Dame i gospodo zastupnici, otvaram 52. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Još jednom pozdravljam naše uvažene goste na današnjoj sjednici Doma, a na sjednicu su pozvani gosti, predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija ili veleposlanstava u Bosni i Hercegovini koji prate rad našeg Doma i predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve zastupnike i goste. Iz Ureda predsjedatelja Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića, ministra komunikacija i prometa BiH Ismira Juske, i ministra civilnih poslova BiH, Igora Crnadka, dostavljene su obavijesti o nemogućnosti nazočenja današnjoj sjednici predsjedatelja i ministara. Iz Ureda predsjedatelja Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH, Milana Tegeltije, također je dostavljena obavijest o nemogućnosti nazočenja predsjedatelja današnjoj sjednici, ali je dostavljen predstavnik, nazočnost osigurana predstavnika Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća. Odsutnost je opravdala zastupnica Diana Zelenika, a Asim Sarajlić je najavio kašnjene. Prema informaciji službe sjednici je nazočno 36 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. U dnevni red dodane su: Točka 3. Zahtjev zastupnika Borislava Bojića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika Zastupničkog doma, broj: 01-02-1-2209/17, od 13.09.2017. Točka 9. Izvješće Ministarstva sigurnosti BiH o trendovima migracija i aktivnostima na zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda migranata i tražitelja azila, s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, broj: 03/6-37-1226/17 od 12.05.2017. Točka 10. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj incijativi Senada Šepića koja glasi: „U skladu s člankom 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, predlažem obvezno uvrštavanje u dnevni red prve sljedeće sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH točke pod nazivom: Informacija o realiziranju ranijih zaključaka i incijativa o utvrđivanju najniže zajamčene cijene i sigurnog otkupa poljoprivrednih proizvoda u BiH, te prijedlog mjera za odgovor na ovu incijativu“, broj: 01-50-1-1623/17 od 05.07.2017. 2 Točka 18. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Zajam za razvojnu politiku javnih financija) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-2184/17 od 08.09.2017. S dnevnog reda, na zahtjev Povjerenstva za vanjske poslove, skinuta je: Točka 8. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Protokola kojim se dopunjavaju i mijenjaju određene odredbe Sporazuma o zračnom prijevozu između Vlade Države Katar i Vijeća ministara BiH, broj: 01,02-05-2-2037/17, od 16.08.2017. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Zastupnik Sadik Ahmetović. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani Kolegij, ministri. Ja sam u ranijem periodu predlagao dvije, tri incijative i Kolegij Parlamenta je ignorisao ono što sam predlagao. Recimo, da se nikad na Parlamentu BiH nije pojavila incijativa ili tačka dnevnog reda „Informacija o izučavanju maternjeg jezika na cijelom području Bosne i Hercegovine“ ili okvirnog, provođenja Okvirnog zakona o osnovnom obrazovanju. Ali evo, obzirom da je to bilo davno, pa ste zaboravili, ja sam na prošloj sjednici, a to je najsvježije, predložio Zaključak, odnosno tačku dnevnog reda i Zaključak koji je ovaj Parlament ovdje usvojio, da predsjedavajući Vijeća ministara BiH prikupi potpise poslanika čiju podršku ima u svom radu, kako bi se u narednom periodu mogao donijeti stav o statusu Vijeća ministara. Ne znam zašto ste ignorirali Zaključak koji je donio ovaj Parlament i da po tom Zaključku ne uvrstite ovu tačku dnevnog reda. Pročitao sam da su neki kazali da je to neozbiljno, ali ja mislim sasvim suprotno. Poznato je da je u parlamentarnim demokratijama, oni koji imaju ili nemaju većinu, dokazuju je na način da imaju podršku većine poslanika u domu kojih ih bira. To je u skorije vrijeme radio predsjednik Vlade Republike Hrvatske, a isto tako, skoro u istom periodu, to je radio i predsjednik Makedonske vlade, gospodin Zaev. Ono što je normalno u okruženju i u parlamentarnim demokratijama, ovdje se proglašava neozbiljnim. Ja mislim da ste vi neozbiljni zato što ne stavljate Zaključak Parlamenta kojim predsjedavate. Svaki dan možemo čuti one koji su predložili mandatara, a to je Predsjedništvo, da javno kažu građanima ove zemlje da ne postoji parlamentarna većina, a da pri tome minimalno što su mogli uraditi je da su obavili konsultancije sa strankama kako bi znali možemo li ili imamo li kapacitet da rješavamo nagomilane probleme i pitanja koja su važna za ovu zemlju i za građane Bosne i Hercegovine. Ja vas pozivam i predlažem da stavite na dnevni red – Informacija Kolegija Parlamentarne skupštine, odnosno Kolegija Predstavničkog doma i predsjedavajućeg Vijeća ministara o realizaciji Zaključka koji je usvojio ovaj Parlament, koji glasi – Predstavnički dom Parlamenta BiH zadužuje predsjedavajućeg Vijeća ministara, Denisa Zvizdića, da do naredne sjednice, da danas, informiše ovaj Parlament o Zaključku za koji je dobio obavezu ovog Parlamenta. Hvala lijepa.
Hvala. Zastupnik Saša Magazinović, rasprava. Izvolite. 3
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pozdravljam Vas, zamjenike, kolegice, kolege, zastupnice i zastupnike, poštovane ministrice i ministre i sve ostale prisutne. Kolega Sadik Ahmetović sa punim pravom traži realizaciju zaključaka Parlamenta, međutim jedino se razilazimo u adresiranju. Ja ne mislim da je Kolegij Predstavničkog doma odgovoran da li Vijeće ministara, ili pojedini ministri ili čak predsjedavajući Vijeća ministara, poštuje ili nas ne poštuje. U ovom slučaju je ovo drugo i zaista podržavam da se što prije ova čitava priča odnosa između Parlamenta i Vijeća ministara normalizuje i da, evo i Kolegij, u okviru svojih mogućnosti učini dodatni napor da Vijeće ministara počne poštivati zaključke Parlamenta. Međutim, ono što mi možemo uraditi ovdje, to je da poštujemo sami sebe. Dom naroda je prilično davno usvojio Izborni zakon i mi smo očekivali da će se on, pošto je predložen po hitnoj proceduri, naći i u Predstavničkom domu. To nije bilo na prošloj sjednici iz razloga koji su tada rečeni, ali sada već postaje, evo da ne dajem ocjene, ali postavljam pitanje – zašto na današnjoj sjednici nije Izborni zakon koji je usvojen prilično davno u Domu naroda i o čijoj hitnosti, bar oni koji su ga predložili, svakodnevno govore u medijima? Ne znam zbog čega toliko dugo vremena treba da papir siđe sa četvrtog na drugi sprat u Parlamentu. I bilo bi dobro da obavjestite i nas u Parlamentu, a i medije koji nas stalno zovu i pitaju kad će biti. Ne znam ja kad će biti, ne stavljam ja to na dnevni red. Osim toga, evo danas je gospodin Bećirović spasio čast Parlamenta sa dva predložena zakona, tu su i drugi zastupnici koji su ponešto predložili da imamo dnevni red. I opet, dakle, nije zaista rukovodstvu Parlamenta kritika, ali jeste molba da još jednom se učine napori, da se porazgovara sa ljudima u Vijeću ministara koji, bez obzira što su izgubili podršku ovog Parlamenta, dužni su da rade svoj posao i da nam šalju zakone. Mi, da nije ovih poslanika, ja ne znam o čemu bi danas raspravljali. I svaka sljedeća sjednice, izgleda da ćemo imati isti problem. Hvala vam.
Hvala ljepa. Odmah ću se referirati, a dobro sam pratila uvaženog zastupnika Magazinovića, pozvati se na članak 71. – na početku sjednice Doma zastupnik, kao i svaki ovlašteni predlagatelj, ima pravo tražiti izostavljanje neobvezne točke i predlaganje nove sa odgovarajućim materijalom u pisanoj obliku. Nisam razumjela šta ste danas tražili, da li da se uvrsti ili da dobijete pojašnjenje? Nikola Lovrinović prvo, ispravak krivog navoda.
Dobar dan svima. Lijepi pozdrav predsjedavajućoj, članovima Kolegija, kolegicama, kolegama i svim nazočnim u dvorani. Dakle, a na neki način bi ovoj dvojici kolega ispred mene koji su govorili, dakle, gospodinu Ahmetoviću i Magazinoviću, recimo, na neki način, replicirao. Znači, kad govore o provedbi zaključka koji je bio na prošloj sjednici utvrđen, samo bih ih podsjetio kako mi poštujemo Vijeće ministara. Znači, mi smo imali na prošloj sjednici 7. točku dnevnog reda – Izvješće o aktivnostima u svezi sa izgradnjom Pelješkog mosta i Izvješće o aktivnostima na realiziranju projekta međudržavnog mosta preko rijeke Save kod Svilaja itd., hajd mi recite šta smo mi to donijeli u tom Izvješću? Pa nismo, neke od ovih dijelova ove točke nismo ni 4 razmatrali, samo smo se dohvatili Deklaracije, niti smo usvojili to Izvješće, nit smo ga odbacili, nit smo o njemu riječi progovorili. Dakle, toliko koliko se uzajamno poštujemo. Znači dajte, dajte jednom da budemo korektni i da budem pri rečenom.
Hvala. Saša Magazinović, ispravka krivog navoda. Izvolite kolega.
Dakle, na Vaše pitanje šta tražim, tražim odgovor na pitanje – Dokle je došao Izborni zakon koji je po hitnoj proceduri usvojio Dom naroda i logično bi bilo, pošto je hitna procedura i pošto je to hitno i urgentno, da se i ovaj Dom izjasni o njemu. Usvojen na četvrtom spratu, mi na drugom, ne znam šta je problem da to što je usvojeno se spusti dva sprata i zašto se ne stavlja na dnevni red zakon iz Doma naroda? Eto, to je pitanje.
Hvala ljepa, razumjeli smo se. Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda.
Pa ne znam kolega Lovrinoviću što, dakle, te dvije stvari povezujete, ovo što sam ja predložio i Pelješki most. Ako dobro pratite stavove kad je u pitanju Pelješki most imate potpuno razilaženje dva člana Predsjedništva, potpuno razilaženje gospodina Čovića i Izetbegovića. Kad je u pitanju Vijeće ministara koje nema podršku ovog Parlamenta, imate potpuno identičan stav da ono treba da sjedi u fotelji i ne mora ništa raditi. To je istina. Mi samo tražimo da oni preuzmu odgovornost kao predlagači mandatara, da nam kažu kako će ova zemlja, ovaj Parlament i ovo Vijeće ministara odgovoriti svojoj, svom, svojim obavezama koje su godinu dana pred nama i ništa više. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Nikola Špirić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege, kolegice, ministri, uvaženi gosti. Mislio sam da nema potrebe da se javljam, ali što vrijeme dalje odmiče, vidi se da ovdje ne postoji nikakva koordinacija na relaciji Savjet ministara – Parlamentarna skupština i Parlamentarna skupština – Predsjedništvo i Predsjedništvo – Savjet ministra. Dobro je godinu dana pred izbore, mislim da je rano za predizbornu kampanju, da znamo zapravo kakva korespodencija postoji i može li se iz ovoga saziva izvući bilo što što je korisno za građane Bosne i Hercegovine. Svi mi znamo da je nemoguće vršiti prekomozicije, mjenjati odnose, ali je dobro da javnost zna. Svaki dan nakon održavanja sjednice bilo kojeg doma ili sjednice 5 Predsjedništva ili odnosa, mi imamo fazu sluđivanja javnosti. I zato mislim da stvari trebamo dovesti do kraja, da bi bile jasne, ne zato što će se nešto krucijalno dešavati. I otuda ja pozdravljam ove incijative koje traže da se stanje nazove onakvim kakvo jeste, a da situacija nije dobra, to i ptice na grani znaju. Hvala vam lijepo.
Hvala. Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Kolega Ahmetoviću, dakle, nisam ja govorio o temi, niti sam govorio o tome kakvo je stanje u Predsjedništvu, nego sam govorio kakvo je stanje u ovom Parlamentarnom domu. Dakle, ja sam naveo točku dnevnog reda, samo me Vi podsjetite šta smo to donijeli mi po toj točci, i navedite mi kako se zvala. Vijeće ministara je dostavilo Izvješće, nismo ga htjeli, niste o njemu ni progovorili, neki niste o njemu ni progovorili, niti ste htjeli da čujete za to Izvješće. Dakle, šta mi radimo, dajte kažite šta mi radimo, šta radite Vi, šta radim ja? O tome ja govorim, dakle, ne govorim ja o Predsjedništvu.
Hvala. Šemsudin Mehmedović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Naime, legitiman je, moja ispravka se odnosi na nekoliko kolega koji su prije mene govorili, naime, legitiman je zahtjev bilo koga da se glasa o povjerenju Vijeću ministara. Međutim, ovo što se desilo na prošloj sjednici Zastupničkog doma je uvođenje nekih novih principa u demokratsku praksu ovog Parlamenta. Je li to pozitivno ili negativno, evo neka javnost ocijeni, međutim, mi smo svi ovdje svjedoci da smo veoma velikom većinom glasova izabrali ovo sadašnje Vijeće ministara, pa i predsjedavajućeg zajedno s njim. Ukoliko neko, poznata je politička platforma na kojoj je izabrano ovo Vijeće ministra, ukoliko neko ima drugi politički cilj, drugu političku platformu, neka to javno obznani, neka sabere potpise da ima parlamentarnu većinu za ostvarenje tog političkog cilja, to je, također, legitimno pravo. Ali dok se to ne desi, mislim da je politički ... da glasamo o bilo čemu ili da, ne daj Bože, sadašnji predsjedavajući Vijeća ministra skuplja potpise, eto, da li on ima parlamentarnu većinu. Njega je parlamentarna većina izabrala, prema tome, on ima većinu. Ukoliko neko smatra suprotno, neka to dokaže. Saberite gospodo potpise, definišite političku platformu, jesu li to brže evroatlanske integracije Bosne i Hercegovine, je li to, ne znam ni ja, izlazak iz ove ili one asocijacije, je li to bilo šta, ali nam pokažite ili dokažite da imate parlamentarnu većinu za takvo što, mi ćemo to poštovati. Hvala lijepa. 6
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Kolegi Lovrinoviću, s obzirom da je, s obzirom da je kolega Lovrinović otvoreno ovdje pitao šta vi radite, šta mi svi radimo, pa evo, ja mislim da to zaslužuje odgovor. Evo ja prvi predlažem zakone, ovaj, i, evo gospodin Bećirović Denis, također, vidimo to po dnevnom redu danas. Bez toga ne bi imali ništa maltene na dnevnom redu, a jedan od tih zakona, evo, koje ja predlažem je da se hitnoj pomoći i vatrogascima da prednost nad vozilima pod rotacijom i taj Zakon je jučer oboren na Ustavnopravnoj komisiji Doma naroda glasovima HDZ-a. Evo, kad ste već pitali šta mi svi radimo, evo šta ja radim, šta HDZ radi. Ja predložim da hitna ima prednost nad rotacijama, HDZ to obori. A onda dalje, šta još stranke rade, a onda se gospodin Izetbegović i gospodin Čović, je li, HDZ i SDA, sjednu u rotacije, odu negdje 200 metara dalje, i onda se slože da podrže gospodina Zvizdića da ostane u toj stolici u kojoj on ništa ne radi. Eto gospodine Lovrinoviću, ja mislim da sam poprilično dobro sumirao ta ko radi.
Hvala. Zastupnik Senad Šepić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo predsjedavajuća. Pa, nekoliko kolega, dakle, ne znam čemu čuđenje što jednu ovako poštenu, otvorenu, transparentnu, kako se zove, ideju, incijativu, mi predlažemo ovdje u Paralmentu želeći da pomognemo da ova, da Vijeće ministara, Parlament i državne institucije funkcionišu. Mislim, ako sad mi koji sjedimo ovdje treba da zažmirimo, da stavimo prst u uho i da kažemo kako je to sve u redu, svi mi snosimo neku odgovornost, a ništa se ne pitamo, i šutimo na to, onda je previše da to tražite od nas. Dakle, Parlament je, Parlament je velikom većinom glasova jedan mali konkretni korak napravio da zatraži od predsjedavajućeg Vijeća ministara da izađe ovdje pred, na ovu govornicu, i da kaže kako on misli sjediti na poziciji na kojoj se nalazi narednu godinu dana i šta misli, šta može uraditi. Ako on, recimo, izađe za govornicu i kaže šta misli raditi i način na koji to želi raditi, možda će ovdje onih dvadest i nešto ljudi što su stavili onakve potpise prije, promijeniti svoj stav. Nama samo treba da znamo na čemu smo, gdje smo danas. Ne treba ovdje niko biti glasnogovornik ni predsjedavajućem Vijeća ministara, niti, ne znam, bilo čiji drugi. Očekujemo jednu, jednu poštenu, kako se zove, priču, jedan pošten pristup, jednu odgovornost. Dakle, vi kao Parlament, vi kao Kolegij imate, također, u tom smislu svoju ulogu, da zatražite da zaključci koje mi ovdje donosimo, da se o njima odredi. U tom smislu, neko je spomenuo da je velikom većinom izabrano ovo Vijeće ministara, treba čuti i to kako je moguće da neko za godinu, godinu i po svog rada, izgubi, recimo, pola ljudi. Pola poslanika ovdje u Parlamentarnoj skupštini koji su prije nepune dvije godine dali podršku ovome Vijeću ministara, više nisu tu. Dakle, mi samo tražimo da u tom smislu, oni koji imaju odgovornost, da je preuzmu, a mi znamo šta će biti naša uloga, da štitimo i Vijeće ministara, i Parlament i institucije ove države. Ali predsjedavajući Vijeća ministara ima obavezu da se referiše i da odgovori na stavove, i da odgovori na zaključke koje smo mi ovdje kao Parlament donijeli. 7
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predjedavajuća. Ovo je više povreda Poslovnika. Ja bih Vas zamolila, mislim, ovdje zaista slušamo neke jalove diskusije koje nemaju veze ni sa onim tačkama dnevnog reda, kao što ste maloprije pročitali, niti sa dnevnom redom. Mi ne možemo raspravljati o tome šta radi ili ne radi Dom naroda, niti spočitavati što se članovi Predsjedništva voze sa rotacijama. To je njihovo zakonsko pravo, ipak su oni najviša institucija u ovoj zemlji. Ako ćemo već raspravljati, hajde onda da raspravimo kako to da, recimo, naše neke kolege iz Doma naroda koji su ranga običnog poslanika koriste rotacije i pratnju. Znamo o kome govorimo. Hvala.
Hvala. Zastupnik Staša Košarac, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Ja ne bih okarakterisao ničiju izjavu jalovom niti neutemeljenom, ali bih htio da dam doprinos ovoj incijativi koju je uputio Nezavisni blok. Naime, mi smo svjedoci činjenice da članovi Predsjedništva u izjavama i u kontaktima sa medijima su više puta naglasili da ne postoji parlamentarna većina, svjedoci smo toga. Svjedoci smo činjenice da su čak i neki od članova Kolegija više puta, govorim o Kolegiju Predstavničkog doma, u javnost izašli sa stavom da ne postoji parlamentarna većina. Legitimna incijativa, da čujemo šta kaže predsjedavajući Savjeta ministara, da li ima potpise ili nema. Ja mislim da je ova incijativa vrlo korektna u pravcu dobijanja kvalitetnih i tačnih informacija da li Savjet ministara ima podršku Predstavničkog doma ili nema. Mi svoj stav o tome ne krijemo i od prvog dana ovaj Savjet ministara nema podršku Kluba poslanika SNSD-a i, naravno, svaku incijativu u smislu razrješenja ovoga Savjeta ministara, SNSD će podržati. Šta će se dalje dešavati ne znam, ali danas u zemlji kada član Predsjedništva, član Kolegija Predstavničkog doma, kaže da nema parlamentarne većine, kada predsjedavajući Savjeta ministara ćuti, potpuno je politički odgovorno tražiti od predsjedavajućeg Savjeta ministara da to kaže. Neka to kažu i političke stranke i neka dokažu oni koji su koncipirali ovakav Savjet ministara. Znate li da li ima Savjet ministara većinu vi koji ste predlagali ovu strukuturu Savjeta ministara zajedno sa strancima? Zato tražimo od predsjedavajućeg da to potvrdi, ima ili nema. I mi nemamo apsolutno tu dilemu da kažemo da ne podržavamo ovaj Savjet ministara, ali dajte molim vas, kada član Predsjedništva ili članovi Predsjedništva to kažu, kada Kolegij koji rukovodi ovim Domom, koji je izabrao taj Savjet ministara kaže da ne postoji parlamentarna većina, pa sasvim je legitimno i logično da se traži stav predsjedavajućeg Savjeta ministara da to potvrdi u organu i instituciji koja ga je birala. Hvala. 8
Hvala. Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Pa prvo, ja imam primjedbu na uopšte predsjedavajuću zbog ovakve rasprave. Stvarno ne znam o čemu mi raspravljamo. Ako neko misli da trebamo da raspravljamo o povjerenju Savjeta ministara, neka predloži. Ja sam spreman odmah danas da raspravljam o povjerenju Savjeta ministara. Očito ovdje neće niko da predloži, sa ili bez bilo kakvog izvještaja, niko do kraja ovog mandata neće predložiti smjenu Savjeta ministara, ali ćemo se ovako igrati povuci, potegni. Ako neko ima novu većinu, evo ja ću podržati tu novu većinu, evo, ako je ima, a nema, znamo da nema. Ne postoji nova većina i niko neće ni predložiti novi Savjet ministara, ali ćemo se igrati ovako, povuci potegni. Pa sasvim normalno je, kolega Košarac, da ste vi protiv Savjeta ministara, pa vi ste opozicija, čuj, da niste možda za? Košto je sasvim normalno, kao što je sasvim normalno da sam ja za, iako nisam nešto zadovoljan rezultatima, ja ću ga uvijek podržati, do kraja mandata iz nekih drugih razloga, a prije svega zato što mislim da je nama naš najpreči zadatak približavanje Evropskoj uniji i kamo sreće da danas ovdje, i pozicija i opozicija, smo odgovorni prema tom cilju i ni prema čemu drugom. Evo, samo to da stavimo kao zadatak i da guramo do kraja mandata. Neće ovo ni spasiti Savjet ministara, ni smijeniti Savjet ministara, kao što neće ni moja diskusija, Stašina diskusija, Sadikova i bilo koja koju sam danas čuo ovdje.
Hvala. Zastupnik Staša Košarac, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Mi nemamo problem kad je u pitanju Savjet ministara, rekao sam, nema podršku od prvog dana i to je potpuno jasno i stav SNSD-a je svima jasan i nećemo ga mijenjati. Ali evo, pozivam sve nas ovdje, veoma često pričamo o tome kako je veoma važno očuvati dignitet Predstavničkog doma. Vjerujem da je većina kolega ovdje u svojim diskusijama više puta o tome pričala i tražila da se poštuje Predstanički dom. To smo često čuli od nama, neprihvatljivog predsjedavajućeg, Šefika Džaferovića, koji je toliko brinuo o dignitetu Predstavničkog doma. Da vas pitam nešto, zašto danas šutimo kada se ne poštuju zaključci Predstavničkog doma? Je li Predstavnički dom donio na prošloj sjednici Zaključak o tome da predsjedavajući Savjeta ministara dostavi informaciju o tome ili ne? Hoćemo danas to ignorisati ono što smo radili na prošloj sjednici? Je li to borba za dignitet Predstavničkog doma? I znalo se sinoć da predsjedavajući Savjeta ministara neće biti u sali, kao što smo vidjeli kad je bila Informacija na prošloj sjednici, kako se sve desilo, diskusija u roku od 15 minuta, jer je morao da napusti sjednicu zbog nekih drugih obaveza. Da li ovdje predsjedavajući Savjeta ministara ignoriše Predstavnički dom? Da li se igra sa Predstavničkim domom? Mi smo prvog dana rekli da on za nas nije kredibilan, a zapitajte se svi da li ćete dozvoliti i dalje da se on tako ponaša. Hvala.
Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite. 9
Ja zaista moram reagovati i reći da sam iznenađena ovom katarzom Saveza nezavisnih socijaldemokrata čija je platforma do preksinoć, je li tako gospodine Mektiću, bila – Slaba Bosna i Hercegovina, jaka Republika Srpska. Danas vidimo da su oni zabrinuti zbog slabih institucija Bosne i Hercegovine i da se bore za snažne institucije Bosne i Hercegovine. Za dva dana smo svašta doživljeli, odustajanje sinoć od referenduma, jutros borbu ovako gromoglasnu, ja sam mislila da će zaista SNSD pozdraviti slab Savjet ministara, slabog predsjedavajućeg Savjeta ministara, loš rad Parlamenta, mislim ne znam. Do jučer, do preksinoć je to, šta se desilo u međuvremenu, da li još neki poziv gospodina Hojt Jia ili nešto, ne znam zaista, ali u svakom slučaju, iznenađenje.
Hvala. Zastupnik Amir Fazlić, rasprava. Izvolite.
Cijenjena predsjedavajuća, članovi Kolegija, cijenjene kolege. Ja ću, prije svega, predložiti konkretno da tačka 8. Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2016. zbog neprisustva predsjednika ove institucije danas ne razmatramo. Znači, da se ova tačka povuče, ostavi za naredni period, jer je zaista situacija u Tužilaštvu, u pravosuđu, određeni medijski istupi, javni istupi i sve ostalo zaslužuje da imamo ovdje prvog čovjeka i da dobijemo odgovore na određene dileme. Znači, poslovnički bih zamolio da se ova tačka danas odgodi i da o njoj ne raspravljamo. Što se tiče drugih tačaka i zaključka Parlamenta od prošle sjednice da predsjedavajući Vijeća ministara skuplja potpise, onako kad gledamo Parlament je izglasao i to ne sporimo, međutim briga za, da li Vijeće ministara ima parlamentarnu većinu, da li Vijeće ima kapacitet da nastavi da radi ovu godinu dana i želja da se to što brže riješi je jednostavna. Znači, gospodo ko ima parlamentarnu većinu pokrenite inicijativu i mi ćemo to odmah danas provjeriti. Znači, zašto da vučemo javnost u Bosni i Hercegovini, zašto da dovodimo Vijeće ministara u jednu nezgodnu situaciju da skuplja potpise, ovo ili ono, mi to danas možemo ovdje javnosti demonstrirati Vijeće ministara ima ili nema i da nastavimo da radimo. To bi bilo isto kao kad bi mi, poslanici, koji sjedimo ovdje Parlament izglasao zaključak da jedan od nas kolega sabere potpise građana da li ima i dalje podršku da sjedi ovdje. Dajte molim vas, jasno je Poslovnikom rečeno kako se provjerava da li vlada ima ili nema , da li vlada ima ili nema podršku. [[zajednička diskusija]]
Hvala lijepa. Ovako, prije no što dam riječ zastupniku Nikoli Špiriću bila je reakcija zbog tehničke greške, javio se zastupnik Staša Košarac za ispravku ...
[[nije uključen mikrofon]] 10
Ok. Ispravka krivog navoda, zastupnik Nikola Špirić. Izvolite.
Ja ću samo kratko. Ja znam da postoje danas oni u ovom Parlamentu koji govore da Narodna skupština, pa da pričaju o odnosima u Narodnoj skupštini Republike Srpske, ali mi se nalazimo u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Nažalost ne mogu da vjerujem da postoji bilo koji poslanik u ovom Parlamentu, bilo kojoj partiji da pripada da nema informaciju da li Savjet ministara ima ili nema parlamentarnu većinu. To je jedini zadatak ovoga Doma. Svi izvan ovoga Doma pričaju postoji li ili ne postoji parlamentarna skupština. Šta se dešava kad ima ili kad nema, hoće li Savjet ministara u tehničkom mandatu do kraja mandata da vrši funkciju – hoće, i neka vrši tu funkciju, ali je sasvim logično ako vas sutra bilo ko pita ima li Vijeće ministara parlamentarnu većinu i da niko iz ovoga saziva nema argument, validan argument da kaže – da, ima ili da, nema. I zato ja mislim da je uzaludno da mi polemišemo sa jednom inicijativom kolege Ahmetovića. Dakle, naš odnos prema toj inicijativi će biti da se izjasnimo. Ali ono što je tragičnije od toga da Vijeće ministara, da predsjedavajući ne osjeća potrebu da bude tu i da sam kaže kako se osjeća u situaciji ako ima ili ako nema parlamentarnu većinu. A ove egzibicije vezano za Narodnu skupštinu Republike Srpske imam osjećaj ovi iz SDS-a kada dođu ovdje da prvo pitaju – mili Bože jesam li došla ili sam pošla. Kakve veze ima Narodna skupština i Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH? Ali ne mogu ljudi u sebi da pobijede mržnju, a mržnja nije saveznik uspjeha ni u Banja Luci, a nije saveznik uspjeha i ovdje. Dakle, ovdje ne dolazimo iz mržnje, nego iz potrebe da imamo situaciju pod kontrolom i u rukama. Ništa se neće ružno desiti i ako Savjet nema parlamentarne podrške, kao što će biti dobro da znamo [[govornik se upozorava na vrijeme]] ima li ili nema. Hvala lijiepo.
Zastupnik, kolega Mladen Bosić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Evo, potrošili smo više od pola sata na nešto što ne bi uopšte mogli objasniti o čemu se vodi rasprava. Gospodine Špiriću predložite izglasavanje nepovjerenja Savjetu ministara, ja ću podržati da to uđe u dnevni red. To je način da se vidi da li Savjet ministara ima većinu poslanika protiv sebe ili ne, a svi znate kako funkcioniše parlamentarna većina u Predstravničkom domu, i uvijek je tako funkcionisala. Ona se dogovori oko formiranja vlasti ali onda kada su pojedine tačke na dnevnom redu vrlo često glasamo, i uvijek smo glasali, različito, u svim mandatima prije. To je takva konstrukcija i to je posljedica dejtonskog uređenja i svega ovoga što je specifično za Bosnu i Hercegovinu. Znači, ako neko želi da promijeni ili utvrdi kakav je odnos podrške Savjetu ministara izvolite, evo sad predložite, imate pravo sad da predložite još uvijek je u toku predlaganje dnevnog reda. Možete da predložite tačku, evo ja sam čak sklon da podržim i da završimo tu priču. Ali to nema nikakve veze, postoje razni oblici podrške vladama ili savjetima ministara ili bilo kojoj izvršnoj vlasti. Znači postoje, u svijetu postoje manjinske vlade, vlade rade bez parlamentarne većine čitav mandat. Imaju vlade koje funkcionišu od tačke do tačke, kao i što sami znate to je bio slučaj i ovdje kod nas, i u Republici Srpskoj, i svuda u svijetu to je normalan način rada. Znači, ono što je svima jasno je da ne postoji nova parlamentarna većina koja će izabrati novi Savjet ministara, jer da postoji onda bi 11 već imali ovdje potpise, bez ikakvog učešća predsjedavajućeg Savjeta ministara, imali bi potpise nove skupštinske većine koja predlaže novog mandatara Savjeta ministara. Pošto to ne postoji svi ovi prijedlozi su ustvari u svrhu političke promocije ili političke igre [[govornik se upozorava na vrijeme]] Evo, ja vas pozivam, evo i gospodine Ahmetoviću, predložite sada izglasavanje nepovjerenja i znaćete koliko ljudi će glasati za to. Ali da znate, ako bi i pao ovaj Savjet ministara, ako bi se izglasalo nepovjerenje dovest ćete samo u još goru situaciju jer će biti vakum, nema skupštinske većine, parlamentarne većine da izabare novi Savjet ministara,
Povreda poslovnika, zastupnik Nikola Špirić. Izvolite.
Ma, želim samo kolegi Bosiću da odgovorim. Znam ja šta su moje poslovničke mogućnosti, on ne treba da se sikira. Dakle, što se tiče SNSD-a ovaj Savjet ministara nije imao većinu za nas ni onda kada je ...
Molim Vas uvaženi zastupniče referirajte se na povredu Poslovnika.
Povreda Poslovnika što mi je rekao šta ja imam pravo poslovnički, a ja to znam.
Hvala lijepa.
Molim Vas samo hoću ...
Hvala lijepa, molim vas da vodimo malo računa.
Samo jednu rečenicu, molim Vas.
Ja sam dužna da Vas upozorim, nemojte zloupotrebljavati Poslovnik. Sve ono što je maloprije kazano pod replikama nadam se da ste se svi prepoznali u tome, a moja je dužnost da vas upozorim.
Neću zloupotrijebiti ni jedne sekunde. Dakle, predložena je tačka dnevnog reda od strane gospodina Ahmetovića i njoj ćemo se mi izjašnjavati. Ja znam da SDS-u fali oslonac ovdje pa makar se on zvao i Denis Zvizdić, bio u tehničkom mandatu ovom ili onom, jer oni ne znaju bez oslonca se ponašati.
Je li to povreda Poslovnika? 12
Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Konstatirali smo da ste zloupotrijebili Poslovnik. Znači, niste se pozvali, nismo nigdje vidjeli da se radilo o povredi Poslovnika. Zastupnik Senad Šepić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Vidite, meni je zaista, kako bih rekao, nezgodno se osjećamo da mi oko toliko logičkih stvari pokušavamo jedni druge, kako se zove, zaobilaženjem neke stvarnosti, nekih stvarnih činjenica pokušavamo prebacivati tezu. Gospodine Bosiću, mi da smo htjeli, ovaj Klub ovdje, dakle da je htio da predlaže smjenu predsjedavajućeg Vijeća ministara onako izglasavanjem nepovjerenja mi bi to uradili prije dva mjeseca. Dakle, mi cijelo vrijeme govorimo da hoćemo da predsjedavajući, da Vijeće ministara radi, a Vi uporno hoćete da kažete kako je uredu da oni ništa ne rade, da mi dolazimo ovako na sjednice bez ikakvog dnevnog reda, tek ćemo za 40 dana imati narednu sjednicu i da mi o tome treba da šutimo. Pa, nemojte molim Vas to raditi, mislim nemojte nas dovoditi u tu takvu, kako se zove, poziciju, da jednu tako dobronamjernu stvar Vi pokušavate izokretati tobože kako će sve propasti ukoliko neko odluči o tome da popravlja stanje i da kaže ima li ili nema ovu parlamentarnu većinu. Ko zna hoće li se nama parlamentarna većina nakon ovih diskusija i nakon ovakvog odnosa, kakvog vidimo i danas, recimo sutra napraviti, ali ja Vas pozivam nemojte pokušavati braniti neodbranjivo, da izađe predsjedavajući Vijeća ministara i da kaže ovo što ste Vi rekli. Postoji praksa, imaju manjinske vlade, neka kaže da je manjinska vlada, postoji praksa, tražićemo od sjednice do sjednice, od tačke do tačke dnevnog reda tražićemo većinu. I to je za nas odgovor, ali nemojte samo da govorimo kako smo mi svi ovdje podjednako krivi, podjednako smo odgovorni što smo u ovoj ovakvoj situaciji, a da oni koji vode, kako se zove, institucije bez ikakve odgovornosti sjede na tim pozicijama i na nas sve svaljuju svoju nesposobnost i neodgovornost za vođenje zemlje. Zato vas molim da u tom smislu imamo jednu, kako bih rekao, vrstu poštenijeg odnosa. Prvi je korak da čujemo čovjeka koji vodi Vijeće ministara na čemu smo danas, a drugi će korak biti da tražimo novo rješenje. Sad u ovome momentu niko ne govori o izglasavanju nepovjerenja ali govorimo o tome da vidimo šta on sad u ovome momentu ima kao kapacitet da bi mogao voditi Vijeće ministara i narednu godinu dana. Hvala lijepo.
Zastupnica Milica Marković, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Pa, prvo je ispravka krivog navoda svim kolegama koji su danas istakli ovdje i rekli navodno da ne znaju o čemu se priča sad kad se vodi ova rasprava vezano za dnevni red i prave se nevješti da navodno nisu razumjeli ili neće da razumiju. Potpuno je jasno i evidentno da kolega Ahmetović ono što je rekao, i što je rekao i na prošloj sjednici, se radi samo o implementaciji, odnosno ispoštovanju zaključka koji je donio ovaj Parlament na prošloj sjednici. 13 Dakle, to mi tražimo da vidimo hoće li se taj zaključak ispoštovati ili se neće ispoštovati. Tu naravno dolazimo do priče koliko sami poštujemo dignitet ovog Predstavničkog doma ili ga ne poštujemo. Dakle, nemojte tu plasirati priču i demogogiju da je ovo, da ne znamo o čemu se priča, vrlo dobro znate i vi koji ovo branite, a i oni koji insistiraju na ovome. To je jedno. Drugo, gospodin Bosić je rekao danas ovdje da postoje manjinske vlade koje funkcionišu od tačke do tačke, ovako, onako, poredeći to, između ostalog, i sa Vladom Republike Srpske. Vlada Republike Srpske, gospodine Bosiću, danas u ovom trenutku ima podršku od 48 do 56 poslanika u Narodnoj skupštini od mogućih 83. Dakle, vi sad se računajte šta to znači, za razliku od ove situacije gdje je jasno i vi koji ste glasali za ovo Vijeće ministara kažete da nema većinu, a imamo godinu dana do izbora. Dakle, mi danas od 18 tačaka dnevnog reda ovdje imamo samo jednu tačku, jedan zakon koji predlaže Vijeće ministara. Dakle, ne insistiramo mi slučajno na tome i ovdje se, ne može Klub SDS-a da kaže da, začuđeni su navodno otkud SNSD sad insistira na ovakvoj tački dnevnog reda. Pa insistiramo gospođo Pandurević zato što ovo Vijeće ministara kaže da radi u ime Bosne i Hercegovine. U toj Bosni i Hercegovini je i Republika Srpska. A ne rade ništa, dakle rezultati su katastrofalni, nikakvi i zato mi insistiramo na tome da vidimo šta ljudi rade i šta misle raditi još narednu godinu dana. Ako je to manjinsko Vijeće ministara koje nema podršku to treba konstatovati i reći ovdje. Ne kažemo mi da nije moguće raditi i u tim uslovima ali [[govornik se upozorava na vrijeme]] to treba konstatovati. Ovdje očigledno neko bježi od te priče, a vi iz SDS-a ste očigledno [[govornik se upozorava na vrijeme]] opterećeni time, čim se dođe do ovako ozbiljne priče kao što je ova, šta misli SNSD. Zato što i dalje predstavljamo za vas ozbiljnu i jaku političku snagu ispred koje vi itekako osjećate neugodnosti.
Zastupnik Zaim Backović, povreda Poslovnika. Izvolite zastupniče.
Cijenjena predsjedavajuća, mi smo ovdje na sjednici Parlamentarne skupštine BiH, Predstavničkog doma i ja Vas molim da reagirate. Mi nismo na sjednici niti Parlamenta Federacije, niti Skupštine Republike Srpske. I ja ne vidim više razloga da se te stvari ovdje upliću, prepliću. Razgovaramo o dnevnom redu Predstavničkog doma, a diskusije i uzajamna ...
Molim Vas pozovite se na članak gdje se radi o povredi Poslovnika.
Ne znam na šta da se pozovem, ali ovo postaje degutantno. Ovo slušaju građani. Hvala.
Hvala lijepa. Konstatiramo da ste Vi prilikom prijavljivanja zloupotrijebili Poslovnik ovog Zastupničkog doma. Zastupnik Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče. 14
Gospođo predsjedavajuća. Dakla, moja ispravka krivog navoda odnosi se na izlaganje uvaženog kolege Fazlića. Dakle, potpuno je legitimno, legitiman zaključak Nezavisnog bloka, zapravo to više nije zaključak Nezavisnog bloka već usvojen zaključak ovog Predstavničkog doma, kojim traži da se predsjedavajući izjasni potpisima da li ima podršku ovog Doma. Samo na prošloj sjednici kada je ovaj Dom takođe usvojio jedan od zaključaka da Bosna i Hercegovina, Savjet ministara, uputi notu Republici Hrvatskoj, dakle nevjerodostojnost Kluba SDA zasniva se i na tome da su insistirali na tome, iako je Savjet ministara trebao da se izjasni o tom prijedlogu i da postupi. Dakle, nikakvih problema to nije bilo problematizirati, danas se problematizuje ovaj zaključak koji je Dom usvojio. Ako je imao neko primjedbe da je to nelogičan način prikupljanja potpisa ili dolaska do zaključka da li ima podršku Savjet ministara, odnosno predsjedavajući ili nema, onda je to trebalo predložiti u toku rasprave u smislu ispravke. Drugo pitanje koje za 15 minuta vi kao Kolegij možete ovaj problem da razriješite, da se bilo kakve replike i rasprave o ovom pitanju prekinu, zato prikupite SDS, SDA, HDZ potpise poslanika ovog Doma koji bira Vijeće ministara, kojem mandat daje Predsjedništvo BiH, mi ćemo istog momenta odustati od bilo kakve rasprave. Imaćemo jasnu informaciju koliko poslanika ovog Doma, koji bira Vijeće ministara, podržava Savjet ministara. A dokaz u kakvoj se krizi Savjet ministara nalazi zasnovan je i na današnjoj ... Njega spašavaju, Savjet ministara spašava, i pozicija i opozicija, od 18 tačaka dnevnog reda smo je jedna prijedog Savjeta ministara na današnjoj sjednici. Hvala.
Hvala. Zastupnik Hazim Rančić, povreda Poslovnika. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege sve vas pozdravljam, ministri članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti. Smatram da su prekršene odredbe Poglavlja VII koje propisuje proceduru potvrđivanja imenovanja Vijeća ministara i glasanje o nepovjerenju i rekonstrukciji Vijeća ministara, od člana 150. zaključno sa članom 162. To su odredbe Poslovnika Predstavničkog doma koje regulišu proceduru i imenovanja i smjene Vijeća ministara ili rekonstrukcije ili smjene pojedinog ministra. Smatram da, ne sporim da je prošli put bilo glasanje i znam šta smo izglasali, ali smatram da i to izglasavanje tog zaključka je u suprotnosti sa navedenim odredbama našeg važećeg Poslovnika. Znamo da postoji interpelacija, itd., ovo nije privatna stvar ni ovog, ni prošlih, ni svih budućih premijera. Bilo ko ko je izabran za predsjedavajućeg, ministra, i u ovom sazivu, i u prošlim, kao i onim u kojim će biti izabrani, ne prikupljaju sebi potpise za imenovanje, nego je tačno propisana procedura kako se dolazi do izbora Vijeća ministara, tačno znamo nadležnosti Predsjedništva BiH u vezi sa tim pitanjem. I molim sve nas da se pridržavamo toga, da se nepotrebno ne svađamo. Već je bilo govora, ako neko želi smijeniti ima propisana procedura i, naravno, s dovoljnim brojem glasova kad smijeni preuzima odgovornost i uspostavlja proceduru za izbor novog Vijeća ministara. Eto, ja molim da ... Hvala. 15
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Vi ste također zloupotrijebili Poslovnik. Poslovnik ste se trebali pozvati na onu odredbu koja se tiče rasprava i replika, a to je poslovnička odredba koja regulira zahtjev. To bi mi rekli ako se radi o tome da bi se točka uvrstila ili neuvrstila u dnevni red, tako da ova primjedba što se tiče Poslovnika je bila zloupotreba. Šefik Džaferović, kolega, zamjenik, ispravka krivog navoda.
Poštovana predsjedavajuća, koleginice i kolege, članovi Vijeća ministara, uvažene dame i gospodo. Ja isto mislim da se o suštini ovog pitanja ne može govoriti kroz povredu Poslovnika, zato sam ja i odustao od prvobitne najave vezano za povredu Poslovnika, ali se može govoriti u okviru ispravke krivog navoda ili replike. Ja radi javnosti, pošto mi ovdje svi odlično znamo šta je zapravo na stvari, želim da kažem da ovakav način propitivanja Vijeća ministara i ovakav odnos Vijeća ministara i Predstavničkog doma, koji je nažalost usvojio Predstavnički dom na prošloj sjednici, nije propisan ni Zakonom o Vijeću ministara, ni Poslovnikom o radu Predstavničkog doma. Zakon o Vijeću ministara i Poslovnik Predstavnikog doma jasno propisuju procedure i način kako se propituje Vijeće ministara od strane ovoga Doma. I ja ću zbog toga samo da upozorim na odredbu člana 153., 154., 155. i 156. Poslovnika – Iniciranje glasanja o nepovjerenju Vijeća ministara. Najmanje osam zastupnika u Domu mogu inicirati prijedlog za glasanje o nepovjerenju ili potrebi rekonstrukcije Vijeća ministara BiH. Predsjedništvo BiH može predložiti smjenu predsjedatelja Vijeća ministara BiH. Prijedlozi iz stava (1) i (2) ovog člana dostavljaju se predsjedavajućem Doma u pisanom obliku, potpisani i sa obrazloženjem. Predsjedavajući Doma odmah dostavlja ovaj prijedlog Predsjedništvu BiH, Vijeću ministara BiH, zastupnicima i Domu naroda. Prijedlog za glasanje o nepovjerenju ili rekonstrukciji Vijeća ministara obavezno se uvrštava u dnevni red sjednice Doma nakon 20 dana, a najkasnije 30 dana od dana dostave Vijeću ministara BiH. Prije početka sjednice o izglasavanju nepovjerenja Vijeće ministara BiH može podnijeti Domu izvještaj u pisanom obliku sa svojim mišljenjem i stavovima [[govornik se upozorava na vrijeme]] Izvještaj se dostavlja zastupnicima najkasnije 48 sati prije održavanja sjednice. Ovo su jedine moguće procedure u okviru kojih se mi trebamo ponašati. Dom je, ja se izvinjavam prošlo je vrijeme, samo da kažem još ovu rečenicu, mi smo usvojili zaključak na kojeg sam ja prošli put upozoravao da je protiv Zakona i protiv Poslovnika, ali to je zaključak Predstavničkog doma. Ja mislim da predsjedavajući Vijeća ministara nema nikakvu obavezu da prikuplja potpise, on treba da dođe ovdje za ovu govornicu i da pita ovaj Dom na koji način i na osnovu koje odredbe Zakona i Poslovnika on treba da se ponaša. I mi smo dužni da mu damo taj odgovor. Nećemo mu moći dati drugi odgovor osim odgovora o kojem sam ja sada govorio. Toliko, hvala vam.
Zastupnik Borislav Bojić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
... svima nama koji smo, pozdravljam, naravno ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 16
Ne, ovo je ispravka, imate pravo ...
uvažene ministre i prisutne u sali. Svima nama koji smo u sali je potpuno jasno, nedvosmisleno o čemu je, dakle, riječ. Ovdje je činjenica, uvažena gospodo iz SNSD-a, da pokazujete nemoć da učinite ono što imate namjeru, a to je da izaberete novi Savjet ministara. Vi to ne možete da uradite, nemate za to kapaciteta, jer da imate kapaciteta za to vi bi to uradili. Pošto to ne možete da uradite, niste moćni, i jeste, u pravu ste kolega Špiriću, teško je prepoznati jeste li došli ili ste pošli, jer nekad dođete u Parlamentarnu skupštinu, a nekad izađete. Kada treba da se izglasa poskupljenje goriva građanima Republike Srpske, Federacije i Brčko Distrikta i ukupno Bosne i Hercegovine onda dođete na sjednicu i ne smeta vam što predsjedava kolega Šefik Džaferovi, tad ste naravno opredjeljenja da dođete u Parlamentarnu skupštinu, poslije toga niste opredjeljenja da dođete u Parlamentarnu skupštinu jer vam nešto drugo smeta. Procedure ne bih rekao da ne znate, uvjeren sam da procedure znate i potpuno je jasno da po tim procedurama treba da se provode postupci. Čudo je kako to vi optužujete nas iz SDS-a za nerad Parlamentarne skupštine BiH, a u javnosti pričate kako mi vršimo prenos nadležnosti, kako smo izdajnici, kako izdajemo interese Republike Srpske, a sad kažete da ne radimo. Kako se neradom može nešto, ovaj, desiti u smislu takve vrste izdaje i tome slično?
/nije uključen mikrofon/
Što se tebe tiče kolega Špiriću ti si promijenio sve moguće partije, na kraju ćeš završiti vjerovatno u SDP-u zajedno sa ovim kolegom Bećirovićem, možda, vjerovatno Lagumdžijom. Koliko ja znam zajedno smo bili i zajedno pričali o Miloradu Dodiku, to što ste Vi o njemu pričali to ne bi pas s maslom pojeo, jer ja to nisam uspio ni da dotaknem u mjeri u kojoj ste Vi to radili. Dakle, i ste okorjeli protivnik Milorada Dodika, danas ste zajedno sa njim, sutra ćete biti s nekim drugim, Bog zna gdje ćete Vi završiti u političkom smislu, i ta Vaša dobacivanja su zaista bezpredmetna. I Vas što se tiče i Vaših političkih stavova oni su za mene potpuno nebitni, ali je činjenica da prozivate neargumentovano [[govornik se upozorava na vrijeme]] Pošto mi je vrijeme isteklo, a ja sam vrlo disciplinovan poslanik ja ću ipak da prekinem ovaj netačan navod i nastaviću kad budem imao prilike.
Hvala uvaženom zastupniku. Zastupnica Nermina Kapetanović, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem. Uvažena gospođo predsjedavajuća, gospodo dopredsjedavajući, članovi Vijeća ministara, kolege i kolegice zastupnici, predstavnici medija i gosti. 17 Smatram da je vrlo neprincipijelno danas spominjati dignitet Doma, takvo spominjanje je došlo od nekoliko kolega iz SNSD-a, ne mogu dignitet Doma, na dignitet Doma pozivati se oni koji su blokirali, odnosno nisu dolazili na sjednice u vrijeme predsjedavanja gospodina Džaferovića i time su kršili i Kodeks ponašanja, a u krajnjem slučaju i pravila utvrđena u Parlamentarnoj skupštini BiH, a sada njihova odluka da ne učestvuju radu komisija također pokazuje još veće nepoštivanje digniteta ovog Doma. Tako da oni najmanje treba da budu oni koji će upozoravati nas na dignitet Doma. Neko od kolega je rekao da gospodin Fazlić i mi valjda iz SDA treba da skupljamo potpise pa da se utvrdi ima li parlamentarne većine ili nema. Evo ja kolegama odgovaram, nije to bila naša inicijativa, to je bila inicijativa gospodina Ahmetovića, tako da ne znam zašto je neko od kolega ko je predložio takav prijedlog, referirao se prema SDA. Svi oni koji smatraju da imaju parlamentarnu većinu ukoliko imaju snagu ruku neka to pokušaju i neka urade, dakle to su im kolege prethodnici rekli, ali mislim da ovakve diskusije ne služe apsolutno doprinosu rada Doma i mislim da ovakve diskusije se samo pretvaraju u jeftinu predizbornu kampanju koja apsolutno ništa drugo nije nego dodvoravanje građanima Bosne i Hercegovine.
Hvala. Zastupnik Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ma nema potrebe da nam se čita Poslovnik ovdje, mislim, mi ovdje sjedimo i znamo procedure smjene, a ove su potpuno suprotno od onoga što ste vi nama pročitali. I otkud vi znate šta je namjera poslanika i šta neko namjerava? Dakle, ili ste predsjedavajući ... ili psiholozi, ili parapsiholozi. Pa, mislim, dakle dovodite nas u situaciju da nam čitate misli. Mi želimo da funkcioniše ovaj Parlament i Vijeće ministara, mi želimo da u ovoj zemlji nema korupcije i kriminala, da se zaustavi odlazak ovih ljudi iz ove zemlje. Dakle, to mi želimo. Nema odgovora na to pitanje. Biće još gore ovu godinu dana. Moj prvi zahtjev je bio, vrlo korektan, da predsjedavajui izađe i da nam to kaže ovdje. Vi ste ignorisali i predsjedavajući je to ignorisao. To je bilo prvi put. Zaključak je proistekao iz toga, da vidimo ima li ovdje većine ili nema. Ovdje niko još nije postavio pitanje smjene Vijeća ministara, ovdje se postavlja pitanje odgovornosti Vijeća ministara naspram stanja u kojem se nalazimo, a stanje je, stanje je takvo, ponavljam, da oni koji su predložili predsjedavajućeg, članovi Predsjedništva, kažu nema većine, a nemaju odgovora kako izaći iz problema. Mi samo tražimo odgovore kako izaći iz problema u kojem se nalazimo. Ako nemate odgovor na to, to je neodgovorno, neodgovoran odnos prema državi. Ako je to, ako je to, ako to treba biti praksa godinu dana, ako praksa godinu dana treba biti nerad, ako praksa godinu dana treba biti sazivanje sjednica Parlamenta na kojim nema ništa, onda morate preuzeti odgovornost, izaći i kazati nema većine i nećemo ništa raditi sljedeću godinu dana ali ćemo [[govornik se upozorava na vrijeme]] sjedit ćemo i tako ćemo dočekati sljedeću godinu. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite. 18
Zahvaljujem predsjedavajuća. Dakle, ovdje se jasno radi o informaciji koja je neophodna i čije se dostavljanje u demokratskim zemljama podrazumijeva. U nekim zemljama se podrška vladi testira na budžetu, ali ovdje također imamo i pitanje odnosa prema Parlamentu. Evo, nema predsjedavajućeg Vijeća ministara, imao je obavezu nešto uraditi do današnje sjednice. Je li od nekog tražio potpise, je li se iko pita kako smo došli u ovu situaciju? E doši smo tako što gospodin Zvizdić nije ni sa kim razgovarao, nije razgovarao sa ključnim akterima oko ključnih zakona kad su padali ovdje. Dobacivao je odatle da ne želi da odgovori na poslanička pitanja, davao obećanja koja nije htio, mogao ili smio ispuniti. I sad da podsjetim, odredbama Ustava BiH, mada je to i kolega Ahmetović već rekao, Predsjedništvo je to koje imenuje novog mandatara ako ovaj Parlament nekad i odluči da smijeni postojećeg. I zašto onda gospodin Bosić traži od poslanika u Predstavničkom domu da, citiram, predlože novog, kad je to jasna ustavna obaveza Predsjedništva, ako do toga dođe? Još samo gospodinu Džaferoviću, također, replika. On je zaista selektivno citirao Poslovnik, ali pri tome je dokazao ono što ću sada reći, jer gospodin Džaferović je naime rekao, citiram opet njega – nigdje u Poslovniku nije propisano da se od predsjedavajućeg Vijeća ministara mogu tražiti potpisi podrške. Tačno, to nigdje u Poslovniku nije propisano, ali iz tih i takvih razloga postoji član 187. Poslovnika koji doslovno kaže – Dom može zaključkom regulisati određeno pitanje koje nije nikako ili nije precizno regulisano ovim Poslovnikom. I upravo je to Dom uradio na prošloj sjednici, gospodine Džaferoviću, regulisao svojim zaključkom pitanje koje, kako ste Vi rekli, nije nikako regulisano postojećim Poslovnikom. I stav (2) istog člana – zaključak je obavezujući za konkretno ... stava (1) [[govornik se upozorava na vrijeme]] I stav (3) zaključak je obavezujući [[govornik se upozorava na vrijeme]] dok se Poslovnikom dato pitanje drugačije ne reguliše. I zato ćete ovo imati iz sjednice u sjednicu, dok drugačije ne regulišemo.
Zastupnik Saša Magazinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodin Bojić nas je, bez ikakve potrebe, uvukao u ovu, u ovo njegovo prepucavanje sa gospodinom Špirićem i ja moram na to reagovati. Nije sporno da je gospodin Špirić jedan od ljudi koji je promijenio više političkih stranaka i u tom dijelu stoji to što ste rekli i postoji mogućnost da, kad bi promijenio politički dres, kad bi prešao u neku političku stranku, da bi mogao reći da se vratio. Ali ne znam zašto Vi u tom kontekstu spominjete nas i ne znam zbog čega u vaše svađe pokušavate da upetljate i druge, da li se osjećate možda inferiorno u odnosu na gospodina Špirića pa Vam treba pomoć, to ne znam, ali Vas molim da, bar kad je ovaj slučaj u pitanju, se zaustavite jer bi mi mogli početi pričati o Vašem političkom angažmanu u vrijeme komunizama, kažu da ste bili dobar kumrovački đak. Ali ja ću se ovdje zaustaviti i pozivam i Vas da se zaustavite da ne bi nastavili dalje.
Zastupnik Borislav Bojić, ispravka krivog navoda. Izvolite. 19
Hvala. Očekivao sam da će kolega Bećirović, pa da, a obzirom da neću imati više mogućnosti, ja sam govorio, dakle, o ideološkom profilu Nikole Špirića koji je teško prepoznati, jer je taj ideološki profil pravo čudo. Prvo, radi se o radikalu koji je nosio šubaru od jedno po' metra visine i cijela monografija Srpske radikalne stranke, polovina je posvećena Nikoli Špiriću. Poslije toga se sjećam Nikole Špirića, zajedno s njim smo vodili kampanju kada je u pitanju Milorad Dodik u kome smo imali šta da kažemo o Miloradu Dodiku. Ja i danas govorim to što sam govorio o Miloradu Dodiku, a Nikola Špirić šta govori o Miloradu Dodiku, to zna ukupna javnost u Republici Srpskoj. Dakle, takva vrsta ideološkoj profila je neviđena na političkoj sceni i zato me uopšte ne bi iznenadilo da se Nikola Špirić sutra nađe sa vama, sa Lagumdžijom i tome sličnim. Dakle, radi se o takvoj vrsti političkog profila, prosto ne možete da prepoznate gdje će se naći. Uglavnom, jedno se zna, voli da bude u vladajućoj stranci, to je otprilike neki politički profil koji bi ja mogao prepoznati kod Nikole Špirića i ovo je pravo čudo, kad je u pitanju Nikola Špirić, gdje se sve našao i kakva je to vrsta ideološkog profila. Dakle, u tom smislu sam ja pomenuo vašu političku partiju i ne bi me uopšte začudilo da se nađe u društvu sa Lagumdžijom, Bećirovićem, sa Vama, a što se tiče moje političke prošlosti, ona je potpuno jasna. Da, jesam, tačno, bio sam član Saveza komunista, tačno je da sam bio u Kumrovcu i to ništa nije sporno, i od osnivanja Srpske demokratske stranke sam u Srpskoj demokratskoj stranici i ostat ću u njoj sve dotle dok bude trebalo, a trajat će to još na mnoga ljeta, uvjeravam vas ja u to, jer jednostavno tako stvari stoje kada je u pitanju Srpska demokratska stranka i u tom smislu ćete imati moje političke stavove koji su potpuno jasni i nisu mijenjani za razliku od onoga što je radio Nikola Špirić. On to uradi kad krene odavde, pa čim silazi dolje na vrata, već ima drugu vrstu političkog stava, prosto ne možete da prepoznate u kom pravcu će sutra da krene, da li će da ponese šubaru od pola metra ili će da stavi petokraku, ili ima srp i čekić u malom mozgu koji je zadržao iz ranijeg vremena, koje će možda ponovo da uzme, ne znam, to morate da pitate njega.
Hvala. Zastupnik Denis Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Zaista nisam imao nikakvu namjeru da bilo šta kažem povodom rasprave o dnevnom redu, ali evo, ničim izazvan, kolega Bojić je ipak prozivao i poslanike i ljude iz SDP-a. Mislio sam, kad već to radi, da će kolega Bojić da barem nađe neku temu i neku oblast gdje može poentirati, a on je upravo odlučio da raspravlja sa SDP-om na temi gdje je on najtanji. Stoga, s obzirom da kolega nema pravo ponovo na repliku, biću i ja i kraći i blaži nego što bih inače bio u odgovoru, ali kolega Bojiću, nije Vam nimalo politički mudro da ulazite s bilo kojom političkom strankom u ovom Parlamentu na temu bivših predsjednika, jer ako bih ja sada Vama govorio ko su Vaši bivši utemeljitelji, Vi znate dokle bi došli. Pa bolje da se tu zaustavimo, da ne igramo na tom terenu, a i Vi, ako nemate već ozbiljnog povoda, ne spominjite one koje ne trebate spominjati.
Zastupnik Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda. Izvolite. 20
Ma ne bih, ali, ovaj, moram, obzirom da smo zajednička škola, uvaženi kolega Bojić i ja, da kažem da razumijem njegove frustracije sa gospodinom Špirićem. Bio sam kad se odlučivao o njegovom prelasku u SNSD, bilo je različitih mišljenja, ali moram reći da je to bio briljantan pogodak, od tada pobjeđujemo. Ja vjerujem da Vi gospodine Bojiću vršite pritisak na gospodina Špirića da bi evenutalno ponovo kod Vas došao, jer to je jedini način da pobjedite, ali uvjeren sam da nema šanse da on kod vas pređe. Hvala vam.
Zastupnik Hazim Rančić, ispravka krivog navoda.
Hvala lijepo. Imam djelimično ispravku krivog navoda uvaženog i poštovanog kolege Arnauta, ali ne na način da se, onaj, shvati da ja branim svog kolegu Šefika, ja njega poštujem kao i sve kolegice i kolege u Parlamentu. Uvaženi i poštovani kolega Arnaut je kazao, dakle, ispravljam krivi navod zbog Poslovnika i načina kako ga ja vidim, doživljavam i primjenjujem, a ne zbog toga što je on govorio, u odnosu na druge kolege. Poštovani kolega Arnaut se pozivao i čitao član 187. koji nesporno propisuje da Predstavnički dom može, dakle, regulirati određeno pitanje zaključkom u situaciji kada to pitanje nije nikako ili nije precizno regulisano ovim Poslovnikom i u tom dijelu ja ne ispravljam navod kolege Arnauta, to je apsolutno tačno i kad bi samo tako gledali, jedan taj član, a primjenjivali ga na Zaključak sa prošle sjednice koji je izglasan tako kako je izglasan, vjerovatno bi kolega bio u pravu. Ja smatram da nije u pravu zato što pitanje imenovanja i razrješenja Vijeća ministara imamo propisano u Poslovniku, u Poglavlju VII, članovi od 150. i zaključno sa članom 162. Dakle, imamo propisanu proceduru, i sad ako ona nije dovoljna, evo, nije precizna, i ja i moj poštovani kolega Arnaut, i ima još kolegica i kolega i iz Predstavničkog doma, i Doma naroda, smo u jednoj Privremenoj komisiji za izradu i dopunu Poslovnika, pisali smo svim poslanicima i delegatima da daju svoje primjedbe. Evo, pozivam nas, ako ovo pitanje nije potpuno rješeno da na nekoj od narednih sjednica, a ukoliko se ja ne varam, sutra ima jedna takva sjednica zakazana, da udružimo snage zajedno i da eventualno dopunimo ovo pitanje. Naravno, ako to Predstavnički dom uvaži, kad to dođe kao prijedlog. Hvala.
Hvala. Zastupnik Mirsad Đonlagić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Pozdravljam i Vas i Vaše kolege, kao i sve prisutne u ovoj dvorani. Ja molim sve prisutne da se kao tačka dnevnog reda uvrsti – Izvještaj Komisije za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za akreditaciju visokom obrazovanju, zato što materijal treba da dođe ovu koju minutu, da se podijeli. Mi smo to sinoć kasno završili, ali ja molim to zbog dopisa koji smo dobili ispred Agencije, kao i od revizora, ustvari, da taj izbor je bitan radi funkcioniranja Agencije, a da, ako budemo čekali narednu sjednicu koja je 25. oktobra, to je više 21 od mjesec dana, tako da možemo te probleme koji su evidentirani u dopisu od direktora Agencije, da još produbimo te probleme koji su tu evidentni. Ja molim Dom da se izjasni i da na osnovu članka 71., da se prihvati ovaj prijedlog za dopunu dnevnog reda. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Salko Sokolović, rasprava. Izvolite.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne u sali. Evo da kažem, ubi nas ova ispravka netačnog navoda, ja volim koristit taj termin – netačan, nego – kriv. Ovaj, evo dugo čekam, zajedno sa kolegama da uzmem riječ i volio bih u sljedećem Poslovniku da nekako eliminišemo tu ispravku, jer jer mnogi zloupotrebljavaju. Eh, ono što želim ja u svojoj diskusiji reći jeste da je obzirom na zaključak Predstavničkog, Zaključak Ustavnopravne komisije Predstavničkog doma, o zahtjevu prema Kolegiju da na raspravi o Godišnjem izvještaju Visokog sudskog tužilačkog vijeća bude prisutan i gospodin Milan Tegeltija, podržavam ovaj prijedlog gospodina Fazlića, ali ono poslovnički, čini mi se, mi ne možemo skinuti obavezujuću tačku, ali možemo da ne raspravljamo o njoj. I predlažem Kolegiju da ovaj prostor koji imamo od danas do sljedeće sjednice, a on je prilično dug, ovaj, u konsultaciji sa predsjednikom Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, obezbjedite možda jednu tematsku sjednicu, pa da, ili samo sjednicu po toj tačci dnevnog reda da raspravljamo, obzirom na sve ono što jeste problem u radu Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Evo, toliko, hvala.
Zastupnik Nikola Špirić, rasprava. Izvolite.
Gospođo predsjedavajuća, razmišljao sam ima li smisla ili nema, s obzirom na ova ... ipak da kažem par rečenica. Dakle, i dalje mislim da je sasvim legalno i legitimno da poslanik u ovoj skupštini predloži tačku dnevnog reda, a da će od omjera glasanja svih nas ovdje zavisiti hoće li biti uvršena ili neće. Ali, moga kolegu Bojića bih volio da upitam kakva je njegova politika danas u odnosu na politiku koju je vodio Radovan Karadžić, predsjednik SDS-a? Je li to taj isti Bojić tada ili je to neki drugi Bojić? Radi li se uopšte o istom čovjeku? O politici Nikole Špirića govore izborni rezultati. Prođite ...
Molim Vas, molim vas uvaženi zastupniče da se držimo Poslovnika, po raspravi smo dnevnog reda, da predložite novu ili skidanje neke od točki.
Idem, idem, pa naravno. Ne, ne, vezano za ovu tačku dnevnog reda, ja Vas molim, neću, neću dugo. Dakle, o mom političkom radu govore izborni rezulati u narednih(?) pet, šest, sedam izbora. Bez obzira na ovo o čemu je govorio gospodin Bojić, Nikola Špirić je imao najbolje 22 izborne rezultate od svih parlamentarca od Dejtona na ovamo, izuzev posljednjih izbora gdje je jedino gospodin Bosić imao veći broj glasova. Imao sam više glasova sam na pretposljednjim izborima, nego Klub poslanika Srpske demokratske stranke u ovom Parlamentu. I moram da kažem, ako je politika Srpske demokratske stranke danas se svela na to da joj je jedini stup politika Denisa Zvizdića koji nema parlamentarnu većinu ili Bakira Izetbegovića koji nije naklonjen Republici Srpskoj, onda moram Bojiću da kažem da je vrijeme da i on vidi da je car go, i da šuplje gaće ne pokrivaju stražnjicu. Hvala lijepo.
Aleksandra Pandurević, povreda Poslovnika. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, ja Vas zaista molim da vodite računa i da sankcionišete u skladu sa Poslovnikom ovdje poslanike koji koriste nedoličan riječnik, neprimjeren ovom Parlamentu. Hvala.
Zahvaljujem. Konstatiram da sam upozorila zastupnika na zloupotrebu Poslovnika i što drugo mogu da uradim? Ja se nadam da se svi prepoznate u ovim stvarima koje su danas istaknute kad su u pitanju povrede. Hvala vam. Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Ja ću pokušati biti kratak. Predlažem da tačke dnevnog reda o kojima mi samo uprazno ovdje diskutujemo, pričamo, a onda ih niti usvajamo, niti možemo bilo šta konkretno da donesemo, kao što je ova – Izvještaj Visokog sudskog tužilačkog vijeća, uopće više ne dolaze i da ih ne stavljate na dnevni red, jer mi o njima pričamo, a uticaj naš ili oficijelno naši stavovi ne znače ništa, preko njih se stavi jedno veliko iks, odnosno prekriže se. Također, predlažem da razmislite, da predložite gospodi, i ja sam tu, koji rade na izmjeni Poslovnika da se uvedu telefonske sjednice ovog Doma, jer u biti mi smo samo mahači, dizači ruku, verifikacija odluke, potvrđivanje, davanje saglasnosti, davanje saglasnosti, davanje saglasnosti, i na to se u konačnosti svodi naš rad. I neka se zapita onaj ko je dužan da priprema legislativu da je unapređuje, da daje prijedloge zašto se mi pretvaramo samo u ljude koji aklamacijom treba da usvajaju nešto što je već završeno. I na kraju, dozvolite mi, bez obzira što ćete mi reći da je povreda Poslovnika, preporučio bih kolegama da pročitaju Memoare Vinstona Čerčila iz prostog razloga što će se tamo naći da je jedanaest puta u svom životu mijenjao političku opciju. Kao osamnaestogodišnjak razmišljao je na jedan način, kad je završio ...
Uvaženi zastupniče molim Vas da se ponašate u skladu sa Poslovnikom i da predložite ili novu točku dnevnog reda ili skidanje točke dnevnog reda. 23
I predlažem, i u skladu sa ovim što govorim da je Vinston, i predlažem, u skladu sa ovim što ću reći, da je Vinston Čerčil jedanaest puta mijenjao političku opciju, kao ..., predložit ću ja, 18 godina jedna, kad je završio studij druga, kad se oženio treća, kad je dobio djecu četvrta, kad su djeca završila školu peta, kad su se djeca osamostalila šesta i tako redom i jedna je od najznačajnijih historijskih ličnosti. Predlažem da iz Ministarstva pravde naprave analizu memoara Vinstona Čerčila i da nam to dostave kao tačku dnevnog reda. Hvala.
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja ću prokomentarisati dva prijedloga uvaženih kolega. Jedan je da se skine sa dnevnog reda tačka – Izvještaj o radu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta. S obzirom da sam predlagač tog Zaključka na Ustavnopravnoj komisiji, a koji je Ustavnopravna komisija podržala, smatram da zaista raspravljati o Izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, a bez prisustva gospodina Tegeltije, odnosno predsjednika, nema smisla. To je, na kraju krajeva, bio i zahtjev na samoj sjednici Komisije, ali smo prihvatili da završimo ovu komisijsku fazu i bez njega, s obzirom da je tamo bio prisutan predstavnik Visokog sudskog i tužilačkog savjeta. Drugi prijedlog, ovaj, ovdje, drugih prijedloga ovdje nije praktično ni bilo. Ja moram reći da sam ja zaista kao čovjek zgrožen raspravom koja se vodila, jer smo krenuli od Sadika Ahmetovića i došli do Vinstona Čerčila, a u principu sa nekom praznom pričom za koju svi unaprijed znamo da neće nijednog građanina ove zemlje posebno oraspoložiti, a ni posebno rastužiti jer sa onim što je do sada mogao čuti u ovom Parlamentu niko više ničim ne može da se rastuži, ali isto tako ničim ni da se oraspoloži. I nisam siguran da će zbog ovih naših diskusija ijedan građanin koji je stajao u redu pred nekom ambasadom, izaći iz tog reda.
Zahvaljujem. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Dakle, Poslovnik je vrlo jasan. U toku ove tačke, odnosno rasprave o dnevnom redu, poslanik može tražiti uvršavanje tačke, citiram Poslovnik – ili skidanje neobavezne tačke. Reagovali ste u nekoliko navrata, ali ne mogu pobjeći utisku da ste reagovali kad je gospodin Backović prekršio tu odredbu, a da niste reagovali kada je gospodin Novaković čak puno grublje i puno duže prekršio tu odredbu. Ja zaista insistiram na dosljednom poštivanju Poslovnika. Zahvaljujem. 24
Hvala lijepa. Što se tiče reakcije povreda Poslovnika, ona se odnosi na sve zastupnike, u nekoliko puta na današnjoj sjednici smo to upozorili. Što se tiče kolege Novakovića, on je kroz svoje javljanje izrazio stav da, također, podržava skidanje točke dnevnog reda kada je u pitanju VSTV, a svu drugu raspravu i diskusiju koja je bila, što se tiče zlouporeba odnosi se jednako tako na gospodina Novakovića, kao i na sve zastupnike. Evo, kolega se odjavio. U ovom trenutku nemamo više prijavljenih, zaključujemo raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Idemo na odgovore, odnosno stavove Doma po određenim prijedlozima. Za raspravu o prijedlogu dnevnog reda javio se prvi Sadik Ahmetović. Njegov prijedlog je – Informacija Kolegija i predsjedavajućeg Vijeća ministara o zaključku usvojenom na prethodnoj sjednici koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje predsjedavajućeg Vijeća ministara, Denisa Zvizdića, da do naredne sjednice prikupi potpise poslanika čiju podršku ima u svom radu kako bi se u narednom periodu mogao donijeti stav o statusu Vijeća ministara“. Ja vas ispred Kolegija želim informirati da Kolegij nema nikakve posebne ovlasti da postupa po određenim zaključcima, izuzev poslovničke odredbe, da one zaključke koje donosi ovaj Dom proslijedi sukladno Poslovniku na onoga na koga se odnosi, ne ulazeći, znači, ni na kakav način u ono o čemu se raspravljalo o zaključcima, pa tako i ovaj put. Znači, svi zaključci koji su doneseni na ovoj sjednici su uredno proslijeđeni kao i ovaj Zaključak. Za drugi mi ne vidimo, nemamo nikakav razlog niti materijal za uvrštavanje nove točke dnevnog reda. Dalje, imamo prijedlog, ustvari, to je bila konstatacija, to smo otklonili u raspravi kolege, zastupnika Saše Magazinovića, zašto Izborni zakon nije na dnevnom redu. Samo Vam želimo, kao i kod svih drugih točaka, kada budu ispunjene poslovničke mogućnosti, ova i sve druge točke biće obvezne točke jedne od narednih sjednica. Što se tiče kolege Amira Fazlića, on je predložio, mada sam pažljivo slušala diskusiju i rekli ste u raspravi, tražili ste da se odgodi točka dnevnog reda dok se ne osigura nazočnost predsjedatelja, znači, VSTV-a. Međutim, ovdje ste u prijedlogu stavili prijedlog za skidanje točke 8. Godišnji izvještaj VSTV-a BiH za 2016. Ja sam dužna, također, reći da po Poslovniku ova točka je obvezna točka i u smislu nazočnosti, mi danas imamo prijavljenu nazočnost od strane predstavnika VSTV-a. Nemamo, znači, nijednog razloga da poslovnički skidamo ovu točku. Stoga bih upozorila sve zastupnike da ova točka ostane na dnevnom redu, a da kad dođemo do te točke da odgodimo ili ne obavimo raspravu. U tom kontekstu su raspravljali, na neki način, i određeni zastupnici pa ću se sad ovdje, ne znam, i gospodin Salko Sokolović i na neki način Zaim Backović, i Momčilo Novaković, tako da, evo da se posebno ne referiram, mislim da je ovo prihvatljivo, je li, ok. I što se tiče Mirsada Đonlagića, zastupnika, traži da se u današnji dnevni red uvrsti, znači, Izvješće Privremenog zajedničkog povjerenstva za izbor tri člana Upravog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvaliteta. Predlažem, znači, da se na temelju člana 71. uvrsti u dnevni red Izvješće ovog Privremenog zajedničkog povjerenstva. Izvješće ste dobili, znači imamo sve pretpostavke i u ovom trenutku mi možemo glasati. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 25 Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Referiram se konkretno na član 71. i član 72. Poslovnika. Član 71. stav (1) vrlo jasno kaže da na početku sjednice Doma poslanik kao i svaki ovlašteni predlagač ima pravo tražiti izostavljanje neobavezne i predlaganje nove s odgovarajućim materijalom u pisanoj formi. Kolega Sadik Ahmetović je poslanik.
Da.
Predložio je novu tačku dnevnog reda i dostavio je odgovarajući materijal u pisanoj formi. To su tri nesporne, tri nesporna uslova i sve tri, sva ta tri uslova su, također, nesporno ispunjena. Član 72. Poslovnika potom vrlo jasno kaže – u slučaju da su predložene izmjene dnevnog reda i nakon što poslanici iznesu svoje stavove u vezi s tim prijedlogom, Dom glasa o svakoj predloženoj izmjeni. I u ovom članu imamo tri uslova, u slučaju da su predložene izmjene, nakon što poslanici iznesu svoje stavove, Dom o svakoj izmjeni glasa. I sva ta tri uslova su ovdje, također, nesporno ispunjena. Izmjene su predložene, obavila se rasprava, sad samo trebamo preći na glasanje. Ukoliko vi, kao Kolegij ili Vi kao predsjedavajuća odbijete to staviti na glasanje, više nego je jasno da ćete tim prekršiti članove 71. i 72. Poslovnika i dovesti u pitanje odgovornost Kolegija za provedbu Poslovnika.
Hvala lijepa. Sadik Ahmetović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Pa ... ovo što je gospodin Arnaut rekao, dakle, isti je član, ali ja vas pozivam da stavite na glasanje ono što sam predložio, nemojte dovoditi, ovaj, nemojte dovoditi u još veću krizu ovaj Parlament. Vi samo ovim potvrđujete da ovdje nemate ni vi većinu i ovim, dakle, dovodite ovaj Parlament u još veću krizu i preuzmite za to odgovornost. Šta ako uslijedi korak da izađemo i da sačekamo da predsjedavajući Vijeća ministara dođe ovdje i da, hoće li to moći nastaviti Parlament? Ja vas pozivam da ovo stavite na glasanje, nemojte dovoditi i ovaj Dom u krizu, morate preuzeti odgovornost za to. Hvala.
Hvala ljepa. Zastupnica Maja Gasal-Važalica, povreda Poslovnika. Izvolite zastupnice. 26
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja ću, također, kao i kolega Arnaut da se pozovem na član 71. i 72., ali i da podsjetim Vas kao predsjedavajuću, na prošloj sjednici, odnosno Vi ćete ovim načinom, ako ne stavite ono što je tražio Klub SDA, odnosno da se tačka 8. skine sa dnevnog reda zato što nemamo ovlaštene predlagače, ukoliko gospodin Tegeltiija kao predsjednik nije mogao da dođe, on ima svoje dvije zamjenice. I ako se sjećate na prošloj sjednici gospodin Mektić, ministar sigurnosti, nije bio prisutan, niti je bio prisutan njegov zamjenik, gdje smo mi, pozivajući se na ova dva člana, skinuli tu tačku, ali je bio neko iz Ministarstva, odnosno gospođa Džaferović iz Ministarstva sigurnosti, i mi smo se svi usuglasili, odnosno stavili ste na glasanje da se skine ta tačka zato što nema ovlaštenog predlagača. Ovim načinom, ako Vi sada uvedete ovu praksu, da zbog neprisustva ovlaštenih predlagača Vi ne stavite ovo na glasanje, Vi uvodite jednu novu praksu. To je neravnopravno postupanje prema članovima i članicama Vijeća ministara i jedno uvažavanje onoga ko ne uvažava ovo najviše zakonodavno tijelo.
Hvala ljepa. Nakon svih ovih rasprava, sve što zastupnici traže bit će vam na glasanju, a vi vodite računa o dignitetu ovog Doma. Tako da želim se referirati, što se tiče Poslovnika, u ime i Kolegija i kao predsjedavajuća. Znači nisu ispunjene pretpostavke da bi ova točka gospodina Sadika Ahmetovića bila na dnevnom redu, obzirom da se kaže u članku 71. – na početku sjednice Doma zastupnik kao i svaki ovlašteni predlagatelj ima pravo tražiti izostavljanje neobvezne točke i predlaganje nove sa odgovarajućim materijalom u pisanom obliku. Ja, kao predsjedavajuća, u ovom trenutku nemam nikakav pisani materijal po ovoj točci, a dala sam pojašnjenje što se tiče informacije o radu Kolegija sukladno Poslovniku. Isto tako, točka dnevnog reda – Izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, u skladu sa Poslovnikom, konstatiram nemamo mogućnost da je skidamo sa dnevnog reda jer je obvezna točka dnevnog reda. Ali na to da vi želite da taj dignitet Doma bude onakav kakav to želi Zastupnički dom, ja kao predsjedavajuća dajem ove točke redosljedom na izjašnjavanje. Tko je za to da se u dnevni red ove današnje sjednice uvrsti točka: Informacija Kolegija i predsjedavajućeg Vijeća ministara o zaključku usvojenom na prethodnoj sjednici koji glasi: „Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje predsjedavajućeg Vijeća ministara Denis Zvizdića da do naredne sjednice prikupi potpise poslanika čiju podršku ima u svom radu, kako bi se u narednom periodu mogao donijeti stav o statusu Vijeća ministara“? Molim vas da se izjasnimo o ovoj točki dnevnog reda. Molim vas ponovite glasanje. Od ukupno 40 nazočnih – za 21, protiv 17, suzdržanih 2. Federacija BiH – 14 za, 10 protiv, 2 suzdržana, Republika Srpska 7 za, 7 protiv, nema suzdržanih. Uz opću enitetsku većinu konstatiram da smo ovu točku dnevnog reda uvrstili u današnji dnevni red sjednice Doma. Naravno, molim službe da sukladno redosljedu ovih točaka pozicionira ovo u dnevni red. 27 Prelazimo na prijedlog gospodina Fazlića, prijedlog za skidanje točke 8. Godišnje izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća za 2016. Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 40 nazočnih – za je 28, protiv 6, suzdržanih 6. Federacija BiH – 17 za, 5 protiv, 4 suzdržana, Republika Srpska – 11 za, 1 protiv i 2 suzdržana. Uz opću i entitetsku većinu konstatiramo da smo sa današnje sjednice dnevnog reda povukli točku 8., a to je: Godišnje izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća za 2016. Dajem sada pauzu od 10 minuta, imamo, pardon, pardon, još jedno izvješće. Moramo se izjasniti o tome da na dnevni red uvrstimo točku: Prijedlog rang liste kandidata za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete od Privremenog zajedničkog povjerenstva da se izjasnimo. Od ukupno 40 nazočnih – za 25, protiv 6, suzdržanih 9. Federacija BiH – 18 za, nema protiv, 8 suzdržanih, Republika Srpska – 7 za, 6 protiv, 1 suzdržan. Uz opću i entitetsku većinu konstatiram da smo u današnji dnevni red sjednice, također, uvrstili Izvješće o utvrđivanju prijedloga rang liste kandidata za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete. Molim službe da nam u narednih 10 minuta pripreme redosljed dnevnog reda kako bi dalje nastavili sa sjednicom. Dajem pauzu od 10 minuta. Uvažene zastupnice i zastupnici nastavljamo sa sjednicom Doma. Prije nego što pročitam dnevni red današnje sjednice Doma želim konstatirati, ispred Kolegija, da smo suprotno odredbama Poslovnika po prvi put skinuli obveznu točku, a to je Izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH budući da se Dom, na inzistiranje pojedinih zastupnika da se o tome izjasnimo, izjasnio. Mi ćemo poštovati stav Doma, tako da usvojeni dnevni red 52. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH izgleda ovako. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 51. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Zahtjev zastupnika Borislava Bojića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika Zastupničkog doma, broj: 01-02-1- 2209/17, od 13.09.2017.; 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1610/17 od 04.07.2017. (drugo čitanje), skraćeni postupak; 5. Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1074/17, od 21.04.2017. (prvo čitanje); 6. Prijedlog zakona o dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1503/17, od 15.06.2017. (prvo čitanje); 28 7. Prijedlog zakona o dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnica Aleksandra Pandurević, zakon broj: 01-02-1-1830/17, od 25.07.2017. (prvo čitanje); 8. Izvješće Ministarstva sigurnosti BiH o trendovima migracija i aktivnostima na zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda migranata i tražitelja azila, s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, broj: 03/6-37-1226/17, od 12.05.2017.; 9. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj incijativi Senada Šepića koja glasi: „U skladu s člankom 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, predlažem obvezno uvrštavanje u dnevni red prve sljedeće sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH točke pod nazivom: Informacija o realiziranju ranijih zaključaka i incijativa o utvrđivanju najniže, zajamčene cijene i sigurnog otkupa poljoprivrednih proizvoda u BiH, te prijedlog mjera za odgovor na ovu incijativu“, broj: 01-50-1-1623/17, od 05.07.2017.; 10. Izvješće o utvrđivanju Prijedloga rang-liste kandidata za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta – podnositelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta, broj: 01,02-50-14-686-6,1/17, od 20.09.2017.; 11. Informacija Kolegija i predsjedatelja Vijeća ministara BiH o zaključku usvojenom na prethodnoj sjednici koji glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje predsjedatelja Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića da do sljedeće sjednice prikupi potpise zastupnika čiju podršku ima u svome radu, kako bi se u idućem razdoblju mogao donijeti stav o statusu Vijeća ministara BiH“ – predlagatelj točke: Sadik Ahmetović, broj: 01-50-1-15-52/17, od 20.09.2017.; 12. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 4. na Ugovor o financiranju zaključen između Bosne i Hercegovine i Evropske investicijske banke dana 21.12.2005. u Sarajevu i 28.12.2005. u Luksemburgu (Ugovor o financiranju) – Željeznice u BiH (FI 23.376), broj: 01,02-05-2-2082/17, od 24.08.2017.; 13. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o investicionom grantu (Koridor Vc ,,Izgradnja dionice autoceste Svilaj-Odžak˝) između Bosne i Hercegovine i Evropske investicijske banke, broj: 01,02-05-2-2114/17, od 28.08.2017.; 14. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Međunarodne konvencije o mjerenju tonaže brodova iz 1969. godine (London 23.06.1969.), broj: 01,02-05-2-2115/17, od 28.08.2017.; 15. Davanje suglasnosti za ratifikaciju izmjene Sporazuma o grantu Globalnog fonda za okoliš (Projekt I. smanjenja okolišnog onečišćenja Jadranskog mora) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj u funkciji Agencije za implementiranje Globalnog fonda za okoliš (GEF Grant No. TF017727), broj: 01,02-05-2-2116/17, od 28.08.2017.; 16. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Amandmana br. 1 na Ugovor o financiranju zaključen između Bosne i Hercegovine, Republike Srpske, Evropske investicijske banke i JP-a Autoputevi Republike Srpske dana 12.12.2013. u Sarajevu (Ugovor o financiranju) za projekt „Autoput Banja Luka – Doboj“ (Fi 82.135 –
Zahvaljujem gospođo Krišto. Dakle, maločas ovo što ste rekli, ovaj, prvi put, nikada prije nije skinuta obavezna tačka dnevnog reda. Evo ja ću podsjetiti prije dvije sjednice, ovo je neophodno radi zapisnika, prije dvije sjednice ste se vas troje dogovorili da se na glasanje stavi da se skine Prijedlog zakona kolegice Maje Gasal-Vražalica koja je bila obavezna tačka dnevnog reda samo zato što je to predložio poslanik Novaković. Tako da uspostavili ste, vi kao Kolegij, presedan, to je tad bila obavezna tačka dnevnog reda, vrlo dobro znate da se nije trebala skinuti, stavili ste na glasanje i tako je skinuta. Dakle, kad je nešto bilo prije dvije sjednice definitivno se ne može reći – nikad prije. Hvala.
Hvala lijepa. Ostajemo kod komentara koji smo dali u uvodu kad je u pitanju dnevni red i Poslovnik. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja U skladu sa člankom 170. Poslovnika do ove sjednice Doma pitanja i inicijative u pisanom obliku postavili su zastupnici: Senad Šepić uputio je inicijativu i pitanje Vijeću ministara BiH i Vladi Federacije BiH; Denis Bećirović uputio je inicijativu Kolegiju Doma; Safer Demirović postavio pitanje ministru komunikacija i prometa BiH. Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori: na pitanje zastupnika Mirsada Mešića, postavljeno u pisanom obliku na 49. i 50. sjednici, odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH; na pitanje Damira Arnauta, postavljeno u pisanom obliku na 51. sjednici, odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH i Središnje izborno povjerenstvo; na pitanje Saše Magazinovića, postavljeno u pisanom obliku na 48. sjednici, odgovor je dostavila Centralna banka BiH; na 30 pitanje Zaima Backovića, postavljeno u usmenom obliku na 51. sjednici, Vijeće ministara BiH je proslijedilo odgovor Ministarstva vanjskih poslova; na pitanje Monike Tomić, postavljeno u pisanom obliku na 49. sjednici, odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH. Želi li netko komentirati dobiveni odgovor? Zastupnik Damir Arnaut, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo, samo forme radi, dakle najavljujem postavljanje dopunskog poslaničkog pitanja Centralnoj izbornoj komisiji, jer nisam potpuno zadovoljan njihovim odgovorom. Također dopunsko poslaničko pitanje sekretaru Parlamentarne skupštine, jer dobio sam apsolutno nejasan odgovor koji je sekretar samo proslijedio od sekretara Predstavničkog doma gdje sam tražio pojašnjenje kako je koji član Kolegija glasao kada je bilo usaglašavanje o Zakonu da hitna pomoć ima prednost nad rotacijama. I tad mi je rečno da se članovi Kolegija u tom postupku ne izjašnjavaju za ili protiv, nego se izjašnjavaju ima li saglasnosti ili nema. E, sad ja ne znam kako to, ja bih zaista volio da, to je ustavna kategorija, da se demistificira taj proces, dakle, to je propisano Ustavom to usaglašavanje članova Kolegija. Ko prvi krene i kad taj prvi krene kako taj prvi može znati je li ima saglasnosti ili nema? Dakle, kako može npr. kolega Džaferović reći ima saglasnost, a onda kolega Bosić reći nema saglasnosti? Ja stvarno ne shvatam zašto se ovdje bježi da ja dobijem odgovor – ko je od tri člana Kolegija, izvršavajući ustavno obavezu da provede usaglašavanje, glasao po pitanju hitna pomoć ima prednost nad vozilima pod rotacijom ili nema. I ja ću onda nastaviti insistirati dok ne dobijem taj odgovor. Hvala.
Hvala. Zastupnica Monika Tomić, komentar. Izvolite.
Pozdravljam sve nazočne. Moje pitanje je bilo Ministarstvu civilnih poslova – što ste konkretno uradili 2016. i 2017. u svrhu pravovremeno pružanje usluga i sprječavanje socijalne isključenosti obitelji djece koja su izložena riziku siromaštva. Moram priznati da sam vrlo nezadovoljna odgovorom koji sam dobila, koji je vrlo, vrlo štur, ali sam ujedno i pročitala i malo pretražila entitetska izvješća i sa žaljenjem mogu zaključiti da se vrlo malo u ovom periodu napravilo za najugroženiju i najvažniju populaciju u našoj zemlji. Hvala.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović, komentar. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem se. 31 Ne da sam nezadovoljan, nego ne mogu da shvatim da neko na ovakvo pitanje odgovori na ovaj način. Ja znam da Ministarstvo učestvuje u onome što organizuje, ali ja nisam pitao za ono što organizuje, nego ovo što se dešava. Imate zadnji primjer sinoć, ministar Vlade Republike Srbije je u posjeti, oficijelnoj, kaže tako, tako prenose mediji, samo jednom entitetu. Ako je to tako da li to znači da može kroz ovu državu da špancira ko želi i kako želi? Molim vas, ja sam tamo pitanje postavio, ne samo Ministarstvu vanjskih poslova, nego i onima koji su nadležni za vanjsku politiku, a to je Predsjedništvo BiH kao i čitavo Vijeće ministara, da se odgovori ono što sam pitao, a ne ono što nisam pitao. Ja precizno znam šta je nadležnost Ministarstva, ali isto tako znam da nigdje na svijetu ovo nema. Pokušajte da bilo koji ministar iz Vijeća ministara ode u bilo koji dio Srbije i da se tamo šepuri kao predstavnik države Bosne i Hercegovine bez znanja organa Srbije, ili u Hrvatsku, ili u Crnu Goru, ili u Mađarsku, ili, ne znam, u Bugarsku, u Veliku Britaniju, bilo gdje. Šta ovo znači, je li ovo El Dorado ova zemlja, da nam politiku vodi neko ko nema dodirne tačke sa ovom zemljom? Ja vas molim da mi se precizno odgovori. Hvala.
Hvala lijepa Ne vidim više prijavljenih za komentar. Zaključujemo ovu točku dnevnog reda. Prije no što pređemo na točku 3., sukladno odredbama članka 27. Poslovnika Zastupničkog doma, točke 1., odnosno stava (1) točke f), ograničavam trajanje rasprave po svim pitanjima, po svim točkama dnevnog reda na 5 minuta. Idemo na točku tri, Ad. 3. Zahtjev zastupnika Borislava Bojića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika Zastupničkog doma, broj: 01-02-1-2209/17, od 13.09.2017. Zakonodavno-pravni sektor je 19.09.2017. dostavio Mišljenje u kojem je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu o proceduri, znači o hitnoj proceduri o ovom Zakonu. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Dakle, član 133. stav (1) vrlo jasno kaže da je hitna procedura moguća samo ukoliko je zakon visokog stepena hitnosti ili koji je formulisan na tako jednostavan način da se može usvojiti ili odbaciti u potpunosti. Ovdje definitivno nema visokog stepena hitnosti jer smo, podsjećam, prije nekih godinu dana imali manje-više identičan prijedlog zakona. I ovdje se, odmah da budem jasan, radi o pokušaju povećanja plata jednoj kategoriji državnih službenika. Kada je drugi uslov u pitanju da je formulisan na tako jednostavan način da se može usvojiti ili odbaciti u potpunosti, jednostavan način ne znači da ima samo jedan, odnosno dva člana. Dakle, jednostavnost formulacije nekog propisa se definitno ne može mjeriti u broju njegovih članova. 32 Nekada propis sa 5 ili 10 predloženih članova može biti puno jednostavniji od propisa poput ovoga gdje se mijenja samo, gdje se mijenjaju samo dva člana postojećeg zakona. Naime, ovdje, ovo je definitivno materija koja nalaže pribavljanje mišljenja Vijeća ministara, Ministarstva finansija, itd. Ono što također zahtijeva mišljenje Vijeća ministra, odnosno samog Ministarstva finansija, je činjenica da u obrazloženju predlagač Zakona, iako prije toga kaže od tačkom 2. da se diže plata određenim državnim službenicima kako bi bila usklađena sa platama nekih drugih državnih službenika, pod tačkom 5. predlagač kaže – realizacija neće zahtijevati dodatna sredstva u budžetu institucija Bosne i Hercegovine, i onda postane nejasno odakle će ta sredstva doći, jer ako podižete plate ..
Upozoravam uvaženog zastupnika da se pridržava dnevnog reda. Raspravljamo o hitnosti procedure ovog Zakona, a kada budemo otvorili raspravu o sadržaju onda možete iznositi sve ono što je bitno za ovaj Prijedlog zakona.
Vrlo dobro znam procedure predsjedavajuća i ja govorim ...
Baš me čudi.
Predsjedavajuća ako želite polemisati samnom onda Poslovnik propisuje da se popnete na govornicu i date riječ zamjeniku. Dopustite mi da završim.
Molim Vas.
Znači, govorim o jednostavnosti propisa. Dakle, Poslovnik kaže da je drugi, hitnost ne postoji to sam već obrazložio, sada obrazlažem da ne postoji, da nije zadovoljena ni druga poslovnička odredba, dakle da se ne radi o zakonu koji je formulisan na jednostavan način da se može usvojiti bez komisijske faze. O tome govorim. Dakle, ne možemo ovdje tvrditi da se radi o zakonu koji je formulisan na jednostavan način kad je dio Prijedloga zakona, obavezan dio Prijedloga zakona je njegovo obrazloženje, a to obrazloženje nije jednostavno ukoliko kaže da nisu potrebna finansijska sredstva u jednom stavu, a u drugom stavu kaže da se plate dižu. Dakle, ne možemo govoriti o jednostavnom formulisanju. O tome sam govorio, i mene zaista čudi da ne pustite da završim rečenicu prije nego što me upozorite na poslovničku odredbu, a vrlo jasno sam istakao, ustanovili smo da nije hitno, sad govorim o tome je li jednostavno ili nije. Dakle, ja isključivo govorim o potrebi, odnosno postojanju poslovničkih uslova da se provede hitna procedura. Zahvaljujem.
Zastupnik Borislav Bojić, ispravak krivog navoda. Izvolite. 33
... o potpuno jednostavnoj proceduri, o izjednačavanju lica koja rade isti posao da imaju ista primanja. Kolega Arnaut to jako dobro razumije i pokušava da to zakomplikuje. Nema potrebe za komplikovanjem, radi se o vrlo jednostavnoj formulaciji. Iz tih razloga može se provesti procedura u skladu sa Poslovnikom. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Nikola Lovrinović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, predlažem da ovaj Dom ukine Poslovnik i da prije svake točke dnevnog reda nam ga objasni gospodin Damir Arnaut, kolega.
Hvala lijepa. Hoćemo li stavljati na glasanje? Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Glasujemo o zahtjevu za hitni postupak kada je u pitanju Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine. Molim vas da se izjasnimo.
Ponovite glasanje.
Molim vas ponovite glasanje. Od ukupno 40 nazočnih – 13 za, 17 protiv, 10 suzdržanih. Federacija BiH – 6 za, 13 protiv, 7 suzdržanih, Republika Srpska – 7 za, 4 protiv, 3 suzdržana. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo usvojili hitnu proceduru Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine. Budući da nismo usvojili hitni, pristupamo glasanju o skraćenom postupku u skladu sa člankom 133. Poslovnika. Od ukupno 39 nazočnih – 13 za, 18 protiv, 8 suzdržanih. Federacija BiH – 6 za, 13 protiv, 6 suzdržanih, Republika Srpska – 7 za, 5 protiv, 2 suzdržana. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo usvojili ni skraćeni postupak kada je u pitanju razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine. 34 Budući da nismo usvojili ni skraćenu proceduru ovaj Prijedlog zakona će se razmatrati sukladno po Poslovniku po temeljnom zakonodavnom postupku. Prelazimo točku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1610/17 od 04.07.2017. (drugo čitanje), skraćeni postupak Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 50. sjednici Doma, održanoj 26.07.2017. Prijedlog zakona skinut je s dnevnog reda prošle sjednice Doma na zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Izvješće 19.09.2017. Povjerenstvo je usvojilo Prijedlog zakona i predlaže Zastupničkom domu njegovo usvajanje. Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih. Zasključujem raspravu. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1074/17, od 21.04.2017. (prvo čitanje)
Zahvaljujem. Moram na početku rasprave istaći da i ovaj Prijedlog izmjena Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, a koji predviđa zabranu kandidiranja ratnih zločinaca na izborima i njihovog imenovanja na javne funkcije, da je taj Zakon već prošao i iznad očekivanja. Naime, Ustavnopravna komisija Predstavničkog doma je podržala ovaj Zakon. Vjerujem da će danas biti i opća većina u Predstavničkom domu za ovaj Zakon, na koncu vjerujem da ovaj Zakon danas zbog entitetskog glasanja neće biti ni oboren na ovoj sjednici Doma. Neki, istina, kažu da nije ni trebalo predlagati ovakav zakon, jer trebalo se, kao, dogovarati o tome prvo. Ja moram reći kao opozicioni poslanik da niko ne brani aktuelnom Vijeću ministara BiH i drugima da rješavaju ovo pitanje. Suština je u tome da mi imamo već sada jedan praktičan problem, imamo dakle problem i u praksi. Stoga je nužno da pronađemo rješenje. Jedno od rješenja je i usvajanje ovog Prijedloga zakona danas. 35 Moram reći da ovo pitanje zabrane kandidiranja ratnim zločincima na izborima u Bosni i Hercegovini da to nije samo pravno pitanje, to je i moralno i civilizacijsko pitanje, to je test za sve nas u državi Bosni i Hercegovini. Žao mi je što Vijeće ministara BiH nije ponudilo neko rješenje ovog problema. Moram reći da sam, također, vjerovatno kao i većina ovdje, neprijatno iznenađen da je u aprilu ove godine Vijeće ministara, umjesto zabrane kandidiranja ratnim zločincima, da je na dnevnom redu Vijeća ministara pojavio se Nacrt zakona koji čak predviđa pomilovanje osoba koje su osuđene za genocid i ratne zločine. To sigurno nije dobra poruka. Dakle, ne vjerujem da je interes bilo kojeg građanina i bilo kojeg naroda u Bosni i Hercegovini da ga u demokratskom izbornom procesu predstavljaju pravosnažno presuđeni ratni zločinci. Moram reći da, vjerovatno to dejtonski ustavotvorac tada nije mogao uočiti, ali jasno je da je ovo direktan udar na Aneks VII Dejtonskog mirovnog sporazuma kao vjerovatno suštinski dio kompletnog Dejtonskog mirovnog sporazuma. Nemoguće je vraćati ljude na njihova ognjišta u Bosni i Hercegovini, a dozvoliti ljudima koji su pravosnažno presuđeni kao ratni zločinci da oni budu kandidati na izborima. Jednostavno te dvije stvari nisu spojive. Sljedeća stvar koju želim istaći jeste da zabrana kandidiranja ratnih zločinaca je evropska vrijednost. Naime, haški proces nije ništa drugo već, na neki način, pokušaj da se za bivšu Jugoslaviju uspostavi ono što je uspostavljeno na Ninberškom procesu nakon Drugog svjetskog rata. Podsjećam također, stotine hiljada građana Bosne i Hercegovine, i Srba, i Hrvata, i Bošnjaka i Ostalih, nemaju to pasivno biračko pravo. Dakle, Srbi u Federaciji BiH ne mogu se kandidirati za Predsjedništvo BiH i Dom naroda. To pravo u entitetu Republika Srpska nemaju Bošnjaci i Hrvati. Oni koji su u Ustavu tretirani kao Ostali, a ja mislim da je to jedan nepravedan termin za te ljude, oni nemaju to pravo na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine. Dakle, stotine hiljada ljudi nemaju to aktivno, odnosno pasivno biračko pravo, a ovdje postaje problem što stotinjak pravosnažno presuđenih ratnih zločinaca bi ostalo bez tog prava. Ja mislim da to nije dobra poruka, nije dobra poruka za budućnost. Navešću jedan primjer, da jedan recimo humanista poput Bogića Bogičevića ne može da se kandidira za Predsjedništvo, ali da, po trenutnom stanju, recimo pravosnažno presuđeni ratni zločinac Momčilo Krajišnik ima to pravo. Pa nije normalno da kolega Magazinović koji sjedi ovdje pored mene ne može da se kandidira za Predsjedništvo BiH ili za Dom naroda. I takvih primjera u svim narodima u Bosni i Hercegovini imamo masu. Dakle, te stvari jednostavno moramo mijenjati. Za rješenje ovog [[govornik se upozorava na vrijeme]] pitanja, i s tim ću završiti, postoje dvije opcije. Prva je, da danas usvojimo ovaj Zakon, pošaljemo jasnu poruku, druga, ako na ovoj i narednoj sjednici nismo u stanju da ovo usvojimo javno pozivam visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini da se probudi iz političke hibernacije i da u skladu sa Dejtonskim mirovnim sporazumom zaustavi ovo opasno kršenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma. Imao sam toga još za reći [[govornik se upozorava na vrijeme]] međutim skratili ste raspravu.
Zastupnik Jasmin Emrić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. 36 Prilikom rasprave na 48. sjednici ovog Doma, kada smo razmatrali Mišljenje Ustavnopravne komisije o ovim predloženim dopunama Izbornog zakona, ja sam izrazio podršku i naglasio potrebu usvajanja predloženih dopuna radi sprječavanja apsurdnih situacija koje se, nažalost, već dešavaju u Bosni i Hercegovini, da osuđeni ratni zločinci budu kandidati i, što je poražavajuće, budi i izabrani na vrlo važne funkcije u ovoj državi. Tada sam naveo, a danas ću podsjetiti na primjer iz lokalnih izbora prošle godine gdje je kandidat za općinskog načelnika Velike Kladuše bio osuđeni ratni zločinac Fikret Abdić i što je vrlo poražavajuće za ovu državu, takav kandidat je i izabran za načelnika Općine. Kandidat kojemu je presuđeno da je za vrijeme ratnog stanja u Republici BiH, suprotno Ustavu Republike BiH, izvršio proglašenje tzv. Autonomne pokrajine Zapadna Bosna za područje bivšeg Okruga Bihać. Kandidat koji je bio i predsjednik te protuustavne tvorevine i vrhovni komandant vojske tzv. Narodne odbrane te protuustavne Autonomne pokrajine. Kandidat koji je naredio, planirao i organizirao formiranje logora i sabirnih centara na području Općine Velika Kladuša u cilju zatvaranja civila koji su bili protiv uspostavljanja tzv. Autonomne pokrajine Zapadna Bosna. U tim logorima, podsjećam, i sabirnim centrima, prema svim zatvorenicima se nečovječno postupalo i prisiljavalo na službu u njegovoj paravojsci. U tom ratnom periodu taj kandidat, sadašnji načelnik Općine Velika Kladuša, Fikret Adbić, je u svoje logore zatvorio više od 5.000 civila starosne dobi od 14 do 75 godina gdje je bilo djece do 14 godina. Zatvarane su i zlostavljane žene bez obzira na starosnu dob. U logorima Fikreta Abdića, načelnika Velike Kladuše, zatvoreni civili su fizički i psihički zlostavljani, tučeni, mučeni i, kako to piše u presudi Županijskog suda u Karlovcu, nogama su tučeni na kojima su obično bile vojničke čizme, šakama, policijskim palicama, raznim drvenim predmetima i kundacima pušaka. Prisiljavani su da u zimskom periodu bez obuće duži vremenski period stoje u vodi ispred logorskih prostorija, da se međusobno tuku, da pjevaju i uzvikuju parole kojima se veliča tzv. Autonomna pokrajina Zapadna Bosna i tzv. Babo iz Velike Kladuše. Ratni zločinac Fikret Abdić danas je načelnik Općine Velika Kladuša koji, obavljajući tu vrlo važnu funkciju za lokalnu zajednicu, podsjeća veliki broj građana Velike Kladuše i Unsko-sanskog kantona na zlodjela koje je naredio. Njegov izbor i vršnje te funkcije nažalost vratilo je nemir i nesigurnost u domove svih građana i njihovih familija koji su prošli golgote i neviđena zlostavljanja u logorima čiji je on inicijator, osnivač i nalogodavac. Postavlja se pitanje zar je pravedno i zar je moralo, te da li doprinosi pomirenju, povjerenju, miru i stabilnosti da se na ovakav način ohrabruju ratni zločinci? Da njihovi zločini budu zanemareni, te da nakon počinjenog ratnog zločina, izvršene kazne koja je nažalost često simbolična u odnosu na razmjeru počinjenog zločina, nastave svoje političko i svako drugo djelovanje kao da se ništa nije ni desilo? Sve ovo navedeno je dovoljan razlog da na ovom primjeru zaključimo da je potpuno opravdano, zbog historijskih razloga i ratne prošlosti, ograničiti pasivno biračko pravo za sve ovakve primjere u Bosni i Hercegovini koji bi se eventualno mogli pojaviti, te da na taj način eliminiramo sve buduće eventualne situacije u kojima bi osuđeni ratni zločinci obnašali najviše funkcije u ovoj državi, u državi u kojoj su počinili zločine i protuustavno djelovali. Ja sam preuzeo obavezu da ću podsjetiti ovaj Dom na pismo Udruženja logoraša Velike Kladuše koje su oni dostavili svim klubovima Parlamentarne skupštine BiH, a u vezi ove tačke dnevnog reda. Oni su u pismu naveli – Poštovana gospodo, u ime žrtava tražimo vašu podršku izmjenama Izbornog zakona jer je apsurdno da ratni zločinci koji su počinili ratne zločine nad građanima države Bosne i Hercegovine budu birani na političke funkcije [[govornik se upozorava na vrijeme]] Od vas tražimo podršku izmjenama Izbornog zakona BiH [[govornik se upozorava na vrijeme]] kako bi se zabranilo učešće [[govornik se upozorava na vrijeme]] presuđenih ratnih zločinca u političkom životu države Bosne i Hercegovine. Hvala. 37
Povreda Poslovnika, zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Vi ste djelovali u skladu sa članom 27. Poslovnika, stav (1) tačka f) koji Vam daje pravo da, znači da predsjedavajući ima pravo da ograničava trajanje rasprave u vezi sa jednim ili više pitanja ako je potrebno kako bi se osiguralo razmatranje usvojenog dnevnog reda u cjelini. Dakle, Poslovnik, član 27. vrlo jasno kaže da možete ograničiti trajanje rasprave, a član 75. stav (2) kaže – predlagač zakona ima pravo i obavezu da prije početka rasprave obrazloži prijedlog u trajanju od 15 minuta, prije početka rasprave. Dakle, ja ne sporim Vaše pravo da ograničite trajanje rasprave u skladu sa članom 27., ali ne možete predlagaču zakona onemogućiti da iskoristi 15 minuta u svojstvu predlagača prije početka rasprave. Zahvaljujem.
Sukladno Poslovniku, rasprava je otvorena. Znači, odmah na početku, mi smo otvorili raspravu i postupili smo u skladu sa Poslovnikom. Kolegij uostalom tumači Poslovnik. Ukoliko neko pitanje nije rješeno Poslovnikom, onda ćemo kako vi kažete odlučiti ovdje u ovom Domu. Momčilo Novaković, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Poštovane koleginice i kolege. Ja sam sad stekao dojam da mi Zakon usvajamo zbog jednog čovjeka iz ove prošle diskusije, a to je Fikret Abdić. Ako je to tako ili ako je to stotinjak ljudi, ja bi volio da znam ko se još kandidovao od tih stotinjak ljudi i ko je izabran na neku funkciju. Vjerovatno kad napravimo analizu, vidjet ćemo da nema, da se nisu kandidovali i da nisu izabrani, jer se nisu ni kandidovali. Čak je, ne znam, ako su se negdje kandidovali, a nisu izabrani ni na kakve pa počev odborničkih funkcija ili načelničkih, opština itd. Tako da se nekako svelo, meni se čini ovdje, da mi usvajamo Zakon da ne bi Fikret Abdić bio izabran legalno, izabran glasovima građana, a ne nametnut od bilo koga. Sad se ja stvarno pitam kako je moguće da ga građani izaberu sa svim ovim karakteristikama koje sam ovdje od kolege Jasmina Emrića čuo, a u koje vjerujem? Kako je moguće da ga ljudi izaberu? Jesmo li pogriješili ako im ne dadnemo mogućnost da ga izaberu? Da li možda griješimo ako nismo dali mogućnost da građani biraju onog koga oni hoće da biraju, a oni su pokazali koga hoće? I da završim, pošto neću se javljati za raspravu jer sam o ovom govorio na Ustavnopravnoj komisiji, mnogo više štete u Bosni i Hercegovini kad se radi o tenzijama su nanijeli neki koji sjede i ovdje u Parlamentu, ali i izvan Parlamenta, pa i u Predsjedništvu BiH, koji su digli tenzije na taj nivo u Bosni i Hercegovini da mi danas ne možemo ozbiljno ni da biramo one koji imaju po zakonu pravo da budu izabrani. Evo čak i da usvojimo ovakav zakon, jer smo bukvalno pod tim tenzijama natjerani da biramo ne po kriterijima sposobnosti, pa čak ni po kriterijima stranačke pripadnosti, nego po kriterijima ko je kome više nanio zla u ovoj zemlji i ko koga više uvrijedi u ovoj zemlji. Ja ovaj Zakon stvarno neću podržati jer mislim da on ima onu svoju moralnu stranu o kojoj je kolega govorio, ali zaista usvajati zakon zbog jednog 38 čovjeka ja ne mislim da je u redu i nema, na kraju krajeva, ni potrebe da budem protiv ljudi koji biraju nekoga svojom voljom na izborima [[govornik se upozorava na vrijeme]]
Imamo problem tehnički sa vremenom, ne pokazuje nam, izuzev na ovom displeju, pa isprika poslovnička zbog prekoračenja zastupniku. Momčilo, je li ostaje, šta je ovo ispravka krivog navoda? ____________(?) Ne, završio je. Kod mene ostaje različito, pa zato vam govorim. Jasmin Emrić, Damir Arnaut, sve je različito. Samo trenutak, molim službe da nam ... Jasmin Emrić, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pa, evo da obrazložim ovu moju diskusiju i da dam dodatno pojašnjenje kolegi Novakoviću iz razloga što sam ja na početku diskusije rekao da navodim primjer iz lokalnih izbora, znači to je samo primjer. Ja nisam govorio da se ovaj Zakon treba osvojiti radi jednog čovjeka i jedne situacije, već sam rekao da bi eliminirali moguće situacije u budućnosti koje sigurno unose nemir i ne doprinose miru i stabilnosti na ovim prostorima. A kako neko bude izabran na ovu funkciju, na funkciju općinskog načelnika ili bilo koju drugu funkciju, pa to ovisi i od političke kampanje koja se vodi, odnosno od dugogodišnje manipulacije velikog broja građana, jer radi se o jednoj dugogodišnjoj, vještoj manipulaciji koja za sobom, nažalost, vuče te politike koje su u jednoj trenutku djelovale suprotno Ustavu BiH i te politike koje su, nažalost, formirale protuustavnu tvorevinu koja je rezultirala zločinima na području tadašnjeg Okruga Bihać, odnosno sadašnjeg Unsko-sanskog kantona. I to je samo jedan vrlo slikovit primjer zašto ima moralnog opravdanja, s obzirom na kontekst u kojem mi živimo i radimo i na osnovu tih historijskih razloga zašto ima opravdanja da se na ovakav način dopuni Izborni zakon. Znači, ovdje ja ne smatram uopće da mi vodimo raspravu radi jedne situacije, već radi svih budućih situacija koje bi eventualno mogle da se dese, a koje ne doprinose vraćanju povjerenja između konstitutivnih naroda, ali i svih građana u Bosni i Hercegovini.
Zahvaljujem. Mirsad Mešić, zastupnik, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Gospodin Emrić je uglavnom odgovorio na način na koji bi i ja htio da uradim, ali gospodinu Novakoviću, dakle, ne znam iz kojeg konteksta i prijedloga koji je, evo i pred njim, između ostalog, je shvatio da se to odnosi samo na jednog čovjeka. Mi ne preferiramo, pod navodnicima, niti jednog ratnog zločinca, niti jedan narod posebno ne apostrofiramo, odnosi se 39 na sve ratne zločince i, kako to kaže gospodin Novaković sa čime se i slažem, to je naš moralni odnos prema onima koji su učinili zločine i nemogućnosti, odnosno zabrani, da mogu učestvovati u vlasti Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja bih volio da u Bosni i Hercegovini možemo na ovo što je rekao gospodin Novaković reći da odavno nismo čuli manje utemeljenu tvrdnju, ali mi skoro svaki dan čujemo ovakve stvari koje apsolutno ne stoje. Evo, jučer smo čuli od kolege iz HDZ-a da treba oboriti ovaj Zakon o tome da hitna ima prednost zato što se nikad nije desilo da rotacije uzmu prednost hitnoj, što usput nije tačno, ali ovdje se radi, kako ja vidim ovaj Zakon kolege Bećirovića, slično kao ovaj oko hitne pomoći, radi se jednostavno o principu, ali isto tako preventivnom djelovanju, jer uzmite u obzir činjenicu da je Fikret Abdić, kad već ga neko pominje, izašao nedavno iz zatvora i maltene odmah se kandidovao i odmah pobijedio. Mi smo jednostavno u Bosni i Hercegovini, kao što smo odmah nakon Djetona bili u situaciji da hapsimo ratne zločince, sad smo došli u vrijeme kada ti osuđeni, presuđeni ratni zločinci, počinju da polako izlaze iz zatvora. I Fikret Abdić uopšte nije cilj, bar ja tako ne vidim prijedlog gospodina Bećirovića, Fikret Abdić nije cilj, već je možda samo personifikacija šta nam slijedi. I upravo zbog toga ja smatram da se ovdje radi o preventivnom djelovanju, jer smo došli u vrijeme da ovi ljudi, koji će onda unijeti nemir kod povratika i, možda, vratiti unazad ono malo što smo postigli kod provođenja Aneksa VII, vratiti nepovratno unazad i onda Bosnu i Hercegovinu, povjerenje između naroda, na kraju krajeva, i stabilnost Bosne i Hercegovine dodatno dovesti u pitanje. I samo tako se može ovaj Prijedlog zakona gospodina Bećirovića gledati, nikako drugačije. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Senad Šepić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Dakle, ja sam i jučer, također, diskutovao na Ustavnopravnoj komisiji o ovome, radi se o pitanju principa i našeg opredjeljenja. To je, dakle, odgovor kolegi Novakoviću. Šta mi zapravo želimo kao društvo? Želimo li mi hrabro, odgovorno, krenuti prema budućnosti ili ćemo se, recimo, na ovakvim temama, na ovakvim pitanjima i na ovakvim slučajevima svako malo vraćati unazad, otvarati te rane, baviti se nekom prošlošću? Dakle, ja u tom smislu vidim i ovaj Prijedlog zakona i podržat ćemo ga i mislim da, ako govorimo i ako zapravo želimo da budemo odgovorni, da u tom smislu trebamo razmatrati, trebamo diskutovati ovaj današnji prijedlog i najbolje bi bilo da se u tom smislu odredimo, da taj pristup kojeg ćemo imati bude okrenut prema budućnosti, prema temama koje su nam svima važne, prema boljem životu, prema boljem standardu ljudi, prema zaustavljanju odlaska ljudi iz ove zemlje, a ne evo da i danas potrošimo nekih sat, dva 40 vremena pričajući o tome kako ćemo otvarati neke stare rane i baviti se prošlošću. S tim u vezi, dakle, Klub poslanika Nezavisnog bloka će podržati ovaj prijedlog.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, prvo ću nešto što ću svjesno, znači, prekršiti točku dnevnog reda, da bi dao tumaču dimnih signala, gospodinu, kolegi Arnautu, da on poslije se javi za repliku, jer on je rekao, dakle, sad bi on tumačio Poslovnik i Doma naroda tamo i šta se tamo govori, nevjerojatno, dakle, koje sposobnosti sve ima, a podsjetiću ga samo, istine radi, dakle, da je njegov ministar, njegov ministar iz njegove političke stranke, opcije, dakle, na prijedloge tog Zakona o kojem on govori dao mišljenje da je to već regulirano, da nema potrebe da se dodatno regulira. To zaboravlja, naravno, govoriti, ali o tom po tom. E sad bi, dakle, da se vratim na temu, da mi ne biste oduzeli riječ. Dakle, ja ću kao član Ustavnopravnog povjerenstva reći zašto sam ja bio, pošto su bile neke nedoumice i kod nekih medija, dobronamjernih pod znacima navoda, dakle, da se mi nismo htjeli oko toga izjasniti. Dakle, ja sam se izjasnio protiv, ali sam iznio svoje razloge na Ustavnopravnom povjerenstvu i rekao sam, dakle, pričao sam tamo o pravdi i pravosuđu, kako ja to vidim, ali nisam želio i ne želim ni sada da Parlament oduzima građanska prava i uvodi zabrane, da Parlament bude taj. Dakle, ja nemam ništa protiv ovoga što je suština ovoga prijedloga, ali ja mislim da se ovome može ovako postupati tek nakon presude suda. Dakle, sud mora donijeti o tome odluku da, po meni, osobi, bilo kojoj, oduzme građanska prava, i ova o kojima kolega govori i u ovome zakonu i mislim da ovo nije mjesto u Izbornom zakonu i da mi kao Parlament ne možemo, dakle u startu, zakonskim rješenjem postupati nedemokratski. A zašto ja ovo još govorim, samo ću još nekoliko riječi reći oko toga, zato što ovdje i kad pročitate pažljivije, radi se o povredama humanitarnog prava. Vi imate ljude koje se kolokvijalno naziva ratnim zločincima, dakle, koji su osuđeni na 3, 5 do 25 godina, da li mi ovim Zakonom, dakle, čovjek koji se možda sticajem okolnosti našao u nekoj poziciji, dobio 3 godine jer jer nazočio nekom događaju koji je kršenje humanitarnog prava, oduzimamo na ovaj način jer mi ovdje generalno postupamo. Dakle, nemamo mi tu šta, mi ćemo donijeti takvu odredbu i osoba koja ima ovakvu kaznenu, odnosno koja je izvršila kaznu po odredbama Kaznenog zakona za kršenje humanitranih prava, dakle neće, izgubit će to, da tako kažemo, pasivno građansko pravo. Zato ja nisam na ovakav način da se to rješava, Izbornim zakonom, eventualno bi to možda i podržao u Kaznenom zakonu, da o ovome donosi odluku sud. Koliko ja znam dosada sud, nijedan od ovih ovdje pobrojanih, nikada nije ni jednom mogućem kandidatu za povredu humanitarnog prava izrekao mjeru oduzimanja ovih njegovih prava. Dakle, je li smisao, onda se jednostavnije vratiti na, rekao sam na Ustavnopravnom povjerenstvu, na odredbe Starog zavjeta, oko za oko, zub za zub. Ne treba mi pravda, ni pravosuđe, ne treba davati ni drugu šansu za bilo koji prekršaj, ovo je vrlo neprecizno, ovo će dovesti do problema. Rekao sam različitih tu situacija ima, od 3 godine do 25, do doživotne, tako da meni se čini da to ne možemo riješiti Izbornim zakonom i zbog toga, čisto da se zna, naravno ja neću podržati ovakve izmjene. 41
Hvala ljepa. Hazim Rančić, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo. Ispravljam krivi navod poštovanog kolege Lovrinovića u dijelu u kome kaže da smatra da samo odluka nadležnog suda je validna i da se sa njom može oduzeti ovo pravo građanina, odnosno opcije, princip da svaki građanin ima pravo glasa koje podrazumjeva i aktivno i pasivno pravo da bira i da bude biran. Taj dio navoda, i da se dovode u pitanja građanska i politička prava, nije tačan. U jednom malom segmentu da, ali to ću doći na kraju. Kao ispravku navoda i argument pozivam se na član 9. Ustava, da ga ne čitam cijelog zbog ograničenja vremena, koji upravo navodi razloge, uslove predviđa, u vezi sa ograničavanjem izbornih prava. Zatim, da ne čitam, tamo piše većina od vas to zna, ili pretpostavljam svi, pozivam se na član 4. Aneksa III koji govori o izborima, koji propisuje pravo i kandidaturu glasa gdje se i u tom Aneksu predviđaju određena ograničenja, pa na primjer godine starosti, pa prebivalište itd. Kao pravni osnov i razlog i dokaz moje tvrdnje pozivam se i na Kodeks dobrog vladanja u izbornim pitanjima, smjernicama i obrazloženjima, stav Evropske komisije za demokratiju putem zakona poznatiju kolokvijalno kao Venecijansku komisiju koja je u Veneciji od 18. do 19. oktobra 2002. godine usvojila ove standarde i upravo je u njima predviđeno, dakle, razmatra se opće pravo glasa, razmatraju se mogućnosti ograničenja u pogledu starosti, prebivališta, državljanstva itd., na strani 5., da vam to ne čitam. Također, u pogledu oduzimanja prava da se bira i da bude biran, a zakon tretira pasivno biračko pravo, prijedlog poštovanog kolege, dakle, ne oduzimaju se potpuno biračka prava, ne oduzima se pravo da glasa, nego se oduzima pravo kandidovanja i da bude biran, a te smjernice predviđaju da je to moguće i kao uslove i razloge da do toga dođe jeste da to uradimo, dakle, to predviđanje oduzimanja pasivnog biračkog prava mora biti utvrđeno zakonom i mi upravo raspravljamo o tome i predložen je zakon, [[govornik se upozorava na vrijeme]] a i sam zakon ima, zatim, mora se ispoštovati princip proporcionalnosti [[govornik se upozorava na vrijeme]] radi se o krivičnom djelu. Jedan od uslova, ako mi dopustite, što je kolega u pravu jeste samo ako se radi o mentalnoj nesposobnosti [[govornik se upozorava na vrijeme]] i ako se u potpunosti oduzima pravo [[govornik se upozorava na vrijeme]] glasa i građanska prava, tada to mora uraditi sud, [[govornik se upozorava na vrijeme]] a ovdje to nije slučaj [[govornik se upozorava na vrijeme]] Teška krivična djela i jesu razlog za ograničavanje biračkog prava, tj. pasivnog [[govornik se upozorava na vrijeme]] biračkog prava. Hvala, izvinjavam se.
Hvala. Zastupnik Mirsad Mešić, ispravka krivog navoda.
Evo možete kompenzirati sa Rančićevom diskusijom, ja neću mnogo zato što je najveći dio onoga što sam htio reći upravo on rekao. Htio sam se referirati na stav, tvrdnju, gospodina Lovrinovića da se ne može kandidirati, ovim Zakonom urediti ova problematika, mada je gospodin u drugom dijelu svog izlaganja rekao da je to ipak moguće kroz Kazneni zakon, pa evo, to je otprilike moj doprinos. 42
Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Gospodinu Rančiću, dakle, ja sam, ništa tvrdio nisam, ja sam iznio svoje razloge zbog čega ću glasati ovako i onako. Dakle, moj stav i moj dojam i moje saznanja su takva kakva sam vam rekao i ja ostajem pri njima. I zaboravio sam u diskusiji, pa džaba trošim, ovaj, što se kaže, ovu ispravku netočnog navoda, dakle, kolegi Bećiroviću reći da ključni razlog za nepovratak gospodine Bećiroviću naprimjer u Travnik je bilo ubojstvo policajaca i povratnika Hrvata u Travnik i to je jedan od najvećih razloga bio da je zaustavio ozbiljan povratak u Travnik koji je bio krenuo kad su u pitanju Hrvati. Dakle, nije samo to ključni ... nego ima ih još, a nikad nije istraženo zašto se to dogodilo i kako i tko je to uradio. Hvala.
Hvala. Zastupnik Denis Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja ću se vratiti ovom Zakonu. Prije toga, da ne bi ostalo nedorečeno, apsolutno osuđujem bilo kakav nasilni akt protiv bilo kojeg građanina Bosne i Hercegovine na bilo kojem dijelu teritorije Bosne i Hercegovine, a kad je riječ o ovom Zakonu, moram reći da ovaj Zakon ima tri temeljne karakteristike, prvo, Zakon je postavljen na principijelan način, Zakon je preventivan, tu je kolega Arnaut potpuno u pravu, i na koncu, ovo je evropski Zakon, ovo su evropske vrijednosti i ovo je evropsko iskustvo. Da budem još precizniji, ovo je zapadnoevropsko iskustvo. Kaže kolega Novaković, problem je u tome da parafraziramo što narod bira ratne zločince. Gledajte, svi ljudi u EU, pogotovo u zapadnoj Evropi, i mi koji se možda profesionalno i stručno bavimo nekim od tih pitanja, jako dobro znamo da je neko u Austriji i Njemačkoj u prve dvije decenije nakon Drugog svjetskog rata dozvolio ratnim zločincima da se kandidiraju, svi mi jako dobro znamo kakvi bi bili rezultati izbora. Prema tome, dajte ako već govorimo da nosimo evropske vrijednosti, da te evropske vrijednosti zaista prihvatamo. I ovo kolega Lovrinoviću nije nikakav nedemokratski zakon, kolega Rančić Vam je citirao Mišljenje Venecijanske komisije, ja neću ponavljati ono o čemu je on govorio, osim što ću još dodati da u tom Mišljenju jasno stoji da se ta prava mogu ograničiti, ali da ona moraju biti predviđena zakonom, poštovati princip proporcionalnosti i biti uzrokovana mentalnom nesposobnošću ili ozbiljnom krivičnom odgovornošću. U ovom slučaju, ovaj Zakon je ispunio sve ove kriterije, ali ću ja sada dodati još jednu vrlo važnu stvar iz Mišljenja Venecijanske komisije, citiram [[govornik se upozorava na vrijeme]] – uslovi za oduzimanje prava da se bude biran mogu da budu manje strogi od onih za oduzimanje prava da se bira, pošto se radi o javnoj funkciji i može biti opravdano da se isključi ili isključe lica čije bi aktivnosti na toj funkciji povrijedile značajan javni interes, dakle, ovo je stav Venecijanske komisije. Da rezimiram, postoje sve pretpostavke da danas usvojimo ovaj Zakon i da izbjegnemo jedan teški apsud i nepravu u Bosni i Hercegovini. 43
Zastupnik Hazim Rančić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, meni je žao što poštovani kolega Lovrinović nije uspio upratiti, onaj, možda sam brzo govorio i puno ovih činjenica i na više ovih akata se pozvao, ali oni zaista su sadržani ovako kako sam rekao i ostale kolege su ovo potvrdile. I ono što znam, malo me zabrinjava ovo, stav HDZ-a, znam da poštovana naša predsjedavajuća i poštovani kolega Bariša Čolak zajedno sa mnom radeći u jednom tijelu i na Izbornom zakonu, znam da su sa ovim upoznati i znam da oni ovo sve znaju. Zato bih molio da, evo kolege, razmisle o svom, o svom stavu kod glasanja u vezi podrške. Naravno, ja ću podržati, koliko znam, ne govorim u ime Kluba, ali na Klubu smo rekli da ćemo podržati Zakon. Hvala.
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem se uvažena predsjedavajuća. Ovo je vezano za tvrdnje gospodina Bećirovića da je riječ o evropskoj praksi. Ja bih molila da nam navede državu Evropske unije u kojoj je građanima koji su odslužili zatvorsku kaznu i dalje oduzeto pasivno biračko pravo. Tačno je, u Velikoj Britaniji, Luksemburgu, Češkoj, Mađarskoj, Estoniji, Bugarskoj i Rumuniji pravo glasa i aktivno i pasivno je ograničeno osoba osuđenim na zatvor sve dok ne izdrže zatvorsku kaznu. Pazite, dok ne izdrže zatvorsku kaznu. U osam evropskih država među kojim su Francuska i Njemačka, nema opšte zabrane prava glasa za sve zatvorenike, ali sudac u zatvorsku kaznu kažnjenim za najteže oblike zločina kao dodatnu sankciju može odrediti zabranu aktivnog i pasivnog biračkog prava dok su ti ljudi u zatvoru. Što se tiče Mišljenja Venecijanske komisije, lijepo ste to pročitali, ali uporno se preskače onaj dio koji govori o srazmjernosti. I na kraju, presuda, brojne presude Evropskog suda za ljudska prava među kojim se kao najznačajnija ističe presuda Scoppola protiv Italije. Kažu da se pasivno biračko pravo može ograničiti za zatvorenike, ne za slobodne građane, za zatvorenike. Dakle, ovo nije švedski sto, šta ćemo mi kad neko, evo usvojimo ovo i neko lijepo tuži Bosnu i Hercegovinu na Evropskom sudu za ljudska prava? Naravno, Evropski sud za ljudska prava će presuditi kao što je već presuđivao i onda ćemo imati još jedan problem Sejdić- Finci ovdje koji nećemo biti sposobni godinama da riješimo. Hvala.
Saša Magazinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ja mislim da je malo previše ovo upoređivati ovo sa Sejdić-Finci, ali nije moja ispravka vezana za kolegicu Aleksandru. Gospodin Novaković je rekao da se Zakon donosi zbog jednog čovjeka, što je, evo i predlagač je kazao da to nije tačno. S druge strane, gospodin Lovrinović je 44 kazao da će zakon stvoriti velike probleme zbog velikog broja ljudi od kojih su neki osuđeni na kraće kazne. Dakle, ovo su dva dijametralno suprotna stava od kojih ni jedan, ni drugi nije tačan. Nit će ovaj Zakon stvoriti probleme velikom broju ljudi, niti se donosi radi jednog čovjeka, ali jeste ovaj Zakon civilizacijska i evropska tekovina, jeste zakon koji može donijeti jedno rasterećenje u našem društvu, jeste da je zakon koji ide u pravcu pomirenja i jeste zakon za koji možemo reći da je zakon za budućnost. Naravno, ukoliko ga mi ne učinimo kroz naše rasprave drugačijim. Ja ću samo, i odustao sam, odnosno evo odustajem, od diskusije, samo ću reći još dvije rečenice. Ja se izvinjavam kolega Džaferoviću što ću morati Vas pomenuti, ali kada je Klub SNSD-a predlagao Vašu smjenu, istakli su da Parlament nije sudnica i Parlament i nije i ne treba biti sudnica i mislim da se o tome svi slažemo. Ali tada je u obrazloženju rečeno da – zbog teškog bremena ratne prošlosti i optužbi koje se vežu uz ime, osoba o kojoj se govori ne može obavljati funkciju. Dakle, ovo je na osnovu rekla kazala, i bez sudske presude stav da neko ne može obavljati funkciju. Zakon koji je predložen govori upravo suprotno, da rekla kazala treba izaći iz sale Parlamenta, a da ono što nedvojbeno sud utvrdi treba biti relevantna činjenica na osnovu koje se primjenjuje ovaj Zakon. I ja ne znam zaista kojim ljudskim pravima se može braniti stav da neko ko je osuđen za najteže, ko je osuđen za ratne zločine, da to najpreciznije kažemo, treba biti neko ko će obnašati najviše funkcije u ovoj državi ili bilo koju funkciju direktno. Hvala Vam.
Hvala. Zaim Backović, rasprava. Izvolite zastupniče. Hvala. Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Mislim da smo krenuli potpuno pogrešnim putem i da ovdje ne želimo gledati realnosti u oči. Ne želimo gledati da se ovdje ne radi ni o kakvom uskraćivanju prava nekome ko je napravio finansijsku neku, nešto, pa osuđen, nego je ovdje, niti u saobraćaju, niti ne znam u čemu, nego se ovdje precizno kaže – ratni zločin. Mi smo zemlja opterećena bremenom nečega što se u međunarodnom pravu tretira ratnim zločinom. Da bismo napravili prostor normalnog življenja u kojem ljude koji su doživljeli pogrom možemo, u kojem ljudima koji su doživljeli pogrom možemo učiniti prostor Bosne i Hercegovine bar prostorom na kojem će živjeti tako da oni koji su načinili pogrom nad njima sutra neće upravljati ponovo njima. Možete li vi zamisliti kako to izgleda, pa ću se obratiti kolegi Lovrinoviću, ja Daria poznajem lično, ali da Dario postane načelnik Opštine Vitez, a da ga djeca iz Ahmića gledaju.
Nije on iz Viteza.
Nije bitno, ja sam samo spomenuo to, znam ja odakle je Dario, zato sam i rekao ovako. 45
Namjerno griješiš.
Molim Vas, ne vodite raspravu s mjesta. Prijavite se za raspravu.
I da ga gledaju majke iz Ahmića. Ili, možete li zamisliti ...
/nije uključen mikrofon/
Hoćete li mi dozvoliti da završim Nikola? Ja Vas molim.
Molim Vas, vrijedi isto za Vas, ne vodite raspravu sa zastupnicima u ...
Ja ne vodim, ja pričam u mikrofon.
I svi drugi zastupnici, znači i za Vas kao i za sve druge. Izvolite nastaviti sa raspravom.
Ili možete li zamisliti kako bi to izgledalo da presuđeni ratni zločinci iz moga naroda, moga, Bošnjaka, dođu i budu načelnici, recimo, općine u Jablanici gdje je Grabovica, ljudima koji su tamo doživljeli pogrom. Ili isto tako i Srbima, ali onda i Bošnjacima. Ovdje nema, ratni zločin nema nacionalni predznak, razni zločin je nešto što je najstrašnije u općoj definiciji zločina što se može desiti građaninu, narodu, zemlji, bilo čemu. I ovdje se radi samo o tim ljudima. I u svim presudama koje su donesene ne piše ratni zločin, krene u proces za ratni zločin, a onda kaže – osuđen zbog ubistva, a ne ratnog zločina, ove male kazne o kojima moj kolega govori. Pokušao sam da konsultiram i nešto što se zove nauka, pa onda, volio bih da svi to pročitamo, šta kažu oni koji se bave psihom čovjeka za one koji su učestvovali u takvim dešavanjima kao što je ratni zločin, recimo Artura Šopenhauera, Kanta, Egela, Sartra, Milera, treba ih pročitati pa vidjeti šta je u njihovim, a šta je onda kada im oni ponovo dođu, u glavama onih nad kojima je napravljen pogrom. I mi, ako smo iole svjesni, ako želimo dobro bilo kom građaninu, bilo kom narodu, bilo kome u ovoj zemlji, moramo uvijek ići u punu osudu i eliminaciju ratnog zločina, jer suviše je toga bilo na ovim prostorima i stalno evociramo uspomene kroz povijest [[govornik se upozorava na vrijeme]] Ja predlažem da ovaj Zakon usvojimo [[govornik se upozorava na vrijeme]] jer nemojte zaboraviti da etički kada ljekar napravi grešku izgubi pravo [[govornik se upozorava na vrijeme]] bavljenjem nad djelatnošću dok je živ, a nije napravio [[govornik se upozorava na vrijeme]] ratni zločin. Hvala. 46
Hvala. Zastupnik Predrag Kožul, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, više je ovo replika, da tako kažem, ja se nadam da sam unutar Poslovnika. Neko je ovdje govorio o principu proporcionalnosti ili ekvalencije kod ovog Zakona. Kolega Backoviću kad spominjete imena i prezimena ljudi iz jednog naroda, iz drugog naroda, kažete – neki ljudi negdje. Ja bih vas molio da i tu budete pažljivi, proporcionalni, ekvivalentni i ponašate se na isti način. I ovo je jedna od tema gdje možemo reći da su, latinsku poslovicu, nomino sunta diosa, ako se i u tom dijelu ne ponašamo principijelno. Nisam želio ispravljati druge krive navode, nisam unutar ove materije, ali pažljivo slušam šta se govori, pa kad kolega Magazinović kaže da ovaj Zakon, ovaj, prati civilizacijske i evropske vrijednosti. Civilizacijske hajde, ima različitih civilizacija, ali kolegica Pandurević je nabrojala precizno kako izgleda evropsko zakonodavstvo u tom dijelu. Ja pretpostavljam da su to točni podaci. Ja bih volio kad analiziramo ovaj Zakon, kad se pripremamo odlučivati kako ćemo se o njemu izjasniti da nemamo paušalne ocjene šta su evropska praksa, šta je evropsko zakonodavstvo, nego da imamo nešto preciznije podatke kako nas, između ostalog, ne bi dočekivale i presude Evropskog suda koje koštaju. Hvala.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Poštovani kolega, žao mi je što niste slušali diskusiju i ranije diskusije. Između ostalog već je spomenut Fikret Abdić, evo ja ću reći i Enver Hadžihasanović kao primjer, ali ovo sam samo uzeo da kažem da se stvara slika kako ne treba, evo nisam iz srpskog naroda nikoga spomenuo, da se stvara slika šta se to dešava u glavama ljudi kojima dođu ljudi koji su nad njima činili torturu. I ništa drugo. Zamislite sebe da ste proživjeli torturu i da vam onda dođe da vas vodi taj koji je turturu nad vama provodio. Ništa drugo. Hvala.
Hvala. Zastupnik Lazar Prodanović, rasprava. Izvolite.
Uvažena gospođo predsjedavajuća. Dakle, ovo je vrlo teško pitanje, kako god se raspravlja o ovom imamo mogućnost da javnost različito prihvati. Dakle, mi imamo ozbiljno pitanje koje se odnosi na pasivno pravo kandidovanja i iskustva evropskih zemalja. Nismo čuli uvjerljive argumente. Odmah vam moram reći, dakle, moje je mišljenje da svako ko je osuđen za ratne zločine trebao bi da se uzdržava od bilo kog stepena kandidovanja na bilo kom nivou, imajući u vidu specifičnost i složenost Bosne i 47 Hercegovine. Ovo je izuzetno važno pitanje sada, ja razumijem kolege koji su diskutovali o nekim pitanjima, ali moram odmah reći da je sada, u prethodna dva saziva su bili poslanici iz političke partije jednog od osoba koja je osuđena za ratne zločine i oni bi vjerovatno drugačije mislili o tome. Kada je u pitanju moje, dakle, političko angažovanje, moje je mišljenje da politička partija kojoj ja pripadam neće nikada predložiti nekog ko je osuđen za ratne zločine na bilo koji nivo izvršne vlasti. I to bi ključna poruka bila u Bosni i Hercegovini. Da je, nemoj da budemo naivni, da su eksperti prilikom sklapanja Dejtonskog mirovnog sporazuma bili u kom smislu uvjereni da treba ovu mjeru koja se sada Izbornim zakonom predlaže promijeniti ona bi sigurno bila promijenjena, bilo u Ustavu BiH, bilo o Sorazumu o izborima, jer znate ... do 2000. godine, ovaj, izbore u Bosni i Hercegovini. To bi bez dileme bilo realizovano na taj način. Dakle, još jedno pitanje koje želim reći. Dakle, slažem se da su ratni zločini jedno od najtežih ratnih zločina i bez, tu nema nikakvih dilema, ali vam moram reći, predlagaču ovog Zakona takođe kada predlaže, da li ne mislimo da su takođe makar u istoj mjeri zločini iz oblasti terorizma isto takvi i to u zemljama, dakle, to je ugrožavanje značajnog broja ljudi ili života ljudi, ili oduzimanje života velikom broju ljudi, da li bi i to trebalo Izbornim zakonom definisati. Da li pitanje osuđenika na višegodišnje kazne zbog recimo trgovinom narkoticima, da li te osobe imaju pravo pasivnog kandidovanja i čak mogućnosti, u određenom smislu, da prođu. Da li je i to šteta po Bosnu i Hercegovinu. U tom smislu smatram da smo mi ušli u problematiku koja parcijalno rješava ovo pitanje i mišljenja sam, dakle, da bi ovo pitanje trebalo definisati jasno Krivičnim zakonom BiH, uključujući sve oblasti i eliminisati mogućnost. Podsjetiću vas da jedna od značajnih evropskih zemalja Britanija, Evropski sud za ljudska prava, dakle u presudi o žalbi osuđenika na višegodišnju zatvorsku kaznu, oduzimanju aktivnog biračkog prava presudio u korist te osobe. Normalno, velike zemlje ne provode odluke Evroskog suda za ljudska prava, čak i male zemlje u određenom smislu. Dakle, ovo je pitanje koje se u Bosni i Hercegovini, bez obzira na sve specifičnosti, na različit način koristi. I moram reći da se u Parlamentu, kad su ove rasprave, često koristi ko je za što. Ja sam za to da bilo koja osoba osuđena za ratne zločine treba biti uzdržana od kandidovanja i da političke partije snose odgovornost. Zakonom izbornim definisati to pitanje smatram da u ovom momentu nećemo postići nikakav efekat samo ćemo otvarati dodatne rasprave i priče o ovim pitanjima koji su prisutni i stalno pokušavati pokazati ko je na evropskom putu, ko nije. Nemam ništa protiv da Ministarstvo pravde pripremi ovu problematiku sveobuhvatno i da uputi u proceduru kako bi se raspravljalo o mogućim promjenama Krivičnog zakona BiH. Ovo sam, javio sam se za ovu raspravu da jasno kažem mi nećemo podržati ovaj Zakon, govorim o Klubu SNSD-a. Hvala.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Član 98. stav (1) Poslovnika – predstavnicima sredstava javnog informisanja osiguran je pristup sjednicama Doma. Ja imam informaciju od predstavnika sredstava javnog informisanja da je na zahtjev predsjedavajuće sekretar Doma otišao u prostor rezervisan za medije da ih upozori da, citiram, ne lupaju po tastaturama jer Kolegij ne može raditi. Mislim da ta vrsta 48 poruka, ukoliko je se desilo, kažem imam tu informaciju, i ne bi loše bilo provjeriti da li se to zaista desilo, ukoliko je to tačno to ograničava mogućnost rada i uslove za rad sami predstavnika sredstava javnog informisanja. Dakle, ako ja ovdje nisam čuo nikakvo lupanje ne mogu zamisliti da se čulo skroz dole. Volio bih dobiti informaciju, s obzirom da se radi o članu 98. stav (1) Poslovnika, informaciju o tome šta se tačno desilo, a vidjeli smo sekretara da je išao gore. Hvala.
Hvala. Što se tiče predsjedavajuće ja nemam pojma, a što se tiče tajnika Doma ako pitate možete tražiti informaciju. Ja ni u kakve rasprave oko toga nisam ulazila i ulazim samo u okviru Poslovnika što se tiče reda i održavasnja reda u ovoj dvorani. Nastavljamo dalje sa sjednicom, a to ne obvezuje, znači nekoga da stvara i red i izvan ove sale kako bi ovdje nesmetano mogli raditi. Što se tiče sljedećih, za raspravu se javio, ispravak krivog navoda, Jasmin Emrić. Izvolite.
Samo da kolegi Prodanoviću kažem da sam ja u svojoj diskusiji naveo jedan primjer i naveo sam razloge iz presude o ratnom zločinu. I iz tog se može ogledati težina tog djela i nepodobnost takvog kandidata da predstavlja lokalnu zajednicu, odnosno da bude taj kojemu se veliki broj građana treba obraćati za pomoć ili rješavanje njihovih problema. To su apsurdne situacije koje nisu primjerene i koje mi trebamo eliminirati iz prakse. I zašto dolazi do ovih prijedloga ili do ovakvih rasprava? Dolazi iz razloga što su evidentirane takve negativne pojave koje unose nemir i koje ugrožavasju povjerenje. I već je rečeno da je preventivni karakter jako važan u ovom Prijedlogu, a naravno da je usklađen sa, kao što smo čuli, i evropskim zakonodavstvom, odnosno evropskim vrijednostima, da u tom dijelu se ne izlazi iz tih okvira već se u kontekstu situacije u Bosni i Hercegovini može pronaći rješenje koje bi imalo preventivni karakter, a doprinosi miru, stabilnosti i povjerenju što nam je neophodno za budućnost i razvoj ove države.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Poštovani kolega Prodanoviću, ja vjerujem da Vaša politička stranka to neće nikada uraditi ali ne vjerujem da neće druge i ne vjerujem da neće zlonamjerni i oni koji ego nacionalno stavljaju iznad prava ljudi da normalno žive. Zbog toga se ovo radi, zbog onih koji su kroz ego nacioalno i samo nacionalno i samo ja spremni da urade sve kako bi došli do onoga što oni žele. Pa, eto, da ne budem, da ne ostanem dužan. Kolega Lovrinoviću, recimo, zamislite da se Erdemović kandiduje u Srebrenici, ništa drugo, i samo zbog tih nacionalnih tenzija bude izabran. Hvala.
Zastupnik Safer Demirović, ispravka krivog navoda. Izvolite. 49
Poštovana predsjedavajuća, naravno pozdravljam vas i sve prisutne. I ja ću se referirati na izlaganje gospodina Prodanovića, ne u onom smislu nekom negativnom, nego većina diskusije gospodina Prodanovića meni se sviđa i jako mi je prihvatljiva, međutim jedan dio, volio bih, evo, da podcrtam, da iznesem vezano za ratne zločine i vezano za terorizam. I meni je prihvatljiva ova konstatacija da se mogu približno podvesti pod istu ravan, ali ovo oko droge je stvar izbora. Mi u ovom slučaju govorimo o žrtvama ratnog zločina i konkretno terorizmu, niste imali mogućnost izbora, i govorimo o gubitku pasivnog biračkog prava. Ljudi na koje se odnosi ovaj Zakon su uzrokovali gubitak života, ne samo aktivnog i pasivnog, i sad takvim ljudima dozvoliti dalji angažman i rad mislim da nije primjereno.
Zahvaljujem. Zastupnik Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
I još jednom ponavljam, razumijem emocije, protiv sam bilo kakvih dodatnih, stvaranje dodatnih tenzija u Bosni i Hercegovini. Različito se gleda na pitanja koja pominjete i ja ne želim uopšte da dovodim u pitanje, dakle, kršenje Ženevske konvencije i humanitarnog ratnog prava u smislu sankcionisanja, ali sam rekao zbog čega postavljam ovu dilemu i zbog čega ona u Dejtonu nije postavljena. Takođe moram vam reći ne radi se tu samo o stvari izbora, uvaženi kolega Demiroviću, već moram vam reći takođe – potencijalno ako masovni ubica, masovni ubica izdrži kaznu u Bosni i Hercegovini i želi da ostvari pasivno biračko pravo takođe da li je on obuhvaćen ovim. Dakle, to je, ja samo govorim o pitanju da moraju pravni eksperti jasno reći da je u ovom Prijedlogu zakona navedeno četiri-pet, ne stav Venecijanske komisije o dilemi nečega, već, molim vas, ključno pitanje je ima li zemlja koja na identičan način oduzima pasivno biračko pravo. Samo šta ćete reći? Reći ćete pa kao u Evropi nije bio nigdje rat, ... bivše Jugoslavije poslije Drugog svjetskog rata, ali bilo je i u drugim zemljama. I nemojmo da podcjenjujemo te zemlje. Čitao sam različita dokumenta gdje su jako veliki broj evropskih zemalja, afričkih zemalja promtno ispunjavale obaveze Međunarodnog suda pravde ili, ovaj, ovog Suda za ratne zločine u Hagu u odnosu čak na zemlje sa prostora bivše Jugoslavije. Dakle, ja samo problematiziram to u tom smislu da je za nas ovakav način definisanja 22 godine nakon Dejtonskog sorazuma neprihvatljiv i glasaćemo protiv, mislim to je legitimno pravo. Još jednom ponavljam Krivični zakon kada bude definisao ova pitanja, koji budu argumenti, mi ćemo se o tome odrediti. Toliko.
Zastupnik Amir Fazlić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Uvažena predsjedavajuća. S obzirom na diskusije koje su sve iznesene, s obzirom na stavove i s obzirom na činjenice i za i protiv ..., ja dijelom odustajem od svoje diskusije i vjerujte da sam mislio kada je 50 ovaj Zakon ugledao svjetlo dana, kada se pojavio na dnevnom redu, s obzirom na dešavanja u Bosni i Hercegovini, šta smo sve preživjeli svi, mislio sam da neće biti dilema oko ovog Zakona. Evo, da ne bi bilo dilema Klub poslanika SDA će podržati ovaj Zakon i očekujemo i od drugih kolega da podrže ovaj Zakon, a sve ostale dileme koje su ovdje iznešene mogle bi se stvarno, moglo bi se stvarno oko njih diskutovati, maltene cijeli dan bi danas mogli polemisati za i protiv. Mislim da je ovo jedan dobar Zakon i mislim da je potrebno da ga imamo u Izbornom zakonu.
Hvala. Zastupnik Sadik Ahmetović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Poštovane kolegice, kolege. Puno je rečeno danas na ovu temu. Podsjetiću da sam prije nekoliko dana predlagao da donesemo Zakon o lustraciji, a to govorim apropo ovih ljudskih prava. Neke zemlje koje su danas članice Evropske unije su donijeli Zakon o lustraciji, oduzeli su neka prava onima koji, za koje imaju informacije i dokaze da su, čak ne mogu raditi u državnoj službi. Tako da to pozivanje šta ćemo, kako ćemo, hoćemo li biti, imati tu neku odgovornost kada je u pitanju Sud za ljudska prava u Strazburu, mi prvo moramo biti svjesni sami sebe i stanja u kojem se ova zemlja nalazi. Moramo biti svjesni šta znače u ovoj zemlji oni koji su pravili ratne zločine. Uzmite izanalizirajte zadnjih 5, 10 ili 15 godina da su oni koji su pravili, presuđeni za ratni zločin dočekivani od nacionalnih lidera, postavljaju im se stolice u prvim redovima, finansiraju se odbrane pred sudovima, itd., itd. Čak ima nekakvih, ima informacija koje su veoma tačne da se koriste i u predizbornim kampanjama za dobijanje političkih poena. To je stanje u kojem mi živimo. I bilo bi zanimljivo da neko od nas, evo ili ja ili bilo ko, neko drugi, da nam da, dakle, Izborna komisija informaciju koliko je bilo onih koji su izabrani, a presuđeni za ratni zločin u Bosni i Hercegovini. Imamo ih na različitim mjestima, čak i nekih članova Predsjedništva BiH koji su doduše nakon isteka mandata suđeni. Ovdje se samo postavlja pitanje hoćemo li mi ovu atmosferu u kojoj živimo kreirati na način kako je kreiramo u prethodnih 10 godina ili ćemo odabrati neku drugu političku atmosferu i kreirati stanje u Bosni i Hercegovini, ne zbog nas, nego zbog onih koji su rođeni iza '95. godine? Hoćemo li one koji su rođeni iza '95. godine slati u studentske domove koji nose imena po ratnim zločincima? To su pitanja na koja mi sami sebi trebamo odgovoriti i da prihvatimo činjenice svako iz onog domena koji se tiče njegovog naroda i pogledamo istini u oči, pogledamo se i kažemo ono što je dobro, a ono što nije dobro, ponavljam, za generacije koje dolaze. Ja mislim da je ovaj Zakon dobar, siguran sam, i bilo bi dobro, evo, ukoliko ima dilema, i vjerujem da će se očitovati i nekakve evropske institucije je li on dobar ili nije dobar, pa da otklonimo te dileme, je li evropski ili nije evropski, ja mislim da jeste. I bilo bi dobro da danas, odavde danas u ovom ovakvom vremenu u kojem živimo, stanju u kojem živimo u Bosni i Hercegovini koračamo iza, iznad lidera koji nam potpisuju i koji su nam potpisivali ove liste za glasanje, i da i njima pokažemo kako je bolje i za nas i za generacije. Svakako da ćemo podržati izmjene ovog Zakona kojeg je predložio kolega Bećirović. Hvala lijepo.
Zastupnik Hazim Rančić, rasprava. Izvolite zastupniče. 51
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Neki su govorili i o moralnom aspektu i, naravno, pravnom, ljudskom. Kad je u pitanju pravni aspekt svega ovoga, imajući na umu i domaće zakonodavstvo ali i ono koje je iznad našeg i koje se primjenjuje i kome težimo ja ću ponoviti da u Dejtonskom mirovnom sporazumu, a neko je od kolega govorio, znam ko je ali neću da prozivam kolege, kažu zašto to nije urađeno ili zašto se nisu dešavala ograničavanja biračkog prava. A ja podsjećam ponovo kolege da je upravo član 4. Aneksa III Dejtonskog mirovnog sporazuma propisao pravo kandidature i glasa. I recimo prvo od ograničenja je rečeno da građanin mora imati 18 godina, nisu rekli 17, nisu rekli 16, nisu rekli 20 ili 25, ali prvo ograničenje u tom članu je da građanin mora imati 18 godina. Evo, imamo ograničenje u Dejtonskom mirovnom sporazumu. Onda se govori o prebivalištu, pa se govori o izbjeglicama, pa šta sa onim koji se ne nalaze na spisku, pa kakve su nadležnosti komisije koja će voditi ove aktivnosti, znamo ko je vodio prve izbore nakon rata u Bosni i Hercegovini. Iste i slične odredbe o ograničavanju biračkog prava se nalaze u članu IX Ustava BiH. I ne samo ako izdržava kaznu, ako je osuđen pravosnažno, nego i onaj ko je optužen, a izbjegava, dakle, pravosudni policijski sistem, ni takvi nisu mogli, mi to sve iz prakse znamo, nisu mogli učestvovati u izbornom procesu. Treći akt na koji se pozivam jeste stav Venecijanske komisije, a znamo svi da je ona vrhovni pravni autoritet u Evropi. To mi svi znamo, i sastav, i rad, i nadležnosti i znamo da ona izjednačava stavove i da ona kaže šta jeste i šta nije pravna tečevina Evropske unije. I to je i sadržano u dokumentu koji se zove Kodeks dobrog vladanja, u izbornim pitanjima, smjernice i obrazloženja, i eksplicitno je napisano u obrazloženju na strani 13, glasi – ovi principi predstavljaju poseban aspekt evropskog ustavnog nasljeđa koji se s pravom može nazvati „evropsko izborno nasljeđe“. Dakle, ovo je stav Venecijanske komisije. I svaka bojazan da će nam iz Evrope doći upozorenje da naš zakon kojim se ograničava pasivno pravo za one koji su učinili ta teška djela zasigurno neće doći i ja ga ne očekujem, jer je kao stav utvrđen od Venecijanske komisije na način da moraju biti ispunjena tri kumulativna uslova, a to je zakonom propisano, proporcionalnost nedjela, djela i te stvari i, naravno, ako se u potpunosti oduzima aktivno i pasivno biračko pravo onda to mora biti odluka suda. I kao što je kolega Bećirović rekao – manji, jednostavniji razlozi su kod ograničavanja pasivnog biračkog prava vezano za počinioce ovih teških krivičnih djela, a mnogo strožiji su razlozi kod donošenja odluka od strane sudova kojim se oduzimaju i aktivno i pasivno biračko pravo zbog bolesti određenog čovjeka. Kada je u pitanju moralni aspekt, dakle iz pravnog ugla zaista ne postoji ni jedan argument da ovaj Zakon ne podržimo. Kada je riječ o moralnom aspektu, da, ja se slažem s kolegom Prodanovićem kad kaže ja mislim ne bi trebalo ti ljudi, i možemo se mi svi složiti oko toga, nesporno. Isto tako kad kaže njegova stranka neće predložiti, pa i to ja mogu da prihvatim iako ne znamo ni ja ni on hoće li ili neće, to je ono buduće vrijeme. Ali imaju, nije ovo priča za lični stav ni za stav jedne stranke, nego je priča o donošenju zakona i propisivanju prava ponašanja za sve građane Bosne i Hercegovine, jer mogu sve stranke se izjasniti da neće to uraditi, a šta kad ti ljudi kao pojedinci se kandiduju. Tad Izborna komisija mora imati u zakonu utvrđene uslove, razloge da nekome prihvati ili ne prihvati kandidaturu. Može se prihvatiti u nekom možda drugom krugu i za neka druga teška krivična djela, ali, evo, ovo su sve razlozi zašto bismo trebali podržati izmjenu i dopunu ovog Zakona. Hvala lijepo, neću više.
Hvala. 52 Molim vas, imamo sad prijavljenog zastupnika za ispravku krivog navoda, ali imamo problema sa tehnikom. Kako bi nastavili u skladu sa Poslovnikom ja sam dužna dati pauzu, evo na zahtjev ljudi koji nas iz službe upozoravaju, jer je nemoguće pratiti, ne može se ni prijaviti, tako da, evo, da li se slažete da možda kolega, ovaj, Lovrinović ispravku krivog navoda, pa da onda ostavimo, jer ja sam se prijavila takođe za raspravu, raspravu nećemo zaključiti.
/nije uključen mikrofon/
Poslije. Onda dajemo pauzu sat vremena. Znači, nastavljamo u 14:45. U ovom trenutku, uvažene zastupnice i zastupnici, nastavljamo sa sjednicom. U ovom trenutku imamo kvorum. Za raspravu se javio zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Dakle, evo iako nismo ni provjerili stav Kluba, ja mislim da mogu sigurno reći, odnosno mogu sigurno reći da će SBB podržati ovaj Prijedlog zakona gospodina Bećirovića. I evo ja ću fokusirati svoju argumentaciju u pravcu, odnosno svoju diskusiju u pravcu onoga što je donekle, manje više, je li rečeno, ali u smislu da pokažem da ništa od onoga što je rečeno da se pokuša osporiti ovaj Prijedlog zakona jednostavno nije tačno, sa pravne tačke gledišta. Imali smo argumentaciju da ovo nigdje u demokratskom svijetu nema. Evo hajd da odemo, prije nego što dođemo blizu, da odemo jako daleko. U zapadnoj Australiji bilo ko osuđen za teško krivično djelo ne može nikad više biti biran na javnu funkciju. U Kvinslendu, u drugoj saveznoj državi, restrikcija za određena precizno definisana djela, postoje restrikcije za određen, na određene vremenske periode nakon odsluženja kazne, ovisno opet o kojem se krivično djelu radi za koje je osoba osuđena. Druga stvar, e sad kad dođemo malo bliže, slično je tako u Francuskoj za određena djela, s tim što je kod njih propisano da restrikcija traje dupli vremenski period od onog vremenskoj perioda na koji se kazna, za koji je kazna određena. U Španiji nikad za, nikad više ne može biti biran ukoliko je osuđen za određena krivična djela poput izdaje itd., saradnje sa neprijateljem, slično u Belgiji. I da ne redam, dakle, apsolutno ne stoji tvrdnja da to nigdje nema, ima u jako puno i najviše ima u demokratskim zemljama te restrikcije. Druga stvar, Evropski sud za ljudska prava nikad nije imao priliku da odlučuje o ovom konkretno pitanju. Scoppola presuda koju je neko spominjao je jednostavno rekla da mogu postojati restrikcije dok god je osoba u zatvoru. Naime, o čemu se tu radilo, čovjek Scoppola se obratio Evropskom sudu za ljudska prava zato što je htio da bira i da bude biran dok je sjedio u zatvoru, iako to italijanski zakon nije dozvoljavao, i dalje ne dozvoljava. Evropski sud za ljudska prava je razmotrio njegovu apelaciju i rekao da je taj Zakon u skladu sa Evropskom konvencijom. Dakle, Sud pred sobom uopšte u tom slučaju nije imao pitanje kandidature nakon odslužene kazne. Scoppola je bio na odsluženju kad se žalio i to je jedino čega se ta presuda tiče i ne može se dalje odnositi ni na koje drugo pitanje. Tri, neko je rekao da može samo sud, evo ja vas podsjećam da Centralna izborna komisija može nekog skinuti sa izborne liste zbog, između 53 ostalog, govora mržnje naprimjer. Četri, standard Evropskog suda, i to je ono ukoliko bi Evropski sud nekad, jer ste spominjali, je li, ako dođe do novog Sejdić-Finci i to, standard Evropskog suda uvijek, uvijek, je da li je neka restrikcija razumna i opravdana i da li je uvedena s ciljem zadovoljenja legitimnog cilja i taj standard nalaže da Sud kada razmatra određeni predmet cjeni sve relevantne okolnosti u datom slučaju. I ja sam ubjeđen da bi Sud, kada bi Bosna i Hercegovina se našla, kada bi neko sudio Bosnu i Hercegovinu, odnosno obratio se Evropskom sudu protiv Bosne i Hercegovine, cjenio i činjenicu da je kod nas specifična situacija zbog pomirenja, povratka itd. I konačno, neko je rekao da je Ustav propisao restrikciju i da ne možemo ići dalje od te restrikcije, to apsolutno nije tačno. Dakle, restrikcija koja stoji u Ustavu da osobe koje se nisu odazvale pozivu, je li, Međunarodnog tribunala za ratne zločine ne mogu biti na listama, ne mogu imati biračko pravo, to je samo najmanji standard koji se ne može, koji je Ustav propisao da se ne može mjenjati zakonom, ali Ustav nije rekao nigdje da ne možemo još neke restrikcije dodavati i onda smo čak Izbornim zakonom dodali restrikcije da državni službenici ne mogu biti kandidati na izborima, da mogu državni službenici zamrznuti status, a rukovodeći državni službenici ne mogu ni status čak zamrznuti da bi bili kandidati na izborima, da diplomatski predstavnici Bosne i Hercegovine ne mogu biti kandidati na izborima, itd., itd., a ništa od toga ne piše u članu 9. Ustava i ta argumentacija konačno, također, ne stoji. Zahvaljujem.
Predsjedavajuća Borjana Krišto. Izvolite.
Hvala lijepa kolegi. Što se tiče Prijedloga zakona o dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine kolege Bećirovića i uvažavajući sve rasprave koje sam čula ja ću, također, podsjetiti iako smo to rekli, ovaj, nekako kroz današnju raspravljali ovo, o ovom Prijedlogu zakona smo na prošloj sjednici raspravljali u okviru negativnog mišljenja. Zašto sam ovo spomenula? Danas imamo Prijedlog izmjena Izbornog zakona, odnosno o dopunama Izbornog zakona koji ima pozitivno Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva i o njemu danas raspravljamo. Sad smo čuli i kolegu Arnauta koji se poziva, kao pravnik, na pravnu argumentaciju i negira sve ono što je netko drugi kazao. Ja ću, također, iznjeti svoj stav jer u Prijedlogu zakona kaže da nijedna osoba koja je izdržala kaznu koju je izrekao Međunarodni sud za ratne zločine i bivšu Jugoslaviju ili Sud BiH, Republike Srpske i Federacije, ili sud neke druge zemlje zbog ozbiljnih povreda humanitarnog prava prije uhićenja ili utvrdio, znači ne može biti kandidat niti imati bilo koju imenovanu ili izbornu, ili neku drugu javnu funkciju na teritoriju Bosne i Hercegovine. Ma šta neko se pozivao i sebi davao za pravo da je, ne znam, pozna najbolje i Poslovnik i zakone i Ustav, danas ovdje nismo čuli nekakvih rasprava koje su išle u prilog ustavne utemeljenosti donošenja ovih izmjena, odnosno dopuna zakona. Što se tiče Prijedloga dopuna Izbornog zakona, on ima za mene utemeljenje u smislu da ovaj Parlament može mjenjati Izborni zakon, ali što se tiče sadržaja odredbi i prijedloga odredbi koje se mjenjaju, za mene su one apsolutno u suprotnosti sa sadržajem, odnosno člankom 9. općih odredaba Ustava BiH koje kažu – nijedna osoba koja izdržava kaznu izrečenu od strane Međunarodnog suda za bivšu Jugoslaviju i nijedna osoba koja je pod optužbom suda i koja se oglušila na poziv da se pojavi pred sudom ne može se kandidirati niti može obnašati nikakvu naimenovanu, izbornu ili drugu javnu funkciju na teritoriju Bosne i 54 Hercegovine. Što se tiče, evo i mene, i ja ću sebi uzeti za pravo barem toliko koliko i neke kolege po smislu toga koliko poznam norme. Znači ne može zakon proširivati neke odredbe koje se tiču ograničenja nekih prava, bilo pasivnog bilo aktivnog, iako, evo stoji u našem Izbornom zakonu da, također, ali se odnosi na osobe koje su na izdržavanju kazne da ne mogu biti upisane ni u Centralni birački spisak. Ali, znači u svakom slučaju ponavljam, za osobe koje su na izdržavanju kazne, ne mogu biti upisane ni u Centralni birački spisak, niti mogu biti kandidati, niti imati bilo kakvu imenovanu, izbornu ili drugu funkciju. S tog aspekta, za mene je ovaj prijedlog neprihvatljiv, a da li će i kako, tko će biti u pravu ukoliko donesemo ovakav jedan zakon, o tome će sigurno suditi neke druge institucije, a ne ni gospodin Arnaut, a niti Borjana Krišto, niti netko drugi. S toga, ja ću izreći jasno i glasno svoj stav, da zbog ovih odredaba Ustava mene priječi da dignem ruku za ovakav jedan zakon. Neću dalje govoriti o nekim drugim odredbama koje imamo, nego ću, evo u funkciji koliko budem mogla, učiniti sve da sve zakone koje donese ovaj Parlament budu u skladu sa Ustavom sve dok ga ne promjenimo. I na taj ćemo način pokazati uistinu koliko želimo izgrađivati i koliko poštujemo tu pravnu državu i koliko želimo izgrađivati vladavinu prava. Hvala ljepa. Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, ja sam se bio javio i u raspravi prije, dakle, ove stanke. Htio sam, možda, kolegu Rančića nadopuniti, a kolegi Backoviću, koji je govorio u dva, tri navrata, dakle, ne znam odakle njemu podaci da je Dario Kordić ubijao bošnjačku djecu. Da je Dario Kordić ubijao bošnjačku djecu, ja to ne znam, dakle. ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Ubijao djecu.
Molim Vas.
Tako ste rekli, ali ne znam, odakle ta informacija, on je osuđen, šta je osuđen, ja ne branim, ali ne znam, to prvi put čujem od njega. A drugo, gospodinu Rančiću, eto nema ga ovdje u dvorani, ovaj, a i neki drugi su se pozivali na stavove Venecijanske komisije koja je autoritet, dakle, u tumačenju evropskih propisa, pa se nadam da će uskoro doći ovdje Izborni zakon, pa da ćemo poštivati šta je Venecijanska komisija rekla o popuni Doma naroda u Federaciji. Dakle, tamo je ona rekla da je Dom konstitutivnih naroda, a ne kantona, pa ćemo vidjeti koliko držimo do mišljenja Venecijanske komisije. Ja se nadam da ćemo i tada držati do nje. 55
Hvala. Zastupnik Denis Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Želim reći da u ovom Zakonu apsolutno nije ništa u suprotnosti sa Ustavom BiH, pogotovo ako imamo u vidu da je Ustav BiH, Aneks IV Dejtonskog mirovnog sporazuma i ovaj Zakon je dikretno u skladu sa Dejtonskim mirovnim sporazumom i Ustavom BiH i neusvajanjem ovakvih odredbi ili sličnih odredbi kojima ćemo zabraniti kandidiranje ratnih zločinaca na izborima, mi dovodimo u pitanje i suštinu samog Aneksa VII, a time i Dejtonskog mirovnog sporazuma. A da to možemo na ovakav način uraditi već smo na sjednici citirali jasne odredbe Venecijanske komisije i mislim da bi barem oko toga trebao postojati neki konsenzus. Nije mi jasno zašto ponovo danas na sjednici pravimo korak unazad kad smo neke stvari razrješili prije dva dana. Pa valjda i postoji Ustavnopravna komisija Parlamentarne skupštine BiH i ovog Doma da utvrdi da li je neki zakon usklađen sa Ustavom BiH. Mi imamo zvanično Mišljenje, uoči ove sjednice, Ustavnopravne komisije da je ovaj Zakon u skladu sa Ustavom BiH i Ustavnopravna komisija je to podržala. Rekli ste ne može zakon ograničavati prava pojedinih, u ovom slučaju, raznih zločinaca u Bosni i Hercegovini, ali postavlja se pitanje kako to da ne reagujemo da imamo ograničenje, ponavljam to još jednom, da stotine hiljada svih građana i naroda u ovoj zemlji nemaju to pasivno biračko pravo? I zar je moguće da danas iz ove zgrade neki žele da pošalju poruku, stotinjak ratnih zločinaca, e njih ćemo zaštititi, oni moraju imati i aktivna i pasivna prava, a ovih gotovo [[govornik se upozorava na vrijeme]] pola miliona, oni i dalje ostaju bez svojih pasivnih biračkih prava. To nije [[govornik se upozorava na vrijeme]] ni evropska ni civilizacijska poruka.
Hvala. Kolegica Nermina Kapetanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Meni je jako drago ovo što sam čula od uvaženog kolege Lovrinovića, da konačno priznaje Venecijansku komisiju kao vrhovni pravni autoritet. S obzirom na činjenicu da kada se prije nekoliko mjeseci pričalo o Rezoluciji Evropskog parlamenta čiji je izvjestilac bio gospodin Preda i u kojoj su hrvatski zastupnici mahom, najviše iz HDZ-a, dakle iz Republike nama susjedske, prijateljske, i kako kažu najprijateljske susjedske zemlje, tražili federalizaciju Bosne i Hercegovine, tada smo im mi iz SDA kazali da 2005. godine je venecijanska, ta ista Venecijanska komisija ustvrdila u svojim dokumentima da je Bosna i Hercegovina već federalizirana i vrlo decentralizirana država, vodeći računa o činjenici da u Federaciji ima 10 kantona. U jednoj dijaloškoj emisiji u kojoj smo bili, gospodin Lovrinović se nije složio s tim, a tu tvrdnju sam ja izrekla i pročitala u zvaničnim aktima Venecijanske komisije. I meni je drago da je danas gospodin Lovrinović ovo rekao, uistinu sam obradovana.
Hvala. 56 Kolega Zaim Backović, na našem monitoru imate brojku 3 ispred, pa nadam se da ste to uspjeli vidjeti.
... [[nije uključen mikrofon]] tačka dnevnog reda.
Rasprava, kolega, zamjenik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospođo predsjedavajuća, poštovane koleginice i kolege, poštovani članovi Vijeća ministara. Za mene je izvan rasprave zapravo to da li je ovaj Zakon utemeljen na Ustavu BiH i da li ima svoje opravdanje. Ja sam svoj glas za taj Zakon o ovim pitanjima dao na Ustavnopravnoj komisiji. Dakle, mogu da govorim i o tome, ja smatram da postoji i ustavni osnov i da postoji opravdanje za ovakav zakon. O tome možemo na dugo i široko da govorimo i, naravno, ja ću podržati ovaj Zakon. Mislim da je to i predsjednik Kluba SDA kazao u svojoj diskusiji, to je stav SDA. Ono čime sam se ja bavio danas je pokušaj da do drugog čitanja dođemo do teksta koji u sebi ne bi sadržavao ... Ja sada se obraćam predlagaču zakona da o ovim činjenicama povede računa, nikakve neprecioznosti i da stvari budu potpuno jasne. Dakle, ovdje se kaže, govori se o licima koja su izdržala kaznu zatvora koju je izrekao, pa sad se dalje govori koji su to sudovi u stavovima (a), (b) i (c). Osim kazne zatvora postoji i dugotrajni, kazna dugotrajnog zatvora, voditi računa o tome, o mogućim problemima kada je ta stvar u pitanju, zatim, ne bi li bolje stajalo da to bude – lica koja su pravosnažno osuđena, jer je to širi pojam od lica koja su izdržala, jer je moguća situacija da imamo lice koje je pravosnažno osuđeno, a nije izdržalo iz ovih ili onih razloga, a kandidat je, dakle, to je vrlo ozbiljna stvar. Druga stvar ili treća stvar o kojoj molim predlagača da povede računa, to je sve popravljivo u ovoj drugoj fazi, kada govori u stavu (b) o sudovima, onda se kaže – Sud BiH, to nije ništa što je neprecizno, ali kaže se Sud Republike Srpske ili Sud Federacije BiH, u entitetima postoje općinski, kantonalni i vrhovni sudovi, precizno treba kazati koji su to sudovi da ne bi bilo problema, ovaj, tokom primjene ovog Zakona. I ovdje se u stavovima (b) i (c) govori o ozbiljnim povredama humanitarnog prava. Koliko ja poznajem krivične zakone, termin – ozbiljna povreda ne znam da li postoji, ali postoje tačno navedena krivična djela. Bojim se da i ovo ne bude neki prostor za neku prazninu koja može dovesti do tumačenja. Dakle, ove norme moraju biti potpuno precizne i to je moj doprinos u ovoj diskusiji, dakle ja ću, o ovoj tački dnevnog reda. Dakle, ja ću podržati naravno ovaj Zakon, a molim da se o ovim stvarima, prije svega predlagača molim, da povede računa. Hvala vam.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović, povreda Poslovnika. Izvolite.
U skladu sa članom 76. stav (2) izrečene su riječi koje ja nisam rekao i ja vas molim, jer je vrlo gruba riječ, rekli ste da je ubijao djecu. Ja to ni jednom nisam ... 57
Molim zastupnika, upozoravam ga na odredbu članka 76. koji se odnosi na povredu Poslovnika, kaže – zastupnik je obvezan navesti odredbu Poslovnika koja je povrijeđena ...
Rekao sam.
nakon čega će predsjedatelj Doma odlučiti o opravdanosti prigovora u svezi s Povredom Poslovnika. Vi ste se prijavili za povredu Poslovnika.
Član 76. stav (2).
Ne, to govori o ispravku krivog navoda i mišljenja. Prema tome, nemate pravo.
Povreda Poslovnika i ispravka krivog navoda, tako je član definisan.
Molim Vas, nemate pravo na povredu Poslovnika. Zloupotrebljavate Poslovnik i u ovom trenutku nemate pravo na riječ. Idemo na ispravku krivog navoda, Predrag Kožul. Izvolite zastupniče.
Ja sam se upravo javio možda da, da ne ispravim krivi navod uvažavajućeg kolege Džaferovića, nego da pojačam tu intenciju da Zakon bude vrlo jasan. Pogledajte zadnju rečenicu u članku 1. Zakona. Ne može biti kandidat niti imati bilo koju imenovanu izbornu ni drugu javnu funkciju na teritoriji Bosne i Hercegovine. Zašto ovo čitam, sa naglaskom na ovo – i drugu javnu funkciju, ovo jeste u Izbornom zakonu, ali šta znači – drugu javnu funkciju? I dodatno da apeliram da ne bude eventualnog licemjerja kod izglasavanja ovog Zakona, ja ću vam pročitati dvije rečenice relativno svježe, stare tri mjeseca, kaže – Upravno vijeće Javne ustanove Kulturno-sportski centar Bugojno koordinatorom za sport i upravljanje gradskom sportskom dvoranom imenovalo je N.G., u ratu upravitelja logora Stadion koji je zbog nečovječnog postupanja prema zatočenicima 2013. godine pred Sudom BiH pravomoćno osuđen na četri godine zatvora. Dakle, imamo mi svježe pojave ovog, možda ovo što ja govorim govori u prilogu Zakona, ali Zakon bi trebao biti ipak jasan. Šta je javna funkcija u smislu ovog Zakona?
Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Kolega Kožul, to su sve stvari za drugu fazu, kako komisijsku, tako za drugo čitanje pred Predstavničkom domom i meni je donekle i žao što je kolega Džaferović uopšte otvarao ovu 58 priču govoreći o manjkavostima. Ovo nije zakon gdje treba potencirati manjkavosti, a ako postoje manjkavosti, onda se one, ovaj, potenciraju u drugoj fazi. Ali ono što me isto ponukalo, kolega Kožul, ... da Zakon bude vrlo jasan, pa nema ništa jasnije od toga da, i evo opet ću reći i govorit ću do kraja ovog mandata, hitna pomoć ima prednost nad vozilima pod pratnjom, pa ste opet glasali protiv i ponavljat ću do kraja mandata.
U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih pod ovom točkom dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1503/17, od 15.06.2017. (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je 16.06.2017. dostavio Mišljenje u kojem je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama BiH. Prijedlog zakona skinut je s dnevnog reda prošle sjednice Doma jer Ustavnopravno povjerenstvo nije dostavilo mišljenje. Nadležno povjerenstvo je 19.09.2017. dostavilo Mišljenje. Povjerenstvo je prihvatilo načela Prijedloga zakona i utvrdilo usuglašenosti Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu. Denis Bećirović. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća. Glavni tužilac Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju, gospodin Serž Bramerc, je prije nekoliko mjeseci vrlo jasno rekao da i dalje imamo raširenu praksu negiranja utvrđenih sudskih presuda i dodao da je situacija sada čak i gora nego prije pet ili deset godina, to su riječi glavnog tužioca. Također, rekao je da još uvijek ima onih političara i snaga koje i dalje insistiraju na diskriminaciji i mržnji i da je glavni faktor u njihovoj politici upravo negiranje zločina genocida i drugih ratnih zločina. Da nije i mase drugih razloga, i ovo bi trebao biti dovoljan razlog zašto ovdje u Parlamentu BiH treba da imamo jedan ovakav zakon. Ovaj Zakon, dakle, tretira zabranu negiranja, poricanja, opravdavanja ili odobravanja zločina genocida, holokausta, zločina protiv čovječnosti, ratnog zločina protiv civilnog stanovništva i ovaj Zakon nije usmjeren ni protiv jednog naroda u našoj zemlji, već je Zakon koje treba da omogući sigurniju i prosperitetniju budućnost za našu djecu. Koji su ključni razlozi zašto se uopše predlaže ovaj Zakon? Prvo, želim reći da pošteni i dobronamjerni ljudi u Bosni i Hercegovini nikada se ne smiju umoriti u potrazi za istinom i pravdom. Drugo, borba za istinu, pravdu i dosljednu impelmentaciju presuda od Međunarodnog suda pravde, pa nadalje, ta borba nema rok trajanja. Treće, ovaj Zakon nam treba, ne samo zbog istine i pravde u prošlosti, već i zbog budućih naraštaja. Na koncu, ovakav jedan zakon prije ili kasnije mora se osvojiti u Bosni i Hercegovini jer bez toga mi ne možemo graditi ambient sigurnosti, pravednosti i ambient povjerenja. Koje su glavne karakteristike ovog Zakona? Prvo, on jasno naglašava da mi moramo 59 ispoštovati naše međunarodne obaveze Bosne i Hercegovine kao članice Ujedinjenih nacija i oko toga ne može biti pogađanja ni rasprave ni u našoj zemlji. Drugo, ovaj Zakon poštuje sve nevine žrtve, on ide ka tome da izgrađujemo društvo pravde, mira i poštivanja ljudskih prava. Ovaj Zakon promovira ambient sigurnosti za sve ljude u našoj zemlji. I na koncu što je vrlo bitno, on je na koncu preveniranja eventualno sličnih dešavanja i u budućnosti. Moram ovdje tokom ove rasprave citirati američkog kongresmena Krisa Smita koji je jednom prilikom za govornicom Američkog kongresa jasno rekao sljedeće, a govoreći upravo o genocidu u Bosni i Hercegovini – pravda je neophodan preduslov za održivo pomirenje bez obzira koliko dugo je potrebno, mi se nikada ne smijemo umoriti ili obeshrabriti u potrazi za pravdom. Ove riječi kongresmena Smita i danas dan imaju svoj eho i svoj odjek, ne samo u Sjedinjenim Američkim Državama, već i u Bosni i Hercegovini. Šta je sadržaj ovog Zakona? Ovim Zakonom, dakle, predviđeno je da se zabranjuje javno odobravanje, poricanje, teško umanjenje zločina. Ovim Zakonom je predviđeno da se zabranjuje distribuiranje materijala u cilju poricanja, minimiziranja ili opravdavanja zločina genocida i drugih ratnih zločina. Na koncu, ovaj Zakon predviđa i zabranu negiranja pravosnažnih presuda i Međunarodnog suda pravde i Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju i Suda BiH. Želim ovdje vrlo jasno reći da problematika zabrane negiranja genocida i poricanja genocida i ratnih zločina nije nešto što je samo predmet ovog Zakona, i ovo je neki način i evropsko iskustvo. Gotovo sve zemlje Evropske unije i to one najnaprednije su ovo pitanje razrješile u svojim krivičnim zakonima, neke čak i ustavima tih zemalja. Ja mislim da na tom putu ka Evropskoj uniji moramo itekako uvažavati i to evropsko iskustvo i smoći i časti i hrabrosti da napokon ovo pitanje civilizacijski riješimo i u našoj zemlji. Zahvaljujem.
Hvala ljepa. Iako sam imala upozorenje, ali nisam prekidala uvaženog zastupnika iz razloga što je ujedno i predlagatelj ovog materijala, ali mada u svojoj raspravi nije rekao da li govori u svojstvu predlagatelja, pretpostavljala sam da je spojena rasprava, tako da. Za raspravu se javio zastupnik Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, želio bih obrazložiti svoj stav, također, na Ustavnopravnom povjerenstvu i nisam podržao ni ovaj Zakon, dakle, i onaj prethodni koji je kolega Bećirović predlagao i ovaj, ja sam mu sugerirao sukladno članku 166. stavak (1) ili 170. 1. i 2. Poslovnika da on to iskoristi poslovničku mogućnost i vrati Vijeću ministara zbog, evo, svega onoga što smo u prethodnoj točci pričali, složenosti ono što se regulira ovim izmjenama i dopunama, međutim, on to kao predlagač nije prihvatio i dobro. Dakle, ja imam stav takav kakav imam, a evo samo dva tri razloga zbog čega to tako imam je naprimjer u članu 172. koji glasi, znači on se dodaje, je li. Ja sam i tada pitao, dakle, što to znači – javno poriče, što znači javno poricati? Dakle, je li to park, je li kavana, tržnica, ulica? Dakle, nejasan mi je članak, zbog toga sam predlagao da se to ipak provede određena procedura. Je li ovo na mala vrata vraćanje nekadašnjeg, čini mi se, članka 133. verbalnog delikta? Dakle, ako šta bilo kažete, pa vas neko, a sad još ima ovih sredstava, osim onih što nas službeno prisluškuju, dakle, i ovih koje mi ilegalno radimo sami sebi, pa vam kaže da ste nešto govorili negdje, ovdje i da to pošalje nekom sudcu koji će vas u ovom velikom rasponu suditi na temelju, ne znam čega, kako on procjeni šta je javno poricanje. Ili recimo u 60 članku 172. c) kaže – ko negira presudu, znači šta to isto tako znači, možda je ovdje bilo spretnije reći tko postupa suprotno odukama suda, šta znači negirati, dakle, ne znam. To su toliko rastezljivi pojmovi, a posebice kad ih stavite u kontekst raspona kazni koje su dopuštene i onoga sudije koji će danas, sutra presuđivati u ovom slučaju, odnosno tužitelja, koji će pokretati postupke. Tako da sam i tada imao stav da neću podržati ovaj Zakon, imam sad isti stav i volio bi da se ovo vrati Vijeću ministara i da se to, ovo što govorim i neke druge stvari provjere kroz redovitu proceduru. Hvala ljepo.
Hvala. Zastupnik Denis Bećirović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Moram reći da od kolege Lovrinovića, kao od nekog ko dolazi iz stranke koja sebe predstavlja nosioca evropskih vrijednosti, bi bilo za očekivati da onda i poznajete te evropske vrijednosti. Pa sve ovo što Vam nije jasno za početak, ili da ste pročitali prijedlog ovog obrazloženja zakona ili, s druge strane pak, da ste dikretno pročitali Krivični zakon Njemačke, Austrije ili neke druge zemlje Evropske unije, pa da vidite kako su to oni riješili i kako oni tumače te pojmove. I ne bi bilo, dakle, u tom slučaju nikakvih problema. Što se pak ovo drugog dijela tiče, oko Vijeća ministara i to nema nikakvih problema. Podsjećam vas da kad je ovaj Zakon upućen u proceduru, a iza ovog Zakona javno stoji 37 različitih udruženja žrtava u Bosni i Hercegovini, Vijeće ministara je nakon nekoliko dana uputilo svoj prijedlog. Taj prijedlog Vijeća ministara bio je u životu do 11. jula, do komemoracije u Srebrenici. Nakon toga niko više iz Vijeća ministara uključujući i resornog ministra i ne spominje taj Zakon. To što oni ne bave se svojim poslom, to što su predlagali Zakon samo do 11. jula ove godine, to uopšte nije problem moj niti bilo koga iz opozicije, valjda to trebate pitati ove u Vijeću ministara BiH. I treća stvar, kolega Lovrinoviću, ja bih vas ipak pozvao da Vi podržite ovaj Zakon. Treba to nama svima u BiH. Ja sam, reći ću Vam i to, u prošlom mandatu, u Kolegiju, predložio svojim kolegama da napravimo jedan gest koji nismo radili u postdejtonskom periodu, a to je da zajedno sa mnom u to vrijeme kolega Ljubić i Živković da odemo u Jasenovac, Vukovar i u Srebrenicu. Ne da izjednačavamo šta se tamo dogodilo, već da pokušamo simbolički iskazati poštovanje prema žrtvama. Kolege su to odbile, kolega Ljubić je rekao – ne dolazi u obzir, mi jedino trebamo da idemo u Blajburg [[govornik se upozorava na vrijeme]] ja sam sam otišao i u Jasenovac, i u Vukovar i u Srebrenicu. Ja, kolega Lovrinoviću, mislim da u ovoj zemlji nema [[govornik se upozorava na vrijeme]] dok i hrvatska i bošnjačka djeca ne budu učila šta se to dogodilo u Jasenovcu, šta se dogodilo i u Vukovaru i u Srebrenici, [[govornik se upozorava na vrijeme]] ali zato nam treba puno više državničke hrabrosti, smjelosti i odgovornosti, nego što je danas imamo [[govornik se upozorava na vrijeme]] u ovim parlamentarnim klupama.
Prekršili ste vrijeme poslovničko. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite. 61
Ovaj, prije svega ako ste pročitali također ovo što se predlaže kao izmjene i dopuna ona se odnosi i na opći pojam, za sve građane, a i na one koji obnašaju određene pozicije, pa su samo različiti prijedlozi za kazne. I da ste mi objasnili sad, unatoč tim evropskim standardima o kojima govorite i ovim stvarima koje ste čitali, što to znači javno poricati, možda bih ja i prihvatio da glasam ... Niste ništa objasnili, već ste samo mene pozvali da ja dalje čitam, učim, pišem, saznajem, itd. Dakle, meni je nejasan pojam „javno poriče“, kao predlagač ste mi to trebali pokušati objasniti da bi eventualno digao ruku za takvo što. Ali niste uspjeli i nažalost ostajem pri svom stavu.
Hvala. Zastupnik Hazim Rančić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo. Ovo je međunarodni standard i Ujedinjenih nacija i mi smo u nekom prethodnom mandatu imali pokušaje da svoje, kao zemlja koja je članica toga, da svoje zakonodavstvo uskladimo sa tim i, naravno, tad je to propalo. Evo, drugi ili možda treći pokušaj i sada se to osporava. Naravno, ovo je i evropski standard, znamo mi to i otprije, ali to piše i u razlozima donošenja ovog Zakona u obrazloženju gdje stoji da trenutno čak 11 zemalja, pa ih nabraja, propisuju negiranje holokausta i drugih vidova genocida ili zločina protiv čovječnosti kao krivično djelo. Evropska unija je takođe preduzela korake prema inkriminaciji poricanja genocida. Prvo je zajedničkom akcijom 98/443/JHA bilo predviđeno da rasističko i ksenofobično ponašanje treba da predstavlja krivično djelo u svim zemljama članicama. Zatim je 2001. godine izrađen Prijedlog okvirne odluke o borbi protiv rasizma i ksenofobije. U ovom dokumentu ...
Molim Vas zastupniče kome replicirate?
Kolegi Lovrinoviću.
Na koji navod? Navedite navod.
Na kraju ću reći rečenicu, može? Citiram ovaj dio, pa ću na kraju kazati, ja ću to ...
Izvolite.
Hvala lijepo. Izvinite, nemojte mi trošiti vrijeme, jer kad prođe vrijeme kazaćete potrošeno vrijeme. Dakle, ovo je, ovo citiram zato što je nesporna stvar da je ovo standard u Evropskoj uniji. I ono šta je meni malo nepojmljivo da poštovani kolega Lovrinović, kao 62 promicatelj ovih evropskih vrijednosti i član stranke koja za sebe kaže, onaj, da to radi, osporava ovu stvar. Malo me je prozivao prošli put, ja sam malo, onaj, kasnio, naravno kad bude Zakon, i evropske vrijednosti, i ljudska prava i svi ovi standardi, kad dođe Zakon o njemu ćemo diskutovati, Izborni zakon. Hvala.
Predrag Kožul, ispravka krivog navoda. Izvolite kolega.
Pa, vidite kolega Rančiću kako imamo svi dvostruke kriterije. Kolega Lovrinović je prije nekoliko dana ovdje isto izvukao tri rezolucije, bilo Evropskog parlamenta, bilo Vijeća Evrope, koje govore o sličnim stvarima, onda je to bilo retrogadno, ne znam kako. Morali li bi te, ovaj, rezolucije Evropskog parlamenta gledati kao jedan paket ako ćemo zaista, ovaj, rješavati ove stvari na konzistentan način.
Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Odustajete jel?
/nije uključen mikrofon/
Hvala. Kolega, zamjenik Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, koleginice i kolege, članovi Vijeća ministara. Ovaj Zakon je, po mom, dakle, mišljenju, utemeljen i na Ustavu BiH i njegovi principi su takvi da se trebaju podržati od strane Predstavničkog doma. Mi smo u nekoliko navrata pokušavali da dođemo do zakona kojim bi zabranili ili proglasili kažnjivim negiranje genocida i zločina koji su utvrđeni pravosnažnim presudama. Imali smo različite forme, jedanput je to bio poseban zakon, pa kad je bio poseban zakon onda oni koji su bili protiv toga govorili su da to treba da uradimo Krivičnim zakonom, pa kada je onda dolazio Krivični zakon onda se osporavala kompletna problematika. Dakle, ja mislim da ovaj Zakon treba Bosni i Hercegovini, da je on u interesu Bosne i Hercegovine, u interesu odnosa u Bosni i Hercegovini i ovo je jedno, osim, dakle, toga, opće civilizacijsko načelo ili princip. I mislim da ga Bosna i Hercegovina treba imati i treba ga usvojiti. Ja, dakle, podržavam ovaj Zakon. U ovom Zakonu, također sam detaljno pregledao sve odredbe, nisam vidio nikakve nepreciznosti koje bi sutra mogle u praksi da proizvedu probleme. Toliko, hvala vam.
Hvala. Zastupnik Hazim Rančić, ispravka krivog navoda. Izvolite. 63
Hvala lijepo. Kolega me proziva, ne bih se javljao zaista i vrlo ću kratko. Ne ponašam se od slučaja do slučaja i gledam i nastojim promatrati stvari cjelovito. Ako je evropski standard, a ja mislim da jeste, neka me isprave ako smatraju da nije, zabrana i genocida, i holokausta, i totalitarnih režima, i fašizma, onda je to cjelina, ali ako neko hoće iz toga da pincetom izvlači jednu stvar koja mu sviđa, a da osporava druge, treće ili četvrte neke, ili pete, ili 25-e evropske vrijednosti, onda se on upravo tako ponaša. Hajde da cjelovito te stvari napravimo i imaćete, ovaj, moj glas za to, ako je on uopšte nešto važan. Hvala.
Hvala. Zastupnik Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Potpuno razumijem potrebu i ovo što je uvaženi kolega Bećirović predložio i cijenim da je predložio jednu ovakvu zakonsku formu, ali očito je kao i u prethodnom slučaju da ovaj Parlament nema snage da se susretne sa onim što je normalno u civiliziranom svijetu. Ali ono što mene dodatno zabrinjava jeste, i što potvrđuje nekakva moja ranija izlaganja, jeste činjenica da danas imamo, dakle, ove replike između SDA i HDZ i po ničemu se ne slažu samo se slažu da Vijeće ministara dobro radi. To je, dakle, jedino po čemu se slažu, po ničemu se ne slažu. Dakle, evo, to je razlog što sam, ne znam šta moj uvaženi kolega Šemsudin Mehmedović o tome misli.
Hvala. Ne vidim više prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnica Aleksandra Pandurević, zakon broj: 01-02-1-1830/17, od 25.07.2017. (prvo čitanje) Zakonodavno-pravni sektor je 27.07.2017. dostavio Mišljenje u kojem je utvrđeno da je Prijedlog zakona usklađen sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Kolegij Doma je na 54. sjednici, održanoj 07.09.2017., nadležnim za razmatranje Prijedloga zakona odredio Ustavnopravno povjerenstvo. Nadležno Povjerenstvo je 19.09.2017. dostavilo. Mišljenje Povjerenstvo je prihvatilo načela Prijedloga zakona i utvrdilo usuglašenost Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine Otvaram raspravu. Zamjenik, kolega Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite. 64
Gospođo predsjedavajuća, koleginice i kolege, članovi Vijeća ministara, dame i gospodo. Ja podržavam principe ovog Zakona. Na Ustavnopravnoj komisiji smo podržali i ustavni osnov i principe. Bosni i Hercegovini je potreban ovaj Zakon i ja mislim da je došlo vrijeme da mi preispitamo postojeću odredbu Zakona koja daje mogućnost da lica koja su osuđena pravosnažno na kazne zatvora do godinu dana mogu izvršiti u odgovarajućoj novčanoj protuvrijednosti otkup kazne zatvora. Mislim da tu odredbu treba preispitati i mislim da je opravdan prijedlog da se to isključi kao mogućnost. To je, između ostalog, vezano i za ravnopravnost građana, njihovo imovno stanje, i da ja sada ne pričam neke velike priče, i to je, na kraju krajeva, vezano i za specijalnu i opću prevenciju kojoj su cilj izricanja sankcija. Ono što bih ja, dakle gledajući sada detalje ovoga Zakona, do druge faze, takođe, sugerirao predlagateljici ovog Zakona, dakle ovdje se ova mogućnost dokida ovim Prijedlogom zakona samo za krivična djela izi Poglavlja XVI. Ja mislim da mi ovaj institut trebamo u cijelosti isključiti iz Krivičnog zakona BiH u odnosu na sva krivična djela, ali nemam ništa protiv da bude i ova Glava, naravno, XVI, i zato sam. I imamo (2) stav koji govori o uslovnom otpustu. Molio bih vas da malo detaljnije izanalizirate ovu odredbu šta ona, zapravo, znači sa aspekta izdržavanja kazne, što može da izazove, također, različite diskusije u praksi. Evo, dakle, ja podržavam ovaj Zakon. Hvala vam.
Zastupnik Saša Magazinović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pridružujem se podršci ovom Zakonu u prvom čitanju, vidjet ćemo na koji način će biti amandmani, eventualno, formirani. Samo želim reći da, evo, kolega Mehmedović je u sali, da smo juče imali priliku čuti, a baš je vezano za ovaj Zakon, da će u toku ove godine 12 osoba koje izdržavaju kaznu upravo po osnovu ovog člana Krivičnog zakona o kojem se govori, dakle ljudi koji su optuženi za terorizam, izaći na slobodu. Nije predmet ovog Zakona ali jeste prilika da se svi zajedno upitamo šta će se dešavati sa tih 12 osoba koji su izdržali svoju kaznu, a radi se o ljudima optuženim, odnosno osuđenim za terorizam. Provjereno sa njima niko nije radio za vrijeme izdržavanja kazne, niti postoji program resocijalizacije, 12 ljudi ove godine. Također imali smo primjer, nekako se slučajno, ovaj, nije bilo vezano za ovaj Zakon, ali ti sastanci koje smo imali sa ljudima iz sigurnosnih agencija sa svih nivoa Bosne i Hercegovine, gdje su govorili baš o temi borbe protiv terorizma, nekako se taj slučaj, desio taj sastanak dan prije sjednice, ali kao jedan od negativnih primjera je navedeno i to da je jedna od osoba koja je osuđena za terorizam platila, upravo ovo što se ovim Zakonom želi ukinuti, platila svoju kaznu i nije išla na izdržavanje u zatvorsku instituciju, nego je, je li, novcem sebi obezbijedila slobodu. Usput upitno je porijeklo tog novca. Dakle, apsolutno ovo govorim u prilog podrške ovom Zakonu i smatram, kao i kolega Džaferović, da postoji mogućnost da do drugog čitanja, odnosno u nastavku da se malo aktivnije možda i progovori i u Parlamentu i u javnosti o ovoj temi. Iako je Zakon jednostavan radi se o veoma složenoj i veoma važnoj oblasti po sigurnost svih nas u Bosni i Hercegovini. Hvala. 65
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. SBB podržava u potpunosti ovaj Prijedlog zakona. Evo, da pojasnim, dakle, ovdje su dvije ključne stvari. Ovim Prijedlogom zakona nema zamjene zatvorske kazne za novčanu i nema uslovnog otpusta i prema ovom Prijedlogu to se odnosi na sva krivična djela, odnosno na sve osuđene za sva krivična djela iz Glave XVI Krivičnog zakona BiH. Neke kolege su se već dotakle bez da su citirale konkretan član, dakle u toj Glavi je i član 162b. Krivičnog zakona BiH koji tretira protuzakonito formiranje i pridruživanje stranim paravojnim ili parapolicijskim formacijama. Dakle, svi se sjećamo to je usvojeno 2014., dakle taj član 162b. je usvojen upravo na prijedlog Kluba poslanika SBB-a u ovom Predstavničkom domu. I na osnovu tog Zakona mislim da je već, minimalno, sedam osoba koje su ili se pridružile stranim vojnim formacijama na Sirijskom ratištu, dakle radikalnim osobama, ili koje su bile tamo pa se vratile, dakle već su pravosnažno osuđene. Neki su izdržali kaznu, neki su trenutno na izdržavanju kazne, ali ono što je posebno zabrinjavajuće je da je jedna, barem jedna, prema onom što znam iz medija, od tih osoba zamijenila izrečenu pravosnažnu kaznu zatvora za novčanu kaznu. I to je apsolutno, kada se radi o toj kategoriji osuđenih, osuđenika apsolutno nedopustivo i, prije svega, opasno po interese Bosne i Hercegovine, po imidž, međunarodni, Bosne i Hercegovine i, kako sam i maloprije u diskusiji oko jednog drugog zakona rekao, ove stvari trebaju također imati, je li, i preventivni karakter. Dakle da se niko ne može nadati da ukoliko pokuša se pridružiti ovim terorističkim jedinicama, da onda može jednostavno bilo koju kaznu koja mu se izrekne, odnosno kaznu koja mu se izrekne, je li, zamijeniti za novčanu kaznu. Mi također mislimo da treba možda ići i dalje. Nakon što se ovo usvoji razmotriti, takođe u saradnji sa Ministarstvom pravde i drugim relevantnim ministarstvima poput Ministarstva sigurnosti, razmotriti podizanje minimalne kazne za ova konkretno djela, itd. Dakle, to je to što se tiče ovog člana 162b. koji je, kako sam već rekao, usvojen prije nešto više od tri godine upravo na prijedlog SBB-a. Međutim, ne treba takođe zanemariti i činjenicu da ovaj Zakon tretira cijelu Glavu XVI i, dakle, uvodi ove restrikcije, koje mi stvarno pozdravljamo, da nema zamjene zatvorske kazne za novčanu, nema uslovnog otpusta i za druga krivična djela, jer, vidite, Glava XVI kaže – krivična djela protiv integriteta Bosne i Hercegovine. Ja zaista čestitam kolegici Pandurević što je tretirala cijelu ovu Glavu XVI. Tu imamo i član 156. – napad na ustavni poredak Bosne i Hercegovine, član 157. – ugrožavanje teritorijalne cjeline Bosne i Hercegovine, naravno, sprječavanje borbe protiv neprijatelja, koga drugog nego Bosne i Hercegovine, pomaganje neprijatelju Bosne i Hercegovine, itd., itd. Dakle, radi se o zaista jednom dobrom Prijedlogu zakona i mi ćemo ga iz svih ovih razloga podržati i drago mi je što će, uzimajući u obzir, je li, odakle prijedlog dolazi, imati nesporno i entitetsku većinu. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, rasprava. Izvolite kolegice. 66
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Ma, ja ću ovo iskoristiti, kolege su više-manje govorile, ja se zahvaljujem svima koji podržavaju ovaj Prijedlog, ja hoću reći, s obzirom da mi nismo dobili ovo iz Savjeta ministara, da smo usvojili zaključak u novembru prošle godine, ovo je rješenje koje je prepisano iz Krivičnog zakona kojeg je predložio uvaženi ministar Grubeša. I mi nismo željeli, zaista i mi smo zagovornici, i prijatno sam iznenađena što u ovom Parlamentu vidimo da su i ostale kolege za to da potpuno se ukine zamjena zatvorske kazne do jedne godine novčanom kaznom, ali nismo bili sigurni da li će to imati podršku. Razgovarali smo, konsultovali smo se s ljudima koji primjenjuju ove zakone i njihovo je mišljenje da to treba uraditi iz razloga što se na taj način i diskriminišu ljudi, na one koji imaju novac da plate i na one koji nemaju novac da plate, a da ne pričamo o tome da neki kažu platiću, pa ne plati, pa on tako na kraju i pobjegne i šta se sve desi. Znači, mi smo otvoreni ukoliko bilo ko uloži amandman ovdje da za sva krivična djela onemogućimo mogućnost zamjene kazne novčanom, uopšte nemamo problem da jedan takav amandman podržimo. Što se tiče aluzija, tačno je, znači, i Bosna i Hercegovina jeste na prijedlog prošlog Kluba SBB-a u ovom Parlamentu bila prva zemlja u regionu koja je kao krivično djelo, uvela krivično djelo odlaska na strana ratišta, to su uradile uvažene kolege iz prošlog Kluba. To je nešto što je dobro. Što se tiče ostalih pokušaja nekih aluzija i peckanja gospodina Arnauta, ta krivična djela – napad na ustavni poredak minimalna kazna je 5 godina ionako i mi nemamo problem s tim. U Republici Srpskoj nemate ni nevladine organizacije koje pozivaju na rušenje ustavnog poretka, za razliku od Federacije. Znate, na ustavni, napad na ustavni poredak je napad i na Republiku Srpsku. Druga stvar, najžešći napad na ustavni poredak koji se desio u ovoj zemlji jeste onaj februar, nesrećni, 2014. godine i mi samo ne želimo, za koji nažalost niko nije odgovarao, ono je najstrašniji napad na ustavni poredak, paljevina institucije Predsjedništva, po čitavoj, Tuzla, Zenica, itd., i mi ne želimo da nam se više ponove u ovoj zemlji Alečkovići ili, ne znam, sjećam se kolega Arnaut da je bio neki Vaš prezimenjak Arnaut zvani Beli u Tuzli. E, to je napad na ustavni poredak. Hvala.
Hvala. Zastupnik Lazar Prodanović, rasprava. Izvolite.
Ma, predsjedavajuća, htio sam samo da upozorim na jednu važnu stvar. Radi se o izuzetno važnoj oblasti i moram reći da cijenim hrabrost koleginice, nadam se da je ona potkovana, ovaj, i stručno u smislu ovih izmjena. Ovo je toliko važno pitanje koje bi moglo da dobije u određenom smislu, ne sporeći obavezu Bosne i Hercegovine ka sprječavanju bilo kakvog ekstremističkog ili terorističkog djelovanja, suprotan efekat. U tom smislu do drugog čitanja bilo bi neophodno izjašnjavanje Savjeta ministara, Ministarstva pravde, Ministarstva za ljudska prava i Ministarstva bezbjednosti o ovom pitanju. Dajte, želim da upozorim na jednu stvar, bilo kakav stepen diskriminacije u bilo kom smislu ovih osoba potencijalno u Bosni i Hercegovini bez sumnje može jačati ekstremizam. Ovo je toliko ozbiljno pitanje da ne treba da to simflicirano gledamo. I u tom smislu smatram da je neophodan stav Savjeta ministara o ovom pitanju. U suprotnom mi, može da se desi za godinu ili dvije da imamo negativne efekte ovog 67 Zakona i da se uhvatimo za glavu. Dakle, resocijalizacija osoba koje su osuđene zbog ovog djelovanja, uključivanje svih segmenata društva je ključno pitanje za stabilnost Bosne i Hercegovine ili bezbjednost, i bilo koje druge države. Toliko, hvala vam.
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa ja se zaista moram osvrnuti na ovo što je uvaženi kolega Prodanović rekao pominjući diskriminaciju. Ne mislim da ovdje ima bilo kakve diskriminacije. Bilo bi diskriminacija da jednoj grupi dozvolimo recimo institut zamjene uslovni otpust unutar te grupe koja, ne znam, koja je obuhvaćena Glavom XVI, a da drugoj grupi ne dopustimo. Ja ću podsjetiti imamo jedan dobar primjer dobrog zakona, u Srbiji 2013. tzv. Marijin zakon i tim Marijinim zakonom je ukinut, znači onemogućen institut uslovnog otpusta za sva, za bilo koje krivično djelo protiv polnog integriteta djeteta. Znači, ne možemo u tom slučaju, mogli bi govoriti o diskriminaciji da se iz ove Glave XVI koja je obuhvaćena nekim dopušta, nekim ne dopušta, ali su svi, znači, tu obuhvaćeni. Hvala.
Zastupnik Lazar Prodanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Molim vas, ja ovo ne govorim bez razloga. Trudim se da, kad su u pitanju ekstremističke pojave bilo gdje u Bosni i Hercegovini, ne dolivam ulje na vatru. Ovo je, upozoravam Parlament, ovo je dramatično ozbiljno pitanje, ne sporeći potrebu za njim. Moramo imati stav ključnih ministarstava u Savjetu ministara. I ono što ja želim reći to neuporediva je priča sa Marijinim zakonom i ovim, nego to govorim prije svega kao ljekar i kao čovjek koji u ovoj zemlji želi stabilnost, mir i razumijevanje među ljudima. Dakle, ne govorim to apsolutno sa pravnog aspekta, već govorim sa sociološkog, psihološko-medicinskog. Dakle, ovo je izuzetno važno pitanje, ne smijemo dozvoliti da bilo kojim zakonskim djelovanjem dovedemo nekoga u dodatne aktivnosti. I ja ću predložiti ovaj zaključak Domu, Dom će se izjasniti, nemam ništa protiv da drugačije ljudi misle.
Zastupnik Mirsad Đonlagić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ma, da vam pravo kažem ja nisam pravnik i ja ne mogu govoriti o pravnoj dimenziji, ali ono što mogu u svakom slučaju da kažem da će sad u ovim okolnostima ovo imati jednu vrlo pozitivnu i međunarodnu dimenziju kada se govori o pravosuđu u Bosni i Hercegovini, jer ima dosta primjedbi na pravosuđe u Bosni i Hercegovini, na ono kako se te stvari sankcioniraju, ali moguće i da će da izazove i određeni problem, jer koliko ja znam tih zakonskih kapaciteta u 68 Bosni i Hercegovini nema dovoljno, bez obzira na činjenicu da se čak neki novi kapaciteti i izgrađuju. Ali u svakom slučaju ovo je nešto za pozdraviti i ovakve aktivnosti su jako dobro došle u jednoj afirmaciji Bosne i Hercegovine kao pravne države. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku osam, Ad. 8. Izvješće Ministarstva sigurnosti BiH o trendovima migracija i aktivnostima na zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda migranata i tražitelja azila, s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, broj: 03/6-37-1226/17, od 12.05.2017. Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava dostavilo je Mišljenje 05.07.2017. godine. Povjerenstvo je jednoglasno usvojilo Izvješće i dostavilo ga Zastupničkom domu na daljnje postupanje. Izvješće je skinuto s dnevnog reda 51. sjednice Doma zbog izočnosti podnositelja. Otvaram raspravu. Damir Arnaut, povreda Poslovnika, a odustali ste. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku devet, Ad. 9. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj incijativi Senada Šepića koja glasi: „U skladu s člankom 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, predlažem obvezno uvrštavanje u dnevni red prve sljedeće sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH točke pod nazivom: Informacija o realiziranju ranijih zaključaka i incijativa o utvrđivanju najniže, zajamčene cijene i sigurnog otkupa poljoprivrednih proizvoda u BiH, te prijedlog mjera za odgovor na ovu incijativu“, broj: 01-50-1-1623/17, od 05.07.2017.
Hvala predsjedavajuća. Htjela sam samo iskoristiti priliku da zapravo postavim pitanje, ne znam kome, ko bi mi mogao odgovoriti, – da li je kraj rada ovih ad hok komisija koje se bave članovima Upravnog odbora jedne agencije koja bi išla u grupu agencija, inicijativu sam sama pokretala, koje bi valjalo preispitati, preispitati opravdanost njihovog postojanja? Dakle, imamo Agenciju o visokom obrazovanju i još nešto slijedi, isto bi bilo sa Agencijom za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje i još niz drugih, mi od početka ovog mandata imamo ad hok komisije koje još od slučaja Poplašen biraju članove Upravnog odbora ove Agencije. Htjela sam pitati nekoga, da li ovu posljednju komisiju koja je to radila ili, ovaj, ako neko drugi može odgovoriti – je li ovo kraj biranja članova Upravnog odbora Agencije koja nam ionako, upitno je da li nam treba i sama Agencija, a da ne govorim o članovima tog Upravnog odbora kojeg nismo prestali birati, evo, u ovom mandatu od juna 2015., čini mi se. Hvala.
Hvala. Mogu samo prokomentirati kolegice da je to samo stvar izmjena zakona. Mi danas imamo točku Izvješće o utvrđivanju Prijedloga rang-liste, prema tome hajmo se fokusirati na raspravu o prijedlogu kandidata. Ovo je odrađeno u skladu sa zakonom i, naravno, u skladu sa Poslovnikom, danas nama dnevnom redu. Zastupnik Mirsad Đonlagić, ispravka krivog navoda. Izvolite kolega.
Da vam pravo kažem ja bih samo se osvrnuo na dio diskusije kolegice Vajzović koja je postavila pitanje da li nam treba ta Agencija ili ne treba. Ta Agencija kao i Zakon o visokom obrazovanju i kao sve visokoškolske institucije kroz tu Agenciju imaju komunikaciju sa evropskim prostorom obrazovanja. To je jedan od vrlo bitnih preduvjeta na kome je insistirala međunarodna zajednica da se uspostavi ta Agencija. Sad druga stvar je pitanje poštivanja te Agencije ili da li se toj Agenciji stvaraju pretpostavke da ta Agencija može da radi u punom kapacitetu ono što se od te Agencije zahtijeva. Što se tiče ovog rada Komisije i evidentiranja ovih prijedloga i razgovora sa kandidatima i ove liste, to apsolutno podržavam, ovo što ste vi rekli, a nikom, ne zabranjujem nikom da pokrene inicijativu po bilo kom osnovu, pa i recimo o ovome o čemu je govorila kolegica Vajzović. Hvala. 70
Hvala. Zastupnik Nenad Lalić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Pozdravljam prisutne. Evo, ja kao izvjestilac uzeću sebi za pravo da malo pojasnim. Naime, Agencija za visoko obrazovanje, odnosno Upravni odbor broji deset članova, od tih deset članova u obavezi smo da obezbijedimo pet redovnih profesora. Da se ne bi ometao rad tokom izbora i zamjene članova Upravnog odbora on se odvija u tri etape, 4+3+3. Kao što znate bilo je nekih, ovaj, tu problema zašto dugo traje ovako proces, mi moramo prije svega tu da zadovoljimo dva kriterijuma, jedan je nacionalni, a drugi je stručna sprema, odnosno da imamo određeni broj redovnih profesora. Kada je u pitanju ova treća tura, hajde da kažemo, došlo je do nekih izmjena i zanimljivo je da je jako opalo interesovanje da ljudi se prijavljuju za članove Upravnog odbora bez obzira što se objavljuje u tri glasila i u „Službenom glasniku“. U ovom slučaju trećem, recimo, mi smo imali, ovo je treći put, treći ponovljeni konkurs, prvi put nismo zadovoljili, ovaj, zadovoljili smo nacionalnu strukturu, ali nismo obrazovnu strukturu, tako da imali smo tri kandidata pa smo poništili konkurs i sada smo imali pet kandidata. Od tih pet kandidata na interviju se odazvala četiri kandidata koja smo mi intervijuisali, a u međuvremenu sekretar Privremene zajedničke komisije Agencije za visoko obrazovanje i osiguranje kvaliteta nas je upoznao da su dobili jednu intervenciju u smislu urgencije od strane Agencije za visoko obrazovanje da se, ako je moguće, ubrza proces izbora kandidata za Upravni odbor, jer ovako u nekom krnjem sastavu ometa im rad i donošenje odluka. Mi smo napravili interviju i od onoga što, ajde da kažemo, smo imali mi smo rangirali ljude i napravili listu gdje smo dobili listu od četiri kandidata, a tri kandidata su, kao što ste čuli, prvi kandidat je Nedžma Džananović-Miraščija, Marinko Jurilj – drugi i Stevo Pašalić – treći. Od ova tri kandidata imamo samo jednog redovnog profesora i to je bilo dovoljno za da se odlučimo i da izaberemo ovakvu rang-listu. Ja jedino što mogu je da iskoristim priliku da ovdje predložim da glasamo pojedinačno za kandidate, ako ima mogućnosti. Hvala.
Hvala. Zastupnik Staša Košarac, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Cijenim napore koje ste imali prilikom izbora kandidata i cijenim da je taj posao, siguran sam, rađen na kvalitetan način. Međutim, ovdje mi se postavlja jedna dilema, ova struktura vlasti na nivou zajedničkih institucija tri godine ovdje je često, gotovo na svakoj sjednici, redovno birala članove upravnih odbora. Evo pozivam vas da me demantujete u tvrdnji da je svaki put se glasalo za listu ponuđenih kandidata nikada pojedinačno. Ja ne znam šta je sad razlog da se glasa pojedinačno.
Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite. 71
Hvala Vam što ste mi dali riječ. Zamolio bih, zamolio bih, obzirom da je tačka naknadno uvrštena, da nam se dostavi materijal kako bismo i mi spoznali ko su kandidati, nema ga ovdje, znate, uzmite i u elektronskoj formi, pa nećemo nositi ovolike knjige ovdje. Pa evo ja otvaram nema ništa kod mene. ____________(?) Dobio si, sad si dobio. Kad sad? ____________(?) Prije sat, dva.
Hvala Vam. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja molim da se, ne može se uvažiti ovaj prijedlog gospodina Lalića, je li, jer onda možemo doći u situaciju, mislim s obzirom odakle prijedlog dolazi, je li, da se izaberu kandidat iz reda srpskog naroda, eventualno i kandidat iz reda hrvatskog naroda, a da se Bošnjak ne izabere, na primjer. Mislim to zaista takve stvari, ovaj, ne možemo dopustiti, onaj, kad se zaista, kad je ovo, zakon nalaže da bude B, H i S, na kraju krajeva. Evo ja podsjećam, čak je jedan bošnjački kandidat imao i više bodova od trećerangiranog na listi koja je pred nama, ovaj, ali nažalost tako je u Bosni i Hercegovini ide B, H, S i onda kad se tako bira onda ima da se bira cijela lista da ne bi došli u situaciju, je li, da neko, pa evo kažem iz bošnjačkog naroda, zašto ne, ne bude izabran.
Hvala. Zastupnica Nermina Kapetanović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Bilo je gospodine Košarac slučajeva kada se ipak su se pravile iznimke. Sjetite se dva slučaja, u slučaju RTV-a i u slučaju Komisije koja vrši nadzor nad radom institucija kazneno- popravnog tipa zatvora, kratko jasno. Sjećate se da prvoplasirani mi, da se nismo izjasnili ovdje, tako da je traženo da bude druga osoba, pa je onda formirana specijalna komisija koju su činili tri člana iz Doma naroda, tri člana iz Predstavničkog doma i na kraju se došlo do nekog, do jednog 72 od određenih imena. Ali meni se čini da pogledajući, recimo, samo dvije biografije ovdje, čini mi se da imamo impresivne biografije ispred sebe. Ja lično mislim da treba pružiti šansu i mladim ljudima i vrlo, vrlo obrazovanim ljudima, i ne vidim ništa sporno, ne vidim ništa sporno danas da konačno izglasamo ovo, a da li će se Dom izjasniti o prijedlogu gospodina Lalića to je na svakom zastupniku individualno.
Zastupnik Nikola Špirić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
A evo gospodo predsjedavajući, što je god više priče o ovim komisijama da treba više struke, dobijamo što manje struke, a što više nacionalnog. Onda bi sasvim pošteno bilo da ovdje se kaže da ni u jednoj komisiji, ni u jednom zajedničkom tijelu nema niko šanse sem tri nacionalne partije i ajde da budemo iskreni i pošteni. Šta znači nekom ko ima najveći broj bodova, a ne pripada nekoj od vladajućih partija? Zašto mi bježimo da se glasa u paketu izuzev ako nećemo upravo to da se desi. Hajte, evo ja ću čestitati ako se desi obrnuto. Dakle, jesmo li stvarno do te mjere došli u ovome Parlamentu da biramo kandidate ko medo gnjile kruške? Dakle, šta znači nekom da se pojavi i da ima najveći broj bodova, bez obzira bio Srbin, Hrvat ili Bošnjak? Još samo fali da, da piše stranačka pripadnost, ja mislim da je ovo dezavuisanje struke i zato su te agencije do te mjere obesmišljene, ja ne znam koliko one trebaju uopšte Bosni i Hercegovini. Hvala vam lijepo.
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ne znam iza koga ovdje neko ne stoji, ali znam da je Stevo Pašalić vječiti kadar SNSD-a imenovan ispred Savjeta ministara koji je vodio gospodin Špirić i u kome je poslije sjedio i ispred ovog Parlamenta dok god je SNSD bio dio većine.
Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu.
/nije uključen mikrofon/
Izvolite.
Ja inače pripadam toj branši, sve dotle dok ne postoji neko ko ima veći broj bodova, ali logično je da se kaže da čovjek, evo sad nije SNSD u komisiji, čovjek ima najveći broj bodova - hoćemo li ga prekrižiti zato što je bio u prošlom sazivu, ja samo to pitam. Doćemo u situaciju, čast ljudima, ljudi mogu, imaju problema sa zdravljem, da sa Sokoca dovodimo u radna tijela, 73 ukoliko pripadaju nekim strankama. Jel' Stevo Pašalić kriv zato što je, ima najveći broj bodova i u prethodnom sastavu? Nigdje ga ja nisam sreo na stranačkim organima, a znam čovjeka da je jedan od najjačih demografa u Bosni i Hercegovini. Nabrojte mi, znam i drugih ljudi, a nabrojte mi vi ime bilo koje. Dajte ljudi da ne robujemo tome i nisam se javio uopšte radi Steve Pašalića što znači da mu je namjenjena uloga da ne bude izabran. Pa bolje bi bilo da je čovjeku rečeno – mi smo većina, nemoj da konkurišeš, nemoj plaćati taksu, ne poštujemo to što radiš, a mi smo, nažalost, došli u takvu situacij. Dakle, nisam se uopšte javio radi Steve Pašalića, ali evo kolegica mi je pomogla da par lijepih riječi kažem o njemu i mislim da svi drugi koji su ga birali su dužni da kažu da dok je bio nismo imali nijedan problem s tim i on i sada ima najveći broj bodova i žarko me interesuje hoćemo li pod motom traženja profesionalaca čovjeka sa najvećim brojem bodova ispustiti. Hvala vam lijepo.
Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 11. Ad. 11. Informacija Kolegija i predsjedatelja Vijeća ministara BiH o zaključku usvojenom na prethodnoj sjednici koji glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje predsjedatelja Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića da do sljedeće sjednice prikupi potpise zastupnika čiju podršku ima u svome radu, kako bi se u idućem razdoblju mogao donijeti stav o statusu Vijeća ministara BiH“ – predlagatelj točke: Sadik Ahmetović, broj: 01-50-1-15-52/17, od 20.09.2017. Ovu smo točku uvrstili odlukom Doma na današnjoj sjednici. Otvaram raspravu. Zastupnik Sadik Ahmetović. Izvolite.
Obzirom da ste tražili materijal od mene, a ovdje piše da izvještaj treba podnijeti predsjedavajući Vijeća ministara, kojeg ja ne vidim u sali, ja tražim pauzu u ime Kluba od 20 minuta. Hvala lijepo.
Na zahtjev kluba, Neovisnog kluba, dajem pauzu od 20 minuta. Uvažene zastupnice i zastupnici nastavljamo sa sjednicom, u ovom trenutku imamo kvorum. Molim zastupnika da nam obrazloži razloge traženja pauze. Izvolite zastupniče Ahmetović. 74
Razlozi su što se predsjedavajući trebao udostojiti i trebali ste ga pozvati da dođe da kaže dvije rečenice ovom Domu u svezi zaključka koji je usvojio ovaj Dom i tačke dnevnog reda, jer se odnosi na predsjedavajućeg i na Vijeće ministara. S tim u vezi, da se ne javljam ponovo, ja predlažem zaključak po ovoj tačci dnevnog reda: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva Zajednički kolegij oba doma Parlamentarne skupštine BiH da za zakazanu sjednicu za 24.10.2017. uvrsti tačku dnevnog reda – Funkcionisanje Vijeća ministara BiH. I ništa više, hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Prije no što pređemo na točku 12. predlažem objedinjavanje rasprave po točkama od 12. do 19. dnevnog reda, uključujući i točku 19., s obzirom na to da je riječ o davanju suglasnosti za ratifikaciju amandmana, sporazuma, konvencija i ugovora. Glasamo prvo o objedinjavanju rasprave. Od ukupno 33 nazočni – za 26, nema protiv, suzdržanih 7. Federacija BiH – 17 za, nema protiv, 3 suzdržana. Republika Srpska – 9 za, nema protiv, 4 suzdržana. Postoji opća, postoji entitetska većina i konstatiram da smo objedinili raspravu o točkama od 12. do 19. uključujući i točku 19. Ad. 12. – 19. Davanje suglasnosti za ratifikaciju sporazuma, konvencija i ugovora Mišljenje nadležnog Povjerenstva za vanjske poslove po ovim točkama ste dobili. Otvaram raspravu po ovim točkama. Zaim Backović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Samo u kratko. Na početku ovog zasjedanja rekao sam da smo mi samo dizači ruku i mahači, jer mi smo ovdje samo da verificiramo nešto što je već urađeno i ništa drugo i zato služimo u ovom Parlamentu. A moja dilema je, i naravno da bih mogao razriješiti te dileme ne vidim ovdje ministra finansija, davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Zajam za razvojnu politiku javnih finansija). Mene živo zanima šta to znači za za razvoj politike javnih finansija, mi donosimo zakone, budžeti bi trebali da budu transparentni, svi, itd., i zašto uzimamo kredit za razvoj javnih finansija? Trebao bi neko da nam da na ovo bilo kakav odgovor da bismo, jer sad ćemo glasati u paketu i zato ću biti u dilemi. Hvala. 75
Hvala lijepa uvaženom zastupniku. Nema više prijavljenih, a Mensura Beganović, rasprava. Izvolite zastupnice.
Pozdravljam sve prisutne. Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja bih se referirala na isti ovaj, verifikaciju, odnosno davanje saglasnosti na zajam od 70 i nešto miliona eura koji će podijeliti dva entiteta za ovo što ne razumijemo. I ja također ne razumijem šta je to za razvojnu politiku javnih finansija, ali kada sam iščitala vidjela sam ustvari da je to odobrena pomoć kao nagrada, pod znacima navoda, za usvojene Zakon o radu, Zakon o stečaju, Zakon o radu koji je ograničio, kojim je ograničen maksimalan iznos za otpremnine, u Zakonu o radu u oba entiteta u kojima se kolektivni ugovor ograničava na tri godine, pa su ovi dosadašnji nevažeći. A suština cijelog ovog zajma koji se uzima kao kredit na 40-ak godina je smanjenje siromaštva građana Bosne i Hercegovine. Ako su ovi zakoni koji su bili, koji su pobrojani kao razlog za davanje kredita smanjili siromaštvo građanima Bosne i Hercegovine ja onda smatram da zaista treba uzeti ... da je to nagrada, ali sumnjam da su smanjili siromaštvo građana Bosne i Hercegovine. Zahvaljujem.
Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Dakle, član 74. stav (3) Poslovnika jasno kaže – u slučaju odsustva predlagača akta, akta ne zakona, dakle odnosi se na sve akte, o njemu se ne raspravlja osim ako Dom ne odluči drugačije. Ovdje je predlagač, znači svih ovih sporazuma, Predsjedništvo BiH. Nemamo predlagača, ne znam, evo pitam imamo li ovlaštenog predlagača ispred Predsjedništva BiH. I sve ovo govorim ne radi forme zaista, već s obzirom na potpuno legitimna pitanja koja su uputili gospodin Backović i gospođa Beganović. Dakle, ne radi se toliko o diskusiji njih dvoje, već o zaista nekim legitimnim pitanjima na koje, upravo to i jeste svrha ovog člana 74. stav (3) – u slučaju odsustva predlagača akta o njemu se ne raspravlja osim ako Dom ne odluči drugačije. Dakle, ako neko u Domu ima pitanja da predlagač može odgovoriti. I čak je postalo malo više, ja sugerišem da izbacite onu rečenicu koju imate napisanu – na sjednicu su pozvani naši stalni gosti članovi Predsjedništva. Ja još, ja mislim jesam jednom gospodina Ivanića vidio kad se potvrđivao Zvizdić i to je bilo to. Zahvaljujem.
Uvaženi kolega Arnaut da li predlažete da se izjasnimo o tome hoćemo li, budite konkretni, pošto ste iznijeli poslovničku odredbu da li inzistirate na tome da se Dom izjasni o tome hoćemo li voditi raspravu, odnosno izjašnjavati se o ovim točka bez nazočnosti ... 76
Predsjedavajuća, vidite kako je formulisan ovaj stav Poslovnika – u slučaju odsustva predlagača akta o njemu se ne raspravlja osim ako Dom ne odluči drugačije.
Pa zato Vas pitam tražite li.
Pa da sam htio tražiti tražio bih, ali nije na meni, ovaj, obaveza da tražim. Hvala.
Dobro, razumjeli. U ovom trenutku nema više prijavljenih, Mirsad Isaković, rasprava. Izvolite kolega, isprika.
Zahvaljujem. Želim da pozdravim sve prisutne. Naime, na ovu temu bi htio samo par rečenica reći. Zaduživanje novo i ratifikacija novih zaduženja je zaista, po meni, dosta diskutabilno. Naime, u konsolidovanom Izvještaju revizora na strani 22 pod tačkom 21), dakle za 2016. godinu, jasno stoji u informaciji da je Bosna i Hercegovina za 2016. godinu platila 2,8 miliona sredstava, dakle za neiskorištene kredite koje je imala kod međunarodnih finansijskih institucije. Neiskorištenih sredstava, dakle, podsjetiću vas, ima tačno 3.028.000.000, 3.028.000.000 sredstava koje nismo iskoristili, a za koje plaćamo kamate zbog neiskorištenih sredstavas u iznosu od 2,8 miliona. Dakle, jedna zaista situacija koja je, po meni, problematična. Da li ovo Vijeće ministara nije u stanju da iskoristi sredstva koja imamo na raspolaganju, da li treba ići u nova zaduženja, da li treba tražiti nova sredstva, postavlja se pitanje? S druge strane za mene je problematična još jedna činjenica, da su revizori pronašli da se u glavnoj knjizi ne vodi, dakle ova sredstva ne vode se ... posebnom stavkom ili posebnim kontom, nego se vode upravo na poziciji gdje i ostale pozajmice i ostala sredstva. Iz tih razloga i ovih malo prije koji su navedeni mislim da je stvarno potrebno da bude ovdje predlagač i da postavimo ova pitanja koja su jako značajna za nas. Hvala vam lijepo.
Hvala. Uvažavajući odredbe Poslovnika, iako je rasprava, na neki način, krenula, ja stavljam prijedlog za glasanje da li ćemo obaviti raspravu i nakon toga se izjašnjavati o prijedlozima ovih sporazuma, odnosno točkama od 12. do 19., bez nazočnosti predlagatelja. Molim vas da se izjasnimo.
Šta, kako je formulisano? 77
Hoćemo li voditi raspravu i izjasniti se o točkama od 12. do 19., bez nazočnosti predlagatelja. Molim vas ponovite glasanje. Molim vas ponovite glasanje još jednom. Od ukupno 34 nazočnih – 14 za, 18 protiv, 2 suzdržana. Federacija BiH – 8 za, 13 protiv, 2 suzdržana, Republika Srpska – 6 za, 5 protiv, nema suzdržanih. Ne postoji opća većina, ovaj prijedlog nije dobio potrebnu većinu. Znači o ovim točkama ne vodimo raspravu i ne izjašnjavamo se.
/nije uključen mikrofon/
Zastupnik Momčilo Novaković, povreda Poslovnika. Izvolite.
Pa, ja sam htio reći, ali, evo, Vi ste sad zaključili, da smo se mi izjasnili o tome kad smo glasali da li ćemo raspravljati u paketu. Po automatizmu mi smo se izjasnili da ćemo raspravu voditi ali da ćemo je voditi u paketu. I mislim da nije trebalo uopšte ponovno glasanje. Ja ne znam zbog čega smo glasali.
Zato što smo, uvažni zastupniče, imali poslije toga primjedbu poslovničku koja govori o tome da ne vodimo raspravu bez nazočnosti predlagatelja o određenim točkama. I evo sam je stavila i ne vidim razloga da je bilo šta sporno. Zastupnik Hazim Rančić, povreda Poslovnika. Izvolite kolega.
Hvala lijepa. Na početku, odnosno kada smo došli do sporazuma Vi ste kao predsjedavajuća po ustaljenoj praksi pitali Predstavnički dom hoćemo li objediniti raspravu o svim ovim tačkama.
Tako je.
I mi smo se izjasnili, i donijeli validan zaključak, i Vi ste otvorili raspravu. Dakle, imamo odluku da to objedinimo i vodimo raspravu i sad imamo drugu odluku. Pa koja je odluka starija, preča, koju ćete Vi kao predsjedavajuća primijeniti? Onu po kojoj smo objedinili sve tačke dnevnog reda i otvorili raspravu i počela rasprava, ili nakon toga ovaj zaključak, odnosno ovo glasanje sada? Dakle, baš smo u jednoj dilemi ono, mislim da je to pitanje trebalo postaviti u 78 vrijeme kada ste govorili hoćemo li objediniti i hoće li se otvarati rasprava. Kad smo o tome već odlučili ovo sve dalje je izlišno.
Hvala lijepa. Mislim da smo jasni kad je u pitanju način donošenja odluka. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, kad dođem sad u ured, u prostorije Kluba, poderaću Poslovnik i od sada ću samo poštivati ono što kaže gospodin Arnaut.
Hvala. Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Definitivno nije kolegi Lovrinoviću jer je ovo dobar navod što je sad rekao, dakle nije kriv, ali jeste kolegi Rančiću, ovaj. Dakle vidite, mi smo, predsjedavajuća je pitala ko je za to da se objedini rasprava. Dakle, tad još uvijek nismo otpočeli raspravu. Do tog trenutka je, odnosno do otpočinjanja rasprave još uvijek je neko od članova Predsjedništva imao vremena da ovdje dođe i prisustvuje raspravi. Onog trenutka kad je rasprava počela, a ja nisam u sali primijetio ikoga od članova Predsjedništva, ja sam iskoristio poslovničku mogućnost i upozorio na kršenje Poslovnika, i zahvaljujem predsjedavajućoj na dosljednoj primjeni tog Poslovnika. Dakle, Poslovnik je jasan, rasprava se ne vodi ako Dom ne odluči drugačije. Dom se o tome izjašnjavao i nije odlučio drugačije. Mislim da je ovo jedna od onih stvari gdje je Poslovnik i sav rezultat ovoga što se desilo više nego jasan. Hvala.
Hvala. Zastupnik Hazim Rančić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepo. Tačno je da je u članu 74. stav (1) piše – predlagač, odnosno predstavnik predlagača dužan je prisustovati sjednici Doma, ali stav (2) počinje sa riječima – članovi Predsjedništva BiH mogu, ne moraju, mogu, a članovi Vijeća ministara BiH imaju obavezu prisustvovati sjednicama Doma. Svi smo vidjeli da li su prisutni ili nisu. Vi ste uredno, primjenjujući Poslovnik, prešli na narednu tačku, objedinili smo mi kao Parlament, kao Predstavnički dom Parlamenta ove tačke po praksi ustaljenoj po kojoj smo i dosada radili, Vi kazali, to u stenogramu ima, da otvarate raspravu. Zahvaljujući tome, neki od kolega već diskutovali, oni ne bi mogli diskutovati da Vi niste otvorili raspravu i tek nakon svega toga, otvorene rasprave, pojavilo se pitanje hoćemo li ili 79 nećemo. Glasanje o objedinjavanju svih tačaka je stav Parlamenta. Da, objedinili smo ih, o svima ćemo raspravljati, znali smo mi, vidimo mi ko je prisutan, ko nije prisutan i mislim da bi u tom pravcu ...
Kolega Rančiću, gdje je tu ispravka krivog navoda? To je kronologija o kojoj smo mi govorili. Gdje je ispravka krivog navoda?
Stav, stav, kolega Arnaut tvrdi da članovi Predsjedništva moraju biti. Stav (2) kaže mogu, a ne moraju, mogu.
Zahvaljujem. Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Pa mislim, već je smiješno. Onaj, gospodine Rančiću, ima dalje, ima stav (3). Ja nisam ni spominjao ni stav (1), ni stav (2), hajde dalje čitajte, molim Vas. U slučaju odsustva predlagača akta, o njemu se ne raspravlja, osim ako Dom ne odluči drugačije. Ne može biti jasnije – u odsustvu predlagača akta. Hajmo opet nabrajati, predlagač akta Predsjedništvo, nesporno, odsutan nesporno, o njemu se ne raspravlja nesporno, osim ako Dom ne odluči drugačije, nesporno da Dom nije odlučio drugačije. Vrlo jasno, mislim da dalje zaista nema više svrhe.
Hvala. Hazim Rančić, povreda Poslovnika. Izvolite.
Stav (3) razumijem na način kojim ne sporim šta u njemu piše, ali kada Predstavnički dom glasa i izglasa da objedini sve tačke i kada predsjedavajuća da riječ i otvori raspravu i kolege počnu govoriti o tome, a bilo je govora, ja to razumijem kao stav Predstavničkog doma, da se objedini rasprava i otvorila se rasprava i vođena rasprava. Ja to razumijem kao stav Predstavničkog doma.
Ne vidimo gdje je bila povreda Poslovnika. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. 80 Dozvolit ćete da upozorim na potencijalnu povredu Poslovnika, vidim da se gospodin Džaferović prijavio. Gospodin Džaferović se prijavio za diskusiju, rasprava je okončana, diskusija se može voditi samo tokom rasprave. Ja Vas molim da, ovaj, uvažite tu činjenicu da ne može dobiti riječ.
Hvala Vam ljepa, imamo mi koji vodimo računa o tome, koji predsjedavamo. Evo, u ovom trenutku, znači, nema više replika po ovim pitanjima. Mi smo za raspravu, znači, izjasnili smo se drugi puta da nema rasprave, izjašnjavanja po ovoj točki dnevnog reda. Ovim smo iscrpili današnji dnevni red sjednice i dajem pauzu za glasanje do 17:30. Vidimo se ovdje na glasanju. Možemo li krenuti sa glasanjem? Da sačekamo malo jel'? Možemo li sa glasanjem krenuti? Molim vas pripremite se za glasanje. Idemo na točku 1. – Usvajanje Zapisnika sa 51. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Od ukupno 33 nazočna – za 24, protiv 1, suzdržanih 8. Federacija BiH, Republika Srpska, znači, postoji opća i entitetska većina. [[zajednička diskusija]]
/nije uključen mikrofon/
Molim?
... [[nije uključen mikrofon]] Da se Klub DF-a pojavi, možemo li napraviti malu pauzu?
Molim vas pošli smo sa glasanjem, u kasnoj smo, mislim nema smisla, ja mislim da svako ima odgovornost. Molim vas, glasujemo o usvajanju Prijedloga zakona u prvom čitanju. Od ukupno 34 nazočna – za 16, protiv 17, suzdržanih 1. Znači, ne postoji opća većina, konstatiram ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) Ponovite glasanje.
[[nije uključen mikrofon]] insistirao da je šef Kluba tražio ponavljanje glasanja.
Tražio je kad je ona rekla ... [[zajednička diskusija]]
Kad smo konstatirali, ja sam čula te ...
Ponovite, ponovite Borjana glasanje. [[zajednička diskusija]] Ma ne fali ništa da se ponovi glasanje.
Molim vas točka 6. – Prijedlog zakona o dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01-02-1-1503/17, od 15.06.2017. (prvo čitanje). Glasujemo o usvajanju Prijedloga zakona u prvom čitanju. Od ukupno 34 nazočna – za 17, protiv 17, nema suzdržanih. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo usvojili Prijedlog zakona o dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine, predlagatelja zastupnika Denisa Bećirovića. Prelazimo na točku 7. – Prijedlog zakona o dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnica Aleksandra Pandurević, zakon broj: 01-02-1- 1830/17, od 25.07.2017. (prvo čitanje). Glasujemo o usvajanju Prijedloga zakona u prvom čitanju. Od ukupno 34 nazočna – za 26, protiv 6, suzdržana 2. Postoji entitetska, postoji opća većina. Konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine, predlagatelja zastupnice Aleksandre Pandurević. Imali smo ovdje prijedlog zaključka Lazara Prodanovića, predlagatelj je povukao zaključak o njemu se ne izjašnjavamo. 83 Prelazimo na točku 8. – Izvješće Ministarstva sigurnosti BiH o trendovima migracija i aktivnostima na zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda migranata i tražitelja azila, s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, broj: 03/6-37-1226/17, od 12.05.2017. Glasujemo o usvajanju Izvješća. Od ukupno 37 nazočnih – 20 za, protiv 10, suzdržanih 7. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili Izvješće Ministarstva sigurnosti Bosne i Hercegovine o trendovima migracija i aktivnostima na zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda migranata i tražitelja azila. Prelazimo na točku 9. – Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj incijativi Senada Šepića koja glasi: „U skladu s člankom 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, predlažem obvezno uvrštavanje u dnevni red prve sljedeće sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH točke pod nazivom: Informacija o realiziranju ranijih zaključaka i incijativa o utvrđivanju najniže, zajamčene cijene i sigurnog otkupa poljoprivrednih proizvoda u BiH, te prijedlog mjera za odgovor na ovu incijativu“, broj: 01-50-1-1623/17, od 05.07.2017. Glasujemo o usvajanju Inicijative u drugom krugu glasanja. Od ukupno 38 nazočnih – za je 20, protiv 7, suzdržanih 11. Znači, postoji opća većina, entitetska nema 2/3 protiv. Konstatiramo da smo usvojili inicijativu u drugom krugu glasanja zastupnika Senada Šepića. Sad imamo usvajanje Zaključka zastupnika Senada Šepića. Treba li da vam čitam zaključke? ____________(?) Ne treba. Ne treba. Molim vas da se izjasnimo.
Možete li nam pročitati taj zaključak, molim Vas. Vratite glasanje nazad.
Molim vas ponovićemo glasanje, a prije toga: – Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH obvezuje Vijeće ministara da utvrdi načela i način utvrđivanja najniže zajamčene cijene i sigurnog otkupa poljoprivrednih proizvoda u BiH prema poznatim praksama zemalja i iskustvima iz regije i EU-a, rok za završetak ovih aktivnosti je 30 dana. Obvezuje se Vijeće ministara BiH da na temelju utvrđenih načela pokrene proceduru izvršenja ovih načela i prihvaćanja od strane nadležnih razina vlasti koje operativno pokrivaju ovo područje. Molim vas ponovite nam glasanje. Od ukupno 38 nazočnih – za 20, protiv 13, suzdržanih 5. Znači, postoji opća, ali ne postoji entitetska većina. 84 Idemo li odmah u drugi krug? ____________(?) Može. Može. Idemo u drugi krug glasanja. Od ukupno 38 nazočnih – za 19, protiv 13, suzdržanih 6. Znači, postoji opća većina, ali postoji 2/3 u Republici Srpskoj, što znači da tekst zaključaka zastupnika Senada Šepića nije dobio potrebnu većinu u drugom krugu glasanja. Idemo na točku 10. – Izvješće o utvrđivanju Prijedloga rang-liste kandidata za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvaliteta – podnositelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvaliteta, broj: 01,02-50-14-686-6,1/17, od 20.09.2017. Glasujemo o izboru Nedžme Džananović-Miraščija, Marinka Jurilja i Steve Pašalića za članove Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete. Gospodin Lalić je odustao od svog prijedloga za pojedinačno glasanje. Molim vas da se izjasnite. Od ukupno 38 nazočnih – za 23, protiv 12, suzdržanih 3. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo imenovali tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete u osobama: Nedžma Džanović-Miraščija, Marinka Jurilja i Steve Pašalića. Znači, članovi Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete. Idemo na točku 11. – Informacija Kolegija i predsjedatelja Vijeća ministara BiH o zaključku usvojenom na prethodnoj sjednici koji glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje predsjedatelja Vijeća ministara BiH Denisa Zvizdića da do sljedeće sjednice prikupi potpise zastupnika čiju podršku ima u svome radu, kako bi se u idućem razdoblju mogao donijeti stav o statusu Vijeća ministara BiH“ – predlagatelj točke: Sadik Ahmetović, broj: 01-50-1-15-52/17, od 20.09.2017. Ovako, zaključak uz ovu točku da glasi: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH da u dnevni red sjednice zakazane za 24.10.2017. uvrsti točku – Funkcioniranje Vijeća ministara BiH. Ja želim upoznati ovaj Dom sa stavom Kolegija temeljem Poslovnika, konkretno članka 100. koji govori o sazivanju zajedničke sjednice. Stavak (1) kaže – zajedničku sjednicu obaju domova Parlamentarne skupštine u daljem tekstu „zajednička sjednica obaju domova“ sazivaju predsjedatelji domova: a) u svim prilikama kada to ocjeni potrebnim Zajednički kolegij u svečanim prigodama i u iznimnim okolnostima na zahtjev Predsjedništva BiH. 85 Također, zajednička sjednica sukladno članku 172. je već zakazana na još jučerašnjoj sjednici Zajedničkog kolegija, a ona se sukladno Poslovniku održava, znači temeljem stavka (1) članka 172. najmanje jednom godišnje. Zajednički kolegij organizira posebnu zajedničku sjednicu obaju domova o temi – Zastupnici i izaslanici pitaju Vijeće ministara odgovara. Ja želim upoznati ovaj Dom da je ovaj zaključak u suprotnosti sa Poslovnikom ovog Doma i o ovom se ne bi trebali izjašnjavati. Tako da evo, vidim Damir Arnaut povreda Poslovnika. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pravilno ste pročitali član Poslovnika da zajedničku sjednicu oba doma Parlamentarne skupštine sazivaju predsjedavajući domova u svim prilikama kada to ocjeni potrebnim Zajednički kolegij. I upravo u tom pravcu ide prijedlog zaključka kolege Ahmetovića, jer se njime Zajednički kolegij poziva da to uradi, a ne saziva Dom već baš u skladu sa Poslovnikom mi ovdje usvajajući taj zaključak pozivamo Zajednički kolegij da izvrši svoju poslovničku dužnost, dakle sve je apsolutno fino posloženo.
Zahvaljujem. Još jednom konstatiram da je juče održan Zajednički kolegij i temeljem Poslovnika zakazao sjednicu 24.10.2017. u skladu sa Poslovnikom na način da se zajednička sjednica održava na temu – Zastupnici/izaslanici pitaju Vijeće ministara odgovara. Što se tiče inicijative u kojoj ste rekli, znači ne može jedan dom zadužit sve i da se izjasni Kolegij zajednički, pa niti drugi dom obvezati na zakazivanje neke sjednice na temu koju misli. Uvaženi zastupnik može, bilo koji, tražiti ili podnijeti inicijativu bez obzira da li je ona usvojena, a to je naravno stvar Zajedničkog kolegija da procijeni hoće li, a ja nemam pravo kao predsjedatelj jednog doma govoriti šta i kako će postupiti Zajednički kolegij kad je u pitanju zajednička sjednica. Evo, hvala lijepa. Nadam se da sam bila jasna. Damir Arnaut, jel' ostaje povreda Poslovnika? Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća, ali vi isto tako tu, vas troje niste Zajednički kolegij i onda ako ovaj Dom izglasa nešto što Zajednički kolegij ne, smatra da ne može izvršiti nek onda Zajednički kolegij donese odluku da neće da sazove, ali apsolutno je pravo, suvereno pravo ovog Doma da pozove Zajednički kolegij da to uradi, a onda Zajednički kolegij nek djeluje kako misli da treba da djeluje, ali vi niste, podsjećam vas, baš to što ste Vi rekli, vas troje niste Zajednički kolegij i ne možete onda donositi odluku u ime Zajedničkog kolegija.
Molim vas, uvaženi zastupnik Sadik Ahmetović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Vi tako vodite sjednicu da nas pozivate da izađemo odavde i da, da, da nema kvoruma, da ovaj Parlament, da ovaj Parlament nema svoj kapacitet da radi. Dakle, nemojte odlučivati u ime 86 Kolegija oba doma, ovdje piše da pozivamo Kolegij oba doma. Sazovite Kolegij, odbijte ovo, kažite da je u ovoj zemlji sve lijepo, kažite da u ovoj zemlji vladate suvereno, da oduzimate slobode čak i poslanicima, a kamo li običnom svijetu i sirotinji i preuzmite tu odgovornost na sebe. Dakle, ja vas pozivam da sazovete Kolegij i obavijestite, evo mene lično kao predlagača, da ne želite da Vijeće ministara podnese, dakle da se raspravlja o funkcionisanju Vijeća ministara, dakle ja nemam ništa protiv. Hvala lijepo.
Nikola Lovrinović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Dobro, a za tako šta nam je onda potrebna Vaša inicijativa prema Zajedničkom kolegiju, ... da se mi danas ovdje izjašnjavamo. A ja pitam Kolegij hoćemo li se mi danas izjasniti o Informaciji kako je točka bila dnevnog reda? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa šta smo radili, hoćemo li se izjasniti o Informaciji koja je točka dnevnog reda? Dajte nam Informaciju da se izjasnimo o njoj, ja ne znam šta radimo. [[zajednička diskusija]]
Molim vas, imamo ovdje Sadik Ahmetović, rasprava, mi se sad izjašnjavamo i nema rasprave po ovim točkama dnevnog reda. Nakon ovih ispravki navoda koji su bili, ja ću još jednom ponoviti uvaženim zastupnicima ono što sam rekla. Znači Zajednički kolegij je održan i zakazao po Poslovniku sjednicu na koju se vi pozivate, a to je 24.10.2017. godine, poziv za Zajednički kolegij. Ovaj put je po redoslijedu poslovničkom bio od strane Doma naroda. Ni na kakav način ni ja, niti sebe stavljam u funkciju bilo čega, ne ulazim u sadržaj nego želim da u potpunosti radimo u skladu sa Poslovnikom. Vaše je pravo da inzistirate, da tražite i na nekoj drugoj sjednici, ali želim vam još jednom ponoviti, da je ova sjednica sa utvrđenim dnevnim redom već zakazana, znači u skladu sa Poslovnikom. Tako da evo, ukoliko želite možete ostati, možete inzistirati neka ovaj Dom zaključi, ali mislim da sam rekla nešto što je u skladu sa Poslovnikom, a vi izvolite. Povreda Poslovnika, Zaim Backović. Izvolite.
Obraćam se Vama, sekretaru Doma. Gospodine sekretaru da li sam ja ovdje poslanik u ovoj Skupštini? Da li ja imam ista prava kao i ostali poslanici? Zašto dio stenograma u kojem je rečena notorna laž nije podjeljena kada sam dao da se podijeli svim poslanicima? O čemu se radi, jesmo li, je li mi ovdje imamo svi ista prava ili ima neko veće, neko manje pravo? 87
Molim Vas, gdje se radi o povredi Poslovnika, navedite nam?
Pročitajte šta piše o vrijeđanju poslanika, gospodine sekretaru, o uvredi poslanika i izrečenoj neistini i laži, pročitajte.
Molim Vas, zastupniče.
Vi ste dužni da to tumačite.
Sadik Ahmetović povreda Poslovnika.
Ja sad ništa Vas ne razumijem, dakle Vi ste rekli na zahtjev Doma i Vi poslušali Dom kojem ne predsjedavate, a nećete poslušati Dom kojem predsjedavate. Dakle, na zahtjev Doma naroda sazivate sjednicu.
Gdje je povreda Poslovnika, molim Vas, pozovite se na povredu Poslovnika?
Molim Vas stavite zaključak na glasanje. Dakle, da ...
Damir Arnaut povreda Poslovnika.
Kolegij odgovori na ovo što smo ga pitali, a ne Vi.
Razumjela sam Vas, zastupniče. Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Dakle, ponovo član 100. i član 165. Poslovnika - ostali akti. Zaključak je akt koji se donosi o pitanjima koja se tiču postupka o pojedinačnoj stvari. Dakle, apsolutno ne postoji osnov, jer kaže ovdje jasno – glasanje o aktima iz stava (1) ovog člana, dakle i o zaključcima, obavlja se u skladu sa utvrđenim načinom odlučivanja u Domu. Nema osnova da ne stavite ovo na dnevni red, pogotovo nema osnova ako je obrazloženje 88 da je za taj dan već zakazana posebna sjednica. Da li bi bilo prvi put da se isti dan održe dvije sjednice? Da li nešto smeta da se isti dan održe dvije posebne sjednice? Dakle, stavite zaključak na glasanje, a onda nek Zajednički kolegij obavi svoj posao, a ne da ovaj Kolegij jednog Doma odlučuje u ime oba kolegija. Sve što tražimo je da se stavi na glasanje.
Niko nije rekao da će ovaj Dom ili ovaj Kolegij odlučiti u ime Zajedničkog, ponašali smo se u skladu sa Poslovnikom. Dužna sam bila upozoriti na ove poslovničke odredbe koje govore o prijedlogu zaključka koji je ovdje, niko nije rekao u ovom trenutku da nećemo staviti prijedlog. Ovaj Dom nek se izjasni danas i o ovom prijedlogu zaključka, kao i o mnogim drugima koji nisu u skladu sa Poslovnikom. U ovom trenutku pozivam vas da se izjasnite o prijedlogu zaključka Sadika Ahmetovića uz točku 11. – Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH poziva Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine da u dnevni red sjednice zakazane za 24.10. uvrsti točku – Funkcioniranje Vijeća ministara BiH. Molim vas da se izjasnite. Od ukupno 38 nazočnih – za 21, protiv 16 ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim Vas, jeste tražili ponavljanje? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]