Gospođe i gospodo zastupnici otvaram 5. sjednicu Hrvatskog sabora, sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade gospodina Ivu Sanadera, potpredsjednike i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Zapisnik 4. sjednice Hrvatskog sabora primili ste poštom. Ima li primjedbi na zapisnik? Nema. Utvrđujem da smo usvojili zapisnik sa 4. sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podjeljen Konačni prijedlog dnevnog reda. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 5 novih točaka, i to, Prijedlog Zakona o sigurnosnoj zaštiti trgovačkih brodova i luka, otvorenih ze mađunarodni promet, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 60. Prijedlog Zakona o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke otplate s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 61. Prijedlog Zakona o kulturnim vijećima s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 64. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, drugo čitanje, P.Z.E. br. 8. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj, s Konačnim prijedlogom zakona, predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 63. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkama od 1. do 5. pod točkama od 7. do 10. i 15. i pod točkom 23. navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su: 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za financiranje projekata izgradnje plinovodnog sustava u Republici Hrvatskoj, investitora Plinacro d.o.o., s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 54. Drugo, Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Bjelorus o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 53, Treće, Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt energetske učinkovitosti, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 59, Četvrto, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 56. Peto, Prijedlog zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 58. Šesto, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o hrani, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 57. Sedmo, Prijedlog Zakona o sigurnosnoj zaštiti trgovačkih brodova i luka otvorenih za međunarodni promet, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 60. Osmo, Prijedlog Zakona o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke otplate, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 61. Prijedlog Zakona o kulturnim vijećima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 64. i deseto, Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o područjima, županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj, s Konačnim prijedlogom zakona, predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 63. Pod točkom 9. po hitnom postupku predloženo je donošenje Zakona o postupnom isključenju iz plovidbe tankera bez dvostruke otplate kako navedeni zakon nosi oznaku P.Z.E. o primjeni hitnog postupka sukladno članku 161. Poslovnika ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
U ime Kluba HSP-a protivimo se donošenju Zakona o brašnu koje Vlada predložila po hitnom postupku, zbog sljedećih činjenica. Jučer smo na Odboru za zakonodavstvo insimulirali primjenu odredbi i vidljivo da je zakon dosta manjkav. Druga bitna stvar je ta što bi zakon tek počeo se primjenjivati od 1. srpnja ove godine. Tako da ima dovoljno vremena da se napravi kvalitetan zakon koji će biti provediv, i da se sva riješenja unaprijed insimuliraju, a ne da se radi zakon koji će biti neprovediv.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Antun Vujić, izvolite.
Hvala lijepa, u ime Kluba SDP-a tražimo da se povuče iz procedure po hitnom postupku Prijedlog zakona o kulturnim vijećima zakon br. 64. Naime, ovdje se radi faktički o ukidanju vijeća, i stvaranje povjerenstva umjesto vijeća, derogira se praksa da se ona imenuju putem Vlade, nego ih ministar imenuje i razriješava, zatim se ukidaju neka vijeća kao što je za medijsku kulturu i urbanizam. Zatim se propisuje, a ne riješava se kako će ta vijeća funkcionirati na razini grada većih od 40 tisuća stanovnika. Mijenja se broj članova sa 5 na 7, znači ide se na promjenu i na zakonski uspostavljenih vijeća koja i na diskontinuitetu radu Vijeća. i na kraju bih spomenuo da je Zakon o kulturnim vijećima donesen u ovom Saboru jednoglasno, a po hitnom postupku bi ga trebali faktički staviti izvan snage, pa bi onda bolje bilo da se takav zakon zove i Zakon o ukidanju kulturnih vijeća. Molim da se ovo u najmanju ruku stavi u redovnu proceduru, nikakve potrebe nema da takav zakon bude donešen po hitnom postupku. Hvala.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik potpredsjednik Luka Bebić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, predlažem da se pod točkom 23. P.Z. br. 63., Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o područjima, županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj sa Konačnim prijedlogom zakona stavi u redovitu proceduru i nema potrebe za htinost postupka po našoj ocjeni.
Ima li još tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona po hitnom postupku? Nema. Idemo sada redom. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za financiranje projekta izgradnje plinovodnog sustava u Republici Hrvatskoj investitora Plinacro d.o.o.? Tko je za ovaj Prijedlog? Hvala lijepa. Protiv? Utvrđujem da je sa 121 glasom za jednoglasno u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj Prijedlog zakona. Drugo. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Bjelarus o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju izbjegavanja poreza na dohodak i na imovinu? Tko je za ovaj Prijedlog po hitnom postuku? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 122 glasa za jednoglasno u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj Prijedlog zakona. Teće. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt energetske učinkovitosti? Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 122 glasa za, u dnevni red po hitnom postupku uvršen ovaj Prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji? Tko je za primjenu hitnog postuka? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 117 glasova za i 5 protiv, u dnevni red po hitnom postupku utvrđen, uvršten ovaj Prijedlog zakona. Peto. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište? To je bio prigovor na primjenu hitnog postupka. Molim tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog Zakona? Hvala lijepa. Protiv? Utvrđujem da je sa 71 glasom za i 52 protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj Konačni prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o hrani? Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 123 glasa za ovaj Konačni prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Sedmo. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o sigurnosnoj zaštiti trgovačkih brodova i luka otvorenih za međunarodni promet? Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 124 glasa u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj Konačni prijedlog zakona. Osmo. Tu imamo prigovor zastupnika, gospodina poštovanog Vujića na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o kulturnim Vijećima. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o kulturnim vijećima? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 73 glasa za, 52 protiv, ovaj Konačni prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Deveto. Također imamo prigovor na donošenje Zakona o hitnom postupku. Poštovanog zastupnika, potpredsjednika Doma gospodina Bebića, u pogledu Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog Zakona? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepo. Utvrđujem da je sa 51 glas za, 74 protiv ovaj Prijedlog zakona uvršten u redovni postupka. Nije prihvaćena primjena hitnog postupka. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika, prigovor se sada može dati samo na one točke koje nije sadržavao Prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Pod točkom 11. uvršten je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, drugo čitanje, P.Z. br. 8. ranije je bilo pogrešno navedeno da je to prijedlog, da je to P.Z.E., radi se samo o Konačnom prijedlogu zakona. Prijedlog zakona broj 8. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje ove točke u dnevni red? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici, dnevni red je utvrđen. Sukladno članku 205., stavak 2. Poslovnika. Ja bih sad trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem ako se slažete da ne čitam cijeli dnevni red nego samo da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda. Vidim da se zastupnici slažu. Dakle imamo utvrđeni dnevni red za ovu sjednicu. U ime Kluba SDP-a predsjednik Kluba poštovani zastupnik Ivica Račan. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dozvolite mi da prije prelaska na “Aktualno prijepodne” u ime Kluba SDP-a zatražim stanku zbog nečega što mislim da postaje neprihvatljivo u praksi Sabora. “Aktualno prijepodne” to smo već svjedoci duže vremena, posebno njegova priprema prijavljivanja za postavljanje pitanje, pitanja kompromitira ozbiljno ovaj Sabor. Kao što je poznato da bi se pitanja postavila zastupnici moraju gubiti sate i sate, cijelu noć, a evo kako je sada krenulo i cijeli dan i cijelu noć. Mislim da to nema smisla. Za ovo zasjedanje “Aktualno prijepodne” smo doveli do apsurda. Zastupnici i zastupnice HDZ-a dali su jučer nešto poslije 13 sati listu pitanja, dakako na listi su zastupnice i zastupnici HDZ-a. Dakle samo pitanja hrvatskoj Vladi od strane Kluba koji podržava Vladu, od strane HDZ-a. Rekao bih da se takvo “Aktualno prijepodne” pretvara u svoju farsu. Umjesto pitanja, umjesto pitanja Vladi, kritička pitanja Vladi mi dobijamo “Aktualno prijepodne” kao EPP Vladi. To nije dobro za Vladu, a još manje je to dobro za Hrvatski sabor. Stoga tražim u ime Kluba SDP-a stanku da razmotrimo ovu situaciju u ime ozbiljnosti koju imamo svi kao obavezu prema radu ovoga Sabora u naporu da pokušamo vidjeti kako izaći iz ove situacije ako je moguće u dogovoru između klubova zastupnika, a ako to nije moguće dakako onda će svaki klub odlučiti kako će se postaviti u ovakovoj situaciji. Molim stanku od pola sata. Hvala lijepo. ... [[Upadica se ne razumije.]]
Tišina. Tišina. Poštovani zastupnik Vilim Herman u ime Kluba.
Gospodine premijeru, gospodine predsjedniče, kolegice i kolege prije 4 godine četiri puta je otprilike poboljšana situacija jer je do tada “Aktualno prijepodne” bilo “Aktualni sat” i trajalo je dakle jedan sat. Sada imamo 4 sata “Aktualnog prijepodneva” bitno narušenih zbog utvrđivanja dnevnog reda pa i onda dodatnih intervencija i tako se zapravo ne događa “Aktualno prijepodne” u svojoj punini dakle u onom vremenu kako bi se i trebalo dogoditi. Očigledno je da se ni ovo 4 puta poboljšana situacija još uvijek ne izražava kao ona situacija koja bi omogućila da se u ovom Parlamentu događa “Aktualno prijepodne” pa djelomice i “poslijepodne” na dobrobit građana jer sa interesom se slušaju ova pitanja. Ona moraju biti različita. Ona moraju dolaziti iz različitih političkih puteva i jednostavno zato Klub Libre želi upozoriti da je sa svoje strane davao prijedloge na određeni način inicirao i upozoravao na potrebu da se Poslovnik dotjera u ovoj situaciji kakva bi trebala biti kao poželjna, a ne ovu koju imamo danas koja je moguća a čitaj zapravo nemoguća. Tražimo također stanku od pola sata.
Hvala lijepa. U ime Kluba HSP-a poštovani zastupnik Miroslav Rožić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Klub HSP-a također traži stanku od 15 minuta. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba IDS-a poštovani zastpunik Damir Kajin.
Imam jedan krivi navod za ispraviti i također tražimo pauzu. Krivi navod. Mogu? Na ovoj listi za postavljanje pitanja u ovom “Aktualnom prijepodnevu” nisu samo zastupnici HDZ-a kao što je istaknuo gospodin Račan, a jasno je da Klub IDS-a želi se pridružiti ovoj inicijativi traženjem pauze iako smo svjesni činjenice da ćemo na taj način onemogućiti zapravo drugim zastupnicima da postavljaju pitanje. Postavlja se pitanje tko je inaugurirao ovu poražavajuću praksu koju je ionako lošu iz vremena Vlatka Pavletića i gospdina Zlatka Tomčića nadmašila. Inaugurirao ju je HDZ, ali ju je na drugoj redovnoj sjednici objeručke prihvatio SDP. I tu je nastao problem. Hvala.
U ime Kluba HSS-a poštovana zastupnica LJubica Lalić.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. U ime Kluba Hrvatske seljačke stranke i mi tražimo stanku od pola sata jer uistinu smisao je “Aktualnog sata” da se omogući svim zastupnicima koji dođu na red na vrijeme, a ako će osoba od parlamentarne prakse, a u ovom slučaju se odstupilo od parlamentarne prakse mislimo da su trebali svi klubovi o tome biti obavješteni kako bi se mogli pripremiti. Međutim ovo je došlo iznenada, iz nepoznatih razloga, nenajavljeno i to je zapravo usmjereno na onemogućavanje postavljanja pitanja zastupnicima iz oporbenih klubova i zbog toga tražimo stanku od pola sata.
Zahvaljujem. U ime Kluba HNS-a poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala gospodine predsjedniče. I Klub HNS-PGS također traži stanku i to iz sljedećih razloga: 26. siječnja ove godine Predsjedništvo Sabora zaključilo je da Poslovnik ovog Sabora u pogledu “Aktualnog prijepodneva” treba promijeniti jer je situacija o načinu i mogućnosti postavljanja zastupničkih pitanja bila praktički onemogućena. Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav pozvao je klubove zastupnika da podnesu svoje prijedloge u kom smjeru i na koji način poslovnik promijeniti. Klub HNS-PGS dao je u roku svega par dana svoje prijedloge i nakon toga nikad više na dnevnom redu Odbora za Ustav, poslovnik i politički sustav ta točka nije stavljena na dnevni red niti pak je između dva zasjednja bilo sjednice Odbora, a podsjećam da sam na pretprošloj sjednici Predsjedništva Sabora i vas zamolio da ubrzate da se to čim prije regulira. S obzirom da poslovnik ili rasprava o promjeni poslovnika u pogledu “Aktualnog prijepodneva” nije ni započeta mislim da u ovoj pauzi moramo dogovoriti daljnje ponašanje u toku “Aktualnog sata”. Hvala.
Zahvaljujem. U ime Kluba HSLS-a i DC-a poštovana zastupnica, potpredsjednica doma Đurđa Adlešić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče nama će biti dosta 15 minuta za stanku.
Hvala lijepa. U ime Kluba HDZ-a poštovani zastupnik, potpredsjednik Luka Bebić.
Stalne su primjedbe da se oduzima vrijeme za “Aktualni sat” pa da ne bi, ovaj, zadnji put smo imali 40 pitanja zastupnika, rekord dosadašnji. Nama će biti dosta 10 minuta za tu pauzu da bi mogli odgovoriti na eventualne rasprave o kako se organizira “Aktualni sat”. Jer želimo maksimalno skratiti vrijeme i ostaviti što više vremena za “Aktualni sat”.
Zahvaljujem. Slažem se da pitanja “Aktualnoga prijepodneva” i postavljanje u sklopu toga zastupničkih pitanja izaziva sve one prijepore i neugodnosti kojih smo svjedoci već duže vremena i da bi našli izlaz iz te situacije za današnji, za današnje “Aktualno prijepodne” posebice za današnje određujem stanku u trajanju od 30 minuta. Kolegice i kolege nastavljamo sa radom. Molim u ime kluba SDPa predsjednik Kluba poštovani zastupnik Ivica Račan. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. U ime kluba SDP-a predlažem za ovu situaciju koja je trenutka athok rješenje, dok nadam se do iduće sjednice Sabora ovdje u Saboru ne odlučimo o trajnom rješenju ovoga problema kako bi izbjegli daljnju kompromitaciju Sabora. Danas vidimo izlaz u tome da se lista koja je napravljena ne uvaži i da se stvori athok lista. Gdje će biti prisutni na toj listi i zastupnici i zastupnice svih klubova. MOže to biti na recimo tri zastupnika pravo na jedno pitanje. Ukoliko se istrajava na listi koja je na ovaj način napravljena kažem unaprijed u ime kluba SDP-a mi nismo spremni da u takvom epp sudjelujemo.
Zahvaljujem. U ime Kluba LIBRE poštovani zastupnik Vilim Herman. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine premijeru, kolegice i kolege. Ja mislim da se mi nalazimo u stvari pred jednom samo naoko mučnom situacijom koja je zapravo takva ne bi smjela niakko biti. Naime ako je motiv za ovo aktualno prijepodne postavljanje pitanja a ona su prije svega interesantna građanima, ona su i usjerena na one interese koje građani imaju. Onda je čini mi se najpoštenije i napristojnije upravo ovo drugo napristojnije ne ograničavati ničim doslovce ničim trajanje ovoga aktualnog prijepodneva, ili aktualnih pitanja. I koliko got izgleda ne praktično uvažavajući i oklnost, naravno da Vlada ima poslove,. Ali za nisu poslovi i odgovaranje na važna pitanja. Ukoliko je zastupnik onaj koji zastupa interese građana pa je utoliko po našem sudu u klubu LIBRE posve primjeren model a ne bi ga tako ni trebalo nazvati, koji u stvari ne bi trpio nikakva ograničenja. Aktualno prijepodone traje dok ima aktualnih pitanja. Dakle nema aktualnog prijepodneva. Predlažemo da se naprosto postavljaju pitanja dok got ih ima. Nema onda fige u đepu. Neće biti noćnih bdjenja što je u stvari bio jedan veoma kavalirski odnos između kolega i dobra atmosfera na kraju krajeva znala se dogoditi i poneka zakuska. Ali šala na stranu. Od onoga momenta kada su se počele formirati liste, neovisno o tomu tko na nju utječe ili ne utječe. Svi više ili manje energije, naproosto je sve ono što pripada poslovniku pa i onim pravilima uključjući i pravilima koje smatramo dobrim običajeima naprosto padaju u vodu. Što je zapravo onda normalan parlamentarni odgovor ako ne ovaj u duhu parlamentarizma. Budimo odgovorni prema građanima Vlada zajedno sa sa nama i nemojmo postavljati ograničenja u pogledu trajanja aktualnih pitanja. Pa čak i kada gledate to sa ove strane, koja u sluh negdje dolazi, pa smije li netko ograničiti ona pitanja koja su važna. Koja su po sudu bilo kojega zastupnika kao narodnog zastupnika važna. Ja mislim da se to ne bi smjelo ničim ograničiti. I zato ovaj prijedlog ponavljam koliko got ne na oko nepraktičan, pripada duhu parlamentarnizma. I predlažemo prvo da se Odbor za Ustav i poslovnik žurno očituje prijedlogom a na tamelju onih prijedloga u okviru onih koji postoji prijeldog kluba LIBRE o tomu kako zapravo treba izgledati a evo jedan od prijedloga aktualnog kako trebaju izgledati aktualna pitanja. Ako mi dopustite upozorio bih prije drugog prijedloga, da neki parlamenti imaju u užem smislu aktualni sat to je dio isto našega prijedloga. Ako želimo u duhu dobre volje stvaranjem dobre atmosfere pa i u duhu onoga što znači poslati poruku građanima činiti sve onda će se razumjeti da je aktulani sat u užem smislu zapravo i određena tema koja je najaktualnija od svih mogućih tema i koja će biti posvećena naša temaska rasprava ograničena vremena. To rade mnogi parlamenti u svijetu, kao što i oko moga prvoga prijedloga mnogi parlamentu u svijetu ne zdvajaju i imaju bez ograničenaj trajanja, ne mandata naravno šalim se. Nego ograničenja trajanja vremena postavljanja pitanja. Vrlo brzi bi se izgubio svaki glamur i oko bdjenja i oko herojskih uloga zastupnika koji su sada ne znam kako strašno zauzeti te noći i moraju dežurati. Dakle učinimko, pokušajmo učiniti taj napor. To je prvi prijedlog. Drugi prijedlog, za to kako bi danas izašli iz ove teške situacije. SAmo da još i čujem neprebolne. Jesu ona bolna ali stvorena je zbog toga što je napravljen jedan okvir u kojem se zapravo duh parlamentarizma ne događa. Pa je to borba u okviru nekakvoga vremena za postavljanje pitanja što je potpuno apsurdno i tako u prostoru koji je tijesan naravno da s ne može doći do onoga što jeste duh parlamentarizma i poruka ove institucije. A to je da je ona otvorena, da je Vlada spremna odgovarati a da smo mi spremni postavljati doista pitanja. Bez gužve u šenaestercu dakle što je drugi prijedlog. Ma posve jedan prvome. I danas možemo postavljati pitanja dok got tih pitanja ima. Evo ako to izgleda ne praktično idemo provjeriti pa maker to trajaloi do kasnih noćnih sati. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepa. U ime KLuba HSP-a poštovani zastupnik Miroslav Rožić izvolite kolega.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Gospodine predsjedniče Vlade, i svi ministri koji se ovdje danas nalazite. Doista dopustite i obratite malo pažnje jer je situacija doista nezgodna i mislim da je došlo vrijeme mi u Klubu HSP-a smo davno to zaključili obzirom da smo zapravo smo klub parlamentarne stranke koaj je iskusila parlamentarnu praksu u Hrvatskom saboru postavljanja zastupničkih pitanja od utemeljenja hrvatske države pa sve do danas. I to sve sa pozicije odnosno iz opozicijskih klupa da tako kažem, ili iz opozicijskog miljea. Prema tome, znamo sve što se je događalo u Saboru. Mnogi od nas pamte sve varijante koje su se u Hrvatskom saboru do sada izvodile da bi se ustanovila ta institucija postavlja zastupničkih pitanja i mi smo posebno osjetljivi na tu temu. Pa reći ću nekoliko stvari koje su bitne i zbog javnosti, ali i zbog zastupnika koji nemaju tako dugi staž u Hrvatskom parlamentu i ne sjećaju se svih mogućih varijanti koje su se događale u Hrvatskom saboru, a koje su sve do jedne od prve pa do današnje zapravo išle ka tome da ruše i dostojanstvo hrvatskog parlamenta i dostojanstvo zastupnika u ovom Visokom domu od toga da se cijelu noć ovdje kampiralo u Saboru sa termosicama i sendvičima pa do različitih rješenja od kojih su neka bila i elegantna. Kolege koji su zajedno sa mnom bili u Županijskom domu, sjećaju se prilično elegantnih rješenja iz Županijskog doma, ali nikada nešto takvo nije saživjelo. No, pravo zastupnika na postavljanje pitanja predsjedniku i članovima Vlade tijekom tzv. "Aktualnog prijepodneva" ili nekog vremena za postavljanje pitanja, dakako sigurno jedan od temelja na kojima počiva parlamentarna demokracija i to ne samo u našoj zemlji nego praktički u svijetu. Zastupnička pitanja imaju dvije temeljne svrhe. Prvo je da na temelju postavljenih pitanja dakako konkretni zastupnik i parlamenta pa i javnost dobivaju informacije koje ih zanimaju. I drugo, ta su pitanja važno sredstvo posredstvom kojega zapravo konkretni tzv. nazovimo ga tako obični zastupnik može izravno komunicirati s predsjednikom i članovima Vlade te tako javno provjeravati i odgovornost njihovu i kompetenciju ili ako hoćete posve iskreno učiniti i javni pritisak da se poduzme neka konkretna akcija ili donese neka konkretna odluka. Dakako da su pri tome zastupnici pozicije i opozicije u posve različitim položajima i dakako da je to onima iz opozicije puno važnije da utvrđuju i provjeravaju tu kompetentnost ili odgovornost Vlade ili vrše taj pritisak za poduzimanje nekih konkretnih akcija nego onim zastupnicima koji pripadaju poziciji jer oni praktički mogu komunicirati i sa svojim predsjednikom Vlade i sa svojim članovima Vlade i na druge načine i kako god hoće, a ne samo postavljanjem zastupničkih pitanja i to treba posve jasno reći da se nalazimo u različitim položajima prema predsjedniku Vlade i prema Vladi mi iz opozicije i oni zastupnici iz pozicije. Dakako ne dovodi se ovdje u pitanje pravo pozicijskih zastupnika da postavljaju pitanja nego samo se naglašava razlika važnosti za svakoga od nas postaviti pitanje na "Aktualnom prijepodnevu". U suvremeno medijski posebice televizijskom posredovanom parlamentarnom životu ili tzv. "teledemokraciji", "aktualni sat", odnosno "Aktualno prijepodne" ima i niz dodatnih uloga od ovih koje sam spomenuo od kojih svakako je najzanimljivija svojevrsna ta parlamentarna igra pozicije i opozicije. Naravno da zastupnici iz pozicije postavljaju pitanja koja obično idu u prilog Vladi, koja zapravo na izvjestan način su propaganda vladine politike dok s druge strane ovi iz pozicije nastoje postavljati neugodna, škakljiva ili ako hoćete čak i gladijatorska pitanja. Mi smo kao klub na inicijativu predsjednika Sabora i predsjedništva Sabora još 2. ožujka, dakle gotovo prije tri tjedna uputili Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav naše prijedloge za izmjenu i to u dvije varijante koje ovdje ne želim posebno elaborirati, ali ću ovdje reći da smo se rukovodili činjenicom da gotovo svi demokratski parlamenti u svijetu se susreću sa tim problemom i da to nije problem samo Hrvatskog sabora i zato da je moguće ta rješenja temeljiti na dosadašnjim i osobnim i stranačkim iskustvima Hrvatskoga sabora, ali dakako i na bogatim iskustvima drugih demokratskih parlamenata pa smo u našem prijedlogu konzultirali kako je to riješeno u različitim parlamentima od izraelskog parlamenta Kneseta u kojem je nedavno boravio naš ministar vanjskih poslova pa se mogao i osobno uvjeriti u praksu koja tamo postoji preko Nigerije, svih europskih zemalja, Češke, Latvije, Portugala, ako hoćete Omana, Sirije, Velike Britanije, svih zemlja Komonvelta uključujući tu i Papu u Novu Gvineju pa i parlament Škotske koji je jedan poseban parlament sa posebnim projektom parlamentarnog sustava kojeg znate. Naravno do ovog zasjedanja taj naš prijedlog mogao je biti i razmotren i popravljen i donesen, ali na žalost nije se o ovome odbor niti sastao niti raspravljao. Kada je u pitanju naše saborsko i zastupničko iskustvo onda se može ja mislim svi lako složiti da su svi dosadašnji sazivi Sabora prešutno kršili poslovničke odredbe kada je u pitanju "aktualni sat", odnosno "Aktualno prijepodne" i to kršili onu odredbu o stvaranju liste ili redoslijeda zastupnika koji ima pravo na postavljanje pitanja pa i ovo posljednje pravilo koje posve jasno glasi u članku 180. stavak 3. da redoslijed za postavljanje pitanja se određuje prema redoslijedu upisa zastupnika u knjigu nazočnosti sjednice, a knjigu nazočnosti sjednici otvara službena osoba prvog dana zasjedanja dva sata prije početka sjednice ispred Velike vijećnice. To je sadašnja poslovnička odredba. Svim zastupnicima u ovom Saboru, svom osoblju Sabora, svim novinarima poznata je upravo suprotna praksa. Stvaranje tzv. ilegalnih, ponoćnih, jutarnjih, popodnevnih listi i predbilježbi koje se onda u 7 u jutro koriste kao nekakvo ilegalno polazište za formiranje nekakvog redoslijeda u toj knjizi nazočnosti. Popularno mi u klubu smo to nazvali svjedočeći posljednjoj praksi, ratom divljih potpisa koja traje evo ovo je već treća sjednica za redom. Taj rat divljih potpisa doista je zauzeo oblike koji su potpuno apsurdni od toga da se rade popisi različitih stranaka, od toga da se rade popisi različite prisutnosti zastupnika koji počinju tamo negdje, počelo je to u ponoć pa je to onda trajalo cijelu noć pa se pomicalo u dan prije poslije podne pa se je konačno na ovoj sjednici pomaklo na 24 sata prije početka sjednice gdje je bilo nekoliko divljih potpisa koji su se donosili i odnosili, a jedan je nećete vjerovati bio čak selotejpom zalijepljen za klupu na koju dolazi knjiga za upisivanje redoslijeda nazočnosti. Dobro da nije bio čavlima zabijen kao one proglase koje je Martin Luter zabijao na vrata crkve. U svakom slučaju još 2. ožujka klub HSP-a predložio je dvije varijante "Aktualnog sata" i dopustite samo kratko. Predložili smo prije svega da se "Aktualno prijepodne" prebaci u "Aktualno poslijepodne" kako se ne bi oduzimao najproduktivniji dio dana Vladi koja radi na svojim određenim obvezama nego da bi bilo pogodnije da odgovaraju na zastupnička pitanja poslije podne. Predložilo smo da se to vrijeme sa četiri sata skrati na dva sata i predložili smo dvije varijante ustanovljavanja načina postavljanja pitanja, jedna je dakako ždrijebanje. Ponavljam, sve na temelju parlamentarne prakse u cijelom svijetu, a druga varijanta, ova varijanta ždrijebanja je poznata za Veliku Britaniju i sve zemlje Commonweltha pa i neke druge zemlje. I drugu varijantu koja bi se sastojala u tome da se naprave dva popisa zastupnika koji postavljaju pitanje, jedan pozicijski i jedan opozicijski. Da se pitanja postavljaju naizmjence, da se odredi da je aktualni sat traje samo dva sata, ali svaki dan u tjednu. Dakle, tijekom zasjedanja Sabora, uzmimo primjerice svaku srijedu popodne dva sata Vlada odgovara na pitanja i tako se odgovara, pitanja se postavljaju do iscrpljivanja popisa. Kada se iscrpi popis ponovno se sastavlja. Na taj način nijedan zastupnik ne bi znao kada je, kada će doći na red ako bi bio 10. ili 11. ili 15., možda bi sljedeće srijede bio 2. ili 3. jer ne bi znao kada prestaje taj popis, odnosno kada prestaje redoslijed i nastavlja se po postojećem popisu. Tako bismo osigurali naizmjenično postavljanje pitanje Vladi iz klupa pozicije i iz klupa opozicije, tako bismo osigurali da svi dođu na red i tako bismo osigurali kontinuitet institucije postavljanja zastupničkog pitanja jel bi Vlada znala da svake srijede sjedi ovdje tijekom zasjedanja Hrvatskog sabora dva sata i odgovara na zastupnička pitanja. Ovo što radimo sada je naprosto neodrživo. I to je, između ostaloga, i razlog da se nismo i ne želimo kao klub uključivati u taj rat divljih potpisa, to nošenje i donošenje papira i papirića, optužbe da je netko uzeo ili donio ili uklonio nekakav popis koji je posve ilegalan i posve izvan odredbe postojećeg Poslovnika. Postojeći Poslovnik možda nema dobro rješenje, ali sigurno nisam otkrio Ameriku i ime kluba ako sam rekao ovo. Ono rješenje koje postoji u Poslovniku jedino je pravo rješenje. Ono može biti i loše, ali temelje demokracije je da poštujemo ono rješenje koje postoji bez obzira jel ono bilo loše ili dobro. Ako je loše mijenjajmo ga, ali u svakom slučaju dužni smo ga prvi poštivati, a ako to ne činimo onda šaljemo poruku javnosti da ni oni nisu dužni poštivati određene propise. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime Kluba IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjena gospodo članovi Vlade. Jasno, treba sjesti i treba se dogovoriti kako da ubuduće izgleda ovaj aktualni sat jer, složit ćemo se svi, ovako više ne može. Može danas, idući puta zasigurno više ovako ne može. Bez obzira što smo svi svjesni da i ovi igrokazi su dio parlamentarizma, ali isto tako je nesporno da od njih, pogotovo na početku mandata nečije Vlade neće profitirati opozicija nego nažalost samo pozicija. Ja bi nešto drugo želio ovom prilikom također reći. Da ovo što se dešava, da ne bi neko pomislio da je sumrak, odnosno porast parlamentarizma u Republici Hrvatskoj. Reći ću upravo suprotno. Ovo na neki način afirmira parlamentarci koji su spremni eto, pod navodnicima, i potući se da bi došli u priliku da Vladi postave jedno, pod navodnicima, banalno pitanje. Ono što je, međutim, istina, to je nešto drugo i to potvrđuje tezu da je naš Poslovnik zasigurno, pod navodnicima, u ovom dijelu koji se tiče aktuelnog prijepodneva i postavljanja zastupničkih pitanja, pod navodnicima, apsurda. Problem je još veći što si takav Poslovnik predlažemo sami. Njega nam ne predlaže Vlada, jeste, usvojila ga je bivša većina koja je sada u manjini. Ja sam i prije rekao, tko je inaugurirao ovu za mene ponižavajuću praksu koja je ionako u lošemu nadmašila onu iz vremena Vlatka Pavletića i gospodina Zlatka Tomčića. Znači, rekoh, HDZ na prvoj sjednici, ali je nažalost objeručke ona bila prihvaćena od najjače opozicione stranke na drugoj redovnoj sjednici. Svi oni koji smo se opirali takvoj praksi, koji smo tvrdili da ako se neko načelo pa i loše koje je egzistiralo dva mandata dovede u pitanje, naprosto dovest ćemo i sami u pitanje funkciju aktuelnog sata i to se danas potvrđuje. Da smo se takvom silinom u opoziciji borili, pod navodnicima, za neka načela, eto mogli smo formirati Vladu i doktirati određena pravila. Ovo što se između redaka predlaže čak, da se održi neki igrokaz sa paralelnim prijepodnevom to, gospodo, neće biti. Ako se to i dogodi degratacija parlamentarizma, ali će biti u velikoj mjeri degradacija parlamentaraca. A na kraju će sve to dovesti do toga da će izvršna vlast u ovoj zemlji, koje je neprikosnovena na ulogu biti još i jača za razliku od uloge Hrvatskog parlamenta. Znači, umjesto da se sami nametnemo izvršnoj vlasti sami rušenjem kredibiliteta, pod navodnicima, Parlamentu rušimo i poziciju saborskog zastupnika. Ja ne sporim da i neko paralelno prijepodne može biti vid nekog političkog izražaja, apsolutno da, jer do toga dolazi zbog nemoći da se postavi i ono najelementarnije zastupničko pitanje. Međutim, tu praksu smo sami inaugurirali i to je naprosto loše. Što ja mislim o HDZ-u, mi smo to rekli na izborima. Na izborima naša lista je jedina uz 9 HDZ-ovih pobijedila u jednoj izbornoj jedinici, ali sumnjam da bi aktuelno prijepodne, prijepodne drugačije izgledalo i da je neka, i da je današnja opozicija na vlasti. Prema tome, čak mi se čini najlogičnijim ono, onaj prijedlog kojega predlaže gospodin Račan, podijelimo broj zastupnika, recimo, sa 4. Doći ćemo do nekih 38 mogućnosti za postavljanje zastupničkog pitanja. Dajmo priliku i nezavisnima i na takav način naprosto razriješimo za iduće prijepodne tu mučnu situaciju. Svi zadovoljni i gotovo.
Dobro. U ime Kluba HSS-a poštovana zastupnica Ljubica Lalić. Kolega, kada, ovo nije posebna tema, kolega Jurjević. Nije uobičajeno da se daju ispravci netočnih navoda. Ako inzistirate. Izvolite, kolegice Lalić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo, nalazimo se u jednoj mučnoj situaciji do koje je apsolutno došlo nepotrebno. Do ove situacije je došlo nepotrebno, ne danas prvi puta nego se to počelo uvlačit kao praksa, a nepotrebno zbog toga što ni mi koji smo, koji donosimo zakone nismo poštivali i ne poštujemo ono što smo sami propisali. Kolega Rožić je jasno i glasno citirao članak 180. Poslovnika, stavak 3. koji regulira kako se utvrđuje redoslijed liste za postavljanje zastupničkih pitanja. Ja se slažem sa svima onima koji su do sad izrekli da je bilo povreda Poslovnika i prije, a bilo je povreda Poslovnika u tom smislu da se od 12 sati ili 00 sati dana kad počima sjednica Sabora dežuralo i pravila se lista. Međutim, nikad se nije dogodilo da je lista osvanula dan prije sjednice početka sjednice Sabora. Na takav način ovaj Sabor ne može radit. Na takav način zastupnici koji ne znaju na koji način se formira lista za tu sjednicu ne mogu postavljati pitanja. Na takav način se izigrava smisao opće institucije postavljanja zastupničkih pitanja i aktualnog prijepodneva. Aposlutno da mi danas u ovom trenutku moramo naći riješenje za ovu sjednicu. To riješenje vjerojatno ne može biti za svaku buduću sjednicu. Međutim, riješenje je na način, pa da se i izmjeni Poslovnik, međutim, dosta skeptično gledam na to, možemo mi njega izmijenit. Međutim, ako ostanejemo dosljedni svojoj praksi, onda se ni taj Poslovnik neće poštivati i ponovno nećemo imati određeni način postavljanja pitanja. Mi predlažemo ovakav, ovu listu ne možemo prihvatiti nikako. i stoga predlažemo, da se za danas ova lista koja je obznanjena zanemari, da se svim klubovima dade mogućnost postavljanja pitanja na način da iz svakog kluba postavi pitanje jedan, pa iz drugog kluba drugi, stime što se prednost daje opozicijskim strankama. i kad se završi krug redoslijeda ide se ponovno drugi krug, dakle 1+1+1. Na takav način možda bismo došli do zadovoljavajućeg riješenja ili koliko, toliko pravednog riješenja. Prihvatit ovu listu koja je pred nama, je potpuno nepravedno riješenje, potpuno izvan poslovničko riješenje, to je riješenje koje bi sada prešutno prihvaćeno značilo praksu, a takova praksa je potpuno suprotna smislu aktualnog prijepodneva. Ja bih samo potsjetila da u Poslovniku piše da se redoslijed utvrđuje na temelju upisa u knjigu nazočnosti koja mora biti postavljena dva sata prije sjednice. i sad interesantno je, jutros u 7,10 nikoga od zastupnika nije bilo nazočno, a već je lista bila od 42 zastupnika. Već je bila lista od 42 zastupnika i to nešto govori, posebice ako je točna ona informacija da postoje oni koji svojevoljno i samovoljno kažu ovaj može biti na listi i ako nije nazočan, a ovaj ne može. Takovu praksu Klub Hrvatske seljačke stranke prihvatit neće. i predlažemo ovaj prijedlog koji sam iznijela i o tome očitovanje. Predsjedniče ne znam jeste li me čuli zbog žamora?
Nisam oprostite, zbog žamora vas nisam čuo. Ako biste bili ljubazni molim vas, molim vas, hoćete biti kolegice Lalić ljubazni pa ponoviti vaše prijedloge. Zbog žamora ih nisam uspio čuti.
Upravo sam to i mislila, ali to je sastavni dio parlamentarnog života, dakako da se i žamor pravi … Mi smo predložili dakle, da se prednost dade oporbenim klubovima, da iz svakog kluba po jedan zastupnik i tako u krug sve dotle dok nam teče vrijeme i ovom prijedlogu tražimo glasovanje.
Dobro. Sad sam, u ime Kluba HNS-a poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Danas je ovdje bilo o aktualnom prijepodnevnu govoreno kao o igrokazu kazalištu, pa upotrebljavani su i izrazi cirkus. Za nas u Klubu HNS, PGS aktualno prijepodneva i želja, a i obaveza saborskih zastupnika da proslijede pitanja građana članovima Vlade nije ni igrokaz, niti kazalište niti cirkus, ali način na koji se dolazilo do mogućnosti da se pitanja postavljaju zaista su više ličila na kazalište i cirkus, nego na parlament. Po Poslovniku je propisano da se zastupnici u knjigu upisuju 2 sata prije početka rada, dakle jutros u 7,30 bi upis trebao biti započet. Zbog toga što je uvijek veći broj pitanja i kandidata za postavljanje pitanja otpremnosti i volje članova Vlade da daju odgovor, ti su se upisi počeli raditi u 3 sata ujutro, pa u jedan sat, pa prošli put u 20 sati dan prije, da bi jučer ta lista ilegalna ili legalna bila rađena već oko podneva. Ali interesantno je da neki zastupnici koji su godinama u ovom Parlamentu uvijek su bili na tim listama i kako god nezadovoljstvo oporba ili vladajući iskazivali oni su prihvaćali taj model, jer su se uvijek uspjevali upisati pa često čak i na tuđa mjesta na tim listama ne poštujući redoslijede koje su sami izdgovarali sa tih ilegalnih lista u knjigu. Ja neću sad o imenima, mislim da i oni koji su i malo prije govorili znaju na koga mislim. i tad je bilo sve u redu. Kada po prvi put su ispali iz mogućnosti postavljanja pitanja, onda su onu noć u hodniku pred ovom dvoranom izvodili komedije i tragedije i najedanput ni za njih Poslovnik nije bio dobar. Ja sam prije spomenuo da je predsjedništvo Sabora 26. siječnja ove godine ustanovilo i zaključilo da Poslovnik u tom dijelu treba promijeniti. Zadužilo je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav kao matično radno tijelo da izradi prijedlog. Taj odbor pozvao je klubove da daju prijedloge i danas sam čuo da su i drugi klubovi podnijeli različite prijedloge kako to u Poslovniku regulirati, to je dobro jer od više prijedloga vjerojatno ćemo na kraju usvojiti onaj koji će biti najbolji, naprimjereniji. Mi smo dali prijedlog kao jedan od mogućih načina uređenja aktualnog prijepodneva. Da aktualno prijepodne traje 40 pitanja, dakle da se postavlja 40 pitanja, svakih 14 dana, da se kvota pitanja podijeli između oporbe i vladajućih u odnosu na 60:40 u korist oporbe, a da broj pitanja po pojedinom klubu ovisi o broju zastupnika u tom klubu. Da je to bilo uzeto u razmatranje vjerojatno bi se približili mnogim prijedlozima koji su već danas ovdje dati. Ja želim vjerovati da nakon ove incidentne situacije će Odbor za Ustav stavit na dnevni red moguća riješenja i da do sljedećeg zasjedanja bude prijedlog promjena gotov i da bude na dnevnom redu saborskog zasjedanja. Pa ako treba i dvaput raspravljajmo o njemu i triput ali pravila moramo promijenit i utvrdit. Ovaj naš Poslovnik omogućava dakako i postavljanja pisanih pitanja članovima Vlade. Ja vam moram reći da do sad nikad nisam kandidirao ili inzistirao da postavljam usmena zastupnička pitanja i koristio sam maksimum pravo i mogućnost da pisanom obliku uputim pitanja ministrima. Jer mi je bilo cilj dobiti odgovor, jer su moja pitanja bila posljedica onoga što su građani tražili, a bitno je da čovjek organizacija ili udruga kojoj je interes dobije odgovor, bilo za ovom govornicom bili pismeno. Sjećam se početka rada ovog Sabora i obećanja posebice gospodina Sanadera kao premijera da će se na sva pitanja odgovarati prometno, točno i ono što se traži. Ja moram reći da najveći dio pitanja inicijativa koja sam slao ministrima odgovore nisam dobio nikakove. A one koje jesam dobio, teško bih mogao nazvati odgovorima na zastupnička pitanja. Ja primjerice ministra Primorca pitam, da li će od sljedeće školske godine, 2004. i 05. sljepoj djeci na teret državnog proračuna biti omogućeno da se nabave knjige na Brayevom pismu. Odgovor na stranici i pol niti riječi da ili ne. Ja ministra Hebranga pitam i molim, nakon njegovih izjava o potojanju 11 ugovora, ne pitam ništa, samo komentiram odgovore, ako zlorabim, dobiti ću opomenu, što se vi sekirate za to? O.K., dobro. S obzirom na situaciju protivimo se da ... [[Govornik se ne razumije]] koja je jutros, ili noćas ili jučer sastavljena bude vrijedila i prijedlažemo da se zastupničko prijepodnevno danas provede na način da svaki klub na tri zastupnika postavi jedno pitanje. Hvala lijepa.
Samo da ja to pažljivo ubilježim, jer ima doista vrlo raznovrsnih prijedloga. U ime Kluba HSLS-a i DC-a, poštovana zastupnica potpredsjednica, Durđa Adlešić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, svi su do sada iskazali veliku brigu za građane koji žele slušati aktualni sat, imati priliku čuti odgovore na pitanja zastupnika a mi smo im kao neodgovorni zastupnici svi zjedno pružili priliku da ponovo raspravljamo o tome tko je od nas više ili manje u pravu. Pa bi bilo dobro da se dogovorimo kako iz ovog izaći danas, jer ćemo izgleda do 13 sati razgovarati samo o tome kako mi radimo i time svi zajedno rušiti dignitet ovog Doma. Čini mi se baš svi zajedno. Činjenica je da su pitanja na aktualnom satu legitimna prilika za promociju i političkih stranaka i zastupnika pa onda i rasprava o aktualnom satu očigledno se koristi u iste svrhe. Ali govoreći da je aktualni sat danas farsa, ja doista moram reći, možda bismo se mogli složiti da je ovo farsa, ali to je farsa koja traje u nastavcima. Meni je ovo 3. mandat i 3. mandat farsa izgleda slično, ako je farsa. Svaki puta se dolazi noću, negdje oko ponoći. To što govori kolega Rožić možemo zajedno podijeliti sjećanja. Ja sam nosila kavu, pravaši su nosili peciva i tako smo čekali jutra. I sada oni kojima je to tada odgovaralo danas na istu stvar imaju prigovor. No, dobro, možda se to zove pojava "naknadna pamet". Sada izgleda baš svi vidimo da ovo nije dobar način. Pa idemo se dogovoriti sa jednim jedinim mogućim rješenjem a to je promjena Poslovnika. Ali u ime Kluba HSLS-a i DC-a s obzirom na prijedloge koji su ovdje do sada iznesene, ja mislim da mi moramo dobiti odgovor može li se sada sastavljati neka nova lista sa pitanjima. Može li se doista primjeniti sada ovaj prijedlog odustajemo od svih koji su upisani i stvaramo neku novu listu. Kada smo do farse, dopustite da se vratim samo nekoliko godina unazad ili manje, za što se sve koristio aktualni sat pa i danas. Po tome koji se zastupnik javljao, često puta a provjerite statistika to može dokazati točno smo znali koji ministar ima priliku za svoju promociju. To su bila naručena pitanja. To doista nije novost ovog mandata. Naručenas pitanja. Pogledajte, imati ćete model po kojem isti zastupnik uvijek pita istog ministra ili da bude brži od opozicije da mu da priliku za promociju ili da ga izvuće iz nečeg što bi kasnije netko drugi mogao pretvoriti u puno neugodniji susret. Dakle, prijedlog je da se promijeni Poslovnik do sljedeće sjednice. Naš prijedlog je da to bude jedan dan za pitanja, neka to bude utorak, pa koliko pitanja bude postavljenih, toliko neka bude odgovora, da svi imaju priliku postavljati. Mi u Klubu HSLS-a i DC-a koji je mali Klub, nemamo ništa protiv da se dogovore i određene kvote. Ali da se evo, doista možda se iz ovog izrodi neka dobra ideja već jednom dogovorimo svi zajedno kako promijeniti Poslovnik pa da se prekine sa ovom praksom, dok smo na vlasti ovakav Poslovnik nam odgovara, čim odemo u opoziciju otkrijemo da Poslovnik ne valja. Čini mi se da smo sada već dobili saborsku raspravu o aktualnom satu. Hvala.
U ime Kluba HDZ-a, poštovani zastupnik potpredsjednik Luka Bebić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Pođimo od prošli put kada je bio aktualni sat, bilo je 40 pitanja i to je bio rekord u ovom Saboru do sada da se je postavilo ravno 40 pitanja. Od toga 6 pitanja prvih je postavila oporba, odnosno SDP jer su stigli prvi formirati listu za razliku od jučer kada nisu stigli prvi nego su gospođe zakasnile prve koje su to pokušale pa su sada stvorili ovaj problem. Da su slučajno bile prve, problema ne bi bilo. Što se iščuđavamo i kome želimo imputirati nešto a što nije bilo viđeno u ovom Saboru za vrijeme ove 4 godine. I ovaj Poslovnik je donjela, donjelo se u prošle 4 godine, vjerojatno kao što reče gospođa Adlešić je odgovarao tada sada više ne odgovara. I ovi prijedlozi koji su ovdje izneseni su jako dobri. Posebno mi se sviđa prijedlozi koji su govori o tri ili četiri zastupnika jedno pitanje pa bi bpo otprilike bilo jedno 35-40 pitanja koja su se mogla postaviti a to bi mogla biti optimalna količina pitanja jer svako daljnje pitanje ili ne znam 60 ili 70 pitanja koja bi se postavili izgubio bi se javni interes za toliku inflaciju pitanja. Dakle, i ovo predlaganje prvo oporba, ja, možda bi bilo dobro i to ali me čudi da gospođa Adlešić se nije sjetila toga prije dok je oporba bila neka druga stranka. Prije 4 godine npr. mogla je gospođa Lalić, također predložiti ovo pitanje, mi bi ga bili sigurno prihvatili. Evo. Bilo je u prošlom sazivu Sabora da se nije nikada odgovorilo na pojedina zastupnička pitanja. Recimo, kolega Jarnjak je postavio pitanje o nabavki vatrogasnih vozila od Vlade, predsjednika Vlade, ne znam koga, pa do danas nije dobio odgovor na to pitanje. Dakle, ništa nismo ovdje iznjeli na ovako dramatičan način a što se nije dešavalo i ranije. Samo hitrost je bila razlog jer gospođe su dvije iz SDP-a došle oko 14, 16 sati, ali neke su druge došle koju minutu prije. Zadnji put su gospođe iz SDP-a došle prije pa su bile prve, prvih šest. To se može provjeriti. Ali nije moja namjera da ja to sada istražujem itd., tko je kada došao, tko je šta napisao nego samo, evo, recimo od 40 pitanja iz oporbe ih je bilo 18, ja sam se potrudio da ih pobrojim. Možda je, bi trebalo biti 22 iz oporbe a 18 iz ove, ali to neka velika razlika nije. Ništa se nije dešavalo dramatično šta nismo do sada gledali. I ne znam zbog čega smo izgubili evo, 2 sata oko ovoga. Ja sam doduše predložio ne pola sata, ne pola sata klubovima nego 10 minuta jer je ovo sve bilo poznato i ranije pa nije bilo potrebno trošiti pola sata jer smo to pola sata mogli potrošiti u zastupnička pitanja. Ono što bi možda bilo dobro to je da se odazovu klubovi pozivu Odbora za Ustav, politički sustav i poslovnik i da predlože svoja viđenja kako razriješiti ovaj problem. Pismo koje je uputio predsjednik Odbora, to je bilo 5. veljače što bi značilo da ima evo 40 dana da je upućeno to pitanje pa su neki klubovi dostavili svoje odgovore i mišljenja, a neki još i nisu. Zato ovaj, mi bi mogli ići, ali kako to da netko dođe prvi? Evo i ovoga puta nije prvi HDZ nego je prvi, među četiri prva su dva ih HSP-a. I to prvi je gospodin, i to prvi je gospodin Kovačević. Pa ne znam, mislim kad već govorimo o tomu tko prvi, tko drugi, tko je došao i tako dalje onda evo ja ću reći među ove prve stranice 17 ima 6 iz oporbenih stranaka, iz, van HDZ-a ajmo, neću reći jer tu je i kolega, ovaj, među njima je i kolega, ovaj, Lončar, jel’. Pa ja, pa on je često jaka oporba, jača nego mnogi drugi koji, koji misle da su oporba. [[Pljesak]] Moj bi prijedlog bio, da zaključim, ovaj, moj bi prijedlog bio sljedeći. Dosadašnja praksa je pokazala da je moguće postaviti između 30 i 40 pitanja. Da nađemo takav model da svaki klub pa i onaj koji broji samo tri člana može postaviti jedno pitanje, a da cenzus, ali, broj kojima bi se dijelio ovaj, koliko pitanja postave pojedini klubovi da se dijeli sa 4 tako da recimo HDZ i SDP proporcionalno manje mogu postaviti pitanja nego recimo neki klub koji ima samo tri člana ili da razriješimo pitanje nezavisnih zastupnika koji bi dobili priliku, ovaj, svaki drugi put da postave pitanje. Dakle ima modela, ima mogućnosti. Da bi konačno i ovo prevladali sadašnje, ovaj, sadašnje stanje predlažem da, da se sastanu klubovi i da se uvrsti 5, 6 pitanja otprilike koliko bi sad nam i ostalo vremena i kolege iz SDP-a tako da ne misle nitko da mi na neki način želimo među prve, da se uvrsti 5, 6, kolega iz SDP-a tako da, da i oni postave pitanje i da to, ovu situaciju prevladamo za sada. Inače Poslovnik, eliminiranje liste, eliminiranje knjige za postavljanje pitanja je kršenje Poslovnika. Također to trebamo znati pa ako želimo promijeniti Poslovnik možemo. Ako želimo izići iz ove situacije možemo da se klubovi dogovore da kolege iz SDP-a ipak postave jedan, jednu grupu ili jedno, jedan broj pitanja. Hvala. ... [[Upadica se ne razumije.]]
Kolegice i kolege, nekoliko objašnjenja samo u vezi ove teme o kojoj danas raspravljamo. Ovaj Poslovnik Hrvatskoga sabora o kojem sada raspravljamo donesen je 30. lipnja 2000. godine. Pretrpio je u ovom dijelu koji se odnosi na “Aktualno prijepodne” ili zastupnička pitanja, pretrpio je dvije izmjene. Jedna izmjena je bila 14. prosinca 2001. godine gdje je utvrđeno da se redoslijed za postavljanja pitanja određuje prema redoslijedu upisa zastupnika u knjigu nazočnosti na sjednici koja se otvara, ju službena osoba prvog dana zasjedanja dva sata prije početka sjednice ispred Velike vijećnice i još su riješena neka proceduralna pitanja vezana na samo postavljanje aktualnog, na “Aktualnom prijepodnevu”. I još je jedna bila izmjena 17. travnja 2002. godine gdje je samo iznijeto da zastupnik može ono izraziti zadovoljstvo ili nezadovoljstvo iznošenjem razloga u trajanju od jedne minute. I Poslovnikom Hrvatskog sabora je precizno riješen u člancima 180. su ta riješena, 180. i dalje, usmena zastupnička pitanja. Ali šta je pokazala životna zbilja i u ranijem sazivu Sabora. Da ta riješenja da se zastupnici upisuju u knjigu koja se otvara dva sata prije zasjedanja na sam dan zasjedanja, pokazala je da to ne može funkcionirati zbog toga što bi ako sjednica počinje u pola 10 znači ta knjiga bi se u pola 8 otvarala gdje bi se zastupnici upisivali da bi se stvorila jedna neopisiva procesija, gužva. Zato se je pribjeglo prešutno onoj praksi da se dan prije sastavljaju određene liste, da se zastupnici u njih upisuju pa onda opet da se zastupnici nakon, oko ponoći kako kada u koje vrijeme ponovo upisuju, pa da onda sa toga popisa ali da budu nazočni i u vrijeme od, od otvaranja knjige to je bila naša realnost koja nije bila očito dobra. 26. siječnja ove godine Predsjedništvo Sabora prošireno sa predsjednicima klubova je raspravljalo o tome kako i na koji način uoči one prve praktično sjednice na kojoj je, je bilo “Aktualno prijepodne” izbjeći tu uistinu nedostojnu situaciju u kojoj smo se svi zajedno našli, u kojoj se našao i Hrvatski sabor i svi zastupnici kako pronaći demokratsko riješenje da zastupnici budu u poziciji postavljati zastupnička pitanja, dobiti odgovor na njih, kako da se poštuje i ustavna odredba koja kaže da svaki zastupnik ima pravo postaviti zastupničko pitanje, dobiti i odgovor na to. Tada na toj proširenoj sjednici Predsjedništva sa predsjednicima klubova nismo uspjeli pronaći rješenje iz razloga što su postojale vrlo precizne i jasne poslovničke odredbe kako to, koje to pitanje reguliraju suglasno konsenzualno prošireno Predsjedništvo sa predsjednicima klubova se dogovorilo i složilo da se pristupi političkom dogovoru oko izmjene i dopune Poslovnika Hrvatskog sabora i iznalaženje najboljih rješenja u svezi održavanja “Aktualnog prijepodneva” poglavito u svezi prijavljivanja zastupnika za postavljena, za postavljanje zastupničkih pitanja. Taj zaključak proširenog Predsjedništva je 27. siječnja upućen odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav i svim klubovima zastupnika. Podsjećam da prema članku 57. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav: 1 prati provedbu Poslovnika Hrvatskog sabora i 2 predlaže donošenje i promjene Poslovnika Hrvatskoga sabora. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav je 5. veljače ove godine svim klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru dostavio dopis u kome je pozvao a u skladu sa zaključkom proširenog predsjedništva Sabora pozvao sve klubove zastupnika da u roku od 15 dana 5. veljače ove godine. Dostave Odboru kao matičnom radnom tijelu svoje prijedloge izmejne i dopune Poslovnika Hrvatskog sabora a posebice u odnosu na područja navedena u stajalištu predsjedništva Hrvatskog sabora. Ovome pozivu Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav su se odazvali klub zastupnika HSPa koji je 2. veljače preldožio svoja rješenja i prijedloge kako razrješiti aktualno prije podne o ćemu je danas i govorio poštovani zastupnik Rožić u ime Kluba HSP-a sa vrlo preciznim konkretnim prijedlozima rješenja na koji način to izvršiti. 25. veljače je Klub zastupnika Hrvatske starnke umirovljenika također dostavio svoje prijedloge na koji način razrješiti pitanje aktualnog sata zastupničkih pitanja. 20. veljače Klub zastupnika LIBRE dostavio također svoje prijedloge vrlo konkretne vrlo precizne, kojima je danas govorio poštovani zastupnik Vilim Herman. 19.02. Klub zastupnika HNS-a i PGS-a je dostavio svoje prijedloge koji se odnose na ovu temu o kojima je danas govorio poštovani zastupnik Dragutin Lesar. I predsjednik Odbora za turizam poštovani zastupnik Ante Markov dostavio je 10. veljače poticaj za dopunu Poslovnika Hrvatskog sabora u ime Odbora za turizam ali se to odnosilo na jednu drugu tematiku. Ostali klubovi se nisu odazvali, Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav koji po Poslovniku matično radno tjelo jedino i ovlašteno i dužno da prema članku 57. predlaže izmejne i dopune Poslovnika jasno da to mogu i zastupnici. Ali ono je matično ardno tjelo koje je dužno pratiti primjenu poslovnika i predlagati izmejne i dopune Poslovnika. Sada smo se našli u sitauciji da je ona primjenjena praksa koja je bila cijelo vrijeme od donošenja Poslovnika koja je pokzala svoje brojne manjkavosti koja nije usitnu dostojna ni zastupnika ni Hrvatskoga sabora, se je ponovno pokazala još jedan puta predložene su od starne klubova različita rješenja kako dugoročna kako i ona gdje bi se našao izlaz danas athok, za ovu situaciju. Svi smo čuli ta rješenja, te prijedloge riješenja za pronalaženje izlaza jednoga kompromisa, jednoga demokratskog parlamentarnoga rješenja za današnje aktualno prijepodne. Jabih prije tog a još reako da je očito gospodine Bošnjaković volja Hrvatskog sabora svih klubova i svih zastupnika da za narednu sjednicu Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav pripremi na temelju dogovora svih političkih stranka parlamentarnih stranaka a to se najdjelotvornije može postići na način da imenujete kao predsjednik Odbora u skladu sa svojim ovlastima i Poslovnika radnu skupinu sastavljenu od predstavnika svih parlametnarnih klubova i onih zastupnika da uključite i one zastupnike koji nemaju klubove. Da odredite rok toj skupini i da ta skupina pripremi i izradi prijedlog poslovnika Hrvatskog sabora za narednu sjednicu Hrvatskog sabora. Da što prije se ta skupina oformi, da bi se o njoj klubovi i radna tijela mogli raspraviti. I da bi mogli na narednoj sjednici dakle koncem ovoga mjeseca u drugoj polovici travnja donjeti taj poslovnik. Ako mi dopustite obzirom da radi i o specifčnom pitanju koje implicira odnos i Hrvatskog sabora i Vlade ja bih po zamolbi predjednika Vlade zamolio Sabor da dopustimo i predsjedniku Vlade da iznese svoje stajlište koje je vezano i za rješavanja, predsjednika vlade pardon, za rješavanje i ove athok situacije koja je danas iskrsla. Gospodine predsjedniče Vlade izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Neću oduzimati puno vremena samo ubuduće da je uglavnom ovdje bilo riječi o Vladi jer se jer je tema takva da saborski zastupnici postavljaju pitanja Vladi. Želim reći u ime moje Vlade da nam je krajnje neugodno što sjedino dva sata ovdje a da nismo došli do rješenja. Što držimo i mi da je aktuano prijepodine sigurno jedan od mehanizama instrumenata koji su za koje su apsolutno zainteresirani Hrvatski građani i hrvatska javnost. I ne dolazi u obzir ponašanje što se nas barem tiče, takvo da bismo na bilo koji način opstruirali aktualno prijepodne. Znači mi smo spremni odgovarati na bilo koje pitanje bilo kojeg zastupnika. I nećemo se dakako mijeašti u međustranački dogovor ali mogu reći kao dojučerašnji zastupnik i predsjednik najjače stranke da nismo bili zadovoljni, kao što niste ni vi tom praksom i jučer i četri godine. I pridružujem se onima koji kažu da neki zaboravljaju vrlo lako što je bilo do prije 3, 4 mjeseca. Prema tome, ako vrijedi poslovnik do kad vrijedi, mi što se nas tiče nećemo ulaziti ja ću podržati predsjednika Kluba kao predsjednik stranke najajače u Saboru podržati međustranački dogovor. Pa i jutros athok situaciju neću dalje gubiti vrijeme oko toga ali isto tako što se tiče mene kao predsjednika Vlade stojim na raspolaganju kao i svi ministri ovdje, odgovarati pred Hrvatskom javnošću na sva pitanja koja su od interesa za javnost. Ali kao predsjednik stranke inzistiram na tome da se ne mogu mjeriti dva mandata za dva razlišta ... Dok postoji Poslovnik postoji Poslovnik kada ga promjenimo bit će drugačiji.
Hvala lijepa. Dame i gospodo ja ću sada odrediti stanku do 12,00 sati i molim da u toj stanci predsjednici klubova se odmah sada nađu. U ovoj dvorani koja je tu i da u skladu sa onim prijedlozima od klubova i SDPa i HNS i LIBRE i drugih da pokušaju pronaći jedno kompromisno rješenje oko promene athok ove liste. Određujem stanku u 12 sti i molim da onda predsjednik kluba u ime stranaka vladajuće koalicije kratko iznese svoje prijedloge zajedno sa predsjednikom kluba jedne stranke. U 12,00 sati je nastavak sjednice. Dame i gospodo, nastavljamo sa radom. Molim gospodina Luku Bebića, potpredsjednika Doma i predsjednika kluba koji je bio na ovom sastanku koordinacija predsjednika klubova da iznese rezultat dogovora. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Ovako, imali smo mogućnost da se na brzinu dogovorimo da prevladamo trenutnu situaciju. Ovo nije presedan za buduće dogovore. Ovo je samo izlaz iz ove trenutne situacije i ovako je zaključeno. Procijenili smo, premda to ne možemo sa sigurnošću pretpostaviti, ali bar smo procijenili da bi moglo, obzirom na poodmaklo vrijeme, postavit se oko 25 pitanja danas. Od tih 25 pitanja HDZ će postaviti 11, a oporba 14, s time da se u poretku pitanja koji su ovdje, to doduše nismo precizno rekli, ali ja mislim da kolega koji se je prijavio, Ivo Lončar, se dobije, tako dođe po redu. Evo, hvala.
Hvala lijepa. Idemo sada s time, onda. Molim. Kolega Lončar, izvolite.
Gospodine predsjedniče, ovo je kršenje Poslovnika, članka 180. stavak 3. Ja ću ga sada pročitati. Ili promijenimo Poslovnik ili se držimo Poslovnika. Stavak 3. kaže: "Redoslijed za postavljanje pitanja određuje se prema redoslijedu upisa zastupnika u Knjigu nazočnosti sjednici. Knjigu nazočnosti sjednici otvara službena osoba prvoga dana zasjedanja dva sata prije početka sjednice, ispred Velike vijećnice". Mi ne možemo na ovo ići, ja ne želim nikakav poklon. Ja sam jučer ovdje bio od 17 sati poslijepodne. Isto tako, zadnji put kad je partija uvela tu praksu, oni su u pola 6, odnosno u 17 i 30 bili. Navečer sam došao u 23 sata, rekli su ne može, idemo to poštivati. Otišao sam, ali sada ne mogu na ovo pristati. Meni ne treba niko ništa davati, držite se knjige, knjiga je vjerodostojan dokument. A to da se partiji mora ugađati, pa valjda su prošla ta vremena. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ja ću to upoznati sa Odbor za Ustav koji o tome rješava. Molim vas, idemo sa, dogovor je postignut, idemo sa redom. Kolegica Antunović, izvolite. Povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče, dogodila se povreda Poslovnika, članka 187. koja se odnosi na reguliranje prava i obveza na pisana zastupnička pitanja. Ja sam, naime, 6. veljače postavila ...
Kolegice, oprostite, to ću ja izvijestiti nakon ovoga po Poslovniku, na koja pitanja Vlada nije odgovorila zastupnika, precizno na koje. Tako da to ide.
Dozvolite mi, digla sam tablicu za povredu Poslovnika, da kažem vrlo kratko što želim reći.
A u čemu je Poslovnik povrijeđen? Koja odredba i od koga?
Pa dozvolite mi da obrazložim u čemu je povrijeđen. Što ćete vi na kraju reći meni će vjerojatno biti drago čuti, ali dozvolite da ja ...
Izvolite, izvolite.
... izvijestim o tome u kojem je dijelu povrijeđen Poslovnik. Naime, 6. veljače postavila sam pisano zastupničko pitanje premijeru upravo u namjeri da ne sudjelujem u ovome što predstavlja problem kod usmenih zastupničkih pitanja. Prošli su svi rokovi, ja sam se obratila i vama, predsjedniče, pozivom na članak 186. kojim ste dužni intervenirati u povredi, u proteku u premašenju roka odgovora na zastupničko pitanje i nisam dobila niti od vas, niti od Vlade bilo kakav odgovor niti je bilo tko zatražio produženje roka na odgovornost. Ja ovo iznosim kao povredu Poslovnika zbog toga što je ovo jedan od primjera, nažalost, samo jedan, moglo bi se govoriti o drugom, u kojem se ignorira, ignoriraju prava i dužnosti nas zastupnika. Onemogućuje nam se da dobijemo i imamo normalnu komunikaciju kako bi mogli i raditi i odlučivati, što je naša prva i prioritetna odgovornost u ovom Saboru. Dužni smo i nadzirati provođenje zakona. Moje se pitanje odnosi na kršenje neprovođenja zakona, odnosno na ignoriranje zakona i zbog toga, zbog ovog iskustva i zbog mnogih drugih iskustava gdje se kao zastupnici doživljavamo kao zrak prosvjedujem i tražim da ubuduće ne dolazi do takvih povreda Poslovnika.
Kolegice Antunović, ja sam vam upravo bio kad ste počeli govoriti rekao da po redoslijedu stvari dolazi obavijest predsjednika Sabora o zastupničkim pitanjima na koje nisu dobili odgovor. Konkretno, vi ste postavili zastupničko pitanje 6. veljače ove godine. 10. veljače sam ja uputio, sukladno Poslovniku, Vladi, uputio zastupničko pitanje, upozorio da odgovor treba biti dostavljen u roku od 30 dana od kada je pitanje dostavljeno i uputio i požurnicu 17. Vi ste mi pisali 15. ožujka, ja sam 17. ožujka uputio požurnicu. Ali to dolazi na red da izvješće o tome na koja pitanja Vlada nije odgovorila u propisanom roku nakon ovoga aktualnog dijela prijepodneva. Pa ću ja u skladu s time onda i iznijeti to. I sad molim vas, idemo da obavimo ovaj dio posla. Molim. Izvolite, predsjedniče Vlade.
Hvala, gospodine predsjedniče. Prije svega, želim reći da će odgovor na pitanje zastupnice Antunović doći tijekom zasjedanja ove sjednice. I time ćemo u mnogome popraviti praksu koju je imala prošla Vlada koja nije na zastupnička pitanja zastupnika odgovarala i po 6, 7 mjeseci, a kod zastupničkog pitanja zastupnika Lončara, u pogledu pravomoćne presude pomoćnika ministra jednog od ministarstava nije odgovorila cijeli mandat. Mi to, tako se nećemo ponašati. Vaš odgovor ćete tijekom zasjedanja ovog, ove sjednice.
Hvala lijepo. Idemo, prvi na redu. Zastupničko pitanje, gospodin zastupnik Pero Kovačević.
Dame i gospodo, budući je predsjednik Vlade rekao da će povući svoj potpis sa mišljenja prethodnika Ivice Račana na naš Zakon o obrani, idemo na drugo aktuelno pitanje. U hrvatskim medijima su objavljeni podaci i informacije kako je POA pokazala nekoliko hrvatskih novinara da su bili u funkciji stranih obavještajnih službi te su plasirali u medije dezinformacije, a sve u službi na štetu Hrvatske, u slučaju generala Gotovine. Naime, mediji govore da je tu riječ o Davoru Butkoviću, Gordanu Maliću, Ivanu Đikiću, Željku Peratoviću, Borisu Pavelići i Ivanu Zvonimiru Čičku. Ako je to doista točno i ako je to istina, pitam predsjednika Vlade da li smatra da je u ovome slučaju riječ da su naše službe zlouporabile svoje ovlast i išle na štetu slobode medija ili se u ovakvom konstataciji radi o čistom kaznenom djelu svjesnog dezinformiranja hrvatske javnosti, odnosno čak o veleizdaji? Molim precizan odgovor.
Dobit ćete vrlo precizan odgovor, gospodine zastupniče, ali ću se najprije referirati na onaj prvi dio vašeg pitanja jer ste citirali jedan naš razgovor prije početka ove sjednice koji ja, o kojemu javnost ne zna ništa pa ste rekli da ću ja povući neki potpis sa nekog teksta koji ne potpisao Račan. Budući da ste me upozorili da je, da razjasnimo samo to da ne bi ostalo nesporazuma u javnosti, da ste me upozorili da je na vaš upit Ministarstvo obrane, odnosno Vlada poslalo sličan tekst koji je prethodna Vlada na vaš potpis, ja sam rekao da ću ja to osobno pogledati, da ćemo povući dok vidimo o čemu se radi, je li to isti tekst, je li isto stajalište, jer osobno nisam detaljnije upoznat s tim. Samo da javnost zna o čemu se radi. Drugo, oko ovih spekulacija u javnosti koje su se pojavile nakon smjene, odnosno nakon zahtjeva za smjenom, za razrješenjem bivšeg ravnatelja POA-e i imenovanja novog ravnatelja POA-e, što se dogodilo, dakle, sve u skladu sa Zakonom o sigurnosnim službama, pojavile su se različite spekulacije u medijima. Ja sam, možda sam i ja prije dva mjeseca kad sam dao jedan od intervjua, kad sam rekao da nisam zadovoljan radom nekih sigurnosnih službi i da ću, što se mene tiče, predložiti izmjene i dopune Zakona o sigurnosnim službama, pridonio tome da se, da se možda takve spekulacije o razlozima zbog kojih je bivši ravnatelj POA-e podnio ostavku, odnosno tražio zahtjev za razrješenje, da se možda tu može o svemu spekulirati. Činjenica je ovo, da ovim spekulacijama o kojima se piše u javnosti Vlada nema nikakvih saznanja, a sigurno da nas itekako zanima je li to istina.
Izvolite gospodine Kovačević.
Nisam zadovoljan odgovorom zbog činjenice što Vlada svaki tjedan treba, odnosno dobiva izvješća svih tajnih službi.
Poštovana zastupnica Zdenka Babić-Petričević.
Dame i gospodo, gospodine ministre Žužul. Nekoliko tjedana nas dijeli od jednog datuma na put u Europsku uniju. Što hrvatska Vlada da bi očekivani avis od Europske unije bio pozitivan? Avis, da. a posebno što poduzimate prema državama koje još nisu ratificrale sporazum o stabilizaciji i pridruživanju? i da li su te tri ratifikacije nužne za dobivanje pozitivnog Avia?
Zahvaljujem na pitanju, gospodine predsjedniče. Hrvatska vlada od početaka svoga mandata je primanje u Europsku uniju pristupila mu kao strateškom prioritetu Hrvatske države, učinila cijeli niz aktivnosti. Unutar tih aktivnosti premijer se sastao sa 13 premijera država koje su članice … [[govornik se isključio, ne čuje se]] i 11 od onih koji imaju utjecaja na to. Znači radi se jedna vrlo intenzivna aktivnost u kojoj bi mi dobili podršku da bi mogli ostvariti svoj cilj. Paralelno smo intenzivnim razgovorima sa europskom komisijom u mjeru u kojoj možemo biti i prema informacijama koje imamo, koje su pouzdane u završnoj fazi izrada Avia, i može se očekivati da ćemo ga dobiti u predviđenome roku, najavljenome roku, znači kroz nekoliko tjedana od sada. Što se tiče tri države koje nisu ratificirale sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Hrvatske i Europske unije, radi se o tri donekle različita slučaja. Slučaj sa Italijom je povezan uz jednu vrstu pitanja, a slučaj sa Nizozemskom i Velikom Britanijom isključivo uz pitanje suradnje sa Haškim tribunalom. Kod Nizozemske ne radi se o ratifikaciji, nego samo o notifikaciji, znači Vlada treba svojim potpisom potvrdit ono što je Parlament već ratificirao. Kod Italije i u medijima je bilo dosta spekuliranja, ja bih samo htio istaknuti da smo uistinu intenzivnim komunikacijama premijer se susreo sa premijerom Berluskonijem, ja sam se susreo sa ministrom vanjskih poslova Fratinijem, nekoliko puta čak i preko ovoga vikenda imali smo telefonske razgovore i državni tajnik gospodin Biščević se više puta sastao sa talijanskim državnim tajnikom. Imamo razloga vjerovati da će uskoro biti ratificiran u Talijanskom parlamentu. Objektivno ono što u ovome trenutku nisam siguran kada će se dogoditi ratifikacija u Parlametu Velike Britanije. Međutim, i tu smo imali vrlo intenzivnu komunikaciju, i ja sam se sastao sa više ministar Britanske vlade, imao sam govor u House of lords, predsjednik Hrvatske vlade je dobio poziv od premijera Blaira za sastanak koji će se dogoditi negdje tijekom ove godine. i ja vjerujem da tu idemo isto u pozitivnom smjeru. Jasno i precizno mogu odgovoriti da ratifikacije nisu uvjet za dobivanje Avia. Štoviše, ja vjerujem ovo je naravno predviđanje da će se Avi dogoditi prije nego što se dogode sve ratifikacije. Ratifikacije se čak ne moraju nisu ni preduvjet za odluku Vijeća Europe. Međutim, budimo realni oni isti politički čimbenici koji glasaju u Bruxelles glasaju naravno i u svojim glavnim gradovima, tako da pitanje ratifikacija ostaje jedan od prioritetnih zadataka Hrvatske diplomacije.
Poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo članovi Vlade. Pitanje želim postaviti gospodinu Hebrangu. Naime, evo iz medija imamo informaciju da Ministarstvo kani izdati 533 milijuna kuna mjenica za podmirenje dugova državnih bolnica i to da ne navodim sve, 70 milijuna kuna za Splitsku bolnicu, 65 za KBC Zagreb, 54 za Sestre Milosrdnice itd. Ovdje treba pribrojati i dugove županijskih bolnica na područja posebne državne skrbi, znači Vukovar, Knin, Gospić, Pakrac, Otočac, Gospić. Izostavljene su međutim, županijske bolnice, na primjer ona u Puli. i postavlja se pitanje, zašto? Po čemu su one županijske? Pa one su naprosto u županijama nemetnute temeljem zakona. Tko ih je mogao odbiti, ne znam 96., 97. godine? Županija istarska za ovu godinu ima proračun 180 milijuna kuna koliko potrebuje na godišnjoj razini i opća bolnica u Puli. U Županiji istarskoj radi 99 ljudi, u općoj bolnici Puli radi 1150 ljudi. i ova politika po meni nekome majka, nekome maćeha dovodi ne samo do kraha bolnica, nego na kraju i samih županija. Prema tome, kako ne znam bolnice mogu biti županijske, kada županije niti mogu utjecati na sistematizaciju, ne znam u bolnicama na budžet ne mogu utjecati, na plaće ne mogu utjecati, na kolektivne ugovore ne mogu utjecati, na decentralizirana sredstva ne mogu utjecati itd. Prema tome, pitam Vladu, da li hoće Vlada Republike Hrvatske podmiriti kao i za kliničke bolnice, bolničke centre i gubitke županijskih bolnica?
Hvala lijepa štovani gospodine zastupniče, nažalost, ovo pitanje upućeno na krivu adresu. Osobno se ne slažem sa time da Vlada sanira samo bolnice u vlasništvu države. Ali sam prisiljen raditi po zakonima Hrvatske države. Prošle godine je Vlada u srpnju mjesecu donijela Zakon o zdravstvenoj zaštiti i zdravstvenom osiguranju i u članku 108. izrijekom piše, "dugove županijskih bolnica snosi osnivač, dakle županija". Prema tome, ja ne smijem potpisati niti jedan nalog za isplatu bilo kojeg duga županijskih bolnica. Ponavljam, ja se s time ne slažem, jer smatram da je ta decentralizacija štetna za zdravstvo, ali je ta decentralizacija određena u zakonu kojeg moram poštovati.
Kolega Kajin.
Jasno da nisam zadovoljan ovim odgovorom. Jer svaka odluka, svaki zakon, ako se ja ne varam može se promijeniti u nekoj zakonskoj inicijativi. Ja ne znam šta ovdje reći. Vratite nam gospodo SIZ-ove, pa da onda se funkcionira sredstvima koja se ostvaruju na pojedinim prostorima i onda nema problema, ja znam da će Pulska bolnica imati i suficit. Ali još jedanput potsjećam, županije ne mogu utjecati osim na uprave, niti na sistematizaciju, niti na budžet bolnice, niti na plaće, niti na kolektivne ugovore, na ništa. Županijska istarska rekoh ima 99 zaposlenih, 1150 ih radi u općoj bolnici. Proračun županija koja po stanovniku ima najveće prihode je 180 milijuna kuna. A toliko uprihoduje ili potrebuje..
Kolega Kajin, ja vas molim da se isto kao i svi zastupnici sa iznošenjem razloga u minuti izrazite svoje zadovoljstvo ili nezadovoljstvo. Molim vas kolegice i kolege.
A za početak bi trebalo natjecati HZZO da..
Poštovana zastupnica Danira Nakić.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovane dame i gospodo, svoje pitanje upućujem ministru znanosti, prosvjete i sporta gospodinu Primorcu. Zanima me što je poduzeto po pitanju podmirenja dugova za Božićnice, jubilarne nagrade, isplate dijala plaća za zaposlene u sustavu znanosti i visokog obrazovanja?
Hvala poštovanoj kolegici Daniri Bilić-Nakić se ispričavam.
Hvala lijepo poštovana zastupnica na vašem pitanju. Meni je zapravo danas u jednu ruku i zadovoljstvo reći da smo nakon perioda od kad je ova Vlada zapravo pokrenuta, od kad sam ja preuzeo funkciju ulogu ministra, je zapravo riješila najvećim dijelom to pitanje koje ste vi rekli, naime, čista geneza je sporazum Vlade Republike Hrvatske i nezavisnog sindikata znanosti i visokog obrazovanja od 19. prosinca 2003. godine, je zapravo su stim sporazumom regulirana međusobna prava i obaveze koji se ticali kolektivnog ugovora, a bili su vezani za isplatu božićnica, jubilarnih nagrada i nekih ostataka. Taj proces je bio prilično intenzivan, ja bih rekao u jednu ruku bolan. Zato što novac za to nije bio odobren i on nije postojao. Kroz razgovore koje smo imali s gospodinom predsjednikom sindikata Ribićem, mi smo napravili jedan sporazum, koji je otišao jučer na potpis. A ono što je posebno važno reći je da je i sindikat tu reagirao vrlo zreo, jer u tom sporazumu postojao je iznos negdje oko 5 tisuća kuna koji nije bio determiniran da li je bruto ili neto. i mi smo kroz naš razgovor intenzivni, ja bih rekao jedno 15-tak puta uspjeli doći do konačnog neto iznosa od 3 tisuće i 500 kuna, što je u konačnici ipak bitan iznos oko 25 milijuna kuna, ali smo mi zato pronašli načina zajedno sa Ministarstvom financija i iz mog resora da potkrijemo. Ja mislim da je ovo jedan vrlo značajan presedan, a isto tako je pokazao jednu komunikaciju kulturnu između sindikata i moga Ministarstva. I ja ponavljam, jučer je cijeli prijedlog išao na potpisivanje i mislim da je to jedno optimalno rješenje. I prema riječima gospodina Ribića on je više nego iznimno zadovoljan.
Kolegice Bilić.
Zadovoljna sam, hvala lijepo.
Samo kratku dopunu onome što je rekao ministar znanosti, budući da nije riječ samo o ovom sindikatu koji je u njegovom resoru, nego i u nizu drugih. Moram reći da smo zatekli stanje, ja ne znam koji su razlozi bili, vjerojatno ekonomske prirode zbog kojih prošla Vlada nije ispunjavala obveze iz kolektivnih ugovora, tako da smo zatkli stanje ne samo u ovom resoru nego i u Ministarstvu unutarnjih poslova, pravosuđa itd. I mi smo prošlog tjedna imali sastanak sa sindikatima, dogovorili se da se u roku, sasvim primjerenom, u svim resorima uz suradnju sa sindikatima dođe do konačnih brojki, da se vidi šta je u određenom resoru, što nije poštovano od prošle Vlade. Mi ćemo to pokušati, unatoč vrlo teškoj situaciji, zajedno sa sindikatima doći do jedne nagodbe, ne samo znači u resoru znanosti nego i od drugih resora. Ali ponavljam, apeliram na sve da je situacija vrlo teška i da razumijem i razloge zbog kojih možda djelomično se i u prošlosti to nije ispunjavalo, ali postoji obveza ispunjenja tih stavki iz kolektivnih ugovora i na tome ćemo zajedno raditi sa sindikatima.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Pitanje postavljam premijeru Vlade gospodinu Ivi Sanaderu. Naime, bolnica Merkur je posljednjih godina razvila izuzetno uspješan program transplaatacije jetre, gušteraće i bubrega. Jedini član stručnoga vijeća koji se protivio razvoju transplantacije u toj bolnici bio je današnji ministar zdravstva gospodin Andrija Hebrang. Ministar Hebrang u revanšističkom pohodu ustrojava na smjeni ravnatelja bolnice Merkur doktora ... [[Govornik se ne razumije.]] Martinca. Uspije li ravnatelja bolnice Merkur gospodina ... [[Govornik se ne razumije.]] Martinca, uspije li u svojoj namjeri, Hrvatska će ostati bez izuzetno vrijednog transplantacijskog programa koji HZZO košta pet puta manje nego da transplatacije jetre plaća u inozemstvu. Ako pak HZZO ne bude imao novaca za skupe vanjske operacije, pacijenti kojima je potrebna nova jetra, će umirati u Hrvatskoj. Gospodine predsjedniče Vlade, moje pitanje zbog toga glasi upravo vama, do kada mislite tolerirati ovakvo ponašanje ministra Hebranga?
Izvolite, predsjedniče Vlade.
Ne samo da mislim tolerirati nego ga potićem na rad koji će biti u smjeru ispravljanja svih negativnosti koji su se dogodile za vrijeme vašeg mandata u zdravstvu. Znači, poštovanje zakona i ništa drugo. Mi smo ovih dana i hvala vam gospoođo zastupnice na ovom pitanju, ovih dana smo svjedoci da se u hrvatskoj javnosti pokušava na silu nametnuti tema kako ministar Hebrang provodi čistke u zdravstvu. Ja ću zamoliti, ja ću zamoliti, i sada ću, i doći ću naravno i na bolnicu Merkur ali ovo je sigurno dio cjelokupne kampanje, ja ću zamoliti i zatražiti od ministra Hebranga da nam da jednu analizu koliko je ravnatelja smjenjeno na početku 2000. godine i koliko je ravnatelja smjenjeno u istom vremenu ova 3. mjeseca, evo, danas je točno tri mjeseca da ova Vlada od 23. prosinca kada je dobila potvrdu u Hrvatskom saboru da smo na dužnosti. Prema tome da vidimo kod nas čini mi se u ova tri mjeseca, dva, nula, nula, niti jedan ravnatelj nije smjenjen a u prva tri mjeseca vaše Vlade, ja mislim nekih 40.-ak ali da ne bih buncao, tražiti ćemo točnu analizu i točne brojke. Prema tome, i kda je riječ o KBC-u Rebro i kada je riječ o bolnici Merkur, ministar Hebrang će postupiti sukladno zakonu a zakon je tu vrlo jasan. Ako netko ulazi u dugove i ako netko ulazi u neke investicije, ako netko čini takve dugove kao što čine neki ravnatelji, onda po zakonu mora se povući konsekvenca. I to je sve ono što tražimo. Inače, osobno držim, i to ću reći vrlo otvoreno da je gospodin Martinac izvanredno dobar liječnik, ima dobar ugled u hrvatskoj javnosti i ja znam za to da ima dobar ugled, ali ponavljam još jedanput, ja kao predsjednik Vlade ne mogu tražiti ništa drugo od bilo kojeg ministra nego da poštuje zakone.
Kolegica Opačić, izvolite.
Ja sam naravno nezadovoljna ovim odgovorom, ali doista podupirem da nam date kompletnu analizu, prvenstveno zbog toga što mislim da jedino na taj način možemo opovrgnuti sve neistine koje se iz vaših redova, pa evo i od vas smo sada mogli čuti neistine o smjenama ravnatelja. Prema tome, podupiremo da se napokon ovdje stave brojke i dokazi pa da vidimo što je radila i što je napravila bivša Vlada a što radi sadašnja Vlada.
Poštovani zastupnik Ivica Klem.
Gospodine predsjedniče, postavljam pitanje ministru poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva gospodinu Petru Čobankoviću. S obzirom da je proljetna sjetva već u tijeku interesira i mene kao zastupnika a na brojni upit poljoprivrednika dužan sam ovo pitanje i postaviti kada će biti isplaćen drugi dio poticaja, da li mi možete točno i precizno odgovoriti?
Ministar Čobanković.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče, evo ja ću vam nastojati odgovoriti isto tako kao što je i pitanje kratko, ali mislim da je isto tako izuzetno bitno. Ja kao ministar i kompletno Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva itekako je jasno da novac za poticaj treba isplatiti što prije, jasno nam je u kakvoj se situaciji nalazi hrvatska poljoprivreda, jasno nam je u kakvoj situaciji se nalaze ljudi koji se bave poljoprivredom. Ali ja opet moram kazati, nažalost to je dio nasljeđa koje nas je dočekalo u ministarstvu. Iz razloga koji su bili zbog privremenog financiranja mi smo u tijeku privremenog financiranja isplatili onaj predviđeni iznos novaca koji je bio predviđen u Ministarstvu poljoprivrede za stavke poticaja i potpora, znači to je negdje cca. 240 ili gotovo blizu 250 milijuna kuna jer smo izvršili neke preraspodjele unutar, unutar razdjela ministarstva. Po donošenju proračuna činimo maksimalne napore u skupa sa Ministarstvom financija i do sada smo od kada je proračun donešen i stupio na snagu iskoristili negdje cca. 150 milijuna kuna. U ovome tjednu intenzivno nastavljamo isplate poticaja ali moram naglasiti da vršimo isplate poticaja kao po osnovi kulture iz proljetne sjetve 2003. godine, da smo isto tako uplatili jedan mjesec mlijeko, da uplačujemo poticaje za duhan, da moramo platiti poticaje za ribarstvo i isto tako da ćemo nastaviti sa ovim, što ste vi rekli, drugim dijelom u onim županijama gdje je isplaćeno 50% poticaja za kulture iz proljetne sjetve. Po i na osnovu dogovora sa Minstarstvom financija očekujemo da ćemo sav novac uspjeti povući negdje do konca 3. mjeseca ili u prvom tjednu 4. mjeseca. Želio bih podsjetiti da to znači da će u prvih, prva tri mjeseca ukupno ili bolje rečeno u prvom kvartalu biti po osnovi poticaja isplaćeno negdje blizu cca. 900 milijuna kuna. Što kada vršimo analizu prijašnjih godina niti jednoj godini u prvom kvartalu nije nikada toliko bilo isplaćeno poticaja i potpora u poljoprivredi.
Zastupnik Klem, izvolite.
Zahvaljujem, zadovoljan sam sa odgovorom.
Hvala. Poštovani zastupnik Slaven Letica.
Prije svega bih izrazio žaljenje što je predsjednik Sabora dopustio kršenje procedure u odnosu na redoslijed upisa u knjigu. To je prvi put se dogodilo, koliko znam, u povijesti ovoga Sabora. Ja bih moje pitanje postavio predsjedniku Vlade, a tiče se dopisa koji sam vam uputio 9. ožujka, razumijem da ste prezauzeti, puno putujete tako da ja praktički vaša putovanja pratim kao nekada u emisiji za pomorce kretanje hrvatskih brodova. Sanader u Bruxellesu, Žužul u Jeruzalemu i Mesić u Amanu. Moje pitanje se tiče jedne ideje da se, ja mislim da ste dobili moje pismo u kojem vam predlažem da se osnuje multidisciplinarni ekspertni tim koji bi izradio jednu bijelu knjigu o “Bljesku” i “Oluji”. Radi se o velikom presedanu da je pokojni predsjednik Tuđman u optužnici protiv generala Markača i Čermaka optužen za stvaranje zločinačkog pothvata koji nije poznat u statutu Haškog tribunala. Ta optužba je kao što kaže profesor Damaška sa Sveučilišta na Yale-u iako pravno moguća etički krajnje dvojbena. Na tragu te gotovo morbidne prakse optuživanja pokojnih ljudi čak se pojavljuje u Novom listu intervju gospodina Šeksa gdje on kaže da je pokojni predsjednik živ da bi mu savjetovao da ide u Haag što je apsolutno meni nezamislivo da bi takav savjet se mogao javiti. Prema tome gospodine predsjedniče zanima me da li je Vlada već nešto u tom smilu napravila? Ja sam predložio neke konkretne ljude odnosno ako Vlada neće to moći napraviti zbog prezauzetosti onda bi dug HSP-a preuzeo obveze oko izrade tog.
Hvala lijepa. Kolega Letica kad mene apostrofirate, kad mene apostrofirate onda to zahtijeva i odgovor. Ja se nisam ponudio biti savjetnik Slobodanu Miloševiću kao vi. Predsjedniče Vlade izvolite.
Ja neću replicirati uvaženom zastupniku Letici pozivajući se na njegove naglašene sklonosti ka samopromoviranju nego ću reći da sam dobio vaše pismo ali ono je stiglo nakon moje javno iznesene inicijative da će Vlada odgovoriti i na primjeren način kad procijenimo na koji način da će se Vlada itekako i umiješati i da ćemo uspjeti sačuvati istinu o Domovinskom ratu. To je bila moja prva inicijativa je u javnosti iznesena. U međuvremenu sam dobio vaše pismo, a ja sam na sjednici i to ću reći sada javno predsjednika parlamentarnih stranaka u ponedjeljak prije tri, dva tri tjedna rekao da pozivam sve koji imaju na bilo koji način ambiciju ili znanje pridonijeti radu ovog tima kojeg Vlada sastavlja među kojima smo kontaktirali profesora Damaška kojega i vi predlažete. Znači ugledne stručnjake koji nam mogu doista biti i pomoći. Inače naša Vlada, ne ova Vlada u ovom sastavu, ali Vlada 1997. u kojoj je bila naša stranka je imala itekako dobar nastup kao u, u svojstvu “amici curiae” kad smo angažirali strane stručnjake u onom famoznom slučaju Supene kad je bio pozvan ministar obrane i još neki dužnosnici pod prijetnjom kazne da dođu. Tu pravnu bitku smo tada dobili upravo sa nekim stručnjacima među kojima su bili i neki koje vi predlažete. Ukoliko imate i vi osobno ambicija a odustanete od ovoga da savjetujete neke druge, ja sam apsolutno otvoren da se pridružite i vi u tom timu.
Izvolite gospodine Letica.
Začuđujuće je da presjednik Sabora i vi ste se predsjedniče Vlade pridružili korištenjem velikosrpske propagande kao nekakve istine u ovom visokom domu. Meni je žao, to sam mogao očekivati od gospodina Šeksa, od vas to nisam očekivao.
Dakle vi niste zadovoljni, zadovoljeni pa se zadovoljite onda na drugi način. Poštovani zastupnik Zvonimir Puljić
Pitanje upućujem ministru mora, turizma, prometa i razvitka. Gospodine ministre recite mi što vi kao ministar i Vlada Republike Hrvatske poduzimate da bi osigurali zaštitu i nadzor nad ekološko ribolovnim pojasom jer odredba stupa na snagu, o proglašenju tog pojasa stupa na snagu u listopadu 2004. Dakle nemamo puno vremena za to. Hvala.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, gospođe i gospodo zastupnici kao što je poznato Vlada je čini mi se 12. veljače imenovala jednu međuresornu radnu skupinu sa zadatkom da iznađe rješenje kako zaštiti i nadzirati Jadran u cjelini, a posebno ovu ekološko-ribolovnu zonu koju vi sad spominjete. Tu je kao nositelj tog posla je imenovano Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka i predsjedavajući te međuresorne skupine i državni tajnik za more gospodin Bačić. Tu su uključeni zbog kompleksnosti tog posla, tu su uključeni i Ministarstvo unutrašnjih poslova, Ministarstvo obrane, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva jer tu problematiku tiče preko 80, preko 80 zakona. Ta radna skupina je obavila svoj posao. On je pri kraju. Prijedloge kako to organizirati i kako nadzirati, zaštiti Jadran taj prijedlog će ići na Vladu. Na Vladu već ja mislim ne sad na ovu sjednicu, ali vjerojatno na, na sljedeću prvu sjednicu, al’ ono što mogu kazati da sad ne bi elaborirao da se radi o jednom vrlo, vrlo kvalitetnom prijedlogu i mislim i mogu kazati da je to ustvari početak formiranja obalne straže u Hrvatskoj. Evo hvala.
Zadovoljan.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Imam pitanje za gospodina predsjednika Vlade, gospodina Sanadera. Prilikom rasprave o Proračunu, njegovog usvajanja i podnešenih amandmana odbijeno je bilo četiri amandamana koji su se odnosili na projekte koji su, čija izvedba i izgradnja je u toku, a radi se o projektima u kojima postoje potpisani ugovori s jedne strane Republike Hrvatske, a s druge strane lokalne ili regionalne samouprave u Međimurju. S obzirom da za većinu tih projekata nisu osigurana sredstva u Proračunu ili su osigurana u daleko manjem iznosu no što je bila financijska obaveza Republike Hrvatske za ovu kalendarsku godinu, a konkretno mislim na dovršetak izgradnje škole Jug Čakovec, južna zaobilaznica grada Čakovca, kanalizacija Nedelišće-Mačkovec i čakovečka bolnica moje pitanje glasi da li Vlada namjerava te ugovore koji su sklopljeni raskinuti i odustati od završetka projekata u kojima se radi? Hvala.
Predsjednik Vlade.
Pa vidite to je jedan klasičan primjer u kojemu se nađe svaka vlada koja je s jedne strane dužna poštovati sklopljene ugovore, sklopljene sporazume, potpisane ugovore, a isto tako dakle ugovore koje je naslijedila i mora ih poštovati jer se ugovori moraju poštovati, a s druge strane isto tako se nađe u situaciji da naslijedi stanje od istih prethodnika zbog kojih ne može ispuniti te ugovore koje su prethodnici potpisali. Nemamo namjeru raskidati niti jedan projekt niti prekidati niti jedan projekt koji je razvojnog karaktera, a ovo o čemu ste govorili jesu. U tom smislu razmatramo što možemo učiniti ove godine. U ovom trenutku konkretnije vam ne mogu odgovoriti što ćemo sa time učiniti. Ali ono na čemu ja čvrsto stojim je stjalište da nećemo niti jedan projekt razvojnog karaktera raskidati.
Kolega Lesar.
Svoje zadovoljstvo iskazati ću kada ću dobiti konačni odgovor koliko će novaca za projekte biti osigurano. Hvala.
Poštovana zastupnica Irena Ahel.
Hvala gospodine predsjedniče, upućujem pitanje potpredsjednici Vlade i ministrici gospođi Kosor. Dali je u pripremi Zakon o područjima od posebnog državnog interesa i kad aće on doći pred zastupnike. Hvala.
Potpredsjednica Vlade gospođa Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Hvala na pitanju koje je sasvim sigurno zanima mnoge. Posebno mlade obitelji a sasvim sigurno sve one koji su bili u prognansku dugi niz godina i vraćaju se svojim kućama. Vlada od početka svoga mandata radi na novom zakonu od posebnog dražvnog interesa. Dakle ne više područjima od posebne državne skrbi jer mi mislimo da od zakona koji se tako zvao koji je još na snazi zapravo mnogim izmjenama nije ostalo ništa, dakle nije ostala suština bit toga ozakona. Mi radimo na novom prijedlogu, to je međurosorski posao dakle na izradi toga zakona mogla bih reći da kao nositelji sudjeluju tri četri ministarstva. Međutim u konačnici će se uključiit sasvim sigurno sva Ministarstva od Ministarstva finacija do Ministarstav znanosti, obrazovanja i športa. Naravno Ministarstvo obitelji i tako dalje da ne nabrajam. Mi očekukjemo da će se taj zakon pred zastupnicima naći negdje polovim ove godine a morma još isto tako istaknuti budući da je prošli tjedan je održana i konferencija zajednice povratnika Hrvatske da su oni t akođer izrazili želju sudjelovati u izradi toga zakona jer imaju bogato iskutvo. Njihova konferncija održana je pod nazivom Obnovimo gospodarstvo što znači da su i te kako zainteresirani za obnovu gospodarstva na tim područjima jer to onda znači povratak svima. Uistinu život dostojan čovjeka i Vlada je prihvatila njihovu ulogu partnersku ulogu. Ponavljam zato što bogatim isksustvom mogu pomoći. Dakle na zakonu se radi zaključno i očekujemo ga sredinom godine pred SAborom. Hvala.
Hvala zadovoljna sam.
Poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora Gospodine predsjedniče Vlade svoje pitanje upućujem vama. Na žalost na početku moram krenuti sa jednom konstatacijom. Vi u ime Hrvatske Vlade kršite zakon i to Zakon o proveebi sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice. Koji je donešen 5. prosinca 2001. godine. Ako se prisjetite taj Zakon je donjet na inicijativu vašeg koalicijskog partnera DCa vi ste ga podržali onda i on jasno govori o određenim obvezama. Te obevze se sastoje u tome da se platforma ili kako stoji u zakonu, osnova za postupanje koje donosi Vlada mora prije donašanja u Vladi donjeti kao zaključak u Saboru. Prkočitati ću vam članak 4. koji vrlo jasno govori. Prije donošenja odluke iz članka 3. ovoga Zakona Vlada Republike Hrvatske dostavlja prijedlog odluke kao i prijedlog stajališta Hrvatskom saboru radi donošenja zaključaka. Na žalost to nije učinjeno. Nego čak štoviše. Mi ja bih rekao zastupnici u Hrvastkom parlementu, pa i ukupna hravtska javnost nema nikakvih saznanja ni o platformi a rekao bih, nakon toga, niti o svemu tome što se događa u samim pregovorima. Ja neću naglašavati kakav je interese oko tih pregovora. Koja je važnost njihova u gospodarskom pogledu posebice kada govorimo u poljoprivredi. Gospodine predsjedniče Vlade molim vas da mi odgovorite tko će snositi konzekvence, zbog ovoga što se krši zakon i što ćete u tom pogleud učiniti. I kada ćemo dobiti pravovaljane informacije jer nam to zakon omogućuje. Hvala lijepa.
Predsjednik Vlade dr. Ivo Sanader.
Možete li mi reći koji članak zakona je to. 4. Dobro. Imamo mi zakon samo nisam čuo na koji se članak, na članak 4. E ovako gospodine zastupniče. Ovih dana se u javnosti s punim pravom raspravlja o našim pregovorima sa Europskom unijom o protokolu 7. S punim pravom jer smo i te kako svi skupa zainteresirani da Hrvatska dobije što je bolji mogući položaj u očekivanju avija i statusa kandidata. A onda i pregovora sa Europskom unijom o priključenju znači o onim poglavljima achcomuniter. Mogu vam reći da suprotno i vašim izjavama u javnosti, ali i nekim drugim ocjenama pregovori idu vrlo dobro i da će Hrvatska učiniti sve da zbog činjenice što 1. svibnja se Europska unija sa 15 širi na 25 ni u čemu nećemo biti u lošijem epoložaju nego što smo bili u vrijeme dok je vaša Vlada ispregovarla sporazum o pridruživanju i stabilizaciji. To je ono iza čega ja stojim i to je ono što platforma ove Vlade. Znači ako je pitanje platforme, platforma je to da nećemo ni u čemu biti više zakinuti odnosno, da nećemo imati pogoršaniji odnos u odnosu koji smo imali do sada dok je Europska unija imala 15 plus 10 članova koji sada ulaze a s kojima smo mi imali ugovor o slobodnoj trgovini. Znači nije točno i to hvala vam na ovom pitanju. Nije točno naprosto nije točno da s povećavaju kvote za neke proizvode, koje mi ne možemo prihvatiti. Mi imamo činjenicu da imamo kvote iz EU koja je danas 15. i imamo činjenicu da imamo kvote iz zemalja članica koje će ući 1. svibnja. I mi nećemo dopustiti ako je to vaše pitanje, a to je ono što najviše zanima javnost, i to je ono na čemu ćemo i mi inzistirati, mi nećemo dopustiti da Hrvatska dobije više nego što je imala danas EU 15 plus ovo što smo imali pojedinačno sa ovim zemljama. to je naša pozicija. I mislimo da je to bila i vaša pozicija, prema tome platforma se uopće nie promjenila. I nema nikakvog razloga da se diše praština. Čak štoviše, ja držim da ćemo postići i neka poboljšanja u odnosu na ono što je do sada bila praksa i što ste u ime nas svih vi ispregovarali sa Europskom unijom.
Zastupnik Božidar Pankretić.
Gospodine predsjedniče Vlade na žalost niste odgovorili na moje pitanje pa ne mogu biti zadovoljan sa odgovorom. MOram vam vrlo konkretno reći, naša želja od početka je da hrvatska Vlada i pregovarači imaju što jaču poziciju i stoga smo inzistirali da to dođe u Hrvatski parlament. Objektivno bili smo u pravu jer je to trebalo i po zakonu a na taj dio pitanja mi niste odgovorili. Tražim pismeni odgovor.
Zahvaljujem. Poštovana zastupnica Lucija Čikeš.
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućujem ministru kulture gospodinu Boži Biškupiću. Pod vašom ingerencijom su i nacionalni parkovi i parkovi prirode poznata vam je jedan problem a to je da naši ljudi se pomalo više okreću obrađivanju svoje zemlje koja je godinama bila i napuštena i zapuštena. Mnogi su se počeli baviti i stočarstvom za sada vrlo skormno, to govorim za područje Dalmatinske zagore. U neposrednom razgovoru sa ljudima tog područja doznala sam da imaju svoj veliki problem. Od polovice 2003. godine oštećeni vlasnici gdje su im vukovi nanijeli velike štete u njihovim stadima, nisu primili nikakvu novčanu nadoknadu, a znate što njima kao početnim stočarima to znači. Ja bih vas molila da nam rečete što vaše ministarstvo kani po tom pitanju učiniti i kako tim ljudima pomoći. Hvala.
Ministar Biškupić izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnice točno je da se u drugoj polovici prošle godine nisu isplaćivale naknade za štete od vuka koje je počinio vuk. Mi smo svjesni tog problema i zbog toga smo ovih dana počeli slati rješenja, sva ona zaostala rješenja koja u prošloj godini nisu ostvarena, a ujedno ćemo u suradnji sa Državnim odvjetništvom ubrzati postupak ovih rješenja jer na ovaj način na koji se do sada postupalo traje predugo i mi smo svjesni toga da nakon, ponekad čak, skoro nakon godinu dana budu te štete isplaćene. Postupak ćemo ubrzat, a već ovih dana smo poslali prva rješenja za isplatu. Hvala.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Poštovani predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, gospodo ministri, zastupnice i zastupnici. Svoje pitanje upućujem ministru Hebrangu. Poštovani ministre dr.Nikica Car naglo je podnio ostavku na mjesto predsjednika Upravnog vijeća KBC Zagreb. Službeno iz zdravstvenih razloga, a neslužbeno zbog toga što nije kao visoko moralna osoba želio bez valjanih razloga sudjelovati u potpuno neopravdanoj smjeni koja se sprema ravnatelju KBC-a Zagreb neurokirurga prof.Joška Paladina, stručnjaka, znanstvenika svjetskog glasa. Za novog predsjednika upravnog vijeća imenovan je dr.Milan Kujundžić, pomoćnik ministra. Široj javnosti najviše poznat po tome što je službeni put u Madrid iskoristio da bi se otišao pokloniti na grob Ante Pavelića. Ministre Hebrang vi ste nedavno cinično izjavili da ne smjenjujete ravnatelje vi nego upravna vijeća. No nakon ovog imenovanja sve je jasno. Dakle i to je još jedna neistina u nizu kojima eto obiluje vaš rad. Moje pitanje je vrlo kratko i vrlo jednostavno. Ono glasi: Zar za svoj revanšistički pohod na ravnatelja KBC Zagreb stvarno niste mogli naći nikog drugog do li jednog štovatelja poglavnika Ante Pavelića?
Ministar Hebrang izvolite.
Štovana gospođo zastupnice prije svega o posjeti grobu rečenog gospodina Pavelića mi smo izrekli svoj stav, osudili smo to, a docent Kujundžić s tim nema nikakve veze jer je on bio član jedne skupine koja je sasvim slučajno naišla šetajući grobljem na taj grob i o tome smo izvijestili javnost. Čekajte ima još malo smiješnih dijelova u ovom odgovoru mojem. I o tome smo izvijestili hrvatsku javnost, a docent Kujundžić je sam dao isto tako objašnjenje, prema tome pridružio se našoj osudi takvoga postupka i ja je sada još jednom ponavljam. Što se tiče uvaženog stručnjaka prof.Paladina on će naravno i dalje raditi svoju struku jer je vrhunski stručnjak, ali neće moći voditi ustanovu na način kako je vodio do sada jer ju je uvukao u dugove koji su izazvali blokadu bolničkih računa i s time obustavu lijekova. Kao što sam vas izvijestio putem tiska, prije tri dana smo uputili upravo 65 milijuna kuna za sanaciju dospjelih dugova KBC Zagreb i smatram i ustrajat ću, ravnatelj koji je doveo do takvog teškog duga ne može po novim pravilima voditi ustanovu. Što se tiče odgovora za dr.Cara, sa njim sam imao razgovor i on mi je potvrdio da se radi o zdravstvenim razlozima. Ako se radi o nekim drugim, ja bih vas molio da vi mene izvijestite. Hvala.
Izvolite poštovana kolegica Antičević.
Ja ću tražiti pismeni odgovor i sve detalje i pismeni i naravno i pisani jel', a naprosto zato što ovo gospodine ministre jednostavno nije istina.
Koji tražite odgovor, pisani ili pismeni?
I pisani i pismeni, jer mnogobrojni pisani na žalost nisu i pismeni.
Poslovnik predviđa samo pisani. Poštovani zastupnik Petar Mlinarić.
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućujem gospodinu ministru Hebrangu. Da li ćete zaustaviti visoko diferencirane postupke poput multiorganske transplantacije koje se provode u nekim bolnicama poput KB Merkur o čemu se špekulira u medijima zadnjih dana?
Ministar Hebrang izvolite.
Hvala lijepo. Ovo je prilika da po ne znam koji puta demantiram neke špekulacije u tisku, da ću ja zaustaviti program transplantacije ili kao što smo čuli danas ovdje da sam ja protivnik tog programa. Želim štovane zastupnice i zastupnike podsjetiti da sam upravo ja kao ministar u prošlom mandatu potpisao kliničkoj bolnici Merkur ovlast za transplantaciju, ali pod jednim jedinim uvjetom, da transplantacija tih 20-taka jetara godišnje koliko Hrvatska treba, ne ide na uštrb drugih bolesnika. Na žalost sadašnja uprava je problem transplantacije razvila tako da je ukinula odjel za urologiju i onemogućila zdravstvenu zaštitu za 180 tisuća stanovnika centra Zagreba koji sad moraju ići čak u Kliničku bolnicu Dubrava. Prema tome, mi ćemo sa novom upravom ne samo podržati program transplantacije nego ćemo proširiti transplantacijski odjel, a kao što ste vidjeli u prijedlogu proračuna su za to predviđena sredstva pa ćemo transplantaciju razvijati na račun novosagrađenog prostora, a ne na uštrb ukidanja drugih odjela što naravno ne pogoduje drugim bolesnicima. Dakle još jednom. Razvoj transplantacije u svakom slučaju, širenje odjela za transplantaciju odmah ove godine iz proračuna, ali nikako na uštrb drugih bolesnika koji moraju zadržati svoje pravo na zdravstvene usluge.
Zastupnik Mlinarić izvolite.
Hvala vam. Gospodine ministre hrvatska javnost treba da sazna istinu.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Željko Pavlic.
Ja imam pitanje za predsjednika Vlade, gospodina Sanadera. Kada će Vlada početi voditi jasnu, principijelnu i usklađenu vanjsku politiku? Naime za sada je po mom mišljenju vanjska politika obilježena cik-cak diplomacijom između Europske unije i SAD-a, neprimjerenim istupima nekih diplomata koji izazivaju negativne reakcije u zemlji i inozemstvu. Tu je primjer istupa ministra Žužula u Izraelu, a također izbjegavanje davanjem jasnih odgovora na neka vruća pitanja kao što je pitanje slanje naših vojnika u Irak. Evo ovo bi bila prilika možda da premijer da jasan odgovor na ovo pitanje. Hvala.
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader.
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] Nije mikrofon jel'? Trebam li ponoviti ili se čulo?
Ponovite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine zastupniče. Ako itko vodi konzistentnu vanjsku politiku onda je vodi ova Vlada, dakako na prosudbu je svakome u Hrvatskoj da procijeni koliko se slaže ili ne sa ovom mojom ocjenom i s mojim dojmom. Nema nikakve cik-cak politike. Mi smo vrlo jasno rekli kad je riječ o odnosima prema Europskoj uniji i prema Sjedinjenim Američkim Državama. Ne možemo voditi politiku ili/ili. Možemo voditi jedinu moguću politiku, a to je politika partnerstva i s jednom i s drugom u ovom slučaju Europskom unijom, znači institucijom europskom integracijom, a u ovom slučaju Sjedinjenim Američkim Državama. Nisam prijatelj i mislim da ne bi bilo dobro Hrvatskoj da se opredijeli bilo za koju stranu. Prema tome, partnerstvo i prijateljstvo sa Sjedinjenim Američkim Državama i naše usmjerenje i vrlo jasna orijentacija prema ulasku u punopravno članstvo Europske unije nisu u konfliktu. Čak štoviše, danas imate, ukoliko svak onaj koji iole pozornije prati što se događa na vanjskopolitičkoj sceni u Međunarodnoj zajednici, imate činjenicu da i oni koji su do jučer se dijelili na pitanje odnosa prema Sjedinjenim Državama u pogledu Iračke krize, da danas to nadvladavaju, kao što i Njemačka, Francuska, itd. Prema tome, ja držim osobno da ne samo Hrvatska nego ni Europa ne može, al niti Amerika, to se jednako tako odnosi na Sjedinjene Države, ne može se bez tog transatlanskog partnerstva i prijateljstva. To je stajalište naše Vlade, to je stajalište, ja se nadam, i oporbe i mislim da je to jedini put. Kad je riječ o slanju vojnika u Irak, ponovit ću ono što je rekao ministar vanjskih poslova neki dan na televizijskoj emisiji, u ime Vlade, s mojim autorizacijom, nemamo namjeru slati zahtjev prema Hrvatskom saboru za slanje hrvatskih vojnika u Irak.
Kolega Pavlic, izvolite.
Nisam zadovoljan odgovorom. Da očito nešto škripi u vanjskoj politici Hrvatske bilo je dokaz jučerašnji sastanak, dakle, kod Predsjednika Mesića, gdje su se probale uskladiti neke stvari. Ja mislim da će se to dešavati nažalost i dalje. Hvala [[Upadica: Jel' mogu dodat?]]
Nemojte, ne može ...
Budući da je potpitanje, evo, ako se slažete, ako ne ... [[Upadica se ne razumije.]] Dobro. Mi smo jučer imali vrlo dobar sastanak s Predsjednikom Mesićem, s Predsjednikom države. Bio je nazočan i predsjednik Sabora i zbog toga da razmotrimo i moguće, moguće nesuglasice koje su se pojavile u medijima, ali koje nisu bile faktičke nesuglasice. Jer smo i na tom sastanku jučer konstatirali upravo ovo o čemu sam vam ja maloprije kazao. Dakle, budući da po Ustavu, Predsjednik Republike i Vlade sukreiraju vanjsku politiku logično je da se sastajemo i sastajat ćemo se i dalje. Uveli smo praksu trojnih sastanaka jer mislim da je dobro i mi smo predložili da se priključi predsjednik Sabora u kojima, na kojim sastancima razmatramo bitna politička pitanja, između ostaloga, i vanjskopolitička pitanja. I nema nikakvog, nikakvog razmimoilaženja. Ja sam to rekao jučer javno, Predsjednik Mesić je stajao pored mene, potvrdio da nema razmimoilaženja o vanjskoj politici, ali da su potrebne međusobne konzultacije, to je točno i to je ono na čemu ćemo i mi inzistirati i provoditi ovu praksu dalje.
Poštovana zastupnica Marija Bajt.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo. Otmica sina generala Zagorca dio je organiziranog kriminala u Republici Hrvatskoj koji se očito manifestira u novom pojavnom obliku. Ti pojavni oblici sve su teži i opravdano uzbunjuju javnost u Republici Hrvatskoj. Stoga pitam gospodina ministra Marijana Mlinarića da li Ministarstvo unutarnjih poslova ima plan i što će učiniti na suzbijanju organiziranog kriminala u Republici Hrvatskoj? Hvala.
Ministar Mlinarić.
Hvala lijepo, gospođo zastupnice, gospodine predsjedniče Sabora, poštovani zastupnici. Da, Ministarstvo unutarnjih poslova je spremno izvršit ono što si je ova Vlada dala u zadatak, a to je bespoštedna borba sa organiziranim kriminalom. Ministarstvo unutarnjih poslova ima dovoljno sposobnih, stručnih, vrijednih i poštenih policijskih službenika da u suradnji sa obavještajnim agencijama, sa Državnim odvjetništvom stanu u bespoštednu borbu i na kraj organiziranom kriminalu što, eto, dokazujemo sa nekoliko uspješnih akcija kao što je vrlo brzo policijsko rješavanje otmice sina generala Zagorca, gdje je privedeno 6 osoba, osumnjičenih za ovo djelo. A za ostalima su izdane potjernice i očekuje se i njihovo privođenje. Zatim, imamo sličnu situaciju sa hvatanjem jedne grupe gdje su bile organizirani šverc cigareta preko granice. Zatim, u Vukovaru policijska uprava organizirani kriminal u krađi i preprodaji automobila. Zatim je uhvaćena grupa, odnosno jedan od izvršioca grupa koja je švercala oružje preko granice. Znači, imamo nekoliko uspješnih akcija što dokazuje da Ministarstvo unutarnjih poslova, obavještajnih agencija i Državno odvjetništvo su spremni i sposobni da se suoče i efikasno se bore protiv organiziranog kriminala u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Zadovoljna sam odgovorom jer nam je cilj sigurnost građana u Republici Hrvatskoj. Tim više što smo turistička zemlja. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ratko Gajica.
Gospodine predsjedniče, ja bi svoje pitanje uputio ministru poljoprivrede i to na temu poljoprivredno zadrugarstvo na područjima posebne državne skrbi. Na tom prostoru su formirane brojne poljoprivredne zadruge, neke od njih na tradiciji i imovini bivših zadrugara. Nastala je u tom pogledu svojevrsna privatizacija, ovo privatizacija može biti u navodnike, a može biti višestruko podcrtano. Umjesto, to je vjerojatno urađeno potpuno u skladu sa zakonom, ali pokazuje se da je to urađeno u neskladu s pravdom i u neskladu s rezonom. Umjesto očekivanog inicijativnog razvoja, dobili smo sad proces u kojima zadruge ulaze u stečaj, a imovina ostaje opterećena bančinim hipotekama. Moje pitanje glasi, ima li Ministarstvo poljoprivrede cjelovitu predodžbu o tom problemu i ima li moguće program kakvih mjera da se spriječe, čini mi se, vrlo izgledne štete u tom području i na tom prostoru? Zahvaljujem.
Ministar Čobanković.
[[Govornik naknadno uključen.]] gospođe i gospodo zastupnici. Dozvolite mi ukratko da odgovorim na ovo pitanje. Mislim da je ono izuzetno dobro i bitno jer u našem interesu je i u interesu Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva je daljnji napredak na razvoju zadrugarstva. I sukladno tome i unutar djelokruga Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva je po novom ustroju ušo i, u djelokrug se ušlo i poljoprivredno zadrugarstvo. U tom kontekstu mi ćemo oformiti i jedan odjel koji će se baviti isključivo zadrugarstvom, od snimanja situacije do predlaganja daljnjih aktivnosti vezano za razvoj zadrugarstva. Jel ono bi upravo trebalo biti u funkciji razvoja poljoprivrede i poglavito razvoja poljoprivrede na ruralnim područjima. Što se tiče vašeg direktnog pitanja, ja ne mogu dati direktan odgovor nego bi vas molio da pošaljete nam u pisanoj, pisanom obliku ono što imate za pojedine zadruge i mi ćemo nakon toga moći vam odgovoriti i ispitati situaciju. Ne mogu načelno odgovoriti da li je negdje bilo kršenja zakona ili nije.
Poštovani zastupnik Ratko Gajica, izvolite.
Gospodine predsjedniče, ja naravno ne mogu biti nezadovoljan odgovorom ministra, ali ja sam nezadovoljan stanjem jer mi se čini da smo korak iza šteta.
Poštovani zastupnik Tomislav Čuljak.
Poštovani gospoodine predsjedniče, ja svoje pitanje upućujem našoj ministrici gospođi Jadranki Kosor. Pa evo svima je poznato da je Domovinski rat ostavio nažalost puno rana, a jedna od posebno bolnih i otvorenih rana je potraga za nestalim braniteljima i civilima. Poznato je da se danas još uvijek u Hrvatskoj vodi 1240 nestalih osoba, a svjedoci smo da je ovih dana započelo iskopavanje još jedne masovne grobnice u Vukovarsko-srijemskoj županiji kod mjesta Tordinci. Pa bih ja pitao ministricu kakvi su prvi rezultati te istrage, tog kopanja, iskopavanja i imate li saznanja o mogućem broju ljudi koji su na takav neljudski način zakopani kod Tordinaca? Hvala.
Hvala. Poštovana potpredsjednica, ministrica gospođa Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine zastupniče. Da, istražni radovi, odnosno iskopavanja su počela prije evo 12, 13 dana na području za koje se pretpostavlja, odnosno za koje postoje indicije i niz informacija da bi moglo biti područje masovne grobnice. Radi se naime, o masovnoj grobnici iz Tordinaca ispred tamošnje crkve koja je premještena 95., odnosno 96. i naravno od tada se gubi svaki trag bilo kakvoj informaciji o tome gdje su posmrtni ostaci žrtava. Pretpostavlja se da ih je bilo 208. Evo nakon tih probnih iskapanja, jučer smo pomoćnik gospodin Ivan Grujić i ja bili na jednom od tih pretpostavljenih mjesta, gdje je za sada nađeno 6, odnosno 7 posmrtnih ostataka, oni su svi u neobičnom, ne mogu naći drugi izraz, pa koristim taj položaj što daje naslutiti da su bili istovarani, dakle iz kamiona i da su ponovno zatrpavani. Radi se o grobnici koja je na gotovo 3 metra dubine, što je iznimno duboko i što govori o vrlo jasnoj nakani da se sakrije i da se potpuno zatru tragovi zločina. Nastavit će se radovi na toj lokaciji. Postoji još nekoliko pouzdanih informacija o tome, dakle gdje bi posmrtni ostaci iz masovne grobnice u centru Tordinaca mogli biti, na tome području. i naravno da će Vlada podprijeti na sve načine i ako bude potrebno i nekim dodatnim materijalnim sredstvima da se taj posao dovrši. Inače na području evo cijele Hrvatske, danas je 137 mjesta masovnih grobnica. Ja sam o tome nešto govorila i na komisiji za ljudska prava Ujedinjenih naroda u Ženevi prošli tjedan, upravo upozorila na taj problem. Na popisu zatočenih i nestalih je još 1214 osoba. i Vlada će, odnosno ministarstvo će predložiti Vladi osnivanje također jednoga savjeta koji bi okupio stručnjake sa svih područja koji mogu pomoći što je moguće bržem pronalasku informacija o mogućim mjestima masovnih grobnica, njihovu ekshumaciju i naravno identifikciju žrtava. I već evo kad ste postavili poštovani zastupniče to pitanje, ja bih iskoristila na kraju možda i rekla broj telefona koji postoji niz godina u dosadašnjem uredu za zatočene i nestale, a sadašnjoj upravi u Ministarstvu obitelji branitelja i međugeneracijske solidarnosti, broj 062/111-111, dakle 6 šestica na koji se mogu javiti eventualne informacije o mogućim mjestima masovnih grobnica, odnosno mogućim mjestima gdje se mogu pronaći žrtve kako bi se taj bolan proces što je moguće prije završio. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Tomislav Čuljak.
Hvala na odgovoru.
Hvala. Poštovani zastupnik Dorić Miljenko.
Gospodine predsjedniče, uvaženi članovi Vlade. Moje pitanje upućujem ministru znanosti, obrazovanja i športa i potsjetio bih najprije sve nas da je kod predstavljanja programa Vlade, a i kasnije kod obrazlaganja proračuna za ovu godinu jasno podvučeno da će Vlada razvitak ove zemlje vidjeti i podupirati u pravcu upravo podrške znanostveno-istraživačkom radu, primjeni novih tehnologija i jasno unapređenje obrazovnog procesa. Usprkos deklarativnoj podršci i znanosti i obrazovanju i novim tehnologijama, ja želim ovdje vas potsjetiti da u protekla tri mjeseca bez ikakvog obrazloženja prekinuto je financiranje svih znanstveno istraživačkih projekta u Republici Hrvatskoj. Njih preko 1500 nisu dobili ni jednu lipu u protekla 3 mjeseca i jasno onda se postavlja pitanje kako realizirati ugovorne obveze koje imamo prema vašem ministarstvu i sa vašim ministarstvom? Ništa u manje teškom položaju nisu se našle i visoko školske ustanove. Vi znate također da ni one u protekla tri mjeseca nisu dobile ni jednu lipu za materijalne troškove naših fakulteta i visoko školskih ustanova. Više ni za struju platiti nemaju. Jasno iz ovoga proizlazi pitanje, do kad ćemo ili do kad ćete na ovaj način podupirati i pokretati Hrvatsku? Hvala lijepa.
Ministar Primorac.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine zastupniče. Ja ću vam odgovoriti kratko, ali mislim da ćete u jednom segmentu biti zadovoljni mojim odgovorom. Vi znate da privremeni proračun ne dozvoljava aktivnosti mimo onih predviđenih, to su one nužne aktivnosti. Međutim, ja sam kao znanstvenik i sam vrlo često, ja bih rekao intenzivno u kontaktima sa stotinama voditelja znanstvenih projekata i sam imam jedan međunarodni projekt i kolege su počele dobivati novac, pogotovo nakon što je izglasan proračun. Točno isto tako da postoji tehnologijski projekti i ti tehnologijski projekti ove godine su pojačani za iznos oko 10 milijuna kuna i točno je da je nekoliko mjeseci tehnologijski projekti isto tako nisu bili financirati. Upravo zbog ovih razloga koje sam vam rekao. Ali isto tako točno da je većina tih voditelja projekta možda ne svi bili upoznati sa tim razlozima, a razlozi su više nego objektivni i svi znate što znači taj privremeni proračun. …visoko školstvo, a ja sam osobno obišao nekoliko sveučilišta i Splitsko i Zagrebačko i Osječko sveučilište i glede brojeva traženih koje su rektori i ostali tražili, ja mogu reći da su oni ispoštivani i isto tako u protekla dva mjeseca plaćeno ono što im je bilo nužno da mogu oni funkcionirati. Ali nakon donošenja proračuna su krenula i druga sredstva, na primjer imamo konkretne slučajeve i sa studentskim organizacijama koji su isto tako bili nezadovoljni i s kojim sam se ja našao i to im obrazložio i to je pokrenuto. Ono što je posebno važno reći je da određeni projekti koji sad idu u Republici Hrvatskoj, pogotovo kapitalne investicije one imaju dovoljno novca, ali taj novac što je mene kao ministra iznenadilo nije lako ni potrošiti. Na primjer, ove godine u Osijeku mi imamo na raspolaganju više od 150 milijuna koji su namijenjeni za kapitalne investicije, bit će potrošeno negdje oko 40 u Splitu je situacija slična. i ja lijepo molim, iako je opravdanost vašeg pitanja nepobitna da ova tri mjeseca koja su bila, da dozvolite da ih povežem sa privremenim proračunom, a sad vam kažem od ovog trenutka smo krenuli vrlo snažno. Ja imam informacije sa terena, sa terena imam informacije da su novci isplaćeni za određene projekte, a za tehnologijske projekte koji su meni posebno važni, jer oni zaista pokreću Hrvatsku državu, gdje je odobreno 10 milijuna kuna, moj državni tajnik profesor Božičević je imao razgovora više od 15-tak u zadnjih 10 dana, gdje je ljudima objasnio što se dogodilo i ti novci idu. Tehnologijski projekti su strateško pitanje, negdje 4 točka u mom programu Rada mog ministarstva. I nikakve dvojbe nema, ja vam to garantiram da ono što nije isplaćeno da će biti isplaćeno da će biti isplaćeno u skorom vremenskom periodu.
Štovani zastupnik Dorić. Izvolite.
Vi znate gospodine ministre da ja ne smijem biti zadovoljan vašim odgovorom vis a vi svih onih koji su me molili da ovdje postavim to pitanje. Malo prije je premijer rekao da ugovorne obveze su ugovorne obveze, bez obzira tko ih je sklopio i kada. Ti ugovori su važeći i ja vas zaista molim da što prije intervenirate, jer se sustav, jasno znanosti, pomalo gasi ovakvom neozbiljnom politikom prema izvoditeljima tih projekata. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnnik Kajo Bučan.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam potpredsjedniku Vlade i ministru gospodinu Andriji Hebrangu. Ovih dana svjedoci smo medijskih natpisa vezanih uz bespravnu gradnju. Jedna od tih stvari koji se dogodila posebno bode oči hrvatske javnosti i ovog Visokog doma. Radi se o bespravnoj gradnji u mjestu Donja Garica na otoku Krku. Prema napisima iz medija autor te bespravne gradnje je glavni državni inspektor gospodin Branko Jordanić. Moje pitanje, što Vlada namjerava učiniti u ovom slučaju?
Potpredsjednik Vlade, dr. Andrija Hebrang. Izvolite.
Štovani gospodine zastupniče i u ovom slučaju Vlada Republike Hrvatske stoji na stajalištu da zakoni ove države vrijede jednako za sve. Isto tako stojimo na stajalištu da prije izricanja bilo kakve konačne osude nekog čina prođe se normalna zakonska procedura. U tijeku je inspekcija resornog ministarstva gospođe Marine Dropulić i kada bude taj proces dovršen do kraja, ukoliko se dokaže da je gradnja nepravna, bespravna, odnosno bez građevinske dozvole, mi očekujemo od gospodina Jordanića moralni čin podnošenja ostavke na njegovu funkciju.
Hvala lijepa. Zadovoljan sam odgovorom.
Poštovani zastupnik Ivo Lončar.
Gospodine predsjedniče, još jednom vrlo je energično i oštro prosvjedujem protiv vašega kršenja Poslovnika. Ja ne želim sudjelovati u ovoj farsi, ja ne želim sudjelovati u ovome bratstvu i jedinstvu, lažnome bratstvu i jedinstvu, uvijek sam ga osuđivao, tako da ga osuđujem i sada. Ne želim sudjelovati u farsi koju je nametnula partija jer ja ne priznajem sud partije. Ja samo tražim ono što me sljeduje po Poslovniku. I u prošlome sazivu Sabora i u ovomu, branio sam dignitet ovoga Doma i branio sam Poslovnik.
Imate zastupničko pitanje?
Nemam. Ne želim sudjelovati u ovoj farsi. A vi ste bar trebali dati za ovu farsu glasovanje u ovomu Saboru.
Vi ste se svi dogovorili predsjednici Klubova da se na ovakav način to odvija. Poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Uvaženi predsjedniče Vlade, pročitati ću sada pred vama i pred hrvatskom javnišću, jednu vašu rečenicu, izgovorenu ne tako davno u Hrvatskom saboru, ovdje. Rečenica glasi: "Hrvatska ne smije pristati na to da se naši generali optužuju za to da su poticali, učinili kazneno dijelo progona, prisilne deportacije i raseljavanja srpskog stanovništva iz Republike Hrvatske i to dijelom kroz provedbu oslobodilačke akcije Oluja. Ne, Hrvatska ne može prihvatiti te optužnice i ne možemo postupiti po njima." Danas te optužnice prihvaćate, prosljeđujući ih, prosljeđujete ih optuženima i po njima postupate. Moje pitanje vama glasi, što vi osobno kao čovjek inače mislite o ljudima koji svoja politička uvjerenja mijenjaju sezonski, po potrebi? Da li vi cijenite te ljude, ili ih ne cijenite, da li im vjerujete ili ne? Hvala.
To nije pitanje kolega Stazić da li, nego je lijepo uvijena, da samo ćete gospodine predsjedniče Vlade, trenutak jedan. Zašto kroz jednu tako uvijenu formu postavljate takvu jednu uvredljivu tvrdnju o nekome tko mijenja mišljenja. Jeste li vi kada isto imali različita mišljenja o nekim stvarima u isto vrijeme? Izvolite predsjedniče Vlade. Zašto vrijeđati?
Gospodine predsjedniče Sabora, shvaćam i razumijem vašu potrebu da obranite dignitet ovog Doma pa i predsjednika Vlade, ali ja ću se sam obraniti. Jer ovo što je izrekao gospodin zastupnik Stazić, sa punim pravom kao zastupnik najvišeg zakonodavnog tijela u Hrvatskoj je naprosto apsurd. Smiješno ispada u "Slobodnoj Dalmaciji" se ta rubrika zove pomet. A ima dakako i drugih, ne govorim ovo zato što sam spličanin rodom, nego ima i u drugim novinama različitih priloga koji su humorističkog karatktera. Vi ste poznati humorist, ali prije svega ću vam odgovoriti kao zastupniku a ne kao humuristu. Ono što ja mislim o Domovinskom ratu i o generalima to je i jučer i danas jedno te isto. Ono pak što vi mislite mi to nikada nismo saznali. Jer hrvatska javnost uopće ne zna što vi mislite o Domovinskom ratu. ... [[Pljesak.]] Nadalje, da sam u pravu svjedoči i jedan ne tako davni datum, 23. studenoga 2003. godine. Na tom datumu i toga dana su hrvatski birači vama i vašoj stranci i politici pa i tonu pa i sadržaju ovakvih pitanja koja vi postavljate rekli hvala drugovi. To su vam rekli 23. studenoga. A 23. studenoga su ti isti birači politici koju ja predvodim kao predsjednik najjače političke snage ove zemlje rekli da i tu politiku provodimo danas. ... [[Pljesak!.]]
Kolega Stazić, izvolite izraziti zadovoljstvo ili nezadovoljstvo.
Ja dakako nisam, ja dakako nisam zadovoljan .../Govornik se isključio pa ponovo uključio./... onome što ste, ne znam doduše čemu su vaši birači dali podršku, onoj rečenici koju sam pročitao da ste govorili ili onom stavu koji iznosite danas ali to je vaša stvar. Ne mogu biti zadovoljan odgovorom jer nisam niti dobio odgovor. Moje pitanje je glasilo što vi mislite o takvim ljudima.
Mogu ja odgovoriti na ovo.
A ne može više.
Dodatno pitanje.
Nema dodatnih pitanja.
Pusti dodatno pitanje.
Dodatna pitanja, ali.
Ako slaže se zastupnik Stazić, neću ja ako on neće.
On će se složiti itekako.
Kao što ste čuli, ja sam itekako odgovorio na vaše pitanje koje uopće nije bilo pitanje nego je bilo sugeriranje jedne konstatacije koja je utemeljena na potpuno krivim pretpostavkama. Prema tome, odgovorio sam, ja mislim puno kvalitetnije nego što je bilo pitanje.
E, samo mjena, samo mjena na ovome svijetu vjećna jest. Izvolite kolega Stazić.
Samo jedna ispravka, moje pitanje nije bilo utemeljeno na pretpostavkama nego na citatu vaše rečenice.
Dobro. Poštovana zastupnica Mirjana Brnadić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, dame i gospodo, ja imam pitanje za ministricu zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva, gospođu Marinu Matulović-Dropulić. Široj hrvatskoj javnosti je dobro poznata, dobro poznati ekološki problem bazena sa lužinom na lokaciji bivše tvornice Glinice u Obrovcu. Prošli tjedan su mediji izvjestili da je došlo i do pucanja stjenki bazena. Zadarska županija je kod stručnih ustanova naručila i sama financirala prijedlog sanacije tog bazena i taj prijedlog je 2000. godine uputila ministarstvu kjoe se nije oglasilo do kraja svoga mandata. Ja pitam, moje pitanje je što ovo Ministarstvo namjerava učiniti da se ova sanacija dogodi. Hvala lijepo.
Poštovana ministrica Marina Matulović-Dropulić.
Gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice u Hrvatskoj danas imamo nekoliko kritičnih lokacija koje su nastale onečišćenjem okoliša kroz dugi niz godina. Sanacija će sigurno biti vrlo skupa i složena. To su na primjer jama Sovjak u Rijeci, to je tvornica salonita Dugi rat, tvornica glinice u Obrovcu i još neke. Ta sanacija jasno da neće, još jedanput kažem, biti ni jednostavna niti jeftina. Mi osmišljavamo upravo sada pristup postupnog puta prema toj sanaciji. Jedan od prijedloga bit će i raspisivanje natječaja u kojem bi naši poznati stručnjaci dali odgovore na, i svoje prijedloge za sanaciju navedenih objekata. Sigurno je još jedno, a to je da smo dobili i neka rješenja, doduše parcijalna od pojedinih firmi, ne za ovu ili i za ovu lokaciju, ali jasno da tu moramo napraviti recenziju. Osim onoga što ste vi rekli treba reći da je Ministarstvo zaštite okoliša i prostornog uređenja tijekom 2000. i 2001. godine bilo u dogovoru sa talijanskom Vladom oko prijedloga sanacije, da su jedan tim stručnjaka izašao na samu lokaciju i da su utvrdili da će razgradnja i djelomična sanacija koštati više od 40 milijuna dolara. Nakon toga ti bilateralni razgovori su prekinuti i prema našim saznjanjima talijanska Vlada je od toga i odustala. Ono što se danas događa na toj lokaciji mislimo da je i djelomičnim uzrokom i ovih zadnje, u zadnje vrijeme događaja koji su se dogodili u samim bazenima, a to je naročito rezanje i razgradnja bez studije utjecaja na okoliš. Prema tome mi moramo hitno organizirati izradu te studije utjecaja na okoliš iako je to prema svemu obaveza investitora, to znači općine Obrovac, ali ni oni niti županija niti država ne mogu samostalno riješiti taj problem i mi svi zajedno odmah ćemo početi taj problem rješavati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zadovoljna sam sa odgovorom i u velikoj nadi da će se ta hitna intervencija zaista brzo i dogoditi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Željko Kurtov.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, štovani predsjedniče Vlade. Pitanje postavljam gospodinu premijeru ili resornoj ministrici gospođi Kosor. Općenito se u javnosti među braniteljima barata kao gotovim činom da će početi podjela dionica braniteljima. Za branitelje dragovoljce ne, ne samo za invalide kao što je do sad bilo. Međutim tu priču slušamo već 7, 8 godina te vas molim da mi odgovorite da li je, ne čujete dobro? ... [[Upadica se ne razumije]] Pa ja ne znam šta je s ovim mikrofonom. Među braniteljima se barata pričom da će početi podjela dionica što već 7,8 godina ta priča se u javnosti provlači. Mene zanima da li je donesen pravilnik o podjeli dionica i da li je donesena, da li je donesena odluka o podjeli dionica? Ako nije kad će to biti? Hvala lijepa.
Potpredsjednik, potpredsjednica i ministrica gospođa Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine zastupniče ja bih vas željela izvjestiti da, ne znam mislite li možda na provedbu Zakona o fondu hrvatskih branitelja. Dakle taj Zakon je donesen, ja samo na taj dio mogu odgovoriti. Taj Zakon je donesen pred kraj mandata prošlog saziva Hrvatskoga sabora i taj fond, odnosno taj Zakon se upravo, ovako simbolično rečeno postavlja na noge. Dakle upravo prošlog tjedna, prošli petak je održana prva konstituirajuća sjednica upravnoga odbora fonda i dogovorili smo se za ovaj tjedan, dakle za ovaj petak za novi sastanak na kojem ćemo zapravo krenuti u pravu proceduru, postaviti sve one pretpostavke koje su nužne za funkcioniranje takvog zakona odnosno za provedbu zakona pa onda i, mislim da je to odogovor i na vaše pitanje u onom dijelu u kojem ja mogu odgovoriti kao resorna ministrica. Dakle intenzivno se radi na provedbi toga zakona. Upravno vijeće je formirano. Prema naravno zakonu ministar nadležni je na čelu toga Upravnoga odbora odnosno Upravnoga vijeća. Predstanici branitelja odnosno braniteljskih udruga su imenovani još prošle godine, krajem prošle godine. Ove godine je svog predstavnika dao i Hrvatski sabor i Ministarstvo obrta odnosno rada, maloga poduzetništva. Prema tome svi uvjeti za funkcioniranje su tu. Naravno da je to jedan iznimno ozbiljan posao i da smo mu prišli uistinu sa puno priprema jer mislimo da Zakon o fondu hrvatskih branitelja mora biti zakon koji se mora u potpunosti poštovati i provoditi.
Kolega Kurtov izvolite.
Ma zadovoljan sam ministrice vašim odgovorom međutim baš upravo zbog toga što je jako važno da taj pravilnik koji će biti donešen o podjeli tih dionica je jako bitna stvar u cijeloj ovoj priči. Prema tome sam očekivao da će biti u Proračunu izdvojena neka sredstva da bi taj pravilnik se donio kvalitetno i da to ne bi bilo “ad hoc” neki zakon nego da se to napravi na, na zadovoljstvo i Vlade i branitelja. Hvala lijepa.
Poštovani gospodine predsjedniče, pitanje za gospodina Sanadera, za Premijera. Gospodine Premijeru, 19. 3. u petak od šest načelnika porezne uprave, ispostava Split pet su smijenjeni. Svih pet imali su radne ocjene koje su glasile vrlo se ističe. Svi su iskusni djelatnici sa po 20 godina radnog iskustva. Svi su iz sustava dakle iznutra. Imali su najbolje rezultate do sada. Sada su preraspoređeni na najniže moguće poslove koje dobija netko sa visokom stručnom spremom, na razinu inspektora. Ravnatelj porezne uprave Republike Hrvatske, gospodin Mladineo potrudio se da im osobno uruči riješenje o smjeni. Smjenjen je i šef područnog ureda u Omišu. Ja vas molim da mi odgovorite da li se ovdje radi o revanšizmu ili se možda radi čak o nečem gorem? Ne znam uopće kako bi ovo mogao objasniti pozivajući se, gore ako su osobne osvete, nemam pojma, ako je nešto što je iracionalno. Radi se o tome, pozivam se na vaše izjave kako će se poštivati prije svega struka pa mislim da upravo zbog toga što se radilo o vrlo stručnim ljudima iz sustava trebate odgovoriti radi javnosti na ovo pitanje.
Predsjednik Vlade. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Gospodine zastupniče Jurjeviću, da, rekao sam i stojim i mislim da je to pravilo koga se moramo svi pridržavati bez obzira koja vlast bila u Hrvatskoj, da se mora poštivati struka, a ne politička pripadnost. I mi ćemo se toga apsolutno pridržavati. Nije mi poznato sve, nisu mi poznati svi detalji oko ovih slučajeva koje kažete, ali neki jesu i upravo zbog toga što se poštuje struka, a neki nemaju položen stručni ispit su smijenjeni. Znači baš zato što poštujemo struku, a oni nemaju položen stručni ispit su smijenjeni. Ne znam za sve, za neke znam. Prema tome ispitati ću i tražiti ću naravno da mi kaže i pomoćnik ministra ali i ministar financija o svakom pojedinačnom slučaju o čemu je riječ. Ali ponavljam ako nema stručni ispit sumnjam da biste i vi drugačije postupili.
Poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Gospodine premijeru mislim da su vas krivo informirali u ovom slučaju radi se o 5 načelnika od 6 načelnika u poreznoj upravi. Ja ću postaviti pismeno ovo pitanje, jer sam vrlo zainteresiran da dobijem i pismeni odgovor. Radi se o Splitu mome i vašem gradu i svačijem gradu našem gradu. Mislim da ovdje ipak se radi o nečem drugom.
Poštovani zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem premijeru dr Sanaderu. Posljedice loše privatizacije provedene prije 10tak godina se osjećaju još i danas, danas su aktualni stečajevi tih poduzeća. Ja bih se fokusirao na dva primjera na području naše županije na poduzeće Klasje i Slatine i Poljopromet iz Virovitice. Glavna djelatnost tih poduzeća je prerada poljoprivrednih proizvoda. I karakteristika stečajeva koji su pokrenuti je da su dugovi nekoliko puta veći od temeljnog kapitala društva. Karakteristiak je da je nekoliko tisuća ljudi ostalo bez pšenice koja je data u polog. I nestalo je na taj način nekoliko tisuća tona pšenice. Na žalost zbog postupka stečajnog oni su u drugom isplatnom redu, tako da ne mogu očekivati niti pšenicu a niti neku financijsku naknadu za ono što su izgubili. Uglavnom se radi o kategorijama ljudi koji su doslovno ostali bez kruha. Jer su dali u polog kako bi imali između ostaloga i za podizanje brašna kako bi sami doma pekli kruh. S obzirom na posebnu osjetljivost vaše Vlade i nemogućnost drugoga rješenja ja vas pitam dali ste spremni na Vladi Republike Hrvatske razmotriti mogućnost kako bi se barem ovim socijalnim kategorijama stanovništva odnosno obiteljima pomoglo kako bi opet došli do kruha. Ja sam spreman uručiti popis nekoliko stotina tih obitelji koja imaju prihode mjesečne svega po nekoliko stotina kuna. Ja mislim da ih 5 stotina ima prihode svega oko 400 kuna na mjesec. Pošto ne postoje druga rješenja da bi se kroz stečaj nešto napravilo. Ja vas molim da razmotrite mogućnost da Vlada pokuša iz proračunskih rezervi ili iz nekih drugih izvora pomoći ovim obiteljima.
Predsjednik Vlade dr Ivo Sanader izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, nije mi poznat ovoliko kao vama sluačj odnosno oba slučaja u kojima govorite. Pa vas molim da mi dostavite meni potpune informacije ja ću va m onda u pisanom odgovoru reći naša stajalište.
I poštovana zastupnica na kraju, gospođica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Ja upućujem svoje pitanje premijeru hrvatske Vlade gospodinu Sanaderu. Ministar Žužul je za nedavna posjeta Izraelu napravio grubi diplomatski gaf. Naime komentirajući djelovanje pripadnika Palastinske samouprave predsjednika palestisnke samouprave Jasera Arafata ministar Žužul je rekao, citiram. "Da je teško reći s kime bi Izrael .../Govornica se isključila/ ...s palestinske strane, i mi smo zabrinuti što nema jasnog partnera. Te se nadamo da će Palestinci uspjeti pronaći odgovarajuće vodstvo koje će moći pregovarati i postići mir." Gospodine premijeru jeste li svjesni da je to potpuno isto kao kad bi netko iz primjerice Europske unije rekao npr. Hrvatska treba postati članicom Europske unije, ali mi u Europskoj uniji se nadamo da će Hrvati uspjeti pronaći odgovarajuće vodstvo koje će moći pregovarati i postići taj cilj. Kada bi netk primjerice takvu rečenicu upitio Hrvatskoj svi bi se mi naravno digli na uzbunu. Zašto. Zato što Hrvatska ima svoje vodstvo, za sve međunarodne pregovore, a to ste upravo vi izabrana hrvatska Vlada. Isto tako, ni Palestinskom narodu nema nitko pravo određivati tko će biti njihovi predstavnici nego to pravo ima samo i jedni palestinski narod. Gospodine Sanader ja sam posve sigurna da vi kao i iskusni diplomat znate da je ministar Žužul narušio osnovna pravila diplomacije koje zna i svaki diplomatski početnik, stoga pitam vas kao predsjednika hrvatske Vlade može li se Hrvatski sabor kojem i vi ali i ministar Žužul odgovara za svoje postupke, Ako ništa drugo onda barem nadati će se prilikom budućih diplomatskih posjeta pazitit što se govori. Hvala lijepa.
Predsjednik Vlade.
Hvala lijepa gospođice zastupnice. Ne samo u idućim službenim diplomatskim susretima, nego i nače sam ja zagovrnik teze a vidim da i vi zagovarate i podržavate da je bolje reći riječ manje nego riječ više. Da treba paziti i da moramo biti odgovorni za ono što kažemo. Razgovarao sam sa ministrom o njegovoj izjavi naravmo rekao mi je da je ponovio izjavu i stajalište Europske unije. Možda nismo trebali budući da nismo članovi Europske unije niti da još imamo i status kandidata. Niti zastupati ni stajalište Europske unije neog jednostavno ostati na stajalištu da Pelestinci imaju pravo na svoju državu i odrediti svoga pregovarača koji će u njihovo ime voditi pregovore sa Izraelom. Ali upućujem na još jednu činjenicu, da je dio onoga što je on kazato bilo izvučeno iz konteksta. I da je odgovarao zajedno sa izraelskim ministrom vanjskih poslova, gdje su pitali najprije izraelskog ministra što misli ot ome pa su onda pitali njega. A nakon toga su donjeli stjalište Europske unije. Znači sve u svemu treba biti oprezan i treba biti prije svega sljediti našu politiku. Naša politika je da Palestinci imaju pravo na svoju državu i da se u pregovorima sa Izraelom oko toga moraju dogovoriti.
IZvolite.
Poštovani gospodine premijeru, ja nisam posve sigurna bili ovakvo objašenje prihvatio i palestinski narod. Odgovorno mogu i ne moram biti zadovoljna ali ja se nadam da ćete ovakve blagotvorne i dobro utjecajne razgovore sa ministrom imati prije nego što negdje otputuje a ne kada se vrati. Hvala lijepa.
Sukladno članku 189. Poslovnika obavještavam da Vlada Republike Hrvatske nije dostavila u propisanom roku odgovor na zasatupničko pitanje zastupnika Miljenka Dorića i molim da se odgovor dostavi u roku od 8 dana. Vlada RH nije dostavila u propisanom roku odgovor na zastupničko pitanje zastupnice Željke Antunović i molim da se odgovor dostavi u roku od 8 dana. također Vlad nije dostavila u propisanom roku odgovor na dva zastupnička pitanja zastupnika Joze Radoša i molim da se odgovori dostave u roku od 8 dana. Dame i gospodo zastupnici aktualno prijepodne je završeno. Nadamo se da ćemo sa idućim imati više sreće. Nastavak radi ovoga malo tranje dužine 15,30 sati.
… [[Početak nije snimljen.]] predlažem da počnemo sa popodnevnim dijelom. Idemo prema točkama dnevnog reda, ja se nadam da ćemo moći ispoštivati redoslijed koji smo dobili u pozivima, naravno uvjet je da su prošla radna tijela Sabora i da su predstavnici Vlade nazočni sjednici. Prva točka je – 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za financiranje projekta izgradnje plinovodnog sustava u Republici Hrvatskoj, investitora Plinacro d.o.o., s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 54 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave prema 164. članku Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici, vjerojatno su na klupama. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? U ime predlagatelja trebao bi biti Ivan Šuker, ministar financija i državna tajnica Martina Dalić u Ministarstvu financija. Državna tajnica gospođa Martina Dalić. Izvolite.
Dakle samo nekoliko riječi. Dakle radi se o jamstvu. Zajmoprimac je Plinacro, jamac Republika Hrvatska, a iznos zajma 90 milijuna eura namijenjeno za plinovodni sustav središnje i istočne Hrvatske i plinovodni sustav Pula – Karlovac. Radi se o zajmu, rok otplate je 20 godina, poček 5 godina, povlačenje u 10 obroka.
Hvala lijepo. Obrazloženje je bilo kratko. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Izvolite kolega zastupniče. Vi se samo prijavljujete za raspravu. Javlja li se netko u ime odbora? Ne. Prelazimo tada na izjašnjavanje u ime klubova. U ime kluba SDP-a imamo kolegu zastupnika Slavka Linića. Izvolite kolega zastupniče.
Gospođo predsjedavajuća, kolegice i kolege. Klub SDP-a podržat će Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke. Dapače izražavamo zadovoljstvo da je ipak jedan od projekata bivše Vlade nastavljen. Jedan od projekata koji je itekako važan za energetsku stabilnost Republike Hrvatske, koji je također važan i za održavanje stope rasta u gospodarstvu, jer podržati projekt plinofikacije znači podržati investicije, jačati investicijsko tržište u Republici Hrvatskoj i omogućiti mnogim trgovačkim društvima da vide svoju budućnost u razvijanju ovog energenta. Dapače jedna od velikih teškoća Republike Hrvatske je neravnomjerna regionalna razvijenost. Neravnomjerna regionalna razvijenost i zbog nedovoljno energetskih izvora koji će i koji su do sada onemogućavali bržu gospodarsku aktivnost. Sigurno da je plin i najčistiji energent u ovom trenutku u Hrvatskoj dobrim dijelom i najjeftiniji energent i područja u Hrvatskoj koja su bez to energenta znače određeni minus u bitci za tržišnu poziciju i to je ono što se u Hrvatskoj treba razriješiti i vjerujem da projektom plinofikacije koji će se u prvoj fazi riješiti plinovodni sustav u istočnom dijelu Hrvatske, ali koji će napokon spojiti plinska polja u sjevernom Jadranu sa magistralnim cjevovodima plina u Republici Hrvatskoj pa time riješiti problem nedostatka plina u zapadnom dijelu i naravno itekako važna druga faza, a to je faza plinofikacije i obale i Dalmacije i južnog dijela Hrvatske. Samim tim omogućit ćemo izvor energije, omogućit ćemo isti energent u Republici Hrvatskoj, a to znači jednake uvjete poslovanja za svaki dio Republike Hrvatske. Projekt koji u ovom trenutku košta oko 187 milijuna eura od čega 90 milijuna osigurava po najpogodnijim uvjetima Europska investicijska banka na 20 godina uz jednu od najnižih kamata, a uvjeren sam projekt koji znači i nekoliko stotina milijuna eura novih investicija. To nije samo ulaganje u magistralne plinovode, to je ulaganje i u Inu i bitka da Ina ulaže u plinska polja u sjevernom Jadranu, a tada se radi o ogromnim sredstvima koja se broje u stotinama milijuna dolara, mogućnost da znači Ina napokon ulaže u nove bušotine u Republici Hrvatskoj ne van toga i da naravno u tom poslu angažira što više hrvatskih tvrtki. Ali isto tako to je bitka sutra za distributivne tvrtke koje će se baviti distribucijom plina neovisno da li su to građani, da li su to poduzetnici ili trgovačka društva, a to znači onda bitka da plin uvedemo u svakom gradu, u svakoj općini u najvećem dijelu hrvatskih županija. Samim tim opet su to nove investicije, opet su to novi izazovi za hrvatske poduzetnike i to su ono što mi velimo načini kako ponuditi hrvatskim tvrtkama poslove, kako hrvatskim tvrtkama omogućiti razvoj, kako njima omogućiti da razmišljaju o svom ulaganju. Da bi došli do ove faze kada danas raspravljamo o ugovoru između Europske investicijske banke i Republike Hrvatske, trebalo je prije toga obaviti i niz prethodnih radnji. Sigurno da najvažnija je bila iz Ine izdvojiti one dijelove njenog poslovanja koji ne ulazi u privatizacijske procese i to je bio razlog da se konsolidacijom i strukturnim promjenama u Ini izdvoji Plinacro koji je u 100%-tnom vlasništvu Hrvatske države, ne treba razmišljati o privatizaciji jer je to monopolna pozicija magistralnog transporta. Kao što se isto učinilo sa dionicama Janafa pa se i transportni putovi nafte također sada nalaze u većinskom vlasništvu Republike Hrvatske i mogu se utjecati na te sustave koji znače monopol na hrvatskom tržištu. Ali još je nešto trebalo učiniti. Da bi ovakva investicija od oko 190 milijuna eura bila interesantna za banke i da se pokaže i odgovornost Hrvatske države za te investicijske projekte trebalo je osigurati redovite izvore financiranja i to je bio razlog da se itekako u prošloj Vladi razmatralo o formiranju cijena i osiguravanje cijena za transport plina. Plinacro ima svoje redovite prihode na transportu plina i ti prihodi osiguravaju povrat ovih investicija. Ti prihodi ukazuju da to neće biti dotacija iz proračuna, da to neće biti izdvajanje iz proračuna već je to kompletno zatvorena investicijska aktivnost sa vlastitim prihodima s obzirom da se promjenama u cijenama politike plina osigurao prihode za transport plina. Što znači ova investicija za Željezaru Sisak? Za sustav koji je godinama imao problem jer ima nedovoljno tržišta za svoje cijene. Mislim da to ne bi trebalo posebno isticati, ali isto tako, svi oni koji su se specijalizirali u proizvodnju opreme za plinske sustave, za pumpe, ali ne samo na magistralnim cjevovodima, nego posebno na distribuciji, za njih to znači sigurnost posla u narednih 30 godina. Dugoročno planiranje. Dobro znamo koliko su ogromne investicije komunalnih trgovačkih društava ili komunalnih društava koji su ušli u distribuciju plina, zahvaljujući što je taj izvor energije došao do njih. Ova investicija znači napokon prestanak problema u zimskom periodu kad je zbog nedostatka plina uvijek bio problem da li će biti kontinuitet proizvodnje u tvornici umjetnih gnojiva "Kutina". Da li će biti dovoljno plina za potrebe Hrvatske elektroprivrede koja svojim termoelektranama jamči i opskrbu u zimskim vremenima. Prema tome, ova investicija znači mogućnost da dovoljne količine plina budu prisutne građanima za njihove potrebe, ali i svakom gospodarskom sustavu za njihov razvitak i njihovu budućnost. Još je jedna važnost ovog sustava. Hrvatska najvećim dijelom uvozi plin i uvijek smo uvozili plin. To je razlog da i najveći dio naših troškova ide za potrebe energije, da li je to nafta ili plin. Sa ovim ulaganjima napokon se okrećemo vlastitim izvorima plina. To su vlastiti izvori plina iz sjevernog Jadrana, nedaleko od Pule. Napokon možemo reći da je ovo investicija koja će smanjiti izdatke devizne za plaćanje troškova energije. To znači da ćemo napokon manje imati izdatke i nešto povoljniju platnu bilancu i rezultate naše robe razmjene sa inozemstvom. Ali još nešto je vrlo bitno. U Republici Hrvatskoj riješili smo jedinstvene cijene i naftnih derivata i električne energije. Tržište plina nije jedinstveno riješeno. Imamo različite cijene u Republici Hrvatskoj. Različite cijene iz razloga što smo mali dio Hrvatske imali pokriveno tim energentom. Sa omogućavanjem transporta plina po cijeloj Hrvatskoj, ulaganje u taj magistralni sustav plina, napokon ćemo u Republici Hrvatskoj moći razgovarati o tome da uvodimo i jedinstveni sustav cijene plina za sve građane Hrvatske, za sve gospodarske sustave. Izuzev možda manjih razlika u samoj distribuciji. Samim tim mislim da će se moći itekako puno učiniti na onom osnovnom, a to je kako ujednačiti razvoj svih regija u Republici Hrvatskoj. To je razlog da ocjenjujemo da je ovaj Zakon itekako vrijedan, da ga treba podržati od strane zastupnika u Hrvatskom saboru, da nema rizika od izdanog jamstva za državni proračun, a da su efekti ovog ulaganja višestruki. Vjerujem da i ovi efekti će ponovo vratiti Vladu Republike Hrvatske na razmišljanju da je i projekt Hrvatskih željeznica jedan od onih koji treba biti podržan na isti način. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, kolega zastupniče. U ime Kluba HSS-a javio se zastupnik Luka Roić. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice, kolegice državna tajniče i kolege i kolegice zastupnici. Dozvolite da u ime HSS-a kažem također nekoliko riječi o ovom Prijedlogu zakona, o potvrđivanju zajma. Naime, i mi u HSS-u ocjenjujemo da se radi o vrlo kvalitetnom Zakonu, odnosno Prijedlogu zakona o potvrđivanju ugovora o zajmu za plinifikaciju, odnosno za jedan energent koji je po našoj ocjeni vrlo bitan u energetskoj sustavu Hrvatske. Naime, poznato je da svi drugi energenti su i skuplji i nedostaje ih u dovoljnoj količini, a ovo je jedan od projekata koji može na neki način garantirati da će ubuduće plin zauzeti ono mjesto koje mu pripada. Da će, kao što reče prethodnik, i ostali magistralni pravci uključiti se u sustav. Prije svega, mislim na južni dio Hrvatske. Tako da je nesumnjivo ovo jedan od projekata kojeg treba podržati i kojeg treba pozdraviti. Već je rečeno da se radi o najjeftinijem energentu, da je on nesumnjivo najčišći energent, da ovakvi projekti potiču nove investicije što je jako bitno. I zato se pridružujem apelu koji je gospodin Linić uputio, da bi i projekti o kojima smo govorili prošli put, to je projekt željeznica, također u mnogočemu pridonio novim investicijskim ciklusima i multiplicirao naš gospodarski rast. I zato sa oduševljenjem prihvaćamo i podržavamo ovakve projekt. Radi se, kao što smo čuli, o projektu vrijednom 187 milijuna eura, od čega je 90 milijuna kredit koji, zajam koji uzimamo, a 77 milijuna eura je znači vlastitih izvora i 20-ak milijuna eura kratkoročnih pozajmica od Hrvatske banke za obnovu i razvoj našeg HBOR-a. Svakako da je ovakvo ulaganje u magistralne vodovode također poticaj, kao što rekoše, već za distributivne kuće i bila je očito dobra politika koja je izdvojila Plinacro kao poduzeće u potpunom vlasništvu Hrvatske države kao kuću koja je zapravo nositelj ovog projekta i koji se bavi ovim poslom. Svakako da je bitno naglasiti da su osigurani redovni izvori financiranja i u svakom slučaju treba težiti ka jedinstvenom sustavu cijene plina što je moguće ukoliko se, naravno, bude na ovaj način razmišljalo i dalje ukoliko energent koji je tu domaći možemo upotrijebiti za supstituciju onih energenata koji su do sada sigurno opterećivali značajno platnu bilancu i trgovačku bilancu naše države, koji su navodno, koji su naravno izvozno, odnosno uvozno orijentirani. I zato mi u HSS-u, da ne ponavljam sve ove razloge zbog čega mislim da je potrebno da zapravo svi u Saboru podržimo ratifikaciju, odnosno potpisivanje i potvrđivanje ovog Zakona u kojem će se, znači, Plinacro omogućiti da izrađuje, odnosno da se uspostavi plinovodni sustav u Republici Hrvatskoj, a na traci koja je planirana ovim zajmom. Hvala lijepo.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Sljedeći za raspravu se javio zastupnik Mate Crkvenac. Izvolite kolega zastupniče.
Gospođo potpredsjednice, dame i gospodo. Ovaj projekt zavređuje da se kaže još koja riječ. Naprost Sabor Hrvatske ovdje danas ne čini samo neki tehnički potez kojim prihvaća i potvrđuje jedan ugovor o jamstvu. Sabor Hrvatske danas donosi odluku o plinifikaciji čitave Hrvatske. i to je svakako projekt i moment koji zavređuje pozornost. Nije riječ samo naravno o činjenici da je to toliko kapitalno pitanje kompletne infrastrukture koja je istina preduvjet ukupnom razvoju, ali po sebi generira gospodarski razvoj, nego i o tome kao što se vidjelo već iz dosadašnjih rasprava pitanju razvojnom koje je važno sa stajališta geostrateškog položaja Hrvatske. Omogućuje njegovu valorizaciju. Povrh toga što je baza za unutarnji gospodarski razvoj. U vezi s tim dopustite mi naglasiti. Prvo, riječ je o tome da se ovdje stvaraju sve pretpostavke ovime što ćemo danas prihvatiti vjerujem složno u Hrvatskom saboru, da se razvije glavna cijelovita mreža za plinifikaciju čitave Hrvatske, stim da je riječ o prvim potezima koji idu u istočnoj i srednjoj Hrvatskoj, a zatim važnim potezima između Karlovca i Pule, a nakon toga u drugoj fazi zahvaća se od Vrbovskog lika i čitava Dalmacija. To je posao koji je u energetskom sektoru i projekt koji u energetskom sektoru znači to, što u prometnom sustavu naprosto znači izgradnja magistralnih cesta. Drugi važan moment koji je ovdje važan za naglasiti je činjenica da su riješena sva financijska pitanja. Mi danas u Hrvatskoj imamo riješena sva financijska pitanja plinifikacije čitave države u narednom razdoblju. Pritom ta to financiranje ničim ne opterećuje državni proračun. Plinifikacija i razvoj plinske mreže financira sam sebe. Ovdje naprosto riječ o jednom povoljnom zajmu Europske investicijske banke, koji je na razini današnjeg Juribora sa kamatnom stopom oko 4,3% na 20 godina, koji će Plinacro vrlo lako servisirati, a sve su drugo vlastita sredstva plinafra koja se ostvaruju iz transportne tarife, jer je tako uređen čitav sustav cijena u području energetike. Prema tome, bez ikakvog opterećenja bilo koga mi ostvarujemo i u mogućnosti smo reći da danas imamo zatvorenu financijsku konstrukciju za financiranje čitavog sustava plinovoda u čitavoj državi do 2011. godine. Treći važan moment je naravno u tome što je taj projekt kao i drugi kapitalni projekti koje smo pokrenuli, koji nisu nastali sami od sebe, nego je u njih uloženo više godina truda, naprosto potiče razvoj šire. Nije riječ samo o Sisku i Petrokemiji u Kutini koja danas može izvesti umjetnog gnojiva koliko hoće, ali nije imala plina itd., nego i o mnogočemu drugom. Osobito o tome da jedna Lika, da jedna Baranja, da jedna Dalmatinska Zagora i drugi dobiju energent kao što je plin, bez čega nema nikakvog gospodarskog razvoja niti nikakve baze za skladni regionalni razvoj. Valja naglasiti i to da se ovime u energetski sustav unosi nešto što je osobito važno sa stajališta ekologije. Dakle, uz ovaj projekt koji ne opterećuje dakle financije države koji gospodarski toliko znači, mi istodobno dobivamo ekološki veoma mnogo što se do sad zanemarilo u raspravama o plinifikaciji. Poznato je da su čitava područja, čitavi gradovi i regije riješili problem polucije uvođenjem plina kao energentna i svim onim što on znači. i na kraju da naglasim ovaj projekt plinifikacije je geostrateški važan, zato što je, što će biti moguće komunicirati plinom preko Hrvatske, mi ćemo moći naplaćivati taj plinovod na razne načine, kao što naplaćujemo željeznički prijevoz i ostalo. Ali bitno i ovo, projekt plinifikacije omogućuje Hrvatskoj energetsku neovisnost u tom dijelu. Mi smo u ovom trenutku ovisno samo o jednom izvoru plina, s istoka. Kad spojimo čitav sustav uključujući i izvore plina u Jadranu, oni će biti spojeni na Italiju i bit će spojeni na Afrički mediteran, koji je između ostaloga veliki izvor plina neiskorištenog i gdje plinifikacija još treba ići i gdje onda možemo naprosto i razviti masu poslova. Mi smo ovom projektu poklonili puno pozornosti i truda. Danas se valja naglasiti sa zadovoljstvom da se taj projekt već ostvaruje i to vrlo uspješno. Naprosto su sklopljeni ugovori za cijevi, ide međunarodni tender po pravilima Europske investicijske banke za određene izvođenje radova itd., a čitav ovaj pojekt ima međunarodnu verifikaciju. Naprosto, ovdje je riječ o jednom projektu koji je dobro pripremljen, dobro izveden i ima dugoročno veliko značenje i šteta je što takvih projekata nema više. Naravno da će u narednom razdoblju trebati pripremiti i krenuti sa novim projektima koji su potrebni na raznim područjima ako se želi održati i gospodarski rast i razvitak i dalje unapređivati ukupno stanje u državi. Vjerujem dakle da ćemo složno podržati ovaj uspješan fundamentalno strateški projekt za nacionalnu ekonomiju. Hvala.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Posljednji se za raspravu prijavio zastupnik Ljubo Jurčić.
Hvala gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Ja se pridružujem isto podrški ovom ugovoru. Naime, projekt razvoja plinovodne mreže i vlastite proizvodnje plina i sigurne dobave plina jedan je zasigurno od najznačajnijih projekata prošle Vlade. Njegova dalekosežnost možda nije vidljiva na prvi pogled. Ali ako se malo podrobnije analiziraju potencijalni efekti ovog projekta, onda će se vrlo brzo vidjeti njegov širok utjecaj na sve dijelove gospodarskog života i na kvalitetu življenja. Ako ga usporedimo sa gradnjom autocesta u Hrvatskoj, što je bez sumnje također i na prvi pogled jedan od najznačajnijih projekata, postavlja se sa gospodarske točke pitanje, da li postojeća proizvodnja roba i usluga u Hrvatskoj može se prevesti Hrvatskim cestama? Odgovor je zasigurno da može. Međutim, kad primjerice Hrvatsko gospodarstvo poveća proizvodnju roba i usluga sa, za 50% primjerice sa sadašnje 22, 23 milijarde dolara na 30-tak milijardi dolara, postavlja se pitanje, da li bi se ta povećana proizvodnja roba i usluga mogla prvesti postojećim cestama? A zasigurno bi, ali samo malo sporije. Zato i treba graditi ceste. Međutim, da bi došlo do povećanja proizvodnje, tj. do povećanja bruto domaćeg proizvoda, država treba izgraditi infrastrukturne i energetske i druge uvjete za to povećanje, kao i ukloniti prepreke koje to onemogućuju. Jedan od tih uvjeta uz postojeću strukturu Hrvatskog gospodarstva, koje još uvijek i bit će u narednim razdobljima energetski intenzivno, je dovođenje plina do svakog dijela Hrvatske. Nasuprot tome, danas se mnogi proizvodi ne mogu uopće proizvodit u nekim dijelovima Hrvatske gdje nema plina ili se ne mogu proizvoditi kvalitetno i dovoljno konkurentno. Naime, plin je kao što znamo ne služi samo kao energent on je sirovina u mnogim proizvodima. Najbolje primjer za to Petrokemija Kutina, koja svoje kapacitete ne može koristiti zbog ograničene dobave plina. Zbog toga Petrokemija ima smanjenu proizvodnju, visoke prosječne fiksne troškove, pa uz vlastitu tvornicu koju imamo u Hrvatskoj i vlastite kapacitete zbog nedostatka plina moramo uvoziti umjetna gnojiva. Danas je samo jedna trećina Hrvatske plinificirana. To znači da ostale 2/3 Hrvatske nemaju iste energetske i sirovinske osnove razvoja što je jedan od faktora neravnomjernog regionalnog razvitka. Također treba imati u vidu da razvoj novih tehnologija na bazi korištenja plina, kogeneracija, plinski gorivih čelija itd., stvoriti će nove mogućnosti efikasnijeg i sigurnijeg korištenja energije u skoroj budućnosti. Pa sve do toga da će postojati jednostavna mogućnost kućne proizvodnje električne energije iz plina što će smanjiti također potrebu za izgradnju velikih, skupih enegetskih postrojenja. Prirodni plin će u doglednoj budućnosti zasigurno zadržati ulogu jednog od najznačajih energenata. A potrošnja energenata će rasti, potrošnja energenata će posebice rasti u privredi koja se razvija a to bi trebala biti Hrvatska. Očekuje se da će se u tom rastu energenata rast i udjeli prirodnog plina na račun ostalih energenata zbog njegove specifičnosti, osobina. Primjerice, moguća potrošnja plina u Hrvatskoj mogla bi do 2030. godine po jednom vrlo vjerojatnom scenariju rasta hrvatskog gospodarstva narasti na 6,6 milijardi kubnih metara plina sa današnjih 2,7 do 2,8 milijardi plina. Za to povećanje potrošnje treba na vrijeme izgraditi infrastrukturu. Očekuje se rast potrošnje plina kod svih kategorija potrošaća, najviše bi se plin koristio u proizvodnji električne energije oko 35%, kućanstva bi bila na drugom mjestu sa udjelom oko 20%, treće mjesto bi bile kogeneracije sa oko 15%, industrija između 10 i 15%. Ovakva razina potrošnje plina je vrlo zahtjevna u osiguranju dovoljnih količina plina odnosno u razvoju plinske infrastrukture za potrošnju plina. To su neke od činjenica koje ukazuju da je bio zadnji čas da se krene sa projektom potpune plinifikacije Hrvatske. Projekt plinifikacije koji je pokrenut prije dvije godine osmišljen je kvalitetno u svim svojim elementima od organizacijskih, tehnoloških, financijskih i provodi se preko državne tvrtke Plinacro. To moram reći jer sam ja do nedavno bio predsjednik nadzornog odbora Plinacra. Prema ovom projektu, cijela Hrvatska treba biti plinificirana do 2011. godine. Uz sve probleme koji ga prate, projekt se odvija zadovoljavajućom brzinom. Ali treba zbog mnogih institucionalnih i prepreka na terenu snažnu potporu hrvatske Vlade. Prije svega tu se radi o ishođenju lokacijskih dozvola i ostalih administrativnih prepreka. Ovaj kredit Europske investicijske banke se uklapa u investicijskih i financijski plan provođenja projekta. On je u potpunosti se uklapa u principe keš, kredit i ... [[Govornik se ne razumije.]] menadžmenta, koji se provodi u tvrtki Plinacro i smatram da ovaj ugovor o ... [[Govornik se ne razumije.]] treba bezrezervno podržati. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Nema više prijavljenih zastupnika. Zaključujemo raspravu. Osim ako se želi državna tajnica obratiti zastupnicima? Izvolite. Gospođa Martina Dalić.
Ja želim izvjestiti zastupnike da je Odbor za zakonodavstvo podnio amandman kojim se nomotehnički uređuje ovaj tekst kojim se u članku 4. ovoga Zakona brišu riječi: "o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke" i zamijenjuju riječima iz članka 1. ovoga Zakona. Vlada Republike Hrvatske prihvaća ovaj amandman.
Hvala lijepo. Zaključena rasprava.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za financiranje projekta izgradnje plinovodnog sustava u Republici Hrvatskoj investitora Plinacro d.o.o., hitni postupak. Rasprava o tekstu je završena. Amandman koji je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj je prihvatio. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Kolega Čehok nemaju periskop da vide. Utvrđujem da je jednoglasno sa 133 glasa za donesen Zakon o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između RH i Europske investicijske banke za financiranje Projekta izgradnje plinovodnog sustava u Republici Hrvatskoj, investitora Plinacro d.o.o., u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Možemo sa drugom točkom dnevnog reda. 2. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Bjelorusije o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 53 Predlagatelj zakona Vlada Republike Hrvatske, kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona. Prijedlog akta ste primili poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmane možete podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Gospođa Delić ima li potrebe? Izvolite, državna tajnica u Ministarstvu financija.
Pregovori o ovom ugovoru vođeni su između 22. i 26 siječnja 2001. usuglašeni tekst potpisan je 11. lipnja 2003. primjenjen je tipski model ugovora organizacije za europsku suradnju i razvoj OECD i ugovorom su postignute brojne olakšice pri oporezivanju prihoda kao i poboljšanje uvjeta za povećavanje međusobne robne razmjene isto kao i razmjene usluga. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Moram konstatirati da se za raspravu nije prijavio nitko. Odbori. Želi li netko u ime Odbora? U ime Klubova i pojedinačno nema prijavljenih. Konstatiram da nema prijavljenih niti u ime Odbora, ni za Zakonodavstvo ni Financije i državni proračun. Zaključujem raspravu. Možemo sa trećom točkom dnevnog reda.
Drugo. Konačni prijedlog zakona o ptvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Bjelarus o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak i na imovinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br 53. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 132 glasa za donesen predloženi Zakon.
3. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republke Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt energetske učunkovitosti, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 59. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske, također je prihvaćena primjena hitnog postupka kod donšenja ovog zakona. Prijedlog akta ste primili poštom. Podsjećam da hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, da amandmane možete podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državi proračun, izvješća ste primili. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Gospođo Dalić, ima li potrebe? Izvolite, hvala lijepo.
Ugovor o jamstvu potpisan je 10. studenog 2003. radi se o jamstvu za zajam od 4,4 milijuna eura. Zajmoprimac je Hrvatska elektroprivreda, rok otplate zajma je 10 godina, poček 4 godine. Ovim će se sredstvima omogućiti razvoj tržišta za projekt energetske učinkovitosti u potrošnji električne i toplinske energije. A služiti će kao osnova za izvedbu niza projekata energetske učinkovitosti kod krajnjih potrošaća. Modernizirati će se i rekonstruirati zgrade, postrojenja, oprema u cilju smanjenja potrošnje električne energije i troškova za tu energiju. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Možemo početi sa raspravom. U ime Odbora, zakonodavstvo, financije, državni proračun? Nitko. Dobro. Možemo krenuti sa raspravom u ime klubova. U ime Kluba HDZ-a, zastupnik Krešimir Ćosić, izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, projekt energetske učinkovitosti u Republici Hrvatskoj posebno je važan za modernizaciju energetskog sektora u Republici Hrvatskoj. Provodi ga Hrvatska elektroprivreda u suradnji sa Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj te globalnom organizacijom za zaštitu okoliša pri Ujedinjenim narodima i Hrvatskom bankom za obnovu i razvitak. Osnovi ciljevi projekta su poticanje primjena mjera energetske učinkovitosti u Republici Hrvatskoj, zapošljavanje domaćih poduzeća, posebno poduzeća u srednjem, malih i srednjih poduzeća, u tehnološkom sektoru, te stvaranje zainteresiranosti domaćih banaka za ulaganje u energetsku učinkovitost i veću zaštitu okoliša. Mjere energetske učinkovitosti odnose se na provedbu, i na modernizaciju tog dijela, rekonstrukciju i zamjenu postojećih postrojenja i objekata korištenjem novih tehnoloških rješenja koja zahtijevaju manju potrošnju energije. Manjom potrošnjom energije manja je potrebna, potreba za proizvodnjom i uvozom energije, manja je emisija štetnih plinova i čestica u atmosferu što rezultira većom zaštitom okoliša i podržavanjem koncepcije održivog razvoja. Ukupna vrijednost ovog projekta iznosi 40 milijuna dolara u trajanju od 6 godina. Sredstva su osigurana kroz zajam Međunarodne banke za obnovu i razvoj u iznosu od 4,4 milijuna EUR-a te donaciju globalne organizacije za zaštitu okoliša pri Ujedinjenim narodima u iznosu od 7 milijuna dolara i kreditnih sredstava domaćih banaka. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, IBRD-a za projekt energetske učinkovitosti s Konačnim prijedlogom zakona odnosi se na dio sredstva zajma u iznosu od 4,4 milijuna dolara, EUR-a koje uzima Hrvatska elektroprivreda za izvedbu projekta energetske učinkovitosti. Vezano uz to 10. studenog 2003. godine potpisani su ugovori; Ugovor o jamstvu za kredit IBRD-a od 4,4 milijuna EUR-a između IBRD-a i Vlade Republike Hrvatske, Ugovor o kreditu od 4,4 milijuna EUR-a između IBRD-a i HEP-a i Ugovor o projektu između IBRD-a i HEP-a. Također treba napomenuti da je Republika Hrvatska za ovaj projekt dobila do sada najveću donaciju od globalnog Fonda za zaštitu okoliša pri Ujedinjenim narodima u iznosu od 7 milijuna dolara. Donacija je dodjeljena pod uvjetom da se 5 milijuna dolara daje i Hrvatskoj elektroprivredi za pripremu i izvedbu ovog projekta i 2 milijuna dolara Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak za osiguranje garantnog programa kada se koriste sredstva domaćih banaka. U skladu s tim su 10. studenog 2003. godine potpisani isto tako ugovori; Ugovor o darovnici od 7 milijuna dolara i Ugovor o sredstvima za garanciju od 2 milijuna dolara usmjerenih prema HABOR-u. Za izvedbu Projekta energetske učinkovitosti Hrvatska elektroprivreda je osnovala posebno društvo HEP-ESCO. Iz svega navednog Klub HDZ-a daje potporu Prijedlogu zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, za Projekt energetske učinkovitosti kako bi na snagu mogao stupiti sam ugovor i kako bi se ta značajna investicija mogla što je prije moguće aplicirati u hrvatskom gospodarstvu. Svakako posebno treba nalgasiti da su to značajna ulaganja koja trebaju i moraju biti usmjerena prema, prema tehnološkom sektoru koji nažalost u Republici Hrvatskoj nije u dovoljnoj mjeri razvijen. Ta sredstva isto tako mogu biti značajan poticaj mnogim znanstvenim i drugim istraživačkim institucijama u Republici Hrvatskoj, a isto tako mogu biti izazov za akademsku zajednicu u Republici Hrvatskoj. Svakako bez veće učinkovitosti ne samo u energetskom sektoru nego bez veće učinkovitosti u mnogim drugim sektorima nema veće konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Iz sveg, iz svega toga puna potpora Kluba HDZ-a ovom projektu i davanju potrebnih garancija. Hvala.
Hvala lijepo. U ime Kluba SDP-a zastupnik Ljubo Jurčić. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Ja bih iskoristio ovu priliku da malo nešto, par riječi kažem o energetskoj efikasnosti odnosno učinkovitosti i o tome što je hrvatska Vlada napravila u proteklom razdoblju po tom pitanju. Stalna skrb o povećanju energetske učinkovistosti jest jedna od temeljnih komponenti održivog razvitka. Po svojoj prirodi energetska učinkovitost značajno doprinosi i klimatskoj stabilizaciji i uopće smanjenju štetnog utjecaja na okoliš čime i doprinosi održivosti razvoja. Unapređenje energetske učinkovitosti je definirana od Međunarodne agencije za energiju kao smanjivanje korištene energije po jedinici proizvoda bez utjecaja na razinu kvalitete proizvoda ili usluga. Danas u međunarodnim statistikama postoje podaci koliko se koristi energije po 10 ili 50 ili 100 tisuća bruto domaćeg proizvoda i tako se može gledati i energetska učinkovitost i uspoređivati različitih zemalja. Krajnji cilj poboljšanja nije samo veća tehnička efikasnost u energetskom sustavu nego efikasnija i kvalitetnija energetska usluga za krajnjeg potrošača. Gledajući sa nacionalne razine ona je bitna kako za poduzeće i druge velike potrošaće energije tako i za samu državu. Kod poduzeća su troškovi proizvodnje, kvalitete i cijena proizvoda ili usluge uvijek u određenoj mjeri funkcija energetske efikasnosti. Za državu povećanje energetske efikasnosti je prioritet radi racionalnog korištenja prirodnih resursa, smanjivanje uvoza energije odnosno energetske ovisnosti, smanjenje zahtjeva za kapitalno intenzivne projekte izgradnje novih energetskih postrojenja i smanjenje štetnog djelovanja na okoliš. Općenito posvećivanje pažnje ovom problemu bitno doprinosi kvaliteti strateških planiranja u energetici. Na globalnoj se razini primarna dobrobit sveobuhvatno podizanje energetske efikasnosti odražava na ekološkom planu. Smanjenje štetnih emisija, prvenstveno stakleničkih plinova čije suzbijanje sve više dobiva na važnosti na djelotvoran i opće prihvatljiv način je karakteristika koja daje snažnu globalnu podršku programima racionalnog korištenja energije. Pored toga povećanje energetske efikasnosti doprinosi ublažavanju mogućih energetskih kriza. U zemljama u razvoju i tranziciji gdje spada i Hrvatska samo poboljšanje energetske učinkovitosti ponekad se naziva i petim energentom. Jedan od glavnih problema s kojima se susreće naš energetski sektor je upravo niska razina efikasnog korištenja energije. Pored neodgovarajuće i često zastarjele tehnologije i posljedica koje su iza sebe ostavili uvjeti socijalističkog gospodarenja energetski intenzivne proizvodnje, rastrošno postupanje s energijom, nerealna cijena energije i tako dalje, najveća prepreka u ostvarenju povećanja energetske efikasnosti je nedostatak organiziranog pristupa suvremenih saznanja s ovih područja te nedostatak učinkovite razmjene inforamcija. Iako je danas specifična energetska potrošnja u Hrvatskoj na skromnoj razini nužnost gospodarskog rasta uz nedostatnost vlastitih energetskih izvora kao i nužnost uspostavljanja kvalitetnije politike cijena energenata uz rastuću svijest o zaštiti okoliša, odmah i dugoročno nameće aktivnosti unapređenja učinkovitosti u korištenju energije. Nedostatak relevantnih informacija i najnovijih saznanja o općem i tehnološkom razvitku i o iskustvima s područja efikasnosti te svijest o utjecaju na okoliš čine kod velikih potrošaća glavnu prepreku poboljšanja energetske efikasnosti. Veće tvrtke obično smatraju da imaju dovoljno vlastitih, domaćih saznanja iz ovog područja, a individualni potrošaći, srednje i male veličine i sami nemaju kvalitetan izvor informacija o ovom problemu s jedne strane dok s druge strane sebe smatraju kao malog izdvojenog potrošaća, a ne kao dio cijelog sektora u svojoj djelatnosti pa ovom pitanju ne pridaju prioritet. Globalni uvid u ovo područje na međunarodnoj razini pokazuje da najnovije inicijative pokrenute u razvijenim zemljama usmjeravaju pažnju na specifičan i djelotvoran pristup problematici energetske efikasnosti konkretno na uspostavu tzv. energetičarske mreže. Takva mreža kao informacijska, organizacijska i nadzorna struktura omogućuje kvalitetno saglevanje ukupne energetske situacije. Procjene stanja u cijelini i kod pojedinih skupina većih potrošača energije, te može na temelju prikupljenih visoko pouzdanih informacija, omogućiti najprikladniji pristup rješavanju problema. U svojoj razvijenijoj fazi takva bi struktura bitno utjecala na podizanje kvalitete u cijelokupnom energetskom sektoru. S takvim intencijama pokrenut je Hrvatski nacionalni energetski program pod nazivom mreža industrijske energetske fikasnosti. Njen je temeljni cilj promocija i organizirano djelovanje an području povećanja energetske efikasnosti u industriji, uslužnom i javnom sektoru u Hrvatskoj. Temelj djelovanja mreže je uspostava efikasnih veza između velikih potrošača, proizvođača energije konzultatnskih kuća i eksperata. Zajedno sa ostalih 9 nacionalnijh programa, mreža industrijske energetske efikasnosti proizlazi iz programa razvoja i organizacije hrvatskog energetskog sektora kojeg je Vlada Republike Hrvatske postavila u strategiji energetskog razvitka Republike Hrvatske koji je objavljen u Narodnim novinama 2002. godine. Kao jedan od najvažnijih strategijskih zadataka u procesu restrukturiranja gospodarstva i razvitka energetskog sektora. Pored toga izgrađeni pravno instititucionalni okvir u energetskom sektoru na području energetske učinkovitosti obuhvaća niz zakonskih i provedbenih propisa. Zakon o energiji pravilnik za označavanje enegetske učinkovitosti za kućanske aparate i uređaje. program za učinkovoto korištenje energije Zakon o fondu za zaštitu okoliša i energeske učinkovitosti narodne novine 107. od prošle godine. Ovim fodnom predviđa se korištenje sredstava za financiranje projekata zaštite okoliša, energetske učinkovitosti te poticanje korištenaj obnoviljivih izvora energije. U novom zakonodavnom okviru kojima se uređuju odnosi u energetskom sektoru, zakon o energiji, Zakon o tržištu električne energije, Zakon o tržištu nafte i naftnih derivata. Zakon o tržištu plina, i Zakon o regulaciji energetske djelatnosti svih objavljeni 2001. godine. Učinkovito korištenje energije utvrđeno je u skladu sa postojećim stanjem energetskog sektora i razvojnim opredjeljenjem kao interes Republike Hrvatske. Također temeljem provedbe obveza i preporuke iz međunarodnih ugovora u području energetike i zaštite okoliša, koji se odnose na poticanje provedbe programa energetske učinkovitosti, članak 101. sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između RH i Europske unije i njezinih država, osigurati će se pretpostavke za ispunjenje obveza za pridruživanjem europskoj uniji. Pored toga ovdje vidmi da se ovo jamstvo koje na dnevnom redu odnosno ugovor o jamstvu izdaje se za financiranje projekta energetske učinkovitosti koji će provoditi društvo kao što smo malo prije čuli HEp ... U sklopu strategije energetskog razvitka Republike Hrvatske Hrvatska elektroprivreda je u travnju 2002. godine osnvoala novo društvo HEP esko d.o.o. za vođenje i financiranje projekata energetske učinkovitosti. Aktivnosti HEP ESKA u skladu sa poslvonim planom i provedenom analizom hrvatskog tržišta za projekte energetske učinkovitosti predviđeni su sljedeće aktivnosti. Priprema i izvedba projekata energetske učinkovitosti kod krajnjih potrošača električne energije u javnim institucijama. Škole sveučilišta, bolnice, stambenim zgradama uključujući toplinske sustave i industriju. Također tu su uključeni projekti vezani uz javnu rasvjetu i vodoopskrbu gradova. Vezano za potrošnju električne energije projekti će se odnositi na smanjenje vršnih opterećenja jalove energije te smanjenje troškova električne energije. Osiguravanje stalnog školovanja i treninga vezano za pripremu i izvedbu projekata energetske učinkovitosti, za sve sudionike unutar i izvan Hrvatske elektroprivrede. Predviđeno trajanje projekta je kako smo malo prije čuli 6 godina. Financiranje o čemu smo također malo prije slušali, prema poslovnom planu HEP ESCO d.o.o. i odobrenoj donaciji globalnog fonda za zaštitu okoliša. Predviđeno je financiranje iz donacije, kredita o čijem jamstvu danas odlučujemo. HEPova sredstva u iznosu oko milijon dolara, a ostali investitori komercijalne banke bile bi oko 18 miliona dolara. Krajnji rezultat koji se očekuje od realizacije cijelokupnog projekta je smanjenje potrošnje energije a s time i smanjenje emisije stakleničkih plinova u našoj zemlji u našoj regiji. Razvoj tržišta za projekt energetske učinkovitosti to osobito u potrošnji električne i toplinske energije u javnom i priavtnom sektoru. Uz razvoj tržišta ostvarilo bi se niz pozitivnih efekata vezano uz javni i društveni nacionalni interes, kao što su npr. zapošljavanje domaćeg sektora, o kojem je moj predsjednik malo gov orio. Razvoj maloga poduzetništva smanjenjem nezaposlenosti, ušteda i racionalno korištenje energije posebno u javnom sektoru što ima direktan utjecaj na racionalizaciju trošenja proračuna. Povećanje konkretne sposobnosti domaćih proizvođača kroz smanjivanje cijene energenata, a time i proizvodne cijene. Mobiliziranje domaćih financijskih institucija u financiranju novoga tržišta, nastojanje da se što više doniranijh sredstava osigura u Republici Hrvatskoj. Ovaj Ugovor o jamstvu je dio mozaika koji se već nekoliko godina izgrađuje u RH sa svrhom odnosno sa ciljem povećanja energetske učinkovitosti. Nije ni potrebnio naglaašvati da klub SDP-a podržava ovaj Ugovor. Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Više nema prijavljenih zastupnika. Želi li državna tajnica gospođa Matina Dalić se obraitit zastupnicima. Da, izvolite.
Ja sam ponovno htjela obavijesitti da je Odbor za zakonodavstvo donio amandmane nomotehničkog karaktera na članak 4 i na članak 6. ovoga prijedloga zakona. I ti se amandman prihvaćaju. Hvala.
Hvala lijepa. Rasprava je zaključena.
Treće. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt energetske učinkovitosti, hitni postupak, P.Z. br. 59. Rasprava o tekstu je završena. Amandman koji je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj je prihvatio. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno as 132 glasa za donesen predloženi Zakon.
Predlažem da krenemo sa 7. točkom. 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o hrani, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 57 Prijedlog zakona predlaže Vlada Republike Hrvatske. Kod utvrđivanja dnevnog reda prihvaćena je primjena hitnog postupka. Molim kolege zastupnike za mir u dvorani. Prijedlog akta ste primili poštom. Hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu i šumarstvo, Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu, Odbor za rad, socijalnu politiku i zdravstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Prije nego počnemo, ne razumijem što se javljate kolega Kovačević. Izvolite.
Pa u ime kluba HSP-a sad je na redu točka 5. i 6. a ne 7. Tu je ministar, predlagatelj je tu za razliku od prve varijante. Zašto se ide sad na hranu kada možemo o brašnu?
Pa ja sam vam odlučila reći istinu kako ne biste pretpostavljali o čemu se radi. Ima manje prijavljenih za izmjenu Zakona o hrani, a danas ćemo raditi nešto kraće, ako prihvaćate takvo obrazloženje. Hvala na razumijevanju. Moram priznati da je razumijevanje očekivano sa ovim obrazloženjem. Dakle javlja li se netko u ime odbora? Ne. Predlagatelj ministar Petar Čobanković. Izvolite ministre.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospođe i gospodo zastupnici dozvolite mi vrlo kratko. Vi znate da je Zakonom o hrani predviđeno osnivanje agencije za hranu i u Zakonu o hrani predviđeno je da sjedište agencije za hranu bude u Zagrebu. Budući da agencija još nije ustrojena, a imajući u vidu činjenicu da je nužno razvoj tijela i ustanova Republike Hrvatske formirati u drugim regionalnim centrima, predlažemo da se sjedište agencije za hranu bude u Osijeku. Osijek, odnosno šira regija ima dugu tradiciju u proizvodnji hrane te znanstveni i stručni potencijal potreban za buduću djelatnost agencije. Ovime se Osijeku daje opravdani značaj kao regionalnom centru područja prepoznatljivog po poljoprivredi i prehrambenoj industriji. Iz tih razloga evo Vlada predlaže da se ovim Zakonom o izmjenama Zakona o hrani koji ima samo dva članka, promijeni sjedište agencije za hranu iz Zagreba u Osijek. Hvala lijepo.
Hvala lijepo ministre. Odbori ima li prijavljenih? Nema. Krećemo sa raspravom u ime klubova. Klub LIBRE, kolega Vilim Herman. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Sve upućuje na to da treba biti što kraća i valjda i rasprava jer se ranije završava, ali to sugerira i prijedlog ovoga zakona koji ima svega ovako slikovito kazano jedan jedini članak. To nije loše u tom smislu što taj članak predlaže, moramo naravno pozdraviti, ali bih ipak upozorili, sad nitko ne gleda mene nego svi gledaju iza mene. Naravno za predsjednički stol, ja sam siguran. Dobro, ali što ćete, takva vam je nekad sudbina. Ja mislim da je ovo ipak bila prilika, evo prošla je neprilika, da se … … [[Upadica se ne čuje.]] Pa što ću, moram nekako privući pažnju. Gledajte da je ovo ipak bila prilika jer smo Zakon o hrani donijeli u žurnom postupku, dakle bez dva čitanja, da se ipak obrati dakle pažnja na stvari na koje smo upozoravali prilikom dakle tog žurnog postupka i to se ovoga puta nije dogodilo. Dakle uz činjenicu da pozdravljamo prijedlog Vlade, dapače aklamacijom ga pozdravljamo, mislim da je trebalo prihvatiti još onda neka upozorenja, a sada je bila prilika da se to doista zakonskom intervencijom u prijedlogu zakona učini. Predlagatelj to na žalost nije napravio. Naime u članku 30. stavak 1. rečenoga Zakona o hrani govori se da ona ne smije biti opasna, mislimo na genetski modificiranu, jer u to vrijeme kada smo raspravljali prijedlog Zakona o hrani to je i bila hit tema, na žalost to je opet hit tema. Dakle još ću jednom reći, ne smije ta genetski modificirana hrana biti opasna za zdravlje krajnjih potrošača i u dodatku ne smije stvarati zabludu kod potrošača. Naravno to kasnije u zakonu se pokušava riješiti na taj način što se nesumnjivo ista ta hrana koja bi sadržavala ove genetski modificirane organizme mora na odgovarajući način deklarirati. To se očigledno kod nas ne radi ili se ne radi u dovoljnoj mjeri ili pak mi ne znamo ili se radi il' se radi u dovoljnoj mjeri jer inspekcije nisu s jedne strane ažurne, a s druge strane kada se dogodi upozorenje da ima nešto od toga onda nastaje neka vrsta političke panike. Dolazi do nekakvih čudnih poruka pa se kaže izaziva se uznemirenost u javnosti ako se upozori da ima genetski modificiranih organizama. Ja zapravo podsjećam na slučaj, mada ne mislim da je to slučaj, mislim da je to dobro došla situacija kada je Zavod za javno zdravstvo Osijek, gledajte ove slučajnosti. Ide agencija za hranu u Osijek, a Zavod za javno zdravstvo u Osijeku upozorava da se kod nekih artikala nećemo spominjati kojih, pojavljuje i to nedvojbeno povećana količina genetski modificiranih organizama. To potvrđuje i neovisni institut iz Italije i sada nastaje ovo kako sam ja nazvao, valjda nije preoštro, ako je što me briga, politička panika. Kaže uznemiruje se javnost. Što uznemiruje javnost? Da li poruke da se ne smije ići u javnost navodno zbog funkcioniranja sustava ili pak uznemiruje upravo javnost kada se smiruje odgovarajuća investicija, pod navodnicima "smiruje" da ne bi učinila ono što je naprosto i po savjesti, a i po onomu što institucija ex lege po zakonu mora učiniti. Evo ovo usputno upozorenje, a zapravo vrlo važno u vezi članka o kojem govorim, kao upozorenje gospodine ministre i zamolba da se kada već danas to nismo napravili, uskoro nađe ispred nas Prijedlog o izmjenama i dopunama Zakona o hrani koji će povećati, da tako kažem, zdravstvenu sigurnost jer je ona pitanje od nacionalnog značaja. Je li patetično reći da je pitanje zdravlja nacionalno pitanje, nacionalno zdravlje je stvar čak i nacionalne sigurnosti. Dakle, nema tu patetike. U tom smislu i Prijedlog i zahtjev da se uskoro na našim klupama nađe u tom smislu, a možda ćemo i sami raditi tu inicijativu Prijedloga jednoga, jedne takve izmjene Zakona koji evo danas ima samo jedan članak. Ministar je vrlo skromno, jer je takav, ja se sjećam kolege iz Županijskog doma, vrlo skromno i prepristojno skoro rekao kako je u Osijeku i Slavoniji i Baranji pripala s pravom i obveza i na određeni način zadovoljstvo da preuzme ovu Agenciju. I to je posve točno. I ne samo da ima dobru infrastrukturu Slavonija i Baranja. Osijek ima sveučilište sa Prehrambeno-tehnološkim fakultetom, sa Poljoprivrednim fakultetom, izrazito visokih rezultata. Također ima Poljoprivredni institut i nijednog trenutka nije trebalo zdvajati da li sjedište Agencije za hranu u Osijek. I sad što će učiniti zastupnik nego se ponekad praviti važan, pa ću ja zato reći da sam ovaj Prijedlog davao, dao u ono vrijeme kada smo imali Konačni prijedlog zakona u mjesecu 7., srpnju prošle godine, ali eto, nije prošao taj Prijedlog. Sada se to dogodilo. Hvala vam, gospodine ministre. Čestitke na tomu i ja još jednom hoću reći da sam sam u ime Kluba LIBRE, dakako, predlagao da to sjedište bude u Osijeku. Lobiram za to, dakle, da svi glasujete da se ovaj Prijedlog Vilima Hermana u ime Kluba LIBRE, a poklapa se sa Prijedlogom Vlade, prihvatite. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo, kolega zastupniče. Idemo dalje sa raspravom. Sada je na redu zastupnik Nenad Stazić. Ne mogu vjerovati, nema ga u dvorani. Gubi pravo na riječ. Zatim kolega zastupnik Ivan Drmić. Izvolite kolega zastupniče.
Poštovana potpredsjednice, kolege i kolegice zastupnici. Kao zastupnik iz Slavonije osjećao sam potrebu kratko reći nekoliko riječi o izmjeni ovog Zakona. O ovoj izmjeni Zakona ne treba se puno govoriti i ne treba puno argumentirati zašto treba podržati jednu ovakvu izmjenu Zakona da sjedište Agencije za hranu se iz Zagreba izmjesti u Osijek. Jer svima je poznato da je Slavonija jedno poljoprivredno, jedna poljoprivredna regija i regija hrane u našoj domovini. Da se većina prehrambenih proizvoda koje se u Hrvatskoj proizvodi, upravo proizvodi u toj regiji. Također moramo naglasiti da je i samim tim logično da jedna ovakva Agencija za hranu ima svoje sjedište u Osijeku koji je glavni industrijski i kulturni centar Slavonije. Slavonija zasigurno ima i znanstveni i stručni potencijal jer na Osiječkom području već dugo u sklopu Osiječkog sveučilišta djeluje Poljoprivredni fakultet, a također i Prehrambeno-tehnološki na kojem radi niz uglednih stručnjaka na tom području. Ti stručnjaci su također već do sada svojim iskustvom vrlo dobro upućeni u poslove koje će obavljati ta novoustrojena Agencija za hranu. Znači, za jedan stručni faktor što se tiče Slavonije nitko se ne treba pribojavati. Osim toga, moram istaknuti da u Osijeku neće biti nikakvih problema oko pronalaska zadovoljavajućeg prostora za rad Agencije za hranu, što u Zagrebu nije slučaj jer svima nam je poznato da u Zagrebu postoji problem prenapućenosti određenih državnih službi i problem je naći odgovarajući smještaj ne samo za ovu Agenciju nego inače za normalno funkcioniranje Državne uprave. Ova izmjena Zakona i premještaj sjedišta Agencije za hranu u Osijek omogućit će da Agencija za hranu u što skorijem roku počne raditi jer ne treba posebno naglašavati koja je funkcija ove Agencije, kakvu hranu danas uvozimo, kakvu izvozimo i ona se nalazi na tržištu. Znači, prijeko je potrebno da rad ove Agencije profunkcionira u interesu svih naših građana, a slijedom ovoga što sam rekao, svi preduvjeti za njen početak rada u Osijeku su već ispunjeni tako da je dovoljna jedna izmjena Zakona koju ćemo mi ovdje sada izglasati da bi ova Agencija ubrzo počela sa svojim radom. Na kraju bi još samo rekao da je ova izmjena Zakona u duhu decentralizacije države za koju se većina nas zalaže. Pa bi još jednom pozvao sve zastupnike da podrže ovu izmjenu Zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, kolega zastupniče. Za raspravu se javio kolega zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Hvala vam lijepo, uvažena gospođo potpredsjednice, kolege i kolegice zastupnici. Zakon o hrani iz srpnja 2003., dakle, proteklo je negdje 8 mjeseci, odredio je osnivanje Hrvatske agencije za hranu. Nažalost, Vlada u bivšem sazivu nije uspjela ustrojiti i uspostaviti funkciju Hrvatske agencije za hranu pa je novoizabrana Vlada glede Agencije za hranu zatekla nažalost, ja vjerujem da će se i uvaženi zastupnik, gospodin Herman složiti sa tim, još jedno mrtvo slovo na papiru. Zbog čega? Jer Hrvatska agencija za hranu nije ustrojena. Lokacijski prostor u Zagrebu očito nije riješen još uvijek i izgubljeno je, dakle, više od 8 mjeseci. S obzirom da je kakvoća i sigurnost hrane od izuzetnog značenja glede kvalitetne i zdrave ishrane stanovništva, ali i sprječavanja oboljenja vezanih za promet i konzumaciju hrane, pa i mogućih epidemija, primjerice, kakvih smo i imali u Slavoniji, trihineloze. Hitni osnutak Agencije za hranu predstavlja prioritet od posebnog značenja i interesa za zaštitu i podizanje razine zdravlja stanovništva. Osijek je 4. po grad veličini u Hrvatskoj. Najveće sveučilišno središte istočnog Zagreba, sveučilište u kojem se je dugom tradicijom, sa dugom tradicijom djeluje i Poljoprivredni fakultet i Poljoprivredni institut, Prehrambeno-tehnološki fakultet, Medicinski fakultet, Zavod za javno zdravstvo i niz drugih fakulteta i zavoda koji raspolažu kako potrebitom opremom, tako i izuzetno zavidnim znanstvenim i stručnim potencijalima, potrebitim za djelatnost ove Agencije. Osijek već u ovom trenutku, što nije zanemarivo, ima riješeno pitanje lokacije za rad Agencije. Osijek i Slavonske županije prepoznatljivi su upravo po poljoprivredi, proizvodnji hrane i prehrambenoj industriji te kao takvi temelj i okosnica zeleno-plave magistrale ili osovine o kojoj toliko govorimo. A koja ima za cilj, konačno, u svim segmentima povezati poljoprivrednu proizvodnju i turizam. Stoga pozdravljam i podržavam Prijedlog Vlade da sjedište Agencije za hranu bude upravo u Osijeku. Taj Prijedlog za koji vjerujem da će podržati svi saborski zastupnici, neovisno o tome kojoj političkoj stranci pripadaju, predstavlja pozitivan primjer decentralizacije i na najbolji način odražava volju i namjeru ove Vlade za ravnomjernim razvitkom svih područja u Republici Hrvatskoj u gospodarskom, kulturnom i znanstvenom smislu. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Još je prijavljen za raspravu zastupnik Božidar Pankretić. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, gospodine ministre. Pa dozvolite da kažem nekoliko rečenica vezano uz ovaj zakon. Nisam dizao tablicu za ispravak netočnog navoda, jer sam znao da sam iza kolega, pa će mi sada biti prilika reći nekoliko rečenica i onoga što je on konstatirao što nije točno. Moram reći da treba znati da agencija za hranu, ja bih rekao jedna od najvažnijih institucija vezana uz poljoprivredu, vezano uz hranu i dakako da sam zakon koji je donešen i sve one odredbe koje su u njemu mislim da će u budućnosti činit nešto što je izuzetn bitno za Hrvatsku i to u svakom pogledu. Mogu spomenut samo onaj dio koji se odnosi dakako na kontrolu koja nažalost danas objektivno i nije na onoj razini koja se traži, a vjerujem da ćemo i na taj način onemogućit da u Hrvatsku u budućnosti dolazi određena roba, prvenstveno hrana, koja nezadovoljava sve one kvalitete koje treba imat. Da ne govorim o onim stvarima koje se riješavaju sa tim zakonom i sa tom agencijom koje se odnose na različita preklapanja. Prvenstveno između trenutno veterinarske inspekcije, sanitarne inspekcije, a i definiranja određenih stvari. Ja bih samo rekao da je Vlada u bivšem sastavu donijela taj zakon, i dakako da taj zakon u svojoj operacionalizaciji, a i sama agencija ima jedan dugoročniji karakter. Pročitajući dobro zakon, vidjelo bi se da za neke stvari će biti potrebno i tri godine do uspostave same agencije. Prema tome, onaj korak kojeg smo mi učinili, ja bih rekao vrlo dosljedno bio je priprema Upravnog vijeća, no međutim, nismo išli na imenovanje upravnog vijeća, jer se to dogodilo gotovo pred same izbore i smatrali smo, što mislimo da je korektno da se ne imenuje upravno vijeće pred same izbore, i to smo ostavili novoj Vladi. Nažalost, od tad je prošlo već podosta vremena i ponovo je sada natječaj i ponovo se raspisuje natječaj za upravno vijeće, iskreno se nadam da će se staviti isti kriteriji i poštivati ono što je bilo učinjeno da u ta tri vanjska člana budu najstručniji ljudi prema onim prijedlozima koji su bili. Ja se osobno, a ni Klub HSS-a ne protivi ovom prijedlogu, jer mislim da je dobro dati na maksimalnoj važnosti Osijeku, Slavoniji, i mislim da je to pozitivan prijedlog u tom dijelu. No, međutim, ne mogu, a da ne kažem ono o čemu je bila rasprava na samom odboru, gdje su pojedini stručnjaci upozorili i Vladu i samog ministra u pogledu toga što znači konkretno preseljenje agencije zbog institucija sa kojima ona mora surađivati, a koje definitivno se nalaze u Zagrebu. Dakako tu je bilo i vrlo konkretnih prijedloga na onoj poziciji koja govori o tome da je potrebno učinit decentralizaciju, a … se govorilo o tome da je potrebno onda i pojedine dijelove ministarstva, kao što je uprava za poljoprivredu primjerice decentralizirati ili preseliti, stavit u Osijek, kao što je uprava za ribarstvo primjerice u Split itd. kao jedan ja bih rekao puno egzaktniji pokazatelj decentralizacije samog ministarstva. Ali u svakom slučaju smatramo mi u HSS-u da ovaj prijedlog treba podržat, ali dakako da treba i ubrzati sve procese koji su vezani uz uspostavu agencije za hranu. Bez uspostave agencije za hranu nažalost, imat ćemo još puno problema o kojima su i prethodne kolege govorile. Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Zastupnik Mršić, izvolite.
Pa ja bih ispravio dva netočna navoda, odnosno dva prethodna govornika koji govore o decentralizaciji. Decentralizacija ne znači da se institucija a)..
Kolega zastupniče možete ispraviti samo posljednjeg zastupnika koji je govorio prije vas. Izvolite.
Ali, ja ga i ispravljam, ali odnosi se i na govornika prije njega, kolegice potpredsjednice. Dakle, decentralizacija ne znači da se institucija premjesti iz mjesta a) na mjesto b). Nego decentralizacija znači da se prenose ovlasti na neke druge niže upravne jedinice u državi, dakle, izmještanje jedne agencije iz Zagreba u Osijek ili bilo koji drugi grad, pa i Ministarstava ne znači da se država decentralizira, država će se decentralizirat kada se prenose ovlasti na županije i gradove, pa i novac.
Hvala lijepa kolega zastupniče na poduci. Pretpostavljam nakon ovakve rasprave u kojem ministar dobio značajnu potporu, čini mi se zastupnika iz svih redova. Oprostite kolega, za što se javljate?
Mlinarić. Ja bih samo javio za ovu, da pohvalim ovu inicijativu.
Oprostite. Kolega zastupniče, žao mi je nažalost ne možete, morate se prijaviti za raspravu. Molim kolege za mir u sabornici. Svi smo jednom ovdje bili prvi puta. Molim vas lijepo za tišinu. Evo molim gospodina ministra, pretpostavljam da ćete nakon ove značajne potpore htjeti se obratiti zastupnicima. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospođe i gospodo zastupnici, ja se zahvaljujem na iskazanoj suglašću vezano za dislokaciju sjedišta agencije za hranu i slažem se da to nije proces decentralizacije. Decentralizacija bi bila kad bi to spustili malo, pa imali i i ispod agencije županijske i slične agencije. i apsolutno evo želim još jednom naglasiti da će ovo ministarstvo nastojati uvažavati potrebe naših kako poljoprivrednih proizvođača tako isto i potrebe zaštite naših potrošača i da ćemo apsolutno dati prioritet vezano za konačnu uspostavu agencije za hranu i ovo je samo jedan mali pomak, gdje sjedište izmještamo u dio regije koja je prepoznatljiva po proizvodnji hrane s jedne strane, ali koja isto tako slažem se sa prethodnicima zastupnicima koji su naglasili da ima izuzetno stručan, visoko stručan potencijal i znanstvene institucije koje mogu popratiti upravo jednu ovakvu instituciju. Možda samo još da kažem, da smo mi u Ministarstvu raspisali natječaj vezano za popunjavanje tri člana iz reda znanstvenika za upravno vijeće agencije za hranu. Da ćemo ispoštovati normalno kriterije one kakvi, koje bi trebali biti i upravo da nam u upravnom vijeću budu predstavnici naj, oni koji najbolje poznaju problematiku i rekao bih zastupljeni ona znanost Hrvatska u dijelu poljoprivredne i prehrambene industrije. Znači, agencija za hranu, a sukladno time i Zakon o hrani treba što prije staviti u funkciju. Jer držim da je to jedan od načina kako zaštititi, kako naše poljoprivredne proizvođače, ali isto tako i potrošače od rekao bih konzumiranja nekvalitetnih proizvoda. Ovdje želim staviti naglasak na nekvalitetne proizvode, ali isto tako i naglasak da je to jedan od načina štićenja domaće proizvodnje, od rekao bih uvjetno rečeno prekomjernog uvoza nekvalitetnih prehrambenih proizvoda. I na taj način ćemo mi daleko bolje i kvalitetnije štititi i naše potrošače ali i proizvođače a ne i nemamo nažalost više mogućnosti zatvarati se u vlastito dvorište. Nemamo mogućnost na umjetne načine putem carina, prelimana i sličnoga štititi domaće tržište ili pod izlikom pojedinih bolesti zatvarati se i donositi odluke o zabrani uvoza iz pojedinih zemalja. Evo, to je ono što je potrebito kako hrvatskoj poljoprivredi ali tako isto i hrvatskim potrošaćima da bi oni bili sigurni da će konzumirati dobru i kvalitetnu hrvanu. Evo, učinili smo jedan mali iskorak u procesu dislociranja, ja i deklarativno u više navrata sam naglasio da sam pristalica procesa dislociranja određenih institucija služba, pa evo neka ovo bude u neku ruku smatrano i kao početkom jednog takvog procesa ili jedan rekao bih mali iskorak u tom pravcu. Hvala vam još jednom na ukazanom povjerenju i što se prihvatili da se sjedište ovakve jedne značajne institucije za hrvatsku poljoprivredu i prehrambenu industriju nađe svoje sjedište u Osijeku.
Zahvaljujem gospodinu ministru. Zaključujem raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Kolegice i kolege, ja bih sada u dogovoru sa dijelom klubova, danas bi završili sa radom. Sutra nastavili sa točkom 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji i onda išli na ovu točku 6. i, 5. i 6., 5. i 6. I dalje ako bude bilo uvjeta za ove dvije točke koje dolaze, 8. i 9., pa onda s njima, za 10. neće biti sutra još uvjeta jer mislim da je sjednica Odbora u četvrtak zakazana. Dakle, ako bi ovu točku 4., 5. i 6., 5. i 6., 8. i 9. sutra završili onda bi krenuli na ove porezne dijelove. Sutra onda u pola 10. Hvala lijepa [[Upadica: U 10 oni viču.]] Pola 10 je ljepše. KOnačni prijedlog zakona o izmjeni zakona o hrani hitni postupak prijedlog zakona broj 57., Rasprava je zaključena. DAjem na glastovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 128 glasova za donesen zakon o izmjeni zakona o hrani u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
4. točka dnevnog reda je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 56, Nema ministrice. Javlja se kolega zastupnik Luka Bebić izvolite.
Predlažem da na temelju članka 109. Poslovnika budući da nema ministrice i onih koji bi ovdje mogli zastupati i braniti ovaj Zakon, a odsutni su zbog opravdanih razloga. MOlim da ovu točku dnevnog reda prolongiramo dalje pa kada se steknu uvjeti da onda sa ovom točkom dnevnog reda nastavimo.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Ja mislim da je prijedlog potpuno opravdan nema predstavnika predlagatelja. Nema ministrice, ne može se u takvim uvjetima provesti kvalitetna rasprava. Predlažem da idemo dalje po dnevnom redu. Predlažem da počnemo sa 7. točkom dnevnog reda. To je, Konačni prijedlog Zakona o hrani, Ispravak netočnog navoda, kolegica. Koga ispravljate?
MOguće je.
Bojim se da to nije moguće.
Jer nije točno naime u shodno Poslovniku članak 109. stavak 3. ako i nema predstavnika Vlade Sabor može odlučiti o tome, dakle nije točno da mi nemamo uvjeta da ne raspravljamo. Jednostavno tako se može odlučiti. Ali nije točno da nema uvjeta. Na kraju krajeva mi se sjećamo kakva je bila ne samo i praksa nego praksa koja je pravilno primjenjivala ovaj Poslovnik koji je i ranije bio na snazi, koliko se puta dogodilo da nije bilo predstavnika Vlade i raspravljalo se o određenom zakonskom prijedlogu.
Hvala vam lijepo. Niste me ispravili, jer ja sam rekla da se ne može provesti ozbiljna rasprava. Ako nema predstavnika predlagatelja onda ne možemo provesti ozbiljnu raspravu. Prema tome, niste ispravili krivi navod, ali neću izricati opomene.
Kolegice i kolege zastupnici nastavljamo sa radom. Prema dnevnom redu idemo na: 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, Prijedlog zakona broj 56. Predlagatelj Zakona je Vlada Republike Hrvatske. Kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave prema članku 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, ratne veterane i obitelj, mladež i šport. Izvješća koje ste primili na sjednici. Molim gospodina Tomislava Ivića, državnog tajnika u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti da dodatno obrazloži Prijedlog zakona. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, uvažene gospođe i gospodo saborski zastupnici. Prije svega isprika u ime gospođe potpredsjednice i ministrice Jadranke Kosor koja je danas otputovala u Madrid na komemoraciju žrtvama terorizma te je zamolila me da ju ispričam zbog nenazočnosti na današnjoj sjednici Sabora. Zakonom o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji, člancima 135., 136., 137., 138., 139. propisano je prevođenje svih korisnika invalidskih prava hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata i prava na obiteljske invalide i invalidninu na prava utvrđena ovim zakonom a kojima je status priznat na osnovu ranijih zakona i uredbi. Člankom 135. propisano je prevođenje svih korisnika prava na novčanu naknadu u iznosu obiteljske invalidnine, a koji su to pravo stekli na osnovu Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata iz 1994. i 1995. godine i Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata iz 1996. godine. Člankom 136. propisano je prevođenje svih korisnika na stambeno zbrinjavanje. U biti ovo prevođenje nije ništa drugo nego svojevrsna revizija svih ranije stečenih prava koja su se mogla i morala rješavati na drugačiji način ili obnovom postupka ili ukidanjem i poništavanjem rješenja na osnovu Zakona o općem upravnom postupku. Ukoliko je došlo do utvrđivanja novih činjenica, novih saznanja i tako dalje. Ovakav način revizije svih ranije izdatih rješenja stvarao je nepotrebnu pravnu nesigurnost i nezadovoljstvo kod hrvatskih branitelja posebice kod onih koji su svoja prava stekli na zakonit način, a takva je velika većina slučajeva. Stoga i Vlada predlaže ukidanje navedenih članaka dakle ukidanje članaka 135., 136., 137., 138. i 139., a sve eventualne sporne slučajeve riješavati drugim pravnim institutima. Dakle ovo u biti ne znači da revizija pojedinačnih slučajeva neće biti dapače ali bezpotrebno je zbog pojedinačnih slučajeva dovoditi u pitanje cjelokupnu braniteljsku populaciju. Sredstva potrebna za provođenje ovog Zakona su u iznosu od 105 milijuna kuna budući da ostaju na snazi odredbe članka 140., 141., 142. i 143. i obaveza je Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje usklađivanje mirovina i invalidnina po tim člancima no ova sredstva su osigurana u Proračunu tako da nisu potrebna nikakva dodatna sredstva ona bi se isplatila u iduće tri godine. I možda kao potkrijepa onoga što predlažemo samo da iznesem statističke pokazatelje dosadašnje, dosadašnjeg prevođenja. Do sada je obrađeno 4 tisuće 411 predmeta HRV-a iz Domovinskog rata, od navedenog broja predmeta za njih 1764 ili 40% utvrđen je postotak oštećenje organizma manji ili je pravo ukinuto. Kod korisnika obiteljskih invalidnina za 1968 slučajeva 527 ili 27% je status ukinut. Kada su u pitanju obitelji zatočenih i nestalih 324 predmeta, 165 ukinut status ili 51% u pitanju su obiteljske invalidnine. U međuvremenu su stigle i prve presude Upravnog suda. Ja ovdje imam jednu takvu presudu u kojoj se tužba uvažava odnosno rješenje Ministarstva se poništava. Takav će biti slučaj u velikoj većini ovih predmeta stoga držim da je apsolutno opravdano pa i financijski sigurno korisnije ukinuti odredbe Zakona jer tako ćemo riješiti dva problema. Otkloniti ćemo nezadovoljstvo i nesigurnost hrvatskih branitelja zbog stalnih i učestalih revizija, a mislim da i financijski nije upitno da je ova druga varijanta za samu državu i Državni proračun korisnija. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji Odbora? Predsjednik Odbora za ratne veterane, gospodin Vlado Jukić. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, gospodine tajniče, kolegice i kolege. Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora na svojoj 4. sjednici održanoj 22. ožujka 2004. godine razmotrio je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske. Odbor je raspravu proveo u svojstvu matičnog radnog tijela sukladno odredbi članka 81. Poslovnika Hrvatskog sabora. Odbor se suglasio s postojanjem osobito opravdanih razloga za povratno djelovanje odredbe članka 7., stavka 2. predloženog Zakona. Sjednici Odbora nazočni su i bili i predstavnici udruga proisteklih iz Domovinskog rata. Predstavnik predlagatelja u kratkim je crtama obrazložio predložene izmjene i dopune koje se ogledaju u obustavljajnju postupka prevođenja invalidskih prava hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata i članova obitelji poginulog hrvatskog branitelja iz Domovinskog rata odnosno u poništavanju konačnih rješenja donesenih u prevođenju ukoliko je utvrđen prestanak priznatog prava ili je opseg prava smanjen. Predviđa se isplata neisplaćenih primanja u roku od 3 godine od stupanja na snagu Zakona svim korisnicima koji su oštećeni u prevođenju. Ostavljena je mogućnost prevođenja mirovinskih prava, ali samo u slučaju ukoliko je to za korisnika povoljnije. Predložene izmjene i dopune iziskuju znatnija financijska sredstva koja se kreću u visini od 105 milijuna kuna. Iznijet je i podatak da je u postupku prevođenja 62% prevedenih rješenja što se tiče osobne invalidnine bilo negativno tj. pravo je smanjeno ili ukinuto odnosno 41% što se tiče obiteljske invalidnine. Upravni sud RH zatrpan je tužbama branitelja proti nadležnog Ministarstva te se u skoro vrijeme očekuje i donošenje presuda po istim. Ovim izmjenama i dopunama Zakona između ostaloga nastoje se isprviti nepravde nanesene braniteljima te im vratiti ranije priznata odnosno stečena prava. Predstvnici udruga proizašlih iz Domovinskog rata pozdravili su obustavljanje prevođenja uz napomenu da se radi o vatrogasnim mjerama. koje rješavaju probleme najvećeg dijela braniteljske odnosno stradaliničke populacije. Iskoristili su prigodu te naglasili da treba ubrzati rad na izradi novoga Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, ali ne na uštrb kvalitete iz toga zakona. Naglasili su da se izmjenama nekih provedbenih propisa npr. pravilnika o utvrđivanju postotaka oštećenja organizma Hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata s listom postotaka oštećenja organizma može utjecati na poboljšanje položaja branitelja. Neke od udruge zatražile su i ukidanje članka 140. i 147. važećeg zakona kojim se propisuje prevođenje mirovina te članka 150. u dijelu koji se odnosi na članak 75. Zakona. Članovi Odbora u kratkoj raspravi podržali su predložene izmjene i dopune zakona uz naglasak da se ovime ispravljaju nepravde nanesene hrvatskim braniteljima kroz neprestano revidiranje njihovih statusa. Nakon p rovedene rasprave Odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru, donošenje zaključaka. Za povratno djelovanje članka 7. stavka 2. Zakona o izmjenama i dopunama zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, postoje osobito opravdani razlozi. I drugi zaključak predlaže se donošenje zakona o izmjenama i dopunama zakona u pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Hvala lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku Odbora. Preostala dva odbora izvjestitelji žele li dodatno obrazložiti svoje izvješće? Ne. Otvaram raspravu. Prvo rasprava po klubovima u ime Kluba IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, cijenjeni predstavnici Vlade uvažena gospodo zastupnici. Pa evo za očekivati je bilo da će HDZ-e shodno svom predizbornom nastupu pokušati promjeniti ovaj zakon o pravima hrvatkih branitelja. Za očekivati je isto tako bilo da će HDZ-e zaustsaviti reviziju braniteljskih prava jer negdje oko 35% ratnih vojnih invalida nije prošlo reviziju, možda se uz put željelo ili želi se čak i diskreditirati bivšeg ministra. Ali sad je to manje važno. Od 400 tisuća branitelja oko 33 tisuće su hrvatski ratni vojni invalidi. Od tih 33 tisuće negdje oko 10 tisića njih boluje od PTSPa. Ako 35% njih nije prošlo reviziju znači ispada da 10 tisuća 11 tisuća nije uspjelo obraniit svoj status invalida. U proteklih 4 godine svakako najekspniraniji slučaj revizije bio je sluačj gospodina Darka Bešteka danas savjetnika u Ministarstvu branitelja. Govorio sam i prije 2002. , 2001, govorim to i danas da u reviziju prava invalida nikada se ne ide u slučajevima gdje je invaliditet nesporan. Nebitno je za državni proračun pa ako se baš i hoće i za moral nacije ako je 90% invalidu utvrđeno 100% invaliditet. Možda to zvuči grubo ali po meni je to nebitno. Ono što bi bilo tragično je kada bi 100% invalidu utvrdili recimo 90% invaliditet a i svaki slučaj je toliko specifičan da je vrlo teško reći dali je netko invalid u 82,%, 62,8 ili ne znam slično. Ono što treba učiniti zahvaliti se tim ljudima što su podnjeli žrtvu, ono što treba učiniti je cijeniit tu njihovu žrtvu. Bez njihove žrtve jasno niti Hrvatska ne b i bila obranjena. I to ne može nitko dovesti u pitanje. Točno je i to da je velika medijska pozornost te 2001. kada se mijenjao ovaj Zakon o pravima hrvatskih branitelja znači da se velika medijska pozornost poklapla ili poklanjala generalima ranjenima izvan ratišta. Preko njih možemo reći da se na neki način i krenulo u reviziju. Npr. takav invaliditet stekli su generali Slavko Barić, Živko Budimir, Ante Budimir, Ilija Maričić, Mate Laušić, Ivan Tolj, Mirko Šandor, Marko Kakarigi i tako dalje. Nakon što su izgubili status pred tzv. povjerensvom većina ih je tužbama o čemu je govorio i državni tajnik Upravnom sudu osporila nalaz povjerenstva pred znači nalaz povjerenstva. I sada što je bit ovoga zakona kako ga mi shvaćamo u klubu IDS-a. Da nema predložen epromjene revizija, znači u ovome Zakonu, revizija bi zasigruno zahvatila i te ljude ali zasigurno i tisuće drugih invalida. Moramo priznati da je bilo i katastrofalnih pogrešaka prilikom određivanja statusa ratnih invalida. Npr. kao što je nedavno nas podsjetio jedan dnevnik takav status jasno sa odgoavrajućim stanom pripao je i Zvonimiru Skenderu jednom od narko bosova hrvatskog narko tržišta. Jasno je da zbog jednoga Skendera ne smije se anatema baciti na cijelu jednu plejadu časnih hrabrih u ratu stradalih ljudi. Sa kojima zasigurno nitko od hrvatskih građana se ne volio u njihovoj tragediji zamjeniti bez obzira što mnogi često spominju određene naknade. Ovaj zakon govori i o tome da će se ubuduće status nekoga invaliditeta osporavati isključivo pred hrvatskim pravosuđem kao što i govori da se retro aktivno onima koje je zadesila tzv. revizija ima vratiti 105 milijuna kuna kroz razne odštete. I to je bitna odredba ovoga zakona. Međutim mi držimo u klubu IDS-a da ta odredba nije ujedno i najbitnija. Taj proračunski trošak od 105 milijuna kuna zasigurno neće biti i jedini. Daleko veći problem i trošak biti će oboljeli od PTSPa koji će se naknadno javljati. Oboljeli od PTSPa takvu dijagnozu mogli su prijaviti nadležnim tijelima do 2002. godine. nakon toga znači bivša vlast PRSP priznaavla je ali samo uz vještačenje. I mi u klubu IDS-a u tome ne vidimo apslutno ništa sporno.... da se i samoga vrha ministarstva upućuju upute da lijčeničke komisije sve takve predmete moraju pozitivno rješavati. Navodno da je ministarstvo izdalo preporuku dali usmeno ili u nekom drugom obliku da novoobljelim od PTSPa bez vještačenja treba priznati između 20 i 40% invaliditet. Ako je tome tako onda će se broj invalida sa 33 tisuće koliko ih u ovom času ima ua RH relativno skoro povećati na 40 tisuća. Ali će to zasigurno i proračunske izdatke povećati za možda 500 miliona kuna koje će dodatno trebati osigurati u državnom proračunu. Tvrdim da korektna revizija zasigurno nije bio posebno izražen problem. Za mene je daleko veći problem recimo ukidanje dijela tzv. stečenih prava ako je do toga došlo, a došlo je. Iako pri tome jasno ne mislim recimo na neke carinske pogodnosti. Reći ću da ogroman problem az sredinu iz koje ja dolazim znači iz Istre, Rijeke Primorsko goranske županije, je što je HDZova vlast godine 1991. oduzela tzv. stečena pravima borcima Narodno oslobodilačkog rata. Još je veći problem što invaldima Narodno oslobodiččke borbe ova vlast a nije ni prošla nije spreman vratiti dio tzv. stečenih prava. Bilo bi pošteno da se barem invalide NOBa izjednači sa Invalidima Domkovinskog rata jer ruka ne znam nekoga partizana koju je izgubio 42. u okolici Buzeta jednako je vrijedna kao i ruka nekoga mladića koji je izgubio u obrani Gospića nije spremna vratiti dio tzv. stečenih prava. Bilo bi pošteno da se barem invalide NOB-a izjednači s invalidima Domovinskog rata, jer ruka ne znam nekog partizana koji ju je izgubio 43. u okolici Buzeta jednako je vrijedna kao i ruka nekog mladića koji ju je izgubio u obrani Gospića 93. Konačno Istra, Rijeka, otoci, Zadar, Međimurje reintegrirani su u nacionalni korpus hrvatskog naroda zaslugom tih ljudi koji su sudjelovali na strani antifašističke koalicije. Znači kada premijer recimo iz Jasenovca upućuje jednu civilizacijsku poruku osuđujući zločin onda bi ovaj Sabor morao se izdići iznad te geste i te ljude izjednačiti u pravi s sudionicima domovinskog rata. Dok se to ne učini, bolna podjela na ovu ili na onu ideologiju biti će prisutna u Hrvatskoj i po tome će nas na neki način ocjenjivati i svijet. Prema tim ljudima na žalost ni bivša vlast nije bila previše korektna. Dobio sam pred nekoliko dana jedan odgovor od predsjednika Vlade da za sve korisnike, dakle pripadnike partizanskih postrojbi i pripadnike domovinske vojske, civilne invalide 2. svjetskog rata i Domovinskog rata te mirnodopske vojne invalide bilo bi potrebno dodatno osigurati oko 43 milijuna kuna, a samo za ratne vojne invalide oko 23,6 milijuna kuna i dalje se nastavlja da zbog prenapregnutosti u rashodima državnog proračuna za 2004. nemoguće je osigurati ta sredstva. Znači ovdje se radi o negdje 70 milijuna kuna. To su smiješna pod navodnicima smiješna sredstva i tu je samo pitanje znači dobre volje hoće li se na taj način ispraviti jedna povijesna hipoteka bivših vlada ili će se i dalje jedno tako neodrživo stanje zadržavati. Isto tako, a svi znate što ja recimo mislim o hrvatsko-bošnjačkom sukobu u BiH, mišljenja sam da mladići iz te države koji imaju prebivalište u Bosni i Hercegovini, na neki način izvršavali su naloge pokojnog predsjednika, pokojnog ministra ili hrvatskih časnika, zaslužuju da im Hrvatska isplaćuje invalidnine. Nije to nikakva hereza. To ti ljudi ako su stradali zaslužuju i ranije su konačno u državnim proračunima za njih postojala određena sredstva. I da uzmem sada jedan istarsko recimo riječki primjer. Na primjer kroz slučaj tzv. talijanskih penzija koje temeljem bilateralnih dogovora između ex-Jugoslavije i Republike Italije uredno doznačuje za cca 8 tisuća građana na prostoru Republike Hrvatske, odnosno za 4 tisuće slovenskih državljana. Invalidi isto tako imaju prava i na utvrđivanje tog statusa invalida, jer ako je netko postao invalid u Albaniji ili Etiopiji nalogom ondašnje talijanske vlasti, razumljivo je da nova talijanska vlada koja apsolutno nema nikakvih ideoloških veza sa onom iz 43. preuzme obveze za te unesrećene države i to je znači jedan nazvat ću ga svjetski standard. Kada govorimo tim penzijama, mislim na one penzije koje su naši državljani iz znači Istre, Rijeke, Zadra itd. stekli radeći u Republici Hrvatskoj ili ex-Jugoslaviji sve jedno, a služili su svojedobno vojsku u Italiji. Utoliko mislim da invalidi iz Bosne i Hercegovine, govorim o invalidima koji su izvršavali naloge hrvatskih časnika ili dužnosnika također trebaju biti obeštećeni. Postojeći još uvijek važeći zakon propisuje umanjenje znači osobnih invalidnina, kod ortopedskih dodataka također se vrše neke izmjene, kod naknade za njegu i pomoć druge osobe ukoliko nečiji ratni put ne dokazuje da je do ranjavanja došlo na bojišnici već kako je to netko cinično primijetio jurišom na mirne krovove, iako je jasno da ako je netko stradao u transportu s ratišta na ratište, vi ste stradali u obavljanju zadatka obrane i jasno je da se u nešto takvo nije smjelo dirati, a što između ostaloga pokazuje i prije citirane presude Upravnog suda. Prevođenjem invalidskih prava prema nekim podacima koje sam ja uspio, do kojih sam uspio doći u medijima, podvrgnuto je oko 4.600 branitelja, a za 1.600 branitelja ta prava su u cijelosti ukinuta ili smanjena. Sada se najavljuje da će se ovo prevođenje obustaviti i to u cijelosti. Sve u svemu nakon kontraverznog preispitivanja invalidnina sada je pred nama isto tako kontraverzni zakon koji reviziju u cijelosti obustavlja. Zakon će ja sam u to uvjeren podržati braniteljske udruge u dijelu nazovimo to tako vraćanja stečenih prava. U tom dijelu za je i IDS i konačno ako je od rata prošlo gotovo 10 godina, vrijeme je da se stalno ne i preispituje pod navodnicima, povijest. Međutim, ovaj zakon otvorit će mogućnost stjecanja invalidnina kroz PTSP. Sigurno je da će negdje oko 7, 8, možda i više tisuća ljudi iskoristiti taj status. To sigurno za Hrvatsku nije perspektivno iako je nesporno da kod nekoga PTSP može se pojaviti i nakon 10 godina od recimo okončanja rata. Ovim zakonskim prijedlogom zasigurno se pod navodnicima na neki način prije kupuje naklanost branitelja nego što se ispravljaju određene pogreške, pojačava se distinkcija između boraca Domovinskog rata s jedne strane i recimo invalida iz NOB-a i zato ćemo biti suzdržani. Konačno pravi invalidi kao što se ima prilike čitati i u medijima, apsolutno nemaju ništa protiv revizije, dapače oni i pozivaju na samu reviziju. Ono što je nedopustivo u ovom prijedlogu zakona je jedno krajnje kranje šturo obrazloženje pa smo naprosto bili primorani da se snalazimo više kroz pojedine članke koji su izlazili u medijima nego kroz tekst iz samoga zakona i utoliko molim ne znam nadležno ministarstvo da nam ubuduće barem cjelovitija obrazloženja dostavljaju. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Ivan Jarnjak.
Netočan je navod gospodina Kajina da je jedan od razloga možebitni, za promjenu ovog zakona pokušaj diskriminirati bivšeg ministra branitelja. Kroz svoju raspravu sam je sebe demantirao. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HSP-a poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, dame i gospodo. Što kazati o konačnom prijedlogu ovoga zakona? Prvo je bitno kazati da je do ovoga, do ovih izmjena i dopuna došlo na zahtjev i na prijedlog kluba HSP-a i to još u siječnju ove godine na sjednici kada smo dali svoje amandmane, a potpredsjednica Vlade nas je zamolila da povučemo, da će Vlada pripremiti izmjene i dopune toga zakona, da moraju razmisliti o tome da je potrebno prekinuti postupak i tijek prevođenja jer je prevođenje jedan dodatni oblik revizije i stvaranje ogromnih troškova državi. To nije revizija u smislu da se nekome ko je na temelju nevjerodostojnih isprava, znači, krivotvorenih, krivotvorene medicinske dokumentacije stekao status. Za tu reviziju smo se uvijek zalagali i svi se za to zalažu i tu reviziju stalno treba provoditi i napraviti. Jer ne može neko imati status ako je potreba krivotvorena, ako je medicinska dokumentacija krivotvorena i sve druge stvari. Prema tome, tu treba razlikovati prevođenje od ovoga oblika revizije. Da bi se i ovaj oblik revizije o kome sad govorimo, o kome je govorio gospodin Kajin, napravio što je potrebno napraviti, što se radi već 5 godina i nije napravljeno, treba napraviti registar branitelja i na taj način će se vrlo jednostavno doći do svih konkretnih podataka da li je netko ostvario status na temelju nevjerodostojne dokumentacije, znači, krivotvorene potvrde. To se u doba ministra Njavre, i ja dok sam bio u ministarstvu, radilo i na taj način je 4 i po tisuće statusa ukinuto jer je u postupku odgovarajućem dokazano da je potvrda krivotvorena, odnosno nevjerodostojna. I takve, takva rješenja nisu padala na Upravnom sudu Republike Hrvatske za razliku od slučaja rada Vladinog povjerenstva gdje je preko 80% rješenja palo na Upravnome sudu, a takva će situacija biti, odnosno neće biti jer ćemo ukinuti ovo prevođenje zbog činjenice što se opće nije se ni normativno napravilo ono što se treba napraviti niti se napravio registar. A najgora je stvar u tome bila ta što su pripadnici Hrvatske stranke prava i HDZ-a baš prije izborne kampanje, u tijeku izborne kampanje pozivani na prevođenje. Imamo slučaj našeg zastupnika ovdje, gospodina Krapljana, koji već treći poziv dobiva da ide na prevođenje. Prema tome, što smo u svemu tome napravili? Napravili smo to, s druge strane imamo izjavu da moramo poštivati propis, jel tako? Prema tome, ministarstvo je trebalo prekršajni postupak pokrenuti protiv gospodina Krapljana jer on se nije javljao na Komisiju, a morao se javit. Prema tome, ako hoćemo funkcioniranje pravne države, onda moramo na svim razinama omogućiti funkcioniranje pravne države. Nama je drago radi hrvatskih branitelja i radi našeg programa što je Vlada prihvatila i druge dijelove našega programa i naših zahtjeva, a to je onaj dio 900 i nešto stanova je ostalo neuseljeno zbog činjenice što invalidi Domovinskog rata i obitelji ne mogu imati, nemaju jamaca da bi dobili putem kredita i Vlada je omogućila da se taj dio riješi privremeno, donošenja novoga Zakona, davanjem u najam, a nakon toga će se to cjelovito riješiti. Također nam je drago da je Vlada prihvatila i naš dio vezano da se smanji cijena metra kvadratnoga, istina samo na područjima posebne državne skrbi, ali nešto je napravljeno. No, što tu treba reći? Što je sve ovo? To je samo jedna kap u moru nagomilanih problema. Samo jedna kap u moru i to su palijativne mjere koje imaju ograničen doseg. Odnosi se na 40 tisuća korisnika vezano za invalida, vezano za obitelji poginulih, vezano, znači, za osobne invalidnine, odnosno obiteljske i mirovine. A s druge strane, dan danas, imamo nezaposlenu djecu poginulih hrvatskih branitelja, imamo znatan broj, preko 40 tisuća nezaposlenih hrvatskih branitelja koji nemaju jamstva kako i na koji način će se zaposliti, jel sve što se radilo u zadnje vrijeme na zapošljavanju hrvatskih branitelja bilo je nažalost ništa, jer se nije radilo sustavno i planski na način na koji se treba raditi. Prema tome, što tu kazati? Najgora je ona stvar što smo mi odavno rekli, nemoguće je loš i neprovediv i nepopravljiv zakon popravljati, ali dolazimo u tu situaciju. Mi smo rekli, mi imamo naš Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji koji je prošao prvo čitanje. Vlada je govorila da ima svoj zakon. Sad ispada da ga još nema, toga svoga zakona. Ok, treba se kao raditi, ali 100 dana prolazi. Imamo situaciju, donijeli smo državni proračun. Vidljivo je da ove godine nema mogućnosti popravljanja pravnog položaja hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Znači, zakon će se donijeti ove godine, a kad će se primjenjivati i da li će se primjenjivati to ćemo vidjeti kad budemo donosili državni proračun za iduću godinu. Prema tome, mi više ne možemo čekati niti mogu čekati hrvatski branitelji niti djeca poginulih hrvatskih branitelja. Držimo se svoje riječi, nakon 100 dana mi idemo s našim prijedlogom zakona u proceduru. Mi smo zadnji put kod donošenja državnog proračuna kazali da postoji rezerva, to vam je onih 5 tisuća i 100 korisnika mirovina koji nemaju, od njih negdje oko tisuću nema niti statusa hrvatskoga branitelja. Ostali nemaju statusa hrvatskog ratnog vojnog invalida iz Domovinskog rata i tu su unutarnje rezerve da se može i ove godine popraviti pravni položaj hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Prema tome, došli smo znači u jednu situaciju kad se stvarno mora odlučno krenuti, a ne govoriti napravit ćemo, sad ćemo, pa vratili smo dostojanstvo hrvatskim braniteljima. Ajde, sad ćemo malo analizirati kako je vraćeno dostojanstvo hrvatskim braniteljima. Ja ću vam opet spomenuti slučaj Janje Mađure, majke dvojice poginulih hrvatskih branitelja. Od 12. mjeseca doktor Turić, ja i kolegica Zdenka tražimo da joj se isplati ono što je zaslužila. Ona ima konačno i materijalno pravomoćno drugostupanjsko rješenje. I do dan danas taj problem nije riješen. Ona mene naziva, naziva, a znači tri saborska zastupnika. Dva iz vladajuće stranke i ja iz oporbe tražimo da se to pitanje riješi, to do danas nije riješeno. Što da kažem, u uredovnim danima koje mi zastupnici iz Hrvatske stranke prava provodimo, pa nam dođu ljudi i kažu sljedeću varijantu. Bio sam jučer, prekjučer u Ministarstvu, onda ga smeta to što nema hrvatskih branitelja u nazivu, a to smo isto upozoravali. I obećali su mi, bit će sve u redu, drugi dan dobije rješenje da mu se sve oduzima. Je li to isto vraćanje dostojanstva. Takvih primjera imam mali milijun. Reći ću vam za slučaj branitelja jednoga koji je, ima 700 kuna mirovine. Zašto? Nije mogo ostvariti zbog bolesti jer nije rok produžen, branitelj koji je stvarno bolestan ostvaruje civilnu mirovinu, ima je 700 kuna, ima troje djece i ženu, niko ne radi. Nesposoban je jer je mirovinskome, ima civilnu mirovinu. Traži opskrbninu u prvom stupnju, dobije opskrbninu. U drugom stupnju za vrijeme ove vlasti, ove Vlade ministarstvo mu to ukida i kaže da je radno sposoban. I on sad pita ko je tu lud? Kako sam ja sada radno sposoban, ako su me oni uglasili da nisam radno sposoban. A takvih situacija, ja bi vam mogao govoriti cijeli dan i gospodin Jukić, i gospodin Đapić i gospodin Pejo Trgovčević koji, mi kao zastupnici Hrvatske stranke prava održavamo uredovne dane. I prema tome, problemi iz dana u dan su sve veći. Ovo je jedan dio palitevnih mjera, ali što je? Sjećate se da je i predsjednik Vlade sam rekao negdje u 12. mjesecu na pravoj sjednici, idemo sa Zakonom o pravim hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Nema ga ni danas, neće ga dulje ni biti, ali kako se rade zakoni jer dokaz i ovaj da mi opet moramo ići sa tri, Odbor za zakonodavstvo sa tri amandmana. Ovo je, ali je to malo bolja situacija u odnosu, vidjet ćete zakone druge koji dolaze na ovu sjednicu Sabora. Znači, mijenjamo skoro polovicu sadržaja, a imalo se vremena. A opet se zaboravi napraviti druga varijanta, jer gledajte, dokida se prevođenje, ali šta sa razdoblje Domovinskog rata je drukčije određeno u vrijedećem Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji od Zakona o obrani. Znači, to je razdoblje 1.1.91. do 31. prosinca 95., a razdoblje domovinskog rata prema, znači, matičnom zakonu, Zakonu o obrani je 30. svibanj 90. do 30. lipanj 96. godine. I sad ako ovaj zakon i dalje bude egzistirao, s pravom će svatko postaviti pitanje, svi oni koji su nastradali znači prije, a bilo je … Domovinskog rata ili do završetka mirne reintegracije, vi bi morali u sklopu obnove postupka oduzeti ta prava ljudima, jer nisu nastradali u razdoblju Domovinskog rata, kako sad propisuje ovaj zakon. Prema tome, kad ste dva mjeseca to radili, mogli ste i te stvari zamjetiti i ispraviti. Prema tome, vidljivo je da je problema sve više i više. Da je ovo stvarno palijativna mjera, gdje ne može biti, i još morao bih reći da opet ništa ne riješava, zbog toga što recimo samo varijanta sljedeća. Jedan dio je dobio mirovinu po zakonu bivše, i O.K. i sad što se dešava, recimo to je posebno zanimljivo kod i značajno kod obiteljskih mirovina, dijete završi školovanje i normalno ostaje bez prava na mirovinu, i onda se vrši novi izračun mirovine, ali ne na bazi onoj na kojem je dobivena ukupna mirovina, nego na novoj osnovici, a nova je osnovica ona da ostvaruje se mirovina prema propisima o djelatniim vojnim osobama, a ne način što je bilo prema plaći, odnosno gardijskom doplatku. Prema tome, vidljivo je da ni ovim nije se riješilo sve ono što se trebalo riješiti. i blago rečeno što nas zovu Klub zastupnika, ovo stanje je više neodrživo i mi ne možemo više čekati u ime Hrvatskih branitelja i svega ostaloga, da se tako dugo čeka na donošenje novoga zakona, i nakon 100 dana mi idemo sa svojim zakonom. Možete svi sudjelovati, možemo se svi dogovoriti svi klubovi, ali da napravimo prvo da insimuliramo zakon, da je provediv i da to bude ono što treba biti. I na kraju moram vam reći jednu bitnu stvar, a to je ta, vi se sjećate da smo u siječnju kad smo govorili o donošenju ovoga zakona, predložili Vladi da se za naše branitelje generale, protiv kojih su podignute optužnice i koji dolaze nove optužnice da smo predložili Hrvatski sabor je izglasao da se osnuje stručno povjerenstvo za pružanje pravne i druge pomoći i očito je da je to dobro odijeknulo, jer je sam potpredsjednik Vlade rekao da je to bitna razlika između bivše Vlade što je radila na tome dijelu i ove, ali to je znači bilo na prijedlog Kluba HSP-a. Mi imamo još dodatnih prijedloga, jer mi ne možemo dopustiti da se ne sazna u svijetu prava istina o Domovinskom ratu, o čemu će na kraju govoriti u završnoj riječi naš predsjednik Ante Đapić. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. U ime Kluba HSLS-a, DC-a poštovani zastupnik Mate Brletić.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodo predstavnici vlasti, dame i gospodo zastupnici. U svom izlaganju govorit ću o ljudima, dragovoljcima, braniteljima i policajcima. Koji su stvarali Hrvatsku državu, u borbi za njezinu neovisnost, i opstanak na ovim prostorima na kojima je više od tisuću godina. Hrvatsku su branili od agresorske Jugoslavenske vojske i četničkih hordija. Treće po veličini vojne sile u Europi. Branili su je na području Vukovara, Slavonije, Banovine, Like, Dalmacije i Dubrovnika. Na tim bojišnicama bili su ranjavani, ginuli su, umirali na rukama svojih suboraca i zapovjednika. Zaklinjali se jedni drugima da će osloboditi domovinu od neprijatelja, te da će bolje živjeti čim završi Domovinski rat. Nakon 6 godina ratovanja, agresor je pobijeđen, a Hrvatska slobodna, razrušena i spaljena. Mnogi od njih poginuli su na bojištu. Mnogi su zbog ranjavanja ostali trajni invalidi, narušenog zdravlja, koji idu od bolnice do bolnice da se izliječe. Oni koji nisu bili ranjavani razboljeli su se od ratnog sindroma PTSP-a, neizlječive bolesti. Visoko časnici odlaze danas u Haag da im se sudi što su ratovali za svoju domovinu. Što im je bila dužnost. Dok se ostalima sudi u domovini vjerojatno su krivi što su ostali živi. Veći broj ratnih vojnih invalida ostvaruje svoja prava na mirovinu po osnovi Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Međutim, desile su se promjene spomenutog zakona, promijenili su se kriteriji za sticanje invalidskih mirovina, nastali su velike razlike tadašnjih i današnjih mirovina, što je dovelo do razmirica i netrepeljivosti među samim braniteljima. Kako su se Vlade u Hrvatskoj mijenjali tako su uslijedile izmjene, dopune spomenutog zakona, ali na štetu branitelja. Branitelji kako bi ostvarili svoja prava vode sporove protiv institucije države, ti sporovi traju više godina. Za to vrijeme žive u bijedi, siromaštvu, bez ikakvih primanja. Zbog svega gore navedenog, mnogi od njih sami sebi oduzimaju život svakog dana ih je sve manje. A razlog tome je osobna neimaština i neimaština njihovih porodica. Oni mole i traže svoja prava i uvijek dobivaju iste odgovore. Zastarjela liječnička medicinska dokumentacija, ratni putovi, nepotpisani od strane ratnih zapovjednika, pa čak su bili u ratnim postrojbama koji uopće nisu postojale ili ne mogu ostvarit status branitelja, jer ih zapovjednik ne sjeća, a spisak postrojbe je zagubljen. Dio branitelja su prosijaci u velikim gradovima i od milostinje uzdržavaju svoju porodicu, a mi smo očevici takvih događaja. Čiji je to interes? Tko je kriv za to? Sve Vlade za sada i njene institucije, tromost, birokratskoga aparata, pojedinaca koji su zaduženi da rade na ostvarenju prava branitelja, ali to ne rade, već izmišljaju načine da se ukinu stečena prava, formiraju se povjerenstva, revizije, kako bi se smanjio postotak invalidnosti ispod 20% i gubitak mirovine. Što je sa pravima branitelja koji nisu ranjeni, a koji su proveli 6 godina prvoj crti bojišnice? Danas su na Zavodu za zapošljavanje, traže posao, veliki broj starijih branitelja nitko neće primit u radni odnos, a dio njih dobilo je civilnu mirovinu u iznosu od 700 do 1500 kuna. Koja prava oni imaju? Zašto nemaju braniteljski dragovoljački dodatak? Klub DC-a i HSLS-a podržava izmjene i dopune Zakona o braniteljima i predlaže potrebno je da se svim dobrovoljcima, braniteljima dodjeli spomenica dragovoljaca Domovinskog rata, novčano utemeljena nagrada od strane Hrvatske vlade u iznosu od tisuću kuna pa i više, zavisno od dužine ratnog staža, a najviše do 1500 kuna. Vjerujem da će današnja Hrvatska vlada izmijeniti Zakon o braniteljima, te će donijeti pravi zakon koji će zadovoljiti naše branitelje. U ovom časnom domu danas sjede saborski zastupnici koji su bili branitelji i njihova je dužnost da se brinu, da se ovaj zakon napravi što bolje i da naši branitelji budu zadovoljni. Također sjede saborski zastupnici čiji su sinovi, djeca, braća, i roditelji i unuci poginuli u Domovinskom ratu. Vjerujemo da ćemo postići konsenzus i jedinstvenost pravi zakon na volju i da će biti s tim populacija branitelja vjerojatno zadovoljna, to će biti doprinos Hrvatske vlade koja je danas na vlasti. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Brletiću. U ime Kluba HSS-a, poštovani zastupnik Zdenko Haramija. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovana gospodo iz Vlade, štovane kolegice i kolege zastupnici. Pred ovaj Sabor došao je prijedlog Vlade o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Premda je to bilo očekivano, za nas u Klubu HSS-a, način na koji se predlaže izmjena i dopuna predstavlja u izvjesnom smislu iznenađenje. Naime, Hrvatski je sabor 19. listopada 2001. godine usvojio Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, kojim je uveden institut prevođenja svih korisnika invalidskih prava hrvatskih ratnih vojnih invalida iz Domovinskog rata i prava na obiteljsku imovinu, zatim svih korisnika prava na novčanu naknadu u iznosu obiteljske invalidnine, te svih korisnika na stambeno zbrinjavanje sa ranijih propisa na pravima utvrđena tim zakonom. Institut prevođenja koji je u stvari predstavljao neku vrstu revizije svih rješenja donesenih po prijašnjim propisima. Naišao je na povoljan odjek u dijelu javnosti poglavito u redovina branitelja i braniteljskih udruga. Budući je to bio način da se sredi stanje među korisnicima prava po prijašnjim propisima budući je postojala sumnja da svi korisnici tih prava nisu prava stekli temeljem valjane i vjerodostojne dokumentacije odnosno na pravilan i zakonit način. Valja istači da je broj osoba koje koriste različita prava sa bilo kojeg naslova po zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji s vremenom narastao na preko 35 tisuća. Dok je sveokupan broj branitelja narastao na preko 440 tisuća a što izaziva određenu sumnju u osnovanost ostvarivanja prava. Radi se o velikom broju korisnika koji svoja prava predviđena propisima ne koriste do maksimuma. Ukoliko prosječnu plaću uzimamo kao indeks 100. Propisi predviđaju da se korisnicima po Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članovima obitelji isplačuje indeks 166 koji u stvarnosti nije nikada prešao indeks 130 a što je posljedica nedostatka sredstava u državnom proračunu kojega opterečuju i korisnici koji na to po ničemu ne bi trebali imati pravo. Ukoliko se broj upravnih predmeta kojima je obavljeno prevođenje na novi zakon a njih je bilo otprilike 4 tisuće uzme kao jedan reprezentativni uzorak onda se brojka od oko 150 upravnih predmeta koji su riješeni negativno ili neodgovarajuće za korisnike ukazuje izrazito velikom ali se radi, ili se radi otprilike oko 35% svih obrađenih predmeta. Jedan dio takvih rješenja završio je na Upravnom sudu Republike Hrvatske koji rješava po tužbama u upravnom sporu. Pa je tako do kraja 2002. godine, dakle, godinu dana od početka tzv. prevođenja podneseno 319 tužbi od čega je bilo odbijeno 53 a uvaženih je bilo 150 što ukazuje da je postupak prevođenja ipak bio opravdan te da se među 35 tisuća korisnika našlo onih koji koriste prava koja im ne pripadaju. Naravno sve to je išlo na uštrb onih koji su sa pravom bili i ostali korisnici prava i po ranijim i po novim propisima. Zato predložena Dopuna i izmjena o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za nas u HSS-u premda očekivana predstavlja u izvjesnom smislu iznenađenjem. Člankom 7. Prijedloga zakona propisuje se da rješenja donjeta u postupku prevođenja temeljem odredbi prevođenja priznatih prava navedenih u članku 1. ovoga Zakona kada je utvrđen prestanak priznatih prava ili pravo priznato u manjem opsegu konačnim rješenjem poništavaju se temeljem ovoga Zakona ukoliko je konačnim rješenjem prije prevođenja status i pravo priznato za stalno. Jasno je zašto smo iznenađeni. Naime, ovim člankom Prijedloga zakona ozakonjuju se rješenja koja su ukinuta pravomočnim odlukama kako upravnih organa tako i Upravnog suda Republike Hrvatske. Dakle u tim postupcima je očito utvrđena nezakonitost prilikom donošenja osporavanih rješenja koja sada ponovno usprkos svega toga postaju zakonita. Dakle, prijedlog zakona u sebi sadrži članak koji je u suštini nezakonit jer ozakonjuje nešto što je nezakonito. Ukoliko predlagatelj sam ne bi razmotrio nelogičnost ove odredbe pridržavamo pravo da pitanje zakonitosti iste tražimo od Ustavnog suda Republike Hrvatske. Smatramo da je postupak prevođenja koji je pokrenut donošenjem zakona u listopadu 2001. godine ipak u suštini bio pozitivan da je on ukazao na nepravilnosti ili nezakonitosti u donošenju jednoga broja rješenja temeljem kojih su se koristila prava iz državnog proračuna a što je kao što sam i ranije rekao išlo direktno na štetu onih korisnika koji su taj tatus stekli na valjan i istiniti način. Sami svjesni toga da u njihovim redovima imaju onih koji ne zaslužuju takvu skrb države te da na neki način omalovažavaju i vrijeđaju intencije zakonodavca koji je sudionicima Domovinskog rata, braniteljima i njihovim obiteljima a koji su pravni osnov za korištenje svojih prava stekli ranjavanjem, teškim ozljeđivanjem, sakaćenjem ili smrću ili su oboljeli od posttraumatskog sindroma, branitelji i braniteljske udruge pokretali su inicijativu za ispitivanje, za preispitivanje pojedinih rješenja što je postupak prevođenja omogućavao. Slijedom toga smatramo da je sa prevođenjem trebalo nastaviti i dalje jer je ono vršeno isključivo sa ciljem brisanja iz redova korisnika onih koji i ta prava ne zaslužuju te omogućavanjem istinskim i pravim invalidima te korisnicima invalidskih mirovina kao i oboljelima od posttraumatskog sindroma da koriste u punom obijmu prava koja im je zakonodavac dao. Iz tih razloga Klub Hrvatske seljačke stranke glasovat će protiv predloženih izmjena. Hvala vam najljepše.
Zahvaljujem zastupniku Haramiji. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Pero Kovačević, izvolite.
Meni je žao što je kolega pravnik a ne razumije pojam materijalne pravomoćnosti od formalne pravomoćnosti. Jer kada je riječ o formalnoj pravomoćnosti uvijek se može reagirati a materijalna pravomoćnost je druga situacija kada je netko stekao prava, odnosno nekakve obveze. A o ovome što govori, nije uopće točno jer u prevođenju imamo samo jednu presudu a on govorio o, veznano za stranačkog kolegu, gospodina ... [[Govornik se ne razumije.]] kome je 80% rješnja palo na upravnom sudu, a opet ima netočne podatke. Prema tome, zaštitimo dignitet a ne osobe.
U ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice, poštovani zastupnik Josip Đakić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Klub Hrvatske demokratske zajednice bez rezervno podržava Vladin Prijedlog zakona o izmjenama i pravima Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Potreba za donošenjem ovih izmjena i dopuna proizlazi iz neosporne činjenice da dosadašnjim prevođenjem stečenih prava u stvarnoj praksi vršila se revizija svih stečenih prava. Kroz takvu reviziju nanošena je ogromna šteta populaciji hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. A u krajnosti institut prevođenja nepotrebno je proizvedena pravna nesigurnost i ogromno nezadovoljstvo svih onih korisnika koji su na zakonit način stekli pravo propisano zakonom o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i čalnova njihovih obitelji i drugim propisima. Nedopustivo je da populacija najzaslužnijih ali i drugih građanina doživljavaju ponižavajuće postupke stalnog preispitivnja stečenih prava i javno prozivanje uz ... [[Govornik se ne razumije.]] kamera i tiska. Stoga, brisanje odredbi kojima je uređen institut prevođenja korisnika prava stečenih prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji i drugim propisima kojima su bila uređena prava hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, eventualne nezakonitosti u stjecanju tih prava otklanjat će se primjenom drugih pravnih instituta koji važe i za sve ostale građanje u pogledu različitih prava koja su im priznata rješenjem nadležnih tijela. Ovo predlaganje obustavljanja svih postupaka pokrenutih temeljnih odredbi o prevođenju koje se brišu, koje nisu dovršeni konačnim i pravomoćnim rješenjem i korisnicima prava uspostavljaju se ranije stečena prava i propisuje se isplata neisplaćenih primanja. Potreba da se brišu ove odredbe o prevođenju propisane Zakonom o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji i da se na taj način ukloni nezadovoljstvo hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, a i preispitivanje prava koja su im priznata uređuje se kroz pravni sustav koji se primjenjuje za slična ili druga prava svih hrvatskih građana predstavlja opravdani državni razlog da se ovaj Zakon donese po hitnom postupku, da se, da stupi na snagu danom objave u “Narodnim novinama” i da se propiše odredba prema kojoj će se korisnicima novčanih prava koja su im ustegnuta, primjenom ... [[Govornik se ne razumije]] zakona koja se brišu isplatiti neisplaćena novčana prava i to je odredba sa povratnim djelovanjem. Pozdravljamo i ono što se događa u člancima 140., 141., 142. i 143. gdje se dodaje iza riječi, dodaje se nadopuna u, koja glasi: ”ako je za to korisniku, ako je to korisniku povoljnije”. I to će ispraviti niz onih različitih tumačenja koja su bila, svaki je tumačio zakon na svoj način, svaki ured državne uprave je imao svoju viziju i tumačenje određenih članaka zakona i po njima je također postupao tako da omalovažavanje koje i po naputcima nekoga došlo je dožvijelo kulminaciju stoga ovakvim izmjenama i dopunama zakona sigurno postižemo da hrvatski branitelji u daljnjem slijedu doživjet će da svoja prava kao i roditelji poginulih, kao i udovice poginulih zasigurno u miru i spokoju žive bez prozivanja, bez snimanja kako su generali lažni invalidi, a sjetimo se primjera gospodina generala Marinovića koji ima šrapnel u glavi kada je javno prozvan od ministra Pančića da je lažni invalid. Kao i Darka Bešteka da je lažni invalid, a uopće se kod njega nije radilo o nikakvoj lažnoj invalidnosti nego se radilo o jednom upravnom postupku koji, koji uopće bivši ministar Pančić nije ni znao nego je napamet govorio i blatio ime časnoga kolege, hrvatskog branitelja Darka Bešteka. Stoga pozdravljamo ove, ovaj hitni postupak donošenja izmjena i dopuna zakona i želimo da i daljnje mjere koje će biti predložene u narednim izmjenama i dopunama sigurno će zadovoljiti potrebe svih hrvatskih branitelja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodine Đapiću. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Ispravio bih netočni navod gospodina Đapića gdje kaže da sam ja govorio o lažnim invalidima i onda nabraja neka imena. Nikada nisam koristio taj termin. Upravo ako je netko govorio u tom kontekstu o hrvatskim ratnim vojnim invalidima onda su to bili tada pripadnici oporbenoga HDZ-a, danas vladajućeg. Ja sam govorio uvijek samo o nalazima vladinog povjerenstva. A ovdje ste spomenili jedan slučaj pa bih molio da pročitate i presudu Upravnog i Ustavnog suda koje je potvrdio nalaz toga vladinog povjerenstva gdje su sjedili dužnosnici, pomoćnici ministara koji i dan danas obavljaju poslove u ovoj trenutnoj HDZ-ovskoj Vladi. Hvala.
U ime Kluba Libre poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Mislim da se može reći, govoreći o ovom Zakonu, da je donešena politička odluka da se više ne ide u reviziju invalida Domovinskoga rata. Jer ove redovite mogućnosti koje administracija u tom smislu ostavlja apsolutno nisu dovoljne da se ta revizija provede i kada je to već tomu tako jedina dobra činjenica je u tome da nakon 12 godina od najtežih, najteže agresije na Hrvatsku i vrijeme je da se to pitanje jedanput riješi. Samo je problem u tome što ja smatram, a naravno to je i stav Kluba Libre da to pitanje nije riješeno na pravi način. Dobro se prisjetiti kada već o tome govorimo povijesti pokušanih, a nikada ostvarenih revizija hrvatskih ratnih vojnih invalida. Treba se sjetiti izjave koja je ovdje u Hrvatskom saboru izrečena prije 7 ili 8 godina kada je bilo ukupno 15 tisuća hrvatskih ratnih vojnih invalida, od strane čelnika tada većinske Udruge ratnih vojnih invalida da je najmanje 30% tih invalida lažno. Tada je, kao što se sjećate vi koji ste pratili taj proces započela revizija hrvatskih ratnih vojnih inalida. Bila je to godina 1997., čini mi se. To je takozvana “Červenkova komisija”, komisija koja je počivala na svijesti da treba napraviti razliku između onih koji su doista ranjeni, koji su invalidi Domovinskog rata i tima dati sve počasti, sve ono što im država može dati i zaštiti takove ljude koji su dali sebe za domovinu od onih koji od rata i svog nesudjelovanja u ratu prave politiku i osobni probitak. To je bila ideja te komisije međutim komisija nije imala dovoljno političke potpore, a bila je loše i zakonski riješena. Ta komisija je po zakonu djelovala samo godinu dana. Za godinu dana ta komisija nije uspjela riješiti, provesti reviziju svih invalida Domovinskog rata u to vrijeme nego samo polovicu što je naravno pojedine invalide Domovinskog rata dovelo u neravnopravan položaj u odnosu na druge i sa radom te komisije, sa jednogodišnjim radom je završen rad te komisije. Vlada Republike Hrvatske 2000. godine donosi odluku, po mom mišljenju krivu odluku, da se preko izvanredne institucije, izvanrednog pravnog lijeka, a to je vladino povjerenstvo, postupanje po pravu nadzora vrši tako opsežan i veliki posao kao što je revizija i ta vladina odluka odnosno to vladino povjerenstvo izazvalo je puno prašine, a zapravo nije moglo jer to nije ni smisao toga povjerenstva niti toga instituta da riješi taj problem. Samo smo dakle i kao Vlada u to vrijeme, a onda i kao ukupna politika bili izloženi optužbama za uništavanje dostojanstva i ne znam što se sve u to vrijeme nije govorilo. Ono što je važno da se tim procesom obuhvatio vrlo mali broj invalida. Prema tome nije bilo govora o nekakvoj sustavnoj reviziji. Zakon koji je donešen prije 3 godine, malo manje od 3 godine je drugi pokušaj da se pitanje revizije hrvatskih ratnih vojnih invalida riješi sustavno. Taj Zakon predviđa da se cijeli proces treba završiti u roku tri godine. Taj rok istječe u jesen ove godine, dakle u listopadu. Prema tome ako smo dobro donijeli zakon onda bi više od 70% toga procesa trebalo biti završeno, ali se sada ovaj Zakon ukida i opet smo doveli u neravnopravan položaj invalide Domovinskog rata i tako smo opet podigli njihovu pravnu nesigurnost kao što to ovdje piše. Nakon ovoga neće više biti mogućnosti a nema više ni potrebe nakon 12 godina nakon što su neki ljudi pravno ili nepravno dobili status, dobili rješenje svoje pravne siguacije ponovno to preispitivati, prekasno je to i zaprav oje tužna činjenica da se nakon 12 godina bavimo tim pitanjime. To pitanje je trebalo biti riješeno. Jer najveći broj hrvatskih ratnih vojnih invalida nastao je u prve dvije godine agresije, prema tome od tad je prošlo gotovo 12 godina. A mi se još uvijek bavimo tim problemom. Prema tome ovo je svakako kraj priče o reviziji, i neuspješan kraj priče. Zakon koji vrijedi koji se ovim činom poništava je Zakon koji je to pitanje regulirao na odgovarajuči način, i osim općih ocjena tipa nepravda, uništavanje dostojanstva nema ni jedne analize koju bi Vlada podastrijela koja govori o tome da je to doista bio krivi proces. Nakon tih vladinih odluka odnosno postupanja upravnih tijela ove države temeljem ovoga zakona, sljedi sudski postupak i tada bi cijeli postupak trebao biti završen. Ovoga na ovakav način ukidanje procesa na njegovoj polovici mi aposlutno ništa nećemo učiniti. Ponavljam dodali smo u neravnopravan položaj hrvatske ratne vojne invalide, jedne u odnosu na druge, pogotovo što revizija ide sa najviših stupnjeva prema nižima. to znači da smo izvršili reviziju onih kod kojih je najčešće revizija nesporna, odnosno status invaliditeta nesporan ili manje sporan. A onu kategoriju 20, 30, 40% zapravo vjeroajtno nismo zahvatili ovime. Makar bi bilo dobro da je Vlada ponudila rješenja odnosno pregled onoga što je do sada učinjeno. Gotovo 3 godine, taj proces traje, Zakon je ponudio i predvidio rok od tri godine, a mi ovdje nemamo ni jednoga podatka koliko je u međuvremenu provedeno tih revizija. Bilo bi dobro na nam vlada ponudi te argumente pa da vidikmo što je učinjeno i kojeg smisla ima u završnoj fazi revizije donostii zakon o njenom prekidanju. Što treba dalje reći o ovomu prijedlogu zakona, treba svakako ukazati na činjenicu da prema procjeni predlagatelja ovaj zakon vrijedi 105 milijuna kuna. bilo bi dobro da predlagatelj zastupnicima koji to žele znati ponudi i način kako je došao do trebrojke. 105 milijuna kuna ovako izbaciti iz rukava a bez pokušaja das nekakvom numeričkom aragumentacijom dođe do tre brojke pa se onda naravno može s time polemizirati to je potupno krivi način odnosa prema ovome problemu. I moram reći da i tih 105 milijuna kuna će morati od nekuda doći. Ovo nije prvi zakon koji dolazi iz Ministarstva kojeg vodi gospođa Jadranka Kosor. A svaki od tih zakona je težak nekoliko stotina milijuna kuna. Ja mislim da se u okviru onih sredstava koje država odredila za zbrinjavanje hrvatskih branitelja može postići i pravedno postupanje i naravno postići njihovo dostojanstvo. Ponavljam svoju ocjenu koju sam izrekao s ove govornice, da se novcem ne može zadobiti dostojanstvo a najčešće tamo gdje iam puno novca nema puno pravde. Prema tome u onim okvirima koje je država odredila za rješenje statusa hrvatskih ratnih vojnih invalida a to nije malo novac koji je primjeren mogućnostima države može se postići i jedno idrugo. I dostojanstvo hrvatskih branitelja i jednako tako pravedno postupanje države, i povjerenje tih branitelja u državu koju su stvorili. Na ovakav način stalnim promjenama zakona dovođenjem branitelja u nepravnopravnost jednih u odnosu na druge, i naravon visokom razinom pravne nesigurnosti, neće se pojačati niti steći povjerenje hrvatskih branitelja u državu koju su stvorili. A to je naravno jedan od razloga zašto uopće mijenjamo zakone tako često. Što se tiče digniteta Domovinskog rata i dostojanstva hrvatskih branitelja nisu ni jednoga časa svim krivim ili pravim potezima Vlade u zadnjih 12 godina bilo ugroženo dostojanstvo onih koji su doista bili hrvatski branitelji, i oni koji su doista hrvatski ratni vojni invalidi. Ni jednoga časa se ti ljudi nisu osjećali oštećenima pa maker je vlast u zadnjih 12 godina ne govoreći sada koja vlast je a koja to nije činila. Vjerojatno su sve vlasti u tom smislu radile neke propuste, nisu se osjećali ugroženima nego su upravo željeli da se to dogodi i mislim da i u tom smislu ovo zatvaranje jednoga procesa kao što sam rekao na kriv inačin. Postalja se pitanje zašto se kada se već ide na ovo a ovo je politička odluka ovdje nema ni jednoga argumenta u pogledu samoga procesa zašto bi taj proces bio loš. Osim ovih op ćih argumenata tipa da se izaziva nezadovoljstvo da se unosi nepravnopravnost, ne govori se o tome zašto je taj zakon loš. Prema tome radi se političkoj odluci da se na ovome pitanju stiču politički poeni. I to se mora vrlo jasno reći. Moglo se prije dva mjeseca kada se donosio jedna izmjena i dopuna Zakona o pravima hrvatskih branitelja zašto se to nije riješilo tada. Imali smo priliku to učiniti, onaj tko je tada predlagao zakon zašto je pušteno da se 2 mjesca vrijedi jedan zakon koji po političkom stavu predlagatelja očito nije dobar zakon. To je pogreška predlagatelja i to je na žalost potvrda moga stava da se ovdje zapravo radi o jednoj vrsti političke filozofije, da se na ovim pitanjima naglašavajući ova pitanja dobija politički utjecaj. Ja sam uvjeren da to nakon 12 godina nakon što su mnoga pitanja u tom smislu riješena to više ne će biti moguće. I žao mi je dakle što se pitanje revizije Hrvatskih ratnih vojnih invalida koje je trebalo zatvoriti, zatvora na ovakav po stavovima kluba LIBRE krivi način. IZ svih ovih razloga dame i gospodo klub zastupnika LIBRE, neće podržati ovaj Zakon.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Imamo nekoliko ispravaka netočnog navoda. I za riječ se javio i Tomislav Ivić državni tajnik, ali avs prije toga moram izvjesiti da je sukladno članku 207. stavku 2. Poslovnika isteklo vrijeme za prijavu za raspravu u trajanju od 10 minuta. I kolegice i kolege predlažem da podravimo goste na galeriji to je strukovna škola iz Rovinja. Dobro došli u Hrvatski sabor. Sada ćemo krenuti na onaj manje lijepi dio posla, a to su ispravci netočnog navoda. Prvi se javio kolega zastupnik Niko Rebić. Izvolite kolega zastupniče.
Pa zapravo temeljem izlaganja gospodina Radoša čini mi se pogrešnim. Nije točno da je osnovna intencija predloženih izmjena i dopuna Zakona o pravima hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji ukidanje revizije. Istina je da i prevođenje i revizija koja je do sada bila na djelu više politička hajka na moralna i materijalna prava hrvatskih branitelja i zato će ove izmjene i dopune Zakona o pravima hrvatskih branitelja i njihovih obitelji unijeti malo mira u tu populaciju i mislim da je jako dobro da danas možemo usvojiti ove izmjene i dopune. Hvala.
Hvala lijepo kolega Rebiću. Ja vas lijepo molim da budete precizni kod ispravljanja netočnog navoda. Sljedeći za ispravak se javio kolega zastupnik Pero Kovačević. Izvolite kolega.
Ispravak se odnosi na sljedeće. Gospodin Radoš ne razumije razliku između revizije u smislu oduzimanja statusa na temelju nevjerodostojne dokumentacije i prevođenja koje košta državu. A gospodine Radoš samo je neznatan broj preveden prema tima odredbama koje sada brišemo, a ostalo je znači oko 10%, negdje oko 1500 odnosno do 4 tisuće, a ostalo je još do 40 tisuća ogroman broj što se ne može obaviti ni u vremenu koje je propisano i to su novi troškovi. 105 milijuna kuna ne odnosi se na ovaj dio, to je mali broj. Odnosi se na dio mirovine i za 97. što je država ostala dužna što uopće, znači u tome je stvar.
Kolega Kovačeviću vi niste ispravili netočan navod.
Ja jesam ispravio netočan navod i slušajte pažljivo kada budem govorio. Hvala.
Slušala sam vas pažljivo i niste ispravili netočan navod.
Onda ne razumijete materiju.
Moguće. Zato postoje kolege da nam to objasne. Povreda Poslovnika zastupnik Radoš. Izvolite.
Pa ja sam upravo želio reći gospođo potpredsjednice da gospodin Kovačević nije ispravio moj netočan navod. On govorio o tome što ja razumijem, a što ja ne razumijem. Bilo bi dobro da gospodin Kovačević koji je u mnogome kreirao politiku odnosa prema hrvatskim braniteljima govori o svom razumijevanju, jer očito stanje po njegovom vlastitom iskazivanju malo prije nije dobro.
Gospodinu Radošu bi bilo pametnije da kaže …
Kolega Kovačeviću za što ste se javili? Molim vas držite se Poslovnika. Sljedeći za ispravak netočnog navoda zastupnik Josip Đakić. Izvolite kolega.
Gospođo potpredsjednice. Štovani kolega Radoš nije, je izrekao netočan navod da se pravi invalidi nisu osjećali nesigurno i nezadovoljno. Točno je da su se osjećali nesigurno i nezadovoljno. Primjer Darka Bešteka u kojem gospodin bivši ministar Pančić ga je prozvao da je lažni invalid, a u biti stvari uopće se ne radi o njegovoj invalidnosti, njegovom stradavanju nego o pravima iz drugog dijela. I još jedan netočan navod koji govori da nije prezentirano i da je revizija pri kraju. Prezentirano je točan broj koliko je revizija prihvatila postupaka, koliko je izgubila od statusa, a vi vjerojatno ne slušate dobro. Hvala lijepo.
Čini mi se da ispravak netočnog navoda svi koriste pomalo i za ispravak mišljenja. Sljedeća se javila kolegica Marija Bajt. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Neću ispravljati politička mišljenja i ocjene kolege Radoša s kojima se ne slažem, ali temeljem članka 209. Poslovnika ispravit ću netočan navod, da nije bilo ugroženo dostojanstvo branitelja iz Domovinskog rata. 2000. do 2002. ja sam u ovom Hrvatskom saboru govorila i analizirala najčešće spominjane riječi u tom periodu vezano za hrvatske branitelje. To su bili lažni invalidi, lažnjak, povlastice, privilegije itd. Ovaj prijedlog zakona ima cilj vraćanja dostojanstva hrvatskim braniteljima i upravo to su opravdani razlozi da se donosi po hitnom postupku i u tom je netočan navod kolege Radoša. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolegice Bajt. Poštovani zastupnik Željko Krapljan. Izvolite.
Štovana gospođo potpredsjednice, ispravit ću navod gospodina Radoša. On tvrdi da je to u više navrata u svom govoru, da je to čista politička odluka. Odgovorno tvrdim da se radi o moralnoj odluci. Kao i vojnik i časnik i u prošlom mandatu kada se to donosilo apsolutno sam bio protiv i sada kao pripadnik vladajuće ekipe podržavam to. Zašto i zbog čega, jer u stvarnosti tog povjerenstva apsolutno nije ni trebalo. Ako znamo da svaki ide na prvostupanjsko, drugostupanjsko pa dobi na jednu godinu, na dvije i na više godina, pa znamo da je bila revizija revizije pa da je bila super revizija ne vidimo i tvrdim da je ovo bilo političko šta je bilo i mislim da je to čisto maltretiranje branitelja i da je konačno vrijeme da se to zaustavi i da se tome stane na kraj, jer poslije toliko godina to je apsurd. Hvala.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Vi također niste samo ispravljali samo netočan navod nego ste išli u daljnja tumačenja. Imamo ponovo povredu Poslovnika, kolega Radoš. Izvolite.
Dakle opet i kolega Krapljan i gospođa Bajt koriste ispravak netočnog navoda da bi zapravo izrekli svoj stav i polemizirali sa mojim stavom. Prema tome, to je prekršaj Poslovnika članka 214. Ja sam rekao da se radi o političkoj odluci što se tiče ovoga što je rekao gospodin Krapljan. Naravno da ta politička odluka ima u sebi i moralne dimenzije koje ja nisam dovodio u pitanje, nisam ih vrednovao. Prema tome to nije ispravak netočnog navoda. A što se tiče navoda gospođe Bajt, ja sam itekako mnogo hrvatskih branitelja sreo kojima dosadašnje revizije nisu ugrožavalo dostojanstvo. Pravih hrvatskih branitelja i pravih hrvatskih ratnih vojnih invalida.
Hvala lijepo. Još jedna povreda Poslovnika, poštovana zastupnica Marija Bajt. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Radoš je povrijedio članak 209. Poslovnika u kojem je polemizirao sa ispravcima netočnih navoda i iskoristio je povredu Poslovnika. Hvala lijepa.
Prihvaćam kritiku iako ja mislim da se to radi prečesto u sabornici pa vas molim da poštujete Poslovnik. Vidim po klimanju glave da se slažete. Hvala lijepo. Mislim da će biti dobro da nam se sada obrati državni tajnik gospodin Tomislav Ivić. Izvolite tajniče.
Hvala lijepo. Odgovor na pitanje gospodina zastupnika odakle ovih 105 milijuna. Tih 105 milijuna je izračun Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje koji ima točne podatke za svakog korisnika i koji jedino može i izračunati točan iznos. Drugo, vi ste rekli da je obavljeno pola posla. Međutim nije obavljeno pola posla nego je obavljeno nešto malo više od 10% posla, jer do sada je svega 4 tisuće i 400 slučajeva prevedeno, to sam i rekao u uvodnom izlaganju i iznio osnovne statističke pokazatelje, dakle da je 40% kada su u pitanju osobne invalidnine ukinute, odnosno pardon kada su u pitanju oštećenja organizma, smanjen obim oštećenja ili su rješenja ukinuta. Isto tako kada su u pitanju sudske presude, sudske presude još nisu ni stigle. Stigla je prva sudska presuda, ali za pretpostaviti je da će i sve ostale biti ovakve kakva je ova koja je stigla.
Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Zastupnik Radoš izvolite.
Dakle da bude jasno. Ja sam rekao da bi prema dinamici koja je predviđena zakonom, a to je tri godine, a prošlo je skoro tri godine, trebalo biti izvršeno više od pola, nisam rekao da je izvršeno pola. Tih podataka nemam. Hvala vam na podacima gospodine državni tajniče, ali bilo bi dobro da sve podatke koje ste rekli u svom usmenom izlaganju pred zastupnicima, lijepo napišete, odnosno budu napisani i u prijedlogu zakona. Tada bi ih zastupnici mogli puno lakše percipirati. Hvala.
Hvala lijepo. Čini mi se da možemo dalje. U ime kluba SDPH Ivica Pančić. Nema potrebe da mene pitate, ja čitam prijavnicu. Tako piše.
Gospođo potpredsjednice, dragi gosti, gospodine državni tajniče, gospođo načelnice. Žao mi je što nema i gospođe potpredsjednice Vlade. Bila je ovo dobra prigoda da neke njezine kontradiktorne izjave i oko ovoga postupka danas budu razjašnjene. Nažalost, ovu raspravu mogli smo obaviti jučer kada je gospođa potpredsjednica bila ovdje, ali prihvaćam prioritete i ove Vlade. Da se vratimo na bit stvari. Ovaj Zakonski prijedlog, svaka Vlada može donositi različite zakone, dobre ili loše, pa tako i ova HDZ-ovska. Međutim, u svemu tome nekorektno je koristiti neistinitu argumentaciju uz nepravedno optuživanje. U protekle 4 godine, a i na ovim sjednicama Sabora, u ovome sazivu, SDP se optuživao da ne vodi računa o hrvatskim braniteljima, da kriminalizira Domovinski rat i što sve ne još. U ime Kluba SDP-a još jednom odbacujem takve optužbe i ponavljam, jer jučer smo i od predsjednika Vlade mogli čuti jednu sumnju o tome kako saborski zastupnici Hrvatskih socijaldemokrata promišljaju Domovinski rat. Pa kažem, Hrvatska država proizašla je iz toga Domovinskog rata. On je jedan od njezinih temelja. Domovinski rat bio je obrambeni i oslobodilački, pravedan rat u kojem je zahvaljujući hrvatskim braniteljima i čitavom Hrvatskom narodu i građanima Republike Hrvatske Hrvatska oslobođena i danas je uz sve probleme izgrađujemo kao demokratsku i pravnu državu. Istovremeno, i tu se možda razlikujemo. Ne može se pobjeći od činjenice da je svaki rat zlo i da se u njemu događaju i stvari sa kojima se nitko pošten i čestit ne može ponositi. Tako je svugdje, u svakom ratu, tako je bilo i kod nas. Upravo zbog toga, zadaća prošle Vlade i SDP-a je bila zaštititi temeljne vrijednosti Domovinskog rata, njegovu pravednost i pobjedonosni karakter, te dignitet pravoga hrvatskog branitelja kojega su krasile vrline hrabrosti, požrtvovnosti, skromnosti, solidarnosti i iznad svega, ljubavi prema domovinu. Kao i dignitet svih stradalnika, hrvatskih ratnih vojnih invalida, te obitelji poginulih i nestalih hrvatskih branitelja, onih koji su izgubili u ovome ratu najviše. Svoje sinove, očeve, braću, muževe, što se ne može ničim vratiti. U cilju zaštite istinskih hrvatskih branitelja, u sustavu skrbi za hrvatske branitelje, namjera je bila ispraviti greške koje su svjesno ili nesvjesno, sa ili bez političke pozadine činjene u 90-im godinama. Jer zbog poznate teške ekonomske situacije u kojoj se nalazi Hrvatska nije nam bilo niti nam je danas svejedno kako se ta financijska sredstva raspoređuju. Smatramo neprihvatljivim da ta ograničena sredstva idu i onima kojima ne bi trebala ići, onima koji su se na različite načine, mimo i protivno postojećih zakonskih i moralnih normi snašli. Za njih osobno nisam imao, nemam, niti ću imati razumijevanja. Osnovni uzrok, vjerujem da će se mnogi složiti, osjećaju nepravde kod velike većine hrvatskih branitelja bilo je raslojavanje hrvatskog društva uslijed nepoštene i nepravedne privatizacije. Dok su jedni ginuli drugi su se bogatili. Oni koji su imali sreću da prežive, vrativši se sa fronte, bili su osušeni da sjede kod kuće jer radnih mjesta gdje su prije rata radili više nije bilo. Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz 1997. godine pokušaj je da se određenim kategorijama, prije svega stradalničkim, pomogne da se u tim novim okolnostima snađu. Namjera je bila dobra, pojedina rješenja također, ali Zakon je počeo generirati i ono loše. Doveo je do raslojavanja i među samim braniteljima, a nemogućnost njegove realizacije, jer već 1998. godine neke obveze iz njega su suspendirane, stvorile su i dodatna nezadovoljstva. Zbog toga se 2001. godine donosi novi Zakon, realniji i što je možda i važnije pravedniji. Istina, nekima su primanja nešto smanjena, ali nekim kategorijama, npr., nezaposlenim hrvatskim braniteljima nesposobnim za privređivanje data su dodatna prava. Kao što je to pravo na opskrbninu u iznosu oko tisuću i 100 kuna. Također dodatnim mjerama za zapošljavanje smanjen je broj nezaposlenih hrvatskih branitelja sa 32 tisuće na ispod 27 tisuća i što treba dalje nastaviti. Jer jedino rješenje položaja hrvatskih branitelja u društvu je razvoj gospodarstva, privredni rast i otvaranje novih radnih mjesta. I mislim da je to osnovna razlika između naše dvije koncepcije skrbi za hrvatske branitelje. Jedna aktivna i druga pasivna. Također, u tome novom Zakonu uvedeno je i to famozno prevođenje, što nije nikakva novost na ovim prostorima, i za veterane II. Svjetskog rata rađeno je tako nekoliko prevođenja. A ono je uvedeno u cilju zaštite, ponavljam, istinskog hrvatskog branitelja, stradalnika i poboljšanja njegovog položaja kako se ekonomska situacija bude popravljala. A da bi se povećao standard tih ljudi trebali su se odvojiti oni ostali koji su tu, pod navodnicima kažem, zalutali. I kada je sustav ustrojen sa puno muke profunkcionirao on se na ovaj način ovim Prijedlogom razara i postupak zaustavlja. Ali to nije neočekivano, kako od onih koji su nepravilnosti stvarali očekivati da ih razrješuju. Ovo je primjer što bi bilo i sa revizijom privatizacije koju bivša Vlada nije sprovela, a morala ju je sprovesti. I ta revizija nema sumnje, bila bi zaustavljena na isti način kao i ova. Ali interesantno je da se kao argumentacija za zaustavljanje prevođenja koriste podaci koji upravo dokazuju da to prevođenje treba nastaviti. Sam državni tajnik, a i sama potpredsjednica Vlade govorila je o tim podacima. Istina, potpredsjednica Vlade je nakon upita novinara, pa zašto se onda prevođenje zaustavlja kada su rezultati takvi, govorila da oni nisu baš takvi već da je prevođenje ustvrdilo svega nekoliko postotaka nepravilnosti. Ovo nadam se da su riječi državnog tajnika one prave, istinite, a one govore da od 4 tisuće 600 rješenja u 40% slučajeva, odnosno u tisuću 764 status je ukinut ili je invaliditet smanjen. A od tisuću 968 obiteljskih invalidnina u 27% slučajeva, odnosno u 527 obiteljska invalidnina status je ukinut. Čudna argumentacija, ali to smo od ove Vlade naučili slušati. Međutim, u čitavom ovom slučaju još skandaloznije je to što se prema dostupnim informacijama svakodnevni pritisci na dijelu, na članove liječničkih komisija, uz davanje naloga kako pojedine predmete riješiti. To se u bivšem ministarstvu, Ministarstvu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata kojeg ste ukinuli, pa izbacili atribut "hrvatski". A pitam vas, što bi se dogodilo da je slučajno SDP-e to predložio, zapitajmo se svi ovdje skupa. To se nije moglo dogoditi. Nitko, ni ja, niti itko od mojih suradnika nije nazivao liječnike ili službenike i nalagao kako da se nešto riješi, a upravo danas se to masovno čini. Krajem 2003. godine broj korisnika invalidskih prava bio je oko 33 tisuće. 500 više nego početkom 2000. godine. 3 tisuće osoba steklo je status, jer novi zakon koji je tako loše, koji je tako nepravedan je donio dodatna prava oboljelim od PTSP-a. Ali 2500 je izgubilo status u prevođenju ili redovitim postupkom, uz uobičajeni upravni postupak, premda mi je opet žao što nema potpredsjednice Vlade, a niti premijera koji govori o nekih 6 famoznih stupnjeva, upravni postupak je isti kao što je bio i 90-tih godina. i uz poštivanje presuda Upravnog suda. Što pokazuje da cilj postupanja u Ministarstvu hrvatskih branitelja nije bilo ni smanjenje ni povećanje broja korisnika, već jednostavno provedba zakona i zaštita pravih hrvatskih ratnih vojnih invalida i članova obitelji poginulih. Moje mišljenje je da se na taj način grade institucije pravne države i štite prava građana, a ne politički voluntarizmom, a tome je dokaz i ovaj zakonski prijedlog. Koji istovremeno odbacuje rezultate prevođenja kada su oni negativni, ali prevođenje prihvaća kada su rezultati pozitivni, tj. povoljniji za korisnika. Mislim da je ovo raritet u pravnoj praksi Hrvatske, a i šire. Najbolji sudac ipak bit će vrijeme, a neće trebati dugo čekati da se pokaže da manipulacije hrvatskim braniteljima ne mogu donijeti ničeg dobrog čak ni onima koji to čine, koji manipuliraju. Jer da se ta manipulacija vraća kao bumerang, svjedoči i ponašanje mnogih u kontekstu novih Haških optužnica i odlaska dvojice hrvatskih generala u Haag. Moram reći da je i meni neugodno kada sretnem neke članove sada vladajuće koalicije ili neke iz vodstava Udruge iz Domovinskog rata, i priupitam, kako to da se sada ne prosvjeduje, potpisuju peticije, bere kestenje i slično? Ti ljudi odjednom počnu nekamo žuriti, uz spušteni pogled odlaze bez objašnjenja tog kopertnikanskog obrata u njihovim glavama. Što se jedino može reći da jadna politika stvara jadne ljude i obrnuto. i da završim, smatrajući da ovaj zakonski prijedlog ne pridonosi zaštiti vrijednosti Domovinskog rata, i ne ide u prilog istinskom hrvatskom branitelju, Klub SDP-a ne može ga prihvatiti. Hvala.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Očekivano velik broj ispravaka netočnih navoda. Prvi se javio zastupnik Krešimir Čosić. Izvolite kolega zastupniče.
Ispravljam netočan navod gospodina Pančića, s obzirom da je ustvrdio da su, da je u protekle četiri godine obranjen dignitet Domovinskog rata. Za svakog objektivnog i nezavisnog promatrača koji bi napravio presijek medijskih izvješća, medijskih naslova morao bi zaključiti da su o Domovinskom ratu i o hrvatskim braniteljima nažalost dominirale sljedeće ključne riječi. Kao što su: lažni invalidi, kriminalci, neškolovani, nestručni i ništa konstruktivnog, ništa ozbiljnog i ništa dobronamjernog prema hrvatskim braniteljima i prema Domovinskom ratu u cijelini nije se događalo protekle četiri godine i to je ozbiljan politički problem Hrvatske političke scene i hrvatskog društva u cijelini.
Kolega zastupniče ja sam vas dužna upozoriti da ste se javili za ispravak netočnog navoda. Imamo, u redu, ali to radimo čini mi se svi, ja vas molim onda za manju osjetljivost i s druge strane. Imamo jednu povredu Poslovnika. Zastupnik Šime Lučin, izvolite.
Hvala lijepo. … [[govornik se isključio, ne čuje se]] možete upozoriti, jer se već iz prve rečenice vidjelo da nema ispravka krivog navoda. Ja vas molim da sukladno Poslovniku ispravljate … [[govornik se isključio, ne čuje se]] još je rano. Molim vas da na početku izlaganja gdje se vidi da prilikom ispravka krivog navoda se polemizira smišljenima, navode nekakvi mediji da reagirate. To piše tako u Poslovniku.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Ne bi mi trebalo narađivati, nego sugerirati. Ali kada se javljate za povredu Poslovnika, bilo bi dobro da započnete izlaganje sa člankom koji je povrijeđen, tako bi bila veća tišina u sabornici. Imamo jednu povredu Poslovnika. Zastupnik Pleša. Izvolite.
Pa upravo to gospođo potpredsjednice, vi ste prekršili Poslovnik, i to članak 209. koji govori o zastupniku koji želi govoriti o povredi Poslovnika, predsjedatelj daje riječ čim ovaj zatraži govor. Predsjedatelj je dužan poslije iznesenog prigovora dati objašnjenje, a zastupnik mora odmah navesti članak. Gospodin Lučin to uopće nije učinio.
Hvala lijepo citirali ste me. Možemo dalje. Sljedeći za ispravak netočnog navoda zastupnik Željko Krapljan. Izvolite.
Štovana gospođo predsjednice, evo ispravit ću navod gospodina Pančića. On spominje reviziju privatizacije. Mislim nije mi jasno kakve to ima veze apsolutno sa zakonom o izmjenama i dopunama o hrvatskim braniteljima? A pitao bih, da li se..
Kolega zastupniče ispravak netočnog navoda.
Evo ispravit ću točno, ispravljam da revizija nema veze, znači revizija privatizacije nema veze sa ovim danas o čemu govorimo, o ovoj točci dnevnog reda. Oprostite, očigledno kolega zaboravlja šta je bilo u Vukovaru od tvornice Borova, da tamo nije bilo privatizacije i zaboravlja od 91. do 97. šta se tamo dešavalo. Pa molim, da ne priča ono što nije točka dnevnog reda.
Mislim da ovu zamolbu nemamo predviđenu Poslovnikom. Sljedeći za ispravak netočnog navoda Josip Đakić. Izvolite kolega zastupniče.
Gospođo potpredsjednice, ispravit ću netočan navod gospodina Pančića, koji je rekao da nitko od njih nije djelovao na liječničke komisije niti im je palo napamet u riješavanju statusa invalida. Nije djelovao, jer ste vi postavili komisije po vašoj stranačkoj podobnosti. i uz njih tjelesne čuvare, koji su … slučaju fizički nasrnuli na 100%-tnog invalida, slijepoga, i fizički ga povrijedili. Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Ispravak netočnog navoda Niko Rebić. Izvolite kolega zastupniče.
Nije točno da je ova ili bilo koja HDZ-ova vlada radila nepravde prema braniteljima. Istina je gospodine Pančiću da ste prave … činili upravo vi i vaša Vlada, a vrhunac bahatosti vaše Vlade i vas je bilo nefinanciranje braniteljskih udruga koje nisu podržavale vas i vašu Vladu, niti vašu politiku. Dakle, vi ste sebi uzimali za pravo da ocjenjujete koje su to udruge podobne da mogu dobiti novac.
Kolega zastupniče, ovo je već rasprava, nije ispravak netočnog navoda. U prvom djelu je to bio. Povreda Poslovnika, zastupnik Lučin, izvolite.
Evo, kažu mi 209. ali ja se pozivam i na 214. Predsjednice, bilo bi već vrijeme da nekome date opomenu. Pročitajte članak 214. on vam daje pravo kada se na ovakav način raspravlja da se da opomena. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ako počnem dijeliti opomene, čini mi se da posljednjih 10.-ak prijaveljenih bi ih sigurno dobili. Hvala lijepo na sugestijama. Sljedeći za ispravak netočnog navoda, zastupnik Željko Nenadić. Izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, štovani kolege. Ispravljam netočni navod da je zakon bio pravedan. Treba pitati one na koje se zakon odnosi a to mi koji smo bili zapovjednici na prvoj crti bojišnice i kojima su se ti ljudi obraćali tijekom provođenja vašeg zakona, gospodine Pančiću, vrlo dobro znamo koliko je taj zakon bio pravedan. Hvala.
Hvala lijepo. Javio se i državni tajnik, gospodin Tomislav Ivić, izvolite.
Hvala lijepo, gospođo potpredsjednice. Samo odgovori na nekoliko konstatacija bivšeg ministra, gospodina Pančića. I meni je isto osbono žao zašto gospodin Pančić nije bio nazočan na sjednici saborskog odbora gdje su bili predstavnici svih udruga iz Domovinskog rata pa da čuje njihovo razmišljanje o postojećem Zakonu o hrvatskim braniteljim. Druga stvar koju želim ovdje jasno i glasno demantirati, nikakvi pritisci ni pozivi prema liječničkim povjerenstvima iz Ministarstva nisu bili niti će ih biti. Ne želio političkim dekretima određivati koliko će u Hrvatskoj biti vojnih invalida, posebice onih oboljelih od PTSP-a. Što je čini mi se u proteklom sazivu biti slučaj. PTSP-i je realan hrvatski problem i ni po čemu broj oboljelih od PTSP-a u Hrvatskoj ne odskaće od svjetskih prosjeka bez obzira o kojima ratovima se radi. Svi smo svjedoci svakodnevno u novinama možete pročitati o ubojstvima hrvatskih braitelja i umjesto da se nad takvim i sličnim činjenicama zamislimo a posebice nad onom da je suicid kod hrvatskih branitelja 3 do 5 puta veći nego kod ostatka populacije mi izlazimo sa ovakvim konstatacijama. I još jedno pitanje. Zašto se sa prevođenjem toliko odugovlaćilo i čekalo? Zašto je do 31. 12. 2003. godine riješeno nešto malo više od 10% slučajeva. Očigledno da se uvidjelo greška i da se taj vrući kesten hito prepustiti drugoj novoj vlasti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa državnom tajniku. Kolega Pančić, ostajete kod ispravka netočnog navoda?
Da, ima nekoliko
Izvolite.
Evo, ovaj zadnji da se to željelo prepustiti novoj vlsti. Nije, nije točno. Ustrojavala su se liječnička povjerenstva koja su počela sada radititi i sada vi mijenjate zakon a naloge, i to je drugi ispravak netočnog navoda dajete istim tim liječnicima u komisijama da određene slučajeve rješavaju pozitivno. Vi ste možda novi pa ne znate što se događa u Upravi iza branitelje gdje je dat nalog da sva negativna rješenja se stave u ladicu i da se liječnicima vrate sa nalogom da se sada pozitivno to ocijeniti uključujući i branitelja koji je napao službenicu u Ministarstvu, moram reći da se to nikada u Ministarstvu hrvatskih branitelja nije događalo. Ministrica mu je obećala, barem su to novinari tako prenjeli da će njezin, njegov status biti pozitivno rješen.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Predstavnik predlagatelja uvijek može uzeti riječ jedino ne bi bilo dobro da to bude u pravilu iza ispravka netočnog navoda, ali izvolite, državni tajniče, imate pravo.
Gospođa potpredsjednica je navedenom obećala da će se slučaj riješiti a ne u kojem smislu. Dakle, ona nije rekla da će se slučaj pozitivno riješiti nego da će osobno utjecati da se slučaj što prije riješi. I odgovorno tvrdim još jednom nikakvih intervencija prema liječničkim povjerenstvima nije bilo.
Hvala lijepo. Idemo sa 10-minutnom raspravom. Poštovani zastupnik Vlado Jukić, izvolite kolega.
Štovana gospođo potpredsjednice, gospodine tajniče, kolegice i kolege. Kao hrvatskom branitelju moram priznati da mi nije drago slušati ton ovih polemika jer sam u uvjerenju, a vjerujem da to misli i većina kolega i kolegica kao ovo tema, a tema je status i pravo hrvatskih branitelja nije ona oko koje bi trebalo politizirati. Ali očito da je to, da je to neizbježno i kažem još jedanput nije, nije mi drago slušati takav ton rasprave. Mi smo danas u raspravi o Izmjenama i dopunama zakona o pravima hrvatskih branitelja, o kratkim izmjenama i dopunama koje je između ostalog inicirao i moj klub, Klub Hrvatske stranke prava i mi smo iznjeli dovoljno argumenata za da se ovakva promjena zakonska dogodi. I držim da imamo pravo isto tako i reći nešto u prilog tome da je potrebno donjeti ove izmjene i dopune zakona i iz razloga što je Klub Hrvatske stranke prava u prošlom mandatu sabora uočivši probleme vezane uz zakon donešenj 2001. godine uočivši te probleme, mi smo si dali truda, velikog truda i napravi smo Prijedlog zakona koji je prošao prvo čitanje u Hrvatskom saboru i koji je po našem mišljenju rješavao ako ne sve, a ono barem najveći dio problema koje smo uočili u primjeni važećeg zakona. Valja reći da je 2001. godina bila jedna vrsta prekretnice kada se govori o skrbi, o zakonskim rješenjima prava hrvatskih branitelja jer isto tako valja podsjetiti sve one kolege koji, s čime se sam slažem, uvijek naglašavaju potrebu konsenzusa kada se radi o hrvatskim braniteljima. Mi smo u Hrvatskoj državi taj konsenzus imali kada smo donosili zakon 1997. godine. Naime, zakon je donešen jednoglasno. Za taj zakon koji se je mijenjao 2001. godine glasovali su svi klubovi parlamentarnih stranaka pa i većina kolega danas nazočnih i u poziciji i u oporbi i njihove političke stranke. Dakle, mi smo taj konsenzus imali. Kada je predložena promjena zakona 2001. godine jedini stvarni i pravi argument o kojem je bilo govora i u tijekom rasprave i u kojem se govorilo sa ove govornice bio je teška materijalna situacija vezana za financije i potreba štednje i smanjenja izdvajanja za prava hrvatskih branitelja. O tome, a danas smo imali priliku čuti i neku drugu priču od onih istih ljudi koji su nam danas, onda govorili jedno, danas govore drugo. O tome da je promjena učinjena samo zbog štednje, danas nije bilo niti govora. Nego smo čuli sasvim neke druge argumente koji govore o potrebi revizije, pravednosti, kriterija i slično. Pa mislim da sam dužan to upozoriti bez obzira što i onda kao i danas hrvatska javnost je imala i priliku i mogućnost slušati. Predložena je izmjena zakona 2001. godine uz obrazloženje kako je potrebno smanjiti 18% sredstva jer Hrvatska država nema sredstava a nakon toga kao što svi znamo prošla su tri proračuna i na svakom od sljedećem proračunu ta sredstva ne samo da su smanjenja prema važećem zakonu, još uvijek važećem zakonu nego su se rapidno povećavala. I to je dovoljan argument a on se može isčitati iz, sa interneta, iz izvješća o utrošnji državnog proračuna. Već te iste godine je 2 milijarde i 600 potrošeno umjesto 2 i 300 koliko je najavljeno pa one slijedeće dvije i osamsto pa navodno prošle tri milijarde i dvjesto. Samo taj jedan argument, a radi se o stotinama milijuna kuna govori o tome kako je zakon iz 2001. godine promašen. U svakom slučaju je promašen, promašen u smislu da smo mi zastupnici i koji smo glasali protiv, a i oni koji su glasali za, bili obmanuti prilikom predlaganja ili je onaj tko ga je predlagao svjesno ili nesvjesno dao potpuno krivu informaciju vezano za financiranje toga Zakona. A to je, oprostiti ćete važna, ako ne i najvažnija činjenica kada govorimo o tome možemo li određena prava i, i isfinancirati. I iz tih i još mnogih drugih razloga Klub HSP-a je u prošlom mandatu predložio novi Zakon o pravima hrvatskih branitelja i mi smo svoj prijedlog i argumentirali činjenicom kako je važeći zakon u većini svojih odredbi neprovediv. A da je neprovediv govore argumenti o velikom postotku poništenih rješenja istoga Ministarstva, više od 70% i mnogi drugi argumenti pa između njih i traženje mirovinskog, središnje službe vjerodostojnog tumačenja istoga zakona. Postoji niz argumenata kojima se može utvrditi kako se taj zakon jednostavno nije mogao provesti s jedne strane, a time je doveo u pravnu i svaku drugu nesigurnost većinu korisnika, a s druge strane izazvao je veliko nezadovoljstvo među hrvatskim braniteljima i ja koji jesam i član udruge i koji sam bio član Odbora za ratne veterane mogu reći da je vrlo teško biti, bilo naći u proteklom periodu pa i danas nekog korisnika, a to znači hrvatskog ratnog vojnog invalida ili člana obitelji koji bi rekao nešto dobro o važećem Zakonu o pravima hrvatskih branitelja. I to su argumenti koji govore u prilog činjenici kako je potrebno mijenjati taj Zakon. Njega naravno moguće je mijenjati potpuno novim zakonom ili ovim takozvanim palijativnim mjerama koje smo mi predložili i koje su usvojene i koje treba podržati kako bi se dobilo na vremenu da se napravi, napravi i taj novi zakon. Isto tako valja reći da kada smo bili na izborima i govorili o svojim izbornim programima i braniteljka populacija su birači i oni su glasovali za pojedine političke stranke i za programe pa između ostalog i za danas vladajuću stranku koja je na svakom izbornom skupu obećavala dvije stvari: vraćanje dostojanstva hrvatskim braniteljima i tvrdila kako ima spreman novi Zakon o pravima hrvatskih branitelja. Nakon nekoliko mjeseci, a prošlo je 100 dana, danas je 101. danas dakle po nekakvim nepisanim pravilima moguće je i kritički se osvrnuti na rad Vlade i potrebno je, možemo ustvrditi kako novog zakona unatoč predizbornim obećanjima nije bilo niti da ga ima nego se tek sada, evo možda je jednu ili dvije sjednice održala radna grupa koja ima zadaću početi izradu Nacrta prijedloga zakona i to kašnjenje nije dobro, nije dobro ni za hrvatske branitelje, a nije dobro ni za vladajuću koaliciju koja na taj način sporo počinje, tek počinje izvršavati svoja, svoja predizborna obećanja. Pitanje vraćanja dostojanstva hrvatskim braniteljima je vrlo široko pitanje. Ono nije vezano samo za materijalna prava branitelja jer podsjetimo se i 2001. godine kada se među udrugama raspravljalo o potrebi da se mijenja Zakon o pravima hrvatskih branitelja uz argument da je potrebno radi štednje smanjiti 18%, nijedna relevantna udruga, predstavnik korisnika znači branitelja obitelji nije rekla nitko od tih branitelja nije rekao da nije spreman snositi posljedice teškog materijalnog stanja u društvu i svi su bili spremni da se i njima kao i mnogim drugima smanje materijalna prava u korist financijske stabilnosti Hrvatske države. Ali ponavljam nije taj argument kasnije, provedbom zakona pokazalo se da to nije bio argument jer su sredstva povećavana svake godine nego se dogodilo sasvim, sasvim nešto drugo. Pitanje dostojanstva hrvatskih branitelja je pitanje njihovog statusa u društvu i pitanje njihovog položaja kada osim samog zakona i nije samo zakon u pitanju, pokušavaju ostvarivati svoja prava. I tu imamo niz problema od kojih je potrebno početi neke hitno rješavati. Prvi koji je potrebno riješiti je pitanje administracije i administriranja i birokracije. Jer sam zakon u praksi i ovaj i svaki drugi dovodi do niza problema koji izazivaju nezadovoljstvo hrvatskih branitelja. Pa imamo niz primjera da carinska služba naputcima jednostavno lopta se sa braniteljima. Imamo primjera da branitelji moraju svake godine, udovice, za udovice i djecu naprimjer vaditi ponovno potvrde da nisu bili u neprijateljskim postrojbama. I imamo i niz drugih primjerima gdje birokracija i administracija u provedbi zakona ne poštuje dostojanstvo i dignitet hrvatskih branitelja i tih je primjera sve više i više kako više vremena protiče od, od, od trajanja Domovinskog, Domovinskog rata. Pa i primjer onaj, jedan od bitnih primjera recimo kod ostvarivanja prava postrojbe koje su pravni slijednice, ratnih postrojbi i njihovi novi zapovjednici što više godina od rata protiče sve teže i sve lošije i vrlo nerado pišu ponovno ratne putove. Često puta u drugačijem kontekstu nego što je to bilo kod prvih potvrda i nakon toga opet birokracija, administracija tim istim braniteljima temeljem takovih potvrda uskraćuje prava i ponovno imamo jednu šumu i šumu tužbi i sudskih postupaka. Stoga osim ove promjene zakona ono što Ministarstvo može učiniti, treba učiniti treba hitno poduzeti mjere kako bi uvelo reda u svojim redovima. Prije svega pri, među djelatnicima Ministarstva koji su velikim dijelom uzrok nezadovoljstva hrvatskih branitelja, a zatim koliko god je to moguće u cijeloj upravi kako bi hrvatski branitelji nakon što ove mjere donesemo mogli te, to svoje pravo u stvarnosti i ostvariti bez nepotrebnog birokratiziranja i maltretiranja čemu su prečesto i do sada bili izvrgnuti. Vidim da mi vrijeme ističe. Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Prije nego idemo na ispravke netočnih navoda dvije obavijesti. Nastavak 3. sjednice Odbora za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora održati će se danas, dakle srijeda 24. u 14.00 sati, dvorana 133 na prvom katu. I za sutra sjednica Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu u 14.15, tu je došlo do promjene termina pa vas lijepo molim da obratite pažnju, u dvorani 149, prvi kat. Ispravci netočnih navoda. Prvi se javio zastupnik Pančić. Izvolite kolega zastupniče.
Hvala. Ispravljam netočan navod gospodina Jukića gdje on kaže da su saborski zastupnici odnosno on osobno bio obmanut prilikom donošenja novog Zakona jer je rečeno da će se financijska sredstva smanjiti a ona su se rapidno povećala. Iako sam to nekoliko puta pokušao objasniti gospodinu Jukiću na Odboru za veterane, pokušat ću još jednom ponoviti, a to je da su se sredstva povećala isključivo zbog toga što je financiranje prava iz mirovinskog osiguranja prebačeno u potpunosti iz Mirovinskoga fonda na Državni proračun.
Kolega zastupniče osim pokušaja ispravka tu je bilo i tumačenje. Hvala lijepo.
Pa kako ću ispraviti?
Povreda poslovnika, zastupnik Kovačević. Izvolite.
Gospodin Pančić je prekršio članak 209., stavak 2. jer on uopće nije ispravio jer to stoji u ovome Prijedlogu zakona što je gospodin Jukiš isticao.
Hvala lijepo. Sljedeći ispravak netočnog navoda. Zastupnik Đakić izvolite.
Gospođo potrpredsjednice ispravit ću netočan navod uvaženog kolege Vlade Jukića u kojem tvrdi da vladajuća garnitura nema Zakon o pravima hrvatskih branitelja s kojim se je hvalila. Mi ga imamo a ovo povjerenstvo koje je osnovano će ga još jedan puta proanalizirati predstaviti ga svim klubovima usaglasiti sa ga svima i onda ga dati u proceduru. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Kolega Kovačević povreda Poslovnika.
Isto članak kršen je 209. gdje je taj zakon. Ja ga nisam vidio ni Vlada. Pokažite nam.
Nisam sigurna tko sada krši zakon kad postavljate pitanje. Ali dobro. Prihvaćam ispriku. Krećemo na raspravu. Sljedeća se prijavila kolegica Ruža Lelić. Izvolite kolegice.
Gospodine tajniče, kolegice i kolege. Pozravljam stavljanje u saborsku proceduru prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Što je u ostalo mu skladu sa predizbornim obećanjima. Domovinski rad je dio naše dične prošlosti koji bi netko htjeli da zaboravimo a koje ne želimo zaboraviti onda da je se smramimo. A kako da zaboravim patnje Vukovara, tužnu kolonu iz Iloka koju smo dočekivali. Ratnu bolnicu u Županji i strah od okupacije. Zaslužni za tu prošlost su hrvatski narod i građani Hrvatski a svakako najviše hrvatski branitelji, koji ih je evo čujemo 141 tisuću i 500. Oko 40 tisuća je korisnika invalidskih prava i korisnika prava na obietljsku mirivinu. Dok za usporedbu nakon 60 godinaod završetka II Svjetskog rata 66 tisuća i 520 je korisnika mirovina iz NOB. Taj podatak jasno govori da adekvatna idostojna skrb o onima kokji su to svakako najviše zaslužili neće osiromašiti hrvatsku državu i hrvatske građena. Zakon o prevoenju svih korisnika invalidskih prava hrvatskih ratnih vojnih invalidla iz Domovinskog rata i korisnika prava na obiteljsku mirovinu znači svih onih od 100% oštećenja organa do skupine 20% oštećenja. Te prevođenja sivh korisnika na stambeno zbrinjavanje. Znači prevođenju podlježe svih onih 40 tisuća korisnika a kao što čujemo prevedeno je 4 tisuće i 400. Za 1764 korisnika bivše ministarstvo pokrenulo je postupak znači za smanjenje ili umanjenje prava. Vidimo stoga dsa bi to postuapk trajao jako dugo i da bi opteretio a da ne govorim o sudskim postupcima koji bi se nakon toga pojavili. Ovako stalno preispitivanje prava i revizije dovoe do toga da izazivaju jednu pravnu nesigurnost jedno nezadovoljstvo stvaraju jednu psihičku nestabilnost kod ove posebno osjetljive grupe stanovništva. Zato podržavam izmjenu i dopunu ovoga zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. KOlegica zastupnica. Sljedeći se prijavio za raspravu uvaženi zastupnik Drago Prgomet izvolite kolega zastupniče.
Poštoavna gospođo dopredjsednice, gospodine državni tajniče, siggurno neću ništa novo reči ako potvrdim tko zna koliko puta već ovdje spomenutu tvrdnju da doista je malo i dobro što je malo t ema i događaja koji u ovoj državi zavređuju biti izglasani ili vrednovani konsenzusom. A sigurno je Domovinski rat jedna od takvih tema jer je jedan od tavkih događaja. I dosita ako ništa ili o ničemu bi trebalo manje govoriti paušalno sa krivim objekcijama i sa puno više senzibiliteta onda je to Domovinski rat. A pogotovo onaj dio kojeg svi smatramo najvrijednijim a to su ljudi odnosno hrvatski branitelji. I kada bi uzeli u obzir izglasanu Deklraciju o Domovinskom ratu onda bi se steako doista dojam da oko toga neme prijepora odnosno postoji visoko stupanj konsenzzsa. Međutim samim time da po tko za koji put u ovom Saboru raspravljamo o zakonima koji se tiču hrvatskih branitelja bojim se da je taj konsenzus samo deklrativne prirode. Kada je riječ o izmjenama ovoga Zakona odnosno o onikm dijelovima koji govore o prevođenju moram priznati da moj nekakav osobni stav da ukoliko se već htjelo biti principijelan i doista na određeni način donjeti uštede u državnom proračunu. Ispraviti nepravde ili kazniti zloupotrebe onda je doista trebalo biti principijelan pa sev korisnike državnog proračuna staivti pod istu mjeru odnosno staviti pod institut prevođenja. NO ovako se dosita čini da je na od ređen način zahvaljujući to moramo priznati nezakonitostima kojih je bilo i koji su zakonski utvrđeni, jedna društavena populacija u ovom slučaju branitelja stavljena na neću reću stup odgovornosti. Ali na određen način ipak kažnjena žigosana pa skoro bih se usudio reći jedna grupa društvena populacija na kojoj je država po malo i trenirana strogoću. Pogotovo ja sada ne znam što je u pitanju dali krivi proračuni fianncijskih efekata kada su donješene ove promjene odnonso zakon. Da, ako je točno ovo što je državni tajnik rekao, da ćemo kroz tužbe imati situaciju ne da ćemo uštedjeti nego da će država izgubiti financijska sredstva koja je planirala uštediti onda doista ne vidim razloga zašto se na jedan takav način išlo u promjene zakona. I bojim se da tu i država nije pokazala odgovornost najblaže rećeno u toj nekakvoj financijskom proračunu. Prema tome, kretko rečeno poštivanje za, sankcioniranje nezakonitosti da, nezakoniti privilegija da, ali svakkao ne i anatomiziranje u ovom slučaju hrvatskih branitelja. Što se tiče novoga zakona koji je u pripremi ja bih apelirao na Vladu da umjesto ovakvih prijeldoga kakve smo imal iprije tri godine da se uvodi sistem insituta da povede računa o nekim zakonskim dijelovima odnosno člancima koji prilično nejasno govoore o tome kako steći status hrvatskog branitelja, odnosno hrvatkog ratnog vojnog invalida. I bojim se da jedan dio javnosti upravo iz razlgoa širokog tumačenja tih zakonskih odredbi stekao na određen način jednu negativnu predođbu vezanu uz ovu problematiku. S druge strane kad već govorimo o tom zakonu koji je u pripremi ja bih doista molio Vladu da već vodi računa i o jednom najvećem u biti dijelu hrvatske braniteljske populacije, koji na određen način u dosadašnjim zakonima a ne pripadaju kategoriji umirovljenika na žalost poginulih hrvatskih ratnvih vojnih invalida su ipak na određeni način stavljeni u drugi plan. I ono što bi na kraju rekao kada smo već svi nekako govorili o tom dostojanstvu, mislim da i po hrvatske branitelje jedna od i te kako bitnih mjera koje bi doista imalie za cilj štiti dostojanstavo hravtskog branitelja je napokon donjet izakon a ne svako malo izlaziti sa nekakvim promjenama bez obzira o kojoj vlasti se radi. jer doista vraćam se na počeak svojeg izlaganja doista ako i o čem utreba imati konsenzus ako i o čemu treba imati pozitivan stav onda je to Domovinski rat onda su to hrvatski branitelji. Čestim izmjenama novim zakonima sigurno to nećemo uspjeti postići. hvala vam lijepa.
Ispravak netočnog navoda zastupnik Leko izvolite.
Hvala lijepa. Osjećaj pravičnosti mi ne da prešutiti kvalifikaciju kolege Pegometa da je trenitanje strogoće razlučivanje prava i pravice od ne prava i nepravde. Dali se tko zalaže da zaboravimo i tvrdimo da nema onih koji su zloupotrijebili institut hrvatskih branitelja. Je li sve u redu tamo? Nije.
Gospodine Leko koji je točno ispravak?
Pa ne može se kvalificirati zakon koji traži razlučivanje pravde od nepravde da je treniranje strogoće. Netočno, nepošteno, neprincipijelno. Hvala.
Kolega zastupnik prihvaća vašu raspravu. To bi inače mogla biti povreda Poslovnika. Sljedeći se prijavio Željko Kurtov. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ja ću pokušati biti što kraći i pokušat ću iznijeti neke stavove kao branitelj koji ipak vidim iz ove dosadašnje rasprave gledam malo drugačije na ovu cijelu stvar. Mislim da branitelji invalidi o kojima je sada riječ, zaslužuju da o njima raspravljamo na jedan način bez dnevne politike i bez politiziranja. Ne može nama nitko vratiti dignitet i ponos, hrvatski branitelji to imaju od uvijek i imat će ga uvijek. Može se mijenjati koliko hoćete Vlada, prošla, HDZ-ovska je prošla, koalicijska sadašnja, HDZ-ovska je iduća, ne znam koja, ponos i dignitet hrvatskih branitelja nikada neće nitko oduzeti jer mi ga imamo, zato smo i stupili u obranu ove domovine i mi smo to pokazali iz svojih djela. Ja ću se osvrnuti na slučaj, ovdje je netko u diskusiji rekao da ćemo mi dati PTSP braniteljima. Gospodo PTSP braniteljima neće dati Hrvatski sabor ni hrvatska Vlada. PTSP su branitelji zaradili na ratištu i za one koji ne znaju ni današnji Zakon o PTSP-u nije pošten, a mislim da ćemo ga mi vrlo brzo riješiti pa ja ću se truditi iz petnih žila da to napravimo. Po dosadašnjim iskustvima u Americi, nakon 20 godina se javlja PTSP gospodo, a ne zakonskim rokom od godinu dana ili mjesec dana. Ja bih to nazvao nesnalaženjem, neznanjem, ali nikako s tim da bi netko to pokušao hrvatskim braniteljima oduzeti pravo da bude bolestan i da se liječi. Pa mislim da do tog apsurda nitko u ovoj sabornici neće ići i mislim da smo tu što se tiče tog dijela, svi skupa za to da se napravi nešto pozitivno i da ovaj zakon, tj. ovo prevođenje o kojem mi danas pričamo, ustvari zaštiti naše branitelje koji jednostavno nemaju više živaca. Nemaju snage dokazivati svoj status, dokazivati svoju bolest. Ja nisam imao namjeru ulaziti u neku polemiku, ali ja vam moram ovdje ispričati. Prije dva mjeseca, tri mjeseca ima slučaj. Jedan moj vojnik bivši je obolio i lovili smo ga okolo i na kraju sada kao njegov zapovjednik došao i on je mene poslušao i išli smo u bolnicu da mu se pruži pomoć. Gospodo tamo sam našao još dva moga borca i vjerujte mi da sam zaplakao kao malo dijete. Prema tome o takvim ljudima mi ovdje raspravljamo i mislim da je jedan način u ovoj raspravi u ovoj sabornici da bi trebalo se više uvažavati ljudi invalidi iz Domovinskog rata. Ja sam podnio amandman, ja ću ga ovdje pročitati, budući da želim biti konstruktivan. Predmet je amandman na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Članak 7. iza stavka 2. dodaje se stavak 3. koji glasi: "Sa isplatom primanja iz prethodnog članka započet će se 1. siječnja 2005. godine. Odredbama stavka 2. članka 7. Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji propisano je da će neisplaćena primanja temeljem konačnog rješenja kojima je status i pravo priznato za stalno biti isplaćeno u roku od tri godine." Uvažavajući da se radi o velikim sredstvima koja ne mogu biti namaknuta unutar jedne proračunske godine, smatram da bi ipak trebalo odrediti ovim zakonom i to prvo u relativno kraćem roku godinu dana, makar započne sa isplatom i time manifestira politička volja za provedbu ovog zakona i drugo, radi izbjegavanja mogućnosti da se čeka do zadnjeg časa i onda proračun za 2007. jednokratno optereti ukupnim iznosom ili u goroj varijanti u nemogućnosti isplate u jednoj proračunskoj godini cijela stvar dodatno prolongira. Znači moj amandman je da se počne sa isplatom od 1.1.2005. godine. To bi bio moj prilog i ja ću ovaj zakon podržati, izmjenu zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepo kolega zastupniče. Sljedeći je na redu kolega zastupnik Mate Arlović. Izvolite.
Gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege. Mislim da nema nikoga u ovoj sabornici, a među njih spadam i ja, tko ne bi priznao pravo bilo koje koje treba i može ostvariti pod zakonom propisanim uvjetima i u postupku propisanim zakonom bilo koji branitelj koji mu daje Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rada. Prvo to želim konstatirati. Ali upravo iz tog razloga donesen je Zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata u kojem su između ostaloga utvrđena prava kao što su invalidska prava hrvatskog ratnog vojnog invalida, pravo na novčanu naknadu, pravo na stambeno zbrinjavanje koje u sebi obuhvaća pravo na stan, otkup stana, stambeni kredit, zatim pravo na obiteljsku mirovinu i invalidsku mirovinu, prava svih nezaposlenih, pravo na utvrđivanje invalidnosti i pravo na profesionalnu rehabilitaciju. I sad šta se dešava? Tko je ta prava utvrdio? Zakon. Tko provodi zakon? Po sili Ustava Vlada Republike Hrvatske, odnosno državna uprava i naravno pravosudna tijela. Postavlja se sada sljedeća situacija i sljedeće ozbiljno pitanje. Ja ozbiljno mislim da je ovo nečuveni oblik, nezapamćeni primjer dubokog zadiranja zakonodavne vlasti u izvršnu i u sudbenu vlast koja na sebe preuzima ili na sebe preuzima odluku da zakonodavno uredi, zakonodavno ostvari i propiše ostvarivanje prava i utvrdi prava mimo Ustava. Kolegice i kolege ovim zakonom se po prvi puta dešava da se u upravnom postupku pa i u slučajevima zapravo kada se već pred sudbenim vlastima okončao cijeli postupak, rješenja koja su nepovoljna za nositelje prava koja su utvrđena nepovoljna po pojedinog nositelja praktički poništavaju i vraćaju se na prvobitna rješenja koja su bila povoljna. A šta je u tome postupku utvrđeno? Utvrđeno je ispravno činjenično stanje, utvrđeno u postupku koji propisuje po zakonu, po upravnom postupku ili upravnom sporu eventualno koji završi na sudu i na kraju krajeva primijenjeno odgovarajuće materijalno pravo. Kojim pravom mi bez utvrđivanja svih ovih činjenica koje po zakonu su propisane da se trebaju utvrditi prilikom utvrđivanja pojedinačnog prava korisnika možemo jednostranom odlukom putem zakona poništiti sva rješenja, takva rješenja i zapravo donijeti, poništiti sav taj posao koji se radio. Na kraju krajeva s ustavnopravnog aspekta taj dio nije u redu. Drugo što je interesantno, da se u isto vrijeme u tako provedenim postupcima u kojima je opet utvrđeno ispravno i činjenično stanje i u odgovarajuće propisanom postupku i pravedno primijenjeno materijalno pravo, a ako je povoljnije rješenje nego što je bilo prije provođenog postupka tada to povoljno rješenje odgovara i može ostati na snazi, kaže ovaj Prijedlog zakona. Prema tome, šta smo mi preuzeli na sebe, kao Sabor, ulogu? Ulogu suca i sudnice, ovim zakonom, i to je ono što se ne bi smjelo dogodit i ne bi se smjelo dogoditi ako se želi ukinuti prevođenje, onda se treba zapravo propisati da ponovno državno tijelo izvrši odgovarajući postupak i da nam oni u upravnom postupku, odnosno sudbenom postupku zapravo pitanje riješe. O čemu se radi? Radi se o tome da se zapravo ona prava koja prethodno pročitao, sva ta prava se ukida prevođenjem tih prava. I niko nema pravo tvrditi i omogućiti, odnosno izvršiti provođenje, a da zapravo posumnja i na temelju dokaza može tvrditi da neko eventualno to pravo nije ostvario u skladu sa Zakonom propisanim u uvjetima o postupku koji je propisao zakon. Zapravo, šta mi radimo? Ozakonjujemo i one slučajeve koji su na protupravan način, na prijevarni način eventualno došli do ostvarivanja nekog prava kao prava branitelja, a na štetu svih ostalih branitelja kojima pripada to pravo. To je prvo što sam htio, drugo što sam htio naznačiti. Treće što sam htio naznačiti, uvodi se novi rok u gospodarskoj praksi, kada su u pitanju, kada je u pitanju država i njena obaveza plaćanja, a to je da ako bi se priznala ova prava na temelju članka 7. stavka 2., onda se određuje da će se ta prava isplatiti sredstva u roku od 3 godine. Draga gospodo, radi se o osobnim pravima. Prema tome, ako mi već želimo zamijeniti i suce i sudnice i upravni postupak i upravne, upravna tijela koja su obavili svoj posao, onda ne možemo reć da pravo koje je osobne naravi, kao što je pravo na naknadu, kao što je pravo na obiteljsku mirovinu, kao što je pravo primjerice na invalidsku mirovinu ili kao što je pravo na mirovinu hrvatskog ratnog vojnog invalida ili pitanja prava oko invalidnosti ili prava oko, na stan, itd, a njemu to pripada i ostvaruje, ne možemo reć da će se to ostvarivat u roku od 3 godine, nego moramo reći da će se to ostvarivati od dana stupanja na snagu ovoga Zakona i njegove početke, njegove primjene. Jer on treba invalidninu dobit. Njemu ne možete reć da ćemo mu platiti kasnije. I u takvoj situaciji mislim da se sasvim jasno zapravo vidi da je nemoguće zakonom ući u ono što mu pripada u upravnom postupku i sudbenom, eventualno upravnom sporu, i da ta pitanja trebalo je riješiti drugačijom izmjenom i dopunom Zakona i naložiti zakonskim putem, nadležnim državnim tijelima da obave odgovarajući postupak. Ovako je ovaj Zakon zapravo potpuno neprovediv i one će izazvati velike probleme i učinke koje neće imati nikakvog doprinosa u vladavini prava i uspostavi pravne države u Republici Hrvatskoj. A osim toga, dovest će do toga da će biti jedan presedan koji će pokazivati kako se zakonodavnom voljom, nametnutom voljom većine praktički može bitno zadirati u podjelu, ustavnu podjelu između zakonodavne, izvršne i sudbene vlasti i na taj način će se bitno remetiti, zapravo, funkcioniranje temelja vladavine prava i pravne države. Iz svih tih razloga nije moguće, ne da se ne želi, nego nije moguće podržati ovaj Zakon zbog tog, ovaj Zakon treba zapravo, bilo bi najbolje pretvorit ga u prvo čitanje i da eventualno kroz ove rasprave i ove primjene koje se donesu, da se eventualno vide kako, na koji način do drugog čitanja pripremiti novi Prijedlog zakona, Konačni prijedlog zakona u kojem bi se to i na koji bi se način moglo to urediti. A ne na ovakav način kako je ovdje predloženo jer ovim načinom praktički se pokazuje apsolutno da na sebe Sabor preuzima ulogu i izvršne i sudbene vlasti, što on nema pravo po sili samoga Ustava. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo, kolega zastupniče. Jedan ispravak netočnog navoda. Poštovani zastupnik Josip Đakić. Izvolite, kolega zastupniče.
Hvala lijepo, gospođo dopredsjednice. Ispravio bi netočan navod gospodina Arlovića u kojem, što znači da nije točno da ozakonjujemo sva protupravno stečena rješenja. Već eventualno nezakonita, već eventualne nazakonitosti u stjecanju tih prava otklanjat će se primjenom pravnih instituta koji važe za sve druge građane u Republici Hrvatskoj. [[Upadica se ne razumije.]] To je točno. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Idemo s raspravom. Sljedeća je na redu kolegica Božica Šolić. Izvolite, kolegice zastupnice.
Hvala lijepa, gospođo potpredsjednice, gospodine državni tajniče, gospodo zastupnici. Zakon koji je stupio na snagu 2001. godine i u njegovoj primjeni prisutni su bili veliki problemi i velike nepravde, zbog temeljnog negativnog pristupa rješavanju svih pitanja vezanih uz ostvarivanje prava branitelja, ali i obitelji poginulih branitelja. Ovaj Zakon iz 2001. ne samo da je bio restriktivan u svim pitanjima vezanim za ovu osjetljivu populaciju, već se nastojalo u samoj njegovoj primjeni na ponižavajući način još više otežati primjenu i time zapravo na jedan krajnje perfidan način onemogućiti ostvarivanje zakonom utvrđenih prava, koja su ionako bila umanjena. Tako se krenulo u tzv. prevođenje postojećih prava i to 100%-tnih ratnih vojnih invalida od 1. skupine do 10. Revizije su dugo, revizije su provođene nekoliko puta, a najpoznatiji primjer je gospodin Beštek, ali i puno drugih najtežih invalida. Cijeli jedan sustav je bio uključen u bespravljenje i ponižavanje onih ljudi koji su svoj život i svoje zdravlje dali u obrani suvereniteta Republike Hrvatske. Ne pitajući za cijenu kada su bez naoružanja i odgovarajuće opreme odlazili na sva ratišta. Svoje zadaće u obrani Domovine obavljali su časno, hrabro i odano, a onda se na njih obrušila lavina ponižavajućih objeda u stilu da su svi lažni invalidi, da majke, djeca i udovice poginulih hrvatskih branitelja imaju prevelike privilegije, prevelike invalidnine, da i to treba smanjiti uvođenjem poreza na te iznose. Ti isti zakonodavci nisu niti jednom zapitali je li bila privilegija kada su branitelji bez ikakvih pitanja odlazili na ratišta, kada su se vraćali svojim obiteljima u sanducima ili teško ranjeni i bolesni. Tijekom primjene ovog krajnje ponižavajućeg Zakona, mnogi od branitelja izvršili su suicid jer nisu mogli podnijeti način na koji se postupa s njima, a nije ni bila pružena niti odgovarajuća skrb niti njima, niti njihovim obiteljima. Primjena Zakona iz 2001. odvijala se istovremeno s velikim otpuštanjima u MORH-u i MUP-u, odnosno slanjem u mirovinu i to u najvećem broju slučajeva, baš onih koji su bili branitelji. Sve to je još više otežavalo njihovu ionako tešku situaciju jer su njihove mirovine, naknade ponižavajuće niske, a status hrvatskog ratnog vojnog invalida nisu mogli ostvariti, budući da je cijelo postupak bio toliko kompliciran da je zakonom propisanu dokumentaciju gotovo nemoguće prikupiti. A ako bi Liječničko povjerenstvo donijelo pozitivnu ocjenu tada bi nastupili mehanizmi Pančićevog ministarstva koji bi pronašli način da onemoguće ostvarivanje prava branitelja. Primjerice, tražilo se protokoliranje liječničkih nalaza iz ratnih godina 91., 92. godine i slično. Zatim su traženi dokazi, ratni putevi, izvodi iz ratnih dnevnika, okolnosti stradavanja i razne potvrde od ukinutih ratnih postrojbi. A vojne pošte su bile u stalnom preustroju tako da se dokumentacija nije mogla dobiti, a bez toga nema rješavanja statusa hrvatskog vojnog invalida. Dakle, cijeli jedan sustav je bio uključen u onemogućavanje ostvarivanje prava branitelja koji su samim zakonom bila znatno umanjena. Revizije postojećih hrvatskih ratnih vojnih invalida su priča za sebe. Jer su oni prošli najveća poniženja. Budući da im se uporno nastojalo dokazati kako su lažni invalidi, kako su dobili nešto što ih ne pripada, kako su veliko opterećnje za državni proračun. Opskrbnina koju je i danas spomenuo tu gospodin Pančić, uvedena je kao institut zaštite najtežih slučajeva nezaposlenih branitelja, a to je isto priča za sebe. Jer u to kao, jer se istovremeno propisalo da branitelj ne smije primati socijalnu pomoć. Jer u tom slučaju nema pravo na opskrbninu. Ovo su samo nekih od primjera kako je status hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata bio krajnje ponižavajući i težak. Te se pri donošenju novih zakonskih riješenja mora voditi briga o tome da se prvenstveno na jednostavniji način ostvaruju statusna pitanja branitelja i poginulih branitelja i njihovih obitelji. Ova izmjena zakona, koja je danas pred nama, potvrđuje i dokazuje, da je Vlada i ministarstvo branitelja krenulo odlučno u riješavanje nepravda koje su učinjene proteklih godina invalidima, braniteljima i njihovim obiteljima. Hvala.
Hvala lijepa kolegice. Za povredu Poslovnika javio se zastupnik Lučin Izvolite kolega zastupniče.
Hvala lijepo. Netočan je navod da je zakon..
Oprostite, vi ste digli tablicu povredu Poslovnika.
Ispričavam se, nisam vidio stranu..
Onda morate čekati na red. U redu. Kolega Antun Peruško, ispravak netočnog navoda.
Poštovana kolegice, poštovana kolegica je u svojoj raspravi doslovce rekla, onemogućiti, bila je intencija prethodnog zakona, onemogućiti ostvarivanje zakonom zajamčenih prava hrvatskih branitelja. To je netočno. Prethodnim zakonom se zapravo nastojalo upravo omogućiti časnim hrvatskim braniteljima ostvarivanje njihovih prava na zakonu osnovanih, a istovremeno odvojiti lažne invalide i ratne profitere od časnih hrvatskih branitelja. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo povredu Poslovnika, kolegica Šolić. Izvolite.
Povreda Poslovnika članka 209., poštovani kolega vi ste rekli samo svoje mišljenje, a niste ispravili moj navod.
Hvala lijepa kolegice. Sljedeći za ispravak netočnog navoda kolega Pančić, izvolite.
Evo ja ću za razliku od kolega HDZ-ovaca uistinu ispraviti krive navode.
Ovo je već bio vrijednosni sud kolega zastupniče.
Pa kolegice potpredsjednice, vi kao naš nekadašnji koalicioni partner izgleda da imate nešto protiv zastupnika iz redova SDP-a. Volio bih da ste..
Kršite Poslovnik, ja na kršenje Poslovnika upozoravam sve koji ga krše, pa tako i vas. Izvolite.
Kolegica zastupnica je rekla da branitelji koji želi primiti i opskrbninu da ne smije primati socijalnu pomoć. Što je netočno. Socijalna pomoć iznosi oko 400 kuna, u tom slučaju isplaćuje mu se razlika do tih tisuću i sto kuna. i drugo, da je ovaj zakon, novi zakon 2001. godine donijet, da je krajnji i ponižavajući zakon. Ja potsjećam one koji ga nisu pročitali, da kažem da se on zasniva na ovome zakonu, koji gospodin Kovačević pisao, znači to je zakon iz 97. i na zakonu o zaštiti vojnih i civilnih žrtava rata iz 92. godine. On se zasniva na ta dva zakona, i nema skoro ničega novoga što je napisano u novom zakonu, a što nije sadržano u ova dva.
Hvala lijepo. Za povredu Poslovnika javila se kolegica Šolić. Izvolite.
Gospodin Pančić je povrijedio opet članak 209. Gospodine Pančiću vi niste ispravili ni jedan moj netočan navod, a ja ću vam ponoviti što se tiče opskrbnina. 1100 kuna dobivaju po oskrbnini najteži slučajevi, a istovremeno ste uveli institut ukidanja socijalne pomoći. Hvala.
Čini mi se da ćemo se morati dogovoriti da naučimo svi Poslovnik. Ispravak netočnog navoda, kolega Lučin. Izvolite.
Hvala lijepo. Netočan je dakle navod, da je zakon 2001. godine ponižavajući za hrvatske branitelje. Isto tako je netočno da je bivša Vlada radila sve da ponizi hrvatske ratne vojne invalide i hrvatske branitelje. Samo ću potsjetit, HDZ prvi progovorio u Hrvatskoj o lažnim invalidima, potsjetio bih vas i na udruge koje su do 2000., a i nakon toga govorili da u njihovim redovima ima lažnih invalida i prema bivšoj HDZ-ovoj Vladi, a i prema bivšoj koalicijskoj Vladi tražili da se uvede revizija.
Hvala lijepo. Povreda Poslovnika, zastupnica Šolić.
Opet je povrijeđen članak 209. Gospodine Lučin vi stalno svoja mišljenja ovdje provodite, a ne ispravljate apsolutno ni jedan moj netočan navod.
Bilo bi dobro da kod članka navedemo i stavak, jer u suprotno ćemo imati stilske vježbe. Hvala lijepo. Predlažem da idemo dalje. Poštovani zastupnik Živko Nenadić, izvolite.
… [[govornik se naknadno uključio, ne čuje se]] još jedanput pozdravljam sve i doista mi je drago što je konačno ovaj famozni zakon o prevođenju hrvatskih branitelja našao na dnevnom redu ovog Sabora. A ja bih taj zakon o prevođenju ispravnije nazvao zapravo Zakon o privođenju hrvatskih branitelja i rekao bih privođenju na stup hrama. I pitam se, gdje je tu bila braniteljska pravna sigurnost, a isto tako gdje je tu bila sigurnost ponosa žrtve za domvinu? i koji su rezultati ovog famoznog prevođenja hrvatskih branitelja, kojeg je predvodio bivši ministar Hrvatskih branitelja, a ja se usudim reći, antiministar hrvatskih branitelja. Ako sam dobro pratio državnog tajnika, u uvodnom izlaganju, negdje 40% invaliditeta je smanjeno ili ukinuto, 27% obiteljskih mirovina je ukinut status, 51% obiteljske invalidnine smanjeno ili ukinuto od ukupno 10% otprilike obrađenih predmeta. Ako si opet dopuštam grešku, da nisam dobro sve upamtio. Dakle, to je negdje oko 2,5 tisuće hrvatskih branitelja ili njihovih obitelji. I nakon toga vidimo, počele su presude stizati, Upravni sud je ukinuo jedno riješenje, i naravno očekuje se da će se to nastaviti. I što je bivšoj vlasti bio cilj? Ja bih rekao da je očito cilj opravdavao sredstvo, zapravo htio sam reći onu poznatu, da cilj opravdava sredstvo, dakle cijena nije bitna, bili su spremni platiti i veću cijenu, jer zadatak nije imao zapravo cijenu. Naravno podržavam ovu izmjenu zakonu, kao i svi ovdje što su rekli, pojedinačni slučajevi, naravno neka se ispravljaju, provjeravaju, to uvijek traje. Jer generalno branitelji ne smiju biti žrtve politike, a pogotovo ne smiju biti žrtve ideologije, pa ni prošle ideologije. Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolega zastupniče. Htjela bih vas samo upozoriti da možda termin antiministar hrvatskih branitelja malo težak za ovakve rasprave iznositi političke sudove u redu, ali ja vas lijepo molim da vodimo računa o dignitetu kolega zastupnika. Imamo dva ispravka netočnih navoda. Prvi je kolega Pančić.
Pa nema veze, naučio sam ja i na ovo anti-ministar hrvatskih branitelja, ali samo da kažem da sam ja bio ministar u Ministarstvu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i da sam taj posao časno i pošteno mislim odradio. Istovremeno sam bio član Savjeta za suradnju sa Haagom. I ove četiri godine, te četiri godine niti jedan hrvatski branitelj niti general nije završio u Hagu. A vi kao saborski zastupnik HDZ-a, koliko je u ova tri mjeseca hrvatskih generala završilo pred međunarodnim sudom. Zašto vaš prosvjed se u ova tri mjeseca nije čuo?
Kolega zastupniče, zlouporabili ste tablicu i to vrlo teško, izričem vam opomenu, izričem vam opomenu kolega zastupniče. Imate opomenu. Povreda Poslovnika Marija Bajt.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, pozivam se na članak 209. kolega Pančić je povrijedio Poslovnik i u tom smislu ste vi reagirali izricanjem opomene. Hvala.
Sljedeći ispravak netočnog navoda kolega Lučin, izvolite.
Hvala lijepo. Ispravljam navod kolege zastupnika da je, da su branitelji bili žrtva ideologije bivše Vlade, jer bivša Vlada nije bila nikakva ideologijska Vlada. Na kraju krajeva prosvjedi hrvatskih branitelja nisu počeli u borbi za njihova prava sa dolaskom bivše Vlade na vlast nego prvi veliki, možda i jedan od najvećih skupova branitelja desio se za vrijeme HDZ-ove Vlade ovjde na Markovom trgu, mislim da je to bila 97. sjećate se dobro toga. Prema tome, dajte, povjest ne počima ni 2000. ni 90. i kada je u pitanju Hrvatska i u ovom drugom slučaju kada su u pitanju hrvatski branitelji, sjetite se malo.
Hvala lijepo. Širok ispravak netočnog navoda. Predlažem da krenemo na raspravu. Sljedeći na redu je kolega Davorko Vidović, izvolite kolega zastupniče.
Poštovana gospođo potredsjednice, kolegice i kolege. U nekoliko ću ipak promijeniti ono što sam mislio reći upravo ponukam posljednjim raspravama koje smo ovdje čuli. Ovdje se kaže a time dovodi temeljito i u sumnju temeljni razlog zbog kojih ove izmjene zakona se donose. Da ideologija ne smije biti u igri kada je riječ o braniteljima s čime bi se ja dakako mogao složiti. Ali ono sa čime se ne mogu složiti da se tobože u ime otklanjanja ideologije ovim izmjenama zakona i načinom na koji ih ovdje neki od kolega tumače i brane zapravo ideologija na velika vrata uvodi u jedno pitanje koje bi moralo biti neideološko ili nad ideološko. Ako imamo zakon u kojem niti jednog jedinog broja nema u obrazloženju osim brojke od 105 milijuna kuna kroz 3 godine, ako se ne kaže ni riječi u koliko je to ljudi bilo prevedeno, koliko je još ostalo, i ako kao jedini razlog ostane ovo što i ovdje slušamo da se ovim zakonom tobože spriječi ponižavajući i uvredljivi kako se kaže doživljaj, ponižavajućih postupaka stalnog preispitivanja stečenih prava su i korisnika onda na .../Govornik se isključio i ponovno uključio./... nije dobar način. Što se hoće nažalost sugerirati ovim zakonom? Hoće se sugerirati da su postojali neki koji su braniteljska prava srozavali, koji su branitelje ponižavali, koji su radili protivno interesima hrvatskih branitelja i da postoje oni drugi koji ispravljaju te nepravde i ta poniženja. Klimajući glavom na to da potvrđujete da je to namjera i nakana ovog zakona. Ako je tome tako onda smo na vrlo lošem putu kada je riječ i o zaštiti digniteta tih istih branitelja u čije ime se govori i zaštiti prava tih ljudi. Kao hrvatski branitelj nažalost imao sam prigode čak i u vrijeme Domovinskog rata slušati da je primjerice moja brigada, 120 brigada crvenih mera i pokušaja da se ideološki dijele hrvatske branitelje. I ta priča i ti pokušaji podjela neprestano traju. Zar mislite gospodo da bi Engleska bila pobjednička sila da su se engleski vojnici djelili na laburiste i konzervativce, litorijevce? Zar mislite da smo se mi doista u to vrijeme kao branitelji ideološki dijelili? I kome je to u Hrvatskoj napokon žao što smo po prvi puta u vrijeme Domovinskog rata neideološki našli se svi zajedno na istoj strani. 92% hrvatskih građana se izjasnilo za Hrvatsku samostalnost i ta samostalnost je obranjena i ta samostalnost je obranjena gospodo ... ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Ja vas molim da se, ja vas molim da se držite teme.
Da, ja se itekako držim teme, gospodo. Itekako se držim teme jer hrvatski branitelji ... ... [[Upadica se ne razumije.]] Ne čitam ja nikome lekcije. ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Samo malo.
Gospodo draga.
Ja molim, ja molim mir u sudnici. U zbornici. Molim vas, kolege, kolege zastupnici, ja vas molim za mir u sabornici. Izvolite.
Ja vas molim ako želimo, ja bih molio da nastavimo, ovo bi bilo loše, ovo je još jednom potvrda o ćemu govorim, loše je zaboga ljudi, o hrvatskim braniteljima govoriti na ovakav način. Nije pristojno naprosto upravo zbog žrtve i ozbiljnosti toga što su ljudi radili jeftino politizirati Domovinski rat. To se ne smije činiti. Zato odričem bilo kome, sada govorim kao član bivše Vlade, bilo kakav način stigmatiziranja Vlade i njenih namjera da zaštiti dostojanstvo. Ali ne negiram da je dostojanstvo hrvatskih branitelja bilo narušavano, nažalost jest, znate čime? Nezaposlenošću, birokratskom osionošću, ali bili su toliko ponižavani kao i svi drugi građani u ovoj zemlji nažalost koji kroz to sve skupa zajedno sa njima prolaze. I umjesto da konsenzualno tražimo način kako da štitimo mi si dozvoljavamo da sa alibij zakonima i gestom zakonom kao što je ovaj ne riješavamo problem Zašto nemamo zakon o hrvatskim braniteljima ako smo ga najavili, ako smatramo da možemo poboljšati položaj te skupine, te kategorije ljudi. To je središnje pitanje na koje se treba odgovoriti. Ja neću biti protiv ovog Zakona, neću biti protiv ako smatraju predlagatelji da tim zakonom doista poboljšavaju položaj hrvatskih branitelja učinimo to tako. Ali duboko sam uvjeren da je on pravno nekonzistentan, neprovediv i da osim geste i poruke koja je puka politička fraza branitelji ovime ne dobivaju ništa, a još manje da im se svjesno oduzimalo postojećim zakonom ko sustav prevođenja. I zato kolegice i kolege nećemo ispraviti ovime pogreške koje su prema hrvatskim braniteljima činjene u ostvarivanju njihovih prava. To je prava istina o nakanama i dometima jednog ovakvog zakona.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku. Imamo nekoliko povreda Poslovnika. Prvi se javio gospodin Glavaš.
Gospodine predsjedavajući, neću upučivati primjedbe zastupniku nego vama. Vi ste dužni upozoriti zastupnika koji govori da se ne može obraćati zastupnicima sa suprotne strane i čitati lekcije jednoj političkoj stranci. A vi ne reagirate uopće dok zastupnik se ne drži Poslovnika već čita lekcije jednoj političkoj stranci u ovoj sabornici.
Zahvaljujem se. Ja sam upozorio uvaženog zastupnika da se drži teme. Mislim da nisam povrijedio Poslovnik. Sljedeći se za povredu Poslovnika javio gospodin Lučin.
Hvala lijepo. Povrijeđen je članak 100, pardon 214. Poslovnika, zadnja tri stavka u kojem se govori da oni koji ometaju, vrijeđaju, omalovažavaju predsjednika, zastupnike tokom rasprave da im se treba izreći opomena. Svo vrijeme, cijelo jutro ovdje slušamo uvrede, slušam uvrede na svoj osobni račun i na račun bivše Vlade i ove stranke o tobožnjem omalovažavanju i tako dalje hrvatskih branitelja. Svi se obraćaju s one strane kad o tome govore ovamo. Imali smo sad jedan slučaj ni približan onome koji smo imali svo i cijelo jutro s lijeve strane i sada se na takav način, na grub, neparlamentaran, nedemokratski, necivilizacijski, nekulturan način.
Zahvaljujem, zahvaljujem.
Mislim, Poslovnik postoji da bi se uveo rad u sabornici.
Zahvaljujem. Sljedeći za povredu Poslovnika gospodin Pančić.
Pa evo gospodine predsjedavajući isto smatram da ste prekršili Poslovnik, članak 214. ako ste udjelili opomenu zastupniku iz redova SDP-a. Nisam čuo, a volio bih da sam demantiran, da me demantirate. Nisam čuo da ste udjelili opomenu i članu Kluba HDZ-a. Ovdje se govori da je nedopustivo da članovi HDZ-a slušaju lekcije koje im dolaze sa strane SDP-a, a mi smo dvije, dva sata najmanje uredno slušalil uvrede, omalovažavanja sa strane HDZ-ovaca i nikom ništa.
Zahvaljujem. Zahvaljujem. Gospodine Pančić ja nisam dodijelio opomenu ni uvaženom zastupniku koji je imao izlaganje pa radi tolerancije u ovoj sabornici nisam dodijelio ni opomenu gospodinu Glavašu. Tako da nije istina da sam dodijelio vašem saborskom zastupniku opomenu. Sljedeći za povredu Poslovnika uvaženi zastupnik Gavran.
Gospodine predsjedavajući upravo zbog tolerantnosti ja vas molim da doslovno i dostojno poštujete članak 207., stavak 1. jer ne možemo dalje na ovakav način raditi. Ja znam da je puno strasti unešeno u ovu raspravu. Istina ponekad vrijeđa ili istina najviše vrijeđa pa vas molim da omogućite da kvalitetno raspravljamo i da donesemo odluke koje će biti na korist svih branitelja. Hvala.
Zahvaljujem se. Smatram da nisam povrijedio članak 207. Ja sam uvaženog zastupnika Glavaša upozorio, ali on se nije javio, nije dobio [[Upadica: Pa nije dobio,]] imao nekoliko upadica.
Pa nije dobio riječ gospodine predsjedavajući, vi bi trebali voditi ovaj Sabor doista onako kako vam i, kako dolikuje tom mjestu na kojem se nalazite.
Zahvaljujem. Sa povredama Poslovnika, još uvažena zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Povrijedili ste Poslovnik i vi, a i kolega Vidović. Naime članak 214. Poslovnika je povrijeđen jer se on u svom govoru i nije držao teme o kojoj raspravlja. Nije bilo neprimjerenog ponašanja prije toga nego iznošenje činjenica, a kolega Vidović je iznosio uvrede i omalovažavanje na račun većine u ovom Hrvatskom saboru i na račun zastupnika Hrvatske demokratske zajednice. Zbog toga je povreda Poslovnika koju, na koju ste vi trebali reagirati. Hvala.
Još jednom kažem da zbog tolerancije u ovoj sabornici nisam dodijelio opomenu ni kolegi Vidoviću ni uvaženom zastupniku Glavašu. Ja od sada dalje dijelim opomene. Šta ćemo. Za ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Bitunjac.
Gospodine predsjedniče, gospodin Vidović je u svom izlaganju rekao sljedeće: vodi se, uvodi se ideologija ujedno pitanje koje je nadideološko predbacujući to predlagatelju ovih, ovog zakona, izmjena i dopuna zakona međutim upravo je on kompletnim svojim nastupom uveo ideologiju i vrši podjele kao da je još uvijek 3. siječnja 2000. godine.
Pa ne znam baš da je to ispravak netočnog navoda. Sljedeći se za ispravak netočnog navoda javio uvaženi zastupnik Đakić.
Gospodine potpredsjediče, ispravit ću jedan u nizu netočnih navoda gospodina Vidovića, a to je da je netočno da je ovaj zakon alibi zakon jer njegove su, njega su na odboru podržavale sve udruge koje su bile prisutne. Zadovoljni ste sa ovim izmjenama i dopunama zakona kao što su bile zadovoljne i sa proračunskim sredstvima koje je donijela ova Vlada. Stoga ne morate govoriti o alibi zakonu i netočno navoditi da je to alibi zakon. Imamo uporište u onom koga podržavamo. Hvala. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se. S ovim smo iscrpili sve povrede Poslovnika i ispravke netočnog navoda. Sljedeći za raspravu javio se uvaženi zastupnik Petar Mlinarić.
Hvala gospodine dopredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Čuli smo od državnog tajnika prijedlog zakona i čuli smo da je u naračenom razdoblju ukupno obrađeno 4 tisuće i 411 predmeta HRV-a iz Domovinskog rata. Već nailazimo na postotak 40, postotak oštećenja organizma je smanjen ili ukinut. Treba napomenuti da je od broja predmeta kojima je status ukinut njih 540 u 85 slučajeva takva odluka donešena temeljem novog nalaza liječničkog povjerenstva. Nakon 12 godina osniva se liječničko povjerenstvo i prije 12 godina gdje su branitelji, invalidi bili ranjeni, neki su psihički doživjeli stresove, a neki su se vratili iz logora nakon 9 mjeseci gdje su izgubili 1/3 svoje tjelesne težine. I sad nakon toliko vremena trebaju nam novi liječnički, nova liječnička povjerenstva. Da je to na određeni broj ljudi i mislim da svagdje ima, u svakom žitu ima kukolja pa se i neki branitelj može prošvercati, ali su ovdje pogođene populacije obitelji i poginulih hrvatskih branitelja i obitelji zatočenih i nestalih hrvatskih branitelja. Znači liječnici nisu dobro radili 1992. godine, a gospodin Kajin je danas tražio da se izjednače sva prava branitelja, invalida. Ja bih prvo predložio da se izvrši revizija partizanskih mirovina invalidnina koje dosad nitko nije, ovaj, danas do danas tražio, a osim toga najmlađi partizan bi mogao imati danas 80 godina a znate koliko ih danas još prima mirovine. Pa prema tome to me boli, kada obitelji poginulih hravtskih branitelja i onih koji danas traže svoje. nedavno sam bio u Tordincima gdje su roditelji budno čekali svaki onak grumen zemlje koji se okopavao dali će nešto ugledati. padala je kiša nitko nije micao, kišobrani ne trebaju. I sada poslije toliko godoina takve roditelje mi stavljamo. Nije njima zbog materijalnih sredstava, već tim roditeljima i ti obiteljima povrijeđena čast i dostojanstvo. Zatim, ne ćudim se izlaganaj gospdoina Pančića da je on bio zagrebački student umjesto beogradski ondabi razumio njegovu priču o Domovinskom ratu, ili da je ostao do kraja sa nama Vukovarcima onda bi znao štoje logor, znao bi pa i pocijenu života koji smo riskirali ostali sa svojim narodom do kraja, onda bi znao cijeniti. I do toga zakona ne bi došlo. Zatim revizijom oštećenja organizma i drugih činjenica na temelju kojih je utvrđen status HRV u razdoblju od 97. do 2001. godine o obrađenoj 4 tisuće 949 predmeta. Njih ukupno bilo je svega 199 ili 4%. Zatim povjerenstva za rad po pravu nadzora Vlade REpublike Hrvatseke koje je poznato po ukidanju statusa invalida generalu Glavašu, generalu Tolju, generalu Marinoviću, Darku Bešteku i mnogima drugima. Od navedenih predmeta do sada je svega 10 ostalo neriješeno. Prije ove rasprave dobio sam poruku da poručim gospodinu Pančiču da je nekoliko vukovarskih branitelja nije dočekalo oduzeta im i stečena prava da su na žalost napustili ovaj svijet. Pa evo ja bih završio sa ovim moju diskusiju, i mislim da je ovaj zakon dobar i treba ga prihvatiti.
Zahvaljujem. Za ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Lučin. Ja vas molim. Ja sam i ja sam promatrao i kasno ste se javili. Uvaženi zastupnik Lučin izvolite.
Hvala lijepa. Ma htio bih opet napomenuti radi zapisnika radi povijesti. Nije bivša vlada izmislila reviziju i prva govorila o potrebi ispravke nepravdi koja su prilikom utvrđivanja hrvatskih ratnih vojnih invalida učinjena. Prisjećajte se, 96. godine zastupnik u Hrvatskom saboru HDZa Marinko Liović predsjendik HVIDRE javno kaže, 30% hrvatskih ratnih vojnih invalida su lažni vojni invalidi. Nitko ni iz HDZa ni iz HVIDRE to ne dementira. Pa zašto sve onda stavljate na zadnju vladu. Priča je počela sa Červenkovom komisijom.
Zahvaljujem se uvaženom zastupniku Lučinu. Ispravak negočnog navoda zastupnik Letica.
Ispravljam krivi navod u vezi sa starošću partizana. Tu se tvrdi da je najmlađi star 80 godna moja punica je stara 78 godina ima puno partizana koji su hravtski usmjereni i pripadaju HDZu i mlađi su od 80 godina.
Zahvaljujem se. Dakle imamo najmlađeg partizana 78 godina. Za povredu Poslovnika uvaženi zastupnik Pančić.
Gospodine predsjedniče povrijedili ste potpredsjedniče povrijedili ste Poslovnik. Jer mi niste dali da ispravim netočni navod.
Poštovani zastupniče, ja vas molim da navedete koji član ako se radi o vašem ispravku netočnog navoda nisam povrijedio Poslovnik jer ste zakasnili sa tablicom. Ja vas molim da mi recite mi članak koji sam povrijedio. Ne nisam. Ja vas molim da sjednete nemate pravo riječi.
Ne gospodine potpredsjedniče ja tražim, ne tražim puno, tražim.
Gospodine zastupniče ja vas molim da sjednete nema, nista dobili riječ. Sljedeći uza raspravu uvaženi zastupnik Marin Jurjević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, gospođo načelnice kolegice i kolege. Zaista sam na neki način nesretan iznenađen atmosferom i tomom s kojim se ovdje razgovara. Retorikom koja se upotrebljava kategorilanom aparatom ako hoćete. Zastupnik sam u 3 sazivu, bio sam i član Odbora za ratneveterane kada ga ja vodio pokojni general Bobetko od 95. do 2000. čini mi se da nikada u ovakvoj atfmosferi lošoj nismo razgovarali. Mislim zaista ne vidim razloga za takvu vrstu ostrašćeosti, politiazcije jedne teme koja to nije zaslužila i vodje bih apelirao da makar mi zastupnici svojim načinom izlaganja i ponašanjem jedni prema drugima obranimo dignitet teme. Ako ništa drugo. Ja znam da smo mi razlličite političke opcije, političke stranke da je ovo parlament da svatko želi nešto kazati, ali nemojmo dopustiti da padnemo ispodneke razine koju smo do sada ipak imali. Ja bih želio podsjetiti da smo deklraciju o Domovinskom ratu donjeli jednoglasno, da je postojao dakle apsolutna suglasnosta konsenzus među nama i da nema razloga da jedni dragima kopamo političke oči sada. Ne znam zašto. Zaista mogu kazati da sam nesretan već bio sinoć kada sam gledao Forum i čuo pomoćnika ministrice potpredsjednice Vlade dakle, savjetnika hrvatskog ratnog vojnog invalida o kojima je dosta danas bilo riječi, gospodina Darka Bešteka koji je rekao citiram. "Račanova Vlada htjela je prikazati da je Hrvatska stvorena u zločinu" Pa ljudi moji bez obzira na političke opcije, bez obzira na osobne povrijeđenosti, bez obzira ne znam na što čini mi se da je jedna vrsta zločina na takav način takvom retorikom unositi u hrvatski politički prostro mržnju. I optužbu možda za najveći zločin zločin veleizdaje, sinoć smo slušali i da je vaša i naša Vlada da su izdajničke. I to smo čuli. Tu smo bili poistovjećeni od jednoga sudionika. Ali ovo što je izgovorila osoba koja je savjetnik u Ministarstvu, dakle da je Račanova Vlada htjela prikazati da je Hrvatska stvorena u zločinu je nedopustivo. Ja mislim da je to užasna izjava. I ako se oko toga ne možemo složiti, da je to užasna izjava, onda mi teško možemo uopće pretednirati da ovdje predstavljamo ikoga a kamolil hrvatski narod i građene Hrvatske. Jer ja mislim da tu se ne brani Račanova Vlada nego dignitet politike, političkog ponašanja i dignitet onih koji su izabrali tu vladu i stranke koje su je činile. Dakle volju većine građana Hrvatske. Pa nitko nije birao izdajnike valjda, hrvatskog naroda da vode Hrvatsku državu. Sve je počelo oko ove teme, pa i ja sam to rekao i kada je bio gospodin premijer tu, i kada je on politizirao na onaj način optužujući SDP da je uveo u zakone ono što je HDZ uveo, ali šta je normalno u većini zemalja koliko znamo, a to je da branitelji bilo koje vrste, veterani itd. dok su u zatvoru da im neka prava miruju. Onda je ispalo da je to napravio SDP i kako je to strašna stvar, nemoguća, a ispostavilo se da je to još za vrijeme HDZ-a napravljeno, 97. i šta ja znam, nije bitno. Hoću kazati zaista je potreban oprez na ovoj temi. Zaista je potrebna ona pjesnička da ne ispadne ubi nas prejaka riječ, nekontrolirana riječ ili ono od Antuna Branka Šimića šta je, možda još jače: "Čovječe pazi da hodaš malen ispod zvijezda". Mislim da budemo svjesni svoje veličine, pa nemojmo misliti da smo veliki samo kada drugome kopamo oči, kad ga napadamo, kad bez razloga bilo kojoj političkoj opciji pripadali, zloupotrebljavamo mjesto, pa i ovo mjesto saborskog zastupnika.
Poštovani zastupniče, ja vas molim, malo ste se udaljili od teme Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja.
Pa jesam, jesam. Jesam iako sam upravo ušao u njezinu srž po meni, vidite to je pjesnička sloboda. Inače dobro, razlog zašto sam se ja javio je to da apeliram, jer govorimo o braniteljima, da status branitelja dobiju pomorci na brodovima Jadrolinije koji su za vrijeme rata poginuli, a ti brodovi su bili oni brodovi s kojima se na jedini način u to vrijeme moglo dostaviti od pomoći oružja itd. to svi znaju koji žive uz more, ali isto i vi znate šta se dešavalo. Naime u Splitu su 15.11.1991. godine na trajektu "Vladimir Nazor" poginula prilikom bombardiranja, odnosno kad su brodovi ondašnje mornarice jugoslavenske napuštali Split, napali su Split i tada su ubijena dva mornara na trajektu "Vladimir Nazor". To su Kalapić Jure i Mara Zdinko koji na nesreću nisu ostvarili status branitelja i iz svega onoga šta proizlazi iz toga statusa, sada da, ja sam rekao ministrici da ću joj ja cijelu dokumentaciju dostaviti oko toga. Tim više što imamo slučajeva da je u drugim dijelovima Hrvatske gdje su također ginuli pomorci na brodovima Jadrolinije, su uspjeli ostvariti ta prava. Ja zaista neću više puno govoriti, ali pošto je ovdje, mislim zaista ovo kada se spomenulo, ne spomenulo, to je tisuću puta kazano. Zaista je Marinko Liović koji je bio u Županijskom domu tada zastupnik HDZ-a predsjednik HVIDR-e rekao to, 30% i ta nesretna brojka je opteretila taj postotak izbačen ovako iz rukava i opteretio čitavu kasnije buduću situaciju oko ovoga. To je bilo neodgovorno vjerojatno i velikim dijelom je utjecalo na sve ono što se kasnije dešavalo. To vi svi dobro znate, on danas ni nije član HDZ-a itd., ne radi se o tome nego se radi da je tada nekako sve počelo oko toga. Ali pošto su se spominjali ovdje i antifašisti na ovaj ili onaj način, zaista mislim nekoliko govornika je to reklo, pa ako je netko i u pravu je Letica. Evo meni je mater išla u partizane od 14 godina, živa je još uvijek, ima 76 godina, dakle ima i mlađih od 78 i 80, ima 76 godina. Ali ako ste vi živjeli u Splitu koji je tadašnja politika dala Kraljevini Italije, dakle odvojila od matice zemlje Hrvatske pa se netko borio da se to pripoji matici zemlji hrvatskoj pa logično je da i on uz sve moguće revizije itd. nije bitno, pod istim uvjetima, kondicijama … da i on ima ona prava kao i drugi branitelji ili borci za Hrvatsku, mislim na invalide itd. Tu se to spominjalo. Mislim da nitko ne postavlja to u pitanje i da ne bi trebalo, pošto se spominjalo ja imam potrebu da i to kažem. Ustvari nije, suština ovoga što sam ja htio kazati je da vratimo dignitet temi ponašajući se i mi dostojanstveno govoreći o ovome. I zbog toga što smo otišli predaleko ljudi moji u međusobnim napadima, čini mi se koristeći jednu temu da bi obračunavali jedni s drugima šta je nedopustivo. Hvala.
Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče ispravit ću netočan navod gospodina uvaženog zastupnika Jurjevića, a netočan je navod da je izgovor Darka Bešteka teška izjava protiv bivše vlasti. Ne, to nije točno. Njegove riječi su istiniti događaj u Gospiću, Splitu, Bjelovaru, Virovitici. Spektakularna uključenja, zastrašivanja i prikazivanja hrvatskih branitelja zločincima, to je istina. Hvala lijepo.
Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
prihvati netočan navod da je gospodine premijer govoreći o politici hrvatske Vlade prema braniteljima u ovom časnom Domu politizirao. Dakle predsjednik hrvatske Vlade je iznosio službene stavove politike prema braniteljima koja je uopće prihvaćena i u toj populaciji u hrvatskome narodu i ne može se uopće to karakterizirati nikakovim politiziranjem nego politikom koja se provodi i kroz ove zakone. Hvala.
Poštovani zastupnik Tomislav Čuljak.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Budući da je već bilo dosta rasprave o ovoj temi, ali kao hrvatski branitelj i dragovoljac Domovinskog rata ne mogu ne reći svoje mišljenje. Moje mišljenje je da je očigledno da je Zakon o hrvatskim braniteljima sa današnjeg aspekta, sa današnjeg gledišta bio protiv branitelja. Izazvao je potpunu nesigurnost i nezadovoljstvo branitelja. Od jednom su svi branitelji i hrvatski ratni vojni invalidi morali dokazivati svoj status, okolnosti ranjavanja. Zato je zapravo Zakon o prevođenju koji je izazvao toliko osporavanja trebalo možda nazvati zakon o uznemiravanju branitelja. Taj zakon je na žalost i to uznemiravanje branitelja dovelo i do određenog broja suicida naših invalida koji su bili nezadovoljni stalnim pozivanjem na pojedine komisije i na dokazivanje svog statusa i okolnostima ranjavanja. Kome se zapravo ti časni ljudi trebaju dokazivati i zašto su svi izjednačeni? Ovdje se govori o tome da ima i da je bilo najava od strane HDZ-a da je bilo lažnih invalida. Naravno da svagdje ima onih koji nisu na pravi način stekli status, ali tada se to moglo istražiti i mogla se napraviti revizija onih koji su bili sporni, a ne revizija svih invalida Domovinskog rata i svih branitelja. Zapravo moje je mišljenje da se htjelo od tadašnjeg ministra i bivše Vlade htjelo se pokazati i izjednačiti zapravo sve branitelje. Htjelo se reći da su svi branitelji na određeni način sumnjivi i da njihov status zapravo je upitan. Oni tada očigledno nisu vidjeli razliku između onih koji su stvarni i pravi branitelji. Ja je vidim, ja vjerujem da je vidi i većina branitelja u našoj Domovini, a vjerujem da je vidi i većina hrvatske javnosti i hrvatskih građana. Zato, evo na kraju, podržavam ove izmjene ovog Zakona i konsenzus na Odboru za branitelje i podrška svih udruga, braniteljskih udruga toj izmjeni, zapravo pokazuje da onaj, da Zakon zapravo se s pravom mora promijeniti i moja je želja da uskoro zapravo izmijenimo i cijeli Zakon o hrvatskim braniteljima koji će biti pravedniji i zapravo na ruku hrvatskim braniteljima koji su to zaslužili u Domovinskom ratu. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče izražavam zadovoljstvo što ste došli. Vjerujem da ćete uspješnije voditi sjednicu nego što su to činili vaši prethodnici. [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] A ovo govorim kao hrvatski branitelj, koji je u Vukovaru bio do posljednjeg dana, nije bio u logoru već je iz Vukovara zajedno sa suborcima, sa sajmišta izašao 17. studenog i nikada nije navijao za futbalski klub Partizan niti je bio predsjednik Partizana već je oduvijek navijao za nogometni klub Dinamo. Znači, ovdje se kaže da ovaj Zakon za razliku od nekih ...
Dobro, kolega Pančić. Ja vas molim, kolega Pančić.
... uznemirava branitelje ...
Koji navod ispravljate? Ovo nije bio ispravak netočnog navoda jer to nitko nije spomenio, vaš predgovornik čiji navod ispravljate, o nikakvom nogometnom ili ne znam kojem klubu nije govorio niti o tome.
Da ne bi bilo nesporazuma jer je bilo govora. Zato izražavam zadovoljstvo, gospodine predsjedniče ...
Dobro, hvala lijepa. Hvala lijepa. Niste ispravljali navod nego ste govorili o nečem drugome. Poštovani, molim vas, što je? Ne vidim u pločici, što? [[Upadica: Povreda Poslovnika.]] Izvolite.
[[Govornica udaljena od mikrofona, ne čuje se.]] stavak 5. koji kaže: "Zastupniku se izriče opomena ako omalovažava ili vrijeđa predsjedatelja ili druge zastupnike, normalno, u Hrvatskom saboru". Kako gospodin vodi sjednice, to sigurno će odgovarati nekome, ako je ikome odgovoran, a molim vas, nemojte ... [[Upadica se ne razumije.]] omalovažavati gospodina Darka Milinovića koji nije pogriješio jer ste vi tražili ispravak netočnog navoda u ono vrijeme kad je rasprava bila završena. I mislite da partija može dalje vladati ovim Saborom. Sad meni dajte opomenu.
Poštovani zastupnik Tomislav Čuljak.
Pa isto je, zapravo. Povrijeđen je Poslovnik u tom smislu da je gospodin Pančić, nije ispravljao mene nego je zapravo ispravljao prijašnjeg govornika. Znači, u tom smislu ne može ispraviti jer ja nisam spominjao ni Vukovar ni ništa slično.
Da. Ne možete, znate da ne možete ... [[Upadica se ne razumije.]] Idemo dalje na raspravu. Poštivani zastupnik Anto Đapić.
Gospodine predsjedniče, državni tajniče, gospođo načelnice, kolegice i kolege. Očito je da rasprava o hrvatskim braniteljima nikad ne može biti svedena samo na onaj dio izmjena Zakona koji se nađe na dnevnom redu jer je to problematika koja u Hrvatskoj nije kvalitetno riješena i onda je logično i razumljivo da se sa više ili manje, čak i strasti ili političkih ocjena pa čak i kvalifikacija govori o ovoj problematici koja inače zaslužuje punu pozornost i svekolike hrvatske javnosti, a prije svega i odgovoran odnos nas saborskih zastupnika koji o tome raspravljamo. Mi kao stranka već smo iznijeli svoje stavove u govorima mojih stranačkih kolega, međutim, potrebno je još jedanput naglasit da ovim izmjenama Zakona o pravima hrvatskih branitelja i njihovih obitelji mi tek rješavamo parcijalno, kak se kaže, parijativno djelomično jedan problem koji tek jedan od niza problema, kako je rekao u ime kluba i zastupnik Kovačević, kap u moru onoga što su problemi hrvatskih branitelja. Ovdje smo više nego bili sada i svjedoci i kroz onu prvu izmjenu Zakonu u roku ovih 100-tinjak dana, i ovu drugu izmjeni Zakona i raspravu o toj izmjeni, koliko je nužno i potrebno ići što je moguće prije sa kompletnim Zakonom o pravima hrvatskih branitelja. Međutim, svako može imat razumijevanja da u 100 dana se nije možda moglo napraviti već i Zakon, iako je bilo govora da je on gotovo pripremljen, ali je zasigurno se moglo napraviti izvješće o provedbi Zakona o pravima hrvatskih branitelja, vrijedećeg Zakona, kako mi ne bismo možda i govorili i dali neke paušalne ocjene o njegovoj kvaliteti, nekvaliteti, nego napraviti izvješće temeljem kojega bi se onda moglo sve relevantnije raspravljati. Jer kada god date izmjeni zakona, pa makar i sa minimalnim izmjenama, nomotehničkim, one otvaraju čitav aspekt problema koji se pred nama ovdje pojavljuje. Ono što je mene ponukalo da u ovoj 5-minutnoj raspravi raspravljam, to je činjenica da se više puta ovdje pa i u tekstu obrazloženja Zakona i u samim raspravama govori i o ponižavanju hrvatskih branitelja, o dostojanstvu hrvatskih branitelja. Onda sam smatrao potrebnim da i ja kažem nekoliko riječi oko toga. Ja, naime, držim da hrvatsko društvo će teško imati puno šansi dok se ne razriješe kao condicio sine qua non dva velika problema hrvatskog društva. To je, jedan je ilustracija ratnog profiterstva u Hrvatskoj u kojoj je, kolega Krapljan zasigurno i privatizacija spada u oblik ratnog profiterstva. I naravno, drugo, dok se uistinu konsenzualno ne riješi položaj hrvatskih branitelja. Kada govorim položaj hrvatskih branitelja naravno da tu nikad ne mislimo samo na njihov materijalni status. Ja mislim da i oni sami, kao branitelji, ne misle da je uvijek isključivo materijalni status onaj koji bi bio uvijek dominantan kod saborskih rasprava i donošenja izmjena ili dopuna Zakona ili ko kompletne reforme sustava braniteljskih prava i njihovog položaja. Jer uz materijalne, materijalna prava koja proizlaze, koja zasigurno nisu nikad povlastice nego uistinu jedan minimalni dug koji Domovina, država vraća prema onima koji su ... [[Ne razumije se.]] Hrvatsku državu, postoji i drugi problem o čemu se ovdje govorilo, to je i dostojanstvo hrvatskog branitelja. Ono se ogledava, naravno, i činjenici otežanog zapošljavanja hrvatskih branitelja. Ono se otežava i u odnosu birokratskog aparata prema njima. Ono se ogledava i u odnosu dijela kampanje medijske koja godinama se vodi prema hrvatskim braniteljima, od početka Domovinskog rata pa prema danas. A i naravno, ono se prije svega odnosi i odnosu hrvatske politike i prema Domovinskom ratu. Ja ne želim možda, žalim ja ustvari otvoriti temu, ali nije, nije tematska tema odnosa Hrvatske sa, u stanju sa Haaškim sudom, ali mi imamo činjenicu da se u Hrvatskom saboru, znate, kada govorimo o pravima hrvatskih branitelja, govori da taj isti hrvatski branitelj provodi etničko čišćenje u Hrvatskoj. Da je taj isti hrvatski branitelj bio agresor Hrvatske na Bosnu i Hercegovinu. Pa prema tome, ako i u ovom Visokom domu se čuju takovi tonovi, a time se dakle ne poštivaju i dokumenti, deklaracije i zakoni koje smo i sami u Hrvatskom saboru usvajali, onda je logično da će kod ovakvih rasprava, kada govorimo o jednom pravnom pitanju, o jednom detalju, dakle, materijalnom pravu, dakle, ovom pravu prevođenja, da se onda naravno mora govoriti i o ovakovim temama koje više nego očito upozoravaju na činjenicu da je položaj hrvatskog branitelja prije svega ugroženo i njegovo dostojanstvo zbog situacije, činjenice da je Domovinski rat prema stajalištima nekih krugova, pa nekih pojedinaca čak i u Hrvatskom saboru da se nitko ne uvrijedi, ako se uvrijedi uopće me ne interesira, već će predsjedavajući intervenirat ako smatra da je potrebno, se dovodi u pitanje karakter i sadržaj Domovinskog rata. Zato je potrebno nužno donijeti Zakon o pravima hrvatskih branitelja kompletan, novi, u kojem bismo imali i poglavlje koje bi govorilo i o Domovinskom ratu. Mi imamo deklaraciju koja očito nema snagu koju može imati zakon, a to mora biti zakonske odredbe koje moraju po mišljenju Hrvatske stranke prava, … osobno unijeti nultu stopu snošljivosti kada se radi o Domovinskom ratu i o njegovom karakteru. U protivnom mi ćemo imati situaciju kakvu imamo i dan danas da su sasvim postale u Hrvatskoj … normalne, … na Domovinski rat, na hrvatske branitelje, a time se i najviše vrijeđa i njihovo dostojanstvo. A kada se njih tretira kao moguće ratne zločince čak i pokojnog predsjednika Republike da je bio organizator jednog zločina za koji mi svi znamo da se nije dogodio, nego da je bila posrijedi legitimno pravo Hrvatske vojske da se oslobodi svoju Hrvatsku državu, onda nas ne treba niti čuditi što je i materijalni položaj hrvatskog branitelja teži, jer se onda stvara jedna opća takva kampanja, da ne govorim neke teže izraze o kojima se govori o tome da su oni teret hrvatskog društva, da oni koštaju Hrvatsku, da imaju lažnih invalida, da ima ovoga, da ima onoga, i to su one stvari koje pojedine incidente u populaciji braniteljskoj pojedine stvarno zloporabe koje se događaju pokušavaju se tretirati kao opće pravilo. A mi svi znamo u ovoj sabornici, ja barem nadam se, vjerujem da je tako, da nitko od nas ne drži da je tome istina. I ta priča kako je ovdje govorio jedan kolega o nekom ideološkom izravnanju sa nekim prijašnjim pokretima u Hrvatskoj povijesti, mislim da nemaju smisla. Domovinski rat je specifičan, on je naša najveća vrijednost, i on se ne mora pozivati ni na nikakve prijašnje pokrete, nego su oni ono izvorište hrvatskog društva, Hrvatske države koji nema presedana u Hrvatskoj povijesti i koji sam za sebe predstavlja vrijednost koju moramo i svi mi zajedno čuvati. Upravo zbog toga, mi smo i na prošloj sjednici, kad smo imali onu prvu izmjenu, intervenciju u Zakon o pravima hrvatskih branitelja, dali smo jedan prijedlog zaključaka koji je Vlada prihvatila i kasnije ga kao, taj zaključak je pretočila u svoju, mislim uredbu kojom je formirano povjerenstvo za pomoć hrvatskim osuđenicima pred Haškim tribunalom. A mi ćemo i za ovu prigodu iskoristiti dok ne bude cijelovita saborska rasprava, predložiti i prijedlog zaključaka u cilju svjedočenja i promicanja istina o Domovinskom ratu, pa ću kasnije, vidim da mi ističe polako vrijeme, u ime Kluba pet minuta i reći o karakteru tih zaključaka. Sve u svemu, mi ćemo kao stranka podržate ove izmjene zakona, uz napomenu kao što je rečeno već u ime Kluba, mislimo da je 100 dana prošlo. Još ćemo vidjeti ukoliko zakon neće brzo doći Vladin prijedlog, Hrvatska stranka prava će pustiti u proceduru, to je drugo čitanje zakona koji je u prošlom sazivu Sabora bio prošao prvo čitanje. Mislimo da jedna odlučna podloga i da ćemo sa takvom akcijom i ubrzati i Vladu da što je moguće prije donese i konzistentan i opsežan zakon, prijedlog zakona, sa simulacijama, primjedbama, prijedlozima i da rasprava o tome zakonu bude široka i javna i ne samo s udrugama, nego i sa svim drugim zainteresiranim, kako bismo mogli donijeti zakon konsenzusom što je rekao bih stvarno imperativ današnjeg Hrvatskog trenutka, i riješit barem jedan od ona dva kako ja mislim da je problem Hrvatske, teško ćemo riješit frustraciju ratnog profiterstva, ali se i to može ako bude postojala politička volja, ali da možemo postići konsenzus oko hrvatskih branitelja i Domovinskog rata, mislim da možemo se boriti za visok stupanj suglasnosti oko toga. Hvala na pozornosti.
Zahvaljujem. Poštovani zastupnik Tonino Picula.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, gospođo načelnice, kolegice i kolege. Nesporno je da su branitelji, pogotovo hrvatski ratni vojni invalidi zajednica osobito zasluženih, ali i osobito osjetljivih ljudi. Vjerujem i našom današnjom raspravom da smo utjecali upravo na osjetljivost ljudi o kojima je ovdje riječ. Pored opravdane potrebe da je državna politika nadzire i promiče ostvarivanje njihovih prava, postoji i daleko manje opravdana potreba dijela politike, da manipulira stanjem u braniteljskoj zajednici. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, proizvodi ne samo pravne i financijske, nego i moralne i političke učinke. O tim učincima nažalost nema konsenzusa o čemu dokazuje i naša današnja rasprava. Manjkavost ovog prijedloga zakona nije samo nedostatak ekspertne i statističke argumentacije na što su ukazali i kolege, nego ambicija da funkcionira i kao politička optužnica. Ukidanjem instituta prevođenja, po mišljenju ne ispravljaju se nepravde i obnavlja navodno ugroženo dostojanstvo branitelja, nego se tendencijski poništavaju razlike u braniteljskoj zajednici, razlike nastale na zloupotrebi prava. Izjednačavanje branitelja invalida u pravima kao motiv, što je dobrodošlo, ne smije biti izvedeno tako da se omogućuju ili legaliziraju čak zloupotrebe tog prava. Utoliko je dobro, a ne loše, kao što se to tvrdi u ocijeni stanja u prijedlogu zakona, ako institut prevođenja izaziva nesigurnost i nezadovoljstvo kod onih koji imaju dubiozna riješenja, svi oni ratni vojni invalidi koji imaju uredna riješenja, trebaju pozdraviti svako uvođenje reda i odjeljivanje od onih koji su zloupotrebljavali obvezu države da za njih skrbi. Točno je i da malverzacije provocira i socijalna i gospodarska situacija, te određena politička atmosfera u našem društvu. Loše stanje u ovim sektorima ugrožava dostojanstvo, naravno ne samo branitelja invalida, nego radnika i građanina. Mislim da trajno riješenje dvojbi koji prate i današnju raspravu možda treba tražiti u standardizaciji postupaka provjere riješenja njegovim pojednostavljivanjem i ubrzavanjem. A ne spuštanjem rampe pred problemima. U prilog tome vrijedi citirati rečenicu iz otvorenog pisma jedne od udruga hrvatskih vojnih invalida Domovinskog rata u kojem stoji "da Domovinski rat nikome ne smije služiti kao paravan za profiterstvo bilo u političkom bilo u materijalnom pogledu". I više od toga, borba protiv nečasnih i kažnjivih radnji u postupku sticanja prava predviđenih samo za istinske branitelje i stradalnike, može se razumijeti kao paralela borbi protiv kvalifikacija Domovinskog rata u najnovijim Haškim optužnicama. Jer istinu o Domovinskom ratu valja braniti i činjenicama u inozemstvu. Ali te činjenice valja ustvrditi u Hrvatskoj. Pravu kriminalizaciju Domovinskog rata, via facti, proizvode one koji koriste manjkavu ili nikakvu kontrolu korištenja prava na koja imaju branitelji i invalidi. Taj lanac kriminalizacije može biti duži ili kraći. Ali je najgore ako na njegovim krajevima stoji država koja apstinira od vlastite odgovornosti za stanje. Prevođenje ili revizija mogu biti ujedino i forma borbe protiv korupcije, u kojoj sudjeluju i koje kakvi pružatelji usluga izvan braniteljske zajednice. Na samom kraju želio bih reći i kao hrvatski branitelj, da rane hrvatskih ratnih invalida nisu samo njihove rane, jer na njima se temelji postojanje Republike Hrvatske. Ipak to su i njihove pojedinačne rane, koje zakonima ne smijemo devalvirat. Hvala.
Hvala lijepa kolega Picula. Poštovani zastupnik Krešimir Čosić.
Štovani gospodine predsjedniče. Svakako sasvim je jasno da nam treba što je moguće kvalitetniji zakon o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji. Trebaju nam dopune tog zakona da bi on bio što je moguće kvalitetniji i funkcionalniji u interesu hrvatskih branitelja. Ne samo zakon, nego trebaju nam i sredstva i u tom smislu više je nego očito da ova Vlada ulaže ne male napore kroz svoj proračun kako bi se sva prava hrvatskih branitelja u punoj mjeri i realizirala. Ali prava hrvatskih branitelja nisu vazna samo uz naknade, nisu vezana samo uz privatizaciju, nego su ja bih rekao prije svega prava hrvatskih branitelja vezana uz punu istinu o Domovinskom ratu. I ta istina o Domovinskom ratu ne samo da je danas ugrožena, ja bih rekao više nego ikada do sada a ne smijemo biti i neoprezni da se to događa i u budućnosti. I ta istina o Domovinskom ratu je elementarno pravo svih nas, ne samo hrvatskih branitelja, ne samo njihovih obitelji, ja bih rekao ljudi koji sjede ovdje u Hrvatskom saboru i svih budućih hrvatskih generacija. Itekako nam je stalo da ta istina o Domovinskom ratu bude prisutna i na široj međunarodnoj sceni. I to je isto tako posebno važno. Iz tih razloga mislim da je posebno potrebno upozoritina neke nedostatke koji su više nego očiti kada je u pitanju zaštita istine o Domovinskom ratu ne samo u Hrvatskoj nego ja bih rekao itekako na međunarodnoj sceni jer Republika Hrvatska postaje vrlo skoro nadamo se svi dio važnih međunarodnih integracija i NATO-a i Europske unije. I nije svejedno kako će se osjećati hrvatski branitelj u nekoj mirovnoj misiji tko zna gdje. I u tom smislu svakako treba upozoriti na činjenicu kada je u pitanju obrana istine o Domovinskom ratu da Hrvatska nema ozbiljnih nevladinih institucija koje će se profesionalno, znanstveno utemeljeno, stručno i odgovorno odnosititi prema povjesnoj građi koja postoji. Nedopustivo je da je najbolje organizirana nevladina institucija koja se bavi istinom, odnosno neistinom o Domovinskom ratu veritas savez štrpca. Hrvatska mora i može učiniti puno više da ima kvalitetne, ne samo ne vladine institucije koje će se bavititi svim ovim problemima. Hrvatska može i mora u sve to uključiti i svoja druga ministarstva. Posebno Ministarstvo znanosti, Ministarstvo kulture. Pitanje je u kojoj mjeri hrvatski nacionalni, znanstveni program uključuje istraživanja koja su vezana uz Domovinski rat, ne trebaju nam ispolitizirane teme i improvizirani članci, knjige o Domovinskom ratu nego nam trebaju ozbiljna, znanstvena djela stručno recenzirana jer ona su jedino u našem dugoročnom interesu, u interesu istine o Domovinskom ratu, u interesu svih hrvatskih branitelja i u interesu hrvatske budućnosti. Svakako Hrvatska ima svoje institucije ali je pitanje da li neki znanstveni instituti za društvena istraživanja rade svoj posao. Da li neki razredi za društvene znanosti rade svoj posao. Zaštiti branitelje treba i na taj način i u tom smislu treba i mora se učiniti više i u tom smislu prava hrvatskih branitelja kroz punu institucionalnu zaštitu i istinu o Domovinskom ratu naša su trajna obveza, trajna obveza svih tih institucija koje se bave znanošću, koje promišljaju i koje trebaju argumentirano, uvijek, ne samo sada nego i u budućnosti imati jasne stavove o pravima hrvatskih branitelja, odnosno o istini o Domovinskom ratu. Hvala.
Poštovani zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Uz sve dobre namjere teško se oteti dojmu, evo i danas ovdje mnogih prethodnika prije mene da su hrvatski branitelji i dalje žrtve politike ideologije kako je to, evo danas rečeno ali i na Odboru za ratne veterane od strane jednog od jučerašnjih učesnika. Sva kompleksnost problema vezanih za hrvatske branitelje iz Domovinskog rata i članove njihovih obitelji najbolje se očitava u činjenici da je u prvih 100 dana Vlada po drugi puta na dnevnom redu stavila izmjene i dopune navedenog Zakona. Osnovno pitanje koje se nameće svima nama koji u ovom trenutku obnašamo odgovornu dužnost u ovom Visokom domu a posebno nama hrvatskim braniteljima kako ispraviti stare a ne napraviti nove nepravde. Ako ćemo ovaj puta na tome uspjeti djeliti ću naravno to zadovoljstvo sa svima vama, a primarno sa svim onima koji su ovim zakonom obuhvaćeni. Do početka rasprave bio sam uvjeren da su i u proteklom, i u proteklim sazivima Hrvatskog sabora namjere kako zastupnika tako i predlagatelja bile poštene. Da su štiteći dignitet Domovinskog rata ali i branitelja nastojali donjeti zakone koji su u tom trenutku doista najkvalitetniji. No, od nekoliko mojih prethodnika čulo se kako se u Hrvatskom saboru donosio vaš i naš zakon. Što osobno držim nije dobro i nikome ne služi na čast. Branitelji su jedni, problemi su manje više isti, a mi donosimo kako neki rekoše s kojima se ja dakako ne slažem, naše i vaše zakone. Nadam se da ćemo brzo donjeti naš zakon koji će biti u funkciji svih građana Republike Hrvatske. I to ne samo po ovom osnovu već i po svim drugima. Naravno, koliko smo uspjeli sa zakonima koji su donešeni a tiću se ove populacije dade se iščitati iz svega onoga što je rečeno pa najbolje držim da će zaključiti sami naši građani. Ono u što ja vjerujem je činjenica da se prevođenjem ili revizijama primarno imala namjera otkloniti sve sumnje, prije svega u poštenje hrvatskih branitelja. Primarno pomoći da istinski invalidi njihove obitelji, odnosno njihova prava budu maksimalno i trajno zaštićena. No očito je da su se u operacionalizaciji dogodile određene greške i propusti o tomu je puno mojih prethodnika bilo riječi, pa ne bih oduuzimao vrijeme, od samih pravilnika, povjerenstava itd., što je izazvalo negodovanje jednog dijela braniteljske populacije i to jednih dijelom sa pravom a drugih sa razlogom. Polazeći od one poznate izreke da je napad najbolja obrana. Polazeći od linije manjeg otpora ili kako je to netko i u ovom Saboru rekao, istina u prošlom sazivu "tko je jamio, jamio je". Meni je to i razumljivo iz razloga što su mnogi naši suborci vrativši se živi i manje više zdravi sa ratišta spoznali da je dok su oni bili na ratištu nestalo ne samo njihovo radno mjesto već najčešće usljed pretvorbe i prihvatizacije i njihove tvornice. Kao hrvatski branitelj, kao dragovoljac Domovinskog rata uvjeren sam da dobro poznajem znatan dio svojih suboraca i njihove probleme bar sa područja Brodsko-Posavske županije, a da budem malo neskroman i malo šire. Da je znatan dio hrvatskih branitelja nastojeći osigurati sebi i svojim obiteljima kakovu takovu egzistenciju kao zadnju mogućnosti kad već na svu sreću nisu ranjeni u Domovinskom ratu spas potražio u dokazivanju bolesti počev od PTSP-a pa nadalje. I tu se pokazala ona uobičajena solidarnost hrvatskih branitelja, invalida Domovinskog rata koji su, kako mi to volimo reći stvarni invalidi, koji su naprosto pustili da stvari idu svojim tijekom i zbog toga je, usuđujem se reći i donešen u prethodnom sazivu Sabora zakon koji je htio pripomoći istinskim invalidima da se zaštite i od takovih svojih suboraca. Naravno želim vrlo precizno reći da se ne bismo krivo shvatili da na svu sreću to nije generalni pristup, da su takovi u manjini ali ne možemo skrivati činjenice i gurati glavu u pijesak da takovih pojava nije bilo ili da ih nema. Osobno vjerujem da će tek otvaranjem drugih mogućnosti i perspektiva, primarno mislim novih radnih mjesta ovaj problem biti znatno manji. Nažalost još uvijek veliki broj naših suboraca ne mogu objasniti niti sebi niti svojim obiteljima, niti sugrađanima kako to da ne mogu riješiti svoje osnovne egzistencijalne životne probleme, a borili su se i dali su maksimum za ovo što danas imamo. Naravno ne mogu si pomoći jer nema radnih mjesta, barem nema dostatno. Ne mogu si pomoći jer, ponovno velim na sreću, nisu ranjeni i da su u biti kako bar jedan dio mojih suboraca zna reći doista je ovo apsurdno, ali moram iskazati da su u biti što su preživjeli rat kažnjeni. Ili kako oni vele: “Ne isplati se biti pošten.” Naravno da ja ne dijelim takvo mišljenje i na nama svima je da poduzmemo sve mjere kako bismo pomogli našim suborcima da postanu korisni članovi ovoga društva i da izlaz nađu ponovo u kvalitetnom i potpunom doprinosu razvoja Republike Hrvatske jer je poznata činjenica da branitelji nikad nisu niti će tražiti povlašteni položaj već doista mogućnost da i dalje aktivno radeći na drugi način doprinesu izgradnji zemlje za koju su bili spremni dati najviše, dati svoj život. I upravo stoga pozivam sve vas kolegice i kolege da se suspregnemo od teških riječi naročito kad je u pitanju ova populacija, da zaštitimo branitelje pa ponekad i od nas samih. Da im pomognemo da hladno, trezveno i odgovorno donesemo odluke pa poput i ove današnje za koju osobno nisam siguran da je dobra, ali nedvojbeno ide ka putu nadam se iznalaženja trajnog i kvalitetnog rješenja za sve branitelje. Nadam se da će konačnim, da budem slobodniji u izričaju, podvlačenjem crte i donošenjem novog Zakona koji, evo nadam se da Vlada studiozno priprema, da će uvažiti sva iskustva u provođenju prethodnih zakona, ukloniti sve uočene propuste i na taj način omogućiti da svaki branitelj doista osjeća puno dostojanstvo i da na taj način zaštitimo i Domovinski rat, ali i Republiku Hrvatsku u cjelini. Samo na taj način izbjeći ćemo možda i ponovno iskazivanje negodovanja pa i onih izreka koje sam rekao na početku da su branitelji i dalje žrtve politike ili ideologije. To je ono što nije dobro i to je ono što držim da ćemo svi skupa naći načina, naći dovoljno trijeznih glava da budući zakon donesemo upravo na korist svih branitelja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolega Gavran. Ja bih sada s vašim dopuštenjem prekinio pa da nastavimo u 15 sati. U 15 sati je prvi na redu zastupnik Zvonimir Mršić i onda dva kluba po 5 minuta. Nastavljamo onda u 15 sati. Kolegice i kolege nastavljamo sa radom. MOlim poštovanog zastupnika Zvonimira Mršića da uzme rijče. Izvolite kolega.
Hvala lijepa predsjedniče i zahvaljujem na točnosti na početku podnevne sjednice. Nadam se da moja rasprava neće baš teško opteretiti želuce nakon ručka. Ja sam hrvatski branitelj i SDPovac i ne govorim u ime hrvatskih branitelja nego govorim kao hrvatski branitelj u svoje osobno ime. istovremeno odričem ovim putem pravo bilo koje da govori u moje ime kao hrvatskog branitelja. Status sam stekao sukladno zakonom i nema nikakvh bojazni od bilo kakvih prevođenja revizija provođenja zakona, izmjena zakona, dopuna zakona ili ukidanja zakona. Svojim sudjelovanjem u Domovinskom ratu odradio sam dug prema Domovini i ne očekujem da mi Domovina zbog toga mora bilo čime uzvaraćati. Domovina se nasuptro tome mora skrbiti o invalidima te obiteljima poginuli i nestalih hrvatskih branitelja. Na žalost dio onih koji uopće nisu sudleovali u Domovinskom ratu ili su stradali na mjestima ili u vremenu koje nema veze sa sudjelovanjem u Domovinskom ratu, iskoristili su priliku i dočepali se za njih privilegija koje im ni po čemu ne pripadaju. Jutros dolazeći na ovu sjednicu razgovarao sam sa nekoliko svojih sugrađana koji su na žalost to posljedica sudjelovanja u Domovinskom ratu oboljeli od posttraumatrskog stresnog sindroma. I upozorili su me na to da imaju dokaze da imaju popis ljudi koji nisu sudjelovali u Domovinskom ratu, koji imaju status invalida, ponudili mi čak tu listu i ponudili mi dokuemnatciju kojima će se dokazati da njima ne pripadju takav prava. Istovremeno su naravno i upozorili na nekorektnost postupka u prevođenju ali i u nekim drugim situacijama kada hrvatski branitelji mogu ili trebaju ostvariti pravo na državnu skrb. Međutim ukidanjem nekoga zakona i ukidanjem nekih mjera neće se otkloniti nekorektnost postupka jer nekorektnost postupka ne ovisi od propisne mjere nekorektnost postupka ovisi od ljudi koji tu mjeru provode. Pa prema tome ako je postupku prevođenja bilo nekorektnosti onda su to u svakom slučaju činili pojedinici. činili su osobe koje su se nekorekltno ponašali prema onima koji su bili subjeti toga prevođenja. Svi se slažemo da je zloupotreba zakona o pravima hrvatskih branitelja i drugih vezanih zakona bilo. međutim ne dajemo rješenje kako te greške ispraviti, ja se nikako ne mogu složit sa nekim tezama koje su danas ovdje iznesene, a koje više sliče bilogističkoj teoriji da je lako prepoznati ili da neki mogu prepoznati pravoga od lažnog branitelja. Ne znam dali bi time trebalo biti zakonom opisano kako fizički izgleda pravi od lažnog branitelja. Ili koje karakteristike bi pravi od lažnoga branitelja trebao imati da ga ti i takvi mogu lako prepoznati. Uostalom mislim da nema lažnih branitelja postoje samo branitelji sve ostali su zloupotrebiili prava i odnosno su grubo zloupotrrijebili skrb ove države prema ljudima koji su dali veći doprinos u stvaranju ove domovine. I oni ne samo da im treba ukinuti ta prava nego ih treba prekršajno i kazneno goniti zbog toga što su zloupotrebili ono što država vraća dug invalidima i njihovih obiteljima. Ali jednako tako trebakazniti i onima koji nisu dovoljno pažnje posvetili u procesu davanja i izdavanja takvih rješenja pa su uprav otakvima dali neka određena prava ili u ovom slučaju privilegije na koje nikako nisu mogli imati pravo. Ako dakle postoji neki problem u procesu prevođenja onda ga treba ispraviti. A nikako taj proces ne treba ukidati. Postavlja se pitanje što je smisao ovaga zakona kojega ovdje imamo. ako je doista zakon o prevođenju loš, ako je on takavkako što neki žele reći. Zašto onda ne ukinemo taj zakon, vratimo cijelu stvar tamo gdje je bila prije nego je zakon donesen. Jer on je onda za sve loš. ne može zakon biti dobar za one kojima je očito nepravda ispravljena jer im je ili priznat trajni status, ili im je povećan stupanj invaliditeta. A loš za one kod kojih se otkrilo da su ili na pogrešan način im je utvrđen status, ili im uopće nije trebao biti utvrđen status. I sada ćemo ovima kojima je dakle povoljan priznati i ostaviti a taj učinak djeluje, međutim kod onih kod kojih nikako kod kojih bi trebalo gotovo kazneno ih goniti njima ćemo reći ok vama je sve oprošteno. Na takav način nikako nećemo ispraviti nepravdu, prema braniteljima kojio zaslužuju skrb ove države. Ne možemo dakle učinak zakona valorizirati samo prema pozitivnim učinicima. A istovremeno zakon napadati u cijelini. DA je ispravio makar jednu nepravdu dobar je zakon, ali ako ukidamo već ovo onda svakako trebamo reći što je to. Što će omogućiti u budućem vremenu da se sustavno otklone identificiraju oni koji su zloupotrebili skrb države. Jer ako to ne učinimo onda natavljamo činiti nepravdu prema hrvatskim ratnim vojnim invalidima prema njihovim obiteljima i prema obiteljima poginulih i nestalih. zato jer će dio skrbi pa i pažnje oduzimati oni koji to sasvim sigurno ne zaslužuju. Društo najveću nepravdu braniteljima čini ne uskraćivanjem privilegija onima koji na to nemaju nikavo pravo jer se ne vodi pravo hrvatskim braniteljima, nego se skrbi zajednica Domovina onima koji su na žalost morali položiti svoj život ili su bili ranjeni ili trajno oboljeli kao posljedica sudjelovanja u hrvatskom domovinskom ratu. To treba dakle značiti da treba postaviti sustavno način identificiranja onih koji zloupotrebljavaju i na takav način zaštiti one koji s pravom očekuju da država o njima trajno skrbi u budućem životu. hvala.
Zahvaljujem. S time je završena pojedinačna rasprava. Imamo još jedan klub od 5 minuta, klub HSP-a, poštovani zastupnik Pero Kovačević, izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, dame i gospodo. Klub HSP-a će podržati i glasovati za ovaj zakon, ali ovdje samo u završnom dijelu želim reći nešto, a to je da nastavno na naš prijedlog zaključka koji je ovaj Visoki dom usvojio i po kojem je Vlada postupila i osnovala stručno povjerenstvo za pružanje pravne informacijske pomoći smatramo da se u ovome trenutku, a znači svjesni činjenice da je haaško tužiteljstvo u optužnicama protiv generala Gotovine, Bobetka, Markača, Čermaka, Praljka, Petkovića i drugima u pripremi proglašava Hrvatsku kao zemlju nastalu na zločinu, a pokojnom predsjedniku Tuđmanu zajedno sa političkim vojnim vrhom pripisuje pravnu fikciju udruženi zločinački pohvat političara i vojnih zapovjednika. Prema tome, pod navodnicima kaznenom djelu, političko vojno vodstvo Domovinskog rata hrvatski branitelji kao i oni koji su se branili u Bosni i Hercegovini postali su kriminalci, ratni zločinci … [[Ne razumije se.]] U tako teškoj, ozbiljnoj, zaista kritičnoj situaciji jer su dovedeni u pitanje temelji Hrvatske države, oduzeto joj je pravo na samostalnost iz članka 51. Povelje Ujedinjenih naroda, oduzeto je dostojanstvo hrvatskog čovjeka, građanina. Nije dovoljno samo pravno ili politički rušiti sve neprihvatljive sadržaje haaških optužnica već usporedo treba uključiti i sve druge prijedloge aktive samoobrane. Naime, krajnje je vrijeme da za svjedočenje svijet o istini o Domovinskom ratu moramo osnovati stručna tijela koja će pripremiti znanstveno i činjenično što je bio Domovinski rat, kad je nastao i to počam od izuzimanja oružja TO Hrvatske, plana RAM, balvan revolucije, broja poginulih i ranjenih, pretrpljene ratne štete, broja poginulih u UNP-a zonama, sigurnosnim zonama. Znači dokumentirano moramo prikazati i to svijetu predočiti. Moramo to predočiti svijetu jer nam to neće oprostiti naši unuci i praunuci. Naime žalosna je činjenica da Hrvatska na predstavljanju istine o Domovinskom ratu u svijetu nije skoro ništa učinila i da se na taj način dovela u podređeni položaj i dopustila Tribunalu da sustavno krivotvori povijest o Domovinskom ratu. Žalosno je što do danas nema povijesno-dokumentacijskog činjeničnog stanja o Domovinskom ratu i mi to moramo pod hitno napraviti i svjedočiti svijetu, prevesti to na sve jezike i na arapski, i na ruski i na engleski, poslati svim veleposlanicima, poslati svim parlamentarcima i na taj način kao što je uvijek Izrael radio, ovo skinuti sa sebe, to smo obvezni radi naših unuka, praunuka, radi naše djece i radi svih poginulih u Domovinskom ratu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Gospodine državni tajniče želite se osvrnuti? Izvolite, Tomislav Ivić, državni tajnik u Ministarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospođe i gospodo saborski zastupnici ja vam se prije svega zahvaljujem na današnjoj raspravi. Mislim da je ona bila konstruktivna iako je bilo povišenih tonova, no to je i razumljivo i očigledno je i iz ove današnje rasprave da je zaista dosta neriješenih pitanja i problema kada su u pitanju branitelji, braniteljska populacija i da osobno sam siguran i uvjeren da ukidanjem prevođenja riješit ćemo jedan značajan i veliki problem, no time problemi nisu riješeni i kroz ovu raspravu otvorilo se pitanje onoga što se zove novi zakon i radna skupina u sklopu ministarstva je ozbiljno prionula na ovaj posao i zaista želja nam je donijeti zakon koji će biti prihvatljiv i braniteljima, ali koji će i u ovom parlamentu u Saboru biti usvojen po mogućnosti konsenzusom. Mislim da to branitelji zaslužuju, da je to na neki način obaveza Domovine za sve ono što su učinili za Domovinu i da tu nije riječ ni o kakvim privilegijama nego o sustavnom rješavanju problema koji pritišću ovu populaciju. Želja je da to bude zakon koji će biti realno provodiv, a ne da stalno dolazimo u situaciju da za sobom vučemo repove još ne znam iz 97., 2000., 2001., 2002. naime obaveza prema braniteljima. Dakle još jednom svima vam se zahvaljujem i nadam se da će Hrvatski sabor usvojiti ove izmjene zakona.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kao i o svim zakonskim prijedlozima ono što ćemo raspraviti 2. travnja. Četvrto. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zaknoa o pravim hrvatskih branitelja iz domovinskog rata i članova njihovih obitelji, hitni postupak, P.Z. br. 56. Rasprava o tekstu Zakona je završena. Sukladno članku 154. Poslovnika dajem na glasovanje sljedeći zaljučak: Za povratno djelovanje članka 7. stavka 2. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji postoje osobito opravdani razlozi. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 91 glas da i 33 protiv donesen predloženi Zaključak. Amandmane su podnjeli Odbor za zakonodavstvo i poštovani zastupnik Željko Kurtov. Molim potpredsjednicu Vlade i ministricu Jadranku Kosor da se očituje o amandmnima. Prvo amandmani Odbora za zakonodavstvo.
Gospodine predsjedniče Vlada prihvaća amandman Odbora za zakonodavstvo na članak 6.
Hvala lijepo. Postaje sastavni dio Zakona. Na članak 7.?
Vlada prihvaća amandman Odbora za zakonodavstvo na članak 7. s primjedbom, odnosno napomenom, gospodine predsjedniče Odbora i gospodine predsjedniče Sabora da se riječ "temeljem" odnosi na treći red članka 7. To je bitno zbog izričaja.
Gospodine Boras, predsjednik Odbora.
Prihvaća se.
Hvala lijepo. Amandman poštovanog zastupnika Željka Kurtova.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Vlada prihvaća dobru namjeru ovoga amandmana ali ne prihvaća ovako formuliran amandman jer će po službenoj dužnosti Ministarstvo hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata, odnosno Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti donjeti pojedinačna rješenja u kojima će se decidirano navesti da će korisnicima započeti isplata neisplaćenih primanja od 1. siječnja sljedeće godine.
Kolega Kurtov.
Gospođo ministrice, gospodine predsjedniče ja, ja bih molio da bude glasovanje o ovome zato što stvarno što se tiče branitelja mislim da će se to odlučiti a da oni nisu zaslužili to, da oni za to nisu krivi. Prema tome, tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala, nije dobio dovoljan broj glasova. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 96 glasova za, 18 protiv i 18 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Sada imamo i Prijedlog zaključka Kluba zastupnika HSP-a. Molim ministricu, potpredsjednicu Vlada da se očituje o Prijedlogu ovoga Zaključka.
Gospodine predsjedniče Vlada se u potpunosti slaže sa predloženim Zaključkom, odnosno zaključcima Kluba zastupnika HSP-a. Međutim, predlažemo da se ovi zaključci predlože u okviru skorašnje rasprave o kojoj su se dogovorili klubovi parlamentarnih stranaka i temeljem koje će se pretpostavljam i pisati zaključci. I u tom kontesktu Vlada će u potpunosti prihvatiti ove zaključke Kluba Hrvatske stranke prava. Pa onda u tom smislu predlažem da se danas ovi zaključci povuku sa obećanjem Vlade da će oni biti prihvaćeni nakon ove skorašnje rasprave.
Klub zastupnika HSP-a povlaći onda zaključke i staviti ćemo ih u ovu dogovorenu proceduru. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prijedlog zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 58 To je predlagatelj Vlada, i imamo Prijedlog zakona o uređenju tržišta brašna – Predlagaelj Klub zastupnika HSS-a, prvo čitanje P.Z. br. 25 Predlagatelj je Klub zastupnika HSS-a. Obzirom da oba zakonska projekta obuhvaćaju istu materiju na određeni način, predlažem da se provede objedinjena rasprava o ova dva prijedloga zastupnika. Jel' se zastupnici slažu? Slažu. Hvala lijepa. Pa idemo onda na objedinjenu raspravu kod ova dva prijedloga zakona. Molim ministra Čobankovića da dodatno obrazloži prijedlog vladinog prijedloga zakona.