmetu.
Hvala Vam lijepo. Uvaženi zastupnik, gospodin Denis Bećirović, komentar. Izvolite.
Moram raći zasita da sam nezadovoljan s ovim odgovorom Razlog zašto sam nezadovoljan možda leži i u prvoj rečenici ovog odgovora. Vidim i na jednom drugom pitanju da se to postavlja kao Vaša inicijativa. Ja još jednom podsjećam, to je bila moja inicijativa do trenutka dok se Parlament nije izjasno. Nakon što se Dom izjasnio to je odluka ovog Parlamenta i pozivam Vas, dakle, da to na takav način tretirate. Naš sistem je na takav način postavljen da ne utvrđuje Vijeće ministara BiH dnevni red Parlamenta BiH, već je obrnuto Parlament donosi odluke a Vijeće ministara treba da ih provodi. U ovom slučaju Parlament je donio odluku i ja ću, dakle, insistirati na provođenju odluke Parlamenta i mislim da Vijeće ministara to mora provoditi, a nastaviću da insistiram zato što je to u interesu apsolutno svih građana i naroda Bosne i Hercegovine, jer jedan takav zakon, kao što je slučaj u drugim zemljama, treba da nam poboljša ekonomsku saradnju, saradnju na obrazovnom planu, na naučnoistraživačkom, na sportskom [[poslanik se upozorava na vrijeme]] brojnim drugim poljima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem zastupniku. Riječ dajem predsjedavajućem, gospodinu Šefiku Džaferoviću. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno ministru pravde u Vijeću ministara BiH, koje glasi – Kojim kriterijima se rukovodio ministar pravde Bosne i Hercegovine kada je imenovao najnoviju Komisiju za polaganje pravosudnog ispita, Rješenjem od 21.02.2017. godine? Da li je, dakle, ispoštovan princip proporcionalne zastupljenosti naroda u pogledu sastava, kao i rukovodstva Komisije? Hvala.
Zahvaljujem predsjedavajućem. Odgovor, ministar pravde Bosne i Hercegovine, gospodin Josip Grubeša. Izvolite. 26
Hvala lijepa, poštovana predsjedavajuća, na postavljenom pitanju. Ukratko, člankom 6. Zakona o polaganju pravosudnog ispita na razini Bosne i Hercegovine propisano je da se ispit polaže pred Povjerenstvom za polaganje pravosudnog ispita, koje se sastoji od predsjednika i četiri člana s liste ispitivača. Sukladno odredbama Zakona predsjednika Povjerenstva, dva zamjenika i 18 ispitivača imenuje nadležni ministar pravde na vrijeme od dvije godine iz reda diplomiranih pravnika s položenim pravosudnim ispitom koji su radom u pravosudnim tijelima, ili odvjetništvu, ili u državnim tijelima uprave, drugim institucijama ili drugim pravnim osobama, stekli visoki ugled pravnog stručnjaka, kao i iz reda znanstvenika iz područja pravnih znanosti iz predmeta koji se polažu na ovom ispitu. Predsjednik Povjerenstva, njegovi zamjenici i ispitivači s liste su ispitivači za određene predmete, a rješenjem o imenovanju određuje se tko je od njih ispitivač za pojedini predmet. Rješenjem o imenovanju Povjerenstva, iz veljače ove godine, proporcionalno su zastupljeni svi konstitutivni narodi, odnosno jednak je broj ispitivača iz svakog konstitutivnog naroda iako ne postoji eksplicitna zakonska odredba. Svaki od ispitivača zadovoljava uvjete iz članka 6. stavak (2) Zakona, odnosno isti su radom u pravosudnim tijelima, ili odvjetništvu, ili u državnim tijelima uprave, ili u drugim institucijama ili drugim pravnim osobama, stekli visoki ugled pravnog stručnjaka, kao i iz reda znanstvenika iz područja pravnih znanosti iz predmeta koji se polažu na ovom ispitu. Hvala vam.
Zahvaljujem ministru. Komentar, predsjedavajući, gospodin Džaferović. Izvolite.
Poštovani ministre, ja sam ovo pitanje postavio vrlo nerado i nisam čovjek koji postavlja ovakvu vrstu pitanja, ali ja sam bio nemalo iznenađen da se već po ko zna koji puta dešava, a sigurno je drugi puta, da kada su u pitanju predsjednik i dva zamjenika ove Komisije nema ni jednog predstavnika iz reda bošnjačkog naroda, pa Vi sada kažite je li to u redu ili nije u redu, po Rješenju. Paritet i proporcija, Vi ste sada kazali ispoštovan je princip proporcionalne zastupljenosti tako što je određen jednak broj. Pazite, paritet je jednak broj, paritet propisuje Ustav, propisuju zakoni i on se mora poštovati uvijek Tamo gdje ga nema onda je to proporcionalni sistem i ova Komisija spada u taj sistem. I to morate da poštujete, takav je Ustav BiH. Ako povrijedite paritet onda vrijeđate prava kolektiviteta, a ako povrijedite proporcionalni sistem onda vrijeđate individualna prava ljudi koji žive u ovoj zemlji. Dakle, to je jedan skladan omjer koji postoji u Bosni i Hercegovini i koji se mora poštovati. Pametni ljudi su uvijek o tome vodili računa, poštujte paritet svugdje tamo gdje je propisan i poštujte proporcionalni sistem svugdje tamo gdje propisan. Na tim principima funkcionira ova zemlja. Ja tražim da Vijeće ministara ovu stvar stavi na dnevni red sjednice, da se ovo dobro izanalizira i da se ova sramota otkloni. Sramota je, ministre, da ni predsjednik, ni dva zamjenika, po Vašem Rješenju, ni jedan od njih nije Bošnjak. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem predsjedavajućem. Riječ dajem uvaženom zastupniku Fehimu Škaljiću. Izvolite. 27
Gospođo Krišto, gospodine Džaferoviću, doktore Zvizdiću, ministrice, ministri, kolege i kolegice, dame i gospodo. Moje obraćanje Vijeću ministara danas je motivirano potrebom da pozovem građane Bosne i Hercegovine da se intenzivnije obraćaju Parlamentu. Svjedoci smo da povremeno dobijamo pisma od građana Bosne i Hercegovine u kojima se iznose određene ocjene i sugestije, i najčešće sudbina tih pisama je nepoznata dalje. Nedavno smo dobili pismo građanina Rifata Tirka iz Sarajeva, koji daje odgovarajuće ocjene, daje neke preporuke, ja nisam komunicirao sa gospodinom, niti ga poznajem, ne znam jesu li utemeljene te činjenice o kojima on komentariše, ali je pismo upućeno svima nama, Predsjedništvu BiH, Vijeću ministara i obadvije entitetske vlade. Moje pitanje je – Šta je sudbina tih pisama, kakvi su odgovori i moramo znati da građani imaju pravo na odgovor i da trebaju dobiti odgovor? Odgovori ne moraju biti potvrda onog o čemu se piše, ali moraju biti određenje vlasti i potpora građanima na komunikaciju. Mi kao Parlament smo dužni otvoriti taj koridor i stimulisati da pisma koja dobijamo nisu gluhi telefoni. Zato sam uputio, u povodu ovoga pisam gospodina Tirka kao primjera jednog od pisama, a bilo ih je još, zahtjev da se da ocjena šta je to. Ne očekujem danas da se na tu temu komentariše, ali bih tražio od Vijeća ministara da pisma koja su građani pisali nama i Vijeću ministara imaju odgovor i da znamo kakav je taj odgovor. Hvala.
Hvala Vama. Dakle, odgovora usmenog danas očigledno nema. Gospodine Škaljiću izvolite komentirajte.
Ja nisam ni očekivao danas usmeni odgovor, ja sam nadležnom ministarstvu na koje se odnosi ovo pismo rekao da je to pismo gospodina Tirka samo meni povod za jedno generalisanje cijele teme komunikacije građana i Parlamenta, građana i vlasti, da ta komunikacija mora biti dvosmjerna i u tom smislu traženje odgovora šta je sudbina pisama koje dobijamo.
Hvala Vam lijepo. Poštovane dam i gospodo mi smo na ovaj način završili sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja koja smo spojili i sa prošle i sa ove sjednice. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče dopuna dnevnog reda želim da napomenem sljedeće. U dnevni red dodate su: Tačka 3. Zahtjev poslanika Mirsada Mešića i Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-652/17, od 06.03.2017. godine. 28 Tačka 4. Zahtjev poslanika Mirsada Mešića i Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-653/17, od 06.03.2017. godine. Podtačka g) u tački 14. Izvještaj o radu Komisije za pripremu izbora Vijeća ministara BiH, broj: 01/7-50-19-58/17, od 28.02.2017. godine. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Za riječ se javio uvaženi zastupnik Saša Magazinović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, zamjenici, kolegice, kolege zastupnici, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara, ostali prisutni, sve vas srdačno pozdravljam. U svoje ime i u ime kolege Bećirovića predlažem dopunu dnevnog reda sa tačkom dnevnog reda koja glasi – Informacija o Odluci Predsjedništva broj taj i taj, a u vezi sa kršenjem Aneksa VIII Dejtonskog mirovnog sporazuma. Obrazložiću prijedlog za dopunu dnevnog reda. 25. maja 2016. godine Predsjedništvo je donijelo jednoglasno Odluku kojom se međunarodni članovi Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika razrješavaju sa dužnosti. Pored toga Predsjedništvo je isti dan donijelo Odluku o promjeni načina odlučivanja u okviru ove Komisije koja je ranije podrazumijevala učešće jednog od međunarodnih članova. Aneks VIII Dejtonskog mirovnog sporazuma striktno navodi da Komisija je sastavljena od pet članova, od čega 3 iz Bosne i Hercegovine i 2 međunarodna. S tim u vezi postavio sam i poslaničko pitanje u skladu sa Poslovnikom gospodinu Incku, visokom predstavniku u Bosni i Hercegovini, koje se tiče tumačenja ove Odluke Predsjedništva i kršenja Aneksa VIII Opšteg okvirnog sporazuma za mir u Bosni i Hercegovini, kao i načinom na koji je njegov Ured reagovao. Naravno, ja još uvijek nisam dobio zvaničan odgovor, ali vidim da se OHR oglasio u medijima tvrdnjom da je i sam visoki predstavnik, a i nekoliko bilateralnih donatora, upozorilo članove Predsjedništva prije donošenja ove Odluke da Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika i njen rad se dovode u pitanje donošenjem ovakve Odluke. Budući da je Aneksom VIII Dejtonskog mirovnog sporazuma jasno definisano nešto što je Predsjedništvo na drugačiji način definisalo, budući da je Odluka donešena jednoglasno. Ovom sjednicom je predsjedavao gospodin Izetbegović, koji je i, je li, formalo i predložio glasao i potpisao Odluku koja je objavljena u „Službenom listu“, broj 42/16. Naravno da postoji opravdana zabrinutost da je ovo uvod i možda čak i alibi za druge ljude i kršenje Dejtonskom mirovnog sporazuma u njegovim drugim aneksima. Takođe sasvim opravdano se otvorila rasprava da li će se na isti način riješiti pitanje i međunarodnih sudija Ustavnog suda, možda isto ovako nekim dogovorom koji na vidjelo izađe [[poslanik se upozorava na vrijeme]] skoro godinu dana nakon što se dogovor desi. Evo ja ću poštivajući ovo vrijeme se ovdje zaustaviti, a pretpostavljam da će biti prilike da o ovom važnom pitanju Parlament raspravlja i eventualno donese neke svoje stavove.
Hvala Vam lijepo. Mi materijala nikakvog nema samo da znate. 29
... [[nije uključen mikrofon]] Imamo mi materijal daćemo ...
Dakle, ja kažem šta je kod nas ovdje pa sad Vi znate šta Vam je činiti po Poslovniku. Gospodin Momčilo Novaković ima riječ. Izvolite.
Cijenjeni članovi Kolegija, koleginice i kolege, uvaženi predsjedavajući i članovi Savjeta ministara. Ja sam danas dobio dopunjeni dnevni red nastavka 42. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Prošli put smo imali dopunjeni dnevni red 42. sjednice Predstavničkog doma pa bi ovo onda mogao biti dopunjeni dnevni red nastavka dopunjenog dnevnog reda 42. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Mislim da poslovnički ovo nije moguće. Mi smo za 42. sjednicu dobili dnevni red i 42. sjednica je počela, zato se ovo danas zove nastavak 42. sjednice. Taj dnevni red koji smo dobili od Proširenog kolegija za 42. sjednicu se može proširivati jedino ovdje na sjednici Doma glasanjem i nigdje drugo to nije moguće uraditi. Dakle, na današnjem dnevnom redu od 33 tačke, 19 tačaka nije bilo na dnevnom redu 42. sjednice i niti za jednu od ovih 19 ovaj Dom nije imao priliku da se izjasni da li će biti na dnevnom redu ili neće. Mislim da o ovim tačkama danas nije moguće razgovarati izuzev ako predsjedavajući ne predloži i da se o svakoj od njih izjasnimo zasebno u ovoj raspravi o dnevnom redu. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ja sam jučer na Kolegiju u proširenom sastavu predlagao da se točka 18. sa, ova koja se odnosi na deklaraciju, već kako se zove, koju je predložio kolega Magazinović skine sa dnevnog reda jer nije imala nikakve elemente obvezujuće točke Bilo je glasovanje na Kolegiju u proširenom sastavu i točka je, dakle, ostala na dnevnom redu, glasovima kolega iz reda bošnjačkog naroda. Dakle, ja bih danas ostao pri tome, s tim što bih možda, uvažavajući, na neki način, činjenicu koju je kolega Magazinović, iako ovdje nema obrazloženja, a ima ovaj prethodni dio, uvodni, koji nas uvodi ovo što kasnije predlaže u Rezoluciji, kolega Magazinović je, ovaj, u jednom od pasusa, trećem, četvrtom, rekao da, ovaj, nešto o unutarnjem mješanju, mješanjem u unutarnje stvari Bosne i Hercegovine, pa bih mu ja predložio, dakle, da on ovu točku povuče i da možda pripremi za narednu sjednicu u kojoj će, dakle, možda zaželjeti svim članicama ili recimo PIK-a ili Europske unije dobar napredak jer se puno njih miješa u unutarnje stvari Bosne i Hercegovine. Zašto ovo govorim? Zato što bi tada bilo cjelovit pristup toj temi, i ja bih to mogao podržati. Dakle, ima ovdje dosta doista zemalja koje se petljaju, pa sam čak navodi u prvoj stavci, dakle, stavove State Department-a, dakle, možda i Sjedinjenim Američkim Državama. Bilo bi dobro da to povuče, da to bude cjelovito rješenje jer, ovaj, u suprotnom, ako to kolega predlagač ne želi, dakle, povući sa današnje sjednice i predložiti možda sličnu za sve ovo što 30 govorim, onda ja predlažem, dakle, da se ova točka sa dnevnog reda danas skine. Dakle, da se skine jer ovo nije nikakva željoteka, ovo je Parlament BiH, ovdje se radi o jednoj želji, dakle, ja mislim da ovo nije željoteka i ja bih doista volio da ne pretvorimo ovaj naš Parlament u prelo ili sijelo o nekim željama za dobar napredak, a prije svega zato što sam ja i član jedne delegacije, ovaj, prijateljstva sa susjednim zemljama, ne znam je li kolega Magazinović u tome, dakle, mislim da se ovako prijateljstvo neće graditi i da bi ovakva Rezolucija imala onda uporište, a posebnice, ovaj, zato što tzv. ljevica, doduše ovo je možda prijedlog samo gospodina Magazinovića, nisam siguran da li je ispred SDP-a, ovaj, jer posebice zainteresiran za rad predstavnika iz reda hrvatskoga naroda i u zemlji, i izvan zemlje, a u zadnje vrijeme sve češće i DF, ovaj, pa valjda je to na tragu toga. A podsjetiću i na obveze i ustavna riješenja koja ima Hrvatska u svom Ustavu i kao potpisnica Dejtonskog mirovnog sporazuma i obveze i ustavna, ustavne nadležnosti. Ali ako, kažem, ne želi da povuče i prijedlog moj prihvati, onda predlažem da se ova točka skine s dnevnog reda. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Riječ, ispravka krivog navoda gospodin, uvaženi zastupnik, Saša Magazinović. Izvolite.
Kao što smo i navikli, kolega Lovrinović se nije pripremio za ono za što govori, jer ovo o čemu je govorio zapravo nije sadržaj ovog dokumenta. Upravo suprotno. Ova Rezolucija je zapravo pokušaj da i mi kao Parlament još jednom ustvrdimo da savjeti i ljubav koja dolazi iz susjedne Hrvatske pokazuju da ljubav ne poznaje granice, pa čak ni međudržavne, i da bar dijelom na jednak način uzvratimo tu pažnju i ljubav. Dakle, ovo je, kolega Lovrinoviću, sve suprotno od onog o čemu ste Vi govorili. Pri tome, ovo ne treba da bude pubertetska ljubav, mi smo napunili već 25 godina od nezavisnosti, već ulazimo u jednu zreliju fazu gdje ta ljubav treba da bude popraćena i međusobnim poštovanjem. I zbog toga ja zaista ne vidim razlog zbog čega bi se ova ovako pozitivna stvar skidala sa dnevnog reda i ne vidim, ja sam očekivao Vašu podršku, i očekujem je još uvijek, ali osnovni preduslov za to je da Vi pročitate šta ovdje piše pa da onda o tome razgovaramo. Hvala.
Hvala Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik Denis Bećirović, izvolite. Izvinjavam se, ispravka krivog navoda, uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović.
Da odgovorim u paketu.
Imate riječ gospodine Lovrinoviću.
Hvala lijepa. 31 Dakle, ja sam opet dobro pročitao što ovdje piše i nadam se da neće točka ostati na dnevnom redu, jer to bi isuviše bilo pretvaranje ovog Parlamenta u željoteku, kako sam rekao, ali eto, vidjećemo kako će se kolege o tome izjasniti. Ja se nadam da kolega Magazinović ima mandat, dakle, da o onom dijelu što govori o ovoj Rezoliciji, u jednoj od točaka da zastupa neke manjine u Republici Hrvatskoj i manjinske skupine, da je on dobio od njih mandat da im predlaže ovakva rješenja u Parlamentu BiH. Iskreno se nadam da je to tako. Dakle, ja ponovno podsjećam, pozicija ustavna Hrvatske države,i pozicija Bosne i Hercegovine u ovakvim međusobnim odnosima nije ista. Ja ne znam što nije ista, dakle, mogli smo mi predložiti na primjer da se mi brinemo da donesemo rezoluciju o bošnjačkim, bošnjačkoj manjini u Albaniji. Ja sam svojedobno potpisao jednu takvu incijativu da se prizna njima status nacionalne manjine pa, ja i kolega Rančić, to nije uvaženo. Dakle, mi to možemo staviti u svoj Ustav, pokušati ugraditi, donijeti, itd, međutim to nemamo. Zato kažem, volio bi da, da ste konzistentni, dakle ja se nadam da se slažete sa mnom da se u unutarnje stvari Bosne i Hercegovine mnogi petljaju, pa sam zbog toga predložio da bih mogao čak i podržati kad bi se to napravilo na taj način da sve ovdje ... prepoznamo ove, dakle, te države koje nam to čine, da li su to članice PIK-a, da li su to, ne znam ni ja, potpisnice Dejtonskog mirovnog sporazuma, ili neke druge države. I naravno da bih možda mogao to čak i podržati, nisam protivan, međutim Vi izdvajate samo, dakle, jednu državu, što li, ne znam, dakle, vjerojatno zbog te, kako ste rekli, pubertetske ljubavi prema ovoj državi, ili ovom narodu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik Denis Bećirović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Moram reći da sam očekivao da u dnevnom redu današnje sjednice, između ostalog, bude i inicijativa koju sam još u decembru 2016. uputio, a inicijativa se odnosi na to da u Bosni i Hercegovini usvojimo strategiju prevencije masovnih ratnih zločina i genocida. Prekrupno je to pitanje da bi ono bilo razrješeno tek na takav način kako je to, prema mojim informacijama, zamislio gospodin i kolega Mladen Bosić. To pitanje, odnosno, ta incijativa koja je legalno dostavljena u proceduru ne tretira pitanje ni prošlosti ni sadašnjosti. Iz njenog naziva je vidljivo da ona tretira pitanje budućnosti. I to ne parcijalno jednog, drugog ili trećeg naroda, ili Ostalih, već svih. I apsolutno jedna takva ideja je na fonu i u interesu svih naroda i građana Bosne i Hercegovine. Ne znam zašto se kolega Bosić, kao bivši predsjednik SDS-a i sada visoki funkcioner SDS-a, odlučio da uvede novu vrstu blokade i da sada blokira da Kolegij to uputi u parlamentarnu proceduru. Podsjećam da to nije baš dobra praksa iz prostog razloga što nakon tog veta od strane, prije svega, kolege Bosića, ja sad očekujem da recimo i Šefik Džaferović, kao trenutno predsjedavajući Predstavničkog doma, kada u narednom periodu, i ako dođe prijedlog recimo SNSD-a i HDZ-a o ukidanju stranih sudija u Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine, sada i ja očekujem da će kolega Džaferović takav jedan prijedlog zakona zaustaviti već u Kolegiju, tako da neće ni doći u parlamentarnu proceduru. I drugo, u vezi sa dnevnim redom jeste činjenica da, i to sam govorio i krajem prošle godine, mi imamo po Poslovniku obavezu da imamo zajednčku sjednicu oba doma. Do sada smo, do sada smo imali po dvije sjednice u prethodnim mandatima, a prvi put se dogodilo da u 2016. nemamo nijedne sjednice. Kada sam to postavio krajem 2016. bio je odgovor da se planira, 32 međutim, evo jasno je da će proći i mart mjesec 2017. a da mi po Poslovniku, kako on predviđa, nemamo zakazane takve sjednice, i ja želim da još jednom upozorim na to.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Mladen Bosić. Izvolite.
Prije svega, mislim da u ovoj skupštini, odnosno Parlamentu, treba razgovarati o svim stvarima, ali postoji neka granica koju ljudi treba da imaju u vidu. Riječi su teška stvar da stalno ponavljamo, ne može se sve pričati bez obzira na posljedice koje to proizvodi. Znači, gospodine Bećiroviću, ja cijenim Vaš angažman kao poslanika, ja mislim da ste se Vi opredjelili za provokaciju kao političku disciplinu. Provokacija je uredu stvar ako ne prelazi određenu granicu i ako ne šalje poruke koje znače mržnju. U Vašim provokacijama i porukama, kao što je bio i prijedlog ove tačke dnevnog reda, ja mogu ponekad da prepoznam namjeru, koje nisu dobre namjere za budućnost odnosa među ljudima ovdje. Takve stvari neću nikada podržati, nisam podržao da se uputi ta Vaša incijativa o toj tački dnevnog reda na bilo koju Komsiju. To nije prvi slučaj da se tako dešava, desilo se i ranije, dobili smo informaciju od Sekretarijata, Vi ste bili predsjedavajući kad je isti takav slučaj bio i kad ste Vi zaključili da je to kraj procedure i obavijestili predlagača da više nema oko toga dalje rasprave. Znači, ja sam iskoristio svoje pravo, na osnovu svoje procjene, kao član Kolegija, da Vaša incijativa neće donijeti ništa dobro, naprotiv da će biti povod za dalje nerazumijevanje i za dalje zatezanje odnosa u Bosni i Hercegovini.
Hvala lijepo. Gospodin Denis Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite
Dakle prvo, za razliku od kolege Bosića, nema potrebe da koristim nijednu kvalifikaciju koja na bilo koji način može diskvalificirati i kolegu Bosića, ja imam potrebu da govorim samo o činjenicama i o argumentima. Dakle, dostavljena je inicijativa koja se precizno zove Strategija prevencije masovnih ratnih zločina i genocida, i to ne nad jednim narodom već za sve narode i građane. Kako ste Vi u tome našli da to može biti provokacija i za koga to je sada posebno pitanje. Druga stvar, to što poredite sa nekim prethodnim mandatima, itd, to nema blage veze. Ovo je toliko krupno i važno pitanje za Bosnu i Hercegovinu da ga je nemoguće porediti sa nekim stvarima koje su se odnosile na neke ... tehničke okolnosti. Prema tome, kolega Bosiću, volio bih da ste svoju repliku iskoristili na način da imate neki argument protiv toga, a ne da dajete kvalifikacije je li to provokacija ili nije. Nije to nikakva provokacija, vjerujte to treba uraditi radi budućnosti i srpske, i hvatske, i bošnjačke i sve druge djece u ovoj zemlji. Da im ova država garantuje da im se nikad, barem u budućnosti, neće ponoviti ono što im se događalo u prošlosti. I treba da nam to bude temeljna, jedna od temeljnih zadaća da to osiguramo, a ne da na ovakav način posmatramo stvari i da bježimo od onog što je suština. I da još jednom podsjetim, neću ja odustati od te ideje, jer duboko mislim da je ona potrebna ovoj zemlji, i ponavljam ne jednom narod, već apsolutno svim narodima i građanima Bosne i Hercegovine. 33
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, uvaženi zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem se. U vezi incijative uvaženog kolege Magazinovića i Bećirovića, Informacija o Odluci Predsjedništva Bosne i Hercegovine koja se tiče razrješenja međunarodnih članova Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika, mi ćemo podržati zahtjev da se ovo uvrsti u dnevni red. Želim samo naglasiti da ćemo ukoliko dođe do rasprave o ovom pitanju tražiti da se u sklopu ovoga razmatra još jedno pitanje koje je jednako važno, ako ne i važnije. Na istoj sjednici Predsjedništvo BiH je usvojilo Odluku o izmjeni odluke o Komisiji za očuvanje nacionalnih spomenika i u toj Izmjeni odluke o Komisiji za očuvanje za očuvanje nacionalnih spomenika Predsjedništvo BiH je stavilo, odnosno izmijenilo član da kaže da se odluke donose konsenzusom članova Komsije, a Aneks VIII Dejtonskog mirovnog sporazuma jasno kaže – Komisija donosi odluke većinom svojih članova. Dakle, Predsjedništvo je, pored toga što je donijelo Odluku kojom izuzima međunarodne članove ove Komsije, odnosno raspušta ih, otpušta ih, donijelo možda još opasniju odluku da, iako Aneks VIII kaže da ova Komisija sve odluke donosi većinom, Predsjedništvo u Odluci o Komisiji za očuvanje nacionalnih spomenika kaže da se sve odluke donose konsenzusom. I meni nikako nije jasno kako je barem jedan član Predsjedništva BiH glasao za takvu stvar koja možda uvodi presedan kada je u pitanju Ustavnu sud BiH. Zahvaljujem.
E sad smo krenuli baš gdje ne treba, ali evo ja ću se suzdržati, ovaj. Riječ dajem gospodinu Predragu Kožulu. Izvolite.
Pa, ja ću se ovdje priključiti inicijativi kolege Lovrinovića, iako je, držim, ona je u ime našeg Kluba pa možda nisam ni trebao, ali evo kazaću da ću se priključiti toj incijativi da se sa dnevnog reda skine točka 18., upravo iz razloga što sam predloženu Rezoluciju pročitao. I da držim da je ta, taj dokument, ta Rezolucija ispod razine ovog Parlamenta i da je ona nepristojna. Ja ne želim spuštati razinu rada ovog Parlamenta i ne želim u njemu biti nepristojan i zato predlažem da točku 18. skinemo sa dnevnog reda. Moguće da su prema Bosni i Hercegovini različiti vanjski, različite države, različiti vanjski čimbenici bili u prošlosti nepristojni često, što veća država, što veći faktor to je bila nepristojnija prema Bosni i Hercegovini vrlo često, toga smo svjedoci. Da li je Republika Hrvatska na taj način postupala? Držim da nije, posebno nije na razini rezolucija to radila. I zato zaista sugeriram upravo zbog razine ovog Parlamenta, zbog dosadašnjeg načina njegovog rada, da se točka 18. skine s dnevnog reda. U principu, ona je na tragu i dosadašnjeg djelovanja kolega iz Kluba SDP-a, i do sada je svaka incijativa iz tog Kluba stvarala u ovom Parlamentu konflikt, unutarnji konflikt koji se prenosio i vani. Ovome rezolucijom ide se i korak dalje, pa se taj konflikt prenosi i prema inozemstvu, prema vani. Dakako na ovaj način vrlo brzo bi ova zemlja izgubila prijatelje. 34 Još jednu stvar ću napomenuti vezano za 2. točku dnevnog reda koju je ovdje predložio kolega Magazinović, pa ću, makar je to možda, da ne bi išlo i to u raspravu, citirati prvu rečenicu članka 9. Aneksa VIII koja kaže – Pet godina nakon što ovaj Sporazum stupi na snagu Vlada BiH će preuzeti odgovornost za funkcioniranje Komisije. Meni je konačno drago da je vlast u Bosni i Hercegovini ... preuzela odgovornost za nešto što piše u aneksima Djetonskog sporazuma. Ne samo iz razloga što nama odgovornost treba, nego što smo vrlo svjesni ako se ovdje često spominje europski put da ćemo u tom europskom putu morati konačno preuzeti odgovornost za ovu zemlju. Ako je ovo prvi korak prema tome ja ga zaista pozdravljam. I predlažem da se ni ova točka dnevnog reda ne uvrsti na današnju sjednicu.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, gospodin Saša Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Kožul kaže da je ovo ispod razine, a nije mu ispod razine kad u ovu državu predstavnici drugih država ulaze kao u kafanu, rade šta hoće i govore šta hoće. To mu nije ispod razine i na to nisam čuo do sada nikakvu njegovu reakciju. Nije ispod razine kad neko doživljava Bosnu i Hercegovinu kao hobi državu, pa kad nema tema o svojoj državi onda pokrene neko naše pitanje, i to unutrašnje. Na to se ne reaguje. Ali jeste ispod razine kada bilo ko u Bosni i Hercegovini kaže – ljudi ostavite nas na miru, imamo mi i svojih problema koje ne znamo kako da riješimo i bez toga da nam vi pomažete kako nam pomažete. Na kraju krajeva, ova Rezolucija ima za cilj da poruči svima da se prvo pogledaju u ogledalo, da očiste ispod svog praga, ispred svog praga pa da onda pokušaju nama pomoći, ali uz uvažavanje. Imali ste prije par dana izvještaj State Department-a o nama susjednoj državi, nije to Saša rekao, ali uvažavam da se Vi ne slažete ni sa tim ocjenama. Kolega Lovrinović priča o legitimitetu, niste opet pazili. Ja Vas pozivam da budete koncentrisaniji. Kolega Bećirević Vam je fino objasnio da ono što usvoji Parlament postaje stav Parlamenta, to nema veze ni sa Sašom, ni sa Nikolom, ni sa bilo kim drugim. Dakle, Parlament ovo odbije, uredu, Parlament se s tim ne slaže. Tako da nema potrebe da Vi mene pitate nizašta, nego da se uključite pa možda nešto predložite. I ne tražimo mi nikakvu konstitutivnost, niste opet pročitali, nego vrlo ljubazno pozivamo ljude da u svrhu pružanja ruke pomirenja u regiji razmisle eventualno o tome, [[poslanik se upozorava na vrijeme]] pošalju pozitivan signal, itd. Dakle, nema potrebe za nervozom, a kolega Arnaut je [[poslanik se upozorava na vrijeme]] upravu, ovaj, i u obrazloženju stoji ovo o čemu je i on govorio.
Hvala Vam lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Nešto State Department kaže i on nama kolega Magazinoviću, sad sam Vas pratio i upravo sam, što kaže kolega Kožul, čitao ono što ste predložili. I pitao sam Vas imate li mandat da predlažete u rezoluciji koji će usvojiti Parlament BiH za nešto što treba riješiti u Republici Hrvatskoj, imate li mandat od onih majoriziranih skupina do zahtjeva da neke nacionalne 35 manjine postanu konstitutivne? Valjda imate mandat, valjda ste Vi to dobili da ovaj Parlament o tom odredi. A ponovo Vas podsjećam, dakle, da pozicija Republike Hrvatske, sukladno Dejtonskom mirovnom sporazumu, ima jednu posebnu ulogu, dakle, kao svjedok toga, Mirovnog sporazuma, i kao obvezu prema građanima iz reda hrvatskog naroda koji žive u Bosni i Hercegovini. Tu poziciju Bosna i Hercegovina nema u odnosu na stanje u Hrvatskoj. Dakle, može imati, možemo se dogovoriti ali, dakle, ja sam zato predložio, pošto nam se svi petljaju, Vi ste uzeli primjer Hrvatske kako to ne treba raditi, ima i te i to, mogli ste bilo koga, imate to pravo, zato sam i predložio da povučete, pa da pripremite ovu rezoluciju za sve one koji nam se petljaju, pa da im pošaljemo tu snažnu poruku. Ja sam na tom tragu, i možda bih Vas i podržao, ako povučete to i napravite nekako tako, ako ne, onda predlažem da se točka skine s dnevnog reda. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ja pozivam zastupnike da ne vode raspravu o suštini, ovo je obavezna tačka dnevnog reda da znate, mislim, odmah, i ne ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa ja sam vam to kazao, to kažem i sada i o tome se neće ni glasati. Nemojte molim vas da vodimo raspravu o nečemu što još nije postala tačka dnevnog reda. Dajte da ovo privodimo kraju. Riječ ima uvažena zastupnica gospođa Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Budući da je kolega Lovrinović u svom prvom izlaganju rekao tzv. ljevica, ja ću se sada, je li, okoristiti njegovim primjerom i reći tzv. stranka koja predstavlja hrvatski narod, a to je stranka iz koje dolazi gospodin Lovrinović i tako ću i nastaviti dalje da koristim taj termin. Dakle, vidimo iz priloženog kako to predstavnici, odnosno oni koji se izdaju za predstavnike Hrvata u Bosni i Hercegovini zdušno brane svoju matičnu državu. Dakle, njihova matična država nije Bosna i Hercegovina, njihova matična država je Republika Hrvatska, nažalost. Ali od Bosne i Hercegovine primaju sve naknade, sve beneficije, žive savršeno, dok Hrvati, za koje oni kažu da ih predstavljaju, jako, jadno žive. Kada bi se kolege ovako zdušno borile za Bosnu i Hercegovinu svima bi nama bilo jako dobro, puno bi zdraviji odnos imali, puno bi ljepše u Bosni i Hercegovini sve funkcionisalo nego kada mi, kao, evo ljevica, za koju kaže gospodi Lovrinović da je tzv.
Molim Vas, molim Vas. MAJA
tzv., ja Vam se ispričavam gospodine predsjedavajući, 36
Molim Vas, vodite raspravu, gospođo, gospođo MAJA
ja imam svoje vrijeme koje mogu iskoristiti na koji ja način
Ne, ne, Vi možete samo koristiti vrijeme za tačku, za ono što je predmet rasprave.
Izvinite, nikoga dosada niste opomenuli osim mene.
Pa eto Vas opominjem.
A zašto recite mi?
Zato što sam Vas opomenuo.
Po Poslovniku zbog čega, koga sam ja uvrijedila i šta sam ja prekršila po Poslovniku?
Gospođo Gasal, nemojte voditi dijalog sa mnom, izvolite privoditi diskusiju kraju.
Pa privest ću kraju. I nemojte me prekidati. Dakle, gospodin Lovrinović predlaže da se ovo kao obavezna tačka, koja se ne može skinuti, da se skine sa dnevnog reda i poziva kolegu Magazinovića da se pripremi jedan sve, jedna sveobuhvatna incijativa, a ja predlažem evo gospodinu Lovrinoviću da prihvati ovu Rezoluciju, a da on za narednu sjednicu pripremi sve te rezolucije koje bi trebale ići u smjeru prema drugim državama. Hvala.
Hvala lijepo. Je li Lovrinović imao, je li imao dvije intervencije povodom tačke? Nepridržavanje dnevnog reda, izvolite, ali samo to. Da vidimo šta je to, nepridržavanje.
Dakle ovaj, gospodine predsjedavajući, ja sam jučer rekao da ovo nije obvezna točka dnevog reda, da po članicima koji su navedeni nema takvu poziciju, dakle nije prošla ni tijela, niti je, dakle, po hitnom postupku, nema status obvezujuće točke.
Dobro, hvala Vam lijepo. 37
Nema status obvezujuće točke. A meni je Republika Hrvatska dala izlaze u svijet, a Bosna i Hercegovina ...
Hvala Vam lijepo, hvala Vam.
Počesto oduzima sve ono što ...
Hvala vam gospodine Lovrinoviću, hvala Vam. Poštovane dame i gospodo zaključujem raspravu povodom dnevnog reda. Stvari kada je u pitanju dnevni red današnje sjednice i Poslovnik Predstavničkog doma stoje ovako. Imali smo prijedlog gospodina Magazinovića vezano za tačku dnevnog reda, ovdje je dostavljen materijal, i mi ćemo to ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Dakle, ja sam raspravu zaključio gospodine Novakoviću, svoj stav možete samo prilikom glasanja da izjasnite, nema više diskusije ni za koga. I o ovome nećemo glasati, dakle ovo je jednostavno tako. 38 Što se tiče prijedloga gospodina Lovrinovića, prema Poslovniku ovo je obavezna tačka dnevnog reda i mi ovu tačku dnevnog reda ne možemo skinuti ali se možemo izjasniti kada za to dođe vrijeme. Što se tiče prijedloga gospodina Beirovića ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas, što se tiče, molim vas lijepo, što se tiče gospodina Bećirovića i njegovog prijedloga ja moram da kažem ovo, dakle, da smo mi imali dva materijala na sjednici Kolegija.
/nije uključen mikrofon/
Dakle, ali ja Vama odgovoram sada gospodine Bećiroviću, Vi ste se javili za raspravu, dakle ja znam da Vi nemate prijedloga, ali da znate da su Vaši prijedlozi bili na raspravi na Kolegiju i nije bilo saglasnosti ni za jedan materijal, a dva su materijala bila, da idu u nadležnu komisiju. I po Poslovniku bi o tome trebalo da odluči Dom. Ali na sjednici ni oko toga nije postojala saglasnost, nego smo se onda odlučili da Vam napišemo to šta se dešavalo na samom Kolegiju i Vi ćete to pismo dobiti, ako ga već niste dobili. I što se tiče gospodina Kožula, njegov prijedlog je identičan kao i prijedlog gospodina Lovrinovića, mi ne možemo skinuti ovo sa dnevnog reda iz razloga o kojima sam ja govorio. A što se tiče skidanja ove tačke koju ste također na početku dnevnog reda predložili i to je obavezna tačka dnevnog reda i to ne možemo da skidamo. I ja vas molim, dakle nema više, ja ne mogu dozvoliti diskusiju nakon što sam zaključio raspravu. Ja vas pozivam sada da pristupimo glasanju o dnevnom redu. Molim vas da povučete ove diskusije jer ne mogu dozvoliti diskusiju nakon što sam zaključio i dao objašnjenje.
/nije uključen mikrofon/
Gospođa Krišto traži pauzu od 5 minuta. Pet minuta pauza. Molim vas da uđete u salu i zauzmete mjesta. Molim zastupnike da zauzmu mjesta, pristupamo ...
[[nije uključen mikrofon]] 39
Nema potrebe. Dakle, molim vas lijepo, gospođa Krišto je tražila petominutnu pauzu radi konsultacija unutar samog Kolegija i konsultacija sa svojim Klubom, ali nakon konsultacija unutar Kolegija mi vas obavještavamo kao Kolegij da ćemo glasati o prijedlogu gospode Magazinovića i Bećirovića, jer ispunjene su proceduralne pretpostavke, bez obzira šta mislili o tome ali procedura je ispoštovana. Zatim smo razjasnili stvar i sa gospodinom Novakovićem i gospodin Novaković također prihvata naše objašnjenje. Sa gospodinom Lovrinovićem smo također, ovaj, kao Kolegij obavili razgovor, dakle ovo je stvarno obavezna tačka dnevnog reda i neće biti glasanja oko toga. Gospodin Bećirović je dobio objašnjenje, gospodin Kožul, tako da imamo da glasamo samo o ovom prijedlogu gospode Magazinovića i Bećirovića. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] To ćete dobiti naknadno. Sad se pripremite da glasate o ovom prijedlogu, pripremite se za glasanje o prijedlogu Magazinovića i Bećirovića za uvrštavanje ove tačke vezano za Aneks VIII. 15 za, 9 protiv, 8 suzdržanih. Postoji opća nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. Usaglašavanje?
Naknadno.
Naknadno usaglašavanje. Prema tome, ja konstatujem da je dnevni red današnje sjednice onako kako ste dobili u dopuni za današnju sjednicu, a to je: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 41. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 3. Zahtjev poslanika Mirsada Mešića i Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-652/17, od 06.03.2017. godine; 4. Zahtjev poslanika Mirsada Mešića i Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-653/17, od 06.03.2017. godine; 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Šemsudin Mehmedović, zakon broj: 01-02-1- 2610/16, od 10.10.2016. godine (drugo čitanje); 40 6. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upravi – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-3044-1/16, od 06.01.2017. godine (prvo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodatu vrijednost – predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2/17, od 26.01.2017. godine (prvo čitanje); 8. Izvještaj komisije Kolegija Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanika Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika (zakon broj: 01-02-1-105/17, od 11.01.2017. godine); 9. Izvještaj o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, podnosilac: Ministarstvo pravde BiH, broj: 01,02-02-1-126/17, od 12.01.2017. godine; 10. Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2016., akt broj: 05/2-50-19-386/17, od 07.02.2017. godine; 11. Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2016., akt broj: 05/3-50- 19-402/17, od 07.02.2017. godine; 12. Izvještaja o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2016. godinu, akt broj: 05/1-50-19- 469/17, od 14.02.2017. godine i Plana rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, akt broj: 05/1-50-19-467/17, od 14.02.2017. godine; 13. Izvještaj o radu Komisije za odlučivanje o sukobu interesa za 2016., akt broj: 01,02,03-50-19-331/17, od 31.01.2017. godine; 14. Izvještaji o radu stalnih komisija Predstavničkog doma: a) Izvještaj o radu Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma za 2016. godinu, broj: 01-50-3-181/17, od 18.01.2017. godine; b) Izvještaj o radu Komisije za vanjske poslove Predstavničkog doma za 2016. godinu, broj: 01/2-50-3-181/17, od 15.02.2017. godine; c) Izvještaj o radu Komisije za vanjsku trgovinu i carine Predstavničkog doma za 2016. godinu, broj: 01/3-50-3-181/17, od 07.02.2017. godine; d) Izvještaj o radu Komisije za finansije i budžet Predstavničkog doma za 2016. godinu, broj: 01-50-3-181/17, od 24.01.2017. godine; e) Izvještaj o radu Komisije za saobraćaj i komunikacije Predstavničkog doma za 2016. godinu, broj: 01-50-3-181/17, od 01.02.2017. godine; f) Izvještaj o radu Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti polova Predstavničkog doma 2016. godinu, broj: 01-50-3-181/17, od 23.01.2017. godine; g) Izvještaj o radu Komisije za pripremu izbora Vijeća ministara BiH, broj: 01/7-50- 19-58/17, od 28.02.2017. godine; 15. Izvještaji o radu stalnih zajedničkih komisija oba doma PSBiH: a) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost BiH za 2016. godinu, broj: 01,02-50-14-108-1/17, od 17.01.2017. godine; b) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH za 2016. godinu, broj: 01,02-50-14-108/17, od 11.01.2017. godine; c) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj za 2016. godinu, broj: 03/3-50-14-108/17, od 02.02.2017. godine; d) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za evropske integracije za 2016. godinu, broj: 03/4-50-14-108/17, od 03.02.2017. godine; e) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za administrativne poslove za 2016. godinu, broj: 01,02-50-14-108/17, od 06.02.2017. godine; 41 f) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ljudska prava za 2016. godinu, broj: 03/6- 50-14-108/17, od 07.02.2017. godine; 16. Izvještaj o realizaciji preporuka Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH u vezi sa Specijalnim izvještajem o pristupačnosti radnih prostora zakonodavnih organa u Bosni i Hercegovini osobama sa invaliditetom, podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, akt broj: 03/6,01,02,03-37-226/17, od 23.01.2017. godine; 17. Izvještaj o pregledanom stanju finansijskog poslovanja političkih stranaka u 2014. godini, materijal Centralne izborne komisije BiH, broj: 01,02-16-1-2546/16. od 03.10.2016. godine; 18. Prijedlog rezolucije o želji za napredak Republike Hrvatske – predlagač: poslanik Saša Magazinović, broj: 01-02-2-490/17, od 16.02.2017. godine; 19. Informacija o Godišnjem planu obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inozemstvu za 2017. godinu, materijal Ministarstva odbrane BiH, broj: 03/1-03-2884/16, od 10.11.2016. godine; 20. Informacija Ministarstva odbrane BiH o dokumentu Pregled odbrane (po Zaključku Predsjedništva BiH broj: 03/1-03-3131/16, od 13.12.2016. godine); 21. Razmatranje ostavke Miroslava Škorića na mjesto člana Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, akt broj: 01,02,05/1-34-1-199/17, od 20.01.2017. godine i Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, akt broj: 01,02-34-1-199/17, od 01.02.2017. godine; 22. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure za imenovanje jednog člana Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine iz srpskog naroda, broj: 01,02-50-14-376/17, od 06.02.2017. godine; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Prvog amandman na Sporazum između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Švicarske Konfederacije o dodjeli finansijske pomoći „Program vodosnabdijevanja i otpadnih voda u Bosni i Hercegovini II“ – obnova i nadogradnja sistema vodosnabdijevanja i otpadnih voda u opštinama Tuzla i Zenica, materijal broj: 01,02-05-2-157/17, od 16.01.2017. godine; 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 1 na Ugovor o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i Evropske investicione banke zaključen 05.10.2011. u Luksemburgu i 25. 10. 2011. u Sarajevu – Projekat bolnice u RS-u, materijal broj: 01,02-05-2-158/17, od 16.01.2017. godine; 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Slovenije o saradnji u oblasti turizma, materijal broj: 01,02-05-2-303/17, od 30.01.2017. godine; 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o izmjenama i dopunama Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Slovenije o zapošljavanju državljana Bosne i Hercegovine u Republici Sloveniji i Protokol o provođenju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Slovenije o zapošljavanju državljana Bosne i Hercegovine u Republici Sloveniji, materijal broj: 01,02-05-2-391/17, od 07.02.2017. godine; 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vijea ministara Republike Albanije o pomorskom prijevozu tereta trgovačkim brodovima, materijal broj: 01,02-05-2-491/17, od 16.02.2017. godine; 28. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Aranžmana o bespovratnoj pomoći iz programa ORIO za fazu provođenja i fazu funkcioniranja i održavanja izgradnje kanalizacione 42 mreže i postrojenja za preradu voda u Bijeljini, ORI11BA08I, materijal broj: 01,02- 02-10-524/17, od 20.02.2017. godine; 29. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Prvog dopunskog sporazuma o finansiranju i projektu koji se odnosi na dodatne mjere obnove nakon poplava i smanjenja rizika od prirodnih katastrofa na Sporazum o finansiranju i projektu od 31.10.2014. godine između KfW-a, Frankfurt na Majni (KfW) i Bosne i Hercegovine (primalac), Federacije Bosne i Hercegovine (Federacija) i općina Tuzla i Zenica (agencija za realizaciju projekta) u dodatnom iznosu od 2.375.000,00 eura – Program vodosnabdijevanja i otpadnih voda u Bosni i Hercegovini II, materijal broj: 01,02-05- 2-525/17, od 20.02.2017. godine; 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Međunarodne konvencije o zaštiti novih biljnih sorti od 02.12.1961. godine, tekst izmijenjen u Ženevi 10.11.1972., 23.10.1978. i 19.03.1991. godine, materijal broj: 01,02-05-2-563/17, od 22.02.2017. godine; 31. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Austrije o saradnji u oblastima kulture, obrazovanja, nauke, omladine i sporta, materijal broj: 01,02-05-2-564/17, od 22.02.2017. godine; 32. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Međunarodne konvencije o sprečavanju akata nuklearnog terorizma koju je Bosna i Hercegovina potpisala 07.12.2005. godine, materijal broj: 01,02-05-2-565/17, od 22.02.2017. godine; 33. Razmatranje materijala sa oznakom ''povjerljivo'', akt broj: P – Pov – 07-03-10-9- 49/16, od 17.11.2016. godine (Napomena: materijal za ovu tačku dnevnog reda je, zbog povjerljivosti, dostupan isključivo kod sigurnosnog službenika Parlamentarne skupštine BiH i nije ga moguće iznositi. Uvid u materijale možete ostvariti u kancelariji br. 215 (II sprat) svakim danom od 9 do 17 sati). Prelazimo na realizaciju dnevnog reda. Prva tačka dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 41. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste dobili. Otvaram raspravu. Ima li primjedbi? Nema primjedbi. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, Ad. 2. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja
Zahvaljujem. Dakle, ja sam dobio odgovor na jedno pitanje, a to je od Ministarstva vanjske trgovine, odnosno Vijeća ministara, koje se odnosi na Strategiju o zaštiti okoliša i životne sredine i ja sam 44 odgovorom, dakle, zadovoljan, ali nisam zadovoljan što nije doneseno, ali tako je kako jeste. Međutim samo ću iskoristiti prigodu da napomenem da još dva odgovora nisam dobio, to je od Federalne televizije nikada, a ima već preko pola godine i nisam dobio od gospođe ministrice Borovac na tragu, dakle, zaštite ljudskih prava obitelji Filipović ovdje u Sarajevu, dakle stambenih. Ona je doduše ..., ja sam rekao prije nove godine da ja više neću ministricu, ovaj, podsjećati na to do iza nove godine. Evo, sad je treći mjesec ja mislim da je vrijeme da Ministarstvo ponovno se uključi u rješavanje tog pitanja, da dobijem odgovor. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Monika Tomić, komentar. Izvolite.
Pozdravljam sve nazočne. Moje pitanje je bilo upućeno na zahtjev nekoliko umirovljenika koji su živjeli u Sarajevu 1995. godine, pitanje je bilo – Odlukom PIO/MIO Sarajevo svim umirovljenicima koji su regulirali mirovinu do 31.03.'92. smanjena je mirovina za 39,2%, što je utvrđeno po najpovoljnijem periodu uzastopnih 10 godina. Druge republike nisu umanjile mirovine ... bivše Jugoslavije. Po kojoj osnovi su navedene mirovine umanjene i mogu li se navedene mirovine uvećati za smanjeni iznos, te isplatiti retroaktivno za umanjeni iznos? U odgovoru, kojim zbilja nisam zadovoljna, kaže da trebam dostaviti predmetnu odluku na koju se pozivam i Službene novine u kojima je ista objavljena. Moj zaključak je iz ovoga svega da je moje pitanje vrlo precizno i da se iz odgovora razaznaje da oni ne žele na to pitanje odgovoriti ili pak nemaju, ovaj, reduciran kadar koji na to pitanje može odgovoriti. Uglavnom ja ću se potruditi da to pitanje postavim u nekom drugom obliku. Hvala.
Hvala lijepo. Komentar, uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Prvo bih komentarisala dostavljeni odgovor od Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom, pri čemu sam ja postavila pitanje vezano za konkurs koji su oni objavili, a to je viši saradnik za administrativne poslove. I po mojim saznanjima i informacijama iako su na konkurs pristupile osobe sa invaliditetom, a po članu 15. Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom osobe koje ispunjavaju opće, pa samim tim i posebne uslove, a koji su osobe sa invaliditetom imaju prednost pri zapošljavanju. Odgovor su mi dostavili da je bilo osoba koje su pristupile, dakle potvrdili su ovo što sam i ja imala kao informaciju, koje su pristupile konkursu, ali da nisu izabrane jer su izabrani kao najviši rangirani kandidati. Međutim, na pitanje da li su transparentno objavljeni CV-evi, odnosno intervjui i rezultati biranja i glasanja za osobe koje se trebaju uposliti i ko je ta osoba koja je najviše rangirana, naravno smatraju da tu informaciju ne trebaju da dijele sa javnosti i zadržavaju to kao svoje pravo koje nije zakonski propisano. 45 Činjenica jeste da se Fond za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom osnovao upravo kako bi afirmisao i promovisao kako trebamo kao društvo da upošljavamo i damo prednost osobama sa invaliditetom da se upošljavaju u Bosni i Hercegovini i oni kao takva ustanova ne rade apsolutno ništa po tom pitanju da bi oni kao ustanova bili ti koji također u svojoj ustanovi zapošljavaju osobe sa invaliditetom. Na pitanje koliko osoba u njihovoj ustanovi, odnosno u Fondu radi, a koje su osobe sa invaliditetom, dobila sam informaciju da su to tri osobe, ali nema informacije na kojim pozicijama i koji je to onda procenat, jer ja ne znam koliko je uposlenih u Fondu za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje. Tako da ću ja iskoristiti svoje poslovničko pravo i dodatna pitanja uputiti ovom Fondu, kako bih uakazala na diskriminatoran odnos spram osoba sa invaliditetom u Bosni i Hercegovini, a baš ustanova koja je, jel, formirana kako bi vršila promociju upošljavanja osoba sa invaliditetom. Drugi odgovor koji sam dobila jeste od Federalnog ministarstva zdravlja Dakle, nakon svih probijenih poslovničkih rokova 19.01. sam postavila pitanja i konačno dobila odgovor, i hvala im na tome. Dakle, oni, pitanje je bilo vezano za biomedicinski potpomognutu oplodnju u Bosni i Hercegovini, gdje sam ja pitala da li postoji jedinstveni fond iz kojeg se mogu finansirati pokušaji biomedicinski potpomognute oplodnje u Bosni i Hercegovini za parove koji se bore sa sterilitetom. Naravno oni kažu da ne postoje informacije, jedinstvene informacije na nivou Bosne i Hercegovine, iako su oni Federalno ministarstvo koje koordinira sa svim ministarstvima zdravlja na nivou kantona i sasvim je logično da bi trebali da imaju jedinstvenu metodologiju prikupljanja tih informacija i samim tim jedinstvenu informaciju. Oni nažalost to nisu u stanju da iskoordiniraju i da imaju ove informacije. Također u proračunu planiranih sredstava za liječenje biomedicinski potpomognute oplodnje nema fonda iz kojeg bi se, nema ustvari novca koji bi bio rezervisan na ovo ime i koji bi naši građani i građanke mogli koristiti, ali ima Fond solidarnosti. Iz Fonda solidarnosti se žene sa invaliditetom mogu podvrgnuti, je li, besplatnom pokušaju biomedicinski potpomognute oplodnje, pa se postavlja pitanje da li je izvršena diskriminacija naspram osoba koje nisu, koji nemaju invaliditet spram osoba koje su osobe sa invaliditetom. Dakle, ovdje ... imamo već jednu notu diskriminacije gdje se iz Fonda za solidarnost izdvajaju sredstva za osobe sa invaliditetom, odnosno žene koje mogu biti podvrgnute biomedicinski potpomognutoj oplodnji, a druge žene ne. Naravno, taj iznos koji oni izdvajaju za humanu reprodukciju osoba sa invaliditetom, dakle žene koje bi se mogle podvrgnuti iz Fonda solidarnosti na pokušaj biomedicinski potpomognute oplodnje u 2016. godini iznosio je 100.000 KM, što je sasvim nedovoljno, i kad uzmete u obzir da su to skupi postupci i da iz dva pokušaja rijetko kad biva pozitivan ishod. Dakle, dok u Federaciji BiH premijer kupuje nova vozila, izdvaja ogromna sredstva za nabavku novih vozila, evo vidimo koliko su odlučni da poboljšaju natalitet u Bosni i Hercegovini na ovaj način. Ja se zahvaljujem na dostavljenom odgovoru, iako su podaci koji su meni dostavljeni jako zabrinjavajući kada govorimo o osobama koje se bore sa sterilitetom.
Hvala Vam lijepo. Dkle, nije propisano ali je uobičajeno da komentar ne bi trebao biti, i logično je, duže od vremena koje je predviđeno za poslaničko pitanje. Nisam htio da prekidam ali vas molim da se pridržavate toga. Nema predsjedavajućeg koji može ovdje napraviti red ukoliko nema saradnju sa svojim koleginicama i kolegama. Ja vas molim da poštujemo Poslovnik, da omogućimo ovoj sjednici ... Gospodin Damir Arnaut. Izvolite. 46
Zahvaljujem predsjedavajući. Kako ste istakli dobio sam tri odgovora u proteklom periodu. Nisam zadovoljan odgovorom Ministarstva vanjskih poslova, jer u biti opet peti put kažu da ne žele da mi odgovore na pitanje. Ja molim sekretara da, i sam Kolegij, da interveniše po tom pitanju. Zaista je ovo prešlo sve mjere, prije svega odnosa prema Parlamentu, a i ... ponašanja mogu reći. Što se tiče Ministarstva pravde i Vijeća ministara tu sam zadovoljan zbog činjenice da njihovi odgovori ukazuju šta je ustvari i svrha poslaničkih pitanja, a to je da mi kao poslanici dovedemo do određenih promjena u društvu, pozitivnih naravno. I nije mi prvi put takvo iskustvo, imao sam iskustvo sa Institucijom ombudsmena i pristupa osobama sa invaliditetom, između ostalog, Parlamentarne skupštine BiH. Ovdje sam tražio od Ministarstva pravde, već neko vrijeme pitam šta je sa ratifikacijom amandmana na jedan međunarodni ugovor. I već određeno vrijeme Ministarstvo pravde izbjegava da pokrene tu ratifikaciju, i onda djelovanjem u Strazburu to je postalo međunarodna obaveza Bosne i Hercegovine. I onda sam u oktobru postavio pitanje šta je sad sa ratifikacijom, i tri mjeseca kasnije dobivam odgovor, kažu – e sad smo pokrenuli proces ratifikacije. Naravno, onda sam postavio dopunsko pitanje i pitao – kad, dajte da vidim dokumente. Ispostavilo se pokrenuli su nakon što sam im ja ukazao da je u Strazburu usvojena rezolucija koja je to napravila međunarodnom obavezom Bosne i Hercegovine. Isto tako kod Vijeća ministara pitao sam šta je sa Interresornom radnom grupom za uvođenje modernih tehnologija u izborni proces, devet mjeseci već obaveza stoji da je formirate. Mjesec nakon mog pitanja formira se ta grupa. Tako da ovo su neki pozitivni primjeri, nažalost u oba slučaja to je bio rezultat dopunskih, a ne inicijalnih poslaničkih pitanja. Zahvaljujem.
Hvala Vama Gospodin Jasmin Emrić, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam postavio pitanje Javnom preduzeću Željeznice Federacije BiH, a ono je glasilo – koje aktivnosti su vođenje u 2016. godini, te šta je urađeno na elektrifikaciji Unske pruge i osposobljavanju signalno-sigurnosnih i telekomunikacijskih postrojenja. Dobio sam odgovor kojim uopće nisam zadovoljan, niti formom, niti sadržajem, niti pristupom na koji su mi odgovorili. Odgovorili su sa svega tri rečenice za ovaj veoma važan projekt i u tim rečenicama uopće nije odgovoreno ono što sam ja pitao i za što sam se interesirao. U prvoj rečenici odgovaraju tko je nadležan za Unsku prugu, meni je to veoma dobro poznato, to ih uopće nisam pitao. Dalje, kažu da nemaju uopće informacija što se to radi na Unskoj pruzi. Mislim da je to katastrofalno nakon toliko godina zapostavljanja ovog projekta da oni kažu da nemaju informacija da li je nešto rađeno na dionicama Unske pruge. Tko god je prolazio tim krajem onda vidi da nije ništa urađeno, iako je bilo najava i u protekloj godini. Zbog toga sam ja i postavio pitanje da vidimo da li su se konačno probudili i da li žele ovom veoma važnom međunarodnom željezničkom koridoru dati njegovu funkciju i na taj način pomoći razvoju ove regije. Mene to zbilja ljuti da nakon toliko diskusija i ukazivanja na potrebu ulaganja u 47 elektrifikaciju Unske pruge nema pozitivnog odgovora. Doduše oni odgovaraju da će biti aktivnosti u 2017. godini, te da će se nešto raditi na signalno-sigurnosnim postrojenjima, telekomunikacijskim kontaktima i kontaktnoj mreži. Ali evo, to je pred nama i ja se nadam da će ovo što su naveli i biti ostvareno u 2017. godini. Previše je bilo obećanja u proteklih 10 godina, pa možemo reći i u protekle 22 godine ništa značajno nije urađeno na ovom veoma važnom međunarodnom željezničkom koridoru. Naravno, ja kako nisam zadovoljan odgovorom postavit ću dopunsko pitanje u kojem ću tražiti plan investiranja u Unsku prugu za 2017. godinu. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Mirsad Đonlagić, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam postavio pitanje ministrici odbrane, na osnovu informacija koje smo imali prilike čuti u javnosti, o stanju letačkih kapaciteta, kao i o intenciji Ministarstva odbrane da smanji letačke prinadležnosti za one koji lete i intervenišu u kriznim trenucima kojih u Bosni i Hercegovini tokom ljetne sezone ima jako puno, ali i u periodu kiša, takođe to je jedna latentna opasnost. Odgovor koji sam dobio ukazuje da se tu nešto uradilo. Da li je to dovoljno ovdje nema tog komentara, ali ja očekujem da je davanje ovog odgovora i komentara na moje pitanje bilo sasvim ozbiljan pristup, te da u tom smislu vjerujem da ovo što je urađeno, kad su letački kapaciteti u pitanju, je korektno. Vidjet ćemo da li će to biti dovoljno u periodu, ja se nadam da ipak bolje je da budu opremljeni a da ne intervenišu. I posebno mi je drago da je komentar, odnosno odgovor koji se odnosi na ove letačke prinadležnosti da to nemaju namjeru mijenjati u Pravilniku o naknadama i ličnim dohocima letača u Armiji BiH. A ono drugo što bih sad ponovo iskoristio, rekao sam to, još jednom, zato što ministar vanjskih poslova je obično prisutan, nije prisutan, ili ako je prisutan prisutan je vrlo kratko, 16. decembra sam postavio jedno pitanje ministru vanjskih poslova, ni do dan danas nisam dobio taj odgovor. I to je zaista krajnje neozbiljan odnos prema zastupnicima u Parlamentu, a mislim ja da smo i mi sami krivi i doprinijeli svemu tome i trebali bi da intervenišemo da se poštuju rokovi na osnovu kojih se dostavljaju, predviđeni za dostavljanje odgovora na naša pitanja. Hvala.
Hvala Vama. I na kraju, uvažena zastupnica Hanka Vajzović, komentar. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pitanje sam još 29. novembra prošle godine uputila Ministarstvu sigurnosti, a odnosi se na prekogranični transport komunalnog otpada iz Republike Hrvatske u Bosnu i Hercegovinu na području neumskog zaleđa. Konkretno sam pitala zašto se omogućava nezakonit prekogranični 48 promet, zašto se takav promet omogućava nama u graničnom prijelazu, na pograničnom, na graničnom prijelazu za pogranični saobraćaj i šta će ministar uraditi tim povodom. Proslijeđen mi je odgovor zasebno iz Granične policije i iz Uprave za indirektno oporezivanje, no rekla bih da sam dobila tekst koji čovjeka naprosto ostavlja bez teksta. Naravno, onda ja sam, već ko zna koji put nisam zadovoljna takvim odgovorom. Iz Granične policije su mi kazali da granična policija uz redovne granične provjere nije zabilježila prevoz komunalnog otpada, iako već i mediji o tome koliko puta izvještavaju, i svako zna i na terenu da je to tako na prijelazu ... Iz Uprave, naravno, govorili su o tome kako je, ovaj, sve se radi po zakonu, da ide sve kako treba, da usavršavaju svoj posao. Uprava za indirektno oporezivanje kaže, navodi iz zakona, citira, pa kaže – zabranjuje se uvoz otpada radi odlaganja u Federaciji BiH i tome slično. Iako sam vro konkretno pitala oni kažu da se, iz Uprave za indirektno oporezivanje, da se prevozi ali da je to roba u tranzitu. Međutim, opet svi znaju da nije ni u kakvom tranzitu. I kaže da rezultati izvršenih provjera u službenim evidencijama Uprave za indirektno oporezivanje da oni upućuju na prijelaze Neum I i Neum II. Naravno, oni nisu pogranični, ali tamo i ne ide to. To je tačno, ali nije tako kako je to na terenu. Uglavnom, da ne dužim, niko, u odgovoru niko ništa ne zna, otpad se i dalje neometano već godinama uvozi, oni rade, kako bi se kod nas kazalo, sve po zakonu. Čini se da ta činjenica, međutim ta činjenica da se nešto radi, a niko od nadležnih ne zna da se to radi, navodno, postaje ozbiljnije pitanje od našeg već hroničnog problema sa raznim neuređenim deponijama. Nije samo ova u Neumu, imamo ovdje u glavnom gradu vrlo sličan problem, samo što nije riječ o uvozu, o prekograničnom transportu, ali ovo postaje sigurnosno pitanje koje, evo redovno, iako sam i ranije postavljala slična pitanja ostajem bez odgovora. Hvala.
Hvala lijepo. Prelazimo na tačku tri dnevnog reda , to je Ad. 3. Zahtjev poslanika Mirsada Mešića i Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-652/17, od 06.03.2017. godine Zakonodavno-pravni sektor je 07.03.2017. godine dostavio Mišljenje kojim je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen s članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i s Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Rasprava je o hitnom postupku, napominjem i otvaram raspravu o proceduri. Zastupnik, uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Uvaženi predsjedavajući. mi smo u skladu sa odgovarajućim odredbama Poslovnika, dakle, predložili i ovaj i naredni Zakon koji tretiraju istu materiju da ide po hitnom postupku i zaista smatramo da ovakve neopravdane privilegije koje je u postdejtonskom periodu uvodila dejtonska politička klasa i u 49 ovom Parlamentu i u ovoj zemlji su apsolutno neprihvatljive. Svi pokušaji, ne samo kolege Mešića i moji i u prethodnim godinama, da ove stvari sistemski razriješimo nisu baš nailazili na odobrenje potrebne većine ovdje u Parlamentu. Stoga već evo posljednje dvije godine imamo jedan pristup da barem korak po korak ove stvari uređujemo. Kolega Arnaut je također jedno važno pitanje pokrenuo. Mislili smo da će to ili nekoliko takvih pitanja puno lakše proći, međutim zapelo je i na takvim pitanjima. U ovom slučaju riječ je o ukidanju jubilarne nagrade na koju imaju pravo i poslanici. Svjedoci smo da pojedini poslanici kad su diskreditirani zbog toga i u javnosti uopšte nisu ljudi znali ni da to postoji. Dakle, mislimo zaista kao predlagači da ovo treba po hitnom postupku, naravno ne mislimo da je ovo jedino što treba ukinuti, ali evo, ako je već pristup korak po korak, mislim da je i ovo jedan pozitivan korak naprijed.
Hvala Vam lijepo. Prije nego što dam riječ sljedećem zastupniku, na osnovu člana 27. stav (1) tačka f) Poslovnika Predstavničkog doma radi osiguranja razmatranja usvojenog dnevnog reda u cjelini ograničavam diskusije po svim tačkama dnevnog reda do 5 minuta. Riječ ima uvaženi zastupnik, gospodin Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Obzirom da je riječ o proceduri ja, iskren da budem, ne vidim razloge za hitnost procedure, jer ukoliko ćemo mi svakog zasjedanja imati bar po jednu tačku izmjene i dopune Zakono o plaćama i naknadama itd., čini mi se da se svake sjednice bavimo bar po jednim zakonom ili jednom izmjenom zakona koja tretira ovu oblast. To je jedna stvar. Druga stvar, ovo o čemu je riječ unutar same suštine ovog Zakona je zapravo, to su minorne uštede obzirom da se radi samo o izabranim zvaničnicima, to je bespredmetno uopšte razmatranje. Ja mislim da je ipak bolje da možda jednoj, na jednoj od narednih sjednica razmatramo formiranje komisije koja će napraviti sveobuhvatne izmjene i dopune zakona kojim će se ukinuti privilegije izabranih zvaničnika, a ne, evo, svake sedmice mi razmatramo po jednu izmjenu zakona. Ova sad je smiješna, evo ja s punim pravom govorim o tome zato što sam jedan od onih koji nije ni znao da imamo na to pravo i kojeg sam se odrekao. Iz tog razloga smatram da nema uopće razloga za hitnost ove procedure, nego dajte da možda formiramo radnu tijelo koje će predložiti ovom Domu sveobuhvatne izmjene kojima ćemo ukinuti privilegije i evo sami sebi kao zastupnici. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, kada je u pitanju procedura, član 133. stav (2) Poslovnika je jasan, stav (1) Poslovnika je jasan, predlagač može tražiti ukoliko je zakon visokog stepena hitnosti ili koji je formulisan na tako jednostavan način da se može usvojiti ili odbaciti u potpunosti da se razmatra po hitnom postupku. Da li je visokog stepena hitnosti ili nije nema potrebe uopšte da ulazim u to 50 pitanje, ono je donekle subjektivno u svakom slučaju, ne samo u ovom, ali ovaj drugi da je Prijedlog zakona toliko ..., odnosno koncipiran na tako jednostavan način da se može usvojiti ili odbaciti u potpunosti, ovaj, u jednom čitanju, mislim da je apsolutno bez dileme ispunjena ta poslovnička odredba. Dakle, radi se o zakonu, odnosno Prijedlogu zakona koji u potpunosti ispunjava tu poslovničku odredbu. Što se tiče drugih razloga za hitnost, odnosno ovog prvog dijela koji sam rekao već je subjektivan, ući ću u to samo zbog ovoga što je rekao uvaženi kolega Mehmedović. Ja sam takođe nailazio, kao predlagač tri različita zakona koji su se ticali ušteda u Zakonu o platama i naknadama, na nagovaranja kolega da se formira tijelo, da se čeka mišljenje Vijeća ministara. To je zaista bila grčevita borba da se ukine bijeli hljeb, pa da se ukinu i ograniče one naknade za rad u različitim komisijama, tako da sam ja zaista postao, a onda kada je zahvaljujući poslanicima iz, kada je vladajuća većina u pitanju, iz Saveza za promjene kada je oboren Zakon o ograničavanju otpremnina, ja sam zaista tada shvatio da je možda hitna procedura jedini način da ovu uradimo, jer svaki put kad otvorimo raspravu o tome u komisijskoj fazi imamo sve moguće opstrukcije, dakle. Tako da mislim da ovaj Prijedlog zakona ispunjava i ovu prvu odredbu da se radi o zakonu visokog stepena hitnosti. Jer znate šta će se desiti, mi imamo Nacrt od, koji je pripremilo Vijeće ministara, o izmjenama, sveobuhvatne izmjene Zakona o platama i naknadama i znate šta stoji tu da se osam institucija Bosne i Hercegovine izuzme od onog ograničenja naknada. Jedna od tih institucija je Komisija za pravosudni ispit. A čuli smo kolegu Džaferovića da je nedavno ta Komisija za pravosudni ispit promijenila izmjene i dopune u svom članstvu. Dakle, istovremeno imamo ovakvo formiranje novog članstva, mislim da su neke jako bitne konsultacije između uvažene kolegice i sekretara, pa sam im dao vremena da to završe. [[zajednička diskusija]] Dakle, govorim o hitnosti, kolega Novakoviću, govorim o tome da se radi o zakonu visokog stepena hitnosti zato što imamo Nacrt u vijeću ministara koji predviđa da se vraćaju naknade. Dakle, ja mislim da se radi o zakonu, svaki ovakav prijedlog koji dođe smatram da se radi o zakonu visokog stepena hitnosti jer ukoliko to hitno takve stvari ne usvojimo doći će nam kontra od Ministarstva finansija gdje će se, ne samo neće vršiti uštede, već one uštede koje su već ugrađene u Zakon one će se preinačiti. Imali smo pokušaj da se vrati bijeli hljeb na šest mjeseci, sad imamo pokušaj u Nacrtu vašem da se osam institucija izuzme iz ovog mehanizma maksimalne naknade za rad u komisijama, tako da smatram da ovaj Prijedlog zakona ispunjava obje poslovničke odredbe, dakle da se radi o Zakonu visokog stepena hitnosti i takođe da se radi o Zakonu koji je formulisan na tako jednostavan način da se može usvojiti u jednom čitanju. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolega Arnaut kao da se želi vratiti u vremena kada je bio u oporbi pa predlagao bijeli kruh da se, ovaj, izmjene odredbe tog zakona. Dakle, ja se, ja potpuno podržavam ono što je 51 gospodin Mehmedović rekao, posebice kolege iz stranaka koje su parlamentarna većina, dakle imamo naše ljude u Vijeću ministara, pa i kolega Arnaut ima ovog trenutka, da tako kažem, na neki način svoje ljude u Vijeću ministara i ja bih volio doista da se vratimo na taj način rješavanju pitanja, barem mi koji smo u parlamentarnoj većini. A sve ove druge populističke, dakle, nekakve izjave ovdje, ovaj, nastupa u ovom Parlamentu, ja mislim da ne treba, da nam ne trebaju i doista se, doista je sazrelo vrijeme možda čak da se donese Zakon o plaćama i naknadama izabranih dužnosnika posebno. Znači i to je jedna od mogućih rješenja. Međutim, dajte da pustimo da Vijeće ministara to ..., barem mi koji smo u parlamentarnoj većini. Zbog toga, dakle, podupirem ono što je, ovaj, rekao gospodin Mehmedović i ne mislim da je išta ovdje hitno i da to treba danas raditi na taj način. Hvala ljepo.
Hvala Vama Ispravka krivog navoda, uvaženi zastupnik Denis Bećirović. Izvolite.
Pa, ja mislim da kolega Mehmedović nije u potpunosti shvatio sve aspekte ovog predloženog Zakona, odnosno njegovu pravu suštinu. A njegova suština nije samo u finansijskom aspektu, on ima svoju i političku i moralnu dimenziju. Pogledajte kada smo prethodnih sedmica ili posljednjih mjeseci imali priliku da pojedine naše kolege u medijima budu optužene kako primaju jubilarnu nagradu, onda je percepcija vidite šta primaju, kolika je ta nagrada, itd. Sad kad imate prijedlog u Parlamentu da je potpuno ukinemo, e sad diskutujemo na način kao to je minorno. Ovo je definitivno još jedna od mogućnosti raznoraznih zloupotreba s ovakvom vrstom tzv. jubilarne nagrade i zato smo i predložili da to po hitnom postupku ukinemo, a podržavam kolegu Arnauta da se na tome ne zaustavljamo već da nastavimo u tom pravcu.
Hvala lijepo. Zaključujem, uvaženi zastupnik Damir Bećirović, izvinjavam se, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući ja u ime Kluba tražim pauzu od 20 minuta dok se vi usaglasite oko manipulacija sa sistemom za glasanje, elektronskim.
A molim Vas samo da mi pojasnite šta je to, ozbiljno.
Lijepo uzmite elektronski i grafički prikaz i ovaj isprintani dio koji se tiče glasanja poslanika SDS-a ili neglasanja i onda usaglasite grafički dio i usaglasite ovaj printani dio, pa nam recite da li je suzdržan ili nije glasao, a uporedite sa glasanjem kolege Ahmetovića. I zbog toga tražimo pauzu od 20 minuta. 52
Ja ću vam dati pauzu, naravno mislim to moram da uradim, 20 minuta, ali ništa ja tu pomoći ne mogu, tehnika je tehnika, mi znamo kakvo je stanje. Pauza 20 minuta. Molim vas nastavljamo u, molim vas lijepo, molim vas sačekajte malo, molim vas, pa sačekajte malo, dakle pošto gospođa Krišto ima obaveze kao član Kolegija odmah nakon što bi nastavili ovu sjednicu u 13:20, dakle uvažavajući prijedlog gospodina Damira Bećirovića za pauzom i inače pauzu koju imamo, ja sada dajem pauzu do 14:00 sati da se iskoristi za ručak i u 14:00 sati nastavljamo sa radom. Molim vas da zauzmete vaša mjesta, nastavljamo sa radom, imamo kvorum, nastavljamo sa radom. Ovdje nije gospodin Mehmedović, ispravak krivog navoda, pošto on nije tu, dakle ja, a ne javlja se niko više za riječ, ja zključujem
/nije uključen mikrofon/
Samo malo, ovaj, ja zaključujem raspravu, a naravno dajem riječ, i izvinjavam se, predsjedniku Kluba DF-a, gospodinu Damiru Bećiroviću da obrazloži zahtjev za pauzu. Izvolite.
Ja vas podsjećam još jenom, znači ako uzmete Poslovnik član 86. stav (5) koji kaže – ako se poslanik prilikom glasanja ne izjasni za, protiv ili suzdržan, a prisutan je u sali prilikom glasanja smatra se da je suzdržan. To nije urađeno ovdje na ovim printanim izvodima o glasanju sa poslanicima Saveza za promjene
Hvala Vam lijepo
Uvedene je kategorija koja ne postoji i to je kršenje i Poslovnika i pravila, znači. Ili radite ili učestvujete u radu Parlamenta ili izmišljajte nove metode kako da se dodvorite SNSD-u.
Hvala Vam lijepo. Dakle, ja molim službe, molim vas samo malo, dakle ja molim službe Parlamenta i sekretara Doma da vodi računa o svim aspektima koji su vezani za Poslovnik Predstavničkog doma. 53 Zaključujem raspravu i pozivam vas da se pripremite za glasanje. Mi sada glasamo o zahtjevu za hitni postupak vezano za zahtjev poslanika ili zastupnika Mirsada Mešića i Denis Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-652/17, od 06.03.2017. godine. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle, za je 16, protiv su 4, suzdržanih je 7. Nedovoljna entitetska većina iz entiteta Republika Srpska. Gospođe Krišto nema ovdje, usaglašavanje naknadno. Evo, i gospodin Bosić kaže naknadno. Mi prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, to je, Ad. 4. Zahtjev poslanika Mirsada Mešića i Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1- 653/17, od 06.03.2017. godine Zakonodavno-pravni sektor je 07.03.2017. godine dostavio Mišljenje kojim je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu o proceduri. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović. Izvolite.
Ma u jednoj rečenici, isto je, dakle, obrazloženje kao i prethodnih zakona s obzirom da regulira istu materiju, da ne ponavljam obrazloženje.
Hvala vam lijepo. Ako se više niko ne javlja za riječ, ja bih zaključio raspravu. Pozvao vas da se izjasnimo o proceduri za hitni postupak. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Da se ponovi, aha. Ponavljamo glasanje. Molim sistem, službe da pripreme sistem za ponovoljeno glasanje. 54 Ponovo glasamo sad. Dakle, 17 za, 4 protiv, 7 suzdržanih. Nema dovoljne entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. Naknadno usaglašavanje. Prelazimo na tačku pet dnevnog reda, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Šemsudin Mehmedović, zakon broj: 01-02-1- 2610/16, od 10.10.2016. godine (drugo čitanje)
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja odmah na startu samo da kažem da će Klub Saveza za bolju budućnost prihvatiti ovaj Zakon, ali nisam dobro shvatio je li znači da mogu amandman obrazlagati je li?
Ne možete.
Ništa ako, ako ne mogu ja bih samo osporio ustvari ovu činjenicu iz prostog razloga što na Komisiji sam imao pravo da raspravljam o ovom amandmanu i obrazlažem ga i glasali smo o njemu, ne vidim razloga zašto sad ovdje ne bi trebalo da se diskutuje o tom. Ali hvala, ako nemam pravo.
Hvala Vam. Gospodine Isakoviću zaista, dakle zastupnik, član 118. Poslovnika je vrlo jasan i on govori o svim aspektima ovoga o čemu smo mi, ovaj, dosada pričali. Vaši se amandmani ne odnose na temu samoga Zakona, dakle ne odnose se na Zakon tako da je to nemoguće da uđe u proceduru, takav je stav. Ali evo, gospodin Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite. 55
Gospodine predsjedavajući. Znači, član 124. Poslovnika je potpuno jasan, stav (2) kaže – u istom roku 24 sata ovlašteni predlagači amandmana iz člana 118., koji ste Vi upravo citirali, mogu predložiti amandmane u pisanoj formi koje žele ponovo braniti na sjednici Doma nakon što nisu usvojeni u Komisiji. E sad vidite, da je na Komisiji usvojeno, to o čemu Vi govorite, da gospodin Isaković ne može predlagati amandman jer se ne tiče teksta Zakon, Vi biste bili u pravu, međutim Komisija je zauzela stav, Komisija je glasala i zauzela stav da gospodin Isaković može predložiti taj amandman, a onda se Komisija izjasnila o amandmanu i većinom glasova odbila taj amandman. Dakle, Komisija je prihvatila pravo gospodina Isakovića da amandman brani, da ga predloži ustvari, a onda ga je odbila. Dakle, bilo je glasanje o amandmanu, ne o pokušaju da se predloži. Znači, prvo je se glasalo na Komisiji da ga, o tome može li ga predložiti, to mu je prihvaćeno, onda se na Komisiji, pogledajte Izvještaj Komisije, glasalo o amandmanu kao takvom, on je odbijen, nije dobio većinu. Član 124. mu daje pravo da ponovo brani amandman koji nije usvojen na Komisiji.
Hvala Vam lijepo gospodine Arnaut. Mislim i Vi i ja znamo koliko je sati i ja Vas molim da mi pomažete Vašim intervencijama, da mi ne odmažete i nemojte gonit mene da radim nešto što je protiv Poslovnika ako je neko drugi uradio nešto što je protiv Poslovnika. Ja to neću uraditi, ovo je Parlament ovo nije Komisija i ja Vas molim da se tako ponašamo. Ali evo, tražite ponovo riječ, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodine Džaferoviću, dakle ja ću Vam uvijek pomoći ukoliko je to što govorite utemeljeno na nečemu. Takođe, molim Vas da prihvatite činjenicu da ću uvijek prvo pomoći kolegi iz svog Kluba i to upravo sada radim. Član 124. stav (2) – može predložiti amandmane koje želi ponovo braniti na sjednici Doma nakon što nisu usvojeni na Komisiji. Ovaj njegov amandman, činjenica je, nije usvojen na Komisiji, glasano je o njemu, glasano je o amandmanu, ne o njegovom pravu da ga predloži. Dakle, on je predložio amandman, Komisija je prihvatila pravo da ga predloži, glasano je o amandmanu, pogledajte Izvještaj. Čak je rezultat glasanja o njegovom amandmanu bio 1 za, 1 protiv i 2 suzdržana. Komisija je amandman odbila. On prema članu 124. stav (2) ima pravo da brani taj amandman. To je, to je poslovnička činjenica. Zahvaljujem.
Hvala Vam lijepo. Diskusija, gospodin Saša Magazinović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. 56 Vrlo kratko, mi u Klubu SDP-a blagonaklono gledamo na ispravljanje nepravde prema velikom broju policijskih službenika koja se može ispraviti, između ostalog, i kroz ovaj Zakon, i u tom smislu imamo namjeru podržati ovo zakonsko rješenje. Međutim, bar kroz ovu raspravu želimo istaći nekoliko stvari koje smo, o kojima smo dobili spoznaju komunikacijom koju vjerovatno i ljudi u drugim klubovima imaju sa ljudima na koje se ove Zakon odnosi, pa gdje ima ocjena čak i o tome da se ispravljanje nepravde u ovom slučaju pravi uvođenjem još veće. Zbor čega? Zbog toga što se povećanje plata ne odnosi samo na one sa najnižim činom i one samo sa srednjom stručnom spremom, i čak i neke uporedne tabele, koje su ljudi kojih se ovo tiče pravili, kažu da po jednom od izračuna obični policajac, dakle, bi imao uvećanje cca 70 maraka, dok bi, recimo, neki od viših činova imali 200 i više. Dakle, odmah da kažem, čak i ako je pitanje da li ima novca u budžetu to se ne tiče nas iz opozicije nego onih koji su vlast i iz tog Kluba je čovjek koji predlaže Zakon i pretpostavljam da zna i odakle će sredstva biti obezbijeđena, ali sam dužan vizavi komunikacije sa ljudima na koje se ovaj Zakon odnosi reći i ovu stvar i nadam se da je i o tome vođeno računa. S druge strane interes koji pokazujemo za policiju na državnom nivou, volio bih da od ljudi koji se bave ovom temom, a evo kolega Mehmedović je zasigurno jedan od tih, rezultuje i inicijativom da malo proširimo naše spoznaje o tome na koji način teku procedure činovanja, ko i sa kakvom stručnom spremom vodi najsloženije istrage, pa da se možda i u tom smislu pooštre kriteriji kako bi policijska struktura na nivou države bila zaista reprezentativna. Još jednom uz sve ove manjkavosti i uz potrebu da kažem ovo što nam je prenešeno, mi imamo namjeru dati svoju podršku ovom Zakonu.
Hvala lijepo. Gospodin Mirsad Đonlagić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući Klub SBB-a traži pauzu od pola sata.
Na zahtjev Kluba SBB-a pauza od 30 minuta. Molim zastupnike da zauzmu svoja mjesta, nastavljamo sa radom. Predsjednik Kluba SBB-a je tražio pauzu, molim predsjednika Kluba da uzme riječ.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Klub SBB-a je, obzirom na cijelokupnu situaciju vezanu uz dnevni red, morao obaviti konsultacije u Klubu vezano za naše daljnje aktivnosti tokom ove sjednice i mi nastavljamo rad. Hvala na razumijevanju. 57
Hvala Vama. Nastavljamo dalje sa raspravom. Prema ovome što ja vidim ovdje nema prijavljenih za daljnju raspravu povodom ove tačke dnevnog reda. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, to je Ad. 6. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upravi – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-3044-1/16, od 06.01.2017. godine (prvo čitanje) Na prošloj sjednici Doma nismo prihvatili negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije o Prijedlogu zakona. Ustavnopravna komisija je 15.02.'17. godine dostavila Mišljenje o Prijedlogu zakona. Komisija je utvrdila da je Prijedlog zakona usklađen sa Ustavom i pravnim sistemom i prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Damir Arnaut, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Uzimajući u obzir da sam na prošloj sjednici Doma, na kojoj se razmatralo tada negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije, poprilično detaljno obrazložio ovaj Prijedlog zakona sada ću samo podsjetiti uvažene kolege da se radi o dopuni samo jedne odredbe i to na način da se u članu 104. koji već propisuje prekršajne kazne u iznosima od 150 do 500 KM doda i kazna u istom iznosu za nepostupanje po, između ostalog, zaključcima oba doma Parlamentarne skupštine BiH, njenih domova, komisija, poslanika i delegata u istoj, itd, itd. Dakle, član 27. koji govori o obavezama organa uprave dodaje se među članove za koje već ovim postojećim Zakonom propisana prekršajna kazna za nepostupanje od strane organa uprave. U međuvremenu je nakon te sjednice Doma na kojoj sam već obrazlagao ovaj Prijedlog zakona Ustavnopravna komisija izmijenila svoj stav, na prošloj sjednici Ustavnopravna komisija je dala pozitivno Mišljenje na ovaj Prijedlog zakona. I također želim podcrtati da je Ministarstvo pravde također dalo pozitivno Mišljenje na ovaj Prijedlog zakona koje Mišljenje je Vijeće ministara u međuvremenu usvojilo. U Mišljenju Ministarstva pravde, neću čitati cijelo Mišljenje, s ozbirom da se u većini Mišljenja pozivaju na odredbe, itd, itd, međutim kada je u pitanju ovaj suštinski dio Mišljenja kaže – Cijeneći razloge za donošenje koji su dati u obrazloženju Prijedloga zakona mišljenja smo da su isti opravdani. Prema tome, smatram da su se stvorili, smatram da postoje svi osnovi za usvajanje ovog Zakona. Smatram također da su bilo kakve rasprave kolega, odnosno žalbe kolega na nedobivanje odgovora od strane Vijeća ministra, na neizvršavanje zaključaka Parlamentarne skupštine od strane Vijeća ministara, odnosno konkretnih ministarstava i drugih organa uprave Bosne i Hercegovine, da zaista nisu opravdani ukoliko onda nisu spremni podržati uvođenje, odnosno, da budem vrlo direktan i konkretan, proširenje sankcija, jer postojeći Zakon već propisuje sankcije za nepostupanje od strane organa uprave, a ovim samo te sankcije proširujemo i za nepostupanje po zahtjevima Parlamentarne skupštine BiH i njenih domova, komisija, itd., što je nadasve opravdano. I ja mislim da je bio jednostavno propust ili previd u inicijalnom, tek kad 58 se prvi put radio ovaj Zakon o upravi, što to nije ubačeno, uzimajući u obzir da Parlamentarna skupština je ili direktno nadređena svim organima uprave Bosne i Hercegovine tako što imenuje njihove rukovodioce ili indikretno im je nadređena tako što imenuje Vijeće ministara koje onda imenuje rukovodioce drugih organa uprave. Dakle, sasvim je nelogično da su prekršajne sankcije propisane za nepostupanje po zahtjevima ombudsmena od strane organa uprave, a da nisu propisane za nepostupanje organa uprave po zahtjevima Parlamentarne skupštine BiH. Naime, Parlamentarna skupština BiH imenuje i rukovodioce organa uprave i ombudsmene, a kad organ uprave ne postupi po našem zahtjevu, cijelog Doma, cijele Skupštine, nema prekršajnih sankcija, a kad ne postupi po zahtjevu Institucije ombudsmena ima prekršajnih sankcija. Dakle, jedna zaista nelogičnost kojoj nema mjesta u ovom Zakonu. I zbog toga, između ostalog, smatram da je neophodno tu nelogičnost ispraviti. Ja se nadam da će uvažene kolege iz Saveza za promjene, čiji su glasovi naravno neophodni za usvajanje ovog Zakona, također podržati, inače zaista ne mogu shvatiti stalne istupe njihovih pojednih kadrova u proteklih nekoliko sedmica kako ambasadori ne postupaju po njihovim nalozima, itd., jer ukoliko nisu spremni uvesti sankcije onda zaista tim primjedbama nema mjesta. Kako sam već rekao na prošloj sjednici Doma sam detaljno obrazložio ovaj Zakon tako da mislim da je ovo sada sasvim dovoljno, a ostajem, naravno, ukoliko bude potrebno zadržavam pravo jer sada sam se obratio u svojstvu predlagača. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Pošto nema više ... SAŠA
/nije uključen mikrofon/
Da, naravno, samo Vi kažite. Zastupnik Saša Magazinović, diskusija. Izvolite.
Vrlo kratko, oprostite predsjedavajući.
Nema problema, samo izvolite.
Ovaj Zakon ima dva člana. Ako zanemarimo ovaj koji kaže kad će se objaviti u Službenim novinama onda je ovo Zakon sa manje od 20 riječi, uključujući i veznike, ali smatram ga izuzetno korisnim jer vraća dignitet Parlamentarnoj skupštini BiH. Smatram također da ispravlja grešku koja je eventualno načinjena u formulaciji ovog Zakona, jer je bilo sasvim logično da ova stvar bude dio Zakona i tu je predlagač, gospodin Arnaut, apsolutno u pravu. Nije mi jasno zašto možda nije predloženo u hitnoj proceduri zbog svoje jednostavnosti, ali to je pravo, naravno, predlagača da odluči o postupku, ali u svakom slučaju ovo je nešto što treba podržati. I na ovaj način bar mi koji smo o ovome govorili na različite načine u Parlamentarnoj 59 skupštini bili nezadovoljni nedobijanjem odgovora, tretmanom Parlamenta, pa evo i neke primjere koje je Arnaut iznio, ako mi podržimo ovo će sigurno proći, a vjerujem da je svima stalo da ova institucija, koju trenutno mi predstavljamo i u kojoj sjedimo, bude tretirana na odgovorajući način. Hvala.
Hvala Vama. Ne vidim više da se iko prijavio, osim ako neko ne pokušava, a nije tehnika proradila, mislim ako ima i takvih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodatu vrijednost – predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2/17, od 26.01.2017. godine (prvo čitanje) Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 26.01.'17. godine. Zakonodavno-pravni sektor je 01.02.'17. dostavio Mišljenje o utvrđenosti Prijedloga zakona s članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u insititucijama Bosne i Hercegovine kojim je utvrđeno da on nije u potpunosti usklađen sa članom 105. Poslovnika Predstavničkog doma. Iz tog razloga je Kolegij Doma odlučio od predlagača zatražiti ispravku uočenih nedostataka u Prijedlogu zakona, a predlagač Vijeće ministara BiH je 03.03.'17. dostavilo tražene ispravke Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodatu vrijednost. Ustavnopravna komisija dostavila je mišljenje usaglašenosti Prijedloga zakona sa Ustavnim i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine 06.03.2017. godine. Nadležna Komisija za finansije i budžet je 06.03.2017. dostavila Mišljenje o Prijedlogu zakona. Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Mirsad Isaković. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa, ovaj Zakon je jedan od zakona koji se usaglašavaju i mislim da je to dobra strana ovog Zakona. Međutim, u samom Prijedlog zakona nama na Komisiji, to sam obrazlagao i na Komisiji, je nedostajalo mnogo tih parametara u kojima bi vidjeli sljedeću stvar, a mislim da je ona vrlo važna u ovom momentu ako znamo da prihodi u budžetu su između 80 i 90% od indirektnih i direktnih poreza, u ovom slučaju nemamo od predlagača koliko, ovaj, sredstava će nedostajati u ovom budžetu, dakle koliko će biti umanjen budžet u ovoj godini za ova sredstva zašto se oslobađa poreza i PDV-a. Dakle, to je jedna, jedna loša strana ovog dijela. I drugo, oni su uradili za 2015. godinu i dijelom 2016. godine, ali statistički obrađen podatak za posljednju godinu dana u kome smo imali i niz nekakvih drugih vanrednih uvoza, izvoza, itd, mislim da nije relevantan. Porez na dodatu vrijednost je, dakle, počeo 2006., odnosno sa završnim računom 2007. godine i u tom periodu smo imali stvarno stanje. Dakle, ovdje što meni nedostaje je slijedeće – da vidimo koliko u budžetu za 2017. godinu imaćemo manje prihoda po ovom osnovu i koliki su ti prihodi. Ako imamo manje prihoda znači da ćemo imati i u rashodovnoj 60 strani manje, manje sredstava. Šta ćemo to uskratiti? Dakle, po meni je trebala puno bolja, bolje obrazloženje i puno, puno statističkih podataka da bi vidjeli o čemu se radi i koliki je to iznos. Dakle, ali u suštini SBB podržava ovaj dio i to nije ništa sporno kad je u pitanju jer se radi i sa usaglašavanjem carinske politike, odnosno evropske legislative u smislu, je li, poreza na dodatnu vrijednost i oslobađanje carina određenih, određenih roba. Jedna zamjerka koja bi trebala da bude, ovaj, i za ubuduće kada su u pitanju ovi, ovi i ovakvi zakoni, ovakve vrste, da bi znali šta nas očekuje i koliko je to manje para. Naravno, trebalo bi da stoji i mišljenje Komisije za finansije, odnosno Ministarstva finansija u smislu da li su ova sredstva, umanjenje ovih sredstava predviđeno u budžetu za 2017. godinu. Mi to sve skupa nemamo ovdje. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Zaim Backović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Prvo jedna mala opaska, ne vidim nigdje predlagača. Ne vidim nigdje predlagača. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Onda bi trebalo, onda će oni, naravno nadam se, moći da daju relevantno objašnjenje. Dakle, nakon sjednice Komisije jučer duboko sam ubijeđen da treba uraditi temeljitije promjene, a ne ovako, naravno, ja se sa Vama gospodine, mom prethodniku se obraćam, slažem, ovo su kozmetičke. Samo na jednom primjeru učinjeno je da se moje ubjeđenje učvrsti i da ukoliko ne bude, shodno onome što sam već govorio na prethodnim sjednicama, pristupljeno izradi temeljitije izmjene ovog Zakona da to uradim kao poslanik, zastupnik, predstavnik, sam. Privremeni uvoz oslobođen carine, bez ikakve garancije da će ta roba izaći iz ove zemlje, jer je privremeni uvoz. Ta roba nekim volšebnim putem bude distribuirana na prostoru Bosne i Hercegovine. PDV nestaje, nestaju milioni, nema ni poreza, i onda niko ne zna kako to da razriješi. Niko. Ali nestaje i jedna agencija koja je od vitalnog značaja za one koji se bave poslom i koji žele raditi i dati ono što Bosna i Hercegovina ima i van granica Bosne i Hercegovine. Nema ko da vam izda garancije, jer su te pare ustvari potrošene pare onoga ko je trebao da da garancije. I 80 miliona ispari. Vi ne znate, kažete otišle u unutrašnjem prometu i to bi sad trebala poreska, poreska kaže ovo, i to se onda vrtimo u krug, a tvornica žice je uvezla toliko hiljada tona željeza kojeg više nema. I Uprava ne može da objasni kako je to moguće da nema kotrolu nad privremenim uvozom koji je oslobođen PDV-a zbog potencijalnog izvoza. Niti znate da li je to i gdje je otišlo. Kažete otišlo u Željezaru Zenica, jeste li imali garancije da će to biti, da će biti PDV plaćen? Jeste li se ikada sjetili da kažete – uredu oslobođeni ste, položite bankovne garancije, biće vam vraćene u momentu izlaska iz ove države, proizvoda? Naumpalo vam to nije. Ali ovo je jedan primjer, i duboko sam ubijeđen, ja ovdje ne govorim na pamet, da treba pristupiti temeljnoj promjeri zakona. Jučer sam vašim prestavnicima naveo primjer samo dva grada tražeći da vidim imaju li podatke. Banja Luka i Sarajevo zajedno imaju registrovano 61 250.000 motornih vozila u privatnom vlasništvu. Ako troše dvomjesečno samo po jedan rezervoar goriva pokažite mi koliko je to nafte i naftnih derivata, a onda mi pokažite na koliko je nafte i naftnih derivata naplaćene akcize, carine, PDV-i. Negdje se ljudi to volšebno gubi. Nema, gdje, znači naveo sam tačan podatak, 164.000 Sarajevo, 90.000 Banja Luka, 200, skoro 250.000 vozila, gdje su ta sredstva. Zakon očito ima puno, puno šupljina. Naravno, ja podržavam, ali ovo je još uvijek samo jedna mala kozmetička promjena i [[poslanik se upozorava na vrijeme]] prihvatam da ste me upozorili, završavam, Vijeće ministara mora seriozno pristupiti analizi Zakona i cijelovitoj izmjeni ovog Zakona. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi, uvažena zastupnica Mensura Beganović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Gospodinu Backoviću bi samo, ovaj, ispravila jedan navod koji se odnosi na netraženje bankarskih garancija. Predmet o kome govorite zaista su tražene bankarske garancije, a od banaka koje su u Republici Srpskoj bankrotirale, što je jedan problem, a drugi problem što nisu garancije .. pravovremeno. Radi se o fabrici cijevi Unis Derventa, tako da ne bi ostala ta jedna informacija koju ste Vi dali, da nije tražena garancija. Garancija jeste tražena, ali nažalost nije praćena kako treba i dozvolili su da i te garancije ne mogu da se aktiviraju, što je meni mnogo poraznije od toga da nisu tražili garancije. Hvala.
Hvala Vama. A sada gospodin Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Poštovana, ja mogu reći, kolegice zastupnice, jesu tražene garancije, ali ne govorim ja o garancijama koje je dobio onaj ko je finansirao posao. Ja govorim o garancijama koje je Uprava za indirektno oporezivanje, za indirektne poreze, trebala da ima kod sebe, jer proizvod nije izašao iz Bosne i Hercegovine i nije naplaćen PDV. Znači ja, ja sam o nečem drugom govorio, ne o tim garancijama, ja znam da su uzete garancije nevalidne, nekvalitetne, itd, ja to znam, ali Uprava nije uzela garancije za robu koja je ušla, na onu razliku tih, te milione PDV-a ona nije uzela i roba je isparila, jer nije on imao nikakvu obavezu, on je robu prodo, pare transferisane Bog zna gdje, i niko u ovoj državi ni riječi da nam kaže šta se je s tim desilo, sa tolikim novcem. Ja sam o tome govorio, ništa drugo. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Fehim Škaljić, diskusija. Izvolite. 62
Hvala predsjedavajući. Želim reći da ove izmjene predstavljaju vrlo pozitivan primjer u politici indirektnih poreza. Oblast koja se oslobađa, principi koji se primjenjuju zapravo unose jedan novi kvalitet. Mi smo dosad imali da je filantropija kažnjavana porezom na dodatnu vrijednost, danas ono što je ulaganje u zdravstvo, što je u naučno-istraživački rad u oblasti zdravstva, jednostavno ovim dobija jednu novu potporu. Mi moramo imati pozitivan pristup onima koji žele donirati, pogotovo u oblastima koje su društveno korisne i opšte potrebne. Ovo je jedan primjer, ja to podržavam i ohrabrujem Vijeće ministara da se ide sve više u tom pravcu, da se mobiliziraju ljudi, da doprinesu razvoju onih potreba društva koje su zajedničke. Na ovaj način se stimuliše jedan širi segment društvenih mogućnosti da se doprinese stvaranju novih materijalnih vrijednosti u oblasti zdravstva, posebno kad je u pitanju oprema. I to je dobra stvar, podržavam.
Hvala lijepo. Ako se više niko ne javlja za riječ zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku osam dnevnog reda, to je, Ad. 8. Izvještaj komisije Kolegija Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanika Mirsada Mešića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika (zakon broj: 01-02-1-105/17, od 11.01.2017. godine) Kolegij Doma radeći kao Komisija nije postigao saglasnost o Zahtjevu. Izvještaj o usaglašavanju ste dobili. Nema rasprave o ovoj tački dnevnog reda, s obzirom na to da je riječ o Zahtjevu za hitni postupak odmah ćemo glasati o Zahtjevu u drugom krugu glasanja. Glasamo, dakle, o hitnosti procedure u drugom krugu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Dakle 21 za, 4 protiv, 5 suzdržanih. Postoji opća većina, iz Republike Srpske je jedan, nema za, nema protiv, dakle nema 2/3 protiv. Konstatujem da smo usvojili hitnu proceduru za ovaj Zakon. Sada otvaram raspravu o samoj suštini Zakona. Ako se, uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, ovo je već ne znam ni ja koji put da popravljamo članak 42., prelaznih i završnih odredbi iz davne 2005. godine, i mislimo da je to rješenje i stalno nam je to rješenje i tako evo već kako sam ja u mandatu dvije godine i više. Naravno da ovo nije rješenje ni sada, naravno da je ovo suprotno Zakonu o zaštiti potrošača, naravno da ne znam da li zadovoljava i, ovaj, 63 standarde po kojima radimo da se mijenja članak iz prelaznih i završnih odredbi, naravno da je na snazi članak 18. i da to već deseti ili stoti put ponavljam. Međutim, ovaj, ne znam kako će na kraju proći ovaj prijedlog zakonskog rješenja, kolege koje to svo vrijeme ovdje rade i pokušavaju predstaviti se javnosti kao spasitelji sustava nikada ne pokušavaju da ponude nekakvo cjelovito rješenje niti da kažu kako ćemo mi iz ove ukupne situacije izaći, nego samo daj da premostimo nekakvih par mjeseci pa ćemo opet vidjeti šta ćemo. Ja bih ovaj put podsjetio također da mi nemamo još uvijek nalaz revizije, a donijeli smo zaključak ovdje da revizija nam dostavi kakvo je stanje u tim kućama, odnosno u sustavu, kada je u pitanju ubiranje i poslovanje uopće RTV pristojbe. S druge strane, mi ne znamo ko ovog trenutka to radi i da li netko radi, i gdje, i ako radi gdje taj novac liježe, i tko taj novac, tko tim novcem raspolaže, kako ga raspoređuje, kako ga dijeli, ima tamo zakonom kako je rečeno, ali pošto to ne funkcionira, svi znamo dobro jedni druge utužuju. Dakle, masu pitanja mi nemamo na ovo, na odgovor na ova pitanja, a eto nekako funkcioniraju, mada oni kažu, i što je je žao da je to tako, oni kažu da funkcioniraju unatoč tome što nije trajno riješeno pitanje naplate RTV pristojbe. Ovako to opet nije trajno, ovako je to opet samo, a ne znam da li je to primjerno za ovaj Parlament ali moram reći, blefiranje javnosti. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Mirsad Mešić, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Nisam mislio ništa govoriti o ovom Zakonu, s obzirom da je ovo problematika koja je svima vama poznata, ali isprovocirao me je moj kolega Nikola Lovrinović iz razloga što veoma često sve napore, dobronaporne, dobronamjerne napore ljudi iz opozicije kvalificira nekakvim neumjesnim primjedbama. Mi se zapravo trudimo da ispravimo ono što vi griješite, mi se trudimo da ispravimo ono što vi pokušavate da srušite i ovo je jedan pokušaj, poziv i molba svima vama, dajte da ljudima obezbijedimo, a učinimo napore da donesemo onakva zakonska rješenja koja su nužna. I vi u HDZ-u ste prvi put, evo, ipak napravili nekakav iskorak pa ste dali nekakva rješenja, ali učinimo sad do konačnih rješenja da BHRT sistem funkcionira. U protivnom ja lično ću vas smatrati odgovornim.
Hvala lijepo. Ispravka krivog navoda, uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Mešiću, i ja ću Vas smatrati odgovornim jer Vi ste bili i vlast kad je počela agonija ovog sustava, imali ste svog ministra, doveli ste ga, doveli ste ovaj sustav do šta ste doveli, i sad, evo, blefiranjem pokušavate da kažete da nije to tako, dakle. Pa, prestanite blefirati, ponudite evo zakon kakav god hoćete. Dakle, znate Vi vrlo dobro da se zakon ne poštuje u najvećem svom dijelu, ne poštuje se samo on, Vi znate da nema ni korporacije, Vi znate da, da novac koji se ubire ne znate ni gdje liježe, Vi znate da u zadnjih 5, 8 godina ne znate uopće ni koliko je ubrano nit tko je kome duža, koliko, kako novac dijele, ko ga ubire, ništa ne znate, 64 samo dajte tih 7,5 maraka da oni dobiju i da bude mirna Bosna. Dakle, dajte prestanite blefirati, dajte jedanput ponudite i vi rješenje. Dakle, mi smo ga ponudili i nudit ćemo ga tijekom ove godine dok god ne nađemo rješenje, ali jedno cjelovito rješenje po kojem može funkcionirati sustav, a ne ovako. Dakle, smatrajte Vi mene odgovornim samo ja sam ovdje dvije godine, a Vi ste malo duže, a i bili ste vlast, pa ja Vas smatram odgovornim.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Mirsad Mešić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, predlažem Vam da vođenjem sjednice čuvate dignitet ovih poslanika. Ja nikog ne blefiram, moja politička opcija nikog ne blefira. Mi smo nažalost bili u vlasti sa HDZ-om u periodu kada smo mogli odlučiti i riješiti ovaj problem sa Radio- televizijskim sistemom, ali nažalost imali smo sa sobom HDZ.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ne želeći otvarati polemiku jedan s drugim, no mislim da bi bilo fer, korektno, ako ništa ono bar ljudski prema onome što funkcionira u ovom momentu kako funkcionira, ići ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ako hoćete vi između sebe da pričate kažite da ja odem odavde. ZAIM
ne možemo, pa Vi njega umjesto da upozorite Vi mene upozoravate.
Pa obraćate se, ovamo se, pa obadvojicu upozoravam, obraćajte se ovamo. 65
On se meni obraća.
Hajte, izvolite diskutujte.
Mi nemamo pravo na to da ubijamo ono što funkcioniše. Imamo pravo zakonskim rješenjem da tražimo neke druge oblike, modalitete i više ne znam šta, ali dok to ne uradimo ne možemo da ubijamo. Ovakvim ponašanjem mi ubijamo sistem koji je definiran svim zakonima koji sada postoje. I ako oni tako postoje, mi smo se zakleli na Ustav da ćemo poštivati zakonitost u ovoj državi, ako je to tako onda ne možemo mi da ne poštujem zakone. A mi činimo sve da čeda koja su nastala budu na kraju udavljena. Jedno od tih čeda je, pa kako god ono bilo, možda je monstrum, RTV sistem u Bosni i Hercegovini. Dajte prijedlog zakona o izmjenama ukupno zakona, nađite modalitete kakve hoćete, ali nemojte držati ručnu da se nešto ubija. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodine Backoviću, dakle nikakve, ama baš nikakve veze HDZ, niti hrvatski zastupnici nemaju s ovim sustavom, ni jedna jedina ruka ni jednog Hrvata, ni na jednoj razini, nije podignuta za ovakav sustav. Ovo je nama nametnuto, ali izgleda imamo ... Ali ako je to već tako, dakle, ja pozivam sve oni kojima ovakav sustav odgovara i ovakav način rada – pa dajte brate plaćajte tu pretplatu, što ne plaćate tu pretplatu, šta hoćete prebaciti samo, dakle, Hrvatima. To je jedna stvar. Druga stvar, i meni je doista žao što smo tad bili zajedno, ja se nadam da nećemo više nikada.
Uvaženi zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvinite molim vas, imam i ja pravo ...
Naravno da djeluje ovo ovako kako djeluje, meni je žao očito, Nikola ili nema tačne podatke ili ima amneziju kad je u pitanju donošenje zakona, očito. Pa od onoga, da krenem od nižeg nivoa, federalnog gdje smo za njega glasali ja i gospođa Borjana Krišto, glasali, glasali, daću vam ja stenograme toga, papiroman sam pa sve to imam. Znači, glasali za, pa do onoga da u svim tijelima je upravo HDZ davao ljude u Nadzorni odbor, imenom i prezimenom, ko je, kako ..., i nemojte na taj način, nije fer, jer ovo gledaju i ovo ostaje i onda kad ljudi to prelistaju kažu – pa ovaj čovjek očito ga ili nisu spremili ili mu namjerno daju pogrešne podatke.
Ja stojim iza ... 66
Ja Vama sad kažem nemojte stajati ...
Stojim ... ZAIM
jer niz ...
Molim vas, ne, ne, gospodine Lovrinoviću molim Vas ja, nemoj da Vas opominjem, eto molim Vas. Izvolite, nastavite gospodine Backoviću.
Ja sam prisustvovao sastancima kada su gospoda iz HDZ-a tražila kakva struktura nadzornog kakva, ja sam tu sjedio. Hvala.
Hvala Vama. Ispravka krivog navoda, uvažena zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja bih da ispravim gospodina Lovrinovića koji kaže – nikada ni jedan Hrvat nije glasao za ovakav sustav, odnosno sistem. A, dakle ispravak se odnosi kako nije, dakle hoće da kaže da ni jedan Hrvat ne postoji ni u jednoj drugoj stranci, dakle treba da kažete nikada ni jedan predstavnik ili predstavnica HDZ-a BiH nije glasala za ovakav sustav. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, rekli su svi Hrvati, dakle nemojte da generalizirate.
Hvala lijepo. Molim vas lijepo nastavljamo dalje sa radom, poštujte kolege koje su se prijavile. Uvaženi zastupnik Fehim Škaljić, rasprava. Izvolite.
U ovoj oblasti već duže vremena ispoljava se interes i nameće potreba za cjelovitim rješenjem, i to je evidentno. Mi smo osnivač Javnog servisa i doveli smo ga u poziciju da između 67 nečega što se zove optimalno rješenje i nikakvo rješenje kako je sad moramo naći susretan odgovor i potrebno je i odgovorno je naći prelazno rješenje. Danas na stolu imamo jedan od prijedloga koji je u proceduri koji omogućuje da imamo ... rješenje do donošenja konačnog. Na nama je kad će konačno biti na stolu i kad će konačno biti usvojeno. Do tada preuzmimo odgovornost i glasajmo za prelazno rješenje, to smo dužni učiniti.
Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku devet dnevnog reda, to je, Ad. 9. Izvještaj o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, podnosilac: Ministarstvo pravde BiH, broj: 01,02-02-1- 126/17, od 12.01.2017. godine Izvještaj je dostavljen u proceduru 12.01.2017. godine. Nadležna Ustavnopravna komisija dostavila je Mišljenje o Izvještaju 15.02.2017. godine. Komisija je prihvatila Izvještaj i zadužila Zakonodavno-pravni sektor da dostavi informaciju o Izvještaju. Zakonodavno-pravni sektor dostavio je 15.02.2017. godine informaciju – Osvrt na izvještaj Ministarstva pravde BiH na primjenu Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Jasmin Emrić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. U predmetnom Izvještaju pod tačkom 4.2. naveden je broj ukupno izrađenih propisa za tri godine od 2013. do 2015. godine, i to je 101 zakon i 304 podzakonska akta. E sada, ako se bavimo prosjekom onda ćemo dobiti sljedeće pokazatelje, znači za 3 godine po ministarstvu je izrađeno 11,2 zakona, a 33,7 podzakonskih akata, ili ako gledamo to za svaku godinu pojedinačno onda po ministarstvu je izrađeno 3,7 zakona, naravno uključujući i izmjene i dopune postojećih zakona i 11,2 podzakonskih akata. I sad postavljamo pitanje je li to zakonodavna aktivnost koja je zadovoljavajuća za Bosnu i Hercegovinu u ovom periodu kada je neophodno velik broj zakona i propisa uskladiti sa pravnom stečevinom EU. Ja mislim da su ovo veoma ozbiljni podaci i mi se moramo zabrinuti zašto i izvršna vlast, ali i zakonodavna, ne prihvati ove činjenice i aktivnije ne krene u rješavanje velikog broja pitanja za građane Bosne i Hercegovine, a koja se uređuju propisima i zakonima. Ovdje se također vidi da nema aktivne uloge Vijeća ministara, ali ne samo Vijeća ministara, nego i svih institucija Bosne i Hercegovine. I mislim da ovaj Izvještaj možemo gledati i kroz prizmu nepostojanja političke volje, kako je to i naglašeno, ali nije navedeno kakve političke volje, koji je broj zakona koji nisu prošli proceduru kroz Vijeće ministara a nema političke volje, pa da to budu nekakvi pokazatelji nedostatka te političke volje i gdje nema političke volje. Ali ako uzmemo podatke iz tabele broj 1. to je broj izrađenih zakona i podatke na strani broj 9. onda ukupno vidimo da negdje je razlika 21 zakon za koji nije bilo političke volje. Mada ovdje se navodi da ministarstva uopće ne vode evidencije o normativnim aktivnostima, što 68 je meni začuđujuće. Tri zakona u godini dana i ne mogu voditi evidencije ili 11 podzakonskih akata. Mislim da je to smiješno uopće i pominjati i čudno je da postoje razlike u evidenciji ovih zakonodavno-pravnih aktivnosti. Evo npr. na strani broj 9 navedeno je da je u 2013. godini Vijeće ministara utvrdilo 30 prijedloga zakona, u 2014. – 20 prijedloga zakona, u 2015. – 30 prijedloga zakona. A onda dalje kada se u tabelama prikazuje odnos između ukupnog broja novih i izmjena i dopuna postojećih propisa postoje razlike. Kad zbrojimo to za 2013. godinu je 33 zakona što se razlikuje u odnosu na ovih 30 pomenutih, za 2014. godinu je 23 zakona, a na strani broj 9 je 20 i u 2015. godini 38 zakona, a na strani broj 9 kaže se da je Vijeće ministara utvrdilo 30 prijedloga zakona. Pa čini mi se da ni Ministarstvo pravde onda nije ovo zbrojilo, nije vidjelo da vi pišete ustvari neusklađene stvari. Ja uopće, je li predlagač tu, molio bi da se, da se izjasni o tome ili ja to dobro nisam shvatio. Dalje u zaključcima koje je usvojilo Vijeće ministara, kaže – zadužuju se ministarstva i druge institucije Bosne i Hercegovine da pristupe uspostavljanju specijalizovanih jedinica za normativno-pravne poslove u ministarstvima sa većim obimom ovih poslova, dok bi ostala ministarstva i druge institucije Bosne i Hercegovine imale specijalizirano osoblje koje bi prošlo potrebnu obuku. Ja stvarno ne razumijem ovo, sad formirati neke specijalne jedinice za izradu zakona, pa mislim to je smiješno. Pa zar mi nemamo u ministarstvima ljudi koji znaju izraditi propise i zakone? To je meni potpuno neprihvatljiv zaključak. I ako je ovo usvojilo Vijeće ministara ja se čudim, ovdje u biti i ne piše da li je to Vijeće ministara usvojilo, jer imamo [[poslanik se upozorava na vrijeme]] , ali su ovi zaključci ovdje naveeno. Također, ja predlažem, evo kaže Zaključak broj 4, kratko je vrijeme predsjedavajući ozbiljna je ovo stvar, kaže – zadužuju se nadležne institucije Bosne i Hercegovine da izrade softver za izradu propisa. Softver za izradu propisa, da to ministarstva izrade. Kažete u Zaključku broj 3 – da ne znaju izraditi propise, pa kako će izraditi softver. Pa ministarstva ne rade softvere [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Mislim da je to stvar koja je potpuno nelogična i ja predlažem da se ovaj Zaključak broj 3 i Zaključak broj 4 izbace iz ovih zaključaka i da Parlamentarna skupština, odnosno mi kao Predstavnički dom to ne usvojimo. Također ima i informacija [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Zahvaljujem.
Hvala Vama. Dosta, preko minute ne možemo dalje tolerisati. Uvažena zastupnica Mensura Beganović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Da je katastrofalan rezultat rada gledajući broj zakona koje smo usvojili, bilo da su izmjene ili zakoni koji se tek usvajaju, to zaista ne bih ni komentarisala, kolega Emrić je to zaista, ovaj, vrlo detaljno definirao. Ja bi se zadržala na Izvještaju, odnosno informaciji Zakonodavno-pravnog sektora koji kaže da su svi ti zakoni, da je 50% tih zakona neusklađeno sa pravilnicima Predstavničkog doma i Doma naroda i sa Jedinstvenim pravilima za izradu akata. To je nešto što ne mogu da shvatim. Ako već imamo pravilnike koji, koji treba da se poštuju i Jedinstvena pravila, onda mi nije jasno da je toliko zakona koji su došli na usvajanje ili treba da prođu svu tu prethodnu kontrolu toliko, da ih je toliko neusklađeno. 69 Pa u tom smislu predlažemo nekih pet zaključaka koji bi, između ostalog, riješili i pitanje ovog prijedloga, odnosno prijedloga ili zaključka Ministarstva pravde o formiranju specijaliziranih odjela pri Ministarstvu pravde ili ministarstvima ostalim za izradu zakona, koje ću vam naravno dati poslije u pisanoj formi, da ih sada posebno ne elaboriram jer je kratko vrijeme pa ću ih samo pročitati. Prvi zaključak bi bio: Zadužuje se Zakonodavno-pravni sektor i Ustavnopravna komisija Predstavničkog doma i Doma naroda, dakle oba doma, da pripreme izmjene i dopune Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, jer to su Jedinstvena pravila koja mi već imamo ali samo ih treba doraditi da ne bi bilo toliko dilema i toliko neusklađenih zakona. U Jedinstvena pravila treba ugraditi odredbe oba poslovnika Parlamentarne skupštine i konkretno šta koji prijedlog zakona treba da sadrži. Mi smo svjedoci da smo imali zakon, evo sad imamo, danas imamo Zakon o naknadama i plaćama u institucijama Bosne i Hercegovine gdje po tri, četiri prijedloga dolaze paraleleno, ili Izborni zakona gdje smo imali priliku da je po nekoliko prijedloga bilo na jednoj te istoj sjednici. Jedinstvena pravila se, da se Jedinstvena pravila dopune odredbama koje se reguliraju utvrđivanjem službene i neslužbene verzije prečišćenog teksta zakona, odnosno propisi, propisati obaveznu novelaciju, kodifikaciju teksta zakona koji je pretrpio veći broj izmjena i dopuna kako bi se olakšala njegova primjena u jednom konsolidovanom tektsu zakona, a koji bi Parlamentarna skupština usvojila po hitnom postupku. Zaključak broj 2. Zadužuje se Ministarstvo pravde BiH da pripremi zaseban akt o procedurama i metodama procjene učinka propisa kojima se poboljšava kvalitet sadržaja propisa i kao takav je neovisan od Jedinstvenih pravila kojima se propisuju nomotehnička pravila. Pod 3. Zadužuje se Zakonodavno-pravni sektor da u saradnji sa sekretarima ustavnopravnih komisija oba doma jednom godišnje provedu obuku za državne službenike koji obavljaju normativno pravne poslove u Sekretarijatu Parlamentarne skupštine BiH na temu primjene Jedinstvenih pravila. Zaključak broj 4. Zadužuje se Kolegij Sekretarijata da osigura potrebne kapacitete za izradu propisa na način da osigura pohađanje obuka državnim službenicima koji rade na normativnim poslovima radi daljnjeg usavršavanja i unapređivanja znanja iz njihove nadležnosti. I pod 5. Zadužuje se Vijeće ministara BiH da osigura, odnosno intenzivira saradnju između pravnih i jezičkih stručnjaka u cilju jačanja sistema pravno-lingvističke provjere u postupku izrade pravnih propisa u Bosni i Hercegovini. Naravno ovih pet minuta koliko ste nam ostavili za diskusiju bi bilo premalo da ja sad svaki od ovih zaključaka posebno elaboriram, ali nadam se da ćete prepoznati da su zapravo to zaključci koji bi trebali da popravljaju, poprave, ili unaprijede ili pojasne ono što je dalo u svom Izvještaju Ministarstvo pravde kroz ona tri, četiri zaključka, pet, koje su dali u svom, na kraju svog teksta. Zahvaljujem.
Hvala. Riječ ima predsjedavajući, gospodin Šefik Džaferović. Izvolite. 70
Poštovane koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam izašao za ovu govornicu samo da kažem da se radi o iznimno važnom pitanju oko kojeg imamo ozbiljne probleme u funkcioniranju i Vijeća ministara i Parlamentarne skupštine BiH. Ovdje su ozbiljni ljudi iz Vijeća ministara, dakle čovjek koji prati ovu oblast ja držim da je ozbiljan pravnik, i znam da je ozbiljan pravnik, i ozbiljni su ljudi koji rade u Zakonodavno- pravnom sektoru, i izašao sam da kažem da te dvije grupacije, dakle grupacija iz Vijeća ministara, iz Ministarstva pravde, pomoćnik ministra i naš Zakonodavno-pravni sektor pod hitno moraju naći način kako da komuniciraju, jer skoro svaki drugi propis, a to je pokazala i statistika, koji stigne u Parlament ima problem sa usklađenosti ili sa Poslovnikom ili sa Jedinstvenim pravilima. Ovo se jednostavno mora dokinuti, dakle vi morate naći načina kako da zakoni koji praktično dolaze iz jedne kuće, ovo je jedna kuća, dakle od onog ko je ovlašten po Ustavu da predlaže propise i onog ko donosi propise i usvaja ih, da ne bude tih vrsta problema. Ovo se jednostavno mora dokinuti. Dakle, Zakonodavno-pravni sektor i Sektor Vijeća ministara koji prati ovu oblast hitno sjesti i prije svakog propisa ako treba da se konsultuje Zakonodavno- pravni sektor da se pregleda unaprijed pa da se propis uputi u proceduru neka se to uradi, bolje i to nego da mi to zaustavljamo na Kolegiju, na Ustavnoj komisiji i ne znam ni ja više gdje. Dakle, ozbiljna je stvar, jer preko 50% propisa je opterećeno ovom vrstom problema. I ovi zaključci su u redu, mislim da je u redu da treba podržati te zaključke. Toliko, hvala vam.
Hvala predsjedavajućem. Riječ ima Hazim Rančić. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Ja sam mislio više govoriti i o dokumentu koji je Zakonodavno-pravni sektor uputio povodom ove tačke dnevnog reda, ali poštovana kolegica Mensura Beganović se javila prije i gro tih stvari je kazala. Ja bih, ako mi dopusti kolegica, predložio dva zaključka. Prvi je možda modifikovan ako sam ja dobro čuo i pratio kolegicu Beganović koja je predlagala da se obezbjedi edukacija ljudima iz Zakonodavno-pravnog sektora uz obavezu edukacije svih službenika u skladu sa zakonima koji važe za njih. Mislim da je neophodno najmanje jednom godišnje, jednom godišnje educirati ljude iz ministarstava i drugih institucija koji rade na izradi zakona i podzakonskih akata. Dakle, osobe koje pripremaju zakone i druge akte prvo je njih neophodno educirati da oni to naprave dokumente bez grešaka ili sa što manje grešaka, a tek u drugom koraku kad taj materijal dođe u proceduru u Parlamentarnu skupštinu onda će i našem Zakonodavno-pravnom sektoru biti lakše, odnosno biće manje primjedbi. Dakle, ja bih insistirao na edukaciji jednih i drugih, inače se žale, vidjeli ste u ovom dokumentu da se sprečava edukacija i ljudi i osoba u našem Zakonodavno-pravnom sektoru. To je obaveza za sve službenike i ja molim ove rukovodioce da im to omogući uz napomenu i razgovore sa osobama iz tog Zakonodavno- pravnog sektora da, ako je tačno da je taj Sektor nepopunjen, da popunite sa odgovarajućim brojem ljudi onako kako je to Pravilnik predvidio. Hvala lijepo. 71
Zahvaljujem. Pošto nema više prijavljenih, odlično, gospodin Grubešić, pomoćnik ministra zadužen za ovu oblast. Izvolite.
Hvala predsjedatelju i supredsjedateljima. Poštovane dame i gospodo. Osvrnu bih se na par ovih diskusija koje su obavljene, koje su bile po ovom Izvješću. Kad je u pitanju ova formulacija specijalizirane jedinice, specijalizirano osoblje, to vam je formulacija iz Jedinstvenih pravila usvojenih 2005. godine i ova, ovaj Dom i Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH su te godine usvojili ta pravila i naložili da ministarstva i druge institucije formiraju specijalizirane jedinice, ovaj, za izradu pravnih propisa, a manje institucije gdje imaju manji obim posla, da osoblje.. Ovaj, to nije urađeno u većini ministarstava Bosne i Hercegovine i zato je ovaj zaključak, ovaj, tako da ne bi bilo dileme oko tog zaključka. I drugo, oko softvera za izradu propisa. To je, dakle, poznata stvar i to je iz reforme javne uprave. Ured koordinatora za reformu javne uprave i Revidirani akcijski plan predviđa ovu aktivnost. Mi smatramo da ova aktivnost bi znatno olakšala izradu propisa jer bi ukazivala na neke nomotehničke greške koje radi onaj ko radi propis. Nije to ništa novo to je, dakle, jedan softver koji se ubaci u postojeće kompjutere i da se onima koji rade. I treća stvar, studijsko-analitički, normativno-pravni poslovi su najsloženiji poslovi u upravi i to ne može raditi svaki državni službenik. Dakle, mora biti osoblje i to osoblje koje ima i afiniteta prema analitici i normativno-pravnim aktivnostima, ali i osoblje koje ima određeno iskustvo i rang u državnoj službi, ovaj, tako da je na ministrima da procjenjuju koje osobe su, mogu raditi te poslove. Kad su u pitanju prijedlozi zaključaka cijenjene zastupnice Beganović, mislim da sam dobro zapisao ime, ovaj, ja se s njima mogu u osnovi složiti. Dakle, stvar je kako ko formulira, u suštini to je ono što mi želimo iz Ministarstva pravde. Jedino što mi je jedna, jedno prejudiciranje, prejudiciranje da se posebnim propisom uredi procjena uticaja propisa. To je malo prejudiciranje, jer znate zašto, mi smo dvije godine radili i analizirali to pitanje i došli smo do zaključka da se treba kao kroz Jedinstvena pravila, jer Jedinstvena pravila u dijelu četvrtom, glava, Poglavlje 2, govore o procjeni učinka propisa. Kako ćemo mi donijeti drugi propis koji će biti u suprotnosti sa Jedinstvenim pravilima, rješavajmo materiju ondje gdje spada. Dakle, to je oko toga. Zato, i treće, predsjedatelj, cijenjeni predsjedatelj Džaferović je predložio da ostvari se suradnja između Ministarstva pravde BiH i Zakonodavno-pravnog sektora Parlamentarne skupštine BiH. Moram reći da smo mi već te kontakte ostvarili i mi već dogovaramo ova pitanja koja su u zaključcima zastupnice Beganović, poslovnici domova, jer mi hoćemo i Poslovnik Vijeća ministara u to. To vam kad uđete u, to vam je građevina gdje morate na svim elementima izgraditi. Možemo imati sjajne poslovnike domova ako nije prethodno urađeno to da ima i u Poslovniku Vijeća ministara mi ćemo opet imati od Zakonodavno-pravnog sektora, ovaj, primjedbe – niste dostavili ovo, niste ono, razumijete. Tako da se, dakle, i ovaj, i ovo služba je ... mi to već ponavljamo, ja mislim, jedno peti put u ovim izvještajima da se rade neslužbene prečišćene verzije tekstova, da se lakše može upotrebljavati. I problematika službenih 72 pročišćenih tekstova je takođe raspravljana u ovom Domu i izmjenjena su Jedinstvena pravila i rečeno je kako prolazi ovaj pročišćeni tekst, ovaj, zakona. Obuka, naravno. I oko jezika, to ne tiče se toliko ovog Doma koliko Doma naroda. U Jedinstvenim pravilima stoji da će se pri Domu naroda formirati povjerenstvo ili komisija za jezičnu standardizaciju, tako otprilike. Dakle, ne možemo baš, ovaj, to nije urađeno od 2005., znači 12 godina nije ta komisija formirana koja bi radila, stručno pripremala to da imamo, ovaj, neku upotrebu, pravilnu upotrebu zapravo i standardiziranu upotrebu, pogotovo pravnih termina, razumijete. Tako da, da bi na Domu naroda kad bude ja ću spomenuti to svakako pitanje komisije koje nije eto 12 godina uspostavljeno. Ja bih se zahvalio svima. Evo predlažem, naravno nije ništa savršeno, ovaj, ni ovaj Izvještaj, ono što je suština ovog Izvještaja je da smo mi htjeli uraditi jednu drugu stvar, da uskladimo čitavu našu izradu propisa sa standardima EU, a standardi EU su sadržani u načelima SIGMA-e, a njih ima dvanaest. Pa smo išli i rekli, da vidimo kako mi planiramo normativno- pravne aktivnosti, odnosno kako kreiramo politički dnevni red, šta će se raditi te godine u toj oblasti, do onoga da donijeti zakon treba pratiti i izvještavati o njegovom provođenju. Dakle, sve te faze smo ovdje obradili. Ne kažem da su zaključci možda najsretniji, možda ovo moje pojašnjenje može dati odgovore na neka pitanja, ovaj. I evo, predlažem Domu da usvoji ovo Izvješće u suštini, a sa zaključcima, evo kako god, ovaj, otprilike Dom misli da treba, mislim da ima vrlo dobrih ideja za zaključke, ovaj, da usvoji takve kakvi su predloženi.
Hvala Vam lijepo. Uvaženi zastupnik Jasmin Emrić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja kada sam diskutirao o ovim zaključcima naglasio sam specijalizirane jedinice, to znači odjeljenja za normativno-pravne poslove u postojećem okviru ministarstava. Ako ste to mislili sa postojećim brojem zaposlenih, ako mislite nove specijalne jedinice uvoditi, onda ja mislim stvarno da je to potpuno, pogrešna je formulacija ovog zaključka. To je trebalo uraditi na drugačiji način, da se sada ne vraćamo na to. I ovo kada se kaže – zadužuju se nadležne institucije Bosne i Hercegovine da izrade softver, ne da izvrše nabavku softvera nego da izrade softver. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa nije dobra formulacija, ali ovo je prošlo Vijeće ministara, koliko sam ja shvatio. Pa ne možemo tako. Zahvaljujem. 73
Dobro, hvala Vam lijepo. Nema više prijavljenih. Nek smo malo raspravljali o ovim stvarima, ovo je važna stvar. Tačka 10. je, Ad. 10. Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2016., akt broj: 05/2-50-19-386/17, od 07.02.2017. godine Izvještaj ste dobili. Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje Izvještaja odredio Zajedničku komisiju za odbranu i sigurnost B iH. Nadležna Komisija dostavila je Mišljenje 06.03. ove godine. Komisija nije prihvatila Izvještaj. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu pošto nema prijavljenih. Prelazimo na tačku 11. dnevnog reda, prelazimo na ...
/nije uključen mikrofon/
Dakle, imamo koleginicu koja se želi prijaviti za prethodnu tačku, zaključili smo, ali evo, dakle, nismo još uvijek prešli na tačku 11. dnevnog reda, još uvijek smo na tački 10. dnevnog reda, nije zatvorena rasprava i imamo prijavljnu koleginicu Hanku Vajzović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Desilo se ovako jer ... da će uvaženi zastupnik ... Bojić, jer je određen u ime Komisije pa sam mislila da će se nešto, onda sam čekala da se to desi. Evo, hvala lijepa. Htjela sam u vezi s ovim samo kazati jedan zanimljiv Izvještaj koji nije prošao na Komisiji i jedna kratka analiza. Budući da sam predlagala donošenja zakona inicijativom, Zakona o stavljanju van snage Zakona o uspostavljanju naša dva parlamentarna, ova tzv. nezavisna tijela. Jedna analiza kratka, 64 žalbe na rad policijskih službenika, Granične policije uglavnom, od čega je 12 osnovanih, tokom cijele godine, dakle procijenjeno opravdanih i ako u analizi uključimo činjenicu, ako uključimo činjenicu da je prelazaka granice oko 5 miliona ljudi i imamo 64 žalbe upućene, od toga 12 opravdanih, onda zaista se postavlja pitanje treba li ovakvo jedno nezavisno tijelo ovom, ovoj Parlamentarnoj skupštini. Hoću samo, uz sve ovo, kazati da i na takav Izvještaj treba gledati pozitivno, zapravo uz ovoliki broj policijskih službenika i agencija policijskih, ovo je vrlo optimistično da je tako malo žalbi. Žalbi nema, ali imamo Odbor, pa eto samo je to bio moj komentar. Hvala lijepo. 74
Hvala i Vama. Sad smo, ja se nadam, okončali 10. tačku dnevnog reda jel'. Idemo na 11. tačku, Ad. 11. Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2016., akt broj: 05/3-50-19-402/17, od 07.02.2017. godine Izvještaj ste dobili. Kolegij Doma je kao nadlažnu za razmatranje Izvještaja odredio Zajedničku komisiju za odbranu i sigurnost. Nadležna Komisija dostavila je Mišljenje 06.03.2017. godine. Izvještaj je jednoglasno prihvaćen i proslijeđen u daljnju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Zaim Backović. Izvolite.
Ukupna diskusija neće biti 20 sekundi, gospodine predsjedavajući. U okviru ovoga gdje piše vojnog povjerenstva ne vidim nigdje da se pozvalo na Aneks I-A Dejtonskog mirovnog griment ugovora ili sporazuma, nešto što je obaveza, nešto što je sastavni dio onoga što se zove ukupno Ustav BiH. Bez obzira šta će ko da kaže, ne vidim nigdje osim u ovakvom tijelu da se nađe i ta vrsta izvještaja, jer u jednoj tačci se kaže – saradnja sa drugima. Ali nigdje ne vidim ono što tretira I-A i I-B aneksi Dejtonskog mirovnog sporazuma. Hvala.
Hvala Vama. Uvažena zastupnica, nema dakle više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 12. dnevnog reda, Ad. 12. Izvještaja o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2016. godinu, akt broj: 05/1- 50-19-469/17, od 14.02.2017. godine i Plana rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, akt broj: 05/1-50-19-467/17, od 14.02.2017. godine Izvještaj i Plan rada ste dobili. Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje Izvještaja odredio Zajedničku komisiju za odbranu i sigurnost. Nadležna Komisija dostavila je Mišljenje 06.03.2017. godine. Komisija nije prihvatila Izvještaj o radu, a Plan rada Nezavisnog odbora je prihvaćen. 75 Otvaram raspravu. Uvažena zastupnica Hanka Vajzović, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepa. Na Komisiji za odbranu i sigurnost ovaj Izvještaj nije podržan, jučer je bila sjednica. I mogla bih isto govoriti onako u paketu o Odboru za žalbe građana i o ovom jer su oba tijela naša, Parlamentarne skupštine, i možda ne o Izvještaju, ali se koristim prilikom da kažem ono što smo mogli i u medijima možda nekim pročitati, dakle problematizirano je, problematizirana je ostavka predsjednika Nezavisnog odbora, gospodina Žike Krunića, koji je zapravo, koga je prozvala Komisija za sukob interesa, ostavila mu 30 dana, ne znam je li to praksa, da se opredijeli, kazala je i da imaju sankcije neke, a onda je čovjek podnio ostavku. Sad, naravno, imamo nove komisije koje biraju nove članove ovog Nezavisnog odbora, a mišljenja sam da i dalje, da nam je luksuz držati ovakve, držati u životu ovakve odbore, tzv. nezavisne koji ne služe svojoj svrsi. Jučer je problematizirao također kolega Bojić pitanje napada na gospodina Vučića u Srebrenici, da nije ništa urađeno, a bilo bi još niz vjerovatno pitanja te vrste. Međutim, evo ovako uzgred očito se neće javljati oni koji bi, od kojih bi smo očekivali da se jave. Hvala lijepa.
Hvala Vama. Ima li još neko? Nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 13. dnevnog reda, Ad. 13. Izvještaj o radu Komisije za odlučivanje o sukobu interesa za 2016., akt broj: 01,02,03-50-19-331/17, od 31.01.2017. godine Izvještaj ste dobili. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 14. dnevnog reda, Ad. 14. Izvještaji o radu stalnih komisija Predstavničkog doma: b) Izvještaj o radu Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma za 2016. godinu, broj: 01-50-3-181/17, od 18.01.2017. godine; b) Izvještaj o radu Komisije za vanjske poslove Predstavničkog doma za 2016. godinu, broj: 01/2-50-3-181/17, od 15.02.2017. godine; c) Izvještaj o radu Komisije za vanjsku trgovinu i carine Predstavničkog doma za 2016. godinu, broj: 01/3-50-3-181/17, od 07.02.2017. godine; d) Izvještaj o radu Komisije za finansije i budžet Predstavničkog doma za 2016. godinu, broj: 01-50-3-181/17, od 24.01.2017. godine; e) Izvještaj o radu Komisije za saobraćaj i komunikacije Predstavničkog doma za 2016. godinu, broj: 01-50-3-181/17, od 01.02.2017. godine; 76 f) Izvještaj o radu Komisije za ostvarivanje ravnopravnosti polova Predstavničkog doma 2016. godinu, broj: 01-50-3-181/17, od 23.01.2017. godine; g) Izvještaj o radu Komisije za pripremu izbora Vijeća ministara BiH, broj: 01/7-50-19-58/17, od 28.02.2017. godine.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Nemam ništa posebno osim skretanja pozornosti Tajništvu, dakle u mene piše „realizacija“ na hrvatskom jeziku treba biti „realiziranje“ pa molim da se to sljedeći put ne događa.
Dobro, službe su to primile na znanje. Ako se niko više ne javlja za riječ ja zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 17. dnevnog reda, Ad. 17. Izvještaj o pregledanom stanju finansijskog poslovanja političkih stranaka u 2014. godini, materijal Centralne izborne komisije BiH, broj: 01,02-16-1-2546/16. od 03.10.2016. godine Izvještaj ste dobili. Kolegij Doma je kao nadležnu za razmatranje Izvještaja odredio Komisiju za finansije i budžet. Nadležna Komisija dostavila je Mišljenje 14.02.2017. godine. Komisija je jednoglasno prihvatila Izvještaj i uputila ga u daljnju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Zaim Backović, diskusija. Izvolite.
... opet neću ulaziti u meritume samo ću nekoliko, opet neće trajati duže od pola minute, nekoliko opaski koje gospodo iz Komisije direktno utiču, a vi to kad radite u reviziji ne vidite, na rad parlamentarnih stranaka. Zakonom je definisano finansiranje političkih stranaka, tačka. Odlukom ovog Doma tačno je određeno način na koji se vrši raspodjela sredstava shodno budžetskoj stavci koliko i na koji način pripada kojoj političkoj stranci. E sad, ja moram da pitam – kako, na koji način to treba svaki kvartal da pišeš zahtjev da bi sredstva koja pripadaju političkoj stranci po budžetu i po zakonu Parlamentarna skupština uputila političkoj stranci? Stranka kojoj ja pripadam, pošto to pišete u Izvještaju pa pogledajte tamo, i naravno mi ćemo sad i tužiti Parlament zato što je nekoj službenici bilo teško da dođe i kaže – znate, vi morate podnijeti zahtjev za sredstva. Iako sam bio prisutan na svim sjednicama Parlamenta, na svim sjednicama svih komisija, sredstva nisu uplaćena. To je nešto što je abnormalno u ovom Domu. Je li znate za to? Vi to ne znate, vi to ne znate. Dok političkim strankama koje imaju svoj klub to ide po automatizmu. A kakve smo mi to političke stranke koje sjede i pokušavaju dati doprinos u radu ovog Doma i svih tijela koje ovaj Dom ima? Još jedanput, ko, kako i kako je moguće da je 78 iznad zakona neko i da traži da se mora dati zahtjev da se sredstva prebace političkoj stranci ako je to određeno zakonom i budžetom, i to je jedino gdje postoji tako ovdje u ovom Parlamentu. Provjerio sam nema u federalnom, nema u Parlamentu Republike Srpske, nema u kantonalnim, nema ni na jednoj opštini, samo ja i gospodin Emrić, imamo tu obavezu da tako moramo da postupamo. Hvala.
Hvala Vama. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 18., Ad. 18. Prijedlog rezolucije o želji za napredak Republike Hrvatske – predlagač: poslanik Saša Magazinović, broj: 01-02-2-490/17, od 16.02.2017. godine Prijedlog rezolucije u proceduru je dostavljen 16.02.2017. godine i Prijedlog razolucije ste dobili. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kod utvrđivanja dnevnog reda evo ... spominjali smo se po mnogo čemu kad je u pitanju ova Rezolucija, međutim evo sad mi je žao što gospođice, gospođe Maje nema ovdje da joj kažem, dakle, da je moja matična domovina Bosna i Hercegovina i da ja tu nemam nikakve dvojbe. Međutim, ta moja matična država mene i moj narod, one koje predstavljam, dakle nažalost, sve ove godine gotovo sve više majorizira i frustrira nego što nam pomaže, ali nema veze izdržali smo mi i gore. S druge strane, dakle, državljanin sam Hrvatske, što je također poznato, i Hrvatska država mi je, na neki način, otvorila svijet meni i mene svijetu i to je država koja je, po meni, mnogo pomogla Bosni i Hercegovini, mnogo učinila za Bosnu i Hercegovinu i sad čini, i sad je najozbiljniji partner i najbolji jedan, i najbolji susjed Bosni i Hercegovini i meni je, meni se čini da je ovo sramota o čemu mi danas ovdje pričamo. Kada je u pitanju ubiranje plaće, kako je koleginica meni rekla, eto opet mi je žao što je nema, valjda će čuti, dakle ja ne mislim da itko meni daje plaću za nešto što ne radim. Dakle, ja u ovoj državi radim preko 30 godina i sve što sam radio plaćano mi je, odnosno što mi je plaćeno to sam zaradio, nema, nije meni poslodavac koleginica, niti ja njoj, niti itko bilo meni tko ovdje, nego mi je poslodavac onaj koji me je u ovaj Parlament izabrao a to su moji birači. Kako mi, dakle, nismo prihvatili ove argumente na početku kad smo govorili o dnevnom redi i po meni smo doveli ovaj Parlament u jedno sijelo, željoteku, dakle, pa ćemo evo pomoći sa željama dobrim Republici Hrvatskoj, pa sad da bih ja, pošto sam predlagao kolegi da, ovaj, evo povuče pa da predloži neku rezoluciju, kako sam predlagao da se ne ponavljam, možda ću i ovu predloženu prihvatiti ako bi se uvažili amandmani koje ću ja evo sada predstaviti i uložiti. 79 Prije svega, dakle, Amandman I – Prijedlog rezolucije o želji i o napretku za Republiku Hrvatsku dodaje se nova točka 1. koja glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skpštine BiH smatra iznimno važnim da Republika Hrvatska konačno pristupi implementiranju odredaba Vašingtonskog sporazuma, odnosno da konačno pristupi formiranju i pokretanju rada foruma Federacije, te da realizira odredbe istoga o posebnim vezama sa Federacijom BiH i uspostavljanju konfederalnih odnosa“. Dosadašnje točke 1. do 6. postaju točke 2. do 7. Amandman II – U točci 2. koja je postala točka 3. na kraju teksta iza riječi „godina“, to je drugi amandman, stavlja se zarez i dodaje se riječ „osobito nakon uspostave konfederalnih odnosa s Federacijom BiH“. Amandman III – U dosadašnjoj točci 4. koja je postala točka 5. na kraju teksta iza riječi „država“ stavlja se zarez i dodaju se riječi „te osobito pomogne Federaciji BiH kao svom konfederalnom dijelu“. U Amandmanu VI(?) – U dosadašnjoj točci 5. koja je postala točka 6. na kraju teksta iza riječi „Hrvatska“ stavlja se zarez i dodaju riječi „kao i da konačno raščisti sa totalitarnim režimom i njegovim recidivima donoseći zakon o lustraciji“. Pošto će ovo biti konfederacija pa ćemo moći onda utjecati tamo, što se ... u tom društvu. Amandma sljedeći, to je – U dosadašnjoj točci 6. koja je postala točka 7. na kraju teksta iz riječi „Hercegovinu“ stavlja se zarez i dodaju riječi „kao što će i Bosna i Hercegovina riješiti pitanje zagađenja koje proizvodi Rafinerija u Bosanskom Brodu, odnosno da će slična pitanja, da će se slična pitanja rješavati kroz forum Federacije“. Dakle, to su amandmani koje ću ja predložiti da se uz ovu Rezoluciju usvoje, pa bi možda onda čak smogao snage da i podržim tu Rezoluciju, ne bismo li nekako uredili odnose između dva dobra susjeda, ovaj, na dobrobit svih. I naravno na kraju, dakle, mogu samo poželiti braćima Hrvatima iz Republike Hrvatske nek im je sa srećom, valjda će im i naša deklaracija pomoći. Hvala lijepo, Rezolucija.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Saša Magazinović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Ne tvrdim predsjedavajući, ali evo hoću samo da se konsultujem, usljed nervoze u Klubu HDZ-a ja sam se uspio prijaviti tek treći, četvrti, ovaj, a pretpostavljam da ovaj član 164. se odnosi na to da predlagač bi trebao valjda predstaviti dokument na početku, je li. Pa evo, ja Vas sad pitam – je li moguće da ja dobijem kao predlagač riječ da ja kažem o ovom dokumentu, pa da onda razvijemo raspravu?
Ma možete, kažite Vi što imate, mada ste se mogli prijaviti odmah, ali ...
Ma jesam, ali to je brzina, predsjedavajući, to se ... 80
A nije to tako, mislim ... SAŠA
to se jednostavno nije moglo toj brzini parirati.
Nemojte molim vas, ovaj, gospodine Magazinoviću kažite Vi kao predlagač Rezolucije šta imate, molim Vas.
Dobro. Dakle, ja ću iskoristiti mojih 20 minuta prema Poslovniku kao predlagač da kažem o ovom dokumentu, tako piše u Poslovniku, neću naravno, ne treba mi toliko. Dakle, Rezolucija koja je danas pred zastupnicima Predstavničkog doma nema potrebe da se razmatra u bilo kakvoj nerovozi, niti sa bilo kakvim nepovjerenjem. Svjedoci smo da države u našem okruženju jednako kao i Bosna i Hercegovina, kao svoje vanjskopolitičke ciljeve imaju dobrosusjedsku saradnju. Možda je mali problem što to ne razumijemo svi na jednak način, ali ja u dobre namjere nikoga od njih ne želim da sumnjam. Zbog čega dobre želje za napredak Republike Hrvatske, a ne recimo drugih susjeda, Crne Gore, Srbije ili bilo koga? Zato što je upravo Hrvatska ovih dana najaktivnija u svojim dobrim namjerama da svojim savjetima, brigom i na druge načine pomogne rješavanju nagomilanih problema unutar Bosne i Hercegovine. I ne samo danas, nego se takve stvari dešavaju duži niz godina i, kao što rekoh, nekako čovjeku bude prosto neugodno koliko oni brige i pažnje nama posvećuju a da mi to ne uzvraćamo. I ova Rezolucija je zapravo jedan pokušaj da i mi na jednak način ukažemo brigu za dešavanja u susjednoj Hrvatskoj. Preambula samog dokumenta, dakle, govori i o vanjskopolitičkim prioritetima kako našim tako Republike Hrvatske, o tome kako dijelimo zajedničku prošlost i imamo želju da dijelimo i zajedničku budućnost, kako se nadamo da smo svi zajedno nešto iz prošlosti naučili. I evo, da vam ja sad ne prepričavam i svi ste na vrijeme dobili i neki od vas detaljno i pročitali ovaj dokument. Sam sadržaj Rezolucije je vrlo dobronamjeran i činjenično potkovan, sve ono što piše ovdje kao problemi koji su evidentirani u našoj susjednoj državi su teme koje su, između ostalog, tretirane i od strane Sabora, javnosti i medija u Republici Hrvatskoj. Budući da smo male države, da je ovo region koji je tradicionalno naslonjen jedan, države jedne na druge, postoji naravno mogućnost da problemi iz jedne države se prelivaju u drugu. Mi ne bi željeli da neke od stvari koje su loše, a puno je onih boljih, kolega Lovrinoviću, u Hrvatskoj, ali mi ne bi želili da recimo te neke loše stvari koje se tranutno dešavaju da imaju takav efekat. I zato je nama stalo da se te stvari isprave. Zbog toga pozivamo, a mislim da je to prijateljski, u dobroj namjeri, da se obrati pažnja na Izvještaj Stejt departmenta, imali ste prilike svi da čujete u proteklim danima novi izvještaj, koji nije bitno drugačiji od onog prethodnog, i da se isprave stvari koje je američka administracija, do koje ja koliko vidim u Bosni i Hercegovini nam je stalo, do čijeg mišljenja nam je stalo, evidentirala kao probleme, naročito kada je u pitanju diskriminacija nacionalnih manjina, žena, LGBT zajednice, socijalna diskriminacija, ali i korupcija u vlasti, problemi pri poštivanju ljudskih prava, itd. Također mislim da je pogrešno protumačen stav (2) ove Rezolucije i bukvalno shvaćen od jednog broja ljudi, da se poziva na davanje statusa konstitutivnog naroda nacionalnim manjinama. Ne, zapravo to i ne piše, onaj ko je 81 dobronamjerno pročitao, ovdje stoji da pozivamo Vladu i Sabor da poštujući poruke koje i sami šalju, a u svrhu pružanja ruke pomirenja u regiji razmotre mogućnost, kolega Lovrinoviću, dakle, ne da to daju, možda će se oni odlučiti na neki drugi način, ali da se razmotri mogućnost posebnog definisanja statusa i prava nacionalnim manjinama, posebno onoj čiji je broj drastično smanjen u toku ratnih sukoba 90-ih godina. Vi ste svi u toku da se tranutno u Hrvatskoj dešava jedan veoma važan proces koji ima za cilj suočavanje sa prošlošću i da je osnovana i komisija, iako neki od saborskih zastupnika pozivaju i da se oformi komisija za suočavanje sa sadašnjošću, jer i tu se ima mnogo što reći. Dalje, mi pozivamo Vladu i Sabor Republike Hrvatske da svjesni indeksa korupcije za prošlu godinu, koji pokazuje da je Hrvatska nazadovala u borbi protiv korupcije i da se ponovo ubraja u korumpirane države, konkretno i kredibilno djelima. Dakle, ne može biti prijateljskiji savjet od ovoga, posebno kad dolazi iz zemlje koja ima ogromno iskustvo sa kriminalom i korpucijom, posebno u vlasti. A ni pravosudne institucije nisu očigledno imune na to. Tako da možda bi na nekim našim greškama mogli mnogo toga naučiti. Za razliku od Bosne i Hercegovine njihov glavni tužioc se ne mijenja tako često. Ravnomjerni razvoj Hrvatske je nešto što želimo i sebi, pa evo ovdje u Parlamentu je bila vrlo često rasprava o potrebi za ravnomjerni razvoj Bosne i Hercegovine i sama Vlada Republike Hrvatske je svjesna ovog problema, dakle mi ništa novo time ne govorimo. Smatramo važnim da se zaustavi jačanje desničarskih pokreta jednako kao i u Bosni i Hercegovini. Porozna je granica, brzo to pređe, treba to spriječiti, i mi na ovaj način, dakle, šaljući ovu poruku prema Hrvatskoj vodim računa i osebi. Ljudi su danas skloni svemu, vide na televiziji pa misle da trebaju i oni, dakle vrlo je dobronamjerno. I na koncu vezano za problem o kojem smo govorili ovdje u Parlamentu, o skladištenju i odlaganju radioaktivnog i nuklearnog otpada u blizini granice, slažem se ja i da to treba biti i sa naše strane jednako poštovanje kada je u pitanju ono što se dešava na sjeveru države. Ali evo, ovo su neke stvari, nemate pojma koliko je različitih ideja bilo od strane zastupnika, nakon što je ova Rezolucija predata, da svojim, je li, svojom kreativnošću doprinosu da ovo bude jedan bogatiji dokument, ali evo recimo da smo se zadržali na ovih šest tačaka, mada je tu moglo biti još mnogo šta. Eto ja ću za sada toliko, a imam onda pravo u raspravi da se uključim.
Hvala Vam lijepo. Gospođa Borjana Krišto, zamjenica predsjedavajućeg, povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala ljepa. Poštovane kolegice i kolege sve vas lijepo pozdravlja. Ja sam se javila pod točkom povreda Poslovnika, ne spadam i ne nalazim se u onom što uvaženi kolega Magazinović kaže, da je nastala utrka po ovoj točci i da se nije mogao prijaviti pod raspravom. Ja sam upravo odustala od rasprave, ali sam mislila da će kolega Magazinović kao jedan iskusan zastupnik u parlamentarnom životu u Bosni i Hercegovini doći do nekih spoznaja dok ova točka dođe na dnevni red. U tom smislu ne želim ni na kakav način ovdje iskazivati svoju ljubav prema Republici Hrvatskoj, ona je uistinu velika i ona je moje pravo, ja se nadam kao i vaše, prije svega susjedska, prijateljska zemlja i kako na koji način razvijati i učvršćivati te odnose ako ne na način institucionalne i političke suradnje. Ne vidim da je 82 Republika Hrvatska ni na kakav način se miješala u odnose unutar Bosne i Hrecegovine. Mi smo juče imali sastanak, članovi Kolegija, sa predsjednikom Crne Gore, koji je takođe istakao da želi vidjeti i u budućnosti Bosnu i Hercegovinu kao državu tri ustavnopravno jednakopravna naroda. Jesmo li danas trebali ovom Rezolucijom spominjati se nešto i oko Crne Gore i svih drugih ili pak nekih. Ali zašto sam se javila na povredu Poslovnika? Osobno mislim da prije svega ovakav tekst nije dobar uvažavajući ovo što je naprijed kazano kao u perambuli Rezolucije. Ali ja želim podsjetiti uvaženog gospodina Magazinovića, kad se maloprije referirao na članak 164. podnošenju uvoda oko ove Rezolucije, onda ga podsjećam da prije toga postoji članka 163. koji kaže, podnošenje Rezolucije – Dom može rezolucijom izraziti svoj stav o bitnim političkim pitanjima i utvrditi političke smjernice koje će provoditi Predsjedništvo BiH, Vijeće ministara BiH i druge institucije Bosne i Hercegovine. Pa ja vas, poštovane i drage kolegice i kolege zastupnici u ovom Parlamentu pitam – Da li se ova Rezolucija odnosi na nabrojane institucije u ovom Poslovniku? A samo ću se kratko referirati na nešto, podsjetiti vas, a vi imate to ispred sebe: 1. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine smatra važnim da vlasti u Hrvatskoj uvaže stavove Stejt departmenta. 2. Predstavnički dom poziva Vladu i Sabor Hrvatske da u svrhu pružanja ruke pomirenja u regiji razmotre mogućnost davanja statusa konstitutivnog naroda, itd. 3. Predstavnički dom poziva Vladu i Sabor da svjesni indeksa korupcije za prošlu godinu da je Hrvatska nazadovala, itd., da se ponovo ubraja u korumpirane zemlje. 4. Pa opet, Predstavnički dom poziva najodgovornije političare, znači, u Republici Hrvatskoj da poduzmu konkretne aktivnosti, itd., itd. Da ne bih dalje duljila ja pozivam prvo ovaj Dom, jer smatram da ova Rezolucija nema poslovničko utemeljenje, da ovaj Dom pod ovom točkom kad se već našla na dnevnom redu prvo se mora izjasniti i predlažem zaključak kojim ćemo se izjasniti da li ovakva Rezolucija ima poslovničko utemeljenje u članku 163.? Hvala vam lijepo.
Hvala Vama. Riječ ima uvaženi zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Referiram se na izlaganje mog kolege, zastupnika Nikole Lovrinovića, i zamolio bih ne samo Nikolu, nego ubuduće sve poslanike da ne zalazimo u ono što nije u tretiranju Dejtonskog mirovnog sporazuma. Ja dobro znam šta je u Vašingtonskom i Bečkom sporazumu, ja ga dobro poznajem, ali isto tako znam da je aktom potpisivanjem starijeg akta Dejtonskog mirovnog isti ad akta, isti ad akta. I navođenje ovdje stvari koje samo mogu da izazivaju tenzije nema nikakve potrebe. Konfederacije nema, jer ista ne može biti. I nemojte, ja ću diskutovati o onome što je gospodin Magazinović dao i reći ću šta ja mislim vrlo otvoreno, ali ovo su stvari koje ne bismo mi kao zastupnici u ovoj državi ipak trebali samo kao neki bumerang ili lopticu da uzvratimo nekome da govorimo. Ima tu i splitski, ima tu hejbet sporazuma, ja ih znam, ali vam govorim da oni nisu na snazi. Hvala. 83
Hvala lijepo. Riječ ima uvažena zastupnica Monika Tomić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani gospodine Magazinoviću, ja dopuštam da griješim, ali pretpostavljam da je razlog Vaš ove Rezolucije za napredak Republike Hrvatske Rezolucija Evropskog parlamenta o Bosni i Hercegovini. I meni je jako žao što ove dvije godine ja nikad nisam čula od Vas neki prijedlog rezolucije, kao npr. o promjeni sadašnje prakse kojom je omogućeno da jedan konstitutivni narod bira predstavnika drugog konstitutivnog naroda. Rezolucija o provedbi presude Ustavnog suda za Grad Mostar, rezolucija o tome kako Hrvati trebaju imati javni RTV sustav na hrvatskom jeziku i mnogo drugih rezolucija u kojima bi Hrvati bili jednakopravan narod u Bosni i Hercegovini. I da Vas podsjetim, Republika Hrvatska ima ustavnu obvezu štititi Hrvate izvan Republike Hrvatske i jedna je od potpisnica Dejtona, što joj daje za pravo da se brine o položaju Hrvata u Bosni i Hercegovini, te da prati provedbu Dejtonskog sporazuma i komentira kršenje istog ako je na štetu hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Za riječ se javio predsjedavajući, Šefik Džaferović, ispravka krivog navoda. Izvolite kolega.
Poštovane kolegincie i kolege, dame i gospodo. Ja spadam u red onih koji smatraju da se ovakav materijal nije trebao naći na dnevnom redu današnjeg Predstavničkog doma i ja ovo vrlo odgovorno i svjesno izjavljujem u funkciji čovjeka koji trenutno predstavlja ovaj visoki Dom, štiti njegov dignitet, Ustav i Poslovnik i javio sam se zbog toga. Nisam želio da sprječavam proceduralnim mogućnostima da ova tačka ne dođe na dnevni red, jer smatram da sve što stigne od ovlaštenog predlagača treba da ugleda svijetlo u ovoj sali, ali sam kazao da ću vrlo otvoreno govoriti na ovu temu. I odmah da kažem da je ovo vrlo neozviljna stvar, ovako se ne radi, i ovako se ne grade odnosti i ovako ne treba da postupa Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH. Ja smatram da Republika Hrvatska ima probleme po svim tačkama od 1. do 6. kako je navedeno u ovom dokumentu, i o njima mogu da govorim, ali to ne treba da radim u okviru ovoga Parlamenta koristeći ovu visoku instituciju i ne zloupotrebljavajući njen značaj i dignitet. Posebno ne kada se kaže da smatrajući da prijedlozi koji u posljednje vrijeme koordinirano dolaze od političara iz susjedne Republike Hrvatske, a tiču se unutrašnje politike i odnosa u Bosni i Hercegovini, imaju cilj da u dobroj namjeri savjetodavno pomognu diskusiju oko jednog broja ostvarenih tema u Bosni, otvorenih tema u Bosni i Hercegovini, i onda iskazujući želju da također u jednako dobroj mjeri sugestijama i savjetima uzvratimo prijateljskoj i susjednoj državi Hrvatskoj i njenim najodgovornijim političarima iskreno želeći bolji životni standard i ljudska prava za sve građane Hrvatske i onda se predlaže ovaj tekst. Ja osuđujem svakog političara i svaku instituciju iz bilo koje države na svijetu, pa i iz Republike Hrvatske koji se i koja se miješa u unutrašnje stvari moje države, i tu nema nikakve dileme. Ali moj odgovor i odgovor moje države ne treba da bude onakav kakav je usmjeren prema Bosni i Hercegovini, ako je usmjeren. Mi treba da budemo ovdje ozbiljni i ako 84 treba šta da uradimo, a imamo problem u odnosima sa Republikom Hrvatskom onda to treba da kažemo kao svoj stav i usvojimo rezoluciju o tom pitanju, koju su onda dužni da provode i Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara i Parlamentarna skupština. Rezolucija je ozbiljan dokument kojeg usvaja ovaj Dom i ovaj šaljivi, blago kazano, način na koji nam SDP pokušava unijeti ovaj dokument ovdje u Parlament je nešto što je apsolutno neprihvatljivo. I ja ne nijekajući da postoje problemi u Republici Hrvatskoj koji su pobrojani pod tačkama od 1. do 6., o kojima ja mogu da govorim, ne nijekajući da postoje neprimjerene izjave političara iz Republike Hrvatske prema Bosni i Hercegovini, dakle ne nijekajući ni tu stvar, ovo ne mogu da podržim, jer ovo nije način komunikacije između suverenih država. Ja hoću da moja država bude ozbiljna, da moj Parlament bude ozbiljan i da ozbiljno i dostojanstveno odgovaramo na probleme ako ih imamo. Zbog toga ja danas ovo ne mogu da podržim. Ovo sam izgovorio vrlo svjestan svih mogućih rizika, ali i odgovornosti koje imam kao predsjedavajući Predstavničkog doma. Hvala vam.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Zaim Backović. Da li ostaje rasprava ili je jedno i drugo? Ostaje rasprava, hoćete ispravku? Izvolite.
Opet ne želeći ulaziti u polemiku, mojoj cijenjenoj kolegici, zastupnici iz HDZ-a, oko jednakopravnosti i nejednakopravnosti i više ne znam čemu ne, ipak dozvolimo da izbjegnemo taj vokabular ovdje iz prostog razloga što kada se bude napravila ukupna analiza imaćemo sliku, nije jednakopravnost samo ono što ja mislim da je jednakopravnost. Ja sam juče na komisiji imao sljedeću situaciju Uprava za indirektno oporezivanje ukupno uposlenih, 30, oko 36% Hrvati, toliko o jednakopravnosti, 36% svih zaposlenih. Imali smo maloprije podatke koje nam je dao Denis Zvizdić, i tako će se podaci sada redati pa ćemo vidjeti šta je ustvari. Da ne govorim i o medijskom prostoru, bez obzira na ovaj napad i želju, ja razumijem želju, ja je apsolutno razumijem i odmah da vam kažem da ću podržati da kada je jezik u pitanju bude u cjelosti jednakopravan, ali u čitavom medijskom prostoru, u čitavom, nemam ja tu dilemu. Samo o tome i stalnoj ugroženosti, evo primjer ovdje gdje mi sjedimo, pa kad uđete u Hadžiće i onda krenete ..., Stanić, Konzum i tako redom, pa ćete vidjeti ... govoriti o toj jednakopravnosti i nejednakopravnosti. I tako vam ja sad mogu DM, CM, jer ljudi misle da je dojče marketi ovaj iz Njemačke, nije, nije .../poslanik se uozorava na vrijeme/... u Bosni i Hercegovini je iz Dubrovnika, iz Dubrovnika, sticajem okolnosti moj drug. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nije tema, ali nemojmo o jednakopravnosti ovdje, eto ništa više.
Hvala lijepo. Riječ ima uvaženi zastupnik Saša Magazinović, ispravka krivog navoda. Izvolite. 85
Zahvaljujem predsjedavajući. Član, prvo da se zahvalim kolegici Krišto na lijepim riječima koje mi je uputila u smislu mog iskustva i rada, ja znam da Vi to mislite i znate i Vi kakav ja imam, kakvo ja imam mišljenje o Vama, no da se vratimo na ovo, član 163., između ostalog, kaže da rezolucijom Dom može izraziti svoj stav. I to je onaj dio koji je utemeljenje za ovo. Međutim, mene malo iznenađuje neartikulisan stav Kluba HDZ-a gdje jedan zastupnik smatra da ova Rezolucija nije u skladu sa našim Poslovnikom, a drgi daje amandmane na tu istu Rezoluciju. Ali dobro, to će se uhodati, ovaj, do kraja mandata. Gospođa Tomić ovo što je govorila, ja bih se vjerovatno mnogo stvari sa njom, ovaj, složio, nije ništa meni tu, gospođo Tomić, sporno, ja sam spreman na svaku od tih tema da razgovaram. Dio Kluba SDA je javno podržao ovu Rezoluciju, a evo vidimo dio Kluba je protiv, ne smatra je dobrom, što govori da demokratija kuca na vrata i ove stranke. Važno je da se kolega Džaferović, kome uvijek kad se obraćam vodim računa na koji način ću to uraditi i koje ću riječi probrati, slaže sa tačnošću navoda, ali ga moram ispraviti da ovo nije uopšte šaljivo, ovo su vrlo ozbiljne teme. Radi se o korupciji, ekonomiji, međunarodnim odnosima, dakle možda to nekom zvuči šaljivo, ali ovo je vrlo ozbiljna materija. Na koncu ja se uopšte ne čudim i nisam iznenađen da SDA i HDZ imaju približan stav po ovom pitanju, jer smo vidjeli da su zajedničkim snagama u Predstavničkom domu Parlamenta Federacije čitav dan otezali usvajanje dnevnog reda na kojem je trebala biti tačka dnevnog reda gdje se Dom treba izjasniti o ideji o federalizaciji. Dakle, apsolutno sam ovako nešto i očekivao, ali evo, vidjet ćemo šta će biti i ovdje, a šta će biti i u Federalnom parlamentu 21. marta kada je zakazana sjednica sa samo tom tačkom dnevnog reda. I na kraju, ja sam svjestan da ova Rezolucija, čak i ako bude usvojena, a ja mislim da u nekim normalnim okolnostima rada Parlamenta bi bila, ona će imati efekta da se riješe problemi u Hrvatskoj taman toliko koliko i savjeti iz Hrvatske, ne samo o federalizaciji, nego različitim pitanjima, će imati efekta na rješavanje problema unutar Bosne i Hercegovine. Ali mi kao dobri susjedi, kao ljudi koji jedni drugima dobro mislimo, smo jednostavno dužni reći neke stvari.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Diana Zelinika, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Ispričavam se što sam ovako smjesta kolegi Backoviću, ovaj, dobacila, jer ja sam ta koja se bori za nekakvu kulturu dijaloga. Htjela sam reći da je promašio temu kao što je. Govori ovdje o ravnopravnosti, ovaj, pa kad smo već kod toga mogli bismo mi pričati o izboru člana Predsjedništva i zastupnika u federalnom domu naroda. O tome su i gospodin Beganović i Fejzić ... da li bi povukli vitalni nacionalni interes, itd., ali to nije predmet ovoga. Spominje ove točke dnevnog reda, spominjao je Stanić, itd., kompanije razno razne. Tu se radi o sposobnosti a ne o nekakvoj nacionalnoj zastupljenosti. Kolegi Magazinoviću, evo kolegica se već referirala, da je u Ustavu Republike Hrvatske da brine o Hrvatima u Bosni i Hercegovini, što je zdušno radila. I kad je ovako već prijateljski 86 nastrojen mogao je možda i jednu točku dnevnog reda zahvaliti, jednu točku ove svoje Rezolucije zahvaliti Republici Hrvatskoj na zbrinjavanju 300 do 500 tisuća mahom Bošnjaka, i to ne samo žena i djece, nego i muškaraca, ovaj, za vrijeme nemilog i proteklog rata. A osim Hrvatskoj sigurno mogao je prvenstveno počistiti ispred svojih vrata, a onda vjerojatno jednu ovakvu Rezoluciju, ovaj, uputiti i ostalim zemljama okruženja koje su bile u sastavu bivše Jugoslavije. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Dakle, gospodinu Backoviću jedan dio moje replike ili, ne znam, ispravke krivoga navoda je rekla gospođa Diana Zelenika. Kad god da krenemo u neku vrstu razgovora oko jednakopravnosti, dakle institucionalne, mi se vratimo od kolega iz reda bošnjačkog naroda na karikiranje. Dakle, mi jednostavno, šta to mi možemo ... ovome, gospodine Backoviću, u Parlamentu, koga se to ovdje uvažava od zastupnika i predstavnika hrvatskog naroda. Ovo je država konstitutivnih naroda. Vi stalno iz pozicije, građanske opcije i uređenja države koju možda želite, to je vaše pravo, izvlačite našu konstitutivnost i da nam ima nekih minuta i nekih sati na javnim RTV servisima ili bilo gdje napisane, govorim o uređivanju programa, govorim o identitetu hrvatskog naroda, nije samo jezik. Jezik je jedan od najvažnijih, vjera, i ne znam ni ja što. Dakle, dajte, nemojte da, ako hoćete o tome da ozbiljno razgovaramo spremni smo, stavimo točku dnevnog reda da raspravimo jednom tu tabu temu, da vidimo što je to jednakopravnost, što to mi mislimo po tom, što vi mislite po tom, pa ćemo razgovarati, nije nikakav problem. Ali, dakle nemojte karikirati oko toga, dakle o nekakvim brojkama nas ovdje dezavuirati. Što se tiče gospodina Magazinovića, nisu problem amandmani ako se ispoštuje zaključak koji je predožila gospođa Krišto da se, sukladno članku 163. Poslovnika, danas ne izjašnjavamo o ovoj Rezoluciji, odnosno da kažemo da ona ne zadovoljava poslovničke odredbe, nikakav problem nije da se amandmani povuku paošto ste Vi od svega ovoga napravili, dakle, svojevrsnu paradu. A inače ne mogu se oteti dojmu da u zadnje vrijeme nekako, rekao sam, ljevica, ... više, pa kad je riječ o ulicama koje nekima drugima smeta to je samo Mostar a nije recimo Bugojno Sultan Ahmetova, itd., ili neke rezolucije, stalno nađete nekako, možda nas više volite pa nešto više od nas očekujete, pa ja i to poštujem, ali evo jednostavno ste nešto na nas ..., ne znam što. A s druge strane, dakle amandmane ako podržite, ako ne podržite zaključak gospođe Borjane, budite sigurni da ćemo mi podržati Vašu Rezoluciju samo podržite ove amandmane i nikakav problem nije. Onda ćemo moći još otvorenije govoriti šta se u Hrvatskoj radi ili ne radi. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala Vama. Riječ ima, ispravka krivog navoda, uvaženi Denis Bećirović. Gospodinu Zaimu Backoviću ovo je treće javljanje, on ima pravo ... ZAIM
[[nije uključen mikrofon]] 87
Imate pravo, sve je to isto, imate pravo na diskusiju. Prema tome, molim sistem da briše ovaj ispravak krivog navoda vezano za Zaima Backovića. Gospodin Denis Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Dakle, prvo treba konstatirati da svaki poslanik u skladu s Poslovnikom ima pravo da predlaže određene pravne akte i to je iskoristio i kolega Magazinović, on je predložio ovu Rezoluciju, kao što smo imali sada priliku da čujemo i stavove poslanika SDA, gospodina Džaferovića. Niti gospodin Magazinović niti gospodin Džaferović nisu, nadam se, pretendovali da govore u ime čitavih klubova. Ne trebamo stvari baš tako, gospodine Džaferoviću, crno bijelo posmatrati. Kada se klub potpiše čitav onda je klub predlagač, kad je poslanik onda je poslanik. U ovom slučaju ima nekoliko poslanika SDA koji su rekli da će ovo podržati. Dakle, da tu ne bude neka crno bijela slika. Drugo šta želim reći, smatram da trebamo razvijati najbolje moguće odnose sa Republikom Hrvatskom i to na principima ravnopravnosti, međusobnog uvažavanja i razvoja naše dobrosusjedske saradnje, od ekonomije, politike pa nadalje. I iskreno smatram da u tom uspostavljanju dobrosusjedskih odnosa sa Republikom Hrvatskom bosanski Hrvati, kao jedan od ravnopravnih naroda u Bosni i Hercegovini, mogu nam biti komparativna prednost u tome. I ako smo pametni i to trebamo iskoristiti na pozitivan način. Rezoluciju koju je predložio kolega Magazinović, ona bi se mogla sažeti u jednu riječ koju treba dobro da upamte svi, taj riječ je ravnopravnost. Dakle, Bosna i Hercegovina i njeni predstavnici će se uvijek zalagati za ravnopravnost. A danas još tokom rasprave oko dnevnog reda imali smo tumačenje od jednog poslanika HDZ-a koji je rekao – Hrvatska ima pravo da se miješa u unutrašnje odnose Bosne i Hercegovine a Bosna i Hercegovina nema. Pazite, to ne može niko reći u ovom državnom parlamentu. Svako mora da zna da je Bosna i Hercegovina punopravna članica UN-a, da je to isto i Republika Hrvatska, i da među državama članicama UN-a vlada načelo suverene jednakosti u njihovim odnosima. To je jedan od temeljnih principa i načela. I ne mogu da vjerujem da takva poruka može doći iz državnog parlamenta. Ako treba da ih podsjetimo – Bosna i Hercegovina i Hrvatska su u aprilu, odnosno u proljeće 1992. godine punopravno priznate i kao članice UN-a kad su obnovile, i jedna i druga, svoju državnost, koju su izgubile još u srednjem vijeku, pa u Drugom svjetskom ratu na zasjedanjima ZAVNOBiH-a i ZAVNOH-a. Neki zlonamjernik će spomenuti možda i 10. april '41. Ja želim otvoreno reći da to niko ne treba da dovodi u pitanje, i Hrvatska i hrvatski narod su [[poslanik se upozorava na vrijeme]] u velikoj većini pripadali Antifašističkom pokretu kao i drugi narodi i to ne treba zloupotrebljavati. Jedino je istina da je Bosna i Hercegovina imala manji diskontinuitet svoje državnosti u odnosu na Hrvatsku, govorim od srednjeg vijeka do XX stoljeća. Taj diskontinuitet Hrvatske države je gotovo devet stoljeća, a bosanskohercegovačke, odnosno Bosanske u to vrijeme je negdje oko 4,5 stoljeća. Prema tome, naša poruka i povodom ove Rezolucije treba da bude – gradimo najbolje moguće odnose, gradimo na načelima ravnopravnosti, nemojte se miješati ni unutrašnje stvari Zagreba u Bosni i Hercegovini ni obrnuto i neće biti nikakvih problema. 88
Hvala lijepo. Ja se nadam da je ovo bila i diskusija, zbog toga nisam prekidao iako su dva i po minuta. Uvaženi zastupnik Predrag Kožul, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja sam se htio javiti za raspravu, diskusiju, ali je kolega Džaferović, predsjedavajući Parlamenta rekao, rekao bih, dobar dio onoga i bitniji dio onoga koji sam i ja želio govoriti, zato ću samo ispraviti jedan krivi navod kolege Bećirovića. On je jedan kolokvijalni izraz upotrijebio ovdje bosanski Hrvati. Hrvati u Bosni i Hercegovini su ili Hrvati iz Bosne i Hercegovine ili eventualno bosanskohercegovački Hrvati. Ja ne bih bio sitničav tako pa reagirao na tu floskulu bosanski Hrvati da upravo ona ne reprezentira sav taj odnos prema konstitutivnom narodu u Bosni i Hercegovini na taj način, ovaj, kolokvijalnim nazivom koji razgrađuje Bosnu i Hercegovinu, jer ona nije Bosna, ona je Bosna i Hercegovina. Ja dolazim iz Hercegovine, ja sam Hrvat iz Hercegovine, bosanskohercegovački Hrvat, Hrvat iz Bosne i Hercegovine ili ako hoćete uže gledano Hrvat iz Hercegovine. Taj izraz, pogrdni, bosanski Hrvat, ja ću ga nazvati pogrdnim, upravo reprezentira politiku SDP-a prema konstitutivnim narodima u Bosni i Hercegovini.
Hvala lijepo. Gospodin Denis Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja sam mislio da će replika biti na nešto drugo, ali da može biti pogrdno to što se neko, ovaj, poziva na to da postoje ljudi koji žive u Bosni i Hercegovini ili termin bosanski Hrvati, onda ja samo mogu preporučiti da malo pogledamo šta su to sve ljudi pisali i radili kroz prethodna stoljeća, od bosanskih Franjevaca, od silne one, radnji da tako kažem, od srednjeg vijeka Ivana Jukića pa do današnjih dana, a da ne govorimo, evo, do savremenog XX stoljeća. Nema tu ništa pogrdno, naprotiv treba da se ponosimo s tim.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se.
Sistem neka isključi ovu diskusiju od gospodina Bećirovića.
Ne želeći da opet ulazim u meritum ovog što je dostavljeno, morao bih da reagujem kada se, kao čovjek. kada se podnose ovakve rezolucije. Moramo imati bilo ukupnih odnosa na ovom baš prokletom Balkanu, ukletom, sa svim strana. Jednostran odnos država ne vodi dobrom, ali to 89 se ne rješava rezolucijom, Saša stvarno se ne može riješiti tim što bi se donijelo. Ne može. Jednostrano tumačenje također ne ide. Onaj ko kaže da je neko stekao pravo na brigu onda zaboravlja da i sa druge strane postoji briga. Znači odnos je dvostran. Akcija ima reakciju, reakcija ima akciju i to je kao jedan ..., gore-dole. I tako moramo stvari posmatrati ako posmatramo odnose onih koji se zovu države. Naravno, ja neću podržati ni jedan amandman koji sam dobio zato što se on kosi sa Ustavom, i to Ustav BiH ne poznaje, ali isto tako neću prihvatiti nikada da Hrvat moj drug Vlado Šantić, vidite slučajno se tako zove Vladimir Šantić kao i onaj iz Bihaća, ali tako se zove, nije Hrvat iz Tuzle i da ne može biti sutra biran u Dom naroda, kao što neću prihvatiti da Hrvati sa Stupa nisu Hrvati, kao što neću prihvatiti da Željko Komšić nije Hrvat. To je nešto što, Željko, redovno se, čestitaš ti meni Bajrame ja tebi Božiće, sve blagdane, uredno, ti to znaš. Ali neću prihvatiti ni da Maja Gasal nije Hrvatica i tako redom. Mi moramo ovdje ipak ići, ne na stranačko nacionalno, nego na ono što definiše Ustav. [[zajednička diskusija]] Ja govorim. Mogu li ja da vas zamolim gospodo predsjedavajući, Vi mi date riječ, a onda upadicama ne mogu da govorim, i vi uredno tamo razgovarate, a niste spremni da ih opomenete. Objasnite mi zašto. Znači, on može meni da upada u riječ kako god hoće da Vi šutite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Molim vas nemojte, nemojte, molim vas, gospodine Lovrinoviću ja Vas molim nemojte upadati u riječ.
/nije uključen mikrofon/
Pa ja vodim sjednicu, ja ću kazati ... ZAIM
samo jedne religije. Znam ja Hrvate islamske provenijencije, poznajem ja Hrvate evangeliste, poznajem ja Hrvate protestante, poznajem ja Hrvate ..., i tako redom. Nije samo hrvatski korpus 90 jedne religije. I tako redom. No, ja se, opet kažem, ne slažem pristupom, to je u sferi realne politike odnosa vrhova država. I o ovome ste gospodo iz Parlamenta, koji predsjedavate, trebali razgovarati kada je predsjedavajući Hrvatskog sabora bio ovdje, jer se vrlo često čuju i riječi koje su neprimjerene u Hrvatskom saboru o susjednoj državi, susjednim državama ili tako redom [[poslanik se upozorava na vrijeme]] Znači, treba razgovarati paritetno. Ukoliko se razgovara onda razgovarati sa onima koji su kao i vi. Hvala.
Hvala Vama. Uvaženi zastupnik Saša Magazinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Vro kratko, predsjedavajući, na kraju. Kako to obično biva u ovom Parlamentu od problema u Hrvatskoj dođemo do Hrvata na Stupu gdje ja živim. I u pravu su kolege iz HDZ-a, to nije bila tema, ali evo, kolega Backović se slikovito izražava pa ko ima koncentraciju uvijek može shvatiti šta je htio reći. Kolegice Zelenika, ja ne bojim Ustav Republike Hrvatske ali sam prisegao na Ustav BiH. Kolega Lovrinoviću, što se tiče Sultana Ahmeda u Bugojnu to se obratite vašim koalicionim partnerima iz SDA, ja vam ga tamo nisam instalirao, i sve što imate vezano za sultane i ostalo to znate gdje vam je adresa. Na kraju da ne dužim, ova Rezolucija ima za cilj da pošalje poruku potrebe za saradnjom na principima ravnopravnosti i međusobnog poštivanja. Svi oni koji je drugačije shvate ja mislim da su promašili temu. A drago mi je bilo što sam u današnjoj diskusiji, a inače diskusiji koja je vođena na ovu temu, vidio da svi nemamo jednak odnos prema Bosni i Hercegovini i da nemamo svi jednako samopoštovanje. Hvala.
Hvala vama. Zaključujem raspravu. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, Ad. 19. Informacija o Godišnjem planu obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inozemstvu za 2017. godinu, materijal Ministarstva odbrane BiH, broj: 03/1-03-2884/16, od 10.11.2016. godine Nadležna Zajednička komisija za odbranu i sigurnost dostavila je 17.01.2017. godine Mišljenje o Informaciji o Godišnjem planu obuke i vježbi. Komisija je primila k znanju Godišnji plan i uputila ga u daljnju parlamentarnu proceduru. Otvaram raspravu. 91 Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 20., Ad. 20. Informacija Ministarstva odbrane BiH o dokumentu Pregled odbrane (po Zaključku Predsjedništva BiH broj: 03/1-03-3131/16, od 13.12.2016. godine)
/nije uključen mikrofon/
Glasanje o prijedlogu za obezbjeđivanje, dakle, rasprave, molim samo, par, dva minuta samo pauze. Ovdje imamo problem sa kvorumom. Dajte zastupnike u salu. Gospodin Jasmin Emrić, povreda Poslovnika. Tražili ste riječ jel'?
... ukazati na kvorum, sistem pokazuje ...
A to je to, to je to, ne sekirajte se ništa, vodimo računa. Hvala Vam lijepo. Kakvo je stanje sada? 3,5,7,8,9,10,11,12,13,14,15,16,17,18,19,20,21. ____________(?) Evo ga sad je 22. 3,4,5,6,7,8,9,10,11,12,13,14,15,16,17,18,19,20,21,22. Ja sam 22 izbrojao, ja mislim da imamo kvorum. Dajte sekretaru prebrojte još jedanput molim Vas.
/nije uključen mikrofon/
Imamo, dakle, kvorum. Dakle, glasamo sada, prije nego što pređemo na tačku 23. predlažem da se objedini rasprava o tačkama od 23. do 32., s obzirom na to da je riječ o davanju saglasnosti na ratifikaciju amandmana, memoranduma, sporazuma i konvencija. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 20 za, nema protiv, 4 suzdržana. Nema entitetske većine. 93 Odmah u drugi krug idemo. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 19 za, nema protiv, 5 suzdržanih. Ima opća većina, nema 2/3 protiv iz entiteta Republike Srpska, konstatujem da smo objedinili ovu raspravu. Ad. 23. – Ad. 32. Davanja saglasnosti na ratifikaciju amandmana, memoranduma, sporazuma i konvencija Mišljenje, dakle, nadležne Komisije za vanjske poslove ste dobili. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu pošto se niko nije javio za riječ. Prije nego, prije prelaska na 33. tačku dnevnog reda ...
/nije uključen mikrofon/
Kakav sat, šta.
Treba sat, treba.
Zašto.
... [[nije uključen mikrofon]] KTZ pregled i sve ovo, treba, predviđeno je i ... sat vremena.
Pa evo, kažu mi da ovo moram da izgovorim. Prije prelaska na tačku 33. dnevnog reda dajem pauzu od sat vremena. [[zajednička diskusija]] Pa, rekao sam vam da moram da izgovorim, tako mi kažu službe. Ja moram da slušam. Napominjem da je materijal za ovu tačku dnevnog reda, dakle 33., zbog povjerljivosti, bio dostupan isključivo kod sigurnosnog službenika Parlamentarne skupštine BiH i da ga nije moguće iznositi. Uvid u materijale mogli ste ostvariti u kancelariji br. 215, II sprat. S obzirom na to da materijal za ovu tačku ima oznaku „povjerljivo“ ona je zatvorena za javnost, pa molim goste da napuste salu. Hvala vam. 94 A prije nego što napravimo pauzu želim vas podsjetiti na to da je za vrijeme razmatranja tačke sa oznakom „povjerljivo“ zabranjeno unošenje mobitela, laptopa i druge opreme kojom je moguće napraviti audio ili video zapis. Dakle, molim vas lijepo, dajem pauzu do 18:00 sati, takav je zahtjev službi, ja to moram ispoštovati, imaju radnje koje se moraju uraditi da bismo ispoštovali zakon. Nastavljamo u 18:00 sati. U 18:00 sati kad završimo ovu tačku odmah ćemo pristupiti glasanju o cijeloj sjednici i više nakon toga ne moramo praviti pauzu. Pauza do 18:00 sati. Obavite u međuvremenu klubove, konsultacije oko glasanja. Hvala vam.
/nije uključen mikrofon/
Molim vas da, molim vas da se pripremite za glasanje, prelazimo na glasanje. Dakle, prva tačka dnevnog reda – Usvajanje Zapisnika 41. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 25 za, nema protiv, 6 uzdržanih. Nema dovoljne entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. Hoćemo se usaglašavati sada?
Naknadno.
Usaglašavanje naknadno. Idemo na 5. tačku dnevnog reda – Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Šemsudin Mehmedović, zakon broj: 01-02-1-2610/16, od 10.10.2016. godine. Pripremite se za glasanje, glasamo o Prijedlogu zakona. Glasajte sad. 95 27 za, nema protiv, 5 suzdržanih. Nema trećina iz entiteta Republika Srpska. Mladene?
/nije uključen mikrofon/
Kaže sve naknadno. Dakle, usaglašavanje naknadno. Idemo, molim vas, idemo na tačku 6. – Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upravi – predlagač: poslanik Damir Arnaut, zakon broj: 01-02-1-3044-1/16, od 06.01.2017. godine. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 23 za, 4 protiv, suzdržanih 5. Nema dovoljne entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. Mladene?
Naknadno.
Naknadno usaglašavanje, dobro. Idemo na tačku 7. – Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost – predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2/17, od 26.01.2017. godine. Glasamo o usvajanju Prijedloga zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 21 za, nema protiv, uzdržanih 11. Nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. Naknadno usaglašavanje, je li? Naknadno usaglašavanje. Prelazimo na tačku 8. dnevnog reda, malo kod ove tačke 8. dnevnog reda da vidimo je li ovo Izvještaj komisije Kolegija ili je to zakon.
Ovo je Zakon sada.
A zašto piše kod mene Izvještaj komisije Kolegija?
Tako je naziv točke bio, sad glasujemo o Zakonu. 96
Dakle, molim vas 8. tačka je, dakle – Izvještaj komisije Kolegija Predstavničkog doma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Zahtjevu poslanika ...
Prvi, prvi je krug.
Molim?
Glasujemo o Zakonu u prvom krugu.
Dakle, milim vas lijepo, dakle tačka 8., glasamo sada, pošto smo mi glasali o Izvještaju komisije Kolegija u toku sjednice i nije bilo dvije trećine protiv i usvojili hitnu proceduru, sada glasamo o Zakonu, dakle, o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika (zakon broj: 01-02-1-105/17, od 11.01.2017. godine). Pripremite se za glasanje, glasamo o Zakonu. Glasajte sad. 23 glasa za, 4 glasa protiv, 5 suzdržanih glasova. Postoji opća većina, nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. Mladene?
Naknadno.
Naknadno usaglašavanje. Prelazimo na tačku 9. dnevnog reda – Izvještaj o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, podnosilac: Ministarstvo pravde BiH, broj: 01,02-02-1-126/17, od 12.01.2017. godine. Pripremite se za glasanje, glasamo o usvajanju Izvještaja. 17 za, 6 protiv, 9 suzdržanih. Postoji opća većina, nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. Usaglašavanje?
Naknadno.
Naknadno. Dobro, onda nema svrhe da glasamo o zaključcima, je li tako, nema svrhe. 97 Idemo na tačku 10., o zaključcima ćemo onda kasnije glasati – Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2016. godinu, akt broj: 05/2-50-19- 386/17, od 07.02.2017. godine. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 19 za, 7 protiv, 6 suzdržanih. Postoji opća većina, nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska.
Naknadno.
Usaglašavanje naknadno. Prelazimo na tačku 11. dnevnog reda – Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2016., akt broj: 05/3-50-19-402/17, od 07.02.2017. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Pripremite se za glasanje. 26 za, nema protiv, 6 suzdržanih. Ima opća, nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. Usaglašavanje?
/nije uključen mikrofon/
Naknadno. Prelazimo na tačku 12. – Izvještaja o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2016. godinu, akt broj: 05/1-50-19-469/17, od 14.02.2017. godine i Plana rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, akt broj: 05/1-50-19-467/17, od 14.02.2017. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 7 za, 20 protiv, 5 suzdržanih. Ovdje nema opće većine tako da ovaj Izvještaj nije usvojen. Glasamo o primanju k znanju Plana rada iste institucije. Pripremite se za glasanje. 17 za, 5 protiv, 10 suzdržanih. Postoji opća za Plan rada, ali nema entitetske većine. Usaglašavanje naknadno, je li? 98
/nije uključen mikrofon/
Dobro. Prelazimo na tačku 13. dnevnog reda – Izvještaj o radu Komisije za odlučivanje o sukobu interesa za 2016. godine, akt broj: 01,02,03-50-19-331/17, od 31.01.2017. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 17 za, 8 protiv, 7 suzdržanih. Postoji opća, ali nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. Maldene?
/nije uključen mikrofon/
Naknadno usaglašavanje, dobro. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda – Izvještaji o radu stalnih komisija Predstavničkog doma. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 23 za, 3 protiv, 6 suzdržanih. Postoji opća, nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. Naknadno?
/nije uključen mikrofon/
Naknadno usaglašavanje, dobro. Tačka 15. – Izvještaji o radu stalnih zajedničkih komisija oba doma PSBiH. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 23 za, 1 protiv, 8 suzdržanih. Postoji opća nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. Mladene?
Naknadno. 99
Naknadno. Dakle, naknadno usaglašavanje, dobro. Idemo na tačku 16. – Izvještaj o realizaciji preporuka Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH u vezi sa Specijalnim izvještajem o pristupačnosti radnih prostora zakonodavnih organa u Bosni i Hercegovini osobama sa invaliditetom, podnosilac: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, akt broj: 03/6,01,02,03-37-226/17, od 23.01.2017. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 19 za, 1 protiv, 12 suzdržanih. Postoji opća većina, nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska.
Naknadno.
Naknadno usaglašavanje. Prelazimo na tačku 17. – Izvještaj o pregledanom stanju finansijskog poslovanja političkih stranaka u 2014. godini, materijal Centralne izborne komisije BiH, broj: 01,02- 16-1-2546/16. od 03.10.2016. godine. Pripremite se za glasanje, glasamo o Izvještaju. 15 za, nema protiv, 17 suzdržanih. Postoji opća većina, nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska. Usaglašavanje naknadno. Prelazimo na tačku 18. dnevnog reda – Prijedlog rezolucije o želji za napredak Republike Hrvatske – predlagač: poslanik Saša Magazinović, broj: 01-02-2-490/17, od 16.02.2017. godine. Glasamo o usvajanju Prijedloga zaključka zastupnice Borjane Krišto. Pripremite se za, da nije u skladu sa Poslovnikom. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 14 za, 9 protiv, 9 suzdržanih. Postoji opća većina za ovaj Prijedlog zaključka, ali nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska.
Naknadno.
Naknadno usaglašavanje, je li? Dobro, naknadno usaglašavanje. 100 Prelazimo na tačku 19. dnevnog reda, jer nema svrhe da dalje glasamo prije nego što završimo glasanje po ovom Zaključku – Informacija o Godišnjem planu obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inozemstvu za 2017. godinu, materijal Ministarstva odbrane BiH, broj: 03/1-03-2884/16, od 10.11.2016. godine. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Primamo k znanju ovu Informaciju. 24 za, bez protiv, 8 suzdržanih. Postoji opća, nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska.
Naknadno.
Naknadno usaglašavanje, dobro. Idemo na tačku 20. – Informacija Ministarstva odbrane BiH o dokumentu Pregled odbrane (po Zaključku Predsjedništva BiH broj: 03/1-03-3131/16, od 13.12.2016. godine). Glasamo o primanju k znanju Informacije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 17 za, 8 protiv, 7 suzdržanih. Postoji opća, ali nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska.
Naknadno.
Naknadno usaglašavanje. Prelazimo na tačku 21. – Razmatranje ostavke Miroslava Škorića na mjesto člana Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, akt broj: 01,02,05/1-34-1-199/17, od 20.01.2017. godine i Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, akt broj: 01,02-34-1-199/17, od 01.02.2017. godine. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 19 za, nema protiv, 13 suzdržanih. Nema, postoji opća, ali nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska.
Naknadno.
Naknadno usaglašavanje, dobro. 101 Da li ima svrhe onda formirati ovaj o osnivanju privremene ...
Ništa dok se na razriješi.
Dok se ne razriješi dužnosti. Dakle, tačka 22. prema tumačenu Kolegija o imenovanju Privremene komisije nema svrhe dok se ne riješi pitanje razrješenja, to je stav ovoga Kolegija i onda se nećemo izjašnjavati o tački 22. Molim da se ovo zapisnički konstatira da je to stav Kolegija o čemu je obavješten Parlament iz ovih razloga. Idemo na tačku, dakle glasamo o prijedlogu da se o tačkama 23. do 32. izjasnimo u paketu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 25 za, 2 protiv, 5 suzdržanih. Postoji opća, nema entitetske većine.
/nije uključen mikrofon/
Saglasni ste, dakle imamo saglasnosti, evo dobili smo da idemo u drugi krug. Pripremite se za glasanje u drugom krugu. Glasajte sad. 23 za, 1 protiv, 8 suzdržanih. Nema, postoji opća većina, nema 2/3 protiv iz entiteta Republika Srpska. Znači, odlučili smo da se izjašnjavamo u paketu o tačkama od 23. do 32. Sada glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju po tačkama 23. do 32. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. 24 za, nema protiv, 8 suzdržanih. Postoji opća, ali nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska.
Naknadno.
Naknadno usaglašavanje. Razmatranje materijala sa oznakom ''povjerljivo'', akt broj: P – Pov – 07-03-10-9- 49/16, od 17.11.2016. godine. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Pripremite se za glasanje. 102 Glasajte sad. 21 za, 1 protiv, 10 suzdržanih. Postoji opća, ali nema entitetske većine iz entiteta Republika Srpska.
Naknadno.
Naknadno usaglašavanje. Poštovane dame i gospodo, ostanite još samo jednu sekundu. Dakle, sutra je 8. mart Međunarodni dan žena, u ime Kolegija i svoje ime svim ženama u Parlamentarnoj skupštini BiH i u Bosni i Hercegovini upućujem iskrene čestitke u povodu Međunarodnog dana žena. Zaključujem 42. sjednicu Predstavničkog doma. Napominjem da je naredna sjednica Doma planirana za 23. mart 2017. godine. Hvala vam na saradnji. Sjednica završena u 18:45 sati.