Poštovane kolegice i kolege, dobar dan vam želim. Prelazimo na točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o privatnoj zaštiti, drugo čitanje, P.Z. br. 635; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85 Ustava RH i čl. 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagatelja, poštovanog državnog tajnika u Ministarstvu unutarnjih poslova, g. Žarka Katića da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče HS-a, poštovane gđe. zastupnice i gospodo zastupnici. Pred vama se nalazi Konačni prijedlog Zakona o privatnoj zaštiti. Vlada RH želi ojačati djelatnost privatne zaštite i nakon što je ovaj zakon bio na snazi gotovo 17 g. sa dvije manje novele 2011. g. predlaže novi Zakon o privatnoj zaštiti radi poboljšanja ove djelatnosti, tjelesne i tehničke zaštite u praksi. Privatna zaštiti u RH prema sada trenutno važećoj legislativi uređena je Zakonom o privatnoj zaštiti iz 2003. g. i obzirom na taj protek vremena i potrebu usklađenja sa suvremenim tehnikama i tehnologijama zaštite bilo je nužno prići izradi novog suvremenijeg propisa kojim će se podići kvaliteta tada pravnih i fizičkih osoba koje se bave privatnom zaštitom. Kad govorimo o pravnim i fizičkim osobama, trenutno u RH privatnu zaštitu obavljaju 253 trgovačka društva za tjelesnu i tehničku zaštitu, 115 obrta tehničke zaštite i 147 unutarnjih čuvarskih službi, a ukupno je aktivno preko 16,5 tisuća osoba koje imaju dopuštenje MUP-a za obavljanje djelatnosti privatne zaštite. Jednako tako, izobrazbu za privatnu zaštitu, za izobrazbu čuvara i zaštitara, provodi 49 ustanova od kojih su, koje su trenutno od MUP-a ishodile propisana odobrenja za svoj rad. Općenito i važeći zakon, a to nastavlja i zakon koji je sada, konačni prijedlog zakona koji je sada pred vama, uređuje sljedeća pitanja, to su uvjeti i načini obavljanja djelatnosti privatne zaštite, dakle one djelatnosti koju ne obavlja, odnosno ne osigurava država ili iznad opsega koji osigurava država. Pritom vrijeme tržišni uvjeti za te tvrtke. Nadalje, daje se mogućnost obavljanja djelatnosti privatne zaštite članicama EU. Postoji mogućnost obavljanja djelatnosti privatne zaštite na javnim površinama, pritom obuhvat privatne zaštite je sljedeći, dakle, osiguravanje mirnih prosvjeda i javnih okupljanja, osiguranje poslovnih i stambenih prostora, neposredna tjelesna zaštita, zaštita prirodnih dobara i okoliša i zaštita i pratnja novca, vrijednosnih papira i dragocjenosti. Zaštitarske tvrtke i obrti obvezuju se na sklapanje ugovora za obavljanje ovih poslova privatne zaštite, a zaštitarske tvrtke i obrti dužni su nadoknaditi svaku štetu koju prouzroče obavljanjem poslova privatne zaštite te dužne su vratiti sredstva za naknadu štete. Propisani su uvjeti za izdavanje odobrenja za djelatnost privatne zaštite, za tvrtke i za obrte, zatim uvjeti za izdavanje dopuštenja odnosno licence za fizičke osobe, čuvare, zaštitare i po sadašnjem zakonu i zaštitare i tehničare, a novi zakon propisuje još 2 dodatne kategorije osoba, fizičkih osoba koje obavljaju privatnu zaštitu, detaljno se propisuje izobrazba čuvara i zaštitara koju provode ustanove, a ispite MUP. Posebno su propisane ovlasti čuvara i zaštitara od provjere identiteta osoba, davanje upozorenja i zapovijedi, privremenog ograničenja slobode kretanja, pregleda osoba, predmeta i prometnih sredstava, osiguranja mjesta događaja, uporabe zaštitarskog psa, uporabe tjelesne snage i na koncu uporabe vatrenog oružja. Detaljno su propisane ispitivanje ocjene zakonitosti primjene ovlasti zaštitara i čuvara, dakle kad oni uporabe svoje ovlasti, a također, i provedba upravnog inspekcijskoga nadzora MUP-a nad ovom djelatnošću privatne zaštite. Ono što su razlike između prvoga i između važećeg zakona i zakona o, prijedloga zakona koji su ovdje pred vama, jesu da se privatna zaštita utvrđuje sada, prvenstveno kao sigurnosna djelatnost, ne više samo kao uslužna. Dakle, jak naglasak u ovom konačnom prijedlogu zakona je na djelatnosti privatne zaštite kao sigurnosnoj djelatnosti, utvrđuje se metodologija procjene rizika prije uspostave privatne zaštite. Naime, propisuje se obveza izrade prosudbe ugroženosti objekta prostora ili osoba kojom će se odrediti stvarna razina rizika u ovisnosti od vanjskih i unutarnjih čimbenika ugroženosti te sukladno tome primijeniti i odgovarajuća i vrsta i kvaliteta zaštite. Uvode se obveze pravnih osoba i obrtnika koje su vlasnici ili korisnici objekata kategoriziranih u prvu ili drugu kategoriju da zaduže osobu za organizaciju i unutarnji nadzor provedbe sigurnosti. Time će se podići razina organizacijskim mjera u štićenim gospodarskim objektima i prostorima sa višim kategorijama ugroze. Propisuju se detaljniji uvjeti koje moraju ispuniti pravne osobe i obrtnici te fizičke osobe koje dolaze sa područja EU. Ti subjekti mogu u Hrvatskoj obavljati, registrirati podružnicu i izdvojeni pogon i tako obavljati svoju djelatnost. Uvode se i definiraju se uvjeti i način obavljanja povremenih i privremenih poslova privatne zaštite prvenstveno radi potrebe, dakle specifičnih situacija za štićenje objekata u kraćem razdoblju koje zahtijevaju korisnici obično koji su izvan RH. Proširuje se mogućnost obavljanja djelatnosti privatne zaštite na osiguranje i pratnju pri distribuciji pošiljaka te transportu osoba uz prethodno odobrenje MUP-a. Propisuje se obveza zaštitara da pri uočavanju štetnih događaja sa svog radnog mjesta reagira i primjeni ovlasti iznimno i izvan perimetra zaštite, ali samo ako je ugrožena neprovedivost osobe te znatno dakle postoji rizik od znatnog umanjenja vrijednosti imovine koja je predmetom zaštite. Konačnim prijedlogom zakona propisuje se da se svi poslovi privatne zaštite obavljaju temeljem ugovora o rada na određeno ili neodređeno vrijeme. Do sada su se neki poslovi mogli obavljati i temeljem ugovora o djelu. Ovim prijedlogom zakona daje se mogućnost i obrtnicima da obavljaju poslove tjelesne zaštite, po važećem zakonu mogli su obavljati samo poslove tehničke zaštite. Uvodi se nadalje sigurnosna provjera ne samo za odgovorne osobe u pravnim osobama i u obrtu za koje je ona i dosada bila propisana već i za druge osobe iz registra osnivača trgovačkog društva. Naime, daje se mogućnost ministarstvu da zatraži provedbu sigurnosne provjere u slučaju sumnji o prekršajnoj ili kaznenoj evidenciji i drugih osoba koje su upisane u registar trgovačkog društva ili obrt i registar i koje mogu ili imaju utjecaja na poslovanje tvrtke odnosno obrta, a sve sukladno odredbi Članka 13. stavak 2. Zakona o sigurnosnim provjerama. Operativna provjera za fizičke osobe kad se prije izdavanja licence provodi se samo iznimno, nije dakle obvezan uvjet za sjecanje licence čime se i skraćuje vrijeme izdavanja dopuštenja, ali ukoliko postoji sumnja prema, pretragom evidencija da određena udostojnost određene osobe za obavljanje ovih poslova ta se operativna provjera ona će se provesti. Propisuje se nadalje da za čuvara kao stručna sprema osnovna, kao minimum stručne spreme osnovna škola umjesto dosadašnje niže stručne spreme, a to je u stvari bila jednogodišnja ili dvogodišnja srednja škola za pomoćne radnike. Dakle, od sada bi bila dovoljna škola kao minimalni stupanj obrazovanja za obavljanje ali samo čuvarskih poslova. Držimo da čuvar obavlja poslove najmanje razine rizika, a obzirom na nedostatak radnika u ovoj djelatnosti kao i u nekim drugima mislimo da ne postoji rizik da će te osobe svoj posao obavljati lošije nego one koje imaju nižu stručnu spremu. Konačnim prijedlogom zakona uvode se i dvije nove kategorije zaštitara, zaštitar specijalist i zaštitar izrađivač prosudbe ugroženosti. Detaljnije se razrađuje postupak upućivanja na izvanredni zdravstveni pregled osoba koje obavljaju poslove privatne zaštite. Naime, ukoliko se tijekom provedbe inspekcijskih nadzora uopći primjetno odstupanje od uobičajenog ponašanja osobe koja obavlja poslove privatne zaštite te posumnja u njezinu daljnju sposobnost navedenih poslova, posebice onih poslova gdje se može uporabiti i tjelesna snaga, vatreno oružje i druga ozbiljna sredstva prisile tada takva osoba će se uputiti na izvanredni zdravstveni pregled. Na koncu od ostalih novina izdvojio bih propisivanje osnivanje povjerenstva za postupak ocjene zakonitosti primjene ovlasti. Držimo da je to vrlo bitno da se ovlasti primjenjuju zakonito i svrsishodno. Za one blaže ovlasti kao što su utvrđivanje identiteta, izdavanje upozorenja i zapovijedi, pregled osoba itd., bit će nadležno povjerenstvo na području svake policijske uprave, a kad su u pitanju primjene onih ovlasti koje može dovesti do ozbiljnih povreda drugih osoba osniva se povjerenstvo u sjedištu ministarstva i ono će ispitati sve takve primjene ovlasti kao što je dakle uporaba tjelesne snage, zatim zaštitarskog psa ili vatrenoga oružja, međutim godišnje otprilike imamo oko 200-tinjak prosječno primjena ovlasti koje, čija se zakonitost propituje, od kojega se utvrdi samo nekoliko da su nezakonite i prema takvim osobama se pokreću odgovarajući postupci. Na koncu bih iznio nekoliko najvažnijih razlika između Konačnog prijedloga zakona i Prijedloga zakona u prvom čitanju, naime prihvaćene su odredbe Odbora za zakonodavstvo koje se odnose na tehničko, nomotehničko uređenje propisa i određene terminološke intervencije, dakle uskladbu materijalnih i prekršajnih odredbi u skladu sa Posebnim propisima o obrazovanju, zatim odredbe, primjedbe Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost u dijelu uskladbe sa Zakonom o sigurnosnim provjerama, uvjeta za nošenje oružja, zaštitara specijalista, te provedbe izvanrednih zdravstvenih pregleda. U drugom čitanju su prihvaćene i neke odredbe ministarstava koje su, dakle dale primjedbe na Konačni prijedlog zakona, prihvaćena su određena pojašnjenja i saborskog zastupnika g. Stričaka i vezano za pojašnjenje povremenih i privremenih poslova i na pojmovnik ovoga zakona, te saborskog zastupnika Petra Škorića koji ukazuje na primjenu provedbe zaštitarskih poslova u štićenim objektima od posebnog značaja, primjerice u zračnim lukama. Saborska zastupnica gđa. Sonja Čikotić je zatražila podatak o prosječnoj starosnoj dobi zaposlenih na zaštitarskim poslovima u RH, te broj godišnjih nadzora zaštitarskih tvrtki, odgovoreno je dopisom MUP-a od 30. svibnja 2019.g. Nisu prihvaćene određene primjedbe Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost u dijelu koje ukazuju na mogućnost prevlasti stranih zaštitarskih tvrtki u odnosu na one iz RH, te koje se odnose na zaštitu objekata krtične infrastrukture od nacionalnog interesa. Nisu prihvaćene primjedbe saborskih zastupnika g. Lipošćaka, Marasa i Vlaovića koje se odnose na socijalni status osoba jer ovim zakonom ne možemo bitno utjecati na, na ta pitanja, to su pitanje tržišnih odnosa, može se dakle samo jasno propisati obavljanje djelatnosti, uvjeti, uvjeti koje moraju ispunjavati osobe koje obavljaju te poslove i redovito vršiti nadzor, naravno nije dovoljan samo nadzor ovlaštenih inspektora MUP-a koji je redovit i temeljit i primjerice u 2017.g. obavljeno je ukupno 4570 nadzora tvrtki i obrta privatne zaštite, pri tome još su obavljene i preko 2200 nadzora novčarskih institucija, dakle banaka, štedionica i drugih, kladionica itd. U 2018. obavljena su 3323 nadzora djelatnosti privatne zaštite, dakle tvrtki i obrta i 2080 nadzora novčarskih institucija, a u prvih 6 mjeseci prošle godine još se sumiraju svi podaci imat ćemo ih, do kraja mjeseca je obavljeno oko 2000 nadzora novčarskih institucija. Dakle, međutim pri tome naravno trebaju svoje obveze vršiti i druge inspekcije kao što su, ne znam, inspekcije rada, zaštite na radu, sanitarna i mnoge druge. Nije prihvaćena primjedba na razinu stručne spreme saborskog zastupnika g. Čuraja, dakle koji se odnosi na stručnu spremu koja se propisuje za čuvare, isto tako ni primjedba saborskog zastupnika g. Đujića koja se odnosi na ulogu privatne zaštite u migrantskoj krizi i na koncu, primjedba saborskog zastupnika g. Ostojića u svezi statusa saborske straže, držimo da to treba riješiti posebnim zakonom. I na koncu, na temelju ovog zakona predviđa se donijeti 14 podzakonskih akata odnosno pravilnika kojim će se još dodatno regulirati djelatnost privatne zaštite. Poštovane gđe. zastupnice, gospodo zastupnici hvala vam na našoj pozornosti i ako bude nekih pitanja ja ću nastojati na njih odgovoriti. Hvala vam najljepša.
Zahvaljujem državnom tajniku na obrazloženju Konačnog prijedloga zakona. Imamo replike, poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS. Uvaženi državni tajniče, ne slažem se s vašom tvrdnjom da ovaj zakon ne može pridonjeti statusu ili materijalnom stanju zaposlenika u zaštitarskoj djelatnosti. Naime, napori Vlade RH, ne samo vašeg ministarstva, nego drugih ministarstva nadležnih bi trebali ić u tom smjeru da se konačno potpiše kolektivni ugovor, nacionalni kolektivni ugovor u zaštitarskoj službi, nakon toga bi vi, evo ja ću vam predložiti amandman, pa razmislite dobro o njemu, u čl. 12. gdje se daje odobrenje za obavljanje djelatnosti privatne zaštite gdje je jedan od uvjeta, evo točka 8. neka bude poštivanje kolektivnih ugovora koji budu u budućnosti potpisani, dakle samo one, one, oni, one pravne i fizičke osobe koje budu poštivale kolektivne ugovore u vezi isplate plaća i drugih materijalnih prava za zaštitara da mogu dobit od ministarstva odobrenje za djelatnost, na taj način bi se povećala materijalna primanja zaštitara.
Zahvaljujem. Slijedeća replika poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, evo spomenuli ste i sami vezano uz neke prijedloge iz prvog čitanja koje sam i ja imao nisam sada samo shvatio u vašem izlaganju koje su jednogodišnje ili dvogodišnje srednje škole, to mi nije bilo baš jasno. Ono što i dalje želim inzistirati i probat ćemo amandmanom je zapravo što se želi sa tim smanjivanjem uvjeta. Ja shvaćam da treba proširiti mogućnost zapošljavanja, međutim mi imamo u članku 20. stavku 2. govori da se p oslove zaštita mogu povjeriti i čuvaru ako ispuni uvjete. Dakle tu uvjeti nisu sporni, tu je sporna cijena rada. Čuvar ima nižu plaću. Znači mi ovim utječemo na samu osnovnu cijenu rada i mi ćemo nekoga zaposliti na poslove čuvara koji ima srednju školu, što je meni bilo upitno i koji će položiti razliku ispita i moći će imati sve kao zaštitar, ali će se on zvati čuvar, a obavljat će poslove zaštitara i imat će plaću kao čuvar. Znači tu bi trebalo to naći da onda bude i adekvatno plaćen ako obavlja poslove, a ne da ima jedno radno mjesto, a radi drugi posao. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću repliku, poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Državni tajniče, vi ste u uvodnom izlaganju ono što stoji u zakonu govorili između tehničke zaštite i zaštita privatnih osoba. Nama se čini da kada je riječ o zaštiti privatnih osoba da su to međusobni dogovori da to zaista sve može biti fleksibilnije, ali tu o osobnoj zaštiti kada je riječ i kada je riječ o privatnim osobama je uvijek problem njega odnosa prema drugoj odnosno prema trećoj osobi. Tako da bi tu bilo dobro, već je u drugo čitanju, mi ćemo vidjeti u tom smislu da možda predložimo neki amandman odnosno da pojasnim. Osobna zaštita je razlika jer je neki pojedinac odlučio nekog da ga štiti jer misli da je od službene osobe, ali uvijek taj odnos kako će taj koji osobno nekoga štiti reagirat na nekakav lošiji odnos nekog drugog, dakle to je ono otprilike da se ne vraćam na nekakve filmove što imamo prilike vidjeti, ne bi bilo dobro da nam se to u Hrvatskoj dešava.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Zakon o privatnoj zaštiti donosi u svrhu sigurnosti, kvalitete zaštite, sigurnosti ljudi koji rade u zaštiti i njihovoj kvalifikaciji, međutim činjenica je da se naši građani osjećaju nesigurni zbog nerada baš policije. Pa evo jedno pitanje, iskoristit ću ovaj trenutak, a govorit ću to i u pojedinačnoj raspravi, a mogu se prijaviti i u ime kluba, već prije tri mjeseca prijavio sam nesigurnost naših roditelja za svoju djecu koji se prevoze u autobusima koji svaki mjesec izgore barem jednom mjesečno. Prije tri mjeseca sam poslao to inspekciji, inspekcija je to poslala MUP-u da će poslati nalaz, niko ništa ne poduzima za sigurnost naše djece u prijevozu. Roditelji doslovno evo u Cetinskoj krajini i na cijelom području RH prevoze se njihova djeca u autobusima starim 30 godina, ko da ste ih stavili u atomsku bombu. Zbog čega ne želite govoriti o tom problemu jer je očito tu isključivo korupcija do bola.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Sljedeća replika poštovani kolega Saša Đujić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine Katić. Ovo je iznimno važan zakon, vrlo je važan zakon kolikogod možda se i gleda na njega kao ne baš tako važan, a vi ste u ovom svom izlaganju isticali razlike između prvog i drugog čitanja, između ovog zakona i aktualnog zakona i to je upravo zašto je važan jer znate koje su razlike između prvog i drugog čitanja? Razlike su da je sigurnosna situacija u Hrvatskoj još lošija nego što je bila kada smo imali prvo čitanje. Dakle ja sam u prvom čitanju govorio o migrantskoj krizi i situaciji koju proživljavaju stanovnici Hrvatske na migrantskoj ruti u međuvremenu se dogodio ovaj pokolj u Splitu, dešavaju se iznude bivših policijskih djelatnika, dakle sigurnosna situacija je Hrvatskoj nikad gora i sve više i više građana će nažalost morati pristupiti osobnoj zaštiti i zbog toga bi ovaj zakon trebalo još proširiti jer država i vaše ministarstvo očito nisu sposobni garantirati osobnu sigurnost građana i morat će da ne uzimaju stvar u svoje ruke, morat će pristupati osobnoj zaštiti i zato je trebalo ovo još više proširiti.
Zahvaljujem kolega Đujić. Sljedeća replika poštovana kolegica Snježana Sabolek. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče. Pa evo problem o kojem se puno govori, ali se zapravo jako malo čini ili se ne čini ništa. 7% stanovništva radi 70% kaznenih djela u Međimurju, tu je problem i to veliki problem. Ja bih pitala kako riješiti taj problem, a pročitat ću vam i konkretni slučaj. Eto prošli ponedjeljak je u dućan ušao dječak od 12 ili 13 godina, prišao pultu i tražio me 50 kuna, a kada sam odbila rekao je da mu dam 20. kada mu nisam dala počeo je vikati da će doći s pištoljem i evo ga za 20 minuta. Uperio je pištolj preko stakla i govorio da će me ustrijeliti. To je svakodnevnica skoro u Međimurju i mislim da je hitno pristupiti takvom problemu i osigurati ljudima bolju zaštitu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Vlaho Orepić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, gospodine tajniče. Gospodin Čuraj je rekao što se tiče stručne spreme, pa ne bi se tu ponavljao, ali najosjetljiviji dio ovdje što želim skrenuti pažnju i što smatram da je nedopustivo. Znači pazite, vi ste stavili status zaštitar izrađivač prosudbe sigurnosne ugroze. Znači da li to znači da ćemo mi dati sigurnosnim tvrtkama koje se bave s tim da samostalno na svoj način vrše sigurnosne prosudbe određenoga ambijenta, određene radnje, postupka, složenih postupaka itd.? To je iznimno kritični trenutak koji će nas dovesti u situaciju odnosno mogućnost da oni banaliziraju sigurnosne uvjete čito da bi ostvarili posao, tako da skrećem pozornost. Ovo je iznimno bitno da se reagira i ograniči da kompetencije sigurnosne prosudbe ne mogu biti na pojedinačnoj sigurnosnoj tvrtci.
Zahvaljujem. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Hoćete odgovor, izvolite državni tajniče.
Poštovani gospodine zastupniče. Trenutno i po ovom važećem Zakonu o privatnoj zaštiti i po Zakonu o zaštiti novčarskih institucija određene tvrtke ili obrti obavljaju procjenu ugroženosti, daju dakle procjenu ugroženosti i plan zaštite. Primjerice kod banaka i drugih novčarskih institucija, ali taj plan, ta prosudba procjena ugroženosti dolazi na verifikaciju u MUP gdje stručne osobe pregledavaju da ne bi netko napisao ili išao in favore banci da manje plati itd., dakle mora proći verifikaciju ta procjena ugroženosti da bi ona bila odobrena i da bi se recimo u nekom slučaju odobrile možda manje mjere zaštite od propisanih. Primjerice ako se poslovnica nalazi tik pored policijske postaje ili neki drugi u nekom objektu koji već se štiti posebno, nekom trgovačkom centru i slično. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Petar Škorić. Izvolite kolega.
Dobro jutro svima. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege Vlada RH je 2019. uputila u proceduru Prijedlog Zakona o privatnoj zaštiti. Inicijativa za donošenje novog zakona pokrenuta je u MUP-u prije svega radi poboljšanja primjene tjelesne i tehničke zaštite u praksi. Potreba za promjenama utvrđena je kroz promjenu, provedbu nadzora važećeg Zakona o privatnoj zaštiti koji provode inspekcijska tijela ministarstva te kroz primjedbe od strane obveznika zakona odnosno od poslodavaca, korisnika i sindikata, a sve skupa s ciljem kvalitetnijeg normativnog uređenja i unapređenja sektora privatne zaštite u uvjetima recentnih sigurnosnih okolnosti. Privatna zaštita spada u sigurnosnu gospodarsku granu i bavi se problematikom zaštite građana i imovine čime pruža potporu i nadopunu temeljnoj zaštiti države. Primjenjuje se i u slučajevima kada korisnik unatoč osiguranoj javnoj zaštiti želi povećati i vlastitu zaštitu iznad one koju mu osigurava država. Podsjetio bih da se zaštitarska djelatnost na području RH svoju ekspanziju doživljava razvojem legislative koja obuhvaća područje sigurnosti sredinom '90.-tih godina prošlog stoljeća. Prvi propis kojim je navedena materija uređena u RH je Zakon o zaštiti osoba i imovine iz '96. godine i kasnije je imao svoje dorade koji postavlja temelje obavljana zaštitarske djelatnosti. Razvojem privatnog vlasništva zaštitarstvo prerasta u ozbiljnu gospodarsku granu kako na polju tjelesne zaštite tako sve više i razvojem tehnologije u sferi tehničke zaštite. Raste broj zaštitarskih tvrtki, a potražnja za kadrovima iz zaštitarske struke postaje sve veća. Porastom aktivnosti na području zaštitarstva osuvremenjuju se i propisi, pa se slijedom toga doneseni i danas važeći Zakon o privatnoj zaštiti 6803 koji je dva puta do sada izmijenjen, a prvenstveno radi odredbi kojima se djelatnost usklađuje sa direktivama EU, ali i odredbi kojima su donekle su regulirala socijalna prava zaštitara posebice odredbi o duljini njihovog radnog vremena. Zakonom o privatnoj zaštiti kao i obveznicima primjene obuhvaćena su 253 trgovačka društva za tjelesnu i tehničku zaštitu, 111 obrta tehničke zaštite i 147 unutarnjih čuvarskih službi od ukupno 16.447 aktivnih osoba s dopuštenjem za obavljanje poslova privatne zaštite. Izobrazbu koju, koja, koju obavljaju poslove privatne zaštite provodi, provode 49 ustanove koje su za to dobile posebno ovlaštenja i dopusnice od MUP-a. Napominjem da u posljednjih 10-tak godina privatna zaštita nameće se sve više kao značajna sigurnosna grana i potreba zaštite osoba i imovine ne samo u opsegu isključivo privatnog vlasništva već i u sklopu općih, društvenih, gospodarskih i drugih aktivnosti koje se odvijaju u javnom sektoru i sveukupnom društvenom okruženju. Slijedom toga treba istaknuti i da Strategija nacionalne sigurnosti predviđa uključivanje pravnih subjekata iz sektora privatne zaštite u sustav domovinske sigurnosti što predstavlja dodatan razlog da se privatna zaštita osuvremeni te da se podigne kvaliteta razine obavljanja zaštitarskih poslova kao i činjenica da se povećava udio privatne zaštite u pružanju sigurnosti na važnim objektima s povećanim sigurnosnim rizikom poput zračnih luka i sl., što je propisano i u drugim zemljama EU i svijeta i što postaje svojevrstan trend. Poznato nam je da su naoružani zaštitari dijelom sigurnosnih aktivnosti u zračnim lukama u Sjedinjenim Državama u Kanaci, Ujedinjenom Kraljevstvu, u Švedskoj, Singapuru i mnogim drugim pri čemu djeluju operativno u suradnji sa policijom ili su zaduženi za preventivni pregled prtljaga i osoba prilikom ulaska u zrakoplov. Da bi privatna zaštita mogla učinkovito ostvarivati svoje zadaće mora se ustrojiti i učinkovita djelatnost privatne zaštite u kojoj će djelovati osposobljeni, obučeni i opremljeni zaštitari kako za preventivno operativno djelovanje u okolnostima visokog rizika djelujuću primarno preventivno i kao podrška policije, tako i za operativno djelovanje kada se za to ukaže potreba. S obzirom na potrebe suvremenog društva u odnosnu na zaštitarsku djelatnost konačnim prijedlogom zakona se radi postizanja više razine kvalitete uvode i nove kategorije osoba koja se to postiže te se proširuju ovlasti u primjeni nekih novih tehnoloških rješenja posebice u uporabi sredstava prisile. Značajno je istaknuti, dakle uvodi se metodologija procjene rizika prema prihvaćenim i potvrđenim standardima čime privatna zaštita dobiva svoj puni smisao u dijelu uspostave odgovarajućih mjera zaštite u odnosu na stvarnu razinu rizika u društvu čime se ide sve prema zaštiti krajnjih korisnika. Regulira se status pravnih osoba i obrtnika koji obavljaju djelatnost privatne zaštite fizičkih osoba koji obavljaju poslove privatne zaštite uzimajući u obzir i činjenicu da je RH članica EU te se zakonom izjednačuju uvjeti poslovanja pravnih osoba sa sjedištem u RH odnosno hrvatskih državljana i stranih privatnih fizičkih osoba, a ubrzava se i postupak ishođenja odobrenja i dopuštenja. Zatim, ovlašćuje se MUP za provođenje dodatne provjere pravnih i fizičkih osoba koje upravljanju zaštitarskim tvrtka ili su dijelom vlasničke strukture trgovačkih društava i obrta. Skraćuje se i vrijeme za ishođenje dopuštenja da većinu fizičkih osoba i obrta da bi taj postupak po novom zakonu trebao trajati manje od mjesec dana, a s obzirom da se samo i iznimno propisuje provođenje operativnih provjera za fizičke osobe ako se ukaže sumnja na počinjenje određenih protupravnih radnji osoba koje obavljaju poslove privatne zaštite koja se temelji na podacima iz kaznenih i prekršajnih evidencija, te drugim prikupljenim informacijama ili saznanjima. Nadalje, smanjuje se i potrebna razina kvalifikacije za čuvare čime se normativno pokušava ostvariti učinak za socijalno osjetljive skupine, socijalni status građana odnosno društva u cjelini, posebice u odnosu na nezaposlene osobe s obzirom da se ovim zakonom utvrđuje mogućnost da čuvarske poslove koji spadaju u manje zahtjevne sigurnosne aktivnosti mogu obavljati osobe koje su uz ostale propisane uvjete imaju završenu samo osnovnu školu, dosad je, podsjećam, bila potrebna najmanja niža stručna sprema. Podsjetio bih, evo budući su kolege i spominjale da je prema podacima HZZ-a, dakle u RH 30365 nezaposlenih osoba sa završenom osnovnom školom, propisivanje navedenih uvjeta otvara se mogućnost i tim osobama koje imaju samo završenu, dakle osnovnu školu da ishođenjem dopuštenja za obavljanje čuvarskih poslova zasnuju svoj radni odnos i da mogu doprinositi i sebi i društvu u cijelosti. Zatim propisuje se osnivanje Povjerenstva za provjeru zakonitosti postupanja zaštitara kod primjene ovlasti, takva povjerenstva postojati će u svakoj policijskoj upravi, te jedno središnje na razini MUP-a koje će se baviti slučajevima u kojima je nastupila teška tjelesna ozljeda kada je upotrebljeno oružje ili kada je nastupila smrt. Također stvaraju se i pretpostavke za užu suradnju sa strukovnim udrugama i organizacijama temeljenim na zaštitarskoj djelatnosti čime se postiže značajna i višestruka korist, povećava se opća sigurnost društva temeljem koje se bolje razvija i gospodarska djelatnost u sigurnom okruženju, razvija se zaštitarsko tržište, povećava se standard osoba koje obavljaju zaštitarsku djelatnost, mijenja se percepcija o privatnoj zaštiti kao djelatnosti upitne kvalitete i repozicionira iz uslužne ili komunalne u temeljnu sigurnosnu djelatnost. Također stvara se i razvija sigurnosna kultura u društvu, potvrđuje se i razvija uloga MUP-a kao tijela ovlaštenog i odgovornog za sigurnost svih građana i njihove imovine, bilo da je riječ o privatnom ili poslovnom statusu. Uzimajući u obzir sve izrečeno, cilj je novim Zakonom o privatnoj zaštiti uspostaviti učinkovitu djelatnost privatne zaštite koja je osposobljena, obučena i opremljena za preventivno i operativno djelovanje u okolnostima visokog rizika i ostvariti integraciju te djelatnosti u sustav domovinske sigurnosti RH, uspostaviti sigurnosnu kulturu u društvu i razvoj zaštitarskog tržišta, što će pridonijeti povećanju standarda osoba koje obavljaju navedene poslove i u konačnosti rezultirati povećanjem opće društvene sigurnosti građana. I Klub HDZ-a, dakle apsolutno podržava donošenje ovog novog Zakona o privatnoj zaštiti i uz određena sitnija nomotehnička i ostala poboljšanja, dakle koja smo dali u svojim primjedbama, dajemo potporu i predlažemo da se usvoji ovakav zakon. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Škoriću. Prelazimo na slijedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika GLAS-a poštovana kolegica Vesna Pusić, izvolite kolegice.
Hvala g. potpredsjedniče, g. državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege, kao što je već rečeno u replikama, mi smatramo da je ovo neobično važan zakon, sa velikim potencijalnim utjecajem i pomalo zastrašujući, vrlo je osjetljiv jer dovodi u pitanje temeljni prerogativ i odrednicu države, a to je da država ima monopol na nasilje. Taj monopol na nasilje je prvobitni razlog uopće za uspostavljanje odnosno za postojanje države i predstavlja jednu vrstu, ajmo reći, apstraktnog društvenog ugovora odnosno odricanja od prirodnog stanja u kojem Vlada, kao što je rekao jedan od utemeljitelja teorije moderne države, rat svih protiv sviju, u suvremenim uvjetima taj rat svih proti sviju može se usporediti ili opisati kao viđilante ili osvetničke akcije, kao djelovanje uličnih bandi, kao privatne milicije ili vojske, kao stranačke kvazi vojske i razni drugi oblici terorizma. Ovaj zakon zapravo govori o formama i mogućnosti privatizacije nasilja, dakle privatizacije prisile, pa i fizičkog nasilja nad osobama pod određenim uvjetima i u određenim okolnostima koje bi on trebao propisati. Dakle, dovodi u pitanje ili, pa ajmo reći, relativizira jednu od osnovnih svrha i smisla postojanja države. Drugi razlog zašto je u našim uvjetima, konkretnim, dakle hrvatskim uvjetima, zašto je ovo vrlo važan i vrlo osjetljiv zakon je činjenica da su privatne hrvatske zaštitarske tvrtke u stvarnom životu vrlo često povezane s kriminalom. Neki od najpoznatijih vlasnika zaštitarskih tvrtki završili su ili tek što nisu završili u zatvoru zbog kriminala, neki su ubijeni u uličnim obračunima kriminalaca, neki su osumnjičeni za kriminal, ali im se nekako nikad ništa nije uspjelo dokazati. Nota bene njihove tvrtke i danas obavljaju najviše zaštitarskih poslova u RH i to, između ostalog i najviše sa državom. Treći razlog zašto je činjenica, zašto je ovaj zakon tako važan po mišljenju Kluba GLAS-a je činjenica da su ljudi koji rade u zaštitarskim tvrtkama na milosti i nemilosti vlasnika. To je više puta ovdje spominjano, male plaće, novac u ruke ispod stola, ogromna fluktuacija. Dakle, strašno brzo se ljudi koji rade u zaštitarskim tvrtkama mijenjaju, odlaze, pokušavaju naći nekakve drukčije i druge poslove manje, gdje su, hajmo reći manje pod pritiskom, manje nesigurne, gdje su manje izloženi samovolji vlasnika. Ako uzmemo u obzir tu činjenicu vrlo visoke fluktuacija, dakle vrlo visokog stupnja promjene ljudi koji rade u zaštitarskim uvjetima, postavlja se pitanje kako ovi, ove odredbe koje vi navodite u zakonu, a vezane su na obrazovanje, kako u tim uvjetima osigurati obrazovanje zaštitara i zaštitara specijalista, ako se populacija koja radi taj posao tako brzo mijenja i kako u uvjetima koje ste propisali ovim zakonom gdje se sada dozvole dobivaju puno brže, što znači u prijevodu naravno, sa puno manje kontrole, puno manje uvida kako tvrtka posluje i puno manje uvida tko su ti ljudi koji se bave i koji će raditi taj posao. Glavni problem ovog zakona po mišljenju Kluba GLAS-a je da gotovo se briše razlika između privatnih zaštitarskih tvrtki i policije i to je ozbiljni problem. Da smo mi možda neka stoljetna demokracija, mogli bi razgovarati o tome, ali u našim uvjetima gdje objektivno svi znamo, svaki dan čitamo u novinama u kojoj mjeri je kriminal isprepleten sa privatnim zaštitarskim tvrtkama, postoje sudske odluke, mrtvozornički nalazi, itd., to gotovo brisanje razlike između zaštitarskih tvrtki i policije je zastrašujuće. Dakle, mislim da se trebamo bojati ovoga. Zaštitari ne bi smjeli koristiti ni sredstva ni metode kojima se koristi policija ili MUP, ovdje se predviđa da će postojati u MUP-u nadzornici i inspektori i kao što smo čuli, i povjerenstvo koje će ispitivati eventualne pogreške ili krivo postupanje, međutim, to je vrlo slaba garancija kontrole jer kao što znamo, u ovim uvjetima, a ti uvjeti se ovim zakonom ne mijenjaju, često se policija više boji zaštitarskih tvrtki nego zaštitarske tvrtke policije i to vjerojatno sa dobrim razlogom. I zato, da bi se u našim uvjetima, a o njima govorimo i njih reguliramo moglo funkcionirati sa ovakvom vrstom, hajmo reći privatizacije ili outsorcinga nasilja ili monopola nad nasiljem, kako se to zove u teoriji države i prava, potreban je, u najmanju ruku posebni odjel u MUP-u koji će se samo time kontinuirano baviti. Da bi se iz te djelatnosti, a postoje primjeri, naravno u EU postoje mnoge države u kojima je to djelatnost koja nema nikakve veze s kriminalom u kojima je to djelatnost koja je i primjereno i regulirana, normirana i kontrolirana, međutim, mi nismo jedna od tih i prema tome, u našim uvjetima moramo se prvo nositi sa našom objektivnom situacijom, kakva je i kakva postoji da bi s vremenom došli do toga da imamo zaštitarsku djelatnost, kao normalnu gospodarsku djelatnost koja ni na koji način više od zubarske ili bilo koje druge nije povezana s kriminalom. To bez posebnog odjela ili posebnog fokusa MUP-a na tu djelatnost, bojim se, neće se dogoditi i svakako ovaj zakon ne vodi u tom pravcu nego upravo obrnuto jer čak smanjuje kontrolu odnosno ubrzava postupak da se mi sad tu, nas par dogovorimo, napravimo zaštitarsku tvrtku i počnemo se baviti tim vrlo važnim i osjetljivim poslom. Dok nemamo te standarde, smatramo u Klubu GLAS-a da je recimo, nešto kao što je zaštita objekata od strateške važnosti ili strateškog značaja za RH ili za hrvatsko društvo nešto čime bi se morala baviti policija i što bi trebalo vrlo biti oprezan da bilo tko drugi, osim policije ima tu pristup u zaštitu. Dat ću jedan primjer, nikome ne pada na pamet, recimo da predsjednika Vlade, predsjednika države, štićene ministre u Vladi, štite privatne zaštitarske tvrtke. Na isti način niti objekte od strateškog interesa za RH ili hrvatsko društvo kao što su, šta ja znam, vodoopskrba, opasni otpad, zračne luke ili ključne prometne institucije u ovom trenutku bi što se nas tiče trebali biti pod zaštitom policije jer su upravo od strateškog interesa za RH, a ova djelatnost je još uvijek u povojima. Konačno čuli smo od državnog tajnika da uz ovaj zakon koji je i ovako čipkast da ne kažem pun rupa, dakle gdje se može zaista olabaviti kontrola nad zaštitarskim tvrtkama, će se donijeto još 14 ako sam dobro čula pravilnika koje mi nećemo ni čuti ni vidjeti, kojima će se de facto regulirati u stvarnom životu zaštitarska djelatnost. Dakle daleko od očiju javnosti, daleko od očiju Sabora regulirati će se outsourcing državnog monopola na nasilje. To smatramo ne prihvatljivim pa zato nećemo podržati ovaj zakon. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Vesni Pusić. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege. Ja ću nastavno kao što je i gospođa Pusić odmah na početku reć, u teoriji države prava postoji legalni monopol fizičke prisile. To je nešto što pripada državi, to je nešto što je sastavni dio, a probat ću ilustrirat na jedan vrlo jednostavan način. Imate puno lovaca i u Hrvatskoj, ali možda talijanski primjer je još bolji, tamo ih ima stotine tisuća i nitko od njih nema zapravo situaciju niti mogućnost da taj legalni monopol fizičke prisile iskoristi na način da svoje puške mogu usmjeriti niti im bilo koje zakon može dozvoliti da budu aktivni sudionici u bilo kojem organiziranom obliku osim za ono što je namijenjeno, a to znači u lovu. Ovdje kod nas se događa situacija da od iščekivanja koja smo imali vezano za Konačni prijedlog Zakona o privatnoj zaštiti i namjere predlagatelja da se time podigne razina kvalitete obavljanja zaštitarskih usluga i stanje sigurnosti u RH, možemo vidjeti zapravo da će to sve lijepo bili napisano na papiru ili kroz ovih 14 dodatnih uredbi ili pravilnika koje naravno saborski zastupnici neće moći vidjeti, a oni zapravo i jesu stvarna okosnica stvarnog postupanja. Generalno rečeno, zakon koji se donosi i koji navodno prepoznaje privatnu zaštitu kao važan temelj za ukupnu sigurnost u RH, mislim da treba reći upravo na tragu iste primjedbe koje smo čuli od gospođe Pusić i GLAS-a, a to je da se time još dodatno pravi poseban ugovor između tvrtki koje imaju suspektne vlasnike, suspektno postupanje i jednostavno da to ide bez pravog nadzora. Kada to govorim onda moram reć u kojim okolnostima donosimo ovaj zakon. Donosimo ga u okolnostima da ravnateljstvo policije nije sposobno kontrolirati ni vlastite službenike, policiju odnosno pripadnike policijskog sustava i to u elitnim jedinicama, a kamoli onda može čuvati ili kontrolirati uopće sigurnosni sustav u kojem se nalazi. Da bi znali brojke, kao što je i ovdje napisano 17.000, a to je ono šta znamo na papiru, a koliko ih je na crno, to još ne možemo utvrditi, ali kada jedan poduzetnik koji vodi takvu firmu ostvaruje dobit na tisuću zaposlenika po svakom zaposleniku od 18 do 20.000 kuna, ponavljam dobit, onda vam je jasno o kakvom unosnom biznisu se radi i to uvijek ide naravno na uštrb samih djelatnika gdje se koristi ta činjenica, a to je da privatni poslodavac može raditi s njima šta ga je god volja. Nekada su odredbe bile malo drugačije, kritičnu infrastrukturu, zgrade od državnog interesa čuvala je bar državna tvrtka, državna zaštitarska tvrtka. Ona se danas više ne može nositi s niti jednom od zaštitarskih tvrtki iz jednostavnog razloga šta oni idu sa dumping cijenama samo da bi osvojili određenu poziciju, da bi dobili situaciju da mogu kontrolirati određenu zgradu i da time zapravo stvaraju svoj privatni interes, a naravno na natječajima im AKD ili Agencija za komercijalnu djelatnost koja je temeljem članka 6. prije bila upravo usmjerena da bude bar jedna garancija, a to je da državna tvrtka i ljudi koji su u njoj budu do kraja provjereni. Ja nemam povjerenje moram reć u situaciju da će ovo povjerenstvo pogotovo oko primjene sredstava prisile bit sposobno u policijskim postajama, upravama ili na državnom nivou, inače na državnom nivou je propisano kada dođe do ozbiljnih situacija, a to znači kada neko nekoga ubije, tako da ove prethodne radnje će biti rješavane na lokalnom nivou, ne vjerujem da će to pomoć niti moć disciplinirati situaciju koju često imamo. Također želim iskoristiti ovdje situaciju da kažem da pitanje provođenja sigurnosne provjere za odgovorne osobe, evo vidim da i MUP shvaća da je suspektnost vlasnika jedan od osnovnih problema, ali navedeno je također da će operativne promjene za fizičke osobe neće biti izravan uvjet za dobivanje licenci i to iz razloga da se skrati vrijeme ishođenja samih licenci, a mislim da to samo govori o tome koja je prava intencija ovoga zakona. Pitanje propisivanja povjerenstva, ponavljam, za zakonitost postupanja, kada policajac primjeni sredstva prisile znači uporaba lisica, ključ na laktu ili bilo koji drugi oblik oružje, pucanje i sl., onda to uporabu sredstava prisile opravdava način i policijske uprave, najviši nivo, znači koji može provjeriti to njegovo postupanje je li u skladu sa zakonom i mora potpisati papir da se tako nešto dogodilo. Ovo povjerenstvo apsolutno niti znamo kakav će biti sastav niti možemo biti sigurni da će biti efikasna i kvalitetna ova kontrola. Ja moram reći da u ovom trenutku, pazite, kroz onu jednu rečenicu koja kaže, u podstavku 4. čl. 43, da osobe koje obavljaju poslove tjelesne zaštite dužne su prilikom obavljanja tih poslova biti koncentrirane. Meni je to fenomenalno kad Sabor i kad ovaj Visoki dom propisuje zakonom da moraju biti koncentrirani. Ja ne znam što to znači. Okej, ne smiju biti pod utjecajem alkohola i drugih opijata, tu fali vjerojatno još nekih drugih stvari i da su dužne poštovati dostojanstvo stranaka, zaposlenika i drugih osoba. Ja moram biti iskren, da u situaciji koju mi danas imamo, a to je da zaštitar ima pravo provjeriti identitet osobe, davati upozorenje, naredbe, privremeno ograničiti slobodu kretanja. Ima pravo pregledavati osobe, predmete i prometna sredstva, osiguravati mjesto događaja i uporabu sredstava prisile. Maloprije sam zaboravio reći, 21 tisuća cca je ovlaštenih policijskih službenika u Hrvatskoj, a 17 tisuća je službena brojka koja je ovdje u zakonu istaknuta ljudi koji mogu ove stvari raditi isto kao i policija. Znači uskoro ćemo doći do identičnog broja. Ono što mene posebno interesira i što mi nije jasno, kako zapravo nismo svjesni da od šume ne vidimo stablo. Sve ovo što sam sad maloprije pročitao se događa ovdje u Hrvatskome saboru i vjerojatno ste i zadnji put u prethodnoj raspravi imali tu situaciju u kojoj sam smatrao da treba regulirati, upravo je g. potpredsjedniče Brkić bio tu i obećao je da će predsjedništvo to i raspraviti, a to je bilo pitanje Saborske straže. Ovdje predlagatelj kaže da je to interni akt Sabora iako Ustav kaže da samo zakonom može biti promijenjen, primijenjena varijanta ovoga, uporaba sredstava prisile i da se ovim zakonom ne može riješiti pitanje naše Saborske straže. S obzirom da je ovo Visoki državni dom koji zahtjeva državnu zaštitu, evo, vidite, čak i u ovom prijedlogu zakona kaže da trebamo imati državnu zaštitu ili policiju ili upravu za posebne poslove sigurnosti ili zaseban zakon koji će to regulirati. Ja se nadam da nakon mojih opetovanih, ja mislim da je ovo 10 puta da već spominjem da je vrijeme u kojemu moramo imati regulirano zakonom situaciju je sve što sam naveo, rade naši ljudi ovdje u Saboru, sve, a nisu ni privatni zaštitari, ne potpadaju niti pod ovaj zakon, i između ostaloga, primjenjuju uporabu sredstava prisile. Za one koji ne znaju, u trenutku kad nekome ograničavate slobodu kretanja, u trenutku kad primjenjujete silu kad ga treba iznijeti iz dvorane i situacija u kojoj se to smatra primjenom sile po policijskim mjerilima, to je trenutak koji moram biti zakonom propisan. Međutim, ne odustaje naša Vlada niti itko želi slušati ovu situaciju oko toga pa sam ja, naravno i radi vas saborskih zastupnika, nas, kolegica i kolega, bio slobodan da više puta ponovim da je potrebno donijeti zakon o Saborskoj straži, da više reguliramo tko su oni zapravo, koja je njihova uloga, jesu li to zaštitari koji temeljem ovog zakona mogu postupati i primjenjivati, između ostaloga sve ovo što je navedeno ili je to situacija u kojoj ćemo mi i dalje tolerirati takvu varijantu. Na to me posebno ponukalo pismo koje sam poslao hrvatskom, tajniku Hrvatskoga sabora, od njega sam tražio da mi objasni ovlaštenje Saborske straže vezano za sustav video nadzora. E pa sad, lijepo, kolegice i kolege, da znate, ja sam ukazao zapravo na situaciju ponukan jednom predstavkom djelatnika koji se nalazi u hrvatskoj, ovoj Straži i protiv kojeg je pokrenut disciplinski postupak upravo na temelju snimaka koji se događaju ovdje u Saboru. To znači da, inače, vi morate znati da ste redovito pod prismotrom. Svi, svi saborski zastupnici, saborske zastupnice, da se nalazite pod redovitom prismotrom od strane svih ovih mašina, video, itd., koje očito ne služe samo za varijantu da se štiti naša sigurnost, već mogu biti upotrijebljene i za druge svrhe. A te druge svrhe mogu biti različitog karaktera. Prema tome, dobro pripazite kad se krećete hodnicima, prostorima HS-a iz razloga što, ako netko može završiti na stegovnom postupku sa točnim datumima, iako za to nema nikakvog zakonskog uporišta, onda znači da i vi možete upasti u problem pa se i do sada čudim ovakvom odgovoru i HS odnosno njegov tajnik mi je odgovorio da mu dostavim presliku podneska, odgovarajuće priloge, da dostavim sve vezano što je prijavljeno, a ja zapravo ovo koristim kao odgovor. Ja ću sad, znači sa svoje strane smatram da je to moja obaveza, pošto opetovano nitko ne želi reagirati na situaciju, a to je da Ustav propisuje, sredstva prisile mogu biti samo zakonom propisana i njih može primjenjivati samo onaj tko je zakonom za to ovlašten. Kako se to kod nas redovito događa, oglušavaju se na takve stvari, onda nema druge nego da podnesem urednu kaznenu prijavu protiv g. tajnika Hrvatskoga sabora koji očito odobrava, znači, neovlašteno snimanje saborskih zastupnika i zastupnica, prati što rade po hodnicima, itd. Ja nemam ništa protiv tog, ali, bar oznaku stavite. Ovaj prostor je pod video nadzorom po sistemu da znate da ste u svakom trenutku znači moguće u problemu i da on može pokrenuti određeni postupak. ja moram reći da je to vrlo zabrinjavajuće i kad dobijem ovakav odgovor, onda na taj odgovor nemamo se više što obraćati sa dokumentacijom, pismima, očito nemam više što moliti pitanje da se zakonom regulira postupanje Saborske straže, već moram tražit zaštitu od Državnog odvjetništva RH koje mora utvrdit u koju svrhu i sa kojom namjerom se zapravo se čuvaju, kome se predaju, tko radi te snimke. Tko je donio ovlast da se mogu snimati saborski zastupnici u svakom trenutku, tko to čuva, gdje se to nalazi, u kojim to sefovima ostaje, koliko vremena zapravo postoji takva situacija u kojoj se osim naših javnih nastupa, koji su ovdje dostupni, interesira na šta je sve drugo i koji su sve prostori pod kontrolom? Ovo kažem upravo zato, ja ću samo podsjetiti u prvom čitanju sam upravo predlagao, a predlagatelj je naravno to odbio, evo piše da Ranko Ostojić ukazuje na upitan status Saborske straže čije ovlasti nisu propisane zakonom već internim aktom Hrvatskog sabora. Stav zakonodavca da se problematika statusa Saborske straže ne može riješiti Zakonom o privatnoj zaštiti jer se radi o visokom državnom domu koji zahtjeva državnu zaštitu, to znači policiju upravnu upravo za posebne poslove sigurnosti ili zaseban zakon. Pa dajte više, ako nećete slušati mene poslušajte ljude iz ravnateljstva policije jer valjda oni znaju i MUP-a valjda oni znaju da to treba biti zakonom propisano. Jer onda kad se bude dogodila nesreća, onda kad se bude dogodilo ovo što se sad već desilo, konkretno djelatniku, a ja ću vas pitati kad se bude desilo nekom od vas, kako to izgleda i čime smo mi to zapravo zaštićeni ako ne možemo imati povjerenje da to bude barem zakonom propisano da mi kao zakonodavci, sabor ne regulira u vlastitome domu, kako će se ponašat oni koji nisu ni privatni zaštitari, ni policija, niti imaju bilo kakvu zakonom utemeljenu ovlast da primjenjuju sredstva prisile. I mislim da je to ključno što treba danas reći ovdje u ime kluba zastupnika, naravno nema šanse da se ovakvu vrstu zakona ovaj podržava, to nije pitanje bit suzdržan itd., ali glavna intencija bi trebala biti da se regulira jedna ozbiljna i vrlo delikatna situacija, ali ako to nećemo napraviti ovdje u saboru šta se onda čudimo šta se događa i u policiji i u privatnim zaštitarskim tvrtkama koje nažalost postaju izvor i vrelo ozbiljnih problema, a ne sigurnost građana RH. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika HNS-a, poštovani kolega Stjepan Ćuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege, neću sada ponavljati sve što se tiče ovoga zakona i razloga. Ono što želim istaknuti je nekoliko podataka. Znači o čemu mi danas ovdje pričamo, iako moram reći odmah u startu da je ovdje navedeno da se ovo odnosi na 250 trgovačkih društava za tjelesnu i tehničku zaštitu, 111 obrta tehničke zaštite i 147 unutarnjih čuvarskih službi, sveukupno 16.447. Dakle, to su podaci iz dostupnih materijala. Međutim, ono što je tržište, znači sve te tvrtke, obrti ostvaruju je u Europi, e sad ovdje stavljena je godina 2013. dakle, 1,5 milion privatnih ugovaratelja, oko 40.000 privatnih zaštitarskih društava u Europi pruža svoje usluge 1,5 milion klijentima. Kažem brojke dalje rastu, to je 6 odnosno 7 godina star podatak. Kaže 2016. vrijednost sektora privatne zaštite na globalnoj razini je 200 milijardi, a ovo bi bilo te iste godine 2013. promet od 35 milijardi EUR-a. Vjerojatno je to danas puno, puno više šteta što nije neki noviji podatak. Dakle, očigledno govorimo o određenom biznisu. Kasnije ću se, a i tu je kažu sami materijali da se to odnosi kao gospodarska djelatnost. Kasnije ću se referirati zašto su ti podaci možda i bitni. Ono što će se ovim zakonom napraviti da će se izjednačiti uvjeti poslovanja pravnih osoba sa sjedištem u RH odnosno hrvatskih državljana i stranih i pravnih i fizičkih osoba, dakle otvaramo tržište da nam i strane osobe kao i zaštitari, ali i prije svega kao i pravne osobe obavljaju tu djelatnost u Hrvatskoj. Je li to dobro ili nije, mislim da s obzirom na neke druge stvari na tržištu EU sve ono što smo potpisali da je to očekivano, a s obzirom na cijenu rada kod nas sumnjam da će netko baš hrliti raditi ovdje, osim ono što može nam se dogoditi da strane tvrtke koje imaju ovdje sjedište imaju i strane izvođače i plaćaju iz po stranoj nekim cijenama što je, živi bili pa vidjeli, vjerojatno će se uvijek ići na onoj ekonomskoj najisplativijoj odnosno najnižoj cijeni. Kaže da se povećava ovim, e sad tu ono dolazimo, da ovim zakonom bi trebali od nekih višestruke koristi i opće sigurnosti društva, razvija se zaštitarsko tržište, opet vraćamo se na taj gospodarski aspekt i povećava se standard osoba koje obavljaju zaštitarsku djelatnost. E sad, ja sam to spomenuo i u replici i u prvom dijelu, ja smatram da to baš neće tako na kraju izgledati. Naime, Člankom 19. i Člankom 20. smo propisali koji su sada temeljni uvjeti i uveli smo novi pojam to je čuvar. Čuvar mora imati najmanje osnovnu školu i biti zdravstveno, imat odgovarajuću zdravstvenu sposobnost, dakle biti zdravstveno sposoban i imat položen stručni ispit za čuvara. To vjerojatno će se oni sad i među onim pravilnicima i urediti točno šta će čuvar, a šta zaštitar polagati. Tu sam već nebrojeno puta rekao da smatram da određene ovlasti koje se njima daje, a to su u Članku 45. navedene, da možda ne odgovaraju baš tim propisima. Dakle, on može provjeriti identitet osobe, davati upozorenja i naredbe, privremeno ograničiti slobodu kretanja, ne znam kako, pregled osoba, predmeta i prometnih sredstava i osigurat mjesto događanja. To sve čuvar sa osnovnom školom može tražiti odnosno napraviti. Jedino što ne može je upotrijebiti sredstva prisile i to ga čini razliku između zaštitara i ostalih kvalifikacija specijalizanta i samog čuvara. Dakle, privremenu granicu, … [[Govornik se ne razumije]] kretanja, ne znam kojim dijelom jel kaže ako osoba ne postupi po izdanoj naredbi onda će zaštitar, zaštitar specijalist upotrijebit zakonom predviđena sredstva prisile, a čuvar zatražit postupanje zaštitara, zaštitara specijalista ili policijskih službenika. E sad prvo pitanje koje se meni tu nameće je za ljude koji, koji se slučajno zateknu u nekom perimetru, u prostoru štićene osobe i dobiju takvu neku naredbu, kada ćemo mi znati da možemo ili ne moramo poslušati, da li će neko nad nama smjeti primijenit sredstva prisile ili ne jel čl. 86. jasno kaže koja je distinkcija, a to je u pitanju zapravo govori se o tome da će iskaznica biti na kojoj je vidljiva slika i ništa više, a to će se opet urediti pravilnikom, vjerojatno će pisat na toj iskaznici, pretpostavljam, čuvar ili tako nešto i da će to bit ta jedina distinkcija di ćemo mi morat gledat šta u iskaznici piše, pa da znamo jel nekog moramo ili ne moramo poslušat ili odnosno preporuka je naravno da se uvijek posluša, ali da li će taj neko moći ili neće smjeti primijeniti sredstva prisile. Naravno da osoba koja je čuvar sa završenom nižom kvalifikacijom vjerojatno i nižim zahtjevnim stručnim ispitom neće imati sva znanja primijeniti stručno sredstva prisile bez ozljeđivanja druge osobe po nekoj logici stvari govori jel ako hoće onda zapravo to nema, nema nekog, nema neke razlike i di onda zapravo dolazimo do najveće razlike, ono što sam naveo kad govorimo o standardu do toga da ti ljudi sa nižom spremom su manje i plaćeni, logika stvari, ne može bit neko ko ima srednju školu i viši stupanj zaštitarskog ispita jednako bit plaćen kao i ovaj čuvar, sad u ovom slučaju koji ima osnovnu školu i niži stupanj zaštitarskog ispita, manje ispita, manje svega. A mi smo, to piše u čl. 20. st. 2. dopuštenje za obavljanje poslova zaštitara može se izdati čuvaru koji uz uvjete propisane člancima to i nakon završetka pohađanja razlike nastavnih sati i izobrazba za zaštitara položi razliku ispita za zaštitara. Šta se tu zapravo hoće reć? Tvoje je radno mjesto čuvar, ti imaš srednju školu, imaš ispit za zaštitara i po svakoj prilici ti bi trebo bit zaposlen kao zaštitar jel imaš sve uvjete, ali ne ti si čuvar, a obavljaš poslove zaštitara i šta će se dogodit? Snižavamo cijenu rada jel neko kaže nemam ispit, nemam radno mjesto zaštitara, mogu ti ponudit čuvara, al ako imaš te uvjete još ću ti dat i poslove zaštitara, tu po meni bi to trebalo dodatno regulirat, a onaj koji obavlja poslove zaštitara treba bit i plaćen zaštitar i onda bi se tako trebao i zvati, ne znam zašto je ovo ostavljeno kao mogućnost da netko ovaj ima sve uvjete i može, zapravo isključujemo tu mogućnost i to je dobro da ne može čuvar raditi ono što radi zaštitar, ali se onda vraćamo na onu iskaznicu gdje njemu piše čuvar, što smo rekli na početku, njemu piše čuvar, a vi sad trebate znati da je to čuvar koji ima srednju školu i ovlasti da radi kao zaštitar, pa onda da i primjenjuje sredstva prisile ili ne, ne, ako mu se mogu povjeriti poslove zaštitara to znači da on može defakto imati sve uvjete odnosno sve mogućnosti zakonske kao i zaštitar, tako piše, to znači da on bez obzira što mu tu piše čuvar ako uspiješ to negdje shvatit, a ti ne znaš da on zapravo ima srednju školu i položen ispit za zaštitara i da su mu povjereni poslovi zaštitara, a piše mu čuvar, on će moć primijenit sredstva prisile, ne, ne razumijem koja, koja je to logika onda zašto to stavljamo ako želimo imat čuvara, ako želimo uzet tih 30 000 ljudi što je navedeno u ovom materijalu koji su s osnovnom školom na burzi rada, pitanje je koji je prosjek njihovih godina, pitanje njihove zdravstvene sposobnosti, također dal ćemo mi njih moći koristiti, a ako govorimo o novima, mi imamo propisano obvezno srednjoškolsko obrazovanje, doduše možda ga ne završe svi, ali staviti nekog sa napunjenih 18.g. da bude čuvar sa osnovnom školom, ja bih tu volio i to ću probati amandmanom ako se možemo dogovorit, da se stavi barem neko radno iskustvo, pa makar 3.g., pa ak je već završio osnovnu školu, pa radio od 15 do 18, a nije išao u srednju iako mora ić u srednju, pa da ima bar neko radno iskustvo, da, da nešto je radio u životu, a ne da netko tko ima osnovu školu, nije nikad ništa radio postane čuvar i onda može radit sve ono osim upotrijebit sredstva prisile, to evo jednostavno nije, nije, znači dakle evo još jednom, provjeriti identitete, privremeno ograničiti slobodu itd. Nadalje, čl. 50. kaže ovako, kada se unutar štićene zone počini kazneno djelo i prekršaj, to nije sporno ili nastupi drugi događaj povodom kojega je potrebno izravnim opažanjem utvrditi ili razjasniti činjenice, čuvar, zaštitar, zaštitar specijalist dužni su osigurat mjesto događanja do dolaska policije. Šta to znači mjesto događanja? To znači ovo u slijedećem stavku da je zaštitar, zaštitar specijalist može zadržati osobu za koju on procijeni da može dati obavijesti u razjašnjavanju događaja, a čuvar zvati nekog da ga zaštiti, opet da ga zadrži se. E sad, šta znači nastupi drugi događaj povodom kojeg je potrebno izravno opažanjem utvrditi i razjasniti činjenice, tko, što? Znači nešto se dogodilo, a to može bit dosta široko, tko će to procijeniti? Onaj čuvar s osnovnom školom? Ili zaštitar će procijeniti neki drugi događaj, koji je to drugi događaj? To može bit svašta, može bit buka, remetenje nekog javnog mira, e ne, ne, može bit nešto banalno, a on kaže vidi to je procijenjeno, radi ti sad, ja ću tebi ograničit slobodu i ostavit i zadržat ću te ovdje. Nadalje, što se tiče nekih osnovnih, ovdje je dobro navedeno u čl. 52. što mogu i na koji način i kako ide primjena sile i odbiti i ne smije biti veći, to je ono standardno što manje-više vrijedi za službene osobe, tu ono što je spomenuto da se omogućuje i korištenje sredstva za vezivanje, čak i, i se spominju i lisice ili remen, zatezna traka itd., sad već zbilja ulazimo u sferu, u sferu službenih osoba, dakle vas zaštitar može zavezati. Ja isto nisam baš, baš načisto s time moram priznat, ali eto tako piše u čl. 54. ograniči pokretljivost djela određene osobe vezivanjem ruku itd., itd. Tu malo moram reć da imam skepse, znači ono što bi zaključno rekao, dakle da ne ponavljam da ima određenih potreba za ovim, ima, da se treba uskladiti, treba, u kojoj mjeri ćemo mi to napraviti jer ono što sam rekao, cilj bit trebao i ovdje što je navedeno je trajno i sustavno podizanje održavanje razine kvalitete obavljanja zaštitarske djelatnosti. Snižavanjem uvjeta za ulazak u službu, ne vidim da se podiže ta kvaliteta. Jednostavno logika stvari govori, ako je, ne treba radno iskustvo, ne treba srednja škola, položiš ispit koji je niže razine od zaštitarskog, ne vidim tu podizanje kvalitete. Tu vidim samo utjecaj na tržište rada gdje naravno cijene rada rastu, ljudi nam odlaze, neće više nitko to radit, šta sad da mi napravimo? Ne dižu se cijene pa da postane to zanimljivije nego idemo snižavat kriterije da možemo s nižim plaćama i dalje radit i da onda imamo situaciju da ljudi riskiraju svoj život za one teške minimalce i dobiju neke prekovremene a ta usluga se naplaćuje, očigledno da tržište je ogromno i u milijardama se broji na razini Europe 35 milijardi 2013., danas je to možda i 50, nemamo podatak, ranije nisam ga gledao. E tu je ona skepsa koju ja imam, dakle ovo sve možemo pozdraviti, određene neke i veće razine nadzora nad osobama od strane ministarstava i nove kategorije osoba na koje se podiže razine kvalitete, da, ona zaštitar-specijalist, to je u tom smjeru ali mi idemo jedan gore, jedan dole. I sada naravno, logika stvari govori da zaštitarac-specijalista ćemo imati svega ne znam, puno, puno manje nego ovih čuvara. Ta piramida uvijek ide tako, jel, odnosno što je veća razina, to je ona manji dio i zapravo de facto kvantitetom ćemo dobiti lošiju spremu prosječnu nego što želimo a onda tu dolazimo do tog djela kako se zapravo podiže ta kvaliteta same zaštite. Dakle, generalno gledano to su ono što i mene osobno brine, način na koji će se to odvijati, kako će to funkcionirati, naravno da imamo priliku kad je to trebamo osigurati, da sigurnost zaštite, tu se spominje i zaštitarska služba u slučaju domovinske sigurnosti odnosno u inkorporiranju u domovinsku sigurnost, vidimo da je to u Americi uzelo itekako maha, malti ne ljudi imaju svoje privatne vojske koje se angažiraju da je to ogroman, ogroman biznis, ja ne želim vjerovat da mi idemo u tom smjeru, naravno sigurnost uvijek kad se nešto dogodi, nema cijenu a dok se ne dogodi, svako misli šta će nama to, dakle uvijek se treba taj nać neki balans između zaštite privatnosti i cijene, svega što se radi i onoga što mi time dobivamo, nijedna krajnost nije dobra tako da generalno, ovo je zakon koji je trebao doć, kojeg trena inkorporirat, ali ja bi volio sigurno da sada još tijekom ovog prijepodneva da se dogovorimo oko tih nekoliko stvari jer vjerujem da tu možemo malkice ipak bolje to riješiti na korist prije svega samih ljudi koji se bave tom djelatnošću i novih koji ulaze u taj posao a i ostalih građana koji imaju zaštitu i naravno kroz različite zaštićene i objekte i same perimetre i kako se ovdje naziva bi trebali imat i tu sigurnost jer taj balans je jako teško i to ja vjerujem ali sigurno da mislim da možemo kvalitetu dići i na drugačije načine i da više trebamo obrazovat ljude nego spuštavati kriterije a to smo već pričali i kod policijskih službenika. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo, g. potpredsjedniče, g. Katić, kolegice i kolege. Dakle, ja se pridružujem mojim prethodnicima u pogledu na ovaj zakon, dakle u ovom zakonu ima dobrih stvari ali ja bi se isto zadržao, u biti, neću ulazit sad u analizu onoga šta je dobro, šta detaljno nije dobro ali oću reć koji je sukus ovog zakona. Dakle, smatram da nikako nije dobro ovo snižavanje kriterija za ulazak u zaštitarsku službu i to vidim da je to najveći prijepor ovdje ali to je na tragu politike ove Vlade i ovog ministarstva. Dakle ovaj zakon je samo nastavak Zakona o policiji i policijskim ovlastima koji smo imali isto ovdje prije par mjeseci, dakle vi ste i u tom zakonu snizili kriterije za ulazak u službu policije. Dakle sniženi su kriteriji za osobe koja može postat policijski djelatnik. Dakle imamo jedan problem u sigurnosnom stanju u RH koji već duže vremena dolazi do izražaja i to je upravo ono državni tajniče, što sam vam i rekao i u svojoj replici, dakle razlika između prvog i drugog čitanja je ta da je sigurnosna situacija u zemlji samo gora u odnosu šta je bila. Dakle imamo ove situacije kada na migrantskoj ruti migranti upadaju u kuće ljudima, da ljudi nisu sigurni, o tome smo već sad puno puta govorili u ovom Visokom domu, imamo nasilje nad ženama, situacija u Zadru, ne treba podsjećati, nasilje u obitelji, premlaćivanje žena od strane nekih istaknutih ljudi, imamo u Splitu masakr koji se dogodio nedavno kada neki građani uzimaju svoju zaštitu u svoje ruke pa onda još dobivaju podršku umjesto osude javnosti, imamo iznude koje rade bivši policijski djelatnosti, dakle cijela jedna opća situacija sigurnosna u Hrvatskoj nije dobra i to je rezultat loše politike vašem ministarstva i ove Vlade, kad vam se cijeli sustav raspada a to je počelo sa snižavanjem kriterija u policijskoj službi, dakle imamo niske plaće policijskih djelatnika, loše uvjete u kojima oni rade i umjesto da to rješavate taj problem, vi ste krenuli snižavat kriterije ulaska u policijsku službu. Onda šta ste doveli? Doveli ste do toga da policijski djelatnici daju otkaze, odlaze iz službe, da jedan dio njih koji ima uvjete za mirovinu, odlazi u mirovinu i onda dolazimo do ovog zakona u kojem isto sada snižavate kriterije za zaštitarske djelatnike. Tu imamo isto niz policijskih djelatnika koji su bili kvalitetni, koji imaju svoje iskustvo dugogodišnjeg rada, koji su otišlo u mirovinu i sada uz mirovinu rade na 4 sata kao zaštitari, pa mogli su ostati o službi da s te ima dali dobre plaće i dobre uvjete. S druge strane, zbog svega ovoga što sam rekao, ove sigurnosne situacije, ljudi će sve više i više biti prisiljeni uzimat osobnu zaštitu i ovo nije uopće toliko nebitan zakon kako se možda nekima čini na prvi pogled jer sustav ne funkcionira, raspada vam se sve u zemlji. Dakle, meni je nevjerovatno kad ministar unutarnjih poslova prije nekoliko dana izlazi u javnost i kaže mi smo u mom mandatu najurili 400 i nešto policijskih službenika, da li kroz otkaze, da li kroz mirovinu, podigli smo 36 kaznenih prijava zbog prekoračenja ovlasti, zbog kriminala, zbog toga jer su uzimali mito, jer se bave nedopuštenim radnjama, jer su naslonjeni na ne znam, kriminalne skupine. Da li je to za hvalit se? Da li je to podatak koji govori da je dobro kad policija mora istjerivat ajmo reć kriminalce u svojim redovima? Ja mislim da to nije dobro, da to nije dobra slika, slika hrvatske policije i da građani gube povjerenje u nju. „Sigurnost i povjerenje“ je moto hrvatske policije ali to je sve samo nit sigurnost niti povjerenje tamo. A to ste krivi vi u ovom ministarstvu koji umjesto da rješavate problem i da radite na edukaciji i da radite na kvaliteti policijskih djelatnika, s lošim zakonima samo snižavate kriterije u toj službi. Pa ništa ne valja. Druga stvar, opet kažem, vratit ću se na migrantsku krizu. Pričali smo o tome puno. Premijer je meni ovdje na moje pitanje o migrantima koji lutaju po G. kotaru i situacijama koje se dešavaju u Hrvatskom primorju iz kojeg ja dolazim, rekao ha, znate, imamo tisuće kilometara hrvatske granice i imamo 6000 policajaca na granici, da njih nema tamo, migranata bi bilo i više, kao kakav odgovor, čuveni. Pa mislim, ko da to ne znamo. Mene zanima kakva je sigurnosna situacija u zemlji ako neka skupina od 30 ili 40 ljudi može hodat 150 km kroz zemlju, dakle ne pričamo o ljudima koje se lovi uz granicu nego othodaju 150 km kroz zemlju da ih netko tamo uhvati ili se dogodi prometna nesreća u kojoj se onda u automobilu nađe 10, 15 migranata. Kakvo je to pitanje? Šta se dešava, državni tajniče, dajte odgovore, da li je Hrvatska i dalje sigurna zemlja i možemo li se s time hvalit? Imamo ovu situaciju u Međimurju koja se dešava. Dakle, neki dan, jučer je upozorila kolegica u provalu u kuću njene majke, premlaćivanje tamo, imamo tamo slučajeve silovanja, imamo pljačke, ja neću govoriti da je to isključivo zato što je riječ o jednoj nacionalnoj manjini, ali ću reć da tamo očito nešto ne valja. Dakle sigurnost građana u Međimurju je ugrožena, ugrožena i nije dobra. Dakle, a to je tko odgovoran, odgovorna je policija jer i gore sad ljudi moraju uzimat zaštitare u svoje kuće da bi se osjećali možda donekle sigurnima jer policija ne može garantirat sigurnost građanima u ovoj zemlji. Dakle još jednom ću ponoviti. Migrantska kriza, iznude bivših policijskih djelatnika, sumnje na specijalce koji rade u Hrvatskoj, dakle, nije to neko pravilo ali sve više i više je toga. Međimurje koje se dešava gore situacija, nasilje nad ženama, nasilje u obitelji koje je sad postalo svakodnevna pojava, sve su to stvari koje ruše povjerenje građana u sigurnost. Odgovorite, je li Hrvatska sigurna zemlja i da li građani mogu mirno spavati? Bila je reportaža Jutarnjeg lista, neki dan novinar je na crnom tržištu u roku dva dana kupio kalašnjikov isti kakvim je počinjen pokolj u Splitu, kako funkcionira policija, šta radi? Šta radite ako netko u Hrvatskoj za par sto eura u roku 24 sata može doći do vatrenog oružja na takav način i onda napravit ono što je napravio? Ko je za to odgovoran? I da li ćete to promijenit na način da snižavate kriterije ulasku u policijsku službu, da ljudi rade za 3, 4000 kuna plaće, da sada zaštitare snižavate kriterije pa ćemo imat čuvare i zaštitare, da potpuno needucirani i neobrazovani ljudi sa upitnim ono i psihofizičkim sposobnostima mogu radit te poslove. Meni to nije jasno. Dakle sustav vam se raspada, ljudi se ne osjećaju sigurno i stvari nisu dobre i za to je odgovorno vaše ministarstvo i ništa ne radite pozitivno po tom pitanju. iza ove rasprave sada imamo prijedlog zakona tzv. o navijačima, o tome ćemo isto puno razgovarati, dakle i to je jedan zakon koji je loš i u kojem predlažete rješenja koja u biti neće riješiti problem jer problem nije tamo gdje ga vi pokušavate riješit, bavite se sa drugim stvarima. Dakle ako imate novca, ne znam, za avione, kamione i ostala čuda, zašto ne educirate policijske službenike, zato ne poboljšate tamo uvjete, zašto zaštitare ne educirate, zašto ne dižete kriterije i standarde ko može bit u toj službi nego ih još snižavate? I tjerate ljude, pa to ja ne pamtim da je u 28 g., 30 g. hrvatske država bila situacija da policajce sa fakultetom, dakle krim inspektor i ja ih poznam nekoliko, daju otkaze u policiji i odlaze radit van Hrvatske, ja ne znam kad je to tako bilo, to tako nije bilo ni u ratu. Tad su naši policajci bili prvi na liniji obrane, branili državu a danas policajci su među ovom skupinom ljudi koja napušta zemlju, zbog čega, zbog onog, nesposobnosti vaše Vlade. I dajte ono, otrijeznite se i počnite radit nešto po tom pitanju a ovaj zakon sigurno neće doprinijeti poboljšanju stanja u Hrvatskoj ali je trebalo i njega još više razradit jer kažem, nažalost sve više i više naših građana bit će prisiljeni posezati za instrumentom osobne zaštite i uzimat zaštitare da bi čuvali kuće, domove, itd., ali to nije normalno, to nije normalno stanje i to nije normalna situacija u zemlji. Ljudi moraju imat sigurnost i ne smiju uzimat pravdu u svoje ruke na način da se krenu osobno razračunavat sa nekim za koje svi znaju ko su i dapače, čak su i naslonjeni na policiju u nekim sredinama. I dajte, apeliram na vas s ovog mjesta, nije vam situacija u zemlji uopće dobra. I počnite se bavit sa sustavom s kojim bi trebali upravljat, hvala lijepa.
Na vaše izlaganje imamo tri replike, prvi je kolega Ranko Ostojić, izvolite.
Štovani kolega Đujić, vi ste s pravom zapravo primijetili da nikome nije palo na pamet da recimo umjesto vojske koja sigurno puno više košta, da koncesiju nekome da čuva granicu. To znači konkretno privatnim zaštitarima. To samo govori o tome koliko je povjerenje u jednu instituciju koja bi po ovome zakonu mogla primjenjivati sva sredstva prisile i očito da se traže svi mogući načini zaštite, ali to nije biznis. Prema tome, vjerojatno će MUP s obzirom na situacije i incidente koji se događaju kroz našu nepropusnu granicu, a onda nam Slovenija vrati 15.000 migranata koji su nemam pojma, padobranom došli u Sloveniju, onda bi trebalo odgovoriti upravo na to pitanje. Kako je moguće govoriti o nepropusnoj sigurnoj granici, a s druge strane incidenata je nebrojeno. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo kolega Ostojić. Upravo tako, vi ste recimo bili ministar u vrijeme najveće migrantske krize, najveće, tada je bio najveći udar na RH, veći nego sada, ja ću se usuditi to reć. Vi možete tome svjedočiti, ali i tada se govorilo radi se ovako, radi se onako. Ali ono što je činjenica u to vrijeme najvećeg udara 2015. godine naši građani nisu sretali migrante koji lutaju po ulicama, koji provaljuju u kuće zato što su jadni, što su glasni, što su u nekoj teškoj situaciji, dakle nisu ni oni svi tami ne znam barbari, kriminalci itd. Ljudi iz potrebe rade nešto zato što im nitko ne pomaže, što im nitko na toj ruti ne čašu vode i vi ste to dogovorili, dapače, čak je kazneno djelo njima pomagati. Ali ono glavno ključno pitanje, kako u centru Rijeke pet migranata može uzeti taxi i reći vozi me na granicu. Kako su došli do tamo, a pješice hodaju? Dakle, kako neko kroz neku zemlju 150 kilometara može pješice hodati i da ga ne zaustavi i pita, halo kamo ti ideš.
Hvala vam. Sljedeća replika kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega. Drago mi je da smo i zajedno u ovoj križarskoj borbi koju već zadnjih godinu dana pokušavamo … obrazovanja, nažalost neuspješno nametnuti. Doduše na zadnjem zakonu je i krenulo nešto tako da koji smo imali vezano uz Zakon o vatrogastvu tu su uspjeli isto te uvjete korigirati, tako da očigledno da se nešto i može napraviti i zapravo bi se tu i složio da cilj je podići kvalitetu, ne snižavanjem uvjeta. Jesmo svjesni da je tržište rada toliko smanjeno, da nema novih, ali to znači da trebamo krenuti u drugom smjeru, povećati zainteresiranost kroz same prihode, kroz same uvjete obavljanja tih poslova odnosno samu plaću i na taj način podizati i kvalitetu i zainteresiranost ljudi. Ne ići u snižavanje kriterija i to je ono što mislim da bi se moglo ovdje dogoditi i to je ono što ne želim da … Zahvaljujem.
Hvala. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Kolega Čuraj, ono što se možemo složiti da ova Vlada radi na kriterijima, samo radi krivo, snižava kriterije, dakle snižava kriterije za policijsku službu, snižava kriterije za zaštitare. Sada ste me sjetili na vatrogasnu zajednicu koja je, pokojnu vatrogasnu zajednicu ja bih rekao jer od 1.1. ove godine Hrvatske vatrogasne zajednice više nema kakva je bila, dakle imamo nekakav državni ured pri ovom ministarstvu i to je opet jedan problem ovog ministarstva. Dakle, neće obrazovan čovjek raditi za plaću od 2,5-3.000 kuna kao zaštitar, neće raditi, dakle a to diktira opet tržište i uvjeti koji su tamo. Dakle ima tu niz stvari i to se ne rješava s ovim zakonom, nažalost i to će samo produbiti krizu. Isto policajac koji je išao na fakultet i školovao se i obrazovao se neće raditi u policijskoj službi za 5.500 kuna jer to može zaraditi kao konobar u Irskoj i to je problem. Znači plaća je ključ i uvjeti rada i ova Vlada radi naopako po tom pitanju.
Hvala vam. I posljednja replika na vaše izlaganje kolega Ivan Klarin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Vi ste kolega Đujić rekli da je stanje sigurnosti u zemlji loše, ja bih rekao da je katastrofalno. Evo mi smo svi zajednice na klupe dobili prioritete predsjedanja Vijećem EU i tu pod sigurnosnom politikom imamo dosta onako raširenog opisnog teksta, međutim od tih prioriteta, pogotovo jačanja nadzora vanjskih granica Unije ja smatram da je jako loše odrađeno i ako mi ovako nastavimo unutar predsjedanja EU stanje će biti još gore. Naravno, što se tiče migrantske krize o tome ne trebamo ni govoriti jer ste vi sada u svom izvješću i u svojim replikama i odgovorima ponudili te odgovore. Da li su ovi prioriteti gospodo iz ministarstva uistinu mrtvo slovo na papiru ili su ovo samo lijepe brošure koje ste podijelili nama saborskim zastupnicima?
Hvala. Izvolite odgovor.
Pa slažem se s vama kolega Klarin. I kada gledate jedan od prioriteta Hrvatske države je ulazak u schengen i tu smo dobili podršku Europske komisije i sada trebamo dobiti podršku ostalih zemalja članica. A kako ćemo je dobiti ako imamo ovu situaciju s migrantima koji hodaju? Onda imamo policiju koja ono svaki tjedan je propucan migrant jedan. Mislim šta se to dešava? Nekom je upala noga u škrapu, nije, je, ja uopće ne ulazim u to, ali je to činjenica da imamo ekscese i da imamo probleme i da imamo nikad goru sigurnosnu situaciju. Da opet ne ponavljam, sada sam nabrojao tu pet, šest primjera, a di je još korupcija. Ovdje sada pričamo samo o sigurnosti. Hrvatska je opet pala za tri mjesta po percepciji korupcije u svijetu. Evo imamo svaki dan, doduše to više nisu nove novosti, ja sam rekao, dakle nije vijest ne znam da neki ministar ima neispravnu imovinsku karticu ili da ne može objasniti porijeklo svoje imovine. Bila bi vijest da ima urednu imovinsku karticu i da ima imovinu koju se može potvrditi kada je u pitanju ova Vlada.
Hvala. Prije nastavka pojedinačne rasprave u ime predlagatelja gospodin Žarko Katić, intervencija. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani zastupniče Đujić. Ne koristim ovu priliku često, ali mislim da vaša rasprava zahtjeva da se ovdje za govornicom izjasnim, da sigurnosna situacija u RH nije takva kakvu je prikazujete i uzbunjujete javnost. Ona je uvijek naravno bremenita, treba konstantno raditi na tome. Vi ste iznijeli niz neistina, ja se moram o njima kratko očitovati. Jedino s čim bi se složio što ste rekli da pojedinac, građanin ne smije uzimati pravdu u svoje ruke i izrazili ste određenu rezervu spram onih i zgražanje spram onih koji podržavaju ubojstva. I takvo isto, to isto su izrazili i najviši državni i policijski dužnosnici i pozivamo naravno građane da ne uzimaju pravdu u svoje ruke i da ne podržavaju takove koji uzimaju pravdu u svoje ruke. Ali kad govorite o niskim plaćama, lošim uvjetima, da se ništa ne radi, upravo je MUP ovaj, u ovom sastavu u ovoj Vladi podiglo plaće policijskih službenika i to onih koji su imali najniže plaće koje su bile spuštene, snižene u vladi u kojoj je MUP držala vaša stranka. Poboljšani su uvjeti rada, od uređenja mnogih postaja i policijskih postaja i uprava, od nabave opreme, odora, vozila itd. za policijske službenike. Situacija, sigurnosna situacija, vi ste nabrajali određena teška ili kaznena djela kao što su nasilje u obitelji i iznude i sl. Kad je pitanje nasilje u obitelji također je ono jasno osuđeno. Išlo se u izmjene određenih zakona kao što je Kazneni zakon, Zakon o kaznenom postupku, Zakon o zaštiti od nasilja u obitelji. Dakle, Vlada je promptno reagirala kad su u pitanju normativni uvjeti, normativna situacija, a isto tako organizacijski u ministarstvima, isto tako sa javnim kampanjama uz pomoć i podršku i udruga civilnog društva s kojima Vlada pogotovo u ovom pitanju tijesno surađuje. Kad govorimo o kriterijima za ulazak u službu ili odlasku, prije svega odlasku policijskih službenika. Nesporno je da u svakom, u svakoj djelatnosti zaposlenici u ovom slučaju policijski službenici odlaze. Oni koji su otišli u inozemstvo jer su tamo odlučili naći bolji posao jednostavno prati se situacija u cijelom društvu. RH je članica EU od prije 6,5 godina i dio naših građana odlučio je potražiti sreću i posao u inozemstvu. Nismo zbog toga najsretniji, ali to je slobodno tržište za koje smo se svjesno opredijelili. Kad su u pitanju, ali voljeli bismo da naši policijski službenici zbog tih razloga ne odlaze vani i činimo sve da oni ne odlaze. Oni koji su otišli zbog povrede pravila službe, zakona, zbog činjenja prekršaja ili kaznenih djela i toga nažalost u svakom poslu ima. Mi imamo 21.000 policijskih službenika, vrlo mali dio njih se tako ponaša, ali takve koji se tako ponašaju moramo udaljiti iz svojih redova i za onaj najveći ogroman broj ljudi koji savjesno, marljivo obavljaju svoj vrlo težak i složen posao, moramo im stvoriti bolje uvjete i da se odluče, odjele od onih, od onog malog broja pojedinaca koji ne obavljaju časno svoju policijsku službu. Dakle, policija, a i Vlada RH čini sve da sigurnosna situacija u RH bude dobra, a to potvrđuju i gosti koji nam dolaze kao turisti na drugi način koji uvijek uz naše prirodne ljepote, gostoljubivost ukazuju na sigurnost, dakle mi mislimo da je sigurnost bila, jest i bit će brend i ono što će privlačiti strane goste u RH. Svaki građanin ima pravo u određenoj situaciji se osjećati i nesigurno, to međutim objektivnu situaciju policija i sva državan tijela trebaju činit takvom da se najveći dio ljudi osjeća sigurno. Hvala vam lijepa.
Hvala vam državni tajniče. Na vaše izlaganje imamo tri replike. Prvi je kolega Saša Đujić. Izvolite kolega.
Državni tajniče, ne uznemirujem ja javnost. Javnost uznemiruju scene iz Splita, scene koje se dešavaju na migrantskoj ruti, događaj u Međimurju, iznude koje rade bivši policijski djelatnici sa aktivni specijalcima, zataškavanje prekršaja najviših dužnosnika ravnateljstva policije. Zaboravljate u Zadru brisanje onih kamera, neprijavljivanja itd. To je u vašem srcu vodstva, u samoj jezgri vodstva aktualnog MUP-a. A o situaciji i plaćama u MUP-u gledajte to je već izlizana priča od premijera Plenkovića, koja vlada je dizala, koja vlada je spuštala plaće. O plaćama u MUP-u i uvjetima u kojima policijski djelatnici danas rada, pa nisam ja to iz prsta isiso, to meni govore vaši djelatnici, ljudi koji rade u policiji danas. Da nikad gore vodstvo u MUP-u nije bilo od kad postoji Hrvatska država. Od ovoga danas. Dakle, to o vama misle vaši djelatnici i nije bitno što ćete vi meni reći i ja vama, ljudi vide i ljudi su uznemireni [[Upadica: Hvala vam.]] zbog situacije u Hrvatskoj. Hvala vama potpredsjedniče.
Hvala. Replika broj 2, kolega Ostojić izvolite.
Znam da često zamjenjujete ministra odnosno uvijek, na 70 sjednica Odbora za unutarnju politiku i ste njegov glasnogovornik najčešće, isto tako i ovdje u saboru nemamo nikad priliku zapravo da kod ovako važnih zakona to govori ministar. A kad ste već uzeli ulogu da vi govorite u njegovo ime onda bi ja spomenuo samo da je ministar rekao da Split ni manje ni više siguran grad nego bilo gdje u Hrvatskoj. E pa kad se tako nešto izgovori to znači da se mi trebamo naviknuti na takvu situaciju u cijeloj Hrvatskoj. Da je sasvim normalno da netko uzme kalašnjikov kupljen na crnom tržištu, da pobije troje ljudi i da nakon toga imate situaciju da to građani podržavaju. Ako to nije znak za alarm u policiji, nakon svega ovoga ja ne znam šta onda treba se dogoditi. Prema tome, počnite se suočavati s problemom. To je po meni važno. Napokon je vrijeme da se suočite da imate ozbiljan problem u policiji.
Hvala. Slijedeća replika, želite odgovoriti? Izvolite, da, da možete s mjesta, izvolite.
Svako teško kazneno djelo izaziva naravno uznemirenost javnosti i nakon takovih situacija potrebno je, ne samo brzo djelovati, brzo djelovanje policije i pravosuđa, nego i jasan stav da se takvo nasilje osuđuje i da će se sve učiniti da se ono više ne dogodi. Najteži atak na ljudsku slobodu i prava je naravno, ubojstvo. Mi zadnjih godina imamo prosjek oko 30 do 40 ubojstava u RH i svako ono opravdano izazove uznemirenost javnosti. Broj takovih najtežih kaznenih djela pao je u zadnjih 30 godina za više od 20 puta, međutim, u današnje stanje medija, sve dostupnosti vijesti, u istom trenutku u realnom vremenu, dojam je mnogih ljudi da je obrnuta situacija, da je danas 20 puta više kaznenih djela nego nekada. Međutim, policija i svi ostala državna tijela čine sve da se ukupna situacija u društvu sigurnosno, pogotovo broj [[Upadica Hajdaš-Dončić: Hvala.]] najtežih kaznenih djela smanji i da se dovede na [[Upadica Hajdaš-Dončić: Hvala vam državni tajniče. Vrijeme.]] Hvala.
Posljednja replika, kolega Klarin, na vaše izlaganje, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Znači vi ste g. državni tajniče sad za sigurnosnu situaciju u zemlji okrivili medije. To je… Jeste, vi ste sad za sigurnosnu situaciju u zemlju, ovu katastrofalnu okrivili medije upravo. Pa gdje, pa gdje je vama ministar, je li ministar zna što mi zastupnici tu pričamo? Je li se on kad pojavi osim na aktualnom prijepodnevu tu ovom Visokom domu? Mislim, situaciju u zemlji je, sigurnosna, katastrofalna. Mi predsjedamo Vijeće EU-e i vi meni tu pričate o sigurnosnoj situaciji u Splitu i turističkoj sezoni. Pa je li vi znate gdje se dogodilo to ubojstvo u Splitu? Na rivi. Što će stotine tisuća turista se krcat u trajekte za naše otoke, Brač, Hvar, Vis i dalje, a tamo će netko kupiti kalašnjikov preko interneta i pucati po Šperunu i po splitskoj rivi. Stanje je, g. državni tajniče loše. I nemojte kriviti medije nego pogledajte u svoje redove. Stanje je loše.
Hvala. Nastavljamo. Sljedeća pojedinačna rasprava je rasprava od kolege Mire Bulja. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Zakon o privatnoj zaštiti za sigurnost građana RH je bitan i ali je i očito mrtvo slovo na papiru jer sigurnost u RH, znači sigurnost građana u RH je na vrlo niskom nivou. Ljudi se osjećaju nesigurno, kako na graničnim područjima zbog migrantske krize, tako i zbog sigurnosti, zbog toga što ministarstvo, tj. vrh, ministar koji evo, primijetili su kolege, apsolutno ne doživljava parlament nikako kao ni odbor nadležan za ovo jednostavno čovjek nema potrebe doći pred saborske zastupnike u ovim vremenima kada se događaju ogromni incidenti sigurnosti i nepovjerenje ljudi u sigurnost da im osigura država sigurnost, kao što je naravno prioritet hrvatske Vlade, sigurnost, mi smo turistička država, naravno, svaki građanin se mora osjećati sigurnim, međutim, činjenice su daleko od sigurnost. Što se tiče migrantske krize, ja sam o tome govorio, evo na vrgoračkom području, tj. Dalmatinskoj zagori, ali na vrgoračkom području, govorio sam o primjeru gdje je čovjek u 2 h po noći ilegalni migrant, uzeo auto iz garaže, odvezao ga 10-tak kilometara, prevrnulo se auto, nastala je ogromna šteta, to je jedna mlada obitelj uz samu granicu u Vrgorcu i on osjeća i ogroman strah. Njega u 2 h zove policija da je 10-tak kilometara nađeno njegovo auto prevrnuto. Migrant je uhvaćen, policija je odradila svoj posao i priča da da policija se trudi, mislim, to je 6 tisuća policajaca na granici, 1000 km je priča za malu djecu da oni mogu osiguravati svu granicu uza sav trud tih policajaca i mi imamo Zakon o granici gdje vojska, Hrvatska vojska može pomoći policiji u obavljanju njihovih poslova. A Hrvatska vojska je nešto u što narod najviše vjeruje, naravno, to je činjenica još od Domovinskog rata uza sve probleme koje imamo, i ne vidim niti jedan razlog zbog čega zbog sigurnosti imovine i naših građana mi u skladu sa zakonom, postojećim, važećim ne bude naša vojska na granici u pomoći, znači, policiji kako, u okviru zakona. Jer mi prezamo što će nam reći neki europarlamentarac, jer mi prezamo što će nam netko reći, da će nam srušiti, ne, mi ovdje štitimo i one u Bruxellesu, mi smo prihvatili Marakeški kompakt, bez rasprave u ovome Saboru koji je omogućio znači, Vlada Andreja Plenkovića i ministar Božinović… U Bundestagu se raspravljalo o Marakeškom kompaktu i naravno da imamo sad ogroman problem sigurnosti po pitanju migrantske krize jer ne koristimo alate koje bi trebali koristiti. Briga njih u Bruxellesu za sigurnost naših građana u pograničnom području, ili što je kolega Đujić govorio, u Gorskom kotaru, mi se brinemo mi se brinemo i za njihovu sigurnost, hrvatski policajac brine i za njihovu sigurnost. Ali vi to nemate snage ni hrabrosti reći. Ako imamo ministra unutarnjih poslova, bez obzira slagali se mi o ovoj tezi Hrvatska vojska na granicu, ja smatram da imamo zakonsku utemeljenje izmjenu zakona iz 2016., Zakona o granici, da je to alat legalan. Ako je to Sabor donio da pomaže Hrvatska vojska policiji. A isključivo poziva se što će nas prozvati zastupnik ne znam koje stranke ili partije u EU parlamentu, apsolutno to ne treba, mi čuvamo njihove stražnjice, naša policija. A sigurnost naših građana je, vjerujete mi katastrofalan. Bio sam, ljudi su u strahu, za sebe, svoju imovinu, svoju djecu, jednostavno žive u ogromnome strahu. Ali, s ovim napominjem da policija se trudi i radi svoj posao bez obzira što je potplaćena, bez obzira što im je vrlo teško, što im nedostaje ljudi, to je činjenica. E sad, govoriti o sigurnost, ne bi rekao. Također treba napomenuti i kolege su opominjali da kupiti pušku automatsku naoružanje u Hrvatskoj je vrlo jednostavno, to je dokazao novinar čini mi se Jutarnjeg lista, dokazao je da je vrlo jednostavno kupiti oružje u RH. vidimo da dileri vladaju gradovima, ispred škola vladaju i događa se kontraefekt jer ti dileri koji su očito ja ne vjerujem da za te dilere ne zna policija, ja ne vjerujem. Mislim ja ne mogu vjerovat da ne zna ali cijeli kvart, cijeli grad priča o njima, ako zna da oni utjeruju dugove, na obitelj vrše pritisak u Splitu i naravno da se događa ono što je najgore da ljudi uzimaju pravdu u svoje ruke jel je jednostavno doći do oružja i ljudi reagiraju kako reagiraju na najgori način. Znači da se na ulicama u sred Splita na Splitskoj rivi događa šta se događa jel ljudi nemaju povjerenje u sigurnost, nemaju povjerenje. Ja bih rekao koliko su ljudi u RH, ja sam otvorio jednu temu, ja znam da zaštitarske tvrtke govorili su svi da jednostavno ovaj zakon što se tiče spominjalo se … što se tiče nacionalne sigurnosti, to su ljudi koji su naoružani, to su ljudi koji rade određene prosudbe, čuvaju određene strateške objekte, međutim mi imamo ugroženu sigurnost po svim pitanjima. Zamislite vi kako je evo recimo u mome Sinji ili Cetinskoj krajini poslati dite u školu u autobus koji svaki mjesec jedan, dva izgore? I samo spretnošću vozača ta djeca dođu kući živa. Ljudi su u strahu, mene svakodnevno zovu roditelji. I naravno ja pišem dopise inspekciji, inspekcija kaže da je napravila nalaz inspekcijski. Znači kako sustav funkcionira? Ljudi su u strahu. Ministarstvo znači dobija inspekcijski nalaz od nadležne inspekcije, prometne inspekcije ona šalje to, vama to jest, ja nikako da dobijem i narod da dobije koji je inspekcijski nalaz tehničke ispravnosti tih vozila koji su gori nego u Ruandi. Pa mi nemamo sigurnost naše djece. Ja sam poslao opet evo upit prije petnaestak dana ministru da kaže gdje je taj inspekcijski nalaz jel i dalje gore autobusi i dalje ljudi su u panici za svoju djecu. To su autobusi stari po 20, 30 godina, kada vidite našta to sliči to nije bilo u filmovima, to je katastrofa. Ali to im se uredno plaća ministarstvo, županije, lokalne samouprave, roditelji. Ej, ali na tehničkom pregledu u Sinju, Promet Sinj to je posebna priča, privatizacija tj. preuzimanje autoprijevoza Sinj od Prometa Makarska sada Promet Sinj to je Mate Juinović maestralno napravio, to je čista korupcijska hobotnica, čak je uzurpirao pola kolodvora i napravio tehnički pregled. Naravno Centar za vozila uredno bit će prikaziva da su ti autobusi isprani, dobili su javnu ovlast od države. Pa ljudi moji, pa meni doslovno dnevno 50 roditelja zove da se je autobus pokvario, autobus gori na Klisu, studenti me zovu, čak imamo grupu. E, ali neću ja stati na ovome uvaženi tajniče, doći će oni vama autobusima ispred ministarstva, jer tko će odgovarati za tu dicu kada izgori autobus i ta djeca. Vidimo šta je se dogodilo sa domom za starije i nemoćne. Pa ne možemo vas non stop upozoravati, ne mogu ja vama svaki dan pisti, vas nije briga jer ministra nema, ministar ne odgovara na upite. Znači ljudi se osjećaju nesigurno. Taxie ste mogli smanjiti na pet godina, a ovdje autobus od 50 godina vozaju se stari našu dicu. Ne radi to Promet Makarska i ostali Promet Sinj, ne radi na rutama za ove dalje nego baš dicu vozaju u najstarijim autobusima. Ja vas još jednom molim pokažite inspekcijski nalaz koji vam je poslala prometna inspekcija koja je meni poslala dopis da je vama upućen taj nalaz jer ćete vi napraviti posao kako triba. Što ste napravili, tri mjeseca ima? I dalje autobusi gore. Evo kažite roditeljima, eto to je isto jedna mjera sigurnosti, evo vi recite, zovnite što ste napravili po pitanju autobusa koji gore svakodnevno koji su puni učenika i jedino spretnošću vozača su ostali živi. Izgore cijeli autobusi, dok se ne dogodi zlog. Molim vas odgovorite, javno ovdje javnosti.
Hvala kolega Bulj. Imamo dvije replike, kolega Klarin i kolega Ostojić. Prvi kolega Klarin.
Kolega Bulj. Što mi tu pričamo? Pa malo prije je gospodin državni tajnik za sigurnosno stanje u zemlji je optužio medije. Mislim menije to presedan, ja jesam tu tri mandata, ali to još nisam čuo. Da li je to gospodine državni tajniče da li je to pritisak na medije, da mi ljepšu sliku o našoj sigurnosti pošaljemo? Šta vi meni govorite da sam ja malo lud, ovako …? Mislim ja samo sada zaključujem da li je to pritisak da mi ljepšu sliku o sigurnosti za vrijeme predsjedavanja Europskim vijećem pošaljemo u Bruxelles? Mislim to je pritisak, ali mi ne možemo za sigurnosno stanje u zemlji optuživati medije da o tome ne izvještavaju ili da vi vršite pritisak na medije da ne pišu, o ne znam, o teškim kaznenim djelima kao što ih je bilo nebrojeno u proteklih nekoliko mjeseci. Mediji se bore perom, a vi se borite zakonom i prevencijom gospodine državni tajniče.
Izvolite kolega Bulj.
Pa dobro više bi bila replika gospodinu tajniku, međutim suglasan sam s tim da ne mogu mediji biti krivci za sigurnosnu situaciju u RH. nije došao niko doli na rivu pa uzeo od novinara pušku i pucao i napravio scenarij, mediji prenose realnu situaciju. Naravno, često se i ja ne slažem, ali mediji su mediji i tribamo u demokraciji prihvatiti da oni rade svoj posao. Šta bi bilo u biti bez raznovrsnih medija? Jednostavno sloboda medija mora biti. I ova optužba tajnika ispred MUP-a je upitna. Udar i na demokraciju kad kaže da je za sigurnost u RH kriva, da su krivi mediji. Za stanje sigurnosti. Znači udar, izravno vi se izvršili izravan udar pred MUP-om na demokraciju, tj. na slobodu pisanja tj. na mediji da su oni krivi za sigurnosno stanje. Ja mislim da bi se trebali ispričati prije svega medijima ili hrvatskoj javnosti jer ste vi krivi za stanje sigurnosti u RH.
Hvala vam kolega Bulj. Slijedeća i posljednja replika na vaše izlaganje je kolega Ostojić, izvolite.
Poštovani kolega Bulj, nije pitanje da li mi želimo vojsku na granici ili ne nego vam MUP kaže i policija da njima ne treba pomoć vojske, to je službeni odgovor koji ja znam a ja moram reć da glavni razlog leži u zemlji koja je članica Schengena protiv kojeg mi ne radimo apsolutno ništa odakle dolaze vi migranti i spremni smo opet trošit novce a njima se neće kazati ništa. Govorim o Grčkoj. Prema tome, neka izvoli Ministarstvo vanjskih poslova isto tako isto odradit svoj dio posla pa bi bio red da se zemlju ne ucjenjuje i da mi budemo ti koji ćemo bit predziđe i čuvari EU-a nego neka se traži da oni ispunjavaju jednako schengenske kriterije kao šta bi mi trebali imat i samo da vam kažem, dok smo imali 3100 graničnih policajaca prije 2013. g., imali smo 150 ilegalnih migranata godišnje. Toliko ih sad imamo na dan. Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor, kolega Bulj.
Hvala lijepo. Činjenica je da se ljudi u pograničnim područjima osjećaju nesigurno za sebe, svoju djecu i imovinu. Sigurno da policija radi onoliko koliko može sa brojem na tisuću kilometara granice, mijenjaju se rute, ulazi se na sve strane, poglavito u ovome djelu gdje sam rekao, sada se spuštalo to na jug uz samu obalu, doli je najuža granica i meni nije jasno kao ni očito vama, zbog čega hrvatska policija tj. MUP ne iskoristi zakon koji smo donijeli u ovom Saboru i Zakon o granicama da se pozove hrvatska vojska, da osigura zaštitu naših građana. Ljudi su u strahu u pograničnom području, za sve znači policiju znam, vi ste govorili da je bio prije manji broj međutim očito i ovaj broj policajaca trenutno na 1000 km naše granice sa Bosnom je nedovoljno, je nedovoljno a imamo zakon i ja još jednom pozivam vas, hrvatska vojska na granice.
Hvala, hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Maras Gordan, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Kada govorimo o ovom zakonu, normalno je da se kao u prethodnim raspravama moramo dotaknuti situacije u kojoj se Hrvatska nalazi odnosno po mojem dubokom uvjerenju trenutka u kojem nemamo sustav koji osigurava prvenstveno sigurnost građana, to smo vidjeli u nekoliko navrata pa i u ovim zadnjim nemilim slučajevima katastrofalnoga i užasnoga zločina u Splitu gdje je jedan cijeli splet događaja koji se veže oko toga i postavlja se pitanje, vidim da je tu g. Škorić, predsjednik HDZ-a Splita, postavlja se pitanje zbog čega je baš Split taj grad u kojem dosta dominiraju ovakvi slučajevi i divljanja bandi i dilera i sukobi i bombe i eliminacije, znači građani Splita u ovom trenutku žele od hrvatske države sigurnost, da im pošalje poruku da su oni sigurni u svom gradu, nažalost oni to nisu i ovo je samo bila kulminacija čitavog jednog spleta događaja koji se dešava jedan određeni period i gdje vam pokazuje kako sustav funkcionira da ministar policije nema informaciju o privođenju počinitelja ubojstva ali zato evo, gradonačelnik Splita daje informaciju, to samo još dodatno urušava povjerenje u sustav i u institucije koje bi trebali brinuti o sigurnosti naših građana. Da ne pričamo o ovom također nevjerojatnom slučaju iznude djelatnog policajca nad poduzetnikom gdje se vidi da je to uigrana shema, organizirana priča, gdje sa jedne strane dolaze informacije iz državnog sustava, iz aparata, iz porezne uprave i onda se tu nakačuju pojedinci iz policije kako bi ostvarili određeni ili bivši djelatnici policije kao što je ovaj gospodin koji je na kraju završio i u bolnici i sa optužbom za iznudu očito, gdje se na neki način šalje poruku građanima ne morate se ni javit policiji, onaj počinitelj i onaj koji vas kontaktira će prije znati informaciju nego šta je znate vi i kako u tom slučaju postupati, naravno građani se opet okreću sami sebi i onda se policija čudi zbog čega je taj poduzetnik uzeo sa sobom osobu koja ga može zaštititi kad već nije dobio tu vrstu zaštite od policije i otišao se osobno obračunati s onima koji su ga htjeli iznuditi. Ova dva slučaja pokazuju po meni nedjelotvornost sustava sigurnosti u RH i tu je ministar policije trebao reagirati energičnije, pokazati građanima upravo suprotno, da imaju sigurno situaciju u svojoj zemlji, u svojim gradovima, u ovom trenutku ja taj osjećaj nemam. Da ne govorim o tragičnoj pogibiji glumca u Osijeku, vožnji u više navrata bez vozačke dozvole, znači to je cijeli sustav i kada se sjetimo onih aktivnosti koje smo imali prije 7, 8 ili 10 g., promotivnih akcija koje upozorava građane na određene stvari, tog sad više nema i očito je da se razina sigurnosti u Hrvatskoj nažalost iz dana u dan smanjuje i to je ono o čemu trebamo ovdje vrlo otvoreno govoriti. Sa druge strane, pričamo o zaštitarima i pričamo o tome da se prilagođavaju zakonu određenim zaštitarskim tvrtkama, znači gdje se smanjuje kriterij po kojima ljudi mogu određene stvari obnašati i baviti se određenim poslovima samo i isključivo iz jednog razloga. Imamo kada pogledate sada, odite malo po shopping centrima, dućanima, bankama, vidjet ćete da jako puno ljudi koji su otišli u mirovinu obavljaju taj posao iz vrlo jednostavnog razloga, na tržištu su puno jeftiniji nego oni koji nisu u mirovini jer se za njihovu plaću ne mora plaćati puni doprinos i mirovinska uplata jer mogu raditi na 4 sata i na kraju krajeva, išli smo tu sa benefitom isključivo velikim zaštitarskim kućama. Znači da njihovi i ovako visoki profiti budu još viši kako bi imali jeftinije troškove odnosno ulazne troškove onih koji bi trebali se baviti zaštitarskim poslom. Znači totalno krivo. Umjesto da tu standarde pokušamo postaviti na jednu višu razinu, mi se prilagođavamo onima koji btw. vidimo usput budi rečeno, vidimo da također krše zakone, to je ovaj gospodin koji je organizirao šator u Savskoj, vlasnik i blizak HDZ-u, jedan ajmo to tako reći poduzetnik koji je za neplaćanje poreza sad osuđen i očekuje ga kazna. Znači takvoj populaciji mi idemo niz dlaku i možda čovjek kako bi rekao, dobiva i kontra naklonost od HDZ-a s obzirom da mu je odrađivao prljavi posao za vrijeme 2014. i 2015. kada je trebalo rušiti Vladu Predsjednika RH Zorana Milanovića. I ne bi se uopće iznenadio da su te stvari povezane, u kakvoj državi živimo. Ono što ovdje želim na kraju reći i poentirati je da policija mora raditi više na osvješćivanju građana u određenim stvarima ali i pojačavanju osjećaju sigurnosti naših građana. Da se HDZ upre 5% kao što se upro do sad da sad razapne na križ Krešu Beljaka jer vidimo, sve novine vrište, angažirali su pola HSS-a, svoj spavača tamo s kojima su u koalicijama po županijama i gradovima da nasrnu na čovjeka kako bi, a tu je gospodin koji je također iz HSS-a, može me demantirati da to nije tako, ne, da bi čovjeka maknuli, da bi ugrozili koaliciju koja će ih za 6 g. zamijeniti u vođenju Hrvatske, to je jedini interes, vjerujte mi, briga Plenkovića i ove HSS-ovce HDZ-ove koji se javljaju po medijima za izjava Kreše Beljaka koju su svi osudili i s kojom se on također na kraju ispričao i rekao da je duboko pogriješio, briga njih sve za tu izjavu. Njima je bitno da naprave nered u HSS-u kako Krešo Beljak ne bi išao u koaliciju sa SDP-om, kako bi ta koalicija bila slabija, to je jedini interes, to je interes naslovnice i to građani moraju čuti. Da se 1% toliko bavi HDZ bavi sigurnošću i prevencijom sigurnosti i osvješćivanjem građana kroz medije, vjerujte mi, ne bi imali ovakvih nemilih situacija. Ali to nije njihov interes, njima je veći interes sad pričati o Beljaku još mjesecima i pokušati rasturiti evidentno najozbiljnijeg političkog protivnika na narednim parlamentarnim izborima. To je jedino šta njih zanima. Ako već ne uspiju Beljaka, bar će onda SDP-u prigovarati zbog te izjave još narednih 6 mjeseci. Gledajte, ljudi od tog žive. Ljudi od tog nemaju nikakve koristi, od tog se ne osjećaju sigurno, od tog se kroz ovaj Zakon o osobnoj zaštiti neće povećati i pojačati sigurnosna situacija u RH, to jedino, kome to može biti u interesu da ova trgovačka koalicija pokuša mada iskreno ne znam na temelju čega bi dobila novi mandat, valjda na temelju unutarstranačkih izbora u HDZ-u, to je sad još jedina slamka za koju se premijer Plenković hvata jer sad ako uspije pobijediti u HDZ-u onda će reć kao da se riješio desnicu u HDZ-u, to je, evo da odmah najavim građanima koja će bit njegova platforma za naredne parlamentarne izbore ali neće pričati o tome da je u Hrvatskoj bolja situacija, da smo sigurniji, da hrvatski građani ne iseljavaju, te teme očito njega ne zanimaju i zato da zaključim, g. državni tajniče, kolege i kolege iz ministarstva, ja nisam odgovoran što se ljudi sad osjećaju nesigurniji, šta se desila eskalacija ovih kriminalnih djela i u Splitu i negdje na odmorištu uz/ili na nadvožnjaku autoputa prema Rijeci, znači to nije odgovornost SDP-a, to nije odgovornost kolege Ostojića koji je u svom mandatu pokazao što se tiče migranata da ima uz veći broj puno manje i nesigurnosti i osjećaja mada iskreno, ja nisam čuo ni za jedno teže kazneno djelo koje su migranti napravili bez obzira što su se neki pojedinci u mediji trudili to napuhati do ne znam kakvih granica, to su opet marginalne desne skupine koje od Hrvatske hoće napraviti zemlju opasanom žilet žicom. Znači sa te strane, vi se potrudite da se građani osjećaju sigurnije i onda neće biti ja bi rekao, potrebe uopće za ovakvim raspravama. Hvala lijepa.
Hvala vam kolega Maras, hvala vam. Na vaše izlaganje imamo 4 replike, prvi je kolega Đujić, nakon njega kolega Stazić, izvolite kolega Đujić.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Maras, vi ste spominjali ove iznude koje su radili bivši policijski djelatnici i neki aktivni djelatnici specijalne policije, ja želim ovdje sad naglasiti još jednom da većina naših policajaca su ispravni i okej su ljudi, međutim ovo rukovodstvo ministarstva i Ravnateljstva policije je nikad gore i stvara loše uvjete zbog kojih se onda ova slika šalje u javnost i zbog čega sustav ne funkcionira. I nisu tu sada ovo što smo govorili, samo plaće nego i uvjeti. Pa policijski djelatnici sami moraju kupovati neku opremu jer nemaju u čemu radit da ne govorim o Zakonu o policiji kojim su se snižavali kriteriji za ulazak u službu gdje su uvedeni i nepravedni kriteriji napredovanja u službi, zvanja, da netko tko ima niže zvanje u policiji ima nižu plaću od svojih podređenih, to su sve stvari koje tjeraju policajce iz službe i onda prevladavaju ovi o kojima ministar govori kako ih se u njegovom mandatu riješio 400 i oni su rukovodeći kadar i to je problem.
Hvala vam. Izvolite, odgovor kolega Maras.
Hvala lijepa, g. potpredsjedniče. Ja se slažem s vama, kolega Đujiću, ali kada imate ovakav slučaj gdje se baci zrno sumnje jer tu nije samo pitanje policije, kako je taj policajac dobio podatak odnosno ovaj koji je to organizirao da je čovjek porezni dužnik i da će ga se teretiti za određeno kazneno djelo. Ja bi očekivao da kad se tako naruši povjerenje u institucije Vlade RH i institucije RH, da policija djeluje ekspresno, da se u startu pošalje poruka da to više neće biti moguće i da se ovi koji su to napravili, sankcioniraju na najteži mogući način. Znači ako mi kao država i kao građani dajemo određene podatke i imamo neke podatke koje država prikuplja, pa ne može se s njima trgovati, to treba štio prije razriješiti i o tome sam ja ovdje govorio, hvala lijepa.
Hvala vam. Slijedeća replika kolega Stazić, izvolite.
Kolega Maras, govorili ste o čuvenom šatorašu koji je skupa sa svojim kolegama iznosio plinske boce prijeteći građanima Zagreba, uznemiravajući ih i koji toliko voli svoju hrvatsku državu i svoj ljubljeni hrvatski narod da ih vara na porezu. To nije jedina njihova karakteristika, mnogi su toliki domoljubi da im nije dovoljna jedna domovina nego imaju dvije, onu u BiH-u da bi mogli uteći od hrvatskih zakona jer toliko vole svoju hrvatsku državu i toliko vole svoj ljubljeni hrvatski narod da bježe pred zakonima te države. Jeste čuli da su se ovi šatoraši i solidarizirali sa učiteljima kad su štrajkali za veće plaće? Jeste čuli da su se za njih zauzeli? Posve je jasno da su djelovali u interesu HDZ-a i za njihov račun jer HDZ se vječito služi uslugama upravo takvih ljudi.
Hvala, izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Staziću, nevjerojatno je da je core biznis tog čovjeka koji je zajedno sa svojim kolegama iznio plinske boce na Savsku i ugrožavao desetke i stotine tisuća možda naših sugrađana, da je njegov core biznis sigurnost, da on vodi zaštitarsku tvrtku. Zamislite koliki je to paradoks. Da, egzistirao je čak i kandidat za ministra u jednoj fazi dok je Karamarko pokušavao napraviti Vladu a ako nije bio on onda je bio onaj najkraći ministar u povijesti od par sati koji također toliko voli Hrvatsku da je zloupotrijebio očito novac i pravo na koje je imao kao branitelj. Isto kao onaj s brčićima Skejo, sad vidimo i kako je on ljubitelj velike Hrvatske, šta je on radio i na koji način je on koristio imovinu koja nije njegova. Tako da, pun mi je kufer više takvih domoljuba koji od Hrvatske najviše vole svoju korist. Hvala lijepo.
Hvala vam. Slijedeća replika, kolega Žagar, izvolite.
Hvala. Uvaženi kolega Maras, dakle ključno pitanje ste dotaknuli a to je i rad umirovljenika budući da nema dovoljno zaštitara u RH. Danas je ovdje rečeno da ima 13,500 zaštitara zaposleno u tvrtkama, mislim da je državni tajnik iznio taj podatak, ti ljudi rade u teškim uvjetima za minimalnu plaću i žale se da nemaju sredstava za rad. Dakle ključno je pitanje da bi ovaj zakon zaživio u praksi, ključno je pitanje da se razina i plaća i drugih materijalnih primanja poveća za tu vrstu zaposlenja a to se može kolektivnim ugovorima i drugim načinima koji su na raspolaganju i drugim resornim ministarstvima, ne samo MUP-u. Ovaj zakon nadam se da će živjeti u praksi međutim neće riješiti taj ključan problem. Hvala.
Hvala vam kolega. Izvolite kolega Maras, odgovor.
Moram vam reći da ja imam osjećaj da su ti ljudi ostavljeni sami sebi i oni ne rade zato što im se baš u mirovini sad još ide radit nego ne rade zato što su im mirovine nedostojne i nedovoljne za život i onda ih idemo poslati na 4 sata da rade kao zaštitari bez apsolutno adekvatne nekada i opreme i njihove edukacije, samo da zadovolje formu koju je netko negdje postavio da će određena institucija imati zaštitara i da će on tamo odrađivati jedan posao koji na kraju krajeva izlaže i te ljude opasnosti. Znači tu se vidi koliko je cijeli sustav nakaradno postavljen. Ljudi koji nemaju za život jer imaju nikakve mirovine, natjera nas u 4 sata na pojačani rizik da rade posao koji objektivno vrlo teško mogu kvalitetno obaviti ali nažalost ti ljudi nemaju izbora i o tome bi trebalo ministarstvo puno više razmišljati.
Hvala vam. I posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Felak, izvolite.
Kolega Maras, vi ste iskoristili ovaj Zakon o privatnoj zaštiti pa ste otvorili puno tema ali ono na što vam ja želim replicirati je to da ponovno pokušavate s pozicije SDP-ovog zastupnika braniti sramotnu izjavu vašeg koalicijskog partnera Kreše Beljaka o tome da UDBA nije pobila dovoljno Hrvata u svijetu, političkih neistomišljenika, jednopartijskog totalitarnog komunističkog režima od kojeg vi očigledno ne možete pobjeći jer ovo je još gore od toga što je Krešo Beljak rekao ovo, način na koji ste ga vi pokušali ovdje danas opravdati i obraniti a to nemušto čini i vaš Predsjednik g. Bernardić. Znači vi se slažete da time što je UDBA ubijala Hrvate po svijetu i slažete sa njegovom izjavom da to nije činila u dovoljnoj mjeri nego da ih je trebala poubijati još i više. To dovoljno govori o vama, o vašoj partiji a i o vašim koalicijskim partnerima koji su, jedan Krešo Beljak je vaš žetončić u HSS-u a ne ovi ljudi kojega danas napadaju ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam, hvala vam. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Felak, ova vaša konstrukcija je uvjerljiva isto kao što ste vi uvjerljiv saborski zastupnik, ne, da pitate ljude malo šire od vašeg grada di živite, vjerovatno nitko ni ne zna da ste u Saboru. Evo otprilike toliko vam drži vodu ovo što ste malo prije rekli da sam ja nešto pravdao, a šta nisam, ja sam samo rekao jednu jedinu stvar da HDZ pokušava čovjeka do te mjere izmrcvariti da bi HSS postao njegova igračka. I to je tako i to svi znaju, u vašoj županiji najbolje. Kad vidimo Korena i Hrga sve nam je jasno, Mađara, pa di je on otišo, di je on otišo iz HSS, Bandiću i HDZ-u. Pa dajte nisu ljudi baš toliko glupi. Znači evo još jednom kažem teza i mrcvarenje i inzistiranje na toj temi koju je Beljak od koje se Beljak ogradio eksplatira jedino HDZ, jedino vama to odgovara, a ja sam s partijom veze [[Upadica: Hvala vam kolega Maras.]] nikakve veze nemam al nisam siguran [[Upadica: Hvala.]] da vi nemate veze jer ja u partiji nikad nisam bio [[Upadica: Kolega Maras.]] a nisam siguran da vi niste [[Upadica: Kolega Maras, molim vas.]] bili.
Nemojte to raditi više. Izvolite. Povreda Poslovnika.
Poštovani potpredsjedniče sabora povrijeđen je Članak 238. Poslovnika, gospodin Maras ili drug Maras je mene direktno vrijeđao kao saborskog zastupnika, njegove ocjene koliko sam ja u narodu prepoznat ili nisam ostavimo narodu, ali evo on je opet ponovio ono što sam ja rekao, da on podržava izjavu Kreše Beljaka i da podržava ubojstva koja je činila UDBA. To je gospodin Maras, to je naš saborski zastupnik, a da vas podsjetim vi ste i sada u partiji. Jer se vaša stranka zove partija.
E, hvala vam. Dakle sad vam izričem opomenu jer Poslovnik nije povrijeđen, zlorabili ste, sad vi izvolite.
Hvala lijepo. Povrijeđen je 238. članak, znači kolega laže. Ja ne podržavam tu izjavu, ogradili su se svi u hrvatskoj politici od nje, ali zanimljivo je znači njega je zasmetalo ovo što sam rekao da se ne javlja, ali nije rekao da nije bio u partiji, što znači da je bio u partiji. Znači vidite kako, kako frustracije iz čovjeka rade krive stvari. Znači kako vas nije zasmetalo ona ovo da niste bili u partiji. Znači čestitam na [[Upadica: Hvala vam kolega.]] izašli ste iz ovaj … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Kolega Maras hvala vam, dakle vi ste također povrijedili Poslovnik i vama dajem opomenu. Nemojte se više javljati jer ću vam oduzeti riječ. Dakle, dosta. Izvolite kolega Ćuraj. Ispričavam se.
Oprostite, oduzmite mi riječ ja samo moram reći da u partiji nikad bio, a Maras je još i danas.
Sad prestanite. Izvolite kolega Šuker, vi ste htjeli još nešto reći povreda Poslovnika.
Da gospodine predsjedavajući ako ste primijetili digao sam povredu Poslovnika kad ste vi govorili.
Šta ste rekli?
Digao sam povredu Poslovnika kad ste vi govorili i smatram da ste vi povrijedili Poslovnik, Članak 239. koji jasno kaže kad zastupniku trebate izreći opomenu i ja smatram da vi kad vodite sjednicu naprosto trebate štititi prije svega dignitet ovog sabora, a zaštitit ćete dignitet ovog sabora i svih ljudi koji su birali saborske zastupnike ako ne dozvolite međusobna vrijeđanja i ponižavanja u ovom visokom domu.
Mogu to primiti na znanje, ali pokušavam tolerantno voditi sjednicu. Hvala. Nastavljamo kolega Ćuraj izvolite, pojedinačna rasprava.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ja ću se probati vratiti na temu današnje rasprave budući da se što dalje sve, sve manje o tome pričamo, a to je Konačni prijedlog Zakona o privatnoj zaštiti. Inače samo, nisam htio replicirati kolegi Marasu čisto radi javnosti, prilikom rada umirovljenika na pola radnog vremena poslodavac je dužan platiti sve doprinose na zdravstvene i mirovinske dakle nije točno da se moraju plaćati doprinosi. No, ono što sam već rekao i u replici i što sam kroz ovih zadnjih godinu dana uporno pokušavao i kroz Zakon o policiji odnosno obavljanju policijskih poslova pa i kroz Zakon o vatrogastvu gdje smo uspjeli naći jedan kompromis, ja se nadam da ćemo ga i ovdje uspjeti naći. Žao mi je što nije iz prvog čitanja se prihvatio moj prijedlog da se ne ide u tu smanjivanje kvalifikacija, ali ovim putem ću i najavljujem amandman kako bi dali mogućnost da se zajedno sa predlagateljem to usuglasi i dogovori izmjenom amandmana ili prihvaćanjem barem istoga, a to je na Članak 19. koji govori o obavljanju poslova čuvara. Znači koji su uvjeti uz uvjet osnovne škole, uz uvjet zdravstvene sposobnosti i položenog stručnog ispita da se stavi i uvjet o minimalnom barem 3 godine radnog iskustva. Očigledno da ne mogu promijeniti taj s obzirom da je intencija predlagatelja bila onda bi prihvatili moju primjedbu iz prvog čitanja. Ne mogu promijeniti taj dio da se ne ide samo na osnovnu školu, ali barem da to omogućimo da te tri godine radnog iskustva koje bi za sve nove koji, građane koji ulaze na tržište rada ne bi bar bila mogućnost da on sa 18 godina bez ijednog dana radnog iskustva postane čuvar sa osnovnom školom. Nego bar da ima neko, neko, neko radno iskustvo nešto na tržištu rada koje bi ga pripremilo za taj vrlo odgovoran posao. Jer ja ću napomenuti još jednom, dakle po Članku 45. čuvar može učiniti provjeru identiteta, davanje upozorenja i naredbi, privremeno ograničenje slobode kretanja, pregled osoba, predmeta i prometnih sredstava i osiguranje mjesta događaja. Neke od tih stvari je upitno kako može činit bez sredstava prisile, ja mislim da ne može osim što može reći nešto da se treba napraviti ali ne može. S druge strane imamo tu i problem ako je to osoba koja je zaposlena na mjesto čuvara, a da obavlja poslove zaštitara, a onda bi de facto to mogao, al mi to ne znamo, ne možemo to utvrditi i mi ne možemo, teško ćemo znati razliku da li netko nas smije prisilom, upotrebom sredstava prisile nešto natjerati ili ne jer po ovom zakonu pravno će se to dogodit da il čuvar, il zaštitar će moći raditi sve osim kasnije dok ne utvrdi da oni negdje prekoračuju, a to onda najčešće i prekasno. Slijedeći amandman bi išao na, također na članak odmah 20. upravo na ovo šta sam sada govorio, gdje, kojim putem zapravo mi otvaramo mogućnost da netko tko je zaposlen na poslu čuvara radi zaštitarske poslove, ali nismo im omogućili da imaju jednake primanja, pa bi time zapravo mi stavili da čuvar, po stjecanju tog dopuštenja za obavljanje poslova zaštitara, stječe i sva materijalna prava i ovlasti zajamčene zaštitarom. S tom rečenicom mi zapravo smanjujemo mogućnost zaštitarskim tvrtkama da i dalje pružaju svoje usluge na tržištu, a da moram reći ne svi, ali i neću govorit neke teške riječi, ali sa nekim najnižim mogućim financijskim obvezama prema tim ljudima jer Zakon o javnoj nabavi je takav da najniža cijena diktira, nažalost u nekim stvarima to se ne pokazuje kao dobra stvar, ali tako nam je kako nam je, teško ćemo to još skoro promijenit očigledno, ali onda barem zakonski stavimo da ne može nitko ići ispod određenog minimuma, da ne možemo imati di se traže zaštitari jel sad šta će nam se sad dogoditi, svi će to vidjet, tvrtke će propisivat uvjete čuvara i evo otvara se prostor da se tu angažiraju čuvari sa opet nižim plaćama tih ljudi i jeftinijom cijenom, rušimo cijene, a kad bi trebali zapravo osigurat da ljudi imaju veće plaće jel sa većim plaćama će biti i veća zainteresiranost, a tih 30 tek tisuća, 30 000 i nešto sitno ljudi koji su na burzi rada sa osnovnom školom, ja sumnjam, ali zbilja sumnjam da tamo ima potencijalnih puno kandidata za obavljanje te službe jel vjerojatno je njihova dobna i, dobna, njihova dob i zdravstvena sposobnost će bit takva da oni neće moći proći te osnovne uvjete barem što se tiče zdravstvene sposobnosti koja je ujedno vezana i uz dob, a onda govorimo o novima koji ulaze na tržište rada i zato one prethodne … [[Govornik se ne razumije]] I što se tiče zadnjeg dijela, vezan je na čl. 50. koji sam spomenuo i u raspravi, a odnosi se na procjenu kada govorimo opet o, o svim tim obvezama, kaže kada se unutar štićene zone počini kazneno djelo i prekršaj ili nastupi drugi događaj povodom kojeg je potrebno izravnim opažanjem utvrditi i razjasniti činjenice i to treba utvrditi čuvar i svi ostali, on će dati procjenu da je nastupio određeni događaj koji će on procijeniti da treba neku činjenicu utvrđivat i oni su dužni osigurati to mjesto dolaska policije tako što će tražiti zadržavanje osoba koja može se naći u tom … [[Govornik se ne razumije]] , koje mogu dati neke informacije, neko slučajno je prolazio, pa je vidio ili nije ili ne znam što dalje itd. i one osobe koje možda su odgovorne za to eventualno počinjenje nečeg i sad tu ulazimo, znači osoba s osnovnom školom, bez možda radnog iskustva, bez ičega, dolazi i on čini neke, položio je niži zaštitarski ispit i on čini neke procijene ili pravilnikom to urediti detaljno što bi to moglo biti ili kako sam u amandmanu naveo da se jednostavno briše taj drugi događaj jel ovo što kažem, prvo počini kazneno djelo i prekršaj, što sve spada u sferu prekršaja mislim da znamo, a i osoba, znači mi sad ovdje moramo povjeriti se osobi s osnovnom školom da će ona zapamtiti cijeli kazneni i prekršajni i materijalni zakon, da on zna što su sve prekršaji i šta spada u sferu prekršaja ili u sferu kaznenog djela, to je toliko široko da ni ljudi koji se bave pravosuđem ne mogu imati to sve na pameti, a još ćemo to proširiti tako da u njemu kažemo ili nešto drugo što bi se moglo okarakterizirati, pa on kaže ja sam mislio, kaže pa nisi, protupravno je zadržao osobu, šta ćemo onda i to je taj dio priče u kojem treba napraviti jasno razgraničenje, a sve ako gledamo sa glavnim ciljem podizanja kvalitete i standarda osoba koje rade, al standard osoba se neće podizat ako uvodimo novu nižu kvalifikaciju koja će bit niže plaćena i onda ćemo sve postojeće malte ne zaštitare prebacivati na mjesto čuvara, davati im nove ugovore na mjesto čuvara, a to se može dogodit, izmjene ugovora, otkaz sa izmjenom ugovora, ponuđen novi ugovor, pa ćeš biti čuvar koji će dobiti neke poslove zaštitara, to smo omogućili i ostat će ti plaća ili ista ili ćete spustit dolje ili ću nać nekoga koji ima osnovnu školu, pa te zamijenit, nama se to može dogodit sa ovakvim zakonskim prijedlogom, nama se može dogodit da postojeći zaštitari budu, dobiju otkaz i budu primljeni novi čuvari sa nižim stupnjem obrazovanja i kao jeftinija radna snaga ili te iste prebacit dole kad ljudi nemaju izbora, mislim ljudi će imat izbora, nažalost otići će van i to je ono što je problem i zato sam to, tu adresiro da se proba naći, ja razumijem smisao zakona i razlog donošenja i usklađivanja i u načelu mi ga podržavamo, ali ove neke stvari mogu zbilja donijeti do ponašanja na tržištu da ekstra profit i dalje ostane zaštitarskim tvrtkama, a ljudi budu itekako još potplaćeni kao što jesu i danas, naravno ne kažem da je to samo krivnja zaštitarske tvrtke i tu je taj famozni Zakon o javnoj nabavi, ali dok god mi ne budemo mogli propisivati u javnu nabavu određene stvari i ekonomski najpovoljnije ponude koje su više od 10% utjecaj na cijenu, dotle možemo zakonom propisati koji su minimalni uvjeti koji zasigurno će ući u cijenu rada jel mi se sada susrećemo i zašto ovo sve radimo da nemamo dovoljno zainteresiranih za policiju, nemamo dovoljno zainteresiranih za zaštitare i svjesni smo toga i umjesto da se podiže cijena i da se daju veće plaće, mi spuštamo kriterije da ne bi li zadržali istu razinu plaće nadajući se uvući nove radne sposobne ljude na to tržište rada, s kojim ciljem, s kojim sredstvima, mislim da se to neće tako odviti i da nećemo tu dobiti taj željeni učinak koji želimo s ovim zakonom. Zahvaljujem.
Hvala, na vaše izlaganje imamo dvije replike, prvi je kolega Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Čuraj, javio sam se za repliku da, naprosto su me potaknule tu neke politikanske rasprave, danas su svi zaboravili koliko je zaštitara koji su radili u privatnim tvrtkama stradalo na svom radnom mjestu nesebično štiteći imovinu koja im je povjerena. Nažalost, danas toga nismo htjeli čut. Kad govorimo o ovom zakonu moramo počet od toga, a to znači izobrazba, ne mogu svi sve raditi, moraju imati intelektualne i fizičke, određeni minimum da bi određeni posao mogli raditi. Žao mi je što danas u ovoj raspravi nije pokazano ni malo piateta prema tim ljudima i prema tom zanimanju koje je vrlo opasno, a plaćeno je tako kako je plaćeno. I to samo pokazuje kako smo mi spremni baciti u blato da bi pobrali nekakve jeftine političke poene. A sjetite se zaštita koji su poginuli pošteno radeći svoj posao i štiteći imovinu koja im je povjerena. Zbog tih zaštitara moramo napraviti zakon da bi njima osigurali kvalitetnije i bolje uvjete za rad … /Govornici govore istovremeno./ … zapošljavaju da ih prisilimo na to.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Kolega Šuker mogu se apsolutno složiti s vama, nažalost to uvijek tako dođe iskoristi se ova prilika da se malo obrati javnosti i da se nabije neka statistika i krene voda na svoj mlin i pričati o nekim dnevno političkim akterima, a gubi se fokus onoga što je na dnevnom redu. I mogli bi tu u nedogled ići sa povredama Poslovnika jel 70%, 80%, koliko sadržaja nečijeg govora mora se odnositi na dnevni red, koliko može ići, to je jako teško će se moći utvrđivati, ali nažalost tako nam je kako nam je. Ono što bi ja svakako rekao i tu se slažem da to mora biti cilj, mi imamo danas 250 tvrtki i 111 obrta i 147 unutarnjih čuvarskih službi sa ukupno gotovo 16,500 zaštitara o kojima mi danas ovdje razgovaramo, govorimo o cijelom … ona ima svoju gospodarsku i ekonomsku dimenziju i sigurno da treba ići sa podizanjem kvalitete i sigurnosti građana i korisnika, ali samih radnika tu se apsolutno možemo složiti.
Hvala vam. Izvolite kolega Žagar.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Čuraj. Dakle osim niskih plaća zaštitari doista nemaju adekvatna sredstva za rad, tako je bio slučaj da je jedan zaštitar pretučen od strane trojice nasilnika, nije se imao s čim braniti. Dakle snižavanje kriterija za zapošljavanje je jedan isto od opasnosti za snižavanje cijena rada i mislim da ima čak dvije tvrtke u državnom vlasništvu koje se bave zaštitarstvom, pa i onda možda na taj način snižavaju cijenu jel njihove gubitke pokriva država pa mogu i sa nižim cijenama i to su problemi s kojima s susrećemo i još jedan problem u hrvatskoj birokratizaciji. … državni tajnik tu iz MUP-a nek čuje, raspisan je natječaj za osobe koje su u mirovini policajce ili oni koji su dali otkaz pa se tako prijavio i čovjek koji je raskinuo i onaj ugovor koji je imao vezano uz obrazovanje jer u to vrijeme zbog obiteljskih razloga nije mogao prihvatiti posao. I temeljem ovog natječaja on se nije mogao javiti u policiju, premda policiji treba ljudi, a on je još relativno mlad čovjek, samo iz birokratskih razloga. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Kolega Žagar to je ono što već kroz različite zakone pokušavamo skrenuti pozornost. Naravno moramo imati na umu što je konačni cilj i gdje želimo biti i šta želimo s ovim postići. Ja tu razumijem predlagatelje da je to nezahvalna zadaća. Generalno gledano kada govorimo o nekoj sigurnosti i represiji općenito protiv koje smo mi ovako načelno uvijek zalagali se što manje represije, ne znači uvijek veća sigurnost, dapače, uvijek je obrnuto, veća represija niti bi ona značila veću sigurnost niti obrnuto bi došlo do nekog nivoa sigurnosti koje bi mogli reći da je nama zadovoljavajuć. Dakle to je uvijek jedna vaga koju treba svaki put iznova ciljati, nema točne sredine, ali ono što možemo znati i moramo napraviti taj okvir gdje neke minimume moramo zadovoljiti. Ovdje mi to ovim zakonom jedan dobar dio se time referiramo, ali ja se slažem i dalje i nastojat ću i dalje da povećamo tu kvalitetu i u izobrazbi samih ljudi i naravno njihove plaće … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam. Time smo završili pojedinačne rasprave. Sada imamo jednu prijavu kluba zastupnika. U ime Kluba zastupnika HDZ-a završno kolega Petar Škorić. Izvolite kolega Škorić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Evo uzimajući u obzir sve što smo danas čuli vezano za izmjene ovog Zakona o privatnoj zaštiti podsjećam još jednom da je cilj uspostaviti učinkovitiju djelatnost privatne zaštite koja je osposobljena, opremljena i obučena za preventivno i operativno djelovanje u okolnostima visokog rizika i ostvariti integraciju te djelatnosti u sustav domovinske sigurnosti i na taj način doprinijeti jačanju i sigurnosne kulture u društvu i omogućiti razvoj zaštitarskog tržišta i time praktički povećati standard osoba koje se bave zaštitarskim poslom i u konačnici time ćemo postići veću rast sigurnosti svih naših građana. Mi kao klub HDZ-a podržavamo donošenje ovog zakona i kao što sam najavio tu još ima mjesta određenim nomotehničkim i sitnim poboljšanjima zakonskog teksta i u tom smislu predlažemo nekoliko amandmana. Dakle prije svega usklađenje odredbe članka 15. stavka 1. točke 2. kao i članka 20. točke 1. radi usklađenja izričaja sukladno Zakonu o Hrvatskom kvalifikacijskom okviru. Dakle predlažu se izmjene odredbi članka 15. stavka 2. radi usklađivanja sa izričajem iz Zakona o sigurnosnim provjerama. Predlažu se izmjene članka 12. … radi uređenja izričaja kako bi bilo jasno da privremena zabrana rada primjenjuje samo u slučaju kada pravna osoba ili obrtnik u roku iz stavaka 6. i 7. ne dostave potrebne dokaze iz stavka 6. odnosno ne obavijeste ministarstvo da više ne ispunjavaju neki od uvjeta iz stavka 1. točaka 1., 2., 3. i 7. ovog članka. Nadalje, predlaže se izmjena članka 16. stavka 1. sukladno stavku 4. istog članka kojim se propisuje da obrtnik koji više ne ispunjava uvjete iz članka 15. Konačnog prijedloga Zakona ima obvezu brisati djelatnost privatne zaštite iz predmeta poslovanja sukladno posebnim propisima o obrtu te na njega nije moguće primijenit stavak 1. istog članka odnosno utvrditi mu obvezu pokretanja postupka imenovanja nove odgovorne osobe za djelatnost privatne zaštite. Dakle predlaže se nomotehnički urediti izričaj stavka 2. istog članka kako bi bilo jasno da se privremena zabrana odnosi na pravnu osobu, zajednički obrt, ne i obrtnika te unutarnju službu zaštite samo u slučaju ako isti ne postupe u rokovima iz stavka 1. ovog članka. Predlaže se izmjena članka 25. stavka 3. te bi se time nomotehnički odredio izričaj stavka 3. kako bi bilo jasno da se privremena zabrana rada odnosi na pravnu osobu, obrte, na unutarnju službu zaštite samo u slučaju ako isti ne postupe sukladno obvezi iz st. 2. ovog članka, predlaže se izmjena čl. 43. st. 4. i čl. 97. toč. 21. radi usklađenja s izričaja sa Zakonom o suzbijanju droga, te se predlaže riječ „opijati“ zamijeniti sa riječima „droga“, dakle da imamo jedan konkretni ovaj izraz usklađen sa drugim propisima. Isto tako predlaže se izmjena čl. 46. st. 4. i 5. radi njihove jasnoće, te se predlaže dopuna odredbi o provjeri identiteta na temelju fotografija ili video snimaka osobe u kontrolnoj sobi, upućivanja na obvezu primjene propisa o osobnoj zaštiti osobnih podataka, u st. 5. se predlaže jasnije uređivanje ovlasti koje mogu upotrijebiti čuvar i zaštitar, te se predlaže dodati ovlast privremenog ograničavanja slobode i kretanja i zaštitaru specijalistu. Nadalje, predlažemo nomotehničko uređenje čl. 48. odnosno ujednačavanje izričaja vezano za privremeno ograničavanje slobode kretanja, kao i jasno utvrđivanje ovlasti čuvara da izda naredbu kojom se osobi nalaži da ne napušta mjesto događaja, kao i radnje koje je čuvar ovlašten poduzeti ako osoba odbije postupiti sukladno takvoj naredbi. Također predlaže se ujednačavanje izričaja vezano za ovlast privremenog ograničavanja slobode kretanja, dakle u čl. 49. st. 7. i 8., ali i izmjena st. 11. i 13. istog članka, kako bi se jasnije propisala ovlast koja u danim situacijama može primijeniti čuvar, dakle kod izdavanja naredbe ili zaštitar ili zaštitar specijalist, dakle, te zajednička ovlast da zatraže postupanje policijskih službenika. Isto tako ujednačavanje izričaja kod ovlasti privremenog ograničavanja slobode kretanja predviđa se u čl. 50. st. 2. i st. 6., kao i preciznije uređenje st. 3. kojim se utvrđuje da je ovlast čuvara izdavanje naredbe, a ne traženje, pa tako i u odnosu na ovlast privremenog ograničenja slobode kretanja koje čuvar ne može primijeniti protivno volji osobe na koju je naredba izdana. Također nomotehnički bi se izradio izričaj iz čl. 52. st. 7 [[Upadica: Hvala]] temeljem čl [[Upadica: Vrijeme]] Hvala lijepa, dakle uz ove amandmane koje smo dostavili [[Upadica: Hvala vam kolega Škoriću]] predlagatelju prihvaćamo ovakav prijedlog.
Hvala. Slijedeći je kolega Bulj u ime zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala lijepo, evo odma bih na početku rekao da je malo bilo 5 minuta vremena da nabroji samo amandmane klub vladajući, najveći klub, znači HDZ-a je, ne znam kolki je broj, ja sam brojio do 30, valjda 70 amandmana, znači više imamo amandmana nego članaka, to govori kakva je iskordiniranost o bitnim zakonima kako je rekao kolega Škorić, o domovinskoj sigurnosti, da je ovaj zakon doša nespreman, neiskordiniran i da je ovo ruganje sa sigurnosti, pa više imaju amandmana u 5 minuta, najveći klub vladajuće većine je nabrajao uvaženi tajniče i zato je triba doć ovdje ministar da reče što misli od ovim amandmanima, više amandmana nego članaka, ja nisam mogao brojit, brojio sam do 30-tak, ali je još 5 minuta, ako vam nedostaje kolega Škoriću vrimena da nabrojite sve amandmane na ovaj prijedlog Zakona o privatnoj zaštiti ja ću vam dozvoliti, pa dođite nabrojiti, znači vi ste htjeli reći, al bilo vam je nezgodno tajniku MUP-a da povuče ovaj zakon i da ga da u treće čitanje jel ovaj zakon je došao ovdje očito bez obzira što je drugo čitanje, nespreman i ovdje nema apsolutno nikakve veze ni poticaja sa sigurnosti, niti zaštiti naših građana, ni sigurnosti, niti o domovinskoj sigurnosti, a tome je svjedočio sada Petar Škorić u ime Kluba HDZ-a. Ja bi još jednom kazao da sigurnost građana RH je ugrožena, ljudi se ne osjećaju sigurni, ovaj parlament nije mogao puno ni utjecati, poglavito evo nabrojio sam van ovoga zakona da je vrlo bitno raditi na sigurnosti, ljudi se ne osjećaju sigurni za sebe i svoju imovinu, poglavito u pograničnim područjima, ja sam nabrojio slučaj iz Vrgorca gdje je čovjeku ukralo auto u 2 sata, gdje je MUP i Vlada RH Andreja Plenkovića prihvatilo Marakeški sporazum i kompakt bez toga da je dozvolila ovome domu da se ovdje raspravlja, naravno da tu nije samo kriv Andrej Plenković, da se mi ovdje sudarali da je bio glavni egzikutor toga zakona, nego sad su protukandidat Miro Kovač koji nije dozvolio da se na prijedlog Bože Petrova kao člana odbora nadležnog glasa odbor, članovi odbora o zakonu, o tom prijedlogu da se raspravi u Saboru Marakeški sporazum. Znači imamo ogroman broj nesigurnosti u našoj, a poglavito vas sad, rekao poglavito o ovome jel su me zvali građani sada s tih područja da i dalje ovaj imaju problema sa ilegalnim migrantima, da im je ugrožena imovina i osjećaju strah na tim područjima koja su inače područja koja su iseljena. Prema tome, iskoristite evo zakon već ako govorimo o domovinskoj i nacionalnoj sigurnosti, nemojte se osvrtati na ono što vam kaže jedan ovaj europarlamentarac bez obzira koji je zeleni ili nemam pojma, koji vam kaže da se u RH loše odnosi policija prema migrantima, ilegalnim migrantima, nego iskoristite zakon i Hrvatsku vojsku na hrvatsku granicu jel Zakon o hrvatskim granicama, granici kaže da hrvatska policija može pozvati vojsku, da Hrvatska vojska radi svoj posao, al ovde nema nikako ministra, mi jednostavno ne možemo doć do ministra, vidimo da sad dok se presjeda EU da jednostavno je bitno prikazati kako u RH sve cvita. Sigurnost građana nije dobra, evo baš vidimo da je novinar dokazao da se more kalašnjikov kupiti u nekoliko dana, nać se bez problema za nekoliko par stotina EUR-a, smatram da se ljudi osjećaju sigurni, smatram da dileri, mafija, narkobosovi upravljaju još uvijek gradovima, sustavima, da su zaštićeni jel ne može se događati da jednostavno ljudi su prisiljeni, ja to ne opravdavam, nit oružje, nit uporabu oružja, al jednostavno očito da je najgore kad ljudi vide i osjete da se recimo kakva je to poruka sa splitske rive da se jednostavno ljudi u svojoj nekakvoj zaštiti, nemam pojma na koji način, se moraju braniti, znači ako ljudi uzmu sami, građani svoju zaštitu u svoje ruke, bit će problema, više bi volio da je u ovome zakonu spominjana sigurnost ljudi koji rade u sustavu policije ili zaštitarima tj. da im se govori o njihovom materijalnom statusu, ti su ljudi potplaćeni, ti ljudi se ne osjećaju dobro ti ljudi ne mogu obavljati svoj posao jer jednostavno taj sustav je potplaćen. I još jednom bih na kraju kazao da se ljudi u RH ne, poglavito u pograničnim područjima ne osjećaju sigurno, a za to ste, gospodo saborski zastupnici krivi i vi koji ih niste podržali da se raspravlja ovdje o Marakeškom kompaktu i sporazumu i još jednom [[Upadica Hajdaš-Dončić: Hvala vam, kolega Bulj.]] recite ministru da napokon [[Upadica Hajdaš-Dončić: Hvala vam.]] zaštiti granice.
Hvala vam kolega Bulj. I u ime predlagatelja, državni tajnik Žarko Katić, izvolite.
Poštovane gđe. zastupnice i gospodo zastupnici, zahvaljujem vam svima na iznijetim prijedlozima i sugestijama koje ćemo, ako su predložene u formi amandman razmotriti i odlučiti koje ćemo prihvatiti. Međutim, moram ovdje reći nekoliko napomena na netočnosti koje su izrečene da ne bi ostalo zabilježeno nešto što ne stoji i što nije istina. Gđa. Vesna Pusić je izrekla da najviše poslova sa državnim institucijama obavljaju zaštitarske tvrtke koje imaju vlasnike s ozbiljnim problemima sa zakonom. Ja bih volio da ona to, da ona to potvrdi. Ovakva paušalna ocjena apsolutno ne stoji i po sadašnjem zakonu, a i po zakonu koji je ovdje preložen. Vlasnici odnosno osnivači, odgovorne osobe se provjeravaju i bit će provjeravani i sigurnosno i naravno, kroz evidencije MUP-a i Ministarstva pravosuđa i sve dostupne zakonom zasnovane evidencije. RH ima, to je netko mislim i spomenuo, postoje dvije tvrtke koje možemo nazvati, znači jedno je, osnivačka prava vrši RH, a druga je osnovana od institucije koja je koju je osnovala RH, dakle to je AKD zaštita i to je FINA GS, dakle to su dvije tvrtke koje nisu u privatnom vlasništvu, a ostale moraju poštivati propise RH koje ovim zakonom nastojimo još čvršće definirati, imati, da zaštitarske tvrtke imaju čvršće ovlasti, ali i čvršće i odgovornije obveze i prema svojim zaposlenicima i prema klijentima i prema najširoj javnosti kada obavljaju takvu vrstu poslova. Gđa. Pusić je i prošli put i sada spominjala o nekakvom monopolu na nasilje, nitko nema u modernoj državi monopol na nasilje, možda su to nekakve teorije, međutim, suglasni smo da moramo, da policija mora moći štititi građane od presije onih koji ne poštuju propise, ali mora, te svoje ovlasti mora koristiti zakonito i za to postoje vrlo jasna pravila unutar policije koji se oni moraju poštivati. Spominjan je posebni odjel u MUP-u za nadzor zaštitarstva, on postoji, postoji inspekcija za privatnu zaštitu u MUP-u i postoji 50-tak inspektora privatne zaštite u svim policijskim upravama i u svim policijskim upravama. Je li to dovoljno? Nikad, uvijek bi bilo bolje da ih je više, ali kao što sam rekao, oni obave nekoliko tisuća nadzora godišnje i nastoje držati ovu djelatnost pod strogom kontrolom. O pravilnicima. Istina je, dakle postoje pravilnici, podzakonski akti koji se donose temeljem zakona i ovaj zakon tu nije iznimka, ali ja bih zastupnicu i sve one koji to ne znaju upozorio da se pravilnici donose također, u postupku javne rasprave, dakle oni se objavljuju na mrežnim stranicama ministarstva. Rok za njihovu, za određene primjedbe je 30 dana i svatko može dati primjedbe na te pravilnike, oni su dakle javno dostupni, a na koncu ih po propisima i proceduri donosi ministar temeljem ovlasti ovoga zakona. I zadnja primjedba koju bih, napomena koju je ona rekla, odnosi se na to da određene objekte, kritične infrastrukture kao što su zračne luke čuvaju zaštitarske firme. Ja bih samo podsjetio da je taj prijelaz, dakle da ih čuvaju zaštitarske firme u privatnom vlasništvu se dogodio u vrijeme kada je gđa. Pusić bila članica Vlade, međutim, ja neću reći da je to pogrešno, to imaju i druge zemlje, samo taj nadzor nad tim tvrtkama, osobito onima koje obavljaju poslove na objektima kritične infrastrukture treba biti dosljedan, čvrst i učinkovit. G. Ostojić je spominjao povjerenstvo za zaštitu, za ocjenu zakonitosti uporabe prisile, ono, podsjetio bih ga da ono postoji i sada u svakoj policijskoj upravi, međutim, ne postoji na razini ministarstva i ovim konačnim prijedlogom zakona nastoji se za one najteže povrede ovih ovlasti koje najviše mogu utjecati na prava i integritet građanina, da ih se procjenjuje u sjedištu ministarstva. Dakle, ponovit ću, uporaba tjelesne snage, uporaba zaštitarskog psa, uporaba sredstava za vezivanje i uporaba vatrenog oružja, dakle takva ovlasti kad budu primijenjene, bit će procjenjivane u sjedištu ministarstva na jednom mjestu, tako da bi se osigurala i da ne bi, od jedne do druge policijske uprave imali različite pristupe. Zastupnik Čuraj je spominjao čuvare i njihovu mogućnost da mogu obavljati i poslove zaštitara. Ja bih samo podsjetio da čuvara u RH ima 1792 sa licencom, to je oko 10%, 10,8%, dok zaštitara ima 81,5% i ne može zaštitar, dakle, čuvar obavljati poslove zaštitara ako nema srednju spremu i ako ne položi razliku ispita. Zašto razliku ispita? Zato je li netko od nas, tko ima, npr. tko je završio za prvostupnika i kasnije želi nastaviti, hoće li mu se tražiti da ponovno sve polaže? Ne. On nastavlja dalje, ono priznaje mu se ono što je položio. Tako i u ovom slučaju se čuvaru priznaje ono što je položio, a onu razliku ispita, a to je recimo uporaba sredstava prisile to mora posebno polagati jer to čuvar nije mogao raditi, a zaštitar može. Gospodinu Bulju bi samo odgovorio oko autobusa, jer je on najviše govorio o autobusima za prijevoz djece. Gospodine Bulj, očito da ne sluša, dakle policija osim inspekcije prometne, prometne inspekcije Ministarstva prometa i policija provjerava stanje autobusa za prijevoz djece. Dakle, kad ih zaustavi u prometu obavlja pregled, dakle vizualni pregled općeg stanja vozila, posebno kad se prevoze djeca provjerava udovoljavaju li pretpostavkama za prijevoz djece, dakle da li imaju naslone za glavu, rukohvate, pojaseve za zavezivanje na sjedalima. Provjerava se vozač je li njegova eventualna alkoholiziranost i poštuje li propise koji se tiču radnog vremena vozača. Znamo da postoji poseban zakon koji nalaže odmore u toku, u toku rada i ne može se voziti dulje od propisanog vremena. A isto tako, a to se događa prilično redovito na poziv škola i vrtića kad djeca idu na duže puteve, dakle na ekskurzije prvenstveno bilo one koje su dakle dijelovi nastavnog procesa ili nekakve na kraju školske godine, maturalne i sl. onda se posebno još prije puta policija dođe i provjeri takvo vozilo. Dakle, policija radi sve što je moguće da poveća sigurnost prijevoza onih najmlađih i najosjetljivijih. Na kraju ću samo reći da me nekoliko zastupnika optužilo da sam utjecao na medije, zastupnik Klarin, zastupnik Bulj, ja sam se zastupniku Klarinu sugerirao da možda dobro ne čuje, pa evo ja to nisam rekao odbacujem da sam tako nešto rekao i to mi ne pada na pamet, a ako netko nije dobro čuo onda je to njegov problem. Dakle, zahvaljujem još jednom na vašem doprinosu u raspravi i sve amandmane ćemo razmotriti i o njima će se Vlada promptno izjasniti. Hvala lijepa.
Hvala. Na vaše izlaganje imamo 6 replika. Prvi je kolega Bulj, nakon njega kolega Maras. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Tajniče, rekao sam o cestovnom prometu da sam inspekciji poslao zahtjev tj. predstavku da se provjeri ispravnost autobusa Prometa Sinj koji prevoze učenike i koji svaki mjesec barem jedan izgori, doslovni izgori, da nije prisebnosti vozača. Međutim ja sam dobio, to je prije tri mjeseca, dobio sam odgovor od uprave znači kopnenog prometa inspekcija da su vama proslijedili taj nalaz jer autobusi su gori nego ne znam u Ruanda, takav nije Čkalja vozio u onome filmu, to su katastrofa u čemu se voze naša djeca. Autobusi mjesečno jedan minimalno izgori od Prometa Sinj, a u RH gdje se učenici voze prošle godine je 10 autobusa izgorilo. Ne zadovoljavaju minimalno, na očigled ne zadovoljavaju, al tu je očita korupcija jer je Mate Jujnović faraon, on je Bog, Promet Makarska je Bog.
Hvala vam kolega Bulj. Nastavljamo sa replikama, slijedeći je kolega Gordan Maras. Izvolite kolega Maras.
Hvala lijepa. Gospodine Katić, u vašim odgovorima većinu stvari koje ste zastupnicima zamjerili je da ne čuju dobro, da su nešto krivo rekli, ali niste opovrgnuli niti jednu od onih činjenica koje smo govorili. Znači da imamo više ovih ekscesnih kaznenih djela nego ikada. Ja se ne sjećam ovakvih drama ko što je bilo u Splitu u zadnjih 20 godina. Znači evo mogu se sjetiti zadnje što smo imali takvu vrstu obračuna sa teškim naoružanjem je kad je bio onaj slučaj sa, mada je to uopće nevezano za ovu priču, sa Koradeom, ne, ali u međuvremenu nismo imali. Znači sa ste strane, sa te strane probajte nas razuvjeriti sa time da je situacija sigurnosna sada bolja nego što je bila prije 5 godina i onda o tome možemo pričati. To dal netko čuje, ne čuje, dal je reko nešto slučajno krivo ili nije, činjenica je da se građani ne osjećaju sigurno. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Odgovor gospodinu Marasu, situacija je bolja nego prije 5 godina. Hvala.
Kolega Škorić, izvolite. Nakon kolege Škorića, kolega Stričak.
Hvala lijepa. Pa evo poštovani državni tajniče, iznijeli ste sve, obrazložili ste sve, ja bih više odgovorio na kolege koji se bave temama koje nisu danas tema dnevnog reda, dakle pitanje sigurnosti sigurno je zasebna točka, riječ je o Zakonu o privatnoj zaštiti i da se ne bi stekao krivi dojam. Dakle, ja zahvaljujem evo i na razumijevanju i na svemu jer smo i sa stručnim službama i sa svima gledali kako nomotehnički urediti, poboljšat izričaj i neke možda nejasnoće poboljšati i u tom smislu ništa sadržajno ni posebno se nije promijenilo osim kažem jasnijeg izričaja koji je usklađen sa drugim zakonskim propisima. Ako se u jednom propisu zove na jedan način, ne može u ovom zakonu na drugi i u tom smislu ova poboljšanja će sigurno doprinijeti kvalitetnijoj provedbi i većem razumijevanju zakonskih propisa i ovdje prozivati … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala vam vrijeme, nastavljamo dalje slijedeći je kolega Anđelko Stričak. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege pripremajući se za ovu točku dnevnog reda naišao sam na dva zanimljiva statistička podatka, a to je da je, da su zaštitarska društva 2013. na području EU imala promet 35 milijardi EUR-a, a na globalnoj razini se taj promet kretao oko 200 milijardi dolara. Već ti podaci su nam, nam jasno govore koliko je to tržište bitno u Europi, a očito i u svijetu, a naravno da će biti daleko bitnije uskoro i kod nas. Stoga zaista ne vidim razlog da mi ovim zakonom ne povećamo, em opću sigurnost društva, da se ne razvije zaštitarsko tržište, da se ne standardiziraju poslovi koje ta društva obavljaju, da ne povećamo sigurnosnu kulturu [[Upadica: Hvala]] i sve ostalo što [[Upadica: Vrijeme]] uz to ide. Hvala.
Slijedeći je kolega Čuraj, izvolite i zadnji je kolega Šuker, izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, ja se zapravo manje-više sa ovim vašim što ste se referirali u završnom izlaganju oko obavljanja poslova zaštitara od strane čuvara nije sporno, nije sporno ni taj uvjeti koji oni moraju, jedino što sam ja tražio je sporno to da se upravo osigura da ti, znači čl. 20. st. 2. da osobe koje to obavljaju da im se adekvatno na to propiše zakon da imaju bivati plaćeno kao i zaštitari, da ne bi došli u situaciju da osoba koja ima nominalno posao čuvara obavlja sve poslove zaštitara jel ima sve uvjete, a plaćen je kao čuvar, samo taj dio da se zakonski propiše da ne bi zaštitarske tvrtke iskoristile tu priliku i srozale i spustile nivo kvalifikacije odnosno nivo samog zvanja, a ostavili sve poslove, a spustili plaću odnosno ne povisili ju sukladno tržištu i onome što na tržištu se može napravit.
Hvala i zadnji je kolega Šuker, izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. g. Državni tajniče, dobro su i spomenuli jedan segment iz rasprave oporbenih zastupnika, a to je da su se pozivali na odredbe nekih drugih zakona i ja se sjećam kad je u ovoj sabornici donošen Zakon o kontroli putnika i ručne prtljage u zračnim lukama i kad je rečeno da to nije posao policije, da to policija neće radit, taj zakon je predlagalo Ministarstvo prometa, onda je to ugovoreno kao jednom velikom iskoraku europejstvu, tako i u svim zračnim lukama, a danas kad niste u Vladi nego ste u oporbi onda pričate o tome kako je to nešto nazadno, kako je to nešto što nije dobro, to naprosto govori sve o onima koji, čak i dobre zakonske prijedloge ne mogu prihvatit da su dobri , a kad ne znaju što će reći onda se pozivaju na zakone koji nisu takvi kakvi jesu, međutim istine radi i danas na graničnom prijelazu u zračnim lukama stoje hrvatski policajci i hrvatski carinici.
Hvala, time smo zaključili raspravu o Konačnom prijedlogu Zakona o privatnoj zaštiti, drugo čitanje, P.Z. br. 635, a glasovat ćemo o istom zakonu kada se steknu uvjeti. Hvala vam lijepo i doviđenja državni tajniče. Dakle, ponovo vi, ispričavam se, nastavljamo sa:
Dobro jutro svim četvero zastupnicima koji su u dvorani ovaj. Idemo na iznošenje, idemo na obrazlaganje amandmana. Dakle, izjašnjavanje o amandmanima vezanim uz Konačni prijedlog Zakona o privatnoj zaštiti, drugo čitanje, P.Z. broj 635. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Darinko Kosor, zastupnik Damjan Vucelić, zastupnik Stjepan Ćuraj i Klub zastupnika HDZ-a. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molit ću predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, poštovani državni tajnik u MUP-u Žarko Katić. Izvolite. Prvo redom, 1. amandman je Kluba zastupnika HDZ-a.
1. amandman Kluba zastupnika HDZ-a se prihvaća jer se njime nomotehnički uređuje izričaj.
Hvala, postaje sastavni dio zakona. 2. amandman je također Kluba zastupnika HDZ-a.
2. amandman predlagatelj prihvaća, njime se nomotehnički uređuje sadržaj sukladno Zakonu o hrvatskom kvalifikacijskom okviru.
Hvala, postaje sastavni dio zakona. 3. amandman zastupnika Darinka Kosora.
Predlagatelj ne prihvaća amandman. Naime, sve navedene osobe u amandmanu osim dioničara kojih je kao što znamo može biti jako veliki broj i oni nemaju bitnog utjecaja na poslovanje tvrtke, dakle za sve ostale to su članovi uprava, voditelja podružnica, osnivači trgovačkih društava, komplementari, komanditori, prokuristi i članovi nadzornih odbora upisani u sudski registar i za sve druge osobe u obrtnom registru kao i za osobe upisane u registar trgovačkih društava koje su bile osnivač ili suvlasnik trgovačkog društva za njih se dakle provodi sigurnosna provjera i dakle one, sve se one provjeravaju. Prema tome ne prihvaća se. Hvala lijepa.
Hvala. Budući da zastupnika nema, o tome ćemo kasnije glasovati. 4. je također amandman zastupnika Darinka Kosora.
Predlagatelj ne prihvaća ovaj amandman. Naime, članak 15. zakona u cijelosti se odnosi ne samo na uvjete odgovornih i drugih osoba koje moraju biti ispunjene pri podnošenju zahtjeva već i na sve postojeće tvrtke i obrte te unutarnje čuvarske službe koje su već stekle takva odobrenja sukladno propisima u privatnoj zaštiti.
Zastupnika nema ovdje pa ćemo o tome glasovati kasnije. 5. amandman je Kluba zastupnika HDZ-a.
Predlagatelj prihvaća ovaj amandman sukladno zaključku Vlade.
Hvala, postaje sastavni dio zakona. 6. amandman zastupnika Stjepana Ćuraja.
Predlagatelj ne prihvaća amandman. Naime, sve osobe koje završe osnovno obrazovanje u pravilu dakle i prije punoljetstva prije 18 godine kada im ovim zakonom dopušteno obavljanje poslova čuvara i zaštitara steknu određeno radno iskustvo. Također odgovarajućom izobrazbom za i s provođenjem ispita za čuvare te upoznavanje sa relativno jednostavnim zaštitnim aktivnostima na mjestu čuvara i uz njegovu ograničenu primjenu ovlasti, čuvari se u kratkom vremenu upoznaju sa zadaćama na svome radnom mjestu tako da nije potrebno prethodno iskustvo za poslove čuvara i ono ne mora biti uvjet stjecanja dopuštenja.
Poštovani zastupnik Ćuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, ne mogu se složiti s vama da svi koji napune 18 imaju završenu osnovnu školu i imaju radno iskustvo. Apsolutno mislim da je to iznimka, a ne pravilo jer većina mladih ljudi ako već i nisu završili srednju školu vjerojatno su ju upisali pa nisu imali tu mogućnost i teško baš razumjet da bi oni bili na tržištu rada sa 16, 17 godina da bi već imali određeno radno iskustvo kao takvo. Zato je ovaj članak bio upravo da tu premostimo mogućnost da netko postane čuvar sa 18 godina i 3 mjeseca nakon završenog ispita i da nikad ništa drugo nije radio u životu, a mora što ćete vi kasnije iz članka 50. donosit određene prosudbe i procjene o ugrozama, o svim onim stvarima i o osobama koje treba zadržati i na koje treba primijeniti određene mjere itd. Od 6 mjera kojih mora zaštitar jednu čuvar samo ne smije, to ne smije primijeniti silu. Ostalo sve ima. Zato mislim da je ovo nešto što bi bilo bar na tragu kao kompromisno rješenje kad već smanjujemo uvjete da ne mora imat barem i srednju školu, da neko iskustvo je steko na tržištu rada, da je osiguramo, da baš nemamo te čuvare sa 18 godina, al ako već i imamo i ako već kažete da su stekli određeno radno iskustvo onda nema ni problema da ostavimo te 3 godine. Onda ja ne vidim problem, ili ga nema ili ga ima. Zato nisam mislio povuć, ali ostajem pri amandmanu i tražim glasovanje. Zahvaljujem.
Tražite glasovanje? Je, hvala. 7. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Predlagatelj prihvaća sadržaj amandmana.
Postaje sastavni dio zakona. 8. amandman zastupnika Stjepana Ćuraja.
Predlagatelj ne prihvaća amandman. Naime, odredbom članka 20. stavak 2. propisano je da za dopuštenje za obavljanje poslova zaštitara i čuvara se može izdati osobi koja je stekla dopuštenje za obavljanje čuvarskih poslova ukoliko ima prethodne stručne uvjete stručne spreme propisane za zaštitara, posebne zdravstvene uvjete i uvjete za držanje i nošenje oružja nakon završetka pohađanja razlike nastavnih sati izobrazbe za zaštitara i položi razliku ispita za zaštitara.
Poštovani zastupnik Čuraj.
Zahvaljujem. Obrazloženje ne mogu prihvatiti. Ono što mogu samo reći da s ovim se htjelo izbjeći pogodovanje zaštitarskim tvrtkama u kojima oni sada mogu ljude koji imaju sve uvjete za zaštitara zapošljavati, prebacivati na mjesto čuvara i povjeravati im poslove zaštitara po plaći od čuvara. To je smisao tog zakona. Ali ovaj ću povući amandman zato što pitanje da li to može se nametati nekome takva tržišna utakmica, ali cilj je bio da se pronađe mogućnost da se izbjegnu takve situacije. Da sada imamo i ljude koji su do jučer radili kao zaštitari, da im se da otkaz izmijenjenim ugovorom u kojemu sad ponude radno mjesto čuvara i povjere mjesto isto sve što su dosad radili, ali im se spusti razina kvalifikacije, time i moguća sama plaća jer cijeli smisao ovog svega što želimo izbjeći da rušimo cijenu rada sa rušenjem kvalifikacija za obavljanje određenih poslova. A ne znam jeste vi rekli ili negdje je navedeno u samom zakonu da veliki dio poslova zaštitarskih tvrtki i desetke tisuća ljudi koji to rade, odnosno, koliko, 16 tisuća ljudi koji je u sustavu, se otpada baš na ova čuvarska mjesta. Dakle to je gro posla koji oni rade, onim onih posebnih predviđenih situacija kad se štite vrijednosne pošiljke, itd. i bojim se da tu samo idemo snižavati cijenu rada i otvarati tu širinu jer nemamo dovoljno ljudi na tržištu rada, a ne želimo im dati veću plaću da bi bilo to zainteresiranije. Što smo onda napravili? Hajmo spustiti kriterije pa da ta niža plaća bude nekome i prihvatljivija. Evo, zato je ovaj smisao svega što sam tražio, nisam išao na mijenjanje amandmanom tih uvjeta, išao sam na kompromis, zato ostajem pri prošlom amandmanu kojeg sam mislio povući, ali ovog povlačim zato što je upitno da li mi možemo nametati takve uvjete gospodarstvenicima, ali poanta mora ostati ista. Zahvaljujem i povlačim amandman.
Hvala. 8. amandman je dakle povučen. 9. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Predlagatelj ga prihvaća jer se predloženim amandmanom ispravlja omaška pri upućivanju na točku 4. st. 2. umjesto na točku 5. st. 2.
Hvala. Postaje sastavni dio zakona. 11. amandman Odbor za zakonodavstvo. Pardon, 10. Kluba zastupnika HDZ-a.
Predlagatelj prihvaća jer se njime nomotehnički uređuje sadržaj izričaj st. 3.
Postaje sastavni dio zakona. 11. Odbora za zakonodavstvo.
Predlagatelj prihvaća ovaj amandman jer se njime uređuje izričaj st. 4.
Postaje sastavni dio zakona. 12. Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman 12. predlagatelj prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 13. zastupnika Damjana Vucelića.
Predlagatelj ne prihvaća ovaj amandman. Naime, još uvijek nije u potpunosti utvrđena potpuna zdravstvena neškodljivost primjene elektrošokera koji bi se koristio prema građanima svih kategorija. Naime, utjecaj i električnih impulsa, primjerice, na srčane bolesnike i druge bolesnike, a primjena sredstava prisile ovim uređajem nije dopuštena.
Poštovani zastupnik Vucelić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče. Pa ovako, ja smatram da ovo odbijanje amandmana od oporbe više šteti cijelom našem društvu nego što vi mislite. Naime, mi ovim amandmanima pokušavamo spasiti živote. Makar vi uporno pokušavate to prikazati kao da će upotreba elektrošokera, kontaktnog elektrošokera ustvari koštati života. Naime, mi smo bili sad na sastavcima sa sindikatima zaposlenih u zaštitarskoj djelatnosti, oni znači struka kažu da elektrošokeri kao neka osnovna oprema bi ustvari spasila živote jer naime, zaštitari sa pištoljem je meta. Znači vi kada imate bilo kakvu kritičnu situaciju, ako zaštitar ima pištolj, već je šansa da taj zaštitar i bude upucan. Kriminalac koji će pucati na njega će pucati najviše iz straha i da neutralizira prijetnju prema njemu. A ti zaštitari vam gospodine čuvaju najviše nova banaka koje su osigurane. Znači nema, nema razloga da se stavi u neku situaciju gdje može taj zaštitar izgubiti život samo zato da se ne bi uzeo osigurani novac, banke recimo. Druga stvar, vi se tu pozivate na to da će upotreba elektrošokera možda imati neke kobne posljedice, za recimo srčane bolesnike. Ja vas moram podsjetiti da je elektrošoker zakonit i legalan, može ga se kupit najnormalnije u prodaji. Ako je takav legalan, ne vidim razloga kako onda uopće se ne može dati zaštitarima na korištenje ako se legalno može kupiti. I još jedna stvar. Vi kada imate elektrošoker, moram napomenuti da ga imaju i neke policije u svijetu i to ne kontaktni nego onaj nego ne kontaktni što se ispali iz pištolja, što ima cartridge, nema razloga da to ne stavimo u neku osnovnu upotrebu za ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Dakle, tražite glasovanje? Tražite glasovanje? Dobro. 14. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Predlagatelj prihvaća sadržaj amandmana.
Postaje sastavni dio zakona. 15. Kluba zastupnika HDZ-a.
Prihvaća se sadržaj amandmana.
Postaje sastavni dio zakona. 16. Kluba zastupnika HDZ-a.
Predlagatelj prihvaća sadržaj ovog amandman kao ... [[Govornik se ne razumije.]]
Postaje sastavni dio zakona. 17. zastupnika Stjepana Čuraja.
Predlagatelj ne prihvaća sadržaj amandmana. Naime, ta formulacija nalazi se i u važećim propisima kojima se uređuje djelatnost privatne zaštite pri čemu nisu zabilježene zlouporabe procjene događaja ili nezakonito zadržavanje osoba u štićenim prostorima.
Poštovani zastupnik Čuraj.
Zahvaljujem. Moram reći da sam malo ljubomoran s obzirom da ste sve prihvatili sve amandmane HDZ-a a kolege Kosora i mene niti jedan pa mi je sad malo osjećaj, doza ljubomore. Ali ovo je bila ideja samo da se skrene pozornost na ono što i čuvar mora procjenjivati, a to je da kada unutar štićene zone počini se kazneno djelo i prekršaj ili nastupi drugi događaj povodom kojeg je potrebno izravnom opažanjem utvrditi i razjasniti činjenice, onda će oni poduzeti određene mjere osiguranja, zadržavanja osobe, itd. Da ta prosudba je dosta široka, ali ja prihvaćam vaše obrazloženje i povlačim ovaj amandman.
Dakle taj amandman je povučen. 18. amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman se prihvaća jer nomotehnički uređuje sadržaj članka.
Postaje sastavni dio zakona. 19. Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. 20. Zastupnika Damjana Vucelića.
Predlagatelj ne prihvaća sadržaj amandmana, a obrazloženje je kao za prethodni amandman istog predlagatelja … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Poštovani zastupnik Vucelić.
Poštovani predsjedavajući, državni tajniče. Da, ovaj tu amandman je vezan na moj prethodni amandman. I šta se ovim amandmanom želi postić? Vi ste mi odbili prošli amandman, ali ovim amandmanom bismo mi ustvari zahtijevali da se zaštitar obuči za upotrebu elektrošokerom. Da ste prihvatili ovaj amandman uz ovaj amandman zaštitar bi koristio elektrošoker samo u situacijama koje su neophodne. Znači on ne bi taj elektrošoker koristio zato da nekog klinca koji krade bombone zdrma strujom nego bi ga koristio samo u situacijama kada mu je ugrožen život. Dakle uz pravilno rukovanje elektrošokerom, ja ću vas isto uzoriti kontaktni elektrošoker nema tu opciju, ali vi vjerojatno znate da elektrošoker koji koristi policija recimo u SAD-u koji je na cartridge na ne kontaktni na daljinu, da on ima u sebi USB i da se na njemu točno može mjeriti kada je i koliko je puta ispaljen i da se tretira doslovno isto kao i vatreno oružje. Ja ne vidim zašto Hrvatska ne bi išla u tom smjeru da poveća sigurnost, da se smanji upotreba vatrenog oružja na što manju mjeru. Možda do sada nismo imali takvih puno slučajeva, ali ne znači da ih nećemo imati u budućnosti. Trebamo gledati unaprijed, a ne stalno vraćati se u prošlost kao što se to često ovdje i radi. Ja bih molio glasovanje za ovaj amandman, makar ni prvi amandman nije prihvaćen. Hvala.
Hvala. 21. Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman se prihvaća jer se njime nomotehnički uređuje izričaj.
Postaje sastavni dio zakona. 22. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Predlagatelj prihvaća sadržaj amandmana jer se njime nomotehnički uređuje sadržaj.
Postaje sastavni dio zakona. 23. zastupnika Damjana Vucelića.
Amandman se ne prihvaća. Naime, odredbom članka 81. stavak 2. konačnog prijedloga zakona propisano je da u Dojavnom centru rukovanje sustavima dojave mora obavljati osoba operater koja ima dopuštenje MUP-a za obavljanje poslova privatne zaštite i to svih kategorija osoba s dopuštenjem od čuvara preko zaštitara do zaštitara izrađivača procjene ugroženosti. Dakle svi oni mogu obavljati poslove operatera i proći će izobrazbu uz obavljanje navedenih aktivnosti što uključuje pravila struke i ostale uvjete određene zakonom i pravilnikom.
Poštovani zastupnik Vucelić.
Poštovani državni tajniče. Ja bi vam evo stvarno savjetovao da vi odete u jedan Centralni dojavni sustav u jednu zaštitarsku firmu da uopće vidite kako to izgleda, da dobijete neki dojam kako to izgleda i kakva znanja ti vaši čuvari i zaštiti moraju imati. Naime, tu se traži napredno informatičko poznavanje, tu morate doslovno biti sistem administrator da biste mogli raditi u Centralnom dojavnom sustavu, znači radite na tri do četiri specijalizirana programa za nadzor, radite ne na jednom nego na dva ili na tri servera, radite na tri ili četiri kompjutora, laptopa imate oko sebe 30, 40 televizora i monitora, znači tu morate biti u svakoj sekundi spremni i biti u mogućnosti otkloniti kvar ako se pojavi. A znate tko vam radi u centralnim dojavnim sustavima po vašim zakonima sada? Tu vam rade čuvari, čuvari koji znaju imati osnovnu školu, koji nikad nisu upalili kompjuter koji ne znaju ništa, koji ne znaju šta znači lijevi klik na mišu, šta znači desni klik na mišu. Znači ovdje morate postaviti neke standarde, ovo je jako zahtjevan posao. Čuvani objekti su jako visoke rizičnosti, vi tu stavljate ljudi koji jednostavno nisu kapacitirani za taj posao i poslodavcima je isto jako veliki problem kako onda naći sposobnog čovjeka, a što je najvažnije platit ga jer takav čovjek ne zaslužuje 4.000 plaću, takav čovjek zaslužuje minimalno 7.000 kuna plaću i sa time ćete neke standarde povećati. I ja vas molim da još jednom razmotrite to, da mi ne odbacujete amandman samo zato što sam oporba nego da razmislite o ovome i da postavite tu ljestvicu malo više, da uzmete zaštitara, tehničara kao neki osnovan minimalni nivo. Evo hvala vam što ste me saslušali.
Tražite glasovanje?
Tražim glasovanje.
Hvala. 24. također zastupnika Damjana Vucelića.
Predlagatelj ne prihvaća ova amandman. Odredbom članka 82. stavak 1. konačnog prijedloga zakona propisano je da u najrizičnijim objektima intervenciju pružaju dva zaštitara dok u drugim okolnostima to može obavljati samo jedan intervent. To je sve detaljnije propisano u obrazloženju članka 82. zakona. Navedena odredba stipulacija rezultat je analiza koje ukazuju na velik broj tzv. lažnih dojava pa je broj intervenata povezan sa najrizičnijim objektima u kojima se upućuju na počinjenje nekog kaznenoga djela. Držimo da ova formulacija će udovoljiti potrebama brzih i stručnih intervencija po dojavnom signalu. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Vucelić.
Poštovani predsjedavajući, državni tajniče. Znači ja bih vama opet savjetovao da provedete jednu večer u Dojavnom centru sa interventnim zaštitarima i da odete na par intervencija koje ti interventni zaštitari rade. Naime, to vam se događa najčešće usred noći u sitne noćne sate po mraku gdje vam jedan interventni zaštitar ide sa baterijom po štićenim objektima gdje ga može sa svakog ugla neko lupit po glavi, naravno nema elektrošoker, može taj jedan čovjek u intervenciji nastradat i ja se čudim što se to ne događa češće. Naime, vi kad uhvatite kriminalca u tako nekom dijelu krađe, a bit će toga sve više jer ljudi su siromašni, ljudi će se okretati krađi i budemo imali takvih djela sve više i više, a mi imamo na intervencijama jednog zaštitara koji će nažalost da sad budem pristojan ovaj izgubit glavu kad-tad. Ako imamo dvoje zaštitara na ovim novčarskim institucijama, mi tražimo da budu dva zaštitara i na ovakvim intervencijama. Zaštitarske firme zarađuju dovoljno da si mogu priuštiti dva zaštitara interventna na večer da idu na intervenciju zajedno autom i da čuvaju jedno drugom leđa. To se mora događati jer inače samo je pitanje vremena kada ćete zbog ovakvih odluka biti odgovorni što je netko izgubio život. Znači vi ćete biti odgovorni. Hvala vam.
Tražite glasovanje? Hvala. 25. Kluba zastupnika HDZ-a.
Predlagatelj prihvaća amandman jer se njime nomotehnički uređuje stavak 1. ovog zakona.
Postaje sastavni dio zakona. 26. Odbora za zakonodavstvo.
Amandman Odbora za zakonodavstvo se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Time smo raspravili amandmane vezane uz ovaj zakon.
Konačni prijedlog Zakona o privatnoj zaštiti, drugo čitanje, P.Z. br. 635. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Darinko Kosor, zastupnik Damjan Vucelić, zastupnik Sjepan Čuraj i Kluba zastupnika HDZ-a. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, a izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici. Sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća, pa idemo redom. Prvi je amandman Kluba zastupnika HDZ-a prihvaćen, drugi je amandman Kluba zastupnika HDZ-a prihvaćen, treći, zastupnik Darinko Kosor nije prihvaćen pa trebamo glasovati. Molim glasujmo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 4 istog zastupnika, Vlada ne prihvaća pa vas molim da glasujemo. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 5 Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen, amandman br. 6 zastupnika Stjepana Čuraja Vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban glasova. Amandman broj 7. Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen. Amandman broj 8. zastupnika Stjepana Ćuraja je povučen. Amandman broj 9. Kluba zastupnika HDZ-a prihvaćen. Broj 10. istog kluba zastupnika prihvaćen. Broj 11. Odbor za zakonodavstvo prihvaćen. Broj 12. Klub zastupnika HDZ-a prihvaćen. Broj 13. zastupnik Damjan Vucelić, taj amandman Vlada ne prihvaća, pa molim glasujmo. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 14. Klub zastupnika HDZ-a je prihvaćen. Amandman broj 15. Klub zastupnika HDZ-a je prihvaćen kao i amandman broj 16. istog kluba zastupnika. Amandman broj 17. zastupnika Stjepana Ćuraja, Vlada nije prihvatila, povučen je. Amandman broj 18. Klub zastupnika HDZ-a je prihvaćen. Amandman broj 19. Kluba zastupnika HDZ-a je prihvaćen. Amandman broj 20. zastupnika Damjana Vucelića nije prihvaćen pa moramo glasovati. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 21. Klub zastupnika HDZ-a je prihvaćen. Amandman broj 22. Odbor za zakonodavstvo je prihvaćen. Amandman broj 23. zastupnika Damjana Vucelića nije prihvaćen pa moramo glasovati. Amandman nije dobio potreban glasova. 24. amandman isti zastupnik, Vlada ga ne prihvaća pa molim da glasujemo. Amandman nije dobio potreban broj glasova i idemo na 25. Klub zastupnika HDZ-a je prihvaćen, kao i 26. Odbora za zakonodavstvo. Ovime smo došli do kraja s amandmanima pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o privatnoj zaštiti. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 75 za, 2 suzdržana i 35 protiv donesen Zakon o privatnoj zaštiti.
-Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju nereda… Na što? Na što ste sad vi digli repliku? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Meni? Izvolite, šta je sad bilo?
Tražim stanku od 10 minuta radi konzultacija vezano za ovaj zakon, naime smatram da je ovo jedan, je li sve po poslovniku? Je.
Možete jel sam završio čitanje … [[Govornik se ne razumije]]
Smatram da je ovo jedan ključan zakon o kojem se mi u Klubu hrvatskih suverenista moramo dodatno konzultirati, naime smatramo da je ovaj zakon isključivo namijenjen da se jedna iznimno vrijedna supkultura, a radi se o navijačkoj supkulturi, radi se o navijačima, da se stavi na marginu, a zaboravlja se da su navijači bili u najvećoj mjeri oni koji su bez razmišljanja '91.g. išli braniti svoju domovinu, zaboravljamo da se na svim terenima sportskim, znači prije svega na nogometnim itekako često obilježavaju svi oni važni datumi hrvatske povijesti, pogotovo novije, na koje često i vlast zaboravlja, na koje često zaboravlja i HS, da se isključivo, gotovo i isključivo na sportskim terenima spomene majka Kata Šojić koja je dala 4 sina za domovinu, da se gotovo i isključivo na sportskim terenima spominje heroj domovinskog rata gospodin, znači heroj Blago Zadro, da se gotovo i isključivo na sportskim terenima danas spominje general Slobodan Praljak koji nam je poslao svima poruku i isključivo se u, kad se govori o navijačima i o navijanju govori u jednom lošem kontekstu. Smatram da se radi o jednom diskriminacijskom zakonu i da ovaj zakon ne doprinosi i njegovanje kulture navijanja jer smatram da je emocija, ideologija, svjetonazor, ljubav i empatija koju pokazuju navijači, a upravo to imamo priliku vidjeti i ovih dana i na rukometnim terenima u Austriji, da je to nešto šta treba njegovati, a ne restrikcijom, restrikcijom uništavati i ne bi bio za dvostruka mjerila, ako je dozvoljeno 5 grama po kilogramu alkohola u krvi na sportskim terenima, neka bude i u HS, a to slučaj nije.
Hvala, izvolite kolega Bulj, također stanka?
Hvala lijepo, tražim stanku u ime Kluba MOST-a 10 minuta po pitanju ovog Zakona o sprječavanju nereda na sportskim stadionima, ja bi odma ovdje rekao na početku da ovaj, osobno sam za to da red, međutim za red na sportskim stadionima ne može biti da se isključivo i samo 0,5 promila alkohola gleda kroz navijače, nego, a ne gleda se na svečane lože gdje će teći potoci alkohola i gdje će se piti naše političke elite i kriminalne organizacije koje su uzurpirale sport i koje su napravile nered u sportu, gdje će piti ovaj gdje će im teći na potoci alkohola, skupog alkohola, dal je to poruka navijačima i navijačkim skupinama da će se riješiti na taj način problem, dal će se riješiti problem gdje su glavni sponzori, znači sportskih događanja baš oni koji proizvode alkoholna pića, dal je to rješenje? Ono što puni džepove tim tajkunima i tim političkim elitama koji odlaze na sportske terene ili preko HNS-a na štetu tih navijača i malih ljudi koji sport gledaju kroz patriotizam, domoljublje, lokal patriotizam, a ovi koji koriste HNS gdje plaćaju hotele i skupocjene žene na račun tih ljudi i tih sportaša, to ih nije briga, to ih ne interesira. Navijačke skupine su domoljubne skupine, triba urediti taj sustav da nema nereda, slažem se, ali osnovi su krivci gospodine iz ministarstva, osnovni su krivci oni u ložama oni su isprovocirali naše navijače, oni su osnovni krivci, ali nemate hrabrosti to napraviti, pogledajte samo tko sidi ti u ložama, malo bi im bili svi zatvori EU, a ne Europe [[Upadica: Hvala kolega]] ti koji su opljačkali hrvatski narod [[Upadica: Hvala, hvala]] i doveli navijače na ovaj nivo. Hvala.
Dobro, polako, dakle ovako, dajem stanku sukladno čl. 248. do 13 sati, dakle dajem stanku od 20 minuta, nakon toga nastavljamo sa iznošenjem stajališta i onda se otvara rasprava o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju nereda na sportskim natjecanjima. Hvala, vidimo se u 13. STANKA U 14,40 SATI
Sada ćemo prijeći na sljedeću točku, a to je: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju nereda na športskim natjecanjima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 803 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, te Odbor za obitelj, mlade i šport. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno, dodatno obrazloženje? Da, poštovani Žarko Katić, državni tajnik u MUP-u, izvolite.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče, poštovane gđe. zastupnice i gospodo zastupnici, Vlada RH kao predlagatelj ovoga zakona želi na sportskim natjecanjima i vezano uz sportska natjecanja povećati sigurnost svih sudionika, navijača, natjecatelja, službenih osoba i stoga predlaže izmjene i dopune Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima. Osobito predlagatelj želi stati na kraj onim pojedincima koji koristeći stadione, veliku masu ljudi i mogućnosti da se u toj masi, imaju određenu anonimnost da se, svoj identitet prikriju i da kao takvi šalju poruke mržnje prema određenim skupinama, pojedincima u hrvatskom društvu, dakle takvim osobama koji uglavnom ne zaslužuju se zvati navijačima i njihovim ponašanjima se želi stati na kraj. Pozornim praćenjem pojavnih oblika protupravnih ponašanja na sportskim natjecanjima uočena su i određena ponašanja s obilježjima protupravnosti koja trenutno nisu propisana kao takva, takve vrste ponašanja dovode do narušavanja javnog reda i mira, ne samo na sportskim objektima i tijekom održavanja sportskih natjecanja, već i na pravcima putovanja prema, dakle prema sportskim terenima, bilo u naseljima, bilo izvan njih, pa i na autocestama i to prije, a i nakon samog sportskog natjecanja. Jednako tako ova protupravna ponašanja događaju se i izvan naše zemlje i time zbog nemogućnosti procesuiranja počinitelja stvara se dojam da nadležna tijela ne poduzimaju odgovarajuće mjere, a i šteti se ugledu RH u inozemstvu. Normativne manjkavosti očituju se prije svega u otežanom postupanju policije, nacionalnih športskih saveza, klubova, organizatora sportskih natjecanja i sudova što priječi uspješnu borbu protiv nasilja na sportskim natjecanjima. U posljednje vrijeme pored negativnih konotacija koje narušavanje javnog reda i mira na sportskim natjecanjima ima u javnosti, takva događanja, dakle i na međunarodnom planu štete ugledu naše zemlje. Proširenjem inkriminiranih, pojedinih, dakle inkriminiranih ponašanja prevladavale bi se teškoće u, koje nastaju u primjeni Zakona o sprječavanju nereda na sportskim natjecanjima, s jedne strane to su nedostaci koji omogućuju policiji učinkovitiju provedbu kriminalističkih istraživanja kaznenih djela i prekršaja vezanih uz sportska natjecanja, a s druge strane koji ograničavaju sudove i pravosudna tijela u kvalitetnom provođenju kaznenih i prekršajnih postupaka izricanju zakonom propisanih sankcija i potom njihovom izvršenju. Koja su, dakle ponašanja trenutno detektirana kao ili u posljednje vrijeme, detektirana kao rizična? Prvo je odbijanje podvrgavanja, podvrgavanju ispitivanja alkoholiziranosti i prisutnosti droga u organizmu mjernim uređajem koje je kao prekršaj bilo propisano zakonom do izmjena koje su stupile na snagu 2011.g. Obzirom da su tim izmjenama i dopunama zakona iz 2011.g. uvedene maksimalno propisane visine novčanih kazni i kazni zatvora za prekršaje, namjera je bila postizanje određenog balansa u represivnim mjerama koje propisuje ovaj zakon i brisanjem odbijanja podvrgavanju ispitivanja alkoholiziranosti mjernim uređajem kao protupravnog ponašanja. Tijekom natjecateljskih sezona 2018. i 2019. i 2019. i 2020. do, do sada evo, ukupno je zbog alkoholiziranosti pri dolasku, a i na samim sportskim natjecanjima procesuirano 182 osobe, stvarna brojka osoba koje pod utjecajem alkohola ili droga dolaze na sportska natjecanja naravno da je znatno veća, ali to nisu svi od njih i remetitelji javnog reda i mira i bilo bi nemoguće poduzeti određene mjere i nepotrebno u nekim slučajevima i prema onima koji ne remete javni red i mir. Protekom vremena i kroz primjenu odredbi zakona koje se odnose na prekomjerno uživanje alkohola uočeno je da je dio navijača kategoriziranih kao recidivisti i kao rizični koriste ovu ublaženu odredbu zakona kako bi bez sankcioniranja pod utjecajem alkohola dolazili na natjecanja, što djelomično utječe na činjenje drugih vrsta protupravnih ponašanja. Obzirom na to, uvođenje odnosno vraćanje ovog oblika protupravnog ponašanja kao prekršaja pridonijelo bi smanjenju činjenja drugih težih oblika protupravnih ponašanja koje nastaju uslijed alkoholiziranosti kao što su tučnjave, uporaba pirotehnike, uništavanje stvari i imovine, razni oblici rasističkog ponašanja i slično. Također uvrštavanje ovog oblika protupravnog ponašanja u odredbe Zakona o sprječavanju nereda na sportskim natjecanjima omogućilo bi se izricanje zaštitnih mjera zabrane prisustvovanja određenom sportskom natjecanju za određene osobe jel, čime se provodi strategija isključenja rizičnih navijača kojom se takvi navijači onemogućuju nazočiti sportskim natjecanjima bez utjecaja na nerizične navijače. Ovdje želim ukazati na odredbu prekršajnog zakona, čl. 137. koji propisuje posebne mjere policije za neposredno sprječavanje počinitelja prekršaja pod utjecajem opojnih sredstava da nastavi s činjenjem prekršaja. Jednako tako sankcioniranje odbijanja podvrgavanja utvrđivanju alkohola i droga u krvi propisano je i člankom 282. Zakona o sigurnosti prometa na cestama. Drugo protupravno ponašanje koje želimo vratiti u ovaj zakon jest tučnjava odnosno fizičko nasilje s obilježjima prekršaja koje je bilo propisano ovim zakonom od dana njegovog stupanja na snagu 2003. godine. Protekom vremena dolazilo je do porasta broja intenziteta ovog oblika protupravnog ponašanja te su izmjenama i dopunama zakona iz 2011. godine u zakon uvrštena dva kaznena djela – sudjelovanje u tučnjavi ili napadu na gledatelje i druge osobe članak 31.a i organiziranje nasilja na sportskim natjecanjima članak 31.b. Uvođenjem dvaju kaznenih djela u zakon brisano je protupravno ponašanje tučnjave s obilježjima prekršaja. Tijekom vremena te zbog kazni zatvora koje ova dva kaznena djela propisuju u trajanju od 3 mjeseca, … 3 mjeseca do 10 godina intenzitet fizičkih sukoba ponovno poprima obilježje prekršaja te se prema važećem zakonodavstvu ovaj oblik protupravnog ponašanja sankcionira prema Zakonu o prekršajima protiv javnog reda i mira koji propisuje izrazito niske novčane kazne i kaznu zatvora do 90 dana bez mogućnosti izricanja zaštitnih mjera zabrane prisustvovanje športskom natjecanju. Navedene zaštitne mjere u praksi su se dokazale kao izuzetno svrhovite u provedbi strategije isključenja rizičnih navijača sa sportskih natjecanja što je dovelo do znatnog smanjenja nereda na samim stadionima. Novčane kazne koje se predlažu propisati izmjenama i dopunama zakona za ovaj oblik protupravnog ponašanja iznose od 5 tisuća do 25 tisuća kuna, a kazne zatvora su propisane u trajanju od 30 do 60 dana uz mogućnost izricanja zaštitnih mjera zabrane prisustvovanja športskom natjecanju. U promatranom razdoblju natjecateljske sezone 2014., 15. do proljetnog dijela natjecateljske sezone 2018.-19. dakle do proljeća prošle godine vezano uz odigravanje utakmica I. hrvatske nogometne lige i hrvatskog nogometnog kupa ukupno je evidentirano 66 tučnjava odnosno fizičkih obračuna od čega je 61 tučnjava bila sa obilježjima prekršaja a samo 5 s obilježjima kaznenog djela. Navedene tučnjave imale su u najvećem dijelu obilježje prekršaja s obzirom da su zbog brze intervencije policije bile kratkog trajanja i naravno niskog intenziteta. Kao posljedicu imale su samo tjelesne ozljede i manju materijalnu štetu. Bez obzira na nastale posljedice tučnjave navijačkih skupina redovito uzrokuju veliki interes javnosti i nepovoljno naravno utječu na ukupno stanje sigurnosti u našem društvu. Treće protupravno ponašanje koje zahvaćamo je posjedovanje predmeta namijenjenih prikrivanju identiteta. U tom vremenu kojem smo proučavali primjenu zakona dakle od sezone 2014.-15. do 18.-19. evidentirano je samo 16 prekršaja maskiranja na sportskim natjecanjima. Trenutne odredbe zakona propisuju da je samo radnja maskiranja protupravno ponašanje, dakle sama radnja. Dakle kod tih 16 prekršaja je se uspjelo uspješno utvrditi identitet počinitelja. Pri provedbi mjera osiguranja sportskih natjecanja policija i redari učestalo pronalaze različite vrste predmeta namijenjenih za prikrivanje identiteta, razne maske tzv. fantomke, potkape i sl., a učestalo se pronalaze i odjevni predmeti koji su predviđeni i za maskiranje razne vrste jakne sa ušivenim maskama, fantomkama i sl. Dakle, metode, načini su vrlo maštoviti. Prema važećim odredbama zakona u slučaju pronalaska predmeta namijenjenih maskiranju sa svrhom prikrivanja identiteta prema osobi koja takav predmet posjeduje ne mogu se poduzimati nikakve mjere koje bi spriječile kasnije protupravno ponašanje čak i u slučajevima kada se radi o osobi koja je već evidentirana kao rizična. Naknadno utvrđivanje stvarnog počinitelja je otežano činjenicom da je identitet prikriven. Uvijek postoji mogućnost da je osoba koja je predmet za maskiranje unijela na tribinu sa svrhom da ga proslijedi drugoj osobi radi prikrivanja identiteta, dakle jedna osoba to radi za drugu ili radi više osoba zajedno. Stoga se događa da ovako pojedinci koji se tako maskiraju koji na svojim, koji iznose i šire poruke i govor mržnje uz uspješnu suradnju sa različitim sa drugim navijačima tzv. navijačima sudionicima uspiju prikriti identitet i policije izuzetno je teško čak i kada ima određena druga saznanja sa sigurnošću i potvrditi da je to upravo bila ta osoba koja je u masi od više tisuća navijača u ovakvoj situaciji plamtećih tribina bila ta koja je činila nered ili pozivala na nasilje. Nadopunom zakona odredbom da je protupravno ponašanje pa i samo posjedovanje predmeta namijenjeno prikrivanju identiteta dakle, to mora biti neprijeporno u značajnoj mjeri bi se utjecalo na smanjenje protupravnih ponašanja kod kojih se maskiranje koristi u svrhu prikrivanja identiteta uporabe dakle, spriječili bi veliku, značajniju uporabu pirotehnike, fizičke obračune, izvikivanje poruka neprihvatljivog sadržaja i sl. Ovdje je bitno napomenuti i to želim svima javno reći da se ne radi o navijačkim rekvizitima npr. šalovima i kapama klubova, reprezentacije i sl. već o i specifičnim predmetima čija je namjena maskiranje odnosno prikrivanje identiteta. Zbog svega što sam naveo, smatramo dakle, predlagatelj smatra potrebnim da se zakon dopuni na predloženi način kako bi se smanjila mogućnost nekažnjenog činjenja protupravnih ponašanja korištenjem odjevnih predmeta u svrhu prikrivanja identiteta. I naposljetku, protupravno ponašanje uništavanja tuđe stvari odnosno oštećenja imovine na sportskim natjecanjima trenutno je propisano kao kazneno djelo. Odredbama Zakona o sprječavanju nereda na sportskim natjecanjima do izmjena koje su stupile na snagu 2011. g. bilo je propisano kao prekršaj. Nakon velikih nereda na utakmici odigranoj 2010. između Dinama i Hajduka kada je i jedan policajac zadobio teške tjelesne ozljede odnosno gubitak oka, došlo je izmjena zakona na način da je kazneno djelo, da je dakle u zakonu uvršteno kazneno djelo uništavanje stvari i imovine, to je čl. 31 c. Međutim za ostvarenje ovog kaznenog djela, potreban je nastanak štete veće vrijednosti, minimalno 60 000 kuna po počinitelju. Za manje iznose štete koji su nakon uvođenja ovog kaznenog djela u pravilu znatno manji zbog prijetnje sankcijom koju propisuje ovo kazneno djelo, dakle novčana kazna ili kazna zatvora do 3 g., počinitelji se ne mogu procesuirati. Kako bi se spriječilo i smanjilo činjenje protupravnih ponašanja ove vrste ali s manjom nastalom štetom, potrebno je uvođenje ove vrste protupravnih ponašanja dakle koja ne propisuje nastanak štete veće vrijednosti. Događa se da policija primjerice izdvoji 15-ak, 20 počinitelja ali materijalna šteta je bila recimo nekoliko desetaka tisuća kuna i kad se ona podijeli po počinitelju, ispadaju 2, 3000 i tada se kaznene prijave odbace. Dakle očekivane promjene u ovom području koje se namjerava urediti, odnose na povećanju ukupnog objektivnog ali i subjektivnog stanja sigurnosti kod gledatelja na sportskim natjecanjima koji natjecanjima nazoče prvenstveno zbog užitka u natjecanju a nikako ne zbog namjere činjenja kažnjivih djela dakle a takvi pojedinci čine vrlo mali broj promila, ja bih rekao. Uz sve to, očekuje se da će isključenje sa sportskog natjecanja počinitelja protupravnog ponašanja koje se predlaže uvrstiti u zakon, dovesti do smanjenja angažiranja policije na provedbi mjera osiguranja iz nadležnosti policije što izravno dovodi do smanjenja utroška proračunskih sredstava koja su za ovakve namjene vrlo visoka. Nadalje, predložene promjene za cilj imaju i smanjenje negativnog dojma u javnosti i medijima koji se veže uz protupravna ponašanja na sportskim natjecanjima koja kod međunarodnih natjecanja kao što sam već rekao, štete i međunarodnom ugledu RH. Predložene izmjene i dopuna Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima neće imati učinaka na zaštitu ljudskih prava obzirom dakle da su zaštitne mjere, novčane kazne i kazne zatvora propisane ovim zakonom još od njegova donošenja 2003. godine. Prijedlogom zakona definirat će se nadalje pojedine vrste protupravnih ponašanja koja se učestalo pojavljuju u svezi športskih natjecanja koje imaju utjecaja na sigurnosni aspekt održavanja natjecanja te na opći dojam sigurnosti u javnosti. Jednako tako, takvi događaji narušavaju i umanjuju one velike sportske uspjehe koje postižu hrvatski sportaši diljem svijeta i koji padaju u sjenu zbog takvih protupravnih ponašanja. Predloženim izmjenama ne predviđa se propisivanje novih kaznenih odredbi dakle bilo novčanih kazni, kazni zatvora ili zaštitnih mjera niti povećanje iznosa ili trajanja već propisanih obzirom da predlagatelj smatra da su trenutno propisani iznosi novčani kazni te trajanje kazni zatvora i zaštitnih mjera, propisani u mjeri koja osigurava dakle ne samo represivni utjecaj nego osigurava i preventivni učinak na sve oni koji kane kršiti ovaj propis. Pored navedenog, cilj je Zakona o sprječavanja nereda na sportskim natjecanja prevencija i sprječavanje društveno neprihvatljivih ponašanja na sportskim natjecanjima što znači unaprijed stvoriti uvjete koji će u najvećoj mjeri onemogućiti dakle neprihvatljivo ponašanje pojedinaca ili organiziranih skupina na štetu drugih gledatelja, športskih klubova, udruga, saveza te drugih građana koji nisu povezani nužno sa samim održavanjem sportskog natjecanja koji se voze tramvajem pored stadiona ili piju piće u kafiću pored stadiona ili negdje na pravcima kretanja ovakvih osoba. Evo poštovane zastupnice i zastupnici, ovo je u najkraćem sam izložio izmjene i dopune Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima za koje držimo da će povećati opće stanje sigurnosti u društvu, izdvojiti one osobe koje tvrde da su navijači a ustvari to nisu i omogućiti svima onima koji žele uživati u sportskim natjecanjima sa svojim prijateljima i obiteljima, da mogu nesmetano i slobodno se družiti na svježem zraku i na natjecanjima. Hvala lijepa.
Hvala. Na vaše izlaganje javilo se otprilike polovica prisutnih saborskih zastupnika, neki čak i prije nego što ste započeli govoriti pa krenimo otpočetka. Prva replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja, izvolite.
Hvala lijepo. Postavit ću vam pitanje. Kako je moguće da baš navijačke skupine gdje trebamo riješiti problem nasilja, nasilnika međutim zašto navijačke skupine kod 0,5 alkohola moraju tri puta skuplje platiti recimo prekršaj i imati kaznu zatvora nego recimo u prometu? Zašto u svečanim ložama, hoćete li u svečanim ložama kontrolirati koliko je se popilo skupoga vina i pojilo oborite ribe i droge? O tome ćemo pričati? Kako ćete riješiti problem bjegunaca koji su otišli i vodili te klubove u druge države, kojima je naš sustav omogućio da pobjegnu jel je MOST na to i upozoravao da će pobjeći ti bjegunci zbog kojih se navijačke skupine i ponašaju kako ponašaju. Ja ne vidim nikakav problem u Maliganima sinjskim, mojim Maliganima, pa ni u Torcidi. U pojedincima da. Ja sam ponosan na nje, ali nisam ponosan na svečanu ložu koja troši bespravno novac i tih udruga i tih ljudi. … /Govornici govore u isto vrijeme./ … njih zatvorite pa će biti problem riješen. Hvala lijepo.
Hvala. A ja molim da se držimo vremena. Izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče. Alkohol je svakako u velikom broj u slučajeva potpomaže … ostalih prekršaja i kaznenih djela, ali kao što sam rekao u izlaganju ne sankcioniraju se svi navijači ili sudionici na sportskim natjecanjima, gledati ako su i pod utjecajem alkohola ako ne rade određena druga protupravna ponašanja, dakle da remete javni red i mir ili slično. Evo kolega koji je sa mnom je nedavnoj utakmici protiv Slovačke u Rijeci za kvalifikacijama za europsko prvenstvo rekao da su Slovački navijači pili i bili većina pod utjecajem alkohola ali su bili iznimno mirni, slušali su upute policije i nije bilo nikakvih postupanja, dakle nisu remetili javni red i mir i nisu nikoga ugrožavali. Protiv takvih osoba, navijača se neće poduzimati represivne mjere, samo protiv onih koji remete javni red i mir i sigurnost. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Jovanovića.
Hvala lijepo. Državni tajniče. Svaki zakon, svaka promjena koja će osigurati da pravi navijači uživaju, da obitelji mogu ići na utakmice, a da jedna malobrojna zaista skupina huligana terorizira sve, svi koji će to spriječiti treba dobiti podršku. Ima dosta stvari koje su u zakonu dobre, ali ipak on nije u cjelovito riješen. Dobro što je prvo čitanje i nadam se da će rasprava biti dobra i da ćete do drugog čitanja još bolji prijedlog. Međutim, ja sam se javio za ovu repliku zato što u tekstu kojeg ste vi naveli u ocjeni stanja ispada da u ovo vrijeme koje pratimo zapravo pada broj protupravnih ponašanja incidenata vezano za sportska natjecanja mada niti ja, niti javnost nema taj dojam. Pa imate neke konkretne podatke kojima možete potkrijepiti ovo što piše u materijalu kojeg ste nam dostavili?
Poštovani državni tajnik.
Ja sada trenutno ne mogu izreći nekakve, ne znam na koje brojke trenutno mislite. Ja sam iznio podatke o broju alkoholiziranih navijača, međutim ponekad ne mora biti puno više procesuiranih osoba, ali mogu biti velike ugroza velikih vrijednosti života, zdravlja, imovine veće vrijednosti i zbog toga se moraju poduzeti sveobuhvatne mjere kako bi se to spriječilo na sportskim natjecanjima. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnikom. Jedna od glavnih zamjerki ovoga zakona je što smo evo čuli i vidjeli da se malo bavi samo prevencijom, edukacijom i dijalogom pa me zanima uz javnu raspravu jeli MUP kontaktiralo i udruge navijača i uključilo ih u izradu ovoga kolokvijalno nazvanog Zakona o navijačima. Ja mislim da obitelji mlade trebamo vratiti na stadione, ali to jednostavno možemo vratiti prvenstveno edukacijom i samim vraćanjem kulture odlaska na sportska na natjecanja, a nikako nekom žešćom represijom. Hvala.
Prije odgovora kolega Bulj je dignuo povredu Poslovnika. Koja točka Poslovnika povrijeđena?
Pa kolega je povrijedio članak Poslovnika 238. zbog toga što nije problem samo navijači što vi naglašavate. … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Dajem vam opomenu. Izvolite. Želite li odgovoriti ili ne? Izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče. Policija komunicira i surađuje sa navijačkim skupinama i cilj joj je prije svega prevencija, ne dopustiti da se dogodi nešto na sportskim natjecanjima, a određene preventivne aktivnosti dovodi [[Upadica Reiner: Pa kolege, dozvolite, čini se da ste htjeli pitati i to dapače vas 17 da je htjelo nešto pitati državnog tajnika, pa onda slušajte što on odgovara, nemojte vikati međusobno. Izvolite.]] Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Prevenciju radi policija kako sama tako i u suradnji sa Središnjim državnim uredom za sport i sa drugim nadležnim institucijama. Navijačke skupine nisu bile izravno uključene u izradu zakona, ali su neke njihove primjedbe uvažene, a neke nisu mogle biti uvažene. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika POdolnjaka. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče sa suradnikom. Naravno da svi podržavamo sve one zakonske mjere koje će smanjiti i što je moguće više bilo kakvo protupravno ponašanje na sportskim terenima i to apsolutno nije sporno i tu vjerujem postoji konsenzus i u ovom Saboru. Međutim, s obzirom na nove zakonske mjere koje predlažete imam jedno pitanje, zanima me vaša logika. Ovim zakonom omogućujete da osobe unose alkohol na sportski teren, da ga i kupuju na tom sportskom terenu do 6% alkohola, dakle mogu konzumirati pivo, a istovremeno predlažete oštre sankcije za svaku osobu koja se zatekne na tom sportskom terenu, a ima iznad 0,5 grama po kilogramu alkohola, a da pri tom nije učinila niti jedan drugi prekršaj koji je predviđen ovim zakonskim prijedlogom. Koja je logika?
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Sladoljeva.
Dakle imam pitanje, dakle koji je genijalni um izmislio u ovom zakonu odredbu uz članak 4. stavak 1. „pokušaj ulaska dolazak i boravak“. Objasnite mi sa pravnog stanovišta što je dolazak. Da li to znači ja krenem na utakmicu u Split sa svojim prijateljem na utakmicu hrvatske reprezentacije dakle popio sam dva piva, policija me zaustavi na Lučkom, napušem više od 0,5 promila, do Splita 5 sati ima vožnje imat ću 0,4 promila i na lučkome me policija zaustavi i ja ne mogu dakle ući na stadion? Da li to znači da me možete staviti da pušem alkotest ispred svog ulaza? Recite mi pravno što to znači dolazak. Da li to znači da ja prolazim pored stadiona? Tko će određivati jel' ja dolazim na stadion, prolazim porez stadiona itd.?
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Često smo imali poštovani gospodine zastupniče situacije da se navijačke skupine nađu negdje na pola puta i fizički sukobe. Dakle, htjelo se, to vrijeme prije je bilo propisano da to vrijeme vrijedi od jedan sat prije utakmice i jedan sat nakon sportskog natjecanja. Sada se proširilo za vrijeme od početka putovanja. Ako ne radite nikakve druge prekršaje ja sumnjam da će vas policija negdje zaustaviti razumijete ako se vozite iz Zagreba u Split ili obrnuto. I sam broj procesuiranja vam govori da policija ne zaustavlja masovno i ne vrši provjeravanje alkohola u krvi.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stričaka.
Hvala. Pa u proteklih nekoliko godina mediji su nam puni naslova: „Huligani policajcu izbili oko te palili aute i motore“, potom „Za vrijeme i nakon utakmice ozlijeđeno je 15 policijskih službenika“, potom „Mojoj Barici su izbili zube zato što nam se lokal zove Dalmatinka“, potom, „Krvavi derbij“, potom, „Huligani snimljeni“. Hoće li konačno biti rigoroznijih sankcija? I sada nakon što su nam mediji puni takvih članaka, izvješća, pisanja mi danas raspravljamo o čemu? Ispada da pola ovdje pola prisutnih kolega podržava takvo ponašanje ne navijača, nego huligana. E sada, moramo se odlučiti da li želimo imati sigurnost na tribinama i sportskim takmičenjima ili kaos i nerede. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Culeja.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se]]
Mikrofon, mikrofon.
Nekada su, stopiran sam, od pola krećem. Vratite mi vrijeme ili [[Upadica Reiner: Imat ćete vrijeme. Samo izvolite.]] Dobro. Nekada su navijači bili 12-ti igrač na terenu, a danas su oni koliko vidimo prvi. Oni su prvi. Gospodari su tribina, gospodari su stadiona, a možemo reći i uprava. To što se događa na stadionu rezultat je vođa čopora navijačkih skupina, moramo ih tako nazvati. Iz kojih razloga? Jer svi oni divni i krasni navijači koji tamo idu sa svojom djecom oni su žrtva tih vođa čopora koji dobro koriste svoj status na stadionu, dakle oni kroji kreiraju sve ono nasilje i one govore mržnje kojih smo bili svjedoci. A najveći govor mržnje na stadionima bila je svastika koja je otišla u zastaru, koja nije istražena ni do današnjih dana. A kada bi pronašli kreatora svastike i kada bi tome stali na rep, mogli bi stati na rep svoj mržnji u hrvatskome društvu, pa i u ovom Hrvatskom saboru zna se od koga. Nije potrebno da ih spominjem.
Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Preleca.
Hvala poštovani predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, svi smo mi sretni i ponosni na uspjehe hrvatskih reprezentativaca, sportaša. Ja se nadam da će ih biti ovih dana još. Jednako tako se sramimo kada se događaju neredi i izgredi, ali to su pojedinci. Ja bih rekao to treba spriječiti i svaki zakon kolega Stričak svaki zakon će sigurno ovi s lijeve strane podržati da ne bude više nereda. Ali ima jedna narodna, kaže: „Ako želiš nešto učiniti, nađeš način. Ako ne želiš, nađeš izgovor.“ Ja mislim da mi u Hrvatskoj već imamo 20 godina izgovor da ne činimo ništa i ne rješavamo nikakve probleme jer su nam loši zakoni. Ali problem je u provođenju zakona. Znači, imamo dobre zakone, hajmo iz provoditi. Sudovi moraju te malobrojne izgrednike zatvarati i to je rješenje. Ja vjerujem da policija radi svoj posao ali sudovi u Hrvatskoj su najveći problem. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Panenića.
Hvala lijepo. Ako već ovdje govorimo o čoporima, onda postavimo pitanje a kako su oni nastali? Zašto policija nije do sada djelovala jer ovako, primjenom ovakvog zakona, obraćamo se cjelokupnoj masi, svi koji dolaze na stadion su navijači. Svako sa svojeg stajališta. Da li ćemo uvesti možda navijačke dozvole pa ćemo kao u vožnji, onaj koji ima preko 0,5, on je u prekršaju. Mislim da trebamo napraviti postupanje koje biti ohrabriti policajca da mogu provesti svoje aktivnosti do kraja i pravosuđe da ih prati. Na ovaj način mi ćemo opet postaviti zakonske neke norme koje na kraju nit će policija provesti u cijelosti a nakon toga, pravosuđe neće procesuirati i vraćamo se na početak. Ali treba razumjeti samo da nisu huligani ti koje se samo traži u navijačima, ja bi ih prije tražio u politici koja upravlja klubovima, ruinira klubove i na kraju stvara u javnosti upravo potrebu da se protiv takvoga postupanja ponaša pa je možda i taj eksces samo reakcija na politiku i uništavanje klubova. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovani državni tajniče, nemojmo praviti od navijačke subkulture, navijačke populacije problem, problem je puno veći u institucijama, ali mi je smiješno ovdje čuti moram priznati da evo tu čovjek ispred MUP-a govori kako se ovaj zakon može primjenjivati i ne primjenjivati. Članak 21. kaže jasno: „na prostoru športskog objekta nije dozvoljena prodaja i distribucija alkoholnih pića“, dakle kolega Bulj je dobro rekao, ako nije dozvoljeno, nije dozvoljeno niti u počasnim ložama, točka, točka. Drugo, čl. 25. kaže: „Policija ovlaštenoj osobi koja se izjasni ili prema okolnostima očigledno da ide na športsko natjecanje a svojim ponašanjem izaziva osnovanu sumnju da je pod utjecajem alkohola, zabraniti joj dolazak na mjesto športskog natjecanja ili ulazak u športski objekt.“ Dakle, ne postoji slobodna procjena hoće li policajac nekoga pijanog da se tamo klati jer nije pripadnik navijačke skupine nego jednostavno pijančina, pustiti na teret a pripadnika navijačke skupine ne pustiti. Ne postoji ta mogućnost.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika. Ne? Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Sabolek, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Mene je recimo smetalo, često se upotrebljava sintagma „može se kazniti“ ili „mogućnost izričaja“ što otvara prostor za široku primjenu odnosno može se sa terena stadiona odstraniti bilokoga tko može policiji ili bolje rečeno vlasti, predstavljati prijetnju u bilokojem smislu pa tako i u političkom. Imamo li sumnje bojati se jer sličan je obrazac vladavine Zdravka Mamića, kada je na osnovu internih saznanja formirao vlastite crne liste koje su se kasnije pokazale protuzakonite i protuustavne. Hvala.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Čuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Mislim da je ovdje u ovim izmjenama koje su minimalne i ne znam koliko će doprinijeti, zapravo mi ovdje govorimo o nečem što već postoji. Mi imamo sada u zakonu to da se smatram prekršajnom odredbom odnosno ne prekršajnom odredbom nego protupravnom radnjom, dolazak u alkoholiziranom stanju i boravak u alkoholiziranom stanju. Sve ovdje što se mijenja je to da već sada ako odbiješ alkotest će biti prekršaj, ostalo sve već postoji zadnjih 8, 9 godina. A mi imamo u isto vrijeme, u istom članku gdje govori se da se smiju točiti pića koja su ispod 6% alkohola. Sad ja pitam ovdje ko je lud? I to stoji već 8, 9 godina. Znači vi možete kupiti pivo na utakmici, popiti jedno, drugo i vi ste u prekršajnim odnosno u protupravnoj radnji.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Grmoje, izvolite.
Hvala. Ma kolege zastupnici su većinu toga što sam imao reći zapravo postavili kao pitanje, meni se ovdje čini da je nekakav zaključak nakon vaših odgovora da policija ima nekakvu veliku slobodu u donošenju odluka, dakle kako mi možemo znati je li netko ili nije stvarao probleme, može bilokoga policija testirati, onoga koga želi testirati i onda da taj odgovara jer je to procjena nekog policajca na terenu. Dakle kada bismo ovakve ovlasti dali policiji da postupa prema nekim drugima, možda bismo uistinu imali i obračun s korupcijom u hrvatskom društvu. Nažalost toga nema. Ono sve što se loše događa i u društvu imamo mi i određene proteste i pobune sada, vidimo što se u Splitu događa, to je sve rezultat ovog općeg raspoloženja u društvu odnosno odgovor na loše stanje u funkcioniranju naših institucija.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ostojića. Pardon, odgovor poštovanog državnog tajnika.
Pa poštovani g. zastupniče, upravo jedna od važnih izmjena ovog zakona je upravo ta da se i odbijanja podvrgavanja alkotestiranju sada smatra prekršajem. Do sad se nije smatralo, ako je netko odbio utvrđivanje alkoholiziranja, stanja dakle alkoholiziranosti, nije snosio posljedice osim ako nije bilo vezano to njegovo alkoholizam uz neko drugo rizično i protupravno ponašanje pa je napravio neki drugi prekršaj, tukao se ili oštetio neku stvar, neku tuđu stvar. Dakle sada uvodimo tu mogućnost da policija provede alkotestiranje onih koji izgledaju kao pod utjecajem alkohola.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ostojića.
Mene iznenađuje da vi zapravo podržavate neprimjenjivanje zakona. Krivo nas informirate i upravu su one kolege koji su maloprije rekli a to je da ste dužni policajce držati zakona. Njemu jasno piše šta mora raditi, nemam sad vremena da navedem sve točke ali ću vas isto tako pitat, da li će mobitel bit sredstvo koje će biti oduzimano na utakmicama? To govorim iz razloga što evo danas izvješće govori o tome da to policajci tumače kao sredstvo za ozljeđivanje kod uhićenja migranata koji su uhvaćeni u vlaku kod Slavonskog Broda. Prema tome, mene to interesira hoće li na skijaško natjecanje „Snježna Kraljica“ biti isto tako tretirani navijači koji dolaze maskirani sa prikrivenim identitetom jer im je hladno. Prema tome, napravite distinkciju na koga se to odnosi, da li je ovo zakon usmjeren protiv huligana ili je ovo zakon koji će tretirati sva sportska natjecanja.
Poštovani državni tajnik.
Poštovani gospodine zastupniče zakon je usmjeren protiv huligana. Odgovor je da i on se odnosi na sva sportska natjecanja. Možda se ovdje više spominjao nogomet jer je bilo zabilježeno više protupravnih ponašanja na nogometnim natjecanjima, nego na nekim drugima. Pa naravno da na skijaškim natjecanjima ljudi mogu doći i dolaze toplije obučeni i da se takve osobe neće procesuirati. Što se tiče mobitela, ne, apsolutno ne. A mobitel se neće oduzimati na ulazima na sportska borilišta. Inače bi svatko od nas tko ide na utakmicu ostao bez mobitela. Mislim malo tko ide bez mobitela. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića.
Hvala potpredsjedniče. Gospodine Katić ja isto osuđujem svaki oblik nasilja i huliganizma i mislim da treba jasno razdvojiti huligane od oni pravih istinskih navijača. Međutim, iz vašeg uvodnog izlaganja navijači ispadaju problem i ispada problem sa navijačima nekakav. Govorili ste i o edukaciji i prevenciji. Sada mene zanima zašto vi u MUP-u nemate sistematizirano radno mjesto osobe za navijače ako je to takav problem? Mi govorimo o tom problemu već 10-tak godina. Dakle, u Ministarstvu unutarnjih poslova zadnjih 10 godina postoji osoba koja je zadužena za probleme sa navijačima. Međutim, to nije razrađeno na nivoe policijskih uprava i vi na policijskim upravama uopće nemate sistematizirano radno mjesto djelatnika policije koji se bavi navijačima za razliku od recimo krimpolicije koja ima grane i za narkotike, i za gospodarski kriminalitet, i za ostale stvari. Ovdje ispada da policajci koji se bave ovim pitanjem se bave i navijačima, i maškarama, i svim ostalim problemima. Zašto to nemate ako vam je cilj prevencija? Možda do svega ovoga ne bi ni došlo da je to bilo prije 10 godina napravljeno?
Odgovor poštovani državni tajnik.
Poštovani gospodine zastupniče, ne znam koliko puta moram ponoviti dakle da se zakon ne odnosi na navijače kao takve, nego na huligane koji remete javni red i mir. Znači koji rade nerede kao što sam naziv zakona kaže, znači nerede na sportskim natjecanjima. Što se tiče prevencije u policijskim upravama postoje ljudi koji po liniji rada javnog reda i mira rade sa navijačima. U većini od njih nema poimence napisano da se on bavi samo navijačkim dakle sa navijačkim skupinama. Ali ljudi koji rade po javnom redu i miru, netko je uvijek zadužen prvenstveno za ta pitanja. Hvala vam.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo. Gospodine Katiću u vašem obrazloženju i ja se sjećam ovdje već nekoliko rasprava u Hrvatskom saboru, ispada da je ovaj zakon jedan od onih važnijih o kojima raspravljamo i da je veliki problem u navijačima što ja mislim da u biti i nije toliko. Ja se ne sjećam nekih velikih nereda već posljednjih nekoliko godina. Veći problem je ovo što je rekao netko od kolega u ložama odnosno u onima koji u našem društvu žive na grbači građana i koji pokazuju svoj status i moć iz tih loža. Znači sa te strane kada vidite recimo navijače u Gradu Zagrebu većina njih i negativne emocije su rijetko usmjerene k protivničkim navijačima možda na kojoj utakmici godišnje, ali na svakoj utakmici su usmjerene protiv uprave kluba koja je uzurpirala Dinama i koja jednostavno taj Dinamo sisa godinama. A kada država protiv njih donese određeni pravorijek onda pobjegnu u Hercegovinu.
Hvala [[Upadica Maras: Znači protiv tih nađite vi rješenje.]] Hvala kolega Maras [[Upadica Maras: Kolega Katiću, pa ćemo biti svi sretni, a ne protiv navijača.]] Kolega Maras, hvala [[Upadica Maras: Koji u biti nisu problem. Hvala i vama.]] Nemojte promašivati molim vas vrijeme, vi to stalno radite. Nemojte to raditi. Nije u redu vis a vis drugih kolega. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Mateljana. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče pa za razliku od nekih mnogih mojih kolega ja ne dijelim tu empatiju prema navijačkim skupinama. Naime, sasvim suprotno. Upravo smatram da su formalne i neformalne navijačke skupine generator nereda prije svega na nogometnim stadionima. To su skupine koje imaju svoju strogu hijerarhiju, svoje sustave vrijednosti, koje imaju svoje alate i jedan od tih alata je nasilje, a navijanje im nije kor busines. Oni se bave nečim što je na rubu kriminala ili je kriminal sam. Međutim, smatram da upravo iz tog razloga jer su takve skupine utjecajne da se predugo toleriralo njihovo ponašanje, da je taj zli zločesti duh izišao iz boce, a sada pendrekom ga ponovo vratiti u bocu će biti jako, jako teško. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Križanića.
Zahvaljujem. Gospodine državni tajniče kao i većina mojih kolega meni je isto malo čudno. Većina malih klubova teško živi i upravo žive na tome da se prodaje piće i to pa i alkoholno. To je uobičajena praksa na takvim utakmicama koje su često puta visokog rizika jer nema policije na njima i popije se koja piva ili gemišt. Dakle protiv sam toga da me policajac vidi da sam popio dvije pive, vidio me da sam popio dvije pive pa me stoga može alkotestirali i iza toga slijede sankcije a da pritom nisam napravio ama baš nikakav prekršaj. Također treba razlikovati težinu prekršaja kao što je nošenje marame s jedne strane ili nedjela kao što je direktno izazivanje nereda i tučnjava. Za drakonske sam kazne, za drakonske sam kazne kod takvih huliganizama i tu nema nikakvih rasprava oko toga. A recidivistima sam za doživotne zabrane na stadione i za drakonske zatvorske kazne. Ali ponovno napominjem, malim klubovima nije u redu da se zabrani … [[ne razumije se]]
Hvala. Dobro. Sada smo iscrpili replike. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista vrijeme podijeliti poštovani zastupnici Sladoljev i Podolnjak. Prvo poštovani zastupnik Marko Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle pred nama su izmjene Zakona o sprječavanju nereda na sportskim natjecanjima i ja ću govoriti dakle problematiku iz perspektive navijača, iz perspektive navijača koji već 30 godina idem na utakmice, koji imam otprilike 50, 60 gostovanja i koji tih 30 godina nema kaznu za krivo parkiranje. Dakle, pogrešno se ovdje želi insinuirati da smo mi glasnogovornici nekih huliganskih skupina. Ja ću se ovdje dakle obraćati u ime navijača koji putuju po svijetu, navijaju za svoj klub, a po kojim će ovim odredbama zakona biti kažnjeni jer nisu precizne. Dakle, smatram da je zakon licemjeran, duboko nepravedan jer sam predlagatelj tvrdi da se broj nasilja smanjio na terenima dakle, a donosi represivniji zakon. Ono što je još licemjernije u cijeloj toj priči u uvodu zakona dakle piše da se zakon donosi zbog dojma. Dakle, hrvatskoj javnosti se zakon donosi zbog dojma. Pa kakav je dojam o hrvatskim političarima, o korupciji, o pravosuđu pa u ovoj sabornici nismo donosili zakone koji se tiču tih stvari? Dakle dojam koji pojedini mediji i interesne skupine stvaraju o navijačima, u navijačkoj sociologiji se zove dakle moralna panika, jer nikada na naslovnim stranicama časopisa nećete vidjeti vijest da su navijači zajedno gasili požar u Splitu, da su zajedno bili u Gunji i pomagali poplavljenima, da svaka 2, 3 mjeseca daju krv, da su navijači zajedno napravili dječje igralište u Vukovaru, da su na nogometnoj tribini sjevernoj Poljuda i Maksimira u jednom trenutku vodili navijanje djeca sa Downovim sindromom. To nikada nećete vidjeti u hrvatskim medijima. I onda se stvara moralna panika da bi se donosio ovakav represivni zakon. Dakle, ja ću iznijeti jednu činjenicu. Inače izmjene Zakona navijača su se uvijek događale kada su se događali neki neredi. Jedino ova izmjena dakle ova izmjena nema nikakve veze sa neredima jer je sam predlagatelj zakona priznao da se broj nereda na sportskim borilištima smanjio. A reći ću vam jedan podatak koji ne znate, a to je da je prije 3 mjeseca se odigrala da su se odigrale kup utakmice hrvatskog nogometa i da je namjerno stavljeno da se tri navijačke skupine istodobno Torcida, Bad Blue Boys-i i Armada nađu na autocesti. Do tada je policija postupala uvijek racionalno i rekla – nije normalno da bi se – dakle razdvojila je te utakmice. Jedna utakmica je bila u petak, druga u subotu, treća u nedjelju. Dakle, to je trebao biti povod, na svu sreću nije se ništa dogodilo, za izmjene ovoga zakona. Ja sada postavljam pitanje, dakle kao da je nekom u interesu da se dogodi neki nered pa bi se stvorio povod za ove izmjene zakona. Ono što ću se referirati na sam zakon su odredbe koje sam rekao i u replici. Dakle, alkohol. Hoće li ova, hoće li se ovaj članak primjenjivati na sve tribine jednako? Dakle vi ste poštovani državni tajniče rekli da neće, da će se bazirati samo na tzv. navijačke tribine. Dakle, smatram tu izjavu diskriminatorno jer zapravo vi određene skupine ljudi automatski proglašujete krivima odnosno huliganskim. Nema niti u jednom europskom zakonu odredbu da se alkohol od 0,5% tako strogo kažnjava u zakonu. Dakle Englezi na koje se često pozivamo, dakle često je priča kako je Margaret Thacher riješila problem huliganizma na stadionima. Postoji dakle odredba „Rang this order“ postoji znači odredba u zakonu znači, vi možete biti pripiti na stadionu, vi možete biti pripiti u pubu, ali u slučaju da počnete raditi nered, da počnete vršiti nuždu po stadionu, derati se na službenu osobu, isto tako i u samom pubu dakle vas policija izvodi tada iz stadiona i vi zapravo prekršajno odgovarate. Nema razlike između puba i stadiona. Dakle ono što dakle vi možete biti u pubu pripiti, možete biti na stadionu ali u tom trenutku da kada počnete raditi nered onda u ovom prijedlogu zakona toga nema, dakle u zakonu piše da svi koji su više od 0,5. To je inače zakon koji je izglasao HDZ-e, SDP-e 2011. godine. Ove odredbe se samo odnose trenutno na zabranu da ne možete odbiti puhanje alkotesta. Dakle, ne postoji europska praksa koja tako kažnjava, strogo kažnjava navijače i kojim se može izroditi novo nasilje. Ono što je također sporno u Zakonu je posjedovanje predmeta koji služe za prikrivanje. Dakle, samo čin posjedovanja, dakle u onom trenutku kad ste ostavili šal, dakle kao navijački šal kao logično, dakle vi ste sebi izbili dakle iz rukava bilo kakav razlog za ovaj članak. Zato što navijač koji želi prikriti svoje djelo, može prikriti svoj identitet sa šalom. Evo gospođa iz HDZ-a ima maramu, dakle po toj odredbi zakona piše i marama da je kažnjiva. Dakle, vi to jednostavno nećete, meni bi bilo logično da ste vi u zakon stavili određenu protupravno djelovanje i u slučaju da je netko još uz to djelovanje prekrio svoj identitet da ste ga zbog toga dodatno kaznili. Isto tako i za alkohol, dakle ako je netko činio protupravno djelovanje na stadionu, a zbog toga je bio dakle pijan, to znači da bi trebao dobiti strožu kaznu. Tako je i u prometnim prekršajima. Što nije? Dakle, ako netko počini prometni prekršaj, ako je uz to napuhao više od 0,5 promila on će biti dodatno kažnjen, ali sam čin posjedovanja predmeta kojeg se može vrlo široko tumačiti je neće riješiti problem s kojim se vi dakle suočavate. Ono što je također sporno u ovom zakonu i koje se jako široko može dakle tumačiti i ono što je zapravo duboko nepravedno je da se kažnjava sudjelovanje u tučnjavi puno dakle strože nego u drugim skupinama društva. Evo ja osobno mislim, dakle u slučaju da bi npr. ne znam ja i gospodin Beljak ispred sabornice potukli da bi trebali biti jednako kažnjeni kao navijač Hajduka i Dinama da se potuku ispred stadiona. Isto je tako, potpuno isto je tako ako se netko potuče ispred kluba narodnjačkog ovaj i pripadnik je neke zlatne mladeži neke stranke da trebaju biti jednako kažnjeni i to strogo kažnjeni, ali ne može se dogoditi da jedan šamar ispred narodnjačkog kluba dakle se kažnjava blago, a šamar ispred stadiona da se kažnjava dakle drastično. Dakle mi, dakle to, ja sam se stvarno bavio tom problematikom i ovaj niti jedan zakon zapravo, europski zakon zapravo ne radi distinkciju između dva dijela ovaj u Europi kao što mi ovdje radimo. Ono što je također dakle sporno i što se jako može široko tumačiti, a to je da će se kažnjavati pjesme koje potiču na nasilje. Naravno da je svatko dakle protiv nasilja. Inače u odredbi zakona, sadašnjeg zakona postoji da se kažnjava svaka vjerska, nacionalna i regionalna vrijeđanja nekakva po pripadnosti, al dakle ovo se stvarno može široko tumačiti. Navest ću vam jedan primjer, postoji pjesma od Pips chipsa & videoclips „Dinamo ja volim“ u kojoj jedan stih doista potiče dakle na nasilje. Ali ta pjesma se pjeva na svadbama, na rođendanima i sad se postavlja pitanje, dakle ako se dozvoljava da se ta pjesma pjeva u svim moguće tim institucijama kako to da ti se zabranjivati da na stadionu. Dakle, postoji nešto što se zove navijački folklor, dakle ja sam protiv svakog nasilja, ali vi imate dakle derbije u kojima to sigurno nećete moći rješavati jer bi po tome 30.000 ljudi bilo u prekršaju i 30.000 ljudi bi završilo sa zabranom dakle kazne. To je jednostavno u praksi neprovodivo. Evo samo da vam kažem, dakle što se tiče kazni ovo što sam rekao primjer kažnjavanja ispred stadiona, dakle ako se slučajno potučete ispred stadiona, dakle kazne su vam od 5 do 25.000 kuna, zatvor do 60 dana, a ako se slučajno potučete ispred sabornice ili ispred narodnjačkog kluba kazna vam je 170 do 1.300 kuna. Dakle, potpuno jedno te isto djelo različito prema različitim društvenim skupinama. Ono što je, nije predmet ovog zakona, ali ono g prijašnjeg zakona želim upozoriti na to, a taj institut zabrane dakle za utakmice. Kako to djeluje u praksi i kako se troši novac poreznih obveznika, ja mogu reći dosita na gluposti. Dakle, ako navijač dobi zabranu za utakmice, a po ovim kaznenim djelima može dobiti ako napuše više od 0,5% i po slobodnoj procjeni čak kluba, može dobiti zabranu bez ikakve pravomoćne presude, njegova dakle, dakle njegova kazna je da se on mora javiti u policijsku postaju na dan svake utakmice svog kluba i reprezentacije, pa bilo ona prijateljske, dakle bilo ona treće dakle lige, dakle nema odredbi samo rizične utakmice što bi bilo logično. To znači da navijač koji ima zabranu za utakmice hrvatske reprezentacije, ako hrvatska reprezentacija igra u Kini on se mora tad javiti policijskoj postaji, dakle di će biti i njega policija provjerava u toku utakmice 2 sata i 2 sata poslije gdje se on nalazi. Zamislite čime se bavi hrvatska dakle policija u našem društvu. Evo, dakle sad će profesor Podolnjak, samo ću završiti, ovaj da ovaj zakon dakle neće spriječiti nerede na stadionima, da on ima svoju političku dimenziju, da će po ovim dakle odredbama dakle zakona navijači biti odstranjeni sa tribina, ali toplo vam upozoravam, bolje da su vam navijači na tribinama nego da su vam navijači ispred Markovog trg. Dakle, to je moja topla preporuka i uključite ih u drugo čitanje. Nije istina javili su vam se, bio sam na tribini na kojoj su vas pozvali kojoj su sudjelovali profesori s Pravnog fakulteta, sociolozi dakle nikakvi huligani i htjeli su uspostaviti dijalog s vama, niste se odazvali. Dakle njihovo geslo je „kada nepravda postane zakon, otpor postaje dužnost“. Ozbiljno vas dobronamjerno upućujem da odbacite ove izmjene jer može se dogoditi stvarno iskreno svašta i stvarno ne bih želio da nasilje vodi do novog nasilja. Hvala lijepo.
Hvala. Profesor Podolnjak. … [[Upadica se ne razumije.]] I vrijeme će isteći. Točno. Dobro. Onda će sljedeći klub zastupnika biti onaj HDZ-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Mikulić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče Katić sa suradnikom, kolegice i kolege saborski zastupnici. Danas raspravljamo o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju nereda na sportskim natjecanjima, zakonu koji uvijek izazove veliku pažnju dijela naše javnosti. I sam vrlo često posjećujem sportska natjecanja i meni samom je u interesu da se na stadionu ili u dvorani, kao i izvan nje osjećam sigurno. Nasilje na sportskim natjecanjima nedolično ponašanje, neredi prije, za vrijeme ili nakon sportskog natjecanja ponekad dovode do ugrožavanja sigurnosti i zdravlja drugih osoba kao i nastanak materijalne štete uništavanjem imovine. Naravno da to nije problem modernog doba, povijest mu seže još u antičko doba pa sve do Heysela, finale Lige prvaka 1985. godine strašne tragedije koja je rezultirala sa preko 500 stradalih i 39 umrlih upravo pod utjecajem sportskog nasilja. Ovaj događaj odredio je prekretnicu kada se krenulo u uređenje nacionalnih zakonodavstava s ciljem osiguranja sigurnosti gledatelja, natjecatelja kao i javne i privatne imovine učinile su to i Engleska, i Italija, i Poljska, i Francuska. I danas je nasilje na sportskim natjecanjima univerzalna pojava, gotovo svakog vikenda svjedoci smo nereda na sportskim natjecanjima diljem svijeta, nažalost ponekad i sa najtežim posljedicama i smrtnim slučajevima. Upravo zbog tih situacija koje nisu zaobišle ni našu zemlju, postoji potreba da se spriječe neredi, neželjene posljedice, stoga i propisujemo ovaj pravni okvir i ove zakonske odredbe i sve je to dovelo do utvrđivanja mjera za sprečavanje, suzbijanje i sankcioniranje nasilja vezanog za sportska natjecanja s ciljem sigurnosti, s ciljem zaštite naših sugrađana kao i javne i privatne imovine. Kada govorimo o ovome zakonu, Zakonu o sprečavanju nereda na sportskim natjecanjima, on je usvojen 2003. godine jel tada nismo imali praktički nikakvi pravni akt za sprečavanje, suzbijanje i sankcioniranje nereda i nasilja na našim terenima, na našim dvoranama, na našim borilištima. Tada taj zakon kao ni danas nije pisan s namjerom represije prema našim navijačima i našim navijačkim udrugama, već isključivo s namjerom osiguranja sigurnosti gledatelja, natjecatelja te sprečavanja, suzbijanja i sankcioniranja nedoličnog ponašanja, nasilja prije, za vrijeme i nakon sportskog natjecanja. Kao i tada i danas zakon predviđa sankcije u vidu novčanih kazni, kazni zatvora, zaštitne mjere, preventivne mjere, odgojne mjere za maloljetnike i slično. Tijekom tog vremena zakon se mijenjao i 2006. godine i 2009. godine i 2011. godine zbog manjkavosti unutar njega, ali s jasnim ciljem sprečavanja nereda. Ministarstvo se odlučilo za izmjene unutar ovog zakona jer smatra da je potrebno unaprijediti i stvoriti uvjete koji će spriječiti neprimjerena ponašanja na štetu gledatelja, sportskih klubova, saveza i u konačnici i međunarodnog ugleda RH. Sjetimo se samo koliko smo bili ponosni na naše nogometaše u Rusiji gdje smo ostvarili povijesni rezultat i s njima ujedinili i razveselili naš narod kao nikada prije. Preko pola milijuna ljudi je bilo ovdje na dočeku u Zagrebu i sada zamislite zbog nekoliko pojedinačnih incidenata nismo otišli na ovo spomenuto natjecanje. S obzirom da ovaj zakon predstavlja alat policiji i sudovima da se uhvate u koštac sa sprečavanjem nereda sve mjere su usmjerene prema prekršiteljima, nikao prema gledateljima, navijačima ili navijačkim skupinama. Nikome nije za cilj spriječiti gromoglasno navijanje, nikome nije za cilj spriječiti grafite omiljenih klubova koji uljepšavaju naše fasade, nitko ne brani korteo, koreografiju, šalove, kape, brani se izazivanje nereda, dovođenje u opasnost svih oko nas i uništavanje imovine. Naveo bih nekoliko izmjena koje nalazimo u ovome prijedlogu zakona, nalaze se pred nama i s obzirom da je bilo odredbi koje su otežavale ili onemogućavale postupanje policije u određenim situacijama kako bi se stvorilo sigurno okruženje prije, za vrijeme i nakon sportskih natjecanja u kojima svi zajedno želimo uživati. Dosadašnji Zakon o sprečavanju nereda na sportskim natjecanjima tretira fizičko nasilje isključivo kao kazneno djelo, dok su se ovakva protupravna ponašanja slabijeg intenziteta sankcionirala kao prekršaj za koje su se izricale niske novčane kazne bez mogućnosti izricanja zaštitne mjere zabrane prisustvovanja sportskom natjecanju. Ovim promjenama koje se predlažu uz kazneno predlaže se i prekršajno sankcioniranje počinitelja fizičkog nasilja, predviđa se veće kazne za počinitelje te omogućava izricanje zaštitnih mjera zabrane prisustvovanja određenim natjecanjima. Uništavanje i oštećivanje imovine za vrijeme dolaska, trajanja ili odlaska sa sportskog natjecanja trenutno je propisano kao kazneno djelo za što je potrebna nastala šteta od 60.000 kuna po počinitelju što je i rezultiralo neprocesuiranjem pojedinaca. Na ovaj način štiti se imovina na način da se oštećenje javne ili privatne imovine karakterizira kao prekršaj za što je dostatna i manja šteta, a ovakvim situacijama nažalost svjedočimo i siguran sam da nam je svima u interesu zaštititi javnu i privatnu imovinu prije, za vrijeme i nakon sportskih natjecanja. Kada govorimo o dolasku na sportska natjecanja u alkoholiziranom stanju ili pod utjecajem opojnih droga one se nalaze i u sadašnjem zakonu i važno je naglasiti da je do sada osoba mogla odbiti alkotestiranje i testiranje na droge te ući u sportske objekte bez sankcija dok bi ovim izmjenama samo odbijanje testiranja bilo okarakterizirano kao prekršaj. I kod ove mjere važno je napomenuti kako je ona usmjerena prema onim rizičnim recidivistima s ciljem smanjivanja nereda jer nerijetko i alkohol i droga su uzroci takvoga ponašanja. Mjera koja je također izazvala reakciju javnosti je i mjera kažnjavanja posjedovanja predmeta za prikrivanje identiteta tzv. fantomkama. Ovdje je bitno naglasiti da se ne radi o onim klasičnim navijačkim rekvizitima kao što su šalovi, kape, boja na licu, već oni specifični predmeti čija je namjera prikrivanje identiteta što u konačnici policija otežava identificiranje osoba koje su sudjelovale u određenim zlodjelima. Isto tako, ono je i ovim zakonom propisano. Propisuje se ovim zakonom i žurnost u postupanju sudova na način da sudovi imaju najviše 8 dana za donijeti odluku o zabrani prisustvovanju na natjecanju. Ja smatram da je uloga policije štititi građane, a ne vršiti teror nad navijačima i vjerujem da to i jest tako u konačnici. Stoga i imamo danas ovakav zakonski okvir koji je usmjeren prema prekršiteljima, ne prema navijačima ili navijačkim skupinama. S obzirom da postoji veliki interes dijela naših sugrađana i s obzirom da se nalazimo u prvome čitanju svi zajedno možemo ovaj zakonski prijedlog učiniti bolji, kvalitetnijim, prihvatljivijim svim zainteresiranim. Cilj i dalje mora ostati isti, to je sprječavanje nasilja, prevencija koja mora postojati zbog svih onih koji idu na stadion, u dvorane ili borilišta. Zakon se ovdje u ovom slučaju odnosi na pojedince, nikako na sve navijače, a svi mi zajedno moramo imati vjere i u policiju i u njihov rad, ali oni moraju imati ovlasti da provode zakon o čemu ćemo danas vjerujem i raspravljati. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedeći Klub zastupnika je onaj Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Hasanbegović, a podijelit će vrijeme sa kolegom Zekanovićem. Izvolite kolega Hasanbegović.
Poštovani o Prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju nereda govorit ću dijelom naravno na podlozi vlastitoga navijačkoga iskustva, raspoloženje tribine, ali i potaknut jednim vrijednim sociološkim diplomskim radom Ivana Zečevića, navijači s tribine u Maksimiru znaju o kome je riječ, pod naslovom „Moralna panika kao čimbenik zakonodavnog procesa“ primjer upravo ovog zakona. Naime, u radu se upravo putem sociološke teorije moralne panike pokazuje što je stvarna izvorna pozadina donošenja ovoga zakona, a ista sociološka teorija o moralnoj panici, točnije histeriji može se i primijeniti i na druge ideološke lex specialis zakone, poput Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji ili Zakona o suzbijanju diskriminacije ili ideološkoga traktata tzv. Istambulske konvencije. Pozadina ja uvijek ista stvaranjem moralne panike koja ima nekoliko teorijskih konstitutivnih elemenata primjerice navodna zabrinutost tzv. javnosti koja se umjetno stvara putem medijski oblikovane percepcije opasnosti zapravo medijske histerije, a ne cjelovitog uvida u stvarni opseg i pozadinu fenomena u ovom slučaju navijačkoga nasilja. Zatim tzv. neprijateljstvo, točnije stvaranje figure neprijatelja u ovom slučaju navijačke skupine kao takve, zatim tzv. društveni konsenzus tj. navodno konsensualno mišljenje tzv. opće javnosti koje nitko nikada nije ustanovio. Tu je naravno i nesrazmjer u ovom slučaju pretjerivanje u brojkama o stvarnom nasilju na športskim natjecanjima npr. to gospodin državni tajnik dobro zna, npr. broj privedenih osoba protiv kojih nikada nije pokrenut postupak tretirao se kao broj počinitelja prekršaja itd., širenje nedokazive floskule da roditelji s djecom navodno ne dolaze na stadiona zbog nasilja, ne kakvoće lige, mizernog stanja stadiona, korupcionaške pozadine profesionalnom športu i tako dalje i tako slično. Na kraju to je moj skromni doprinos ovoj sociološkoj teoriji, tu su i neizostavne medijske ikone moralne panike točnije histerije, primjer „Spasi me“ Jelena Veljača u slučaju drugih zakona ili u slučaju primjene ovog zakona mlađi na tribini se ni ne sjećaju prominentne stručnjakinje za navijačku supkulturu i Hrvatske ona bi Margaret Thatcher gospođe Đurđe Adlešić. Povod za donošenje ovog zakona od 2003. bio je konkretan incident pozadini svih kasnijih represivnih izmjena također su stajali konkretni incidenti, no sada imamo iznimku priznaje se da nasilje se smanjuje, dakle o čemu je, u čemu je koji je povodi donošenje ovog zakona osim što se traži policijskim rječnikom rečeno da se kažnjavaju ponašanja koja nisu protupravna bilo kojem zakonom. Pa ako nisu protupravna onda ih ne treba kažnjavati. Dakle, do donošenja ovog zakona od 2003. primjenjivan je Zakon o prekršajima protiv javnog reda i mira, Zakon o javnom okupljanju, Kazneni zakon i to je sasvim dovoljno. Dakle, ponašanja uređena Zakonom o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima ponajviše spadaju u prekršaje protiv radnog reda i mira, oni se uglavnom odvijaju na javnim mjestima, pa ako su ova ponašanja već uređena Zakonom o prekršajima je li nam uopće potreban tzv. Zakon o navijačima, naravno nije. Je li potrebno donositi posebne zakone samo zbog mjesta na kojima se odvija neko protupravno ponašanje ili je potreban cjelovit pristup. Ako nismo skloni cjelovitom pristupu već palijativnim rješenjem uskoro bi se na saborskim klupama mogao naći i prijedlog zakona o sprečavanju nereda u restoranima, prijedlog zakona o sprečavanju nereda u tzv. narodnjačkim klubovima ili prijedlog zakona o sprečavanju primjerice nereda u Hrvatskom centru PEN-a, podsjećam slučaj Baba, Kuš, Raos, Čačinović iz 2013. Da je namjera uistinu sprečavanje nereda na sportskim natjecanjima, a ne protuustavna represije zbog represije i političkog straha od slobode, od slobodne i nenadzirane tribine tada bi Vlada pred Sabor došla s prijedlogom novog i cjelovitog Zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira, a 2019. godine na snazi ne bi bio onaj jugoslavenski s novelom u izricanju novčanih kazni u nepostojećim njemačkim markama što sudove i suce pretvara među ostalim stručnjake za tečajne razlike. Dakle, ovako partikularno i palijativno rješenje u vidu posebnog Zakona o sprečavanju nereda doprinosi prenormiranosti i konfuziji među svima onima koji zakon trebaju provoditi i koji ga se trebaju pridržavati. Zaključna misao glasi, ovaj zakon ne treba popravljati, zakone se gospodine državni tajniče i zastupniče Jovanović ne donose na temelju tzv. dojmova, svi mi imamo različite dojmove o bilo kojoj pojavi, već na temelju činjeničnoga stanja. Dakle potrebno je donošenje novog Zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira i cjelovito rješenje koje uključuje izmjene Kaznenog zakona, Zakona o javnom okupljanju, ideološkog i zapravo nepotrebnog Zakona o diskriminaciji i Zakona o sportu u kojima će se jasnije utvrditi relevantni pojmovi, pravni instituti, obilježja prekršaja i kaznenih djela, odrediti kao prekršaj postupanja koja imaju štetni utjecaj na stanje javnog reda i mira u kojima ne bi bilo protuustavne segregacije i diskriminacije i kršenja onoga što nazivamo ljudskim pravima. Dakle, ovdje imamo bizarnu činjenicu koja je svima izmakla u e-Savjetovanju nešto što se naziva kućom ljudskih prava, što god to značilo, umjesto da ukazuje na represivni element ovog zakona, traži još pojačanu represiju na koju čak ni vi niste pristali. Dakle, svim tim novim zakonskim rješenjima otklonile bi se nedorečenosti pojedinih odredbi ovog zakona i mogućnost njihove zloporabe koja se događa u desetinama, da ne kažem stotinama, konkretnih primjera različitog tumačenja i primjena. Hvala vam lijepo.
Hvala. Nastavit će poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovani. Nadovezat ću se na kolegu Hasanbegovića, možda bi trebali donijeti zakon o sprečavanju nereda i nasilja u Hrvatskom saboru. Pa ovdje je predsjednik Vlade trčao ovdje preko sabornice i htio se obračunati sa kolegom zastupnikom. Hoćemo li taj zakon možda imati? Nećemo. Meni je državni tajniče iznimno žao što ovaj zakon ovdje ne brani ministar Božinović, njega nema u Saboru, uvijek ste vi tu, uvijek ste vi topovsko meso, a ministra Božinovića ovdje nema, nije bio nikako. Dođe eventualno kada je povjerenje Vladi ili aktualni sat, ali nikad se nije usudio braniti iti jedan zakon pa ni ovaj. Zdrav razum kaže, a kolegice i kolege koji ćete glasovati za ovo pogledajte ga i pročitajte, jel se radi o jednom od najlošijih zakona. Ja ne govorim iz perspektive onoga čovjeka koji je kao momak tisuću puta poderao glasnice za voljeni klub, pretpostavljam da većina vas niste, možda neki jesu, nego govorim iz čisto pravnoga razumijevanja ovoga užasnog akta. Dakle, vi ste sami maloprije rekli da se ovaj zakon selektivno primjenjuje. Jel to moguće? Pa vi ste, evo ne znam zapravo kako se ni suradnik državnog tajnika zove, ali raspitao sam se da ste djelatnik MUP-a, jel tako? Unutarnjih poslova, da, pa onda kažete da ni u jednoj situaciji ćete pustiti pijane ljude na tribinu, u drugoj situaciji ne. Tko je ovdje lud? I to mi od čovjeka koji je visoko pozicioniran u MUP-u čujemo kao informaciju. Druga stvar, ja ne znam koje je kolega istaknuo ovdje, spominje se u članku 2. izmjena i dopuna „maskiranje lica kapom, maramom ili na drugi način radi prikrivanja identiteta ili posjedovanje predmeta namijenjenih prikrivanju identiteta“. Što je to? Da li se to odnosi na skijaška natjecanja? Skijaške očale, skijaška kapa, potkapa, jel to obuhvaća to? Pa napišite normalan zakon, napišite ovo se ne odnosi na skijaška natjecanja. Nazovite ovo pravim imenom. Ovo je zakon protiv navijačkih skupina isključivo na nogometnim stadionima. Pa recite to više jasno i glasno i to recite samo u prvoj Hrvatskoj nogometnoj ligi, a eventualno u drugoj. Pa ga nazovite pravim imenom nego ste pustili na volju svakome policijskom službeniku da radi što god hoće. I vi kao jedan istaknuti djelatnik MUP-a kažete da se ovaj zakon može selektivno primjenjivat. Ja ne znam tko je ovdje lud. Nadalje, spominjali ste alkohol, pa ljudi moji jeste vi čitali ovo, članak 21. kaže zabranjuje, članak 25. zabranjuje, a vi ovdje kažete da može. S druge strane sami znate da se u počasnim ložama toči alkohol u hektolitrima. Pa zabranite i tamo, zabranite tamo i zabranite kuhano vino na Snježnoj kraljici ili promijenite zakon, ovaj zakon ne drži vodu, znači najlošiji mogući zakon. Kolega je istaknuo ovdje zašto se nisu kontaktirale navijačke udruge, pa to su momci, mahom momci, ima i djevojaka, koji bi rado sjeli s vama i, i objasnili vam argumentirano s pravne strane da donosite loš zakon. Ako je vama u interesu donijeti zakon da se više nikada ne dogodi podrška 10 000 mladića u Vukovaru Vukovarcima, kad je prije 10-tak godina bilo izraženo nasilje nad Hrvatima u hrvatskom Vukovaru, e onda ćete možda i uspjeti, ako vam je to intencija recite, mi ne želimo da 10 000 momaka više ikad dođe u hrvatski Vukovar i pjeva hrvatske pjesme, mi ne želimo da se više nikada na hrvatskim terenima pjevaju domoljubne pjesme, gdje se još pjevaju? Znate li gdje? Nigdje. U školama se ne pjevaju, mi ih u Saboru ne pjevamo, ako vam je u interesu da više nikad niko nigdje ne spomene majku Katu Šoljić onda uvedite ovaj zakon, ako vam je u interesu da se ne spominje Blago Zadro uvedite ovaj zakon, dakle ovaj zakon ima jednu duboku, duboku pozadinu, a ta pozadina nije nasilje jer nasilje je na margini ovdje. I ako stvarno želite spriječit nasilje, pa ajde onda što je rekao kolega maloprije, Zakon o prekršajima javnog reda i mira, pa napravite ga kako treba, a onda ga i primijenite i na premijera, pardon, na predsjednika Vlade koji trči ovdje preko sabornice želi se obračunat s kolegom zastupnikom, primijenite na njega, a s druge strane, ma molim vas pročitajte vi prvo sami ovaj zakon, život nije samo nešto kvantitativno, u životu postoji ljubav, ljubav može biti prema domovini, prema državi, prema narodu, prema obitelji, a vjerovali ili ne može biti i prema klubu, neko voli svoj klub jako, voli grad u kojem je ponikao, imamo i lokal patriotizam uz patriotizam i to je nešto iracionalno i umjesto da zalijevamo to, taj patriotizam jer su ti momci, ponovit ću maloprije sam govorio, '91.g. bili prvi na fronti, branili uz onaj amblem svoga kluba, branili državu i slobodu, mi to pokušavamo na svaki mogući način uništiti. I nikad nećemo spomenuti dobrovoljna davanja krvi tih istih navijača kojih se svi bojimo, nećemo spomenuti akcije gašenja požara, nećemo spomenuti brojne humanitarne akcije, al će se uvijek isticati da se neko negdje potukao, ne odobravam nasilje, niko ga ne odobrava, a ignorirat ćemo nasilje u istoj ovoj sabornici. Ponovit ću treći put, kada predsjednik Vlade trči preko sabornice, e to je u redu, on ima kravatu, a onaj ko je obukao fantomku, e on je kriminalac zato što voli svoj klub, voli svoj grad, voli svoju državu, voli svoj narod. Al ipak evo poruka za kraj, što god vi pokušali napisat na ove papire, navijače nećete uništit, nećete uspjet.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, g. državni tajniče, problem nasilja na sportskim natjecanjima nije od jučer, njega susrećemo u svim, ne samo modernim nego i despocijskim orijentalnim društvima jer znademo da mnogi određene sportove shvaćaju kao ventil kroz koje pokušavaju riješiti pitanje svojih frustracija na nekim drugim poljima, pa onda misle da se njihovi privatni ratovi mogu nastaviti na sportskim terenima neovisno jel se radi o terenu kao takvom ili gledalištu. Sport nije i ne smije biti nastavak rata drugim sredstvima i nema ljepše stvari nego biti aktivan i pozitivan navijač, dobiti mogućnost i iskazati svoju emociju, iskazati svoje oduševljenje uspjehom u sportu kao natjecanju u onome što je kompeticija, u onome što je dobro, pa u tome sudjeluju i čitave nacije. Naš, uspjeh naših nogometaša na svjetskim takmičenjima doista ucjepljuje određeni adrenalin ljudima, svi smo bili toga svjedoci, a i sudionici, to treba respektirati, ljudi imaju potrebu iskazati svoje emocije, sudjelovati u nečemu što je dobro u kolektivnom zadovoljstvu, u kolektivnom slavlju, pogotovo kad su nekima ružna vremena, kad na drugim stranama imaju čitav niz razloga da budu depresivni, tužni, zabrinuti. No, treba dobro paziti da se oni koji vole i koji se raduju odvoje od onih koji mrze i koji ruše. Dakle pokušaj zamjene teza da huligani, da su huligani nekakvi rodoljubi, da su oni ljudi koji vole svoju zemlju, to je naprosto netočno, to je nakarada, onaj koji voli svoju zemlju, svoj narod, svoj grad, prije svega taj ne mrzi nikoga, a s druge strane nikad nikome neće nanijeti zlo, nikad ga neće ozlijediti, nikad neće uništavati oko sebe, zašto? Jer to voli. On će iskazati svoju sreću na 1001 način, pa i nezadovoljstvo, ali neće se pretvoriti u zvjer i neće rušiti i neće tući, ne daj Bože ubiti, to nisu domoljubi, to su huligani i nemojmo dozvoliti da nam se podmetne nekakvo kukavičje jaje. Navijačke skupine, jedan par rukava, huligani, drugi. Ali, što smo napravili u prevenciji stvarnoj? Jer visoka penalizacija može djelovati i kao odvraćanje, sistem odvraćanja, kao sredstvo odvraćanja, ali to nije prevencija. Prevencija je promjena nečije namjere i nečijega uvjerenja da tako treba djelovati, dakle netko misli da treba nekome razbiti glavu. Netko misli da nešto treba srušiti. Prevencija je da ga se razuvjeri u to da to treba napraviti, a ne mu zaprijetiti da će biti visoko kažnjen pa će se on onda suzdržati. Ali će možda u drugoj zgodi kad ne bude te otvorene prijetnje to i napraviti. Dakle, što smo napravili? Da navijačke skupine budu prepoznate kao inicijative i čvrste jezgre građana u kojima se odvija određeni društveni aktivitet. Da im pomognemo, da oni sami odvoje one koji su huligani, rušitelji, mrzitelji, kriminalci. Da oni njih ne kriminaliziraju, da se stvori atmosfera u kojoj mogu očevi povesti prvi put u životu svoje malodobno dijete na nogometnu utakmicu bez straha da će ga netko udariti, zgaziti i nanijeti mu bilo kakvu drugu nevolju. Koliko ljudi sam čuo koji kažu nisam bio na utakmici već 15 godina. Ne mogu više ići, nije mi više dobro tamo, bojim se za sebe, bojim se za svoga sina, za svoju kćer. A nekad je odlazak na utakmicu s ocem bio jedan trenutak odrastanja. I mnogi dječaci, ali i mnoge cure su pamtili taj trenutak kao moment u kojemu su osvojili jednu stepenicu svog sazrijevanja više, a mi smo danas u toj situaciji da roditelji izbjegavaju ići na nogometne utakmice bojeći se za svoje dijete. Hoćemo li krenuti od kraja pa ići sa višim drakonskim kaznama, osobito ovako visokim financijskima i nadati se da će se problem riješiti ili ćemo se vratiti na početak pa reći, političari, izađite iz sportskih klubova. Što se petljate tamo? Što je, kakvo je vama mjesto u upravama nogometnih klubova i saveza? Što vi tamo radite? Što želite time? Odmaknite se od tog prostora, on ne smije biti zagađen politikom. Ako hoćete pomoći tome klubu, dajte mu novčani prilog. Zašto su se u uprave klubova i saveza zgurali silni političari? Što je to, liječenje frustracije? Nije nikad dao koš u osnovnoj školi, ali želi biti član predsjedništva košarkaškog saveza ili bilo kojeg drugog sporta. Drugo, mafiju treba istjerati iz sporta. Ako netko ima puno para, ne znači da mora sjediti u uprava sportskih klubova. U sportskim klubovima trebaju sjediti časni i pošteni ljudi koji mogu biti uzor svakome. Čiju sliku može svaki sportaš staviti na zid i reći, to je moj uzor. A ne probisvijeti, banditi i mafijaši. Otud kreće sve. Jer su za njih navijači roba za podkusurivanje. A oni su ti koji u njihovo ime dolje na tribinama tuku i razbijaju jedan drugome glave. Oni su ti koji imaju orgije i ludovanja u svojim ložama. U salonima. Otud sve kreće. Za njih se ti navijači vrućih glava, praznih, naivni, idu tuči. Idu tuči druge. Iste kao što su oni. Mi liberali ne volimo kad god dođete u ovu kuću i predložite povećanje represije, a vi to, moram vam reći, to je naš dojam, u ovome mandatu, stvarno radite kad god dođete. Svaki put dođete sa zahtjevom da se pojača represija. Možda je to odraz vaše nemoći zbog nefunkcioniranja pravosudnog sustava, ali imajte na umu da nećemo riješiti problem tako, svaki put zaoštravajući kazne. Očito je problem u pravosuđu. Neke zemlje imaju suce za prekršaje na stadionima. Odmah na licu mjesta. Nema mudrovanja, nema gubljenja vremena. Huligan se za uši privede, odmah se kaže što je napravio i dobije kaznu. I isti čas ide na izvršenje. Kad bi takva vrsta efikasnosti postojala, mnogi bi se upitali pa je li mi to baš treba. I ako zna, kad popije, da će poludjeti, ne bi pio. Ali, nemojmo biti licemjerni kad je riječ o alkoholu. Ili ga dozvolite ili ga zabranite. Pa ovo je šuplja priča. Možeš ti popit, ali nemoj nikakve kerefeke izvoditi, ali ako se nađeš možda na putu nekim huliganima koji će te gurnuti i ti ćeš pasti, automatski će te kamera snimiti da si se tamo valjao s njima i u istoj si gabuli. Pa znamo kako Zakon o sprječavanju remećenja reda i mira, recimo tretira žrtve. Ako djelatnik u ugostiteljskom objektu zbog toga što netko luduje, razbija, vrijeđa, ugrožava sigurnost drugih istjera toga gosta, on je jednako kažnjen kao i on jer je i on remetio javni red i mir. Dakle, ne remetite ako čekate i gledate što se događa i pustite da sve razbije oko sebe, ugrozi druge ljude. Tako i ovdje. Kako ćemo znati tko je žrtva, a tko je počinitelj? Dakle, ili zabranite alkohol, samo to u Hrvatskoj teško da će proći u nekim krajevima. Kad biste zabranili alkohol, ne bi imao tko ni igrati na terenu, a kamoli navijati na, u gledalištu. Ali, nemojmo biti licemjeri. Ako nema konzumacije, onda je nema ni u loži, nema je ni u gledalištu, ali nema je niti u svlačionicama. Ali, jednako se to odnosi i na konzumaciju droge. Mislim da je ona puno veći problem i on njoj se malo govori. Alkohol samo pospješuje ono što droga u mnogim slučajevima zapravo prouzroči. Kad bi ovo društvo doista bilo iskreno u svojoj borbi protiv te pošasti, a njoj je izloženo dijete svakoga od nas, onda bi puno, puno manje problema se pojavilo jer samo podaci o kvaliteti vode i kemijskom sastavu vode, govore da su građani Zagreba udvostručili konzumaciju kokaina u posljednjih godinu dana. To je jako zabrinjavajuća stvar. Iz toga proistječe tisuću i jedan problem, od ponašanja do delikvencije i svega onoga što ide uz konzumaciju droge. Država mora proglasiti dva alarma. Jedan je borba protiv droge i drugi je borba za bolju klimu. To su dva najurgentnije, dvije najurgentnije stvari ovog časa, koje stoje, ako hoćete i pred nama kao zakonodavnim tijelom. Dok god ne proglasimo te dvije urgencije, nećemo napraviti ništa. Radit će svak što ga i volja ili što mu postojeći propis u određenim okvirima već dozvoljavaju prema određenim prilikama. Dakle, u startu smo skeptični. Pričekat ćemo drugo čitanje. Vidjet ćemo da li ćete imati bolju argumentaciju. Mislimo da su novčane kazne doista previsoke jer će mnogi ljudi zbog toga što ne mogu platiti 15 tisuća kuna, možda morati otići u zatvor. Vi znadete da su hrvatski zatvori prenapučeni i da je zatvorska kazna za nekoga tko nije u stanju platiti novčane iznose u ovakvim okolnostima mnogo, mnogo teža od same financijske, ali nismo za to da se ikome gleda kroz prste, nismo za to da kazne budu bagatelne, kazne moraju osjetiti oni koji su kažnjeni. Ali, isto tako, pojasnite neke odredbe već prema tome kako su i neki drugi klubovi govorili, da prostor diskrecije i diskrecijskog prava policiji ostane što je moguće manji. Vi znate vrlo dobro da kad god se prostor diskrecije policiji proširi, da postoji velika, velika opasnost da se policija optužuje da taj prostor zloupotrebljava. Dakle, što jasnija pravila igre, to bolji sutra život za sve one koji moraju u ovom sustavu sudjelovati. Od zadnjeg onog policajca, pa do nekoga tko je iznad njega. I s druge strane, ako hoćete zaštititi policiju u svim ovim situacijama, vratite im kamere na prsa. Ne znam zašto ste ih odbacili. Dok su kamere bile, bili su mnogo zaštićeniji nego što su sada. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Saša Đujić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, g. Katić sa suradnikom, kolegice i kolege. Dakle, Zakon o sprječavanju nereda na sportskim natjecanjima donesen je 2003. g. Do sada je doživio 3 izmjene i u pravilu i njegovo donošenje, ali i sve izmjene koje su se dešavale, uvijek je bio povod nekakav događaj. U pravilu, nesretan, dakle, zadnja izmjena koja se dogodila mi se čini nakon onog sukoba u Splitu 2010. g. Ne. .../nerazumljivo/... oke. Ali uvijek je bio nekakav povod i ovo je sada stvarno prvi puta da se donosi bez nekog povoda, iako je taj problem, hajmo reći kod huligana i nasilja vezanih uz sport, konstanta jedna. Dakle, nije to sad samo vezano uz određene utakmice. I sad, ono što želim reći je da smo i mi iz SDP-a u nekoliko navrata već apelirali i na vas iz MUP-a da se tučnjava vrati u Zakon o sprječavanju sukoba na sportskim natjecanjima koja je bila maknuta iz tog zakona proteklih godina budući da je taj instrument dosta sprječavao mogućnost i ograničavao djelovanje policije, odnosno tada su prijestupnici, huligani, hajmo taj dio, tako to nazvati, bili tretirani po zakonu o sprječavanju, remećenju javnog reda i mira i to je ovo što su kolege govorile, koji je isto tako zastario i koji je dao svoje budući da su tamo kazne i u njemačkim markama, što je jedan dodatni problem, ali kako je to izgledalo. Dakle, određene navijačke skupine ili pojedinci koji sebe nazivaju navijačima, neću govoriti generalno navijačke skupine su dogovarale određene tučnjave po autoputovima, imamo situaciju da su iz Šibenika vozilima pratili bili neke navijače do, uhvatili su ih tamo kod Senja, dakle vozi 200 km i onda su se tamo tukli. Po postojećoj zakonskoj regulativi, oni bi dobili svi prekršajnu kazni 100 njemačkih maraka, platili bi to, otišli bi doma i nikome ništa. Mi smo tražili da se to vrati u ovaj zakon upravo zbog toga jer bi se onda njima mogle određivati mjere ako to nešto naprave, mjere kod ograničenja dolaska na stadion, sprječavanje ponovnog dešavanja, u biti, to je mjera usmjerena na recidiviste. Drugo, nogomet koji je glavna tema, ali i rukomet, sada aktualno, vaterpolo i svi ostali sportovi se igraju radi sportaša, ali se igraju i zbog navijača. Bez navijača, odnosno ljudi koji to prate, badava bi oni igrali. Tako da, nisu svi navijači huligani i to ne treba, ne treba taj dio generalizirati i to je ono što mi u SDP-u smatramo da i zbog tih nereda osuđujemo svaki oblik nasilja, ali zbog stanja u hrvatskom sportu i zbog nereda koji se dešavaju, pa i porasta nasilja, nisu krivi samo oni koji to rade. Krivi su i klubovi, krivi su i savezi, krivi su i ljudi koji se nalaze u hrvatskom sportu već godinama i sustav koji ne pronalazi rješenje kako to dovesti u red i to je jedan problem koji se taloži već godinama i ovo sad, ovo je sada sve skupa samo eskalacija toga, dakle, mi smo u SDP-u predložili svoj prijedlog izmjena Zakona o sprječavanju nereda na sportskim natjecanjima upravo zato jer nismo zadovoljni s ovim vašim, mi smo čekali, čekali, mislili smo da ćemo podržati ovaj zakon zato što smo smatrali da treba napravit određene promjene, međutim ovo što ste vi sada napravili, po našem mišljenju, ne rješava nikakav problem, dapače samo povećava represiju i, i, i, i prekoračenje nekih policijskih ovlasti, mislimo da, da neće dovest do rješenja problema i zato smo dali svoj prijedlog koji je cjelovit, uputili smo ga u proceduru, dakle koji je orijentiran i na jačanje kazni, ne ovako kako ste to napravili vi, koji je orijentiran na jačanje uloge policije u cijelom tom sustavu, ali opet ne sa preširokim ovlastima, referirat ću se na sve zamjerke koje imamo u ovom zakonu. Isto tako ovoga strože propisivanje za organizatore natjecanja, dakle stroži odabir redara na sportskim natjecanjima, to smo mi dali u svom prijedlogu, odstranjivanje osoba iz sporta kojima tamo sigurno nije mjesto, dakle imamo niz primjera u RH gdje ovaj od nekih koji onda su praktički uzurpirali određene saveze i, i, i, i tamo manipuliraju i klubove, što onda opet izaziva te navijače i izaziva, izaziva ljude koji jednostavno više ne znaju šta da rade i onda nekad prilaze i nasilju, dakle zna se o čemu govorim, govorim o situacijama u, u vodstvu NK Dinamo, u HNS-u u kojem od 17 članova izvršnog odbora 11 su članovi HDZ-a, dakle HDZ je stavio debelo šapu na HNS i to iritira, iritira gledatelje, iritira ljude koji prate nogomet u RH, a puno ljudi u RH prati nogomet i to su stvari ono koje nisu dobre i ljudi ne mogu se tome nikako izać na kraj s time godinama i onda se dešavaju ovakve eskalacije i sve skupa, sve skupa šta, šta ide s tim. Dakle, to je isto jedna, jedna vrsta provociranja ljudi i nepravda koja se dešava u hrvatskom nogometu je u biti svađanje sjevera i juga, a onda s druge strane, evo kolege prije mene su govorile imamo niz zajedničkih akcija gdje navijači pokažu da ipak mogu zajedno, dakle jedini nazivnik koji ih dijeli je politizacija sporta i HDZ u sportu, to treba jasno i otvoreno reć. Ono čemu se mi protivimo u ovom vašem prijedlogu zakona je neki, prva stvar povećanje drastično kazni, dakle kolege prije mene su govorile mi imamo 3 puta veće kaznene odredbe, novčane kazne za određene prekršaje u Zakonu o sportu u odnosu na, na promet, to smatramo da je nedopustivo. Ja ću isto spomenut alkohol, alkohol u ložama, ali ne kao argument da treba zabranit alkohol na tribinama nego dapače, zašto ste došli do odredbe 0,5, zbog čega? Mislim dokazane su neke studije da to u prometu remeti mogućnost i sposobnost za upravljanje određenim vozilima, 0,5 je stanje pripitosti, nisi pijan. Zašto niste išli korak dalje, pa digli na 0,8 npr. u, u, u, na sportskom, na sportskim terenima da prilikom utakmice možete imat 0,8 alkohola u krvi, ali ako napraviš nered pod takvim utjecajem ili ko u prometu, vi možete imat 0,5, ali napravili, zgazili ste nekoga na cesti, onda ako imate 0,1 vam je teža kazna nego, nego na nuli, to ste trebali napravit, pustite na 0,8, ali ko god pod 0,1 alkohola izazove tučnjavu, nasilje, štetu radi klubu ili, ili uništava javnu imovinu, njega kaznite 3 puta više nego što ste planirali, to je onda po meni jedna dobra mjera. Ja često idem na utakmice ovaj NK Rijeka i gledam ih i uvijek se mi društvo nađemo sat dva prije u jednom kafiću, tamo se svi skupa okupimo, popijemo jedno piće, dva, ne napijemo se, idemo na utakmicu, nikad nismo radili nikakav nered i sad zašto bi nam vi zabranili to, to mi uopće nije jasno, a pogotovo na ovaj način šta ste propisali, ovdje se sad jedino dodaje još testiranje na droge, što pozdravljam, što mislim da je u redu, što je puno veći problem od alkohola, ali šta ste vi sad napravili, dakle policijski službenici će slobodnom procijenom vidit nekoga i reć aha na tebe sumnjam da si pijan i onda će mu davat, davat tamo dreger da puše, znači ne svima nego koga oni procijene da je alkoholiziran ili da bi mogo bit alkoholiziran, dakle tu opet otvarate jedan prostor policajcima da djeluju po onome aha ti mi se ne sviđaš, sad ću, vidim da si, lagano teturaš, sad ću ti dat dreger, sad ćeš puhat, ja ću te sad uhapsit, bez ikakvog argumenta ili povoda, to je jedna vrsta represije koja nikako nije dobra, niti mislimo da će riješiti problem. Druga stvar, maskiranje to famozno, dakle vi ste stavili fantomke, što podržavam, ko stavi fantomku tom sigurno nisu namjere čiste, ali ko ima šal to ne može, a s druge strane ja se mogu namazat u plavo bijele boje svog kluba NK Rijeke da me niko živ ne prepoznaje, imam samo ovoga farbu na sebi, e to mogu, po ovom vašem prijedlogu zakona to mogu, ali ne mogu stavit šal, tako da tu ste potpuno nedosljedni i mislimo da, da i to trebate popravit odnosno točno propisat i apeliram odnosno podržavam onaj stav da onaj ko umaskiran odnosno skriva svoj identitet i radi nered ili nešto naprave kaznite ga brate mili ono teško, ja bi ga i zatvorio, ali ne ovako da opet tu može bit određenih zlouporaba. Mislimo da je dobra stvar ovo sa sudovima da u roku 8 dana trebaju donest određenu mjeru, evo to, to je dobra stvar u ovom zakonu, možda jedina koju, koju ovoga mi vidimo iako nije dovoljna da bi mi ovaj zakon podržali, vidit ćemo kako će bit do drugog čitanja, a što se tiče isto ovoga tih procjena dolaska na stadion, odlaska prije stadiona, to je isto jedan širok pojam koji daje onda prostor opet za određene zlouporabe od strane, od strane policijskih djelatnika, što nije dobro i nije dobro jer može bit možda opet previše zlouporaba. Kolega Ostojić je spominjao u svojoj replici, mislim da ga niste dobro shvatili g. Katić kad je spominjo danas da li mobiteli će se oduzimat jer mogu bit sredstvo za nečije ozljeđivanje, on je referiro se na današnji tekst koji je objavljen na Indexu gdje su građani, dakle građani, državljani RH snimali tajno policijsko postupanje prema migrantima koji su se našli u vlaku iz Siska za Zagreb, imate snimku gdje policijski službenici dolaze do migranata i oduzimaju im mobilne uređaje, daje mobitel i točno su znali, čovjek tam daje svoje svjedočanstvo i sve kako je, nisu imali značke istaknute, nisu imali kape, dakle bili su protupropisno vašim pravilima obučeni. Kad ih je tamo građanin pitao šta radite, on mu je rekao „ti se ne miješaj, ko tebe šta pita, ajde sjedi tamo, gledaj svoja posla“, imate snimku na Indexu, provjerite, onda su vam novinari poslali upit na ministarstvo, vi ste odgovorili da su oni zaplijenili, to je službeni odgovor, da su zaplijenili mobitele jer su radi sprječavanja mogućnosti ozljeđivanja od strane migranata s mobitelom. E sad, zato je kolega Ostojić to pitao. To je jedan primjer, nije to generalno tako ali očito ima nekih djelatnika u policiji koji tako postupaju, e sad vas ja pitam na stadionu kad on nekog vidi, on će on procjenjivat oću ja svoj mobitel bacit nekome na glavu ili ću mu ga uzet pa će mi uzet mobitel, pa ne znam, pa ću se onda morat natezat tamo, oće mi ga vratit, neće mi ga vratit, onda će mi reć da sam agresivan, pa će me zatvorit itd. Ja sam imao jednu neugodnu scenu isto sa jednim policijskim djelatnikom na jednom sportskom događaju gdje sam samo stajao i gledao sam jednu gužvu koja se dešavala do mene. Nisam sudjelovao u njoj i onda je došao jedna interventni policajac do mene i reko mi je „baci cigaretu iz ruke“. Ja sam mu se počeo smijat, rekao sam „zašto“ i onda me ovako lijepo uhvatio za ruku, počeo vuć i reko „odbijaš policijsku zapovijed, sad ću te privest“. I onda ja mu govorim „šta je policijska zapovijed, da bacim cigaretu iz ruke?“ I to vam je završilo tako da sam se ja onda identificirao kao saborski zastupnik i svejedno me htio me htio privest, rekao je „sad ću te odvuć u maricu, tamo ćemo te polomit“ i onda je uletio drugi kolega i to je stalo i kasnije je vaša unutarnja kontrola utvrdila da je on prekoračio svoje ovlasti i on je kažnjen, suspendiran je taj policajac. E sad ja vas pitam ok, ali da ja nisam bio saborski zastupnik nego nekakva xy osoba na cesti, što onda? Onda ga otpeljaj tamo u maricu, znamo kako to ide, onda ga tamo istamburaju, onda malo kreni, stani vožnja i to nije dobro, tako nećete riješit probleme a smatram da ovaj vaš prijedlog zakona samo daje prostor za takve stvari, nažalost i to treba korigirat, to treba strogo propisati, treba razdvojit one koji su huligani i koji rade nered od onih koji dolaze na utakmicu i navijaju za svoj klub. I druga stvar još jednom, veći naglasak za nas u SDP-u je problem veći odnosno najveći uzrok svih problema je politizacija sporta, HDZ-ovci u upravama nogometnih klubova koji sjede sa optuženicima u VIP ložama i ne žele se tamo maknut. Možete ga otjerat jedino ono ako dođe do te mjere da je ono USKOK digao toliko kaznenu prijavu i osudilo ga a onda pobjegne u Bosnu, to je jedini način da se neko makne iz uprave nekog nogometnog kluba i to su ljudi koji vama financiraju stranku, koji dižu atmosfere na vašim skupovima, koji organiziraju rođendane za vaše predsjedničke dužnosnike itd., i to ljudi vide i onda su ljudi iziritirani i to je jedan od velikih uzroka problema i zato recimo SDP daje svoj prijedlog zakona u kojem rješavamo generalno problem, dakle uz ovo nasilje koje treba najstrože kaznit, dajemo prijedlog kako odstraniti takve ljude iz sporta a u pojedinačnoj raspravi ću malo još detaljnije o ovom fenomenu navijača i HDZ-a govoriti. Hvala vam lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDSS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Dragana Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Kaže savjetnica u klubu SDSS-a, možda bolje da ne govorimo s obzirom da sam jedina žena koja danas govori o ovoj temi, međutim ja smatram naravno da nema u ili ne bi trebalo biti u sabornici muških i ženskih tema. Ja o sportu ne znam baš puno ali usuđujem se govoriti o ovom zakonskom prijedlogu pa dozvolite i sa pozicije diplomirane pravnice, mislim da mogu nešto nadam se pomoći kako bi ovaj zakonski prijedlog na koji imam izvjesne sugestije bio ipak bolji. Dakle u borbi sa ciljem sprječavanjem nereda i izbjegavanja neželjenih posljedica nerede, mnoge države su ušle stvaranjem zakonodavnih okvira i donošenjem posebnih zakona kojima se regulira ta materija. Nasilje na sportskim natjecanjima predstavlja jedan oblik nasilja koji unatrag nekoliko godina zaokuplja našu pažnju. Osim nasilja na sportskim natjecanjima, danas najviše egzistira pored njega dakle nasilje u obitelji, ulično nasilje, nasilje među različitim subkulturnim skupinama, etničko nasilje i dr. EU poduzela je veliki broj mjera u cilju suzbijanja nesportskih ponašanja na sportskim natjecanja sa zadaćom otkrivanja i pokretanja postupaka protiv navijačkih huligana i jako je važno dakle razlikovati huligane i o njima govoriti u jednom drugom kontekstu u odnosu na navijače koji su u pravilu je li, obožavaoci svojih klubova. Prije svega, do onemogućavanja takvim osobama da napuštaju svoju državu, u vrijeme održavanja međunarodnih športskih natjecanja, zabrane ulaska takvim osobama u državi gdje se održavaju sportska natjecanja te uspostavljanje međunarodne suradnje radi suzbijanja protupravnih ponašanja na sportskim natjecanjima. Važnu ulogu u suzbijanju nereda na sportskim natjecanjima sa međunarodnog aspekta ima Europska konvencija o nasilju i nedoličnom ponašanju gledatelja na sportskim priredbama, posebno na nogometnim utakmicama koja je donesena 19. 8. 1985. g. u Strasbourgu. Navedena konvencija donijeta je prvenstveno kao odgovor na huligansko nasilje koje se dogodilo na stadionu Heysel i upravo ta tragedija bila je pokretač i jedan od glavnih razloga ubrzanog donošenja konvencije zbog čega kod mnogih država slijedi uređenje nacionalnih zakonodavstava u cilju osiguranja sigurnosti gledalaca, natjecatelja i ostalih sudionika sportskih natjecanja. Osim konvencije, Vijeće Europe je donijelo i veliki broj preporuka za koje se od strane zemalja potpisnica konvencija također traže da ugrade u svoja nacionalna zakonodavstva. Engleska je prva država donijela, prva država koje je donijela 89. g. zakon o nogometnim navijačima i tim zakonom je propisan veći broj kaznenih djela i prekršaja u kojima su počinitelji nogometni navijači ili organizatori. I engleski pravni okvir se pokazao kao najučinkovitiji u suzbijanju nasilja. Tome nisu doprinijele samo visoke novčane kazne i dugotrajne zatvorske kazne koje su izricane huliganima, već istovremeno primjena raznih preventivnih mjera koje su utjecale na uklanjanje društvenih uzroka koje dovode do nasilničkog ponašanja na sportskim priredbama. Uspješni rezultat su odraz odlučne i dosljedne primjene zakonskih propisa i stroge kaznene politike engleskih sudova. Osim Engleske, po primjena posebnih propisa namijenjena borbi protiv nasilja i nedoličnog ponašanja na sportskim priredbama i strogo sankcioniranje nasilničkog i nedoličnog ponašanja bili su, dali su zapažene rezultate i u Poljskoj i u Italiji. Nešto sad o ovom prijedlogu dopune, predviđeno je, predviđena je potreba sankcioniranja dolaska na sportske natjecanje pod očitim utjecajem alkohola i droga i to na način da već samim odbijanjem testiranja mjernim uređajem ulazi se u prekršajnu zonu. U cilju olakšavanja utvrđivanja identiteta, predviđat će se zabrana dolaska na sportska natjecanja u odjevnim predmetima kreiranim u svrhu kreiranja identiteta. Navijači i pojedini klubovi ističu da se radi o strožoj restriktivnoj izmjeni zakona te oštrim sankcijama za počinitelje. Najviše primjedbi izneseno je na sporne odredbe u zakonu, a tiču se čl. 4 st. 1. Navodi kako se protupravnim ponašanjem smatra pokušaj ulaska, dolazak i boravak na prostoru športskog objekta pod utjecajem droga, u alkoholiziranom stanju iznad 0,5, odnosno odgovarajućim iznosom miligrama u litri izdahnutog zraka, itd. Postavlja se pitanje kada počinje temelj za postupanje prema osobi koja konzumira alkohol. Da li počinje u onom trenutku kada ona svojim ponašanjem uistinu postane prijetnja za druge ili sebe i time njihovo postupanje ni po čemu se ne razlikuje od postupanja kao osobe, nad bilo kojom drugom osobom pod utjecajem alkohola, a koja se nalazi izvan stadiona. U predloženom tekstu bilo je potrebno preciznije odrediti vrijeme, odnosno ograničiti vrijeme. Imamo prije, za vrijeme i nakon utakmice. Za razliku, recimo od više puta spominjane Engleske, gdje se precizno, gdje je precizno ograničeno vrijeme prije i poslije utakmice u kojem se primjenjuje zakon, u Hrvatskoj to nije slučaj zbog termina prije, za vrijeme i nakon utakmice, odnosno radi se o neograničenim pojmovima od pola sata ili, recimo 2 dana, za koje vrijeme policija ima ogromne ovlasti postupanja. Sporna je i diskriminatorna odredba da svima koji na sportska natjecanja dolaze odjeveni u odjeću namijenjenu prikrivanju osobnog identiteta, primjerice u majici s kapuljačom i ušivenom fantomkom, prijeti prekršajna prijava i novčana kazna od 2 do 15 hiljada kuna. Opcija je i kazna zatvoru u trajanju od 30 dana. Osim toga, zakon navodi frazu radi prikrivanja identiteta koja jasno sugerira da se treba raditi o namjeri prikrivanja identiteta,… Ja ne čujem sebe koliko su glasni.
Evo, molim vas, molim vas. To je nažalost često običaj da se glasno govori pa onda onaj ili ona koji govori ne mogu izreći ono što žele. Izvolite kolegice Jeckov.
Zahvaljujem. U slučaju sankcioniranja samog posjedovanja kapa ili šalova, radilo bi se zbilja o teškoj represiji, prije svega zato što policijski službenik jedini prosuđuje koji odjevni predmet može biti korišten za maskiranje i njoj se otvara prostor, tu se dakle, otvara prostor za selektivnu primjenu. Zbog ove odredbe trenutna verzija ovog zakona po svim pokazateljima je najrepresivnija u Europi, oštrija čak i od engleskog zakona kojeg sam ranije navela kao primjer. Primjena zakona mora biti jednaka za sve. Kada teža kaznena djela budu adekvatno sankcionirana, većina nasilničkog ponašanja otpast će sama po sebi, bez posebnog zakonskog okvira za sportska borilišta. Tako nećemo zaboraviti situacije kada su se na tribina orili razni povici kojih se navodno svi sramimo, pa se prisjetimo da, kada na spomen, na uzvike „Ubi, ubi Srbina“ su postojali političari koji to nisu čuli ili na uzvike „Za dom spremni“ postojali su oni koji su opravdavali to postojanjem starog hrvatskog pozdrava. Činjenica je da se i danas sa problemima nereda na sportskim natjecanjima gotovo isključivo bavi policija i sud kao represivni aparat za dugoročno gledajući, neće polučiti bolje rezultate. Smatramo da uključivanjem šire društvene zajednice, proaktivnim djelovanjem nacionalnog odbora za borbu protiv nasilja u sportu te snažnijom aktivacijom akcijskog plana za provedbu programa mjera, edukacije u borbi protiv nasilja u sportu i na sportskim natjecanjima uz daljnju represivnu aktivnost usmjerenu prema počiniteljima jer dakle može se očekivati da će na sportskim natjecanjima u RH zavladati ugodna i prijateljska atmosfera lišena nerada i nasilja. Zahvaljujem.
Sljedeći klub zastupnika je onaj HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, još jednom, sa suradnikom, kolegice i kolege. Nije toliko sati koliko mi se čini, puno smo čuli za nešto što zapravo se vrlo malo mijenja, što hoću reć da ono što se mijenja nije dobro ili barem mnogi ljudi misle da nije dobro jer mi defakto ovdje ne ulazimo u neku novu srž, ne radimo ništa odnosno predlagatelj ne radi ništa dramatično novo, neku novu ekstra represiju, ono što je prvo, tih par nekih izmjena o kojima možemo voditi polemiku i argumentirano raspravljati ću sada navesti, ali sve, ovaj širi kontekst je nešto što već je na snazi od 2011.g. i niko ga nije do sada mijenjao i ja se možda i slažem da smo možda trebali na jedan način šire ući u ove izmjene, otvorili smo tu tzv. Pandorinu kutiju i sada svi o tome raspravljamo, ali nismo se adresirali možda na sve probleme. Ono što će se ovdje napraviti je da je sada prekršaj, a ne protupravno djelovanje kako je navedeno u zakonu u čl. 4. postojećeg zakona, dolazak na sportsko natjecanje ili pod utjecajem droge ili alkohola, što, onda se navodi i prepisuje se zapravo jedna te ista formulacija od 0,5 promila alkohola u krvi, to je bilo i prije, e sada se samo kaže da se stavlja prekršaj da ako odbiješ se testirati da ti se to utvrdi i ti po slovu zakona, a na dva mjesta, kolko sam ja uspio vidjeti se ovdje malo ostavlja zakonska odredba, u obrazloženju se ona zapravo nekako pojašnjava, ti si u prekršaju odnosno protupravno djeluješ, pa su kazne do 15.000,00 kn za fizičku osobu koja recimo je pod utjecajem alkohola na utakmici. U isto vrijeme taj isti čovjek, četiri, kaže da smiješ prodavat odnosno imat, koristit, kupovat alkoholna pića koja imaju manje od 6% alkohola, to se smije. Jedna paralela sa, tu je sad neko spomenuo Englesku, dakle u Engleskoj kada odete na utakmicu vi na tribine, da se razumijemo na tribine ne smijete unijeti alkohol, ali tamo su ovako moderni stadioni, pa svaki nivo ima jedan krug gdje su ti vendor selling odnosno različite male one pultevi, šalteri, kako god to nazvali, gdje se prodaje hrana i piće, gdje se može kupiti pivo i tamo imate ispred i to pivo možete konzumirati u tom prostoru, sad kolko vi u poluvremenu ili prije utakmice uspijete popit, tolko ste popili, na tribinu ne smijete unijeti alkohol, ali očigledno pijani ili pod utjecajem alkohola možete biti. I što mi sad ovdje radimo? Mi ovdje zapravo, smisao svega ovoga je da mi one koji, znači ne kažnjavamo sve, kao nećemo to kažnjavati sve koji dođu, malo su popili i mirni su i dobro rade, na njih se to ne odnosi i to je tako u praksi pretpostavljam, međutim zakonski to nije, mi ovdje govorimo da ćemo, također druga stvar koja isto se radi, da ćemo promijeniti da kao neko nosi neko sredstvo za prikrivanje je li tako i to sad može bit bilo šta, ali u obrazloženju se lijepo kaže, kaže da se tu konkretno radi o primjerice kapama tzv. fantomkama, zatim kapama ušivene ispod podstave, fantomke itd. i za istaknut je da posjedovanje predmeta poput navijačkih šalova, marama, kapa, šilterica ne predstavlja protupravno ponašanje u smislu predložene izmjene i dopune. Međutim, sudovi se ne pozivaju na obrazloženje nego na zakon, policijski službenici ako ćemo gledati, ako tjerat mak na konac, čita se zakon, a ne šta je zakonodavac s time mislio, obrazloženje je obrazloženje, jel vi po slovu zakona možete nekoga kaznit, znači time što smo mi rekli u obrazloženju da se pod time ne podrazumijeva ovo, to bi onda moralo biti unutar samog slova zakona, u temeljnim odredbama di su pojmovi, e to trebamo izmijeniti i tamo reć šta mislimo pod time, to što mi ovdje napišemo sa strane na kraju zakonskog prijedloga ne znači ništa, a vidim da se u tom smjeru razmatralo, no kažem zašto opet. Cilj svega toga je da imate, a to ću reć samo, dat jedan, jedan primjer kada vi popunjavate upitnik recimo za američku vizu koju nadam se da ćemo jednom već i doživit da, da je ukinemo, onda nas tamo pitaju sve i svašta, malte ne jeste li kriminalac, jeste li švercali, jeste li sudjelovali u nekim, svim kriminalnim aktivnostima i sve redom naveli, sad vi ne, ne, ne, sad se čovjek pita koja budala bi napisao da je, no međutim, zašto to rade? Ako vas uhvate u tome i ustanove da jeste, sami čin što ste tamo krivo napisali kazneno djelo je i na osnovu toga vas zatvore, tako i ovo. Vi ste nešto napravili, sami čin što ste pod utjecajem alkohola daje osnovu da se ste u nekoj prekršajnoj … [[Govornik se ne razumije]] stavlja u evidenciju itd. i zato je to tu. E sad, dal je to spretno napravljeno da se to odnosi na sve koji nisu nešto napravili, mi to moramo definirat jel ovako po slovu zakona izgleda da je to za sve, a mi ne dolazimo do toga zapravo da nam je uvijek, a to ću kasnije pročitat u statistici, ono što kažu kolovođe, uvijek su tu negdje isti, uvijek je isti način rada, modus operandi koji, koji sudjeluje se u izazivanju nerada, u kretanju, uvijek je više-manje to slično ili isto. Te recidiviste, tu treba biti ajme meni strože kažnjavanje, ne hvatat na ovu tehnikaliju ako je on slučajno nešto popio sad ga imam prekršajno, pa ću ga zavest, pa ćemo onda ne znam što radit, znači tu trebamo biti puno stroži, jel ovo meni nema smisla, znači ti jesi popio jedno piva ili dva piva, ne smiješ doć pod utjecajem, ne smiješ odbit, nek si malo glasniji bio, neko se sjeti, nekom se zamjeriš il ne znam što, neko se sjeti da te alkotestira, pa imaš 0,51, opa, pa prekršaj, pa si onda u evidenciji ni kriv ni dužan praktički, jesi radio nešto il nisi ne znam, ne znam je li to onda u redu, a ti smiješ popit pivo na tom istom, na toj istoj priredbi, štaviše kupit ga, ne smiješ ga možda unijet, al ga smiješ kupit tamo. Kaže 2016.g. imali smo 1070 prekršaja protiv 1112 fizičkih osoba i od toga je bilo 179 povratnika, dakle 16% i to je za 3% manje, za 3,2% ukupno manje od u odnosu na 2015., onda 2017. 1276 prekršaja protiv 1322 osobe, od toga 304 povratnika, dakle 23% onih koji su ponovo došli, gotovo svaki peti je već bio negdje zabilježen, pa je ponovo to napravio i to je ukupno čak više za skoro 20% prekršaja, e onda u 2018., pazite, 863 prekršaja protiv 909 osoba, dakle za trećinu manje i 175 povratnika, opet 19%, znači tu se krećemo od 16 do 25% što se tiče tih povratnika, znači svaki peti je već poznat i vrti se u krug, e tu je možda rješenje da se tu ide većom represijom, jednom, dvaput, treći put nemate više, tu možemo govoriti o kaznene, kaznenih odredbi i Kaznenog zakona za oni koji su već dva puta kažnjivani, treći put kaznena odredba, tu možemo razdvojit u Engleskoj je sama već kaznena odredba ako si pristupio na, na travnjak, ne prekršaj, kaznena, što mu nosi kaznu zatvora i sve ono što je razlika između prekršaja i kazne. Ovo je sve do sada što mi ovdje danas govorimo u fazi prekršaja ili protupravnog djelovanja koje je sankcionirano novčanom kaznom, ali manje-više je sve u fazi prekršaja, mi ovdje ne govorimo o kaznenim odredbama jel se kazneno djelo mora po nekom drugom, po drugom zapravo Kaznenom zakonu utvrđivati i to svi znamo što je bez obzira gdje si, tu se nema razlike, a prekršajno ima jel sada mi ovdje stavljamo da je drugačije, to je kolega pričo, drugačije Sladoljev, drugačije izazivanje neke tučnjave mimo sportskog natjecanja, sad se drugačije gleda kad je na sportskom natjecanju ako ti ideš pijan s kućne veselice negdje u obitelj to je u redu ako ne voziš naravno i radiš druge prekršaje, ali ako ideš na utakmicu, e to je sad već problem, a nema nijednog drugog očitog prekršaja kojim si napravio i razloga zašto bi te neko zaustavio nego sama činjenica da ideš na utakmicu, po zakonu, u praksi ja vjerujem da to neće bit, ali to nama onako, evo kolega je pričo, reko svoje iskustvo, neki policajac može se držat slova zakona i tebe uzet, legitimirat i kaznit, isključit, zabranit itd. jel u zakonu piše tako, a vi onda njemu recite, a znate oni su, kad su radili stavili u obrazloženju da to tako baš neće bit, to ne vrijedi ništa i tu možda trebamo biti precizniji i tu treba možda napravit tu jasnu, jasno odvojiti taj dio, kažem reci za one koji recidiviste, za one koji ponavljaju ne smije, čak su preblage kazne, preblage jer mi moramo osigurati mjesto na stadionu na tribinama, na natjecanjima za obitelj, da možeš dovesti svoje dijete, da se ne moraš bojati, da ne mora tamo ne znam što se strahovati, da to bude jedan dan obiteljski u kojem ti možeš doć, proveselit se, sve ono što se to radi u već dugi niz godina na zapadu i da imamo takvu infrastrukturu, a onda ne smijemo imati baš tu previše milosti prema onima koji koriste to na razno razne načine i, i, da li kriminalnih razloga, da li ovih, da li onih ili su samo, samo zločasti, blesavi ili budale, otom potom, al mi ovdje praktički ne možemo nekog kažnjavat i stavljat u zakon i nešto reć da se to neće odnosit na njih, e to je, to je ono što ja bi volio da se do drugog čitanja izmijeni, definira, da se stavi u temeljnim odredbama što se, pod što se podrazumijeva prikrivanje, što je to točno, je li to samo fantomka ili ušivena fantomka onda tako napišite jel ovdje piše bilo što što se može prekrit, to doslovno može biti i šal i kapa i šta god neko napravi, onda vi obrazložite i kažete neće se to tretirat, al ostane i dalje u zakonu da to može jel, dakle pa onda i s ovom alkoholiziranošću isto, ako neko i alkoholiziran izaziva određene prekršaje odnosno određene probleme, nered, javni red, remeti javni red i mir onda možemo na njega primjenjivati ove odredbe, ali ako normalno ide malo veseliji, Bože sačuvaj, to je onda, možemo 70% svih navijača odma u startu okrenut van i maknut, pogotovo kad su reprezentacije, pa gotovo kad se negdje ide itd., to je tako jel to je kod nas, ne samo kod nas i tradicija u svijetu i prije utakmice se tamo u nekim kvartovskim kafićima nalaze ljudi, veseli, čekaju, navijaju, popije se, sasvim normalno, ali to ne znači da su oni ti koje neko može ga pogledat krivo ili nije htio bacit, kao što kolega kaže, neku cigaretu i sve i sad ti imaš razloga da ga makneš van i imaš zakonsku osnovu, to ne bi smjelo biti, mora se utvrditi jasno što je ko počinitelj napravio krivo ili što radi i kako je on opasnost ili prijetnja, a ne samom činjenicom da ima možda 0,5 ili nema i da neko vija nekoga sa dregerom okolo, to mogu razumjet da se stavlja da je prekršaj ako se odbije, to shvaćam, ali kažem opet, ne za sve i ne tako općenito znači specificirat, reć koji i više, više, više kažnjavanja onima koji zbilja to opetovano rade jer očigledno je gotovo svaki peti svake godine već od ranije poznat, a znamo kako stvari funkcioniraju, pogotovo u tim malobrojnim i nekolicini onih koji remete i koji rade ružnu sliku o svakom sportskom … [[Govornik se ne razumije]] Zahvaljujem.
Hvala, sad ćemo prijeći na pojedinačnu raspravu i prvi će bit poštovani zastupnik Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege, pa evo ja ću se malo nadovezati na prethodnu raspravu i na neke stvari koje su danas kroz raspravu i kolege, kolege moji, istaknuli. Dakle, prije svega želim reći da osuđujem svaki oblik i nasilja i huliganizma u bilo kojoj osnovi, pa i vezano uz sport i sportska događanja, ali i u ostale, uz ostale događaje, smatram da odnosno idemo razgovarat kad tu se cijelo vrijeme pozivamo na činjenice, kolege su tamo iz HDZ-a su čitali neke događaje kao koje pune naslovnice, doduše čitali su događaje iz 2009., 2010., 2011., ne ovih zadnjih par godina kako su rekli a zadnjih par godina, šta imamo, imamo nekakvog nasilja vezano uz sportska događanja ali ne na stadionima. Dakle, ja ne pamtim kad se zadnji put eksces neki dogodio na nekom stadionu, ako je tučnjave i sukobi navijača odnosno onih koji se tako naziva jer to nisu pravo navijači se dešavaju po odmorištima, na autoputovima, po naplatnim kućama, po nekakvim livadama itd. E sada zašto to sad govorim? Ja mislim da je taj glavni problem trenutno van stadiona a ne na samom stadionu i mislim da ste možda imali dobar smjer kad ste odlučili neke stvari propisati ovim zakonom međutim niste to dobro napravili. Dakle, opet kažem, malo su preširoke te ovlasti da netko slobodno procjenjuje kamo se neko kreće, kamo netko ide i da ajmo reći možemo se pakirati, ti mi se ne sviđaš, tebe ću uhapsit, zašto, zato što imamo osnovanu sumnju da si pripit, ideš na stadion i da ćeš tamo radit nekakve probleme. Dakle, ja jesam za najstrože kažnjavanje recidivista, ljudi koji učestalo rade nekakve prekršaje, uništavaju neku imovinu i takve stvari ali to se sve evidentira, pa nemojte mi reć da vi policijski službenici nemate pojma ko su među ovima koji se nazivaju navijačima, ajmo reć onako kritični. Pa imate 100% tko izaziva stalno nerede, ko je kolovođa nekakav itd. Ista stvar, to je pitanje i SOA-e, pitanje i sigurnosti nekakve. Dakle sigurno imate elemente i ne možete sad generalizirat sve živo a opet, još jednom ću ponovit, smatram da je glavni uzrok problema koji se tiču politici u sportu, politizaciji sporta, još jednom ću pokazat. Dakle ljudi koji sjede u ložama, koji su uzurpirali nogometne klubove i nogometne saveze, jedna stranka koja je u vodstvu HNS-a i ljudi su očajni i to je isto samo potaklo i određene buntove i određena događanja koja nam se onda prelijevaju na ulicu i koja nisu dobra i vi to ovim prijedlozima ne rješavate. Ali nije to od jučer, dakle nije to zadnjih 5 g., nije 10 g., to je otpočetka hrvatske države. Dakle mnogi kolege su tu govorili kako su navijači sa amblemima svog kluba prvi krenuli u obrani hrvatske države i to je istina i to sve navijačke skupine. Hajduk, znači Torcida, BBB, Armada, svi su gore bili ko jedan. E onda je završio rat, prvo što se dogodilo i u toku samoga rata, HDZ, Franjo Tuđman, nema Dinamo nego Croatia. Nema Dinama, on je govorio tamo, ima Dinamo u Pančevu, ima Dinamo u Ćupriji, nema Dinama u Hrvatskoj pa su onda, bilo kazneno djelo odnosno prekršaj, plijenili su se Dinamovi šalovi, na crnom tržištu su se Dinamovu šalovi prodavali, transparenti su se ukidali, navijači tada govorili pogrdne uzvike po trenerima i tadašnjem Predsjedniku države. Pogrdne, na rubu ekscesa, jel to kriv neko? Kriv je onaj koji im je to branio. '98. g. nisi mogao bit prvak ako nisi Croatia. NK Rijeci je ukradeno prvenstvo na očigled cijele javnosti i šta su tada radili navijači Dinama? Nisu se veselili tituli svog kluba tada, nisu, nego su tugovali zajedno sa kolegama iz Rijeke, slavio je samo Canjuga i HDZ i to je to. Gasila se 101-ica i to je bio jedan sustav koji je generirao sve ove probleme. I to je recimo jedan od razloga zašto sam se ja uključio u politiku. Mene su motivirali Croatia, kontra Dinama, gašenje 101-ice, krađa prvenstva Rijeci, gašenje ljudskih sloboda i toga šta je HDZ predstavljao 90-ih godina, onda ste krenuli malo na mirniji način, onda ste zadnjih 10, 15 g. se uvukli u uprave klubova tamo, pa su vam tamo Mamić i sponzori, Šukeri i raznorazni Kulušići vam sjede unutra i kad ljudi to gledaju, normalno da polude. Nemoćni su jer je to sustav, to je država, to radite, znači, ne obračunavate se sa stvarnim problemima. I sada mi ovdje imamo jedan zakon koji uvodi opet represiju, koji daje kazne enormne, po kome opet, po sirotinji. I šta je najgore, daje mogućnost široke procjene policiji. Ti mi se ne sviđaš, tebi ću dat dreger, ti ćeš puhat i tebe ću zatvorit a onaj tamo mi je ok. Druga stvar, opet ću reć ovo. Ne smijem imat šal svoga kluba jer se s njime mogu maskirat ali se mogu omazat u bijelo-plavu boju NK Rijeke i bit neprepoznatljiv sa farbom na licu, to je ok. To je po vašem zakonu ok a mogu tako napraviti veći problem nego da nosim šal oko vrata. Ali ja kažem, ko se maskira i napravi prekršaj ili tučnjavu ili nešto, kaznite ga najstrože i pogotovo ako to napravi drugi put. Svaki put veća kazna progresivno ali ne ovako na prvu po procjeni nekog policijskog djelatnika ko mu se zamjerio, ko mu se nije zamjerio. Još jednom ću ponovit što sam rekao u replici. Dakle ako su problem navijači u Hrvatskoj, zašto nemate osobu zaduženu za navijače u sastavu policije? Dakle vi nemate sistematizirano radno mjesto, postoji u MUP-u a nema ga u policijskim upravama i nemojte mi reć da se bavi javnim redom i mirom, da, i to se svodi na to, dakle bavi se djelatnik javnim redom i mirom, navijačima, maškarama, raznoraznim festivalima, sportskim događajima, to onda govori meni da navijači nisu toliki problem jer da su navijači toliki problem onda bi bilo specijalizirana grana u policiji koja bi se bavila ko u krim policiji. Vi imate u krim policiji odjel za gospodarski kriminalitet, odjel za droge, odjek za trgovinu ljudima, za ilegalne migracije, toga u ovom slučaju nema, toga nema. Zašto sam ja recimo govorio za tučnjavu da se vrati u ovaj zakon i ja to podržavam. Gledajte, ja ne smatram da je isto ako se ja potučem u narodnjačkom klubu i na autocesti zato jer sam navijač pa se svađam s nekim navijačem. Gledajte, ja kao građanin ili vi kao građanin ne morate ić u narodnjački klub ako znate da su tamo ekscesi i da vam je tamo ajmo reć glava u torbi i da možeš doć na piće i da ćete netko pljusnut, neću ić na takvo mjesto. Ali gledajte, ako se vozim autocestom Rijeka-Zagreb i stanem natočit gorivo i slučajno sam stao tamo gdje se 50 ljudi tuče zato što ovaj navija za ovog, ovaj za onog, razbije mi auto, polomi me, to je onda pitanje javne sigurnosti. Isto ko što je zločin iz mržnje. Danas bi netko sutra mogao reć ajmo ukinut zločin iz mržnje jer kao u čemu je razlika? Da li te pljusne netko na cesti zato što sam te pljusnuo ili te pljusne motiviran zato što si druge nacionalne pripadnosti, jer si druga seksualna manjina, jer si ne znam navijaš za nekog drugog, jer imaš politička opredjeljenja. Tako da to imamo posebnu kategoriju, zločin, zločin iz mržnje koji je motiviran, vjerskim, spolnim i ostalim slobodama. Isto tako smatram da sukob na sportskim natjecanjima kad se navijači tuku motiviran isključivo zato jer se tučem s nekim tko pripada nekoj navijačkoj skupini, smatram da treba biti drugačije tretiran nego kad se netko potuče u kafiću ili u gostioni, jer tamo ne moram ići. Na cesti moram hodat, nema drugih puteva, a mogu nastradat ni kriv ni dužan. Ali opet ne na ovaj način, da ovaj da policijski službenici samostalno procjenjuju koga će sankcionirat, koga ne. Dakle, to su malo preširoke ovlasti i svi kolege govore, dajte malo to do drugog čitanja, probajte to malo detaljnije propisat i trasirat, ajmo to tako reći. Opet ću ponovit za alkohol, 0,5 je pripito stanje, zašto netko ne bi na stadionu mogao imati 0,8. Evo, dajem vam prijedlog, molim vas do drugog čitanja. Stavite do 0,8, a ako netko sa 0,1, napravi teško, teško djelo da se potuče, izazove nered il nešto, e njega oderite. I financijski i zabranom dolaska na stadion ili na neko drugo sportsko natjecanje, to sankcionirajte, ali nemojte ljude proganjat zato što je netko popio 2 ili 3 pive. Dva sata prije utakmice ili sat on već dođe ono lagano pripit na utakmicu i onda popije tamo još 1-2 pive i sad će ga netko vidit policajac i reći, aha ti si mi se zamjerio sad ću te sankcionirat, evo ti puši. To ne može biti prostora za taj dio priče, uopće u zakonu. I molim vas da to popravite. Ista stvar je recimo u prometu. Znači vi do 0,5 možete imati, tek ako ste napravili neki prekršaj onda ćete odgovarati. Dajte to preslikajte i dignite malo razinu, jer nije isto vozit auto i sjedit na utakmici sa 0,5, 0,6 ili 0,7 dakle ne 1,5 ali mislim da je 0,8 neka granica koju su mi predložili vaši djelatnici. Dakle, ljudi iz policije koji se bave s time i bave se baš navijačima. Oni su mi rekli predloži gore nek ide na 0,8. Evo, ističe mi vrijeme tako da toliko za sada. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo više replika na vaše izlaganje. Prvo je poštovanog zastupnika Mateljana.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Da je slobode i demokracija bio bi Dinamo, ne Croatia, ja se dobro sjećam tog vremena, međutim nije to razlog moje replike. Rekli ste kolega da zadnjih 10 godina nije bilo nasilja na našim stadionima, možda nije bilo u smislu tuča, ali ovaj čuti na stadionu ubij, zakolji, zapali, zar i to nije nasilje. I sad u takav kontekst dovedite svoje dijete, dakle ne mora dobiti flašu u glavu, ali ako tako nešto dobije u uho to je zapravo gotovo jednako. Hvala.
Poštovani zastupnik Đujić.
Hvala potpredsjedniče. Slažem se s vama kolega Mateljan, pa slažem se, ali to je opet jedan korak koji treba onda rješavati. Ja sam mislio nije bilo onih situacija, ja sam 2013. godine bio na stadionu Kantrida kada su navijači Hajduka bacali baklje na susjednu tribinu na kojoj su sjedili ljude sa djecom i žene i obični, znači ne pripadnici Armade i nakon toga je Rijeka stavila onu famoznu mrežu odnosno na Rujevici onaj kavez što se sada čude da su ono zabunkerirani unutra i odozgo i odozdo da netko ne bi bacio. Dakle, ali taj dio smo uspjeli do sada barem riješiti, jer ja od 2013. ne pamtim da se u Hrvatskoj dogodio nekakav veći eksces da se navijači na stadionu tuku odnosno da netko može fizički nastradat. A ovo što vi govorite svakako je problem, ali recimo nogometaši koji uzvikuju „za dom spremni“ su junaci ovoga i nacije i vlasti. I dokle god se vlast ne promijeni i HDZ prema tima i kaže to nije dobro, do tada će takvo ponašanje i na stadionu biti prihvatljivo.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Čelića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Đujić previše ste politizirali ovu temu. Govorimo o sprječavanju nereda, ja se sjećam vremena i SDP-ove vlade kada su SDP-ovi ministri isto tako sjedili po ložama, draže mi je vidjeti saborske zastupnike i političare među običnim navijačima. Dakle, problem politizacije sporta je problem o kojemu se može razgovarati i ja ću vam spomenuti iako to nije nacionalni sport, hokej na ledu, pogledajte šta radi sisačka gradonačelnica koja brani jednome klubu treniranje u novootvorenoj sportskoj dvorani. Toliko o tome, dakle problem alkohola 0,5, 0,8, 0,1, dakle to je psihoaktivna tvar, ovo nije isisano iz maloga prsta. Omalovažavat policajce da će oni raditi osobne obračune, dakle zna se zašto su ova testiranja predviđena, ovo je veliki korak na bolje. Treba detektirat one psihopate koji potiču nasilje i treba znati da alkohol kod ljudi koji nemaju takvu sklonost za nasiljem neće izazvati nasilje.
Poštovani zastupnik Đujić.
Kolega Čelić, politizaciju sporta radi HDZ već 30 godina u ovoj zemlji. I to je tema, sport je duboko politiziran u našoj zemlji, duboko je politiziran. Pa sjećate se onih dr. Ivo Sanader, ja i moj brat također. Pa to, vi ste ono sve moguće je HDZ po pitanju sporta ispolitizirao i srušio na najnižu razinu u ovoj zemlji. Sve. I ne politiziram ga ja. Ovo što se tiče ovih procjena alkohola, pa to su mi policajci govorili, nisam ja to izmislio. Meni policajci govore, ima prostora za neke kolege da rada i ne generaliziram žao mi je što niste čuli moju raspravu u ime kluba, pa ste mogli čuti o čemu govorim. Imam i osobno iskustvo neko. Drugo, ovoga nemam ja ništa protiv saborskih zastupnika, ni ministara u ložama, ali imam protiv onih USKOK-ovih osumnjičenika i imam protiv članova političkih stranaka u izvršnim odborima nogometnih klubova. Nije problem kad vi dođete na utakmicu, vi niste nikome prijetnja kolega Čelić kad sjedite u loži i navijate, ali neki koji imaju USKOK-ove optužnice ja mislim da daju lošu sliku o svemu tome.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Sladoljeva.
Poštovani, dakle zastupniče ja sam u svom uvodnom govoru u ime kluba govori da 30 godina sam na tribinama i da nikad nisam bio priveden, procesuiran, međutim, mogu reći da sam na neki način prešutio istinu. Dakle, bio sam dakle na utakmici Dinamo – Istra, bilo nas je 500 na tribini, istočnoj dakle tribini, dakle nisam ništa posebno uzvikivao, znalo se da sam tada u udruzi „Zajedno za Dinamo“ koja se bori protiv predsjednika Zdravka Mamića, poslije me policija privela i rekla je da sam vršio neka protupravna djelovanja jer nisam sjedio na svom mjestu. Znate tko je tada bio ministar policije? Gospodin Ostojić, represija u vrijeme gospodina Ostojića.
Poštovani zastupnik Đujić.
Da, da, represija u vrijeme ministra Ostojića, ali gledajte, zamislite kakva je će tek sada biti represija kada vas može pred kućom zaustaviti i gurnut vam tamo dreger i reć kolega Sladoljev jeste pili šta doma, jeste, aha, sigurno ideš na utakmicu sada ću te zatvoriti odmah. Ne nisi bio na mjestu nego izašao si iz kuće, popio si doma čašu vina iza ručka i ajmo prdekana. Dakle to je još veća represija nego što je bila tada. Dakle, gledajte, ne znam za taj dio za taj slučaj, mogu vam vjerovat na riječ i vjerujem vam. Ja vam isto govorim, ne znam da li ste slušali u ime kluba moj primjer kada mi je policajac rekao baci cigaretu iz ruke privest ću te, onda sam ja rekao kakvu cigaretu, neću, pa mi je rekao, ponavljam sada to jer niste bili tu, odbijaš policijsku zapovijed, pa sam se predstavio kao saborski zastupnik, pa me isto htio privesti, ali na kraju nije i kažnjen je suspendiran. To vam je isto bilo u vrijeme ministra Ostojića. Ali ne mislim da je ministar Ostojić kriv za taj dio, krivo je stanje u policiji. A danas je još gore. Govorili smo o tome, pa ova Vlada snižava kriterije za ulazak u policiju, sada možete sa srednjom školom biti policajac.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stazića. Izvolite.
Kažete pripadnici navijačkih skupina su prvi krenuli u obranu zemlje, to je Zekanovićeva mantra, mantra dosta opasna. Da su samo bili oni mi ne bi imali 500.000 branitelja, pa u obranu su išli oni koji ne da nisu pripadnici navijačkih skupina nego nikad nisu bili ni na jednoj utakmici, ali baš ta mantra daje za pravo navijačkim skupinama jer ih ona štiti, to je štit pred njima da rade što im pada na pamet jer kud ćemo na branitelje. To je isto kao i sa šatorašima, grupa šatoraša se tamo zabarikadirala iza plinske boce, prijeti da će dignuti pol Savske u zrak, da će poubijati žene i djecu ako im tako padne na pamet, ali ne može se protiv njih kada su to branitelji. Prema tome, čuvajmo se ovakvim mantri.
Poštovani zastupnik Đujić.
Kolega Stazić, ja ne glorificiram taj podataka, ja samo kažem jednu činjenicu, nisu navijači išli prvi, ali išli su među prvima kao i ostatak Hrvatske. Ali zašto sam to spomenuo? To sam spomenuo upravo iz ovog razloga, recimo na stadionu Kantrida stoji spomenik tamo dečkima iz Armade koji su dali svoje živote za Hrvatsku državu, ali to sam spomenuo upravo zato jer su prvi krenuli iz vjere u Hrvatsku državu, a onda šta su dočekali? Ovi u Zagrebu su dočekali da im Tuđman kaže neće ti se zvati klub Dinamo nego će se zvati Croatica, a mi u Rijeci smo dočekali da ne možeš biti prvak nikako jer Canjuga mora ga se gore nositi na krilima, gasi se 101 i ti ljudi su doživjeli jedno veliko razočarenje kao i uostalom i većina građana Hrvatske. I većina onih koji su branili Hrvatsku državu su danas razočarani kada vide šta HDZ toj državi radi. O tome ja govorim, zato je taj podatak bitan. A navijači su pokazali da se s njima ipak ne može manipulirati i da kolikogod HDZ bio u klubovima ne može manipulirati sa ljudima koji idu na utakmice.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Podolnjaka.
Zahvaljujem. Kolega Đujić, jeste primijetili govorimo o Prijedlogu zakona o sprečavanju nereda na sportskim natjecanjima, a zapravo više-manje i vi i mnogi drugi kolege ste govorili o sankcioniranju, … o vrlo oštrom sankcioniranju ne za izazivanje nereda, ne za protupravno ponašanje nego iz propisa koji se predviđaju ovim prijedlogom zakona da osoba može biti sankcionirana iako ništa protupravnoga nije učinila. Naprosto dolaskom do igrališta, kako je neko rekao, ako ima 0,6 grama u kilogramu alkohola, iako pri tome nije učinila ništa, nikakav nered, nikakav eksces, nikakvo huligansko ponašanje, ali dovoljno je to po diskrecionoj procjeni da bude podvrgnuta strogim sankcijama i to praktički u iznosu do 15.000 kuna ili 30 dana zatvora. Po diskrecijskoj procjeni policijskog službenika koja nije prihvatljiva u takvoj mjeri.
Poštovani zastupnik Đujić.
Kolega Podolnjak to sam ponovio više puta kao i svi moji kolege prije mene zato što smatram to upravo da to možda i je za mene jedna od najproblematičnijih odredbi u ovom prijedlogu zakona. Mislim da je to diskrecijsko pravo nečije procjene i kasnijeg tumačenja i razmišljam samo o sudovima koji bi trebali na temelju toga donositi kasnije nekakve presude, mislim da to nije dobro. I dobro je da o tome govorimo i dobro je da na to ukazujemo i nadam se da će predlagatelj do drugog čitanja od toga odustati. Ali je isto činjenica da Zakon o javnom redu i miru danas aktualni ovaj u njemačkim markama nije dobar jer tu nije dobro da ste krivi i vi i ja, npr. ja vas udarim, vi zovete policiju, dođe policija kazni mene 100 maraka, kazni vas 100 maraka, a vi ni krivi ni dužni i to nije dobro. A u ovom zakonu ista stvar, diskrecijsko pravo, ja govorim ima časnih djelatnika policije takva, ali onda određene iznimke mogu narušiti cijelu sliku i o službi i o policiji i to se treba spriječiti.
Sljedeća je replike poštovanog zastupnika Klarina.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo vi kolega Đujić ste spomenuli HNS kao krovnu instituciju hrvatskog nogometa, naime to je 90 milijuna kuna njihovog proračuna i Šukere, Kustiće, Kulišiće i sve ostale. Znači tko tu instituciju kontrolira? Pa mislim oni su samo prošle godine potrošili 7 milijuna kuna na intelektualne usluge, mislim to je problem. Koliko HNS brine o klupskom nogometu uopće? Kako navijači na to neće negativno reagirati? Jednostavno je pitanje, apsolutno da podržavam MUP, ovaj prijedlog zakona da se trebaju kazniti one navijačke skupine koje su kriminalne, gdje ima dilera i svega ostaloga što je više puta tu spomenuto. Ali isto tako pozivam ovo ministarstvo, ali i druga ministarstva koja su nadležna pa da napokon očiste tu kuću krovnu, kuću hrvatskog nogometa, a to je HNS koji su država u državi.
Poštovani zastupnik Đujić.
Potpuno se slažem s vama kolega Klarin. Pa evo gledajmo sada ovaj mandat gospodina Davora Šukera, imali su prostor tamo u vlasništvu HNS-a, prvo što je brend napravio je otkazao taj prostor, iznajmio prostor u Green Goldu. Koliko to košta HNS? Druga stvar, rekao sam već i vrapci na grani znaju. 11 članova od 17 izvršnog odbora su članovi HDZ-a. I onda mi osvojimo ovaj velebni rezultata na Svjetskom prvenstvu, budemo drugi i onda oni sebi isplate naknadu 200.000 kuna ili koliko ili možda čak i u EUR-ima. Koji je doprinos molim vas lijepo izvršnog odbora Hrvatskog nogometnog saveza za rezultat naše reprezentacije? Pa veći je doprinos onih navijača koji su dizali kredite da bi mogli otići u Moskvu bodrit našu reprezentaciju, dakle oni dobiju ratu kredita nakon toga koju moraju otplaćivati 2,3 godine, a ovi što sjede u izvršnom odboru HDZ-ovci dobiju ono 200.000 kuna ili EUR-a nemam poima, ali da je 1.000 kuna previše je.
Slijedeća pojedinačna rasprava trebala je biti kolege Zekanovića, nema ga pa gubi pravo na govor, pa će sljedeći pojedinačni govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hrvatska je sportska nacija i ako se s ičim bilo s kim je suglasan narod i ako pokaziva narod zajedništvo je sa našim sportskim uspjesima i naravno da to veže i naše navijače uz to jedinstvo koje hrvatski narod more postići, more najviše postići kroz sportske uspjehe. Svjesni smo dolaska naše reprezentacije, nije to tako davno bilo, da je to bio veličanstven doček naših reprezentativaca, pola miliona, milion ljudi, teško je bilo i predviditi koliko je ljudi dočekalo i koliko je bilo ushićenje zajedništava hrvatskoga naroda nad tim uspjehom. I kad tu sinergiju pogledamo, točno tako, kad tu sinergiju pogledamo i kad pogledamo ono o čemu mi želimo naglašavati i raspravljati onda, tamo nije bilo govora nasilja. Na tim skupovima gdje su bili navijači, pola miliona ljudi, mladih većinom, pa i starijih navijača, ja sam inače hajdukovac, navijač Hajduka, čača me kao malo dite vodio na Poljud, Torcida sam uvijek bio. Međutim, kad pogledam nikada nisam osjećao da su navijači problem, navijači su kultura. Među navijačima ima problema pojedinačnih koji se mogu vrlo jednostavno riješiti, ali nigdje nisam čuo većeg govora mržnje npr. od izjave ovde u nas u saboru, naših kolega u saboru, pa to su morbidnije od, ovde maše tu tajnik sa nekakvim navijačem koji je imao kapuljaču na glavi i stvarno loša je poruka na tome navijaču ovaj bilo kakva poruka koja ne izaziva dobro, ali s tim se maše. Pa gora je ova izjava od našeg kolege Stazića izgleda u svibnju '45. godine posao nije obavljen. Pa više to boli nego sve ove poruke naših mladih ljudi koje ćete zatvarat zbog dvi pive što popiju. Više to mržnje i efekta izaziva nego ta poruka. Nemam ja ništa protiv kolege, ali više će ta izazvat poruka podjela, nego sve, sve što se događa u Hrvatskoj. To je morbidna, loša poruka, pozivati da pobjednici nisu završili posao, da nisu pobili ovo naroda šta je ostalo. Kako opisivati te poruke? A tajnik, žao mi je što ovdje nije, maše sa nekom porukom nekoga navijača koji je bio sa kapuljačom. Pa zamotat ću se ja u hrvatsku zastavu, očete još malo i zastavu zabranit? Odavde dolaze loše poruke, ovde triba puvat ispred, zbog kad daju te izjave, da UDBA nije završila posao ovde tribaju puvati, ovde tribaju ispred ulaza. Zato vam [[Upadica: Bez dijaloga.]] još jednom kažem da je sport ono što ujedinjuje hrvatski narod. I na tome, to su pokazali mladi i odgovor i ovakvim izjavama i politikama koje se, katastrofalne izjave, koje su izjave više nego loše. Međutim, to mi ne komentiramo, jer se bojimo to komentirati. Najlakše je sada doći i kažnjavati ljude, mislim pa kakva je ovo definicija, pokušaj ulaska, dolaska i boravaka. Tko će meni objasnit što je, evo to su pitale kolege i Sladoljev i svi su pitali. Pokušaj ulaska, dolaska i boravka. Znači ja kad pokušam i na utakmicu dolaska i ulaska znači i boravim. Znači možete li pojasniti tu definiciju, pokušaj ulaska, dolaska i boravka na utakmici. Znači vi u svakom trenutku možete doći čovjeku, mladome koji popije eventualno dvije pive ne pokušavajući ovaj sustav da spriječi da budu sponzori baš oni svih tih utakmica, tih natjecanja, baš oni koji proizvode alkohol. On je reklama na utakmicama, prije vidli ste na televizijama, prije utakmice najvećih svjetskih ovaj i europskih takmičenja, bilo u nogometu, bilo, su tvrtke koje proizvode alkohol. To je činjenica. A sve što je, a sve anomalije triba rješavat, ali ne možete na ovaj način, da u svečanoj loži side oni koji su godinama štićeni od sustava, sidili u svečanoj loži i na kraju ste im omogućili da, sustav im je omogućio da uteču u drugu državu. Kakva je to poruka tome navijaču s kojim je mahao ovdje sa slikom uvaženi tajnik? Čovjek koji je sidio u svečanoj loži, kao predsjednik kluba omogućio mu je sustav da uteče vani, a ovima čete dečkima šta popiju pivu dvi, što ja ne opravdajem inače, alkohol ne triba promicati, premda ga se kroz sport promiče. Smatram da je to katastrofalno. Vratit ću se na jednu najružniju scenu, bio sam na toj utakmici kad je bila svastika. Znači kad je bila svastika, kad je bio znak na Poljudu što je bilo katastrofalno. Može li mi netko pojasniti razlog zbog čega do sada nije otkriven onaj tko je to napravio? Pa to je nevjerojatno, sa ovim tehnikama, ulascima na stadion, zbog čega to nije pojašnjeno, zbog čega mi nosimo tu ljagu? Uvik se hoće nekako u Hrvatskoj nakalamiti nacizam, fašizam i komunizam, ono što je osuđeno. Nama to što je osuđeno to je Deklaracija EU to je civilizacijski iskorak osuditi sve te totalitarne režime, a ne mećati to brime hrvatskom narodu, mi smo ustašofili, mi smo fašisti, mi smo nacisti, sve smo mi, a u biti ono što nas triba vezat to je, triba nas vezat sport, sportski uspjesi, uspjesi koji su ujedinili i sinergijski nam pokazali kako se hrvatski narod može okupiti oko nečega što je zajedničko, što je bitno i da naši ljudi vole svoju domovinu, al ne vole je s ovim izjavama koji kažu da su u svibnju '45. tribalo pobit ovo Hrvata šta je ostalo, da pobjednici nisu dovoljno pobili nas. Ima jama, pobacajte nas, šta, to je morbidno, to su loše poruke, gore nego ovi svi navijači, uvik će tu bit među navijačima navijanja, ja znam, sjećam se kad sam ja bio 10.g., '82.g. je osnovana navijačka skupina koja je meni najbliža srcu uz moju Torcidu, to je maligani sinjski, koji su vezani uz moj sinjski alkar, koji nije imao isti dres, pa je ušao u finale kupa bivše Jugoslavije sa Bosnom, tada prvakom Europe, '84. u Metkoviću igrano na utakmici. Moji maligani, ja kad vidim te ljude, oni su meni ikone, ja sam kao dječak sa 10.g. išao na te utakmice, to nas je Sinjane povezalo, alkar, košarkaški klub Alkar Sinj, ja sam na svoje maligane ponosan i danas, mi se osjećamo kao maligani u Sinju bez obzira što sam se ja, i torcidaš i bio sam na utakmicama, ali i te lokalne skupine vežu mlade ljude, naravno da tu ima problema kao i u svim društvenim slojevima i skupinama koje se tribaju rješavati, al ne rješavati na način isključivo da se pokušaje nametnuti politizacija ta kroz kao da smo mi te skupine fašističke, one spominju fašističke, izrazito su domoljubne, izrazito domoljubne su, ja na svim utakmicama sam ponosan na kojima sam bio i hrvatske reprezentacije, izrazito domoljubne poruke, poglavito što se tiče sjećanja na ulogu iz domovinskoga rata gdje je ikonografija recimo Torcide fantastična, pa i drugih skupina gdje se sjećaju Vukovara, gdje se sjećaju svih poginulih, 4. brigade gardijske u kojoj sam ja bio, znači oni se sa ponosom sjećanju te navijačke skupine i one pokazivaju to jedinstvo vezano kroz sport, al uvik ćemo se vratiti na drugo mjesto hrvatsko, mi smo bili prvaci, sa onakvim dočekom RH je bila prvak svita u nogometu, prvak svita, ono što je hrvatski narod napravio nakav doček ono nitko nije napravio i naravno da sad kad dođemo ovdje, tajnik dođe tu, evo sad je doša tajnik, tajniče mavali ste s onom sličicom.
Pustite tajnika, ne razgovarate sa tajnikom.
Oćete vi nastavit govorit?
Ja? Ja ću vam reć da ne razgovarate, ne razgovarate sa tajnikom nego razgovarate sa javnošću i imate opomenu.
Pa ugasite to molim vas da, ma nećete mi vi govorit i pisat šta ću ja govorit.
Ne razgovarate sa tajnikom, izvolite.
Uvaženi tajniče, vi kad ste predstavljali ovdje…
Druga opomena za vas zato što ne razgovarate sa tajnikom.
Ovo ja nisam čuo nikad. Sad ja moram pazit, vidite vi šta je ovo kolega Podolnjak, ja moram pazit kako govorit.
Molim vas idite dalje.
Ja moram paziti…
Idite dalje, razgovarajte sa biračima, sa javnošću, sa građanstvom, a ne sa tajnikom, izvolite.
Da, da, vi bi, vi bi …
Izvolite govoriti…
Ovde bi, ovde bi, ovde bi netko najsritniji bio da uopće ne postojimo…
Izvolite, vi znate…
…da uopće nas nema, da govorimo da '45.g. … [[Govornik se ne razumije]] zabranili svoj posao, onda bi dozvolili, al onaj koji predstavlja zakon, ja imam pravo postavljati pitanje, ja imam pravo postavljati pitanje nekome tko je…
Nemate pravo postaviti pitanje…
…predstavljao zakon i ja govorim o zakonu…
Nemate pravo postaviti pitanje tajniku, a vi znate što slijedi, vi znate što slijedi jel da, molim vas idite dalje.
Državnom tajniku, mislim nisam predstavnik u ministarstvo, predstavniče ministarstva, vi ste držali ovdje jednu sliku koja nije najbolja. Međutim, kako vi komentirate ljude koji kažu da '45.g., a političari su, ovde side i mole, mole, mole predsjedavajuće da meni dadu opomenu, oni mole da mene isključe, a rekli su da '45. nije završio, pobjednici nisu završili posao, a mi proganjamo naše navijače, mi, mi proganjamo naše navijače, ne budite nervozni … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] ne budi nervozan, ne budi nervozan, ne budi nervozan, recite mi, znači, pomognite i ovaj sustav koji je sada trenutno tj. naši navijači nisu krivi za ništa, krivi su oni koji pozivaju na nasilje, a side ovdi [[Upadica: Hvala, vrijeme]] u Saboru [[Upadica: Vrijeme]] i na kojima bi tribalo alkotest svaki put kad ulaze.
Fala vrijeme. Moram vam se ispričat g. Bulj, što je je, ja kad sam kriv priznajem, tako da ne morate mi dat ovaj opomenu, rekli ste tajniče, a ne državni tajniče, pa sam ja mislio da ste raspravljali s mojim tajnikom. Puno vam hvala i ispričavam se, ispričavam se sa svim svojim srcem [[Upadica: povreda Poslovnika]] , valjda ćete dat povredu Poslovnika, valjda je bilo to, izvolite, izvolite.
Svejedno g. potpredsjedniče, čl. 238. nije bitno o kojem tajniku se radi, naime vi ste sada rekli da se kolega Bulj mora obraćat svojim biračima, otkud vi znate za koga vaš tajnik glasa, možda su to birači g. Bulja, ja vidim kod, kolegi Bukarici ovoga na očima da on sigurno glasa za kolegu Bulja preferencijalno pogotovo dolje tako da nije to u redu, nema veze koji je tajnik, on se obraća biračima, on ide na ovaj individualni pristup, jedan na jedan.
Nema se pravo obraćat ni administraciji i sada stvarno teškoga srca iako cijenim vaš humor dajem vam opomenu, okej. Idemo dalje, idemo sa, idemo, idemo sa pravim replikama sada, ali međutim g. Bulju sam se morao ispričati. Recite državni tajniče, pa će bit sve jasno [[Upadica: Ostaju li opomene?]] Ne, ne, ne, ne [[Upadica: Dvi opomene?]] ne ostaje opomena, opomena je povučena [[Upadica: Obe?]] Povučena je, povučena, jedna postoji otprije. g. Sladoljev, g. Sladoljev replika.
Fala g. potpredsjedniče. Dakle, poštovani kolega Bulj govorili ste kolko je opasna, kako se može široko tumačiti, dakle zakon, a ove izmjene zakona su doista usmjerene na tome da ih se može svakako tumačiti, ostaje činjenica da je UEFA može također vrlo široko tumačiti dakle zakone i da je na utakmici Hrvatske Island povučen transparent koji su navijači godinama radili inicijativu gospodina Stevanovića, nije bitno kako se zove, koji je glasio „Zapamtite Vukovar“, dakle njima je poruka mržnje bila rečenica zapamtite Vukovar.
Odgovor, gospodin Bulj.
Bilo je tih strašnih poruka u uvreda, poglavito prema Vukovaru, poglavito sa strane navijačkih skupina koje su sa druge strane, međutim tada nije toliko bolilo ti četnički pokreti koji su još uvijek živi na tim područjima i tu tim klubovima nego je više bolila šutnja naših nadležnih i ministara i Vlade, šutnja na uvrede. Znači navijačke skupine, ne možemo mi reći navijači su za sve krivi, naravno da u tim skupinama kao i svagdje problematičnih ljudi, to je u svim društvenim skupinama bilo radilo se, uvijek ima tu problema. Međutim, te poruke su dovele do toga. Mene razočara kada neko kaže i poziva govor mržnje na ubojstva, na nedovršen posao iz '45. da UDBA nije završila svoj posao, to je strašno loše poruke i o tome tribamo pričati što više i trudit se da takve stvari, da takve poruke ne šaljemo našim mladim. Hvala.
Gospodin Ćelić je sada.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj. Ovo što vi spominjete više od 6% alkohola, 0,5% dakle to već postoji u zakonu, znači sada se samo uvodi pod utjecajem droga i ako se osoba ne želi podvrgnut alkoholu ili drogi da je to prekršaj. Dakle sve ovo do sada već postoji u zakonu koji je donesen 2003. i koji je imao izmjena nekoliko. No vi ste spomenuli i to je vrlo interesantno, dakle za kolege saborske zastupnice i zastupnice koji počine verbalno nasilje, fizičkog nasilja baš i nema, mislim da bi trebalo tražiti izmjene Poslovnika da te osobe se podvrgnu testiranju na alkohol ili droge, dakle ako imaju više od 0,5% alkohola ili ako su pozitivni na neku ilegalnu drogu da im se zabrani barem taj dan sudjelovanje na plenarnoj skupštini. Pa me zanima jeste li vi za takav prijedlog, jel se slažete s takvim prijedlogom?
Odgovor, izvolite.
Najprije ću na ovaj prvi dio vašeg odgovora da 0,5% promila u krvi da je bilo i do sada, da bilo, međutim nisu bile ovakve sankcije. Ovdje imamo tri puta veće sankcije, tri, četiri puta nego u prometu kada vas zaustavi policija i naše vas. Znači s te strane te mlade, ja mislim da to neće riješiti problem. I drugi je problem koji sam ja spominjao da su baš sportska natjecanja financirana, tj. sponzor su im tvrtke koje proizvode alkohol i one se reklamiraju i na tv prijenosima i na stadionima. U biti promičemo alkohol, a ovamo kažnjavamo o tome govorim. A što se tiče tih morbidnih izjava pozivanja na ubojstva, na nasilje poglavito od saborskih zastupnika, to jednostavno neću ni komentirati jel jednostavno nisu dostojni bilo kakvog komentara. Onaj tko poziva na to, tko kaže da '45. nije pobjednik završio posao jel ko kaže da udba nije dovoljno pobila Hrvata u emigraciji onda dovoljno govori samo za sebe. Hvala lijepa.
Ćelić, izvolite. Gospodin Stazić.
Kada me već deset puta apostrofirate. Na Bleiburgu su se skupili [[Upadica Radin: Tko? Ja?]] ne, ne, Bulj, skupili gubitnici II. Svjetskog rata ustaše, čerkezi, bjelogardejci, Četnici. Ustaše su se probale predati generalu Scottu, a on im je rekao vi ste reberi koji ste ratovali i nakon 9. svibnja kada je potpisana kapitulacija, za vas ne vrijede nikakvi zakoni ni ratna pravila, tamo su stradali. I rekao je pukovniku BAsti koji je vodio partizanske jedinice, evo vam moji tenkovi radite s njima što god hoćete. Pušteni su žene i djeca odmah. Stradali su ustaše koljački, četnici koljači, bjelogardejci koljači. Mene sada zanima, koju od tih skupina koljača vi osobno zastupate?
Odgovor, gospodin Bulj.
S ovim vašim izjavama da pobjednici su završili posao '45. da nisu pobili bez suđenja sve što su tribali pobiti, vi ste koljač koji poziva na klanje, vi ste taj. Vi ste taj koji poziva na stanje, ja ne stojim iza nikoga, ja sam za pravnu državu. Osuđena su sva tri režima i to je Rezolucija Europe jasno kaže, sve totalitarne režime fašizam, komunizam i nacizam i ja smatram da je to najbolje. Ali dati izjavu izgleda u svibnju '45. godine posao nije obavljen. Pa znate vi šta ste vi rekli, vi pozivate na klanje, na ubijanje. To je najgora izjava i najgora podjela i to je gore sve što navijači kažu na sportskim terenima, morbidnije.
Povreda Poslovnika, gospodin Stazić.
Pa mislim da je samo po sebi jasno, da, 238. i članak 33. vođenje sjednice. Kolega me je nazvao koljačem, ako to ne zaslužuje opomenu onda ja ne znam šta zaslužuje opomenu.
Ste ga nazvali koljačem? Recite samo da ili ne. Ako ste ga nazvali koljačem ćete dobiti opomenu, morate reći da ili ne [[Upadica Bulj: Sve što sam rekao stojim iza toga.]] Jeste ga nazvali koljačem? Onda po članku … [[Upadica se ne razumije.]] da, da, ali ću vam prije dati opomenu, zato što ste ga nazvali koljačem. … [[Upadica se ne razumije.]] molim? … [[Upadica se ne razumije.]] sada ću vam reći članak … [[Upadica se ne razumije.]] dobit ćete da, samo budemo smireni. Temeljem članka, to je druga, temeljem članka 240. stavak 1. izričem vam opomenu, to je već druga. To, opomenu, samo opomenu, ne bez, bez, riječ, na riječ imate još pravo. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja bi [[Upadica Radin: Povreda Poslovnika.]] povreda Poslovnika, 238. Ja bih samo htio naglasiti da je kolega ... [[Govornik se ne razumije.]] rekao koje ja koljače podržajem, da li četnike, da li ustaše ili ne znam sve šta je nabrojio. Ja sam samo citirao da je koljač oni koji kaže da u svibnju 45. g. posao nije obavljen, da pobjednici nisu pobili sve bez suđenja. To je koljač, pa ako se on osjeća tako, ja ne mogu mu tu ništa. Hvala lijepo.
Pa gledajte, ja ću vam sada pročitati samo Poslovnik, a onda da idemo dalje, onda ću, moram dati g. Staziću isto, riječ za povredu Poslovnika. Samo neka bude jasno, prije sam se ispričao pa vi shvaćate da ja, ako pogriješim, pogriješim, ali međutim, ovdje nisam pogriješio. Zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije govoriti o temi koja nije predmet rasprave, govoriti o ... [[Govornik se ne razumije.]] itd., itd., omalovažavati ili vrijeđati predsjedatelja ili druge zastupnike, a g. Stazić je drugih zastupnika, tako da općeniti stavovi ovdje su uvijek bili praksa. Možete ih osuditi, možemo ih osuditi moralno na bilo koji način, ali međutim, ako se radi o općenitim stavovima, ovdje takva stvar ne postoji. Postoji na drugi način remetiti red na sjednici, ali on će remetiti sjednicu samo ako vi postanete nervozan jer mislim, na drugi način neće remetiti sjednicu. Znači vi ste dobili samo zato što ste imenom i prezimenom rekli, rekli, da. Vi ste dali takav epitet. Sad ćemo vama dati, ako je potrebno, a ja bi vam savjetovao da ne bude potrebno.
Ne, nažalost je potrebno. Čl. 33 vođenje sjednice. Ovo je kolegi Bulju 2. opomena po ovoj točki dnevnog reda, što znači druga, mora biti isto oduzimanje riječi.
Ne, ima i druga, a onda ima i druga sa oduzimanjem riječi. Ne, ne, to je tako.
Ali za vrijeme vođenja prije vas, tko je vodio sjednicu je već dao kolegi Bulju opomenu. Dao je.
Ne, onu drugu sam ja bio pogriješio pa sam povukao.
Ne, ali ne vi. Prije vas.
Dobro, ali budući da vi niste spomenuli niti jedan članak, ja bi vam [[Upadica Stazić: Članak 33., to je vođenje sjednice.]] Koje? [[Upadica Stazić: 33., vođenje, ovlasti predsjednika.]] Dobro, ja ću sada, ja ću sad prekinuti sve povrede Poslovnika, sve, sve povrede Poslovnika bi vas molio da sjednete i da idemo dalje sa raspravom, molim vas lijepo [[Upadica Stazić: Ali provodite Poslovnik.]] Molim vas lijepo. Sada je, tko je to? Replika, Klarin, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Evo, ja ću se vratiti nakon 45. i povrede Poslovnika na raspravu kolege Bulja i reći ću da ne treba ni banalizirati kolega Bulj, situaciju kod navijača. Nije to sve tako crno-bijelo. Među navijačima imamo i ozbiljnih delikvenata, pa ako ne, čak i kriminalaca, mislim, teška je riječ ali ja ću je se usuditi kazati danas u parlamentu i treba podržati, naravno, dijelove ovog zakona i treba bar zbog onih mladih obitelji, mladih ljudi, ljudi koji su željni uistinu u ljubavi prema sportu dopustiti im da normalno uživaju u sportskim događajima. Tako da ono što ste govorili, nije sve tako crno-bijelo i ovaj prijedlog zakona ipak ima neke, ne ipak ima, nego ima nekih dobrih strana. Hvala.
Odgovor na repliku, g. Bulj.
Kolega Klarin, da, ima. Najprije kriminalaca kojima je dozvoljeno da mogu točiti alkohol u potocima, to su u svečanim ložama. Dakle, tribamo krenuti od njih je li, je li nepravedno i protuustavno u svečanim ložama da se toči alkohol u potocima i tko zna što sve ne, od droga ili tko zna, da je to sad provjeravati, a navijačke skupine znači, izlagati kao posebnu sektu, omalovažavati je kao, ja mislim da to nije pravično, a naravno da se ja slažem da triba uvesti red i da policija mora, mora postupati u skladu sa zakonom i sve te delikventne i ovi koji, ne delikvente nego ovi koji ponavljaju, dileri, kriminalci, to treba pronaći i izolirati, ali ja sam, zaista ponavljam, ponosan navijač i na navijačke skupine, kao što sam rekao i moje Maligane iz Sinja i Torcidu jer oni su dio života. Ili ovo što se dogodilo oko reprezentacije. Oni su pokazali kako se svi zajedno možemo oko sporta uhvatiti i bez iti jedne razbijene čaše. Evo, hvala lijepo.
Gđa. Strenja.
Zahvaljujem. Možda ćete me opomenuti, ali ja bih htjela reći kolegi prethodno koji je komentirao žene i djeca nisu puštene. Žene i djeca su ubijene, kao i pripadnici svih tih vojski, većinom su bili muškarci, ali žene i djeca su ubijene u Kočevskom Rogu i Hudoj Jami, imate žene unutra i nađene su iskopane. Dakle, pozdravljam sve navijačke skupine i žao mi, znači i Torcidu i moju Armadu i ekipu Kohortu iz Osijeka i kako se zovu tvojio, Bad Blue Boysi. Dakle, nismo ih dovoljno uvažili kod izrade ovog zakona. Dakle, zakon je trebao biti sastavljen, ali da zajednički se dođe do cilja, a to je spriječiti nereda, ali to se može samo dobrom komunikacijom. Dakle i policiji i pravosuđa, ali i onih na kojem se najvećim dijelom ovaj zakon odnosi. Što bi, kako biste vi komentirali, dakle preskakanje onih koji je trebalo dovesti za stol, naći onoga tko će biti [[Upadica Radin: Vrijeme gđo. Strenja.]] pravi sugovornik s druge strane i s njima pokušati doći do [[Upadica Radin: Vrijeme, vrijeme, vrijeme. Nemojmo.]] što boljeg zakona, da spriječimo nerede.
Da, nemojmo se vratiti na stare, na stare, na stare, nemoj, nemoj, ne, a što ćemo, a vi ste barem liječnica. Što ćemo s tim postići? Što ćemo s tim postići? Izvolite, odgovor. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Može, može, nemamo šta komentirati osobe koje su rekle da u svibnju bez presude 45. posao nije obavljen do kraja, prema tome, to je dovoljna poruka, ali ja bih se vratio na ovo zadnje pitanje vaše zbog čega su izbjegnute navijačke skupine jer navijačke skupine kao što ste nabrojali, ... [[Govornik se ne razumije.]] ide BBB-a, Armade i Kohorte, svih tih navijačkih skupina i manjih i većih, do mojih Maligana sinjskih, zaslužuju da se razgovara o ovome problemu jer je to kultura sad postala, to je kultura kako mikro, manje skupine tako do sredina. Ja mislim da je trebalo uključiti, minimalno bi bilo do drugog čitanja, pristojno da pozovete sve te navijačke skupine, njihove predstavnike, ja mislim da bi predstavnik predlagatelj, državni tajnik trebao to izvijestiti ministra, da sa sazove i da zajedničkim timom pokušate riješiti ovaj problem. Razgovor sa navijačkim skupinama je trebao biti prvi. Znači prvi korak je bio razgovor sa navijačkim skupinama i u usklađivanje ovoga zakona u razgovoru sa njima. Hvala lijepo.
Hvala lijepa, g. Bulj. Čisto osobno, bavio sam se navijačima jako dugo i znam koliko je bilo razgovora sa navijačima tako da nije da nije bilo razgovora a oko vaših drugih stavova neću ulaziti. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Da, pa da. Dobro, g. Totgergeli. Replika.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bulj, osvrnuo bi se na svije stvari iz vaše rasprave. Spomenuli ste da bi neke odredbe ovoga zakona bilo dobro primijeniti ovdje u Saboru, i tu se s vama slažem, pogotovo kad pogledamo na svjetskim natjecanjima, kad god netko izvodi neke gluposti ili radi neke nerede, kamere sve se okrenu na drugu stranu i nikad ne prikazuju taj događaj i nitko ga ne prenosi. Ovdje u Saboru imamo baš suprotnu situaciju, da kad netko radi gluposti i kad radi cirkuse, onda baš sve kamere su uprte u njega i to je glavna vijest koja se prenosi. I druga stvar, spomenuli ste doček naše reprezentacije u Zagrebu koji je bio fenomenalan, koji je i po mnogim odredbama ovog zakona prošao a bez da je ijedan incident se dogodio u Zagrebu i naravno da smo mi po tome prvaci svijeta jer sjetite se šta se događalo u Francuskoj, oni su osvojili prvenstvo a onda na kraju dočekali svoju reprezentaciju u neredu.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Pa da, Hrvatska je prvak svijeta u sportu, bez obzira, samo onaj navijački doživljaj i ono, tu sam suglasan i o tome bi trebalo kako se stvorila sinergija i zajedništvo na sportu, ja mislim da bi to se trebalo pretočiti i na druge stvari i da je to moguće međutim, ja sam govorio maloprije o uvredljivim porukama, ne uvredljivim nego o porukama koje pozivaju na nasilje, koje pozivaju na ubojstva da te poruke su apsolutno trebamo osuditi i da su gore dolazile sad od kolega saborskih zastupnika nego od navijačkih skupina jer državni tajnik je maloprije pokazao jednu sliku nekog navijača koji je bio umaskiran, evo. Prema tome imamo ... [[Govornik se ne razumije.]] ali da parlament kao parlament, da bi se morali slagati u svemu, ja ne kažem da se moramo slagati ali da trebamo osuditi, maksimalno osuditi ljude koji pozivaju na nasilje i ubojstva a izjava da '45. g. nije završen posao, da pobjednici su trebali pobiti sve što se trebali pobiti, govori samo o toj osobi. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Idemo dalje, g. Robert Podolnjak je sada na redu.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Gledajte, mislim da u ovoj raspravi postoji konsenzus svih nas u Saboru da treba zapriječiti zakonom svaki oblik protupravnog ponašanja na športskim natjecanjima i svaka dobra odredba u zakonu će biti pozdravljena od svih klubova u ovom Saboru. I to nije sporno, mislim da tu postoji konsenzus u svim raspravama koje sam slušao. Međutim rasprave se vode oko one druge stvari, na koji način zapravo naći ravnotežu između ovih represivnih odredbi u zakonu, ovlasti koje ima policija i onih prava i sloboda građana koje moraju ostati bez obzira na određena prava koja policija ima u nadzoru na športskim natjecanjima i naravno vezano uz odvijanje tih natjecanja i dolazak na športske terene. U središtu je po meni ona ustavna odredba koja govori da svako ograničenje prava i sloboda mora biti razmjerno naravi potrebe za ograničenjem u svakom pojedinom slučaju, odredba iz čl. 16. Ustava RH. I sjećam se 2009. g. kad sam bio vanjski član Odbora za Ustav, tada je Sabor, ne znam da li je netko vas možda bio tada zastupnikom, raspravljao također o prijedlogu zakona kojim se mijenjao ovaj zakon, nazivali su ga tada Đurđin zakon, ne znam po, gđi. Durđi Adlešič koja je bila ovdje u Saboru ili u Vladi, ne znam više točno, tad je tim prijedlogom zakona bile su predviđene dosta rigorozne mjere sankcioniranja svih oblika nereda i protupravnog ponašanja na športskim natjecanjima i sjećam se te rasprave u Odboru za Ustav koji je tada o tome raspravljao, nažalost nije raspravljao sada kad ovaj zakon imamo na raspravi i naš je fokus bio upravo na odredbama koje značajno idu u smanjivanju prava i sloboda građana i daju dosta, dosta široke diskrecijske ovlasti policiji u primjeni pojedinih zakonskih odredbi. Svih ovih godina koliko je zakon u primjeni, ja vjerujem da je polučio dobru svrhu, spriječio sigurno veliki broj mogućih protupravnih ponašanja, činjenica je da smo toga imali u velikoj mjeri na hrvatskim športskim terenima, možda najviše na nogometnim terenima i moram reći da je bilo dosta trenutaka kada sam pratio određena športska događanja utakmice i nažalost događali su se ekscesi, ispadi, slijedile su kazne, sankcije i znam da sam često bio kao i mnogi među vama zabrinut hoće li Hrvatska biti kažnjena od UEFA-e ili neki nogometni klub oštro, rigorozno ne samo financijski nego smo igrali i pred praznim tribinama zbog nereda, huliganskih ispada, zbog govora mržnje, činjenica je od koje ne možemo pobjeći. Moj je dojam da toga ima puno manje u posljednje vrijeme, barem u tim drastičnim oblicima, dojam možda može varati, nemam statističke podatke, vi ste nešto o tome govorili, ali mislim da, da, da toga ima manje u posljednje vrijeme. Htio bi vam skrenuti pozornost na određene odredbe u ovom zakonu koje pokazuju da određene, određene izmjene koje sada predlažete mogu biti preširoko formulirane, dovoljno neodređene da mogu dovesti do suviše rigoroznog postupanja policijskih službenika prema osobama koje možda i zapravo nisu počinile nikakvo protupravno, protupropisno djelovanje ili ponašanje na, na športskim natjecanjima. Dio ovih izmjena nije čl. 25. postojećeg zakona, nemate ga u ovom materijalu jer se ne mijenja, al on je dosta važan, pročitat ću vam što on govori, dakle on govori o tome da policija ima ovlaštenje osobi koja se izjasni ili prema okolnostima očigledno ide na športsko natjecanje, a svojim ponašanjem izaziva osnovanu sumnju da je pod utjecajem alkohola ili druga ili se drugačije protupravno ponaša, policija može utvrdit njegov identitet, pregledati ga, može ga podvrgnuti utvrđivanju prisutnosti alkohola u organizmu mjerenjem količine alkohola odgovarajućim mjernim uređajem, može ga udaljiti iz sredstava javnog prometa, može mu zabraniti dolazak na športsko natjecanje, čl. 25. postojećeg zakona, dakle već niz godina je ta odredba u primjeni, ona daje značajne ovlasti policijskim službenicima, ali ipak govori da, da to možda nije puka diskrecijska procjena, dakle ipak osoba bi svojim ponašanjem trebala izazvati osnovanu sumnju da je pod utjecajem alkohola, droge itd., barem se na neki način pokušava zakonski spriječiti da bilo koji policijski službenik od bilo koje osobe zatraži podvrgavanje alkotestu, da ga privede, da mu zabrani ulazak na športsko natjecanje. Mi sada ovim promjenama zakona predlažete da u čl. 4. odnosno u čl. 2. kojim mijenjate čl. 4. da svaki pokušaj ulaska, dolazak i boravak na prostoru športskog objekta, ukoliko osoba je u alkoholiziranom stanju iznad 0,5 grama po kilogramu ili odbijanja utvrđivanje prisutnosti droge i alkohola u organizmu slijedi sankcija od 2 do 15.000,00 kn odnosno do 30 dana zatvora. Meni se čini da je ova odredba zapravo u koliziji sa čl. 25., tamo se govori da policijski službenik to može učiniti kad iz okolnosti je vidljivo da osoba ide na športsko natjecanje ukoliko postoji osnovana sumnja da je u alkoholiziranom stanju, policijski službenik joj neće dozvoliti pristup na športski teren, neće joj omogućiti da dođe na natjecanje i da tamo izazove bilo kakav eksces, bilo kakvo protupravno ponašanje, ono što zapravo i ovaj zakon treba spriječiti. Vi zapravo onom odredbom u čl. 25. zapravo i sprječavate mogući eksces iako daje određene široke ovlasti policiji da procijeni je li ta osoba u alkoholiziranom stanju, al daje i mogućnost da tu osobu podvrgne alkotestu i da spriječi da ode na športsko natjecanje i tamo prouzroči određeno ponašanje koje ovaj zakon sankcionira, al što činite u čl. 2.? Vi zapravo osobi koja dolazi na športsko natjecanje, koja pokušava ući i kako su kolege rekle možda osoba koja je prije toga hajde popila pivu ili dvije, možda se čak iz ove odredbe ne stoji da mora biti u alkoholiziranom stanju, ovdje čak ne piše da policijski službenik na temelju procijene ovlaštene, dakle osnovane sumnje da je osoba u alkoholiziranom stanju, čak ni tih riječi ovdje nema, vi zapravo omogućujete policijskom službeniku da tu osobu zatraži da se podvrgne alkotestu i ukoliko se utvrdi da osoba ima iznad 0,5 grama po kilogramu alkohola može biti vrlo oštro sankcionirana, do 15.000,00 kn ili 30 dana zatvora, da zapravo, složit ćete se, nije učinila ništa, nikakav eksces, nikakvo protupravno ponašanje, nije ni na koji način narušavala javni red i mir, dakle osoba koja je možda popila pivu ili dvije, ni na koji način nije stavila do znanja da je u alkoholiziranom stanju, nikakav eksces nije izazvala, al ova zakonska odredba koju predlažete zapravo vam omogućuje da tu osobu podvrgnete alkotestu, ona čak ne smije to niti odbiti, dakle ona bi možda mogla reći oprostite nisam siguran da li sam popio više nego što je dozvoljeno, ne želim riskirat, neću ići na športsko natjecanje, vratit ću se, da jednostavno spriječi mogućnost sankcije koja iznosi da ponovim, do 15.000,00 kn ili 30 dana zatvora, a u čl. 25. imate odredbu koja je u koliziji koja zapravo omogućuje policijskom službeniku da tu osobu podvrgne testiranju ukoliko utvrdi da ima veći iznos alkohola nego što je zakonom dozvoljeno, ta osoba neće smjeti ući, vi imate ovlast spriječiti tu osobu da uđe na športsko natjecanje i ta odredba već godinama postoji u zakonu, zato molim vas da razmislite o ovim odredbama do drugog čitanja. Hvala. I hvala za ovih ... [[Govornik se ne razumije.]]
Profesore, dao sam vam 25 sekundi više namjerno [[Upadica: I zahvalio sam.]] mojom krivicom zato što je to jako zanimljivo, a ja bih vas molio, ako biste vi tražiti tumačenje da li se to odnosi i na službeni ulaz. Da tražite tumačite da li se takav postupak odnosi na i na službeni ulazak gdje dolaze uvaženi gosti pa će biti veselo. G., tražili ste, da. Gđa. Strenja. Ne znam jeste shvatili što sam rekao?
Da, da, ja sam se javila za repliku.
Ne, ne, g. Podolnjak, jeste shvatili što je rekao? ... [[Upadica se ne čuje.]] Da se isti postupak primijeni i na službeni ulaz na stadion. Izvolite, replika. Replika sam rekao, prepreka. Vi glušite polako s vremenom, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, ono što se provlači, to je, da li su mnoge odredbe ovog zakona, kolega Podolnjak, diskriminatorne, odnosno diskriminiraju navijače u odnosu na neke druge kategorije. Dakle, je, naravno da je riječ o svečanoj loži i znamo da će tamo sigurno biti alkohola. Pitanje je samo da li će oni biti alkotestirani. Pitanje je kako ćemo se mi odnositi prema navijačima koji će slobodno, dakle, Armada, uvijek se sakuplja i negdje drugdje osim prije Kantride sada na nekom drugom mjestu i prije ulaska na utakmicu skuplja se u nekim drugim dijelovima grada. Da li će tamo već potencijalno biti mogućnost da policija postupa ili će to biti samo na prilaznim ulicama ili na samom službenom ulasku u stadion. Dakle, oni će biti diskriminirani u odnosu na neke druge građane. Kako ćemo mi prepoznati o kome se to radi? To će bit znači jedna procjena [[Upadica Radin: Hvala. Hvala.]] samostalna procjena jednog policajca da li će nekoga [[Upadica Radin: Hvala.]] ipak alkotestirati ili ne.
Hvala. Odgovor g [[Upadica Strenja: Zato mislim da je duboko diskriminatoran zakon prema navijačima.]] G. Podolnjak, izvolite.
Da, nažalost zakon nudi mogućnosti vrlo diskrecijskog ponašanja policijskih službenika i to je ono što je zabrinjavajuće jer činjenica, vi ne možete nikad do kraja zakonski precizirati terminologiju, ali zakon kaže, ako prema okolnostima osoba očigledno na športsko natjecanje. Znate kako ćete tumačiti ako prema okolnostima, znate što je rekao moj prof. Smerdel prije 11 g. Ja i moj prijatelj idemo, idemo, idemo u Maksimir u zoološki vrt, a policija misli da mi idemo na nogometno igralište, a možda smo popili dva gemišta pa malo djelujemo veselo, to je rekao prije 11 godina, ja se sjećam. U Odboru za Ustav. Dakle, prema okolnosti, policija će zaključiti da oni idu na nogometnu utakmicu, ne oni idu u zoološki vrt. Prema tome, vi to ne možete ustanoviti, ova zakonska odredba ne nudi rješenje.
Ako sam dobro shvatio, prof. Smerdel i njegov prijatelj prije 11 g. su išli u zoološki vrt. Hvala lijepa. Druga replika, g. Ćelić.
Zahvaljujem. Pa poštovani kolega Podolnjak, ovdje imamo 3 varijable. Dakle, jedno su sportski navijači, druga je uporaba alkohola i treće je nasilno ponašanje. Slažem se s vama u ovome dijelu dakle čl. 3 st. 1. podst. 3., dakle gdje već protupravno ponašanje ako se detektira 0,5 promila, dakle, to ne znam na osnovu čega je to mišljenje doveden, dakle, pripitost govorimo do 1,5 promil, dakle, pijanstvo je tek od 1,5 promila i tu treba vidjeti, možda pitati mišljenje stručnog društva za alkoholizam jer to nije kao upravljanje motornim vozilom, dakle utjecaj na psihofizičke sposobnosti, dakle navijači su jedna supkultura, postoje tzv. Roligani, to su dakle navijači koji prate dansku nogometnu reprezentaciju, oni vole jako puno popiti, ali nikad nije zabilježeno nikako nasilje. Dakle, odnos alkohola i nasilnog ponašanja nije linearan i treba vidjeti da li je ovo stvarno, ako je osoba mirna, nije ništa napravila, 0,5, čini mi se možda to ipak premalo.
Hvala lijepo. Hvala lijepa. Odgovor, g. Podolnjak.
Zahvaljujem. Pa mislim da bi svi se oko toga mogli složiti, da čista pazite, s obzirom da i zakon dozvoljava da bi uđete sa pivom na stadion, dakle sa alkoholnim pićem manje od 6, je li posto alkohola i možete čak na pojedinim športskim natjecanjima i popiti pivu na onim valjda stadionima koji nisu visokorizični, ja znam kod mene, u mojem gradu kad sam na stadionu, tamo se slobodno pije pivo i nikad nikakvog ekscesa nije bilo. Ja se sjećam 2009. je u prijedlogu zakona bila odredba da bi, nije bilo 0,5 grama po kilogramu, nego je bilo 0,8, 2009., ja sam provjerio u prijedlogu zakona. Zašto se ta granica spustila, ne znam, ali svejedno, kažem. Odredba o određenom stupnju alkoholiziranosti, morala bi ići zajedno sa nekim, nekim protupravnim ponašanjem, bilo kojim ekscesom koji ovaj zakon sankcionira, da bi to bilo povezano i da ni to trebalo tada ... [[Govornik se ne razumije.]] sankcionirati.
Hvala. I sada g. Sladoljev.
Hvala g. predsjedniče. Dakle, u pojedinačnoj raspravi ću iznijeti ono što nisam stigao u ime kluba. Dakle, osvrnut ću se na rasprave i nekih drugih saborskih zastupnika i državnog dakle tajnika i smatram da ove odredbe stvarno nam nisu trebale. Pogotovo što se nije stvorilo suglasje sa navijačkim skupinama. Dakle, stvarno imamo informaciju, s njima sam u kontaktu, oni su podnijeli prigovore u e-Savjetovanju, dakle argumenti koji su odbijeni nisu bili argumentirani. Održavali su tribine, u tribinama grada Zagreba je bila jedna tribina upravo oko ovih izmjena. Na tribini nisu sudjelovali sami navijači nego su sudjelovali i profesori s pravnog fakulteta i sociolozi i pozvani su djelatnici ministarstva i nisu se odazvali, ali kažem oni ne odustaju i bit će nova tribina gdje će ovaj također biti ovaj pozvani djelatnici ministarstva, ja stvarno vjerujem da će se taj dijalog uspostaviti na, na, na, na zadovoljstvo boljeg ovaj zakona. Dakle, ovdje se cijelo vrijeme spominje tih tzv. 0,5 promila, ali treba tako istina reći da, g. Čuraj je to spomenuo, dakle to nisu izmjene ovog dakle zakona, tih 0,5 promila postoji od 2011.g., zajedno su ih izglasali HDZ i SDP i ovaj, tako da mi i da želimo promijeniti ovo što je kolega Ćelić reko stavit na 0,8, mi ne možemo jer možemo mijenjati samo izmjene koje se tiču ovog dakle zakona, ovo što je novo je taj dolazak, znači to je sporno, dolazak i da će se prekršajno kažnjavati ovaj odbijanje alkotesta. Ja moram reći dakle iz prakse, al volio bi to pitati i državnog tajnika da niti jedan navijač, nogometni navijač, tko odbije alkotest, a do sada je mogao odbijati alkotest, ne može ući, nije ušao na sportsko borilište ako odbije, dakle znate kad idemo na utakmicu u Split, dakle zaustave nas na Dugopolju i tamo te pitaju hoćeš li puhati ili ne, oni koji žele puhati ovaj napušu dakle ne znam 0,7 promila, oni su zapravo tada kažnjeni, a ljudi koji ne žele dakle da pušu, oni ovaj ostaju na Dugopolju i njih se tamo dakle čuva za vrijeme utakmice, oni ne ulaze u sportsko borilište, tako da ova zakonska odredba nije trebala jer oni ionako nisu prisutni ako ovaj odbiju ovaj, ja sam se ono malo dao truda, pa sam želio usporediti i europske zakone, dakle drugih zemalja koje su nama možda i slične, evo i evo što se tiče alkohola npr. u Italiji, dakle lokalna uprava i policija odlučuju da li će se točit alkohol na stadionu ili okolici, nema kontrole promila, niti ikakvog ograničenja ako se ne radi prekršaj, dakle ja sam bio na utakmici u, u Milanu sada kad je igrao Dinamo ovaj Atalanta i na ovom trgu di je, di je katedrala, na svim onim kioscima je bio zabranjen dakle alkohol, ali se moglo kupiti alkohol u dućanima, ali na samim dakle ovaj kioscima se nije. Švedska, inače volio bi razbiti kroz ovu raspravu neke mitove o zemljama i ovdje se stalno spominje, nekako stvorio se dojam da su naši navijači najgori ovaj u Europi i bauk tog huliganizma kruži, međutim statistički pokazatelji su sasvim dakle drugačiji, u jednoj pitomoj Švedskoj je bilo slučajeva sa smrtnim slučajevima, dakle u jednoj, dakle i u skandinavskim zemljama, kod nas nasreću niko nije do sada stradao smrtno, jedino ko je stradao smrtno je jedan igrač Zadra, al to je zbog loše infrastrukture, dakle koji je lupio glavom o zid i čudno je da nismo mijenjali zakone u tom smjeru. Dakle u Švedskoj na stadionu se toči alkohol do 3,5%, dakle i redari vas imaju pravo ispratiti sa stadiona ako ste prepijani, nema kazne samo vas odbiju pustiti dakle na stadion, takva praksa vrijedi i za restorane, kafiće, klubove, dakle nema kontrole promila. Što se tiče maskiranja, dakle Italija ima nosi što hoćeš, dakle ako te snimi u prekršaju onda si dakle nadrapao. Švedska, ne smije se maskirati na stadionu, ali nema zabrane posjedovanja predmeta za maskiranje. Dakle, to su neke iskustva, dakle zemalja koji, dakle ono imaju dakle iskustva sa navijačima i ono što je glavno, a vjerujem da je predlagatelj ovaj vidio gdje je pogriješio da stvarno bude precizniji što se tiče tog rađenja nereda na stadionu što se tiče alkohola ili ne, jer mi smo tu sad od državnog tajnika imali ovaj dakle agendu i evo spominjao je primjer Slovačkih navijača, oni su bili, oni su svi bili pijani, ali su bili i dobroćudni i normalno da njih nećemo kažnjavati, al to u zakonu dakle ne piše, dakle engleski zakon dakle postoji dakle ta odredba … [[Govornik se ne razumije]] dakle znači neubrojiv je znači i to, dakle tu treba razlikovati, to koda ne znam MUP kaže mi ćemo, nećemo kažnjavati pijane dakle ljude koji voze automobile ako ne vrludaju cestom, dakle zakon tu mora biti jasan, dakle kažnjavat ćemo samo one koje vidimo da im auto odlazi dakle u krivom smjeru jer oni su u opasnosti dakle za promet, a oni koji su pijani i koji voze ravno njih nećemo kažnjavat, dakle jedan zakon tu mora biti vrlo jasan jer znamo ko je reko ne treba se ovaj držati zakona ko pijan plota, tako da ne bi sigurno trebali ići u ovom smjeru. Dakle, ja stvarno vjerujem da je ova rasprava doprinjela ovaj poboljšanju dakle zakona, neke stvari se neće moći promijeniti, ovdje su se čitali podaci koji nisu vjerodostojni, čitali su se podaci policijski, a ne pravosudni, to treba razlikovati. Ako je policija primjenjivala dakle odredbe zbog ne sjedenja na svojem mjestu ili zbog pijenja tri pive to ne može spadat u istu dakle ovaj branšu kao i ovaj tučnjava, osim toga zna se da statistika dakle nije uvijek vjerodostojna i ne treba baratat nekim podacima, nego točno što se tiče pravosudnih dakle tijela. I ono što je još, jednu koju još mislim nitko nije istaknuo da u ovim odredbama zakona postoji da će dakle pravosudna tijela morat odlučit u roku 8 dana što se tiče izreka mjera zabrane za utakmice i sad ja postavljam pitanje dakle da li će svi drugi predmeti od obiteljskog nasilja od prekršajnih dakle u prometu, da li će svi biti u zaostatku da bi sudovi mogli nekom izreći kaznu od godinu ili dvije godine zabrane a opet kažem, o tome treba razmisliti, izmjena tog zakona jer to troši naše policijske resurse, dakle ne može policajac, dakle moj prijatelj ima zabranu za utakmicu, dobije zabranu zato što je imao više od 0,5‰, dobije godinu i pol zabrane i on se mora javljati kada Dinamo igra u Kurilovcu prijateljsku utakmicu, koja nema nikakve rizične veze, dakle mora napuštati svoj posao a ako nije u mjestu stanovanja onda ide policija provjeravati gdje je on. To je trošenje policijskih resursa, pogotovo kad imamo toliko problema i na granici i mislim da to trebamo. Dakle Englezi imaju zabranu prilaska 2 km oko stadiona, imaju kamere koje prepoznaju lica, ako se tog recidivista snimi, on će biti kažnjen visokom zakonskom kaznom i treba stvarno učiti od zemalja koje su to riješile. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gđa. Strenja, replika.
Zahvaljujem. Kolega Sladoljev, znamo da ste vi žestoki navijač i pripadnika BBB-a i drago mi je da sa tog aspekta ukazujete da zapravo i među BBB-om možda postoji netko tko je mogao biti sugovornik. Ne kažem da ste vi taj s kojim je trebalo bit, to samo sa svog aspekta i saborskog zastupnika, možete ovako analizirati, ali ponovno govorim o tome da je tu trebalo upotrijebiti navijačke skupine kako bismo dobili što bolji zakon. Na ovaj način zapravo imamo neke odredbe koje, desit će se kao i u mnogim drugim zakonima, toliko su rigorozne da se na kraju neće poštivati. Dakle mi ćemo imati ovdje situaciju da će netko imat više od 0,5‰ koji će biti dakle pristat na alkotestiranje a zapravo nije učinio nekakav veći prekršaj osim što je popio te dvije pive, on će biti kažnjen ili će policija svjesno prelazit preko toga i neće poštivat zakon i mi smo doveli do toga kao i u mnogim drugim zakonima, da se zakon neće poštivati. Ja sam uvijek protiv slobodne procjene, slobodne procjene nekoga tko će biti na ulazu i gledat kako će se netko ponašat. Netko je visoko baždaren i može … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] može popiti puno više [[Upadica Radin: Oprostite, oprostite, oprostite.]] a neće svojim ponašanjem pokazivati zapravo [[Upadica Radin: Oprostite, imaju pravo, imaju …]] pokazivati da je pijan. Kako to komentirati?
Gđa. Strenja, dajem si opomenu. Dajem si opomenu, izvolite, odgovorite. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Dat ću si još jednu, gubim pravo govorit, idemo svi doma. Izvolite.
Hvala vam. Dakle, poštovana zastupnice Strenja, potpuno ste u pravu, među dakle navijačima ima pravnika, doktora, liječnika koji nikad nisu imali krivičnu prijavu, koji su zainteresirani i koji su upućeni u suvremene navijačke trendove i stvarno mi je žao, oni su stvarno imali dobru volju. Npr. dakle navijački trendovi su se promijenili, dakle suvremene huliganske skupine, njima je zapravo zabranjeno piti alkohol u sudjelovanju i tučnjavi. Dakle kad su navijači Fenrencvaroša dolazili u Zagreb, dakle dobili su striktnu upotrebu, zabrana alkohola, ne idete na izlet u Zagreb, idete u grad koji ima opasne navijače, nema alkohola u tome. Dakle, oni su zapravo, dakle to se totalno promijenilo ali to više nije isto. Evo g. Radin se bavio navijačima, on to zna.
Hvala. G. Podolnjak.
Da, nadam se da će između dva čitanja ovaj zakon doživjeti značajne izmjene pogotovo oko ovih odredba na koje ukazujemo i oko ove navodnih i stupnja alkoholiziranosti i nadam se općenito korištenja alkohola na športskim natjecanjima jer mi po meni djelujemo ipak licemjerno. S jedne strane dopuštamo unos alkohola, mi dopuštamo konzumaciju alkohola na športskim natjecanjima, možete ga dakle kupiti i to je sve dozvoljeno ali u nekom trenutku ako slučajno imate iznad 0,5‰, slijedi vrlo oštra sankcija. Da ne govorimo o onim dijelovima gdje ste govorili o ložama, gdje se ne pije pivo nego se pije drugi alkohol, gdje sasvim sigurno neće biti nikakvih sankcija i to je ono što zapravo moramo korektno dovesti u red da ne radimo zapravo kontradiktorne odredbe. S jedne strane alkohol da, s druge strane 0,5, sankcije itd.
Vrijeme. Hvala, izvolite, odgovor.
Poštovani kolega Podolnjak, dakle evo primjer. Dakle da su najbenigniji navijači reprezentacije, oni navijači koji najviše konzumiraju alkohol a to su Škoti i Irci. Dakle oni su poznati u navijačkom svijetu kao veseljaci a poznati su po ispijanju alkohola. Ja ovdje ne promoviram alkohol ali želim vam dovest u vezu da alkohol nema veze sa huliganizmom. U Beču šalju mi prijatelji, g. Ćelić je bio na utakmici, dakle tamo se pilo pivu u plastičnim čašama i oni imaju jednu super odredbu da ako vratiš plastičnu čašu, da ti vrati 50 centi i nema uopće smeća u dvorani i dakle u takvim smjerovima mi moramo ići.
G. Jovanović.
Hvala lijepo. Kolega Sladoljev, jedna od poruka koja danas iz ove rasprave mora izaći bez obzira na ovo što vi govorite i dio kolega ističe, da je alkohol štetan. Dakle ne može nijednom rečenicom iz sabornice vezano za ovu raspravu izaći poruka da alkohol ne šteti. Alkohol razara društvo i ni na koji način ne treba pravdati pijenje alkohola. Jednako tako treba voditi računa da se ovaj zakon ne pretvori u zakon 0,5, da se po tom pričom koja danas dominira u sabornici o 0,5‰ zapravo zasjene svi ostali problemi. Prema tome nadam se da će između dva čitanja državni tajnik sa svojim suradnicima pripremiti jedan tekst koji neće izazvati ovoliko rasprava oko teme koja zapravo nije ključna, tih 0,5‰ ne rješavaju ništa. Huligani koji pripremaju huliganske ispade na stadionima, na nogometnim, sportskim priredbama, to rade u potpuno trijeznom stanju i mislim da je to bitno da se spriječi ispadi huligana na stadionima neovisno o ovih 0,5 promila koji zapravo nisu ključni.
Hvala lijepa. Gospodin Sladoljev.
Hvala. Pa da gospodine Jovanović, dakle ja vidim tu neko licemjerje, ja se slažem da je alkohol štetan i da je alkohol veliki problem u društvu koje razara obitelj, a s druge strane imate sponzore Hrvatske nogometne reprezentacije, imate industriju koja stoji iza toga, imate fan zone, imate tu poruku od šampanjaca i onda morate biti dosljedni u svemu tome. Dakle, ova poruka koju mi danas šaljemo sigurno nije da je alkohol zdrav, ali da on nije uzrok problema navijača i huliganizma što zapravo pokazuju statistički podaci i novi trendovi u navijačkom svijetu.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama. Gospodin Nenad Stazić.
Poštovani državni tajniče. Ja u potpunosti shvaćam intenciju vašeg zakona i ja tu intenciju podržavam, ako ne potpuno spriječiti ono barem smanjiti nerede na sportskim natjecanjima. Ali ja mislim da ste vi u pokušaju da riješite taj problem, a taj problem postoji i nije malen, krenuli u posve pogrešnom pravcu ili drugačije da kažem vi ste izabrali krivi alat. Vi hoćete prepiliti dasku i uzeli ste za to odvijač, ali ne možete dasku prepiliti odvijačem morate pilu uzeti da biste prepilili dasku. Vi pokušavate rak izliječiti kamilicom, a kamilica ne škodi, dobro je popiti kamilicu, ali ona neće izliječiti rak, a nasilje, neredi na sportskim terenima su ozbiljna bolest našeg društva, vrlo ozbiljna bolest. Vi to pokušavate napraviti zabranom prekrivanja identiteta, zabranom konzumiranja alkohola, zabranom konzumiranja droge. Pa gledajte, sve te tri mjere su dobre, niko ne može imati ništa protiv bilo koje od tih mjera, ali one nažalost problem riješiti neće. Kada govorimo o neredima na stadionima onda tu imamo dva aspekta, tipično, klasično huliganstvo i govor mržnje odnosno rasizam, javni rasizam. E sada kada je o huliganstvu riječ, zašto vi nećete riješiti zabranom, ne znam, alkohola kao što je rekao kolega Jovanović? Ma njima ne treba alkohol, oni će se potući i trijezni i pijani, pa to je njima posve svejedno. Naime, oni ni nisu došli na utakmicu zbog utakmice, oni su došli se potuć, to je njihov jedini cilj. Kažu tu neki kolege, ti navijači pa to su najveće patriote, pa što je patriotski u tome da drugoga pretučeš, šta tu ima patriotski, da razbiješ nečiji auto, da porazbijaš izloge ko u kristalnoj noći? U čemu je taj patriotizam? Ja taj patriotizam ne razumijem. Znači možda bi pravi alat bio da stvari najprije nazovemo pravim imenom, to nisu navijači, to su huligani. Navijači su navijači na jednu stranu, huligani na drugi, pa se s huliganima obračunajmo kao sa huliganima, bez obzira jel to na stadionu, da li je to u nekakvom narodnjačkom klubu, da li je to na cesti gdje može ići grupa huligana i maltretirati ljude. Unesimo to u Kazneni zakon, Prekršajni zakon ili donesimo poseban zakon o sprečavanju huliganstva pa će se primjenjivati na sve jer ovako se brkaju pojmovi. Navijačke skupine, navijačke skupine postoje samo u nogometu, ja ne znam postoje li u nekakvim drugim sportovima i mi s tim navijačkim skupinama neprestano razgovaramo, neprestano pregovaramo i danas, mislim kolegica Strenja govori, e da se zakon s njima radio on bi bio puno bolji. Koliko god da vi s njima radite, problem ne nestaje, huliganstvo je prisutno. Onda ajmo ustanoviti, pogledajmo činjenicama u oči, u kojim sportovima. Jeste kada vidjeli nerede u teniskom meču, u stolnoteniskom meču u vaterpolu? Bude, ali znate tko u vaterpolu napravi, ovi isti koji dođu na nogometni stadion, to je ta ista grupa, to su bande, to su bande i njih treba tako nazvati, to nisu nikakvi navijači ni navijačke skupine, to su kriminalne bande s kojima ne treba imati milosti u razgovoru. Hokej na ledu, pa to je najsportskiji od svih sportova, pa tamo se navija za protivnički klub ako izvede dobro akciju, pa tamo se plješće svome klubu kada izgubi, a to je sport. U sportu se dobija i gubi. Mi smo tu licemjerni, naša nogometna reprezentacija kada osvoji drugo mjesto napravimo veliki svečani doček, kada nakon 15 dana izgubi sa 5:0 niko ih ni ne pogleda. Pa za mene bi bio sport da im se napravi isti takav doček jer su oni reprezentacija i kada dobe i kada gube, pa to je sport, u sportu se i dobija i gubi, to je smisao sporta i jedino tako možemo odgajati mlade ljude, da tako shvaćaju sport. Kako se s huliganima obračunati? Engleska je tu napravila najviše, povećali su drastično kazne i novčane i zatvorske, ali napravili su treću mjeru koja je najbolja od svih, jednom registrirani takav huligan koji radi izgrede doživotno ne može doći na utakmicu bilo gdje u Engleskoj, a ne da ne smije doći na utakmicu, nego se mora javiti u policijsku stanicu. Znate koliko? Doživotno. To su sada starci, taj zakon je donesen za vrijeme Margaret Thatcher, to su starci pa njima ne pada na pamet više ni sport, a kamoli huliganstvo. Dan danas se moraju javljati u stanicu i mogu biti zadržani do 24 sata tamo. Pa njihovi unuci, njihova djeca pa ne pada im na pamet da izazovu nekakav nered kad vide da će se morati doživotno javljati u stanicu kad god se igra neka utakmica u njihovu gradu. Prema tome, imamo, imamo mislim, neke instrumente imamo, moramo se odlučit za te instrumente i moramo znat ko nam je neprijatelj, nama nisu neprijatelji navijači sportski, nama su neprijatelji huliganske bande. E sad zašto se to uvijek veže uz nogomet, to je zanimljivo, to je, možda bi bilo zanimljivo sociolozima, psiholozima, možda i psihijatrima, zašto u drugim sportovima toga nema, samo uz nogomet, ja ne znam, ja ne znam objašnjenje, pada mi na pamet da je taj HNS čvrsto povezan sa HDZ-om, HDZ njima vlada, a vidjeli smo kakvo je tamo ponašanje, oni kontroliraju potpuno cijeli HNS, a vidjeli smo razinu toga, pa oni ne mogu izabrati predsjednika bez najgorih uvreda između sebe, e pa nećeš razbojniče, pa samo što se nisu potukli. Znate zašto? Zato što je tamo novac, velik novac je tamo, u tom sportu je ogroman novac, pa nema tog novca u, u, u stolnom tenisu i zato i je HDZ stavio šapu na HNS, pa samo zbog novca, da im budu sponzori, da predsjednici organiziraju proslavu rođendana, da ih financiraju, pa zbog toga. I sport je, pogotovo nogomet je duboko politiziran, pa nema nijednog drugog sporta koji je toliko politiziran kao nogomet, pa ajmo nešto napravit da to prekinemo, a to može prekinut samo praksa, da tu, da stranku bilo koju, danas HDZ, sutra bilo koju, maknemo od sporta, da, da ne dopustimo tu kontrolu, e onda ćemo nešto napravit, onda ćemo biti efikasni, ovako nažalost mislim mi se možemo ovako igrati, pokušavati u dobroj namjeri i u dobroj vjeri, tu sam ja sa vama suglasan, sve što može pomoći je dobro došlo, ali stvarni problem mi na ovaj način riješiti nećemo i ne možemo. Hvala vam.
g. Đujić je tražio repliku.
Kolega Stazić, dobro ste primijetili da HDZ vlada HNS-om jednim i drugim, to je ovoga, to je točna konstatacija ovoga i to je svojevrstan problem za RH danas, a ovoga isto ste dobro primijetili da se problem ovim zakonom neće riješiti i da se naselje sa stadiona preselilo u okolicu stadiona, dakle ono to sam govorio u, u, u nekoliko navrata danas, dakle sukobi se dešavaju na benzinskim pumpama, organiziraju se tučnjave i to je istina, tu nema alkohola, tu je, oni trijezni rade košto je reko kolega Jovanović, trijezni rade sukobe i tuče i meni je isto nevjerojatno da policija ne može detektirat ne samo policija, nego i SOA, Sigurnosno obavještajna agencija da ne može znat ko su ti kolovođe i ko su ti kriminalci koji su se i uvukli u navijačke skupine i onda dogovaraju te tučnjave i u biti ugrožavaju opću sigurnost građana o čemu smo govorili i na prethodnoj točki danas.
Odgovor g. Stazić.
Ja sam uvjeren da to policija može i da policija te podatke ima i bez SOA-e, pa danas su kamere postavljene svagdje, pa nije problem nekoga uočiti i detektirati i sad je samo pitanje volje, kako ćete vi prema tome postupati, hoćete se praviti blesavi i pustit ga da, da ponavlja svoje djelo ili ćete donijeti zakon pa mu reći ti lijepo dođi u, u policijsku stanicu i ti nećeš biti, ne ideš ti nikuda, ni na kakve utakmice ti više ne ideš, e onda bismo nešto napravili.
g. Jovanović.
Hvala lijepo. Kolega Stazić, dakle svaki problem koji postoji u društvu rješava se u dva smjera, jedno je represija, drugo je prevencija. Represija kod nas zakazuje, dakle ako vi za dilanje kilo kokaina dobijete uvjetnu kaznu, ako za mlaćenje supruge dobijete uvjetnu kaznu, onda je teško očekivat da će to biti poruka represije koja će biti preventivna, a cilj je prevencija da se nasilje uopće ne dogodi. Prema tome, uz zakon koji mi danas raspravljamo i koji će nadam se do drugog čitanja biti bolji i kvalitetniji treba biti jasan, kazne moraju biti maksimalne, nema olakotnih okolnosti za nasilje, za huligane koji unose nemir za obitelji koje dolaze na stadione sa svojom djecom trebaju biti najveće moguće kazne, a kroz odgoj i za obrazovanje za građansko društvo, kroz odgoj i obrazovanje u klubovima treba stvarati nove generacije koje će u startu biti protiv bilo kakvog nasilja na sportskim terenima.
g. Stazić odgovor.
U pravu ste kolega Jovanoviću i ne zamjerite mi što ću u odgovoru na vašu repliku reći nešto što sam zaboravio reći u glavnoj raspravi, donekle se tiče i onoga što ste vi prije govorili. Radi se o potpunoj zabrani alkohola. Baš na tom hokeju, baš na tom hokeju navijači i jednog i drugog tima ispijaju pivo, oni se tamo nalaze da se nađu na pivu, da se podruže, da, zabrana alkohola na, na stadionima, podrazumijeva i u vip loži, ali di ćete vi sad na, na ovom skijanju zabraniti kuhano vino ili u vip loži alkohol, pa mislim onda dolazimo do apsurda, dolazimo do apsurda, ne mogu se tako stvari rješavati, moraju se malo osjetljivije, mora, mora se to malo bolje sagledati, ne propagira niko ispijanje alkohola na, na sportskim terenima, ne, al ima takvih situacija gdje vi to ne možete izbjeć jer postajete glupi, eto ispričavam se kolega Jovanoviću što ovo nije bio odgovor na, na vašu repliku.
Fala i sada je na redu g. Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče sa suradnikom, danas dobar dio vremena govorimo o širim temama, ja ću samo nabrojati što je prijedlog ovih zakonskih izmjena i dopuna, 4 su zapravo stvari, 4 rečenice o kojima mi ovdje satima raspravljamo, zapravo ne raspravljamo o njima, raspravljamo o cjelokupnom problemu i o činjenici da li je to dovoljna izmjena, da li će to riješiti probleme ili ne, 8-9.g. je postojeći već zakon na snazi, nije ga se već ne znam kolko mandata kojih Vlada, od Most-a, SDP-a, sada HDZ-a pristupilo nekoj korjenitoj promjeni ili iz razloga jer se smatra da je dobar ili nitko nije znao kako bi to drugačije regulirao. Znači, 4 stvari su prvo da je prekršaj osoba koja dolazi na športsko natjecanje pod utjecajem droge, do sad je bio samo alkohol. Druga je da se prekršajna odgovornost utvrđuje ako se netko odbije podvrgnuti ispitivanju alkoholiziranosti, dosad to nije bilo. Treća, po meni ona malo apsurdna, nedovoljno možda regulirana izmjena je ona da osoba je u prekršaju ako ima, a ide na športsko natjecanje, a ima kod sebe predmet namijenjen za prikrivanje identiteta pa onda tek u obrazloženju su navedeno što se točno misli, a ovdje se govori manje-više o tko zna čemu i da se također, utvrđuje prekršajem i pozivanje i poticanje sudjelovanje u tučnjavi ili napadu na druge gledatelje, redare, itd., itd. uništenje dijelova športskih objekata. Evo, to su 4 zapravo izmjena koje mi ovdje danas bi trebali razgovarati, odnosno koji su bili povod ovih izmjena. Naravno da mi trebamo i možemo razgovarati o cjelokupnom problemu. Ja sam iznio i kao prijedlog ili iz prvog čitanja, nadam se da će se uvažiti da se krene u jedan onako, ne općeniti dio definiranja, pa govoreći i o promilima pod kojima bi netko mogao biti smatran pijan ili ne, odnosno pod utjecajem alkohola ili ne jer nije isto, kao što smo čuli, niti voziti, upravljati motornim vozilom niti kretati se kao pješak ili navijač. To ne bi trebalo biti isto i zapravo je zato ideja da, alkoholiziranost bi trebala biti još dodatna otegotna okolnost pri počinjenu određenih prekršaja, protupravnih radnji ili ne daj bože kaznenih djela. Znači da to što netko prije utakmice se sastao sa ekipom u nekom kafiću, vesele se, navijaju, popiju par pića i takvi veseli idu na natjecanje, ne može biti zakonski osnova da oni mogu odgovarati i ja shvaćam intenciju predlagatelja da i nije, to piše u obrazloženju, čuli smo, ali zakonski se to ne vidi. Mi to moramo zakonski definirati jer de facto netko to može zloupotrijebiti. Može se svašta dogoditi i netko može iz nekih razloga nekoga izdvojiti, staviti sa strane, nebitno. Iz bilo kojeg razloga i on ima uporište zakonsko. Ti ideš na utakmicu, popio si, evo ti alkotestiranje, hajde van, ne mora ništa čovjek napraviti, on ima zakonsku osnovu da nekoga udalji sa strane i prekršajno kazni i kasnije goni. Odnosno goni pa kasnije kazna. E, to je ono problem. Što uvijek moramo raditi onaj dio, ne vidimo drvo od šume niti šumu od drveta. Dakle, moramo probati naći jedan bolji način selektivni pristup kako izdvojiti one zbilja koje treba itekako kazniti, koji bacaju ružnu sliku na sve one koji žele normalno navijati, boriti za reprezentaciju, za svoje klubove ili što god, ili uživati samo u tom sportskom natjecanju možda bez nekih navijanja nego samo kao priredbi kao i svako drugo športsko i kulturno, itd. To bi trebao biti cilj, ali onda te itekako kazniti. Da im ne padne na pamet, mi ne možemo donijeti u ovom Saboru ni nigdje drugdje na svijetu zakon protiv budala. To ne postoji. Koliko god bi to netko htio, ne možeš ti nekome objasniti nešto što je. Ali, ima načina kako najbliže možemo doći do toga. Recidiviste, one koji ponovno remete red ili rade nered ili oštećuju, sudjeluju u tučnjavama, svim onim izgredima navijačkim koje već imamo i znamo ih svi. Ne, što je rekao kolega, ni blizu, ali pod kaznenom odgovornošću. Ne da se cijela država mora sramotiti zbog nekoliko onih koji potiču. A alkohol tu kumuje, da, kumuje. Ali onda ga uzmite kao otegotnu okolnost kao takvi kad izazovu, a ne staviti u zakon da se to odnosi na sve jer de facto nisam, ne mogu se sada sjetiti da li se u tim svečanim ložama ili ne, to je šampanjac toči ili neko vino, ali siguran sam da bude, nisam baš puno puta bio, vinovnik takvih stvari, više idem na ove standardne tribine, ali i to de facto dovodi do takvog apsurda. Zar ćemo mi, a to je, ništa sad tu ne govorimo o nečemu da to ne bi trebalo biti, da imate uzvanike i čelnike drugih klubova koji dolaze, itd., gdje se na taj način ugošćuju i suprotni dužnosnici odnosno tih klubova i sad ćemo mi tu, što? Imati dvostruke kriterije. Bez veze. Nepotrebno, apsolutno, treba se znati da ako netko napravi problem, ako je netko napravio neki izgred, prekršaj, sve, onda ako još se utvrdi alkoholiziranost dodatno, ili povećati zbilja tu granicu na 1,5 koliko se medicinski utvrdi pa da kažeš da bi se moglo isključiti, a to apsurd veći što ... [[Govornik se ne razumije.]] danas po ovom zakonu možeš točiti pivo na stadionu, možeš ga piti pa čak i na tribini jer mi nemamo tu infrastrukturu da omogućimo da se to konzumira negdje van tribine jer naši stadioni praktički imaju stepenice i tribinu pa baš nemaju neke prostore za druženje kao što to drugdje, dok ne dođemo do tih infrastrukturnih preduvjeta, nažalost će tako i biti i da zapravo na taj način definirano. Isto kao nošenje nekih, nešto što je za prikrivanje, to može biti sve, a možda biti ništa. Može biti obična majica kojom možeš prikriti glavu i sve, možeš dići kragnu pa si staviti do nosa i što ćemo sad? Ljude da gole hodaju okolo. Mislim, nećemo naravno, to je apsurd, ali po zakonu to ispada da je. Što se sve može koristiti za prikrivanje? Pa mogu ja navući ovo preko gore i evo, ja sam sad maskiran. A što ovi koji se obojaju? Što ćemo s njima? Išara si lice i on je sad prikriven, de facto malo je teže raspoznavanje ako je netko si ... [[Govornik se ne razumije.]] znači to čisto govorim zbog nekih apsurdnosti iz zakona jer ja shvaćam da to nije intencija, ali to mora biti u zakonu, ne može biti ovako kolokvijalno ili što bi se reklo u praksi. Zakon je zakon, zakon je jasan crn i bijel, ne može bit siv, barem slovo zakona ne smije bit, a to što se u praksi događa svašta, to je i dan danas nam svjedoči, tako da evo molio bi samo da se probaju iznaći ta sredstva da se ide u strože, puno strožije kažnjavanje, čak i na Kazneni zakon intervenirat za one kojima se utvrdi opetovano bilo kakvo kršenje zakona, prekršajnog ili bilo kojeg drugog, a da obične ljude ovako koji idu ako su i veseli da to ne znači da sad oni mogu, ne moraju ili da ih neko može ovako pogledat krivo ili da oni se boje nekog pogleda, pa da će ih neko isključit van itd., iskoristiti i zloupotrijebit zapravo to slovo zakona, da se to jasno zna i samo ta distinkcija, a ima sigurno tu prostora da se to kaže, ako to se misli na fantomku nek se napiše ta fantomka ili opis, ili opisno se riješi, a ne nešto drugo, pa kasnije ćemo mi to tumačit šta je, šta nije i tako isto i sa alkoholom, mislim da je to apsolutno normalno i želimo zbilja imati tu nultu toleranciju na nasilje i to moramo i pokazivati, ne može mlad, lud, možeš biti jednom, drugi put već jako teže, treći put nema ti više nitko da ti pomogne jel to više ne može bit slučajno, a imamo kažem iz one statistike koje sam naveo, imamo manje-više petinu ljudi koji uvijek su tu, vrte u istim tim skupinama, u istim tim problemima i oni dolaze ili rješavat svoje frustracije ili se ne znam kako obračunavat s nekim iz nekih možda drugih razloga koji uopće nisu vezani uz samu priredbu, evo zahvaljujem.
Hvala, g. Đujić replika.
Kolega Čuraj, ja se s vama slažem oko ovog vašeg, vašeg prijedloga, u biti prijedlog svih danas ovdje da se još detaljnije propišu, normira se određene situacije koje bi mogle proizić iz ovog zakona i smatram da ovoga je to vrlo bitno, znači kad je u pitanju tučnjava i ovaj dolazak i odlazak sa stadiona da se to malo detaljnije, da se neki apsurdi koji se mogu izać iz ovih propisa izbace van, ali još jednom želim naglasit da u biti bi trebalo možda do drugog čitanja naglasit tu prevenciju i taj preventivni dio kroz sam zakon, kroz možda neke konkretnije, konkretnije mjere.
Odgovor.
Zahvaljujem, zahvaljujem, da mislim da je to konsenzus opći i da apsolutno i svima nama zapravo idemo sa istim ciljevima, dobro je da se o ovome raspravlja, šta će izać na kraju iz ovoga svega to ćemo vidjeti i ono što mi je žao, ne znam, da li se može još ići i dublje možda u neke zahvate izmjena, ali sigurno da sama i intencija predlagatelja i nas svih ovdje koji smo određeno predlagali i izlagali danas je, ide s istim smjerom, s istim smjerom, s istim ciljem, to je sprječavanje nasilja, smanjivanje takvih okolnosti i zapravo da napravimo ta sportska natjecanja kao jednu priredbu u kojoj zbilja ćemo svi biti ponosni kada naš klub, naša reprezentacija ili bilo što drugo ostvare neki rezultat ili barem se dobro takmiči, ovo sve drugo, sva zloupotrebe i traženje rupe u zakonu, to moramo predvidjet, moramo ih anticipirat i jasno i glasno reći ovo ne može, pa makar ljudi i završavali u zatvoru.
g. Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče HS. Kolega Čuraj, danas se namjerno kroz raspravu pokušava nametnut da je ovaj zakon na neki način protiv navijača, što naravno nije točno. Prvo, bilo je u raspravama dobro razlučeno da trebamo razdvojit ono što su navijači, a što su huligani, to je istina, tih huligana je puno manje odnosno beznačajno malo u odnosu na prave navijače i druga stvar koja se ovdje pokušava progurat, a to je da u stvari ovim prijedlogom zakona se zabranjuje praktički alkohol na stadionima, skoro da se ide u tom smjeru sa raspravama. Naravno, zakon je već niz godina na snazi i definiro je da ne smijemo bit alkoholizirani na stadionima, međutim svako od nas je došao, pogotovo ne znam sad kako imamo malo više ovih europskih utakmica gdje bude i puno navijača na stadion, bude 100, 200, 300 policajaca tamo i niko [[Upadica: Vrijeme]] ne primjenjuje nikakve glupe represivne metode protiv nas iako smo popili [[Upadica: Fala]] jednu, dva ili tri piva.
Fala, izvolite odgovor.
Mogu? Nisam čuo. Zahvaljujem. Poštovani kolega, sad ste me podsjetili, zapravo kažete niko nije protiv navijača odnosno da se tu govori da je neko protiv navijača, da je tu neko protiv alkohola na stadionu, pa u konačnici, ja sam čuo da je tu neko i protiv HNS-a, pa čak jednog i drugog, svako govori ono što ga žulja, a mi i upravo ovo što ste rekli imamo već taj zakon na snazi 8-9.g. i 99,9% njihovih odredbi se nije primjenjivalo, ali to ne znači da mi i dalje trebamo imati takve odredbe u zakonu, nego znači zapravo da ih trebamo pojačati i usmjeriti prema onima zbilja koji to zaslužuju, a to je zbilja jedna velika, velika manjina u odnosu na one svi koji žele dolaziti, ja mislim da bi time i povećali zapravo prisustvo odnosno posjećenost svih priredbi i, i športskih pogotovo.
Fala lijepa, sada će završno, završim 5 minuta ispred Kluba zastupnika SDP-a govoriti g. Saša Đujić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, kolegica Sabina i kolege, zaključno u ime Kluba SDP-a još bi jednom potcrto dakle u biti nakon današnje rasprave apeliramo na vas g. Katić da drugog čitanja, evo vidite da u biti ove primjedbe koje imamo su praktički primjedbe gotovo svih oporbenih zastupnika jednake, dakle to je ono oko čega se mi slažemo da je možda sporno i da drugog čitanja to popravite, dakle sporno nam je ova situacija oko alkohola, nije problem, ne uvodi se sada zabrana alkohola, nego se uvodi mogućnost policije da proizvoljno može alkotestirat bilo koga po svojem osobnom nahođenju, bilo koji policajac na stadionu, dakle ubode tebe i kaže ti si taj, sumnjiv si mi i sad da tebi dolazim i bez ikakvog povoda, da ste radili nekakav nered. Dakle, to smatramo da nije dobro i da taj dio treba detaljnije propisati odnosno da treba sankcionirati one koji pod utjecajem alkohola naprave nekakav problem, izazovu tuču ili rade nasilje ili bilo što slično. Smatramo da treba staviti naglasak u kaznenom smislu na recidiviste, oni koji ponavljaju ta djela. Dakle i mi smatramo u SDP-u da treba razdvojiti ovaj dio navijači i huligani jer većina navijača su ono što ime govori, navijači, a ova glasna manjina su huligani koji šalju u javnost ove ružne scene kada se tuku na benzinskim postajama ili naplatnim kućicama autocesta ili na nekakvim dogovorenim borilištima i tu policija treba dati kompletan napor da se to suzbije i tu treba pojačati kazne do maksimalne mjere koliko se može. Dakle, oni koji se uhvate u takvom činu i tu ponove neka djela, treba najoštrije sankcionirati. Druga stvar je također i mi smo se i zalagali u biti da se tučnjava vrati u ovaj zakon kao prekršaj jer po ovom sadašnjem Zakonu o remećenju javnom redu i miru u biti policajcima su bile vezane ruke i ljudi nisu mogli djelovati i mislimo da je to dobro da se vraća, ali samo ovaj dio još propisati detaljnije. Također, želimo staviti naglasak na prevenciju. Dakle, to treba pojačati, tu opet apeliram na vas, dakle vaši kolege iz MUP-a koji se bave ovim pitanjima su mi rekli da 10 g. u MUP-u u ministarstvu imate sistematizirano radno mjesto osobe za navijače, da toga nema na upravama i da to fali jer da se oni u biti, ono što ste vi rekli bave remećenjem javnog reda i mira, a to je širok pojam, tu su onda kod evo, u mom kraju su maškare sada, maškarane zabave, idu, znači policija koja prati rad navijača radi i taj dio. Radi u ugostiteljske objekte, subote, nedjelje, izlaske, dakle to je jedan široki prostor, a smatramo da ovo područje, dakle zahtijeva opet sistematizaciju po tom dijelu, kao što ima krim policija dakle djelatnike za gospodarski kriminalitet, za narkotike, itd., da u ovom odjelu policije koji se bavi ovom problematikom treba biti na nivou uprava osoba koja je specijalizirana baš za taj dio i da onda kroz tu osobu, kroz edukacije, predavanja se preventivno djeluje i prema navijačkim skupinama i da u biti zajedno s njima pokušavaju raditi prevenciju nasilja. Druga stvar, također, da se malo ovaj dolazak, boravak na stadionu preciznije definira ili da barem probate možda malo bolje objasniti što ste pod tim mislili i što tu ulazi u taj dio. Dakle, kako bi npr. izgledalo postupanje nekog policijskog djelatnika u pogledu tih članaka. Druga stvar, treba naglasiti apsolutno da u ovom zakonu podržavamo i da je dobro uvođenje testiranja na droge, smatramo da je to jedan veliki problem i da je dobro da to sada ulazi u ovaj zakon i dobra je ova odredba što se tiče sudova, dakle da u roku 8 dana odnosno ekspresno moraju reagirati po ovim prekršajima i t su dobre stvar. Nažalost ove dvije stvari nam nisu dovoljne da bi mi u prvom čitanju podržali zakon ovako kako izgleda, dakle, rekao sam više ovih negativnih stvari i nadamo se da ćete do drugog čitanja to popraviti. U svakom slučaju, mi smo predali u proceduru svoj prijedlog zakona Kluba SDP-a o sprječavanju nereda na sportskim natjecanjima pa evo, očekujem da ćete ga u ministarstvu isto malo pogledati pa možda od tamo izvadite neka rješenja, ali ako uvažite ove, većinu ovih primjedbi, onda bi do drugog čitanja razmislili eventualno i da podržimo konačni prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Hvala lijepa.
Prijedlog Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima, prvo čitanje, P.Z. 803, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju nereda na športskim natjecanjima i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da iz razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 76 za, 2 suzdržana i 37 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Sada prelazimo na: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina, prvo čitanje, P.Z.E. br. 824.; Predlagatelj je Vlada RH. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Sa nama je državni tajnik u Ministarstvo zaštite okoliša i energetike g. Ivan Milatić koji će imati, pretpostavljam uvodnu riječ. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, uvažena saborska zastupnice i zastupnici. Pred vama se nalazi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina. Predmetni zakon se usklađuje s Direktivom EU 2019/692 EU parlamenta i vijeća o izmjeni Direktive 2009/73 o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnoga plina donesenom 17. travnja 2019. g. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina nastoji se odgovoriti na prepreke dovršenja unutarnjeg tržišta prirodnog plina koji proizlaze iz ostanka primjene tržišnih pravila EU na transportne plinovode koji vode prema 3. zemljama i iz njih. Izmjenama i dopunama ovog zakona nastoji se osigurati da pravila budu primjenjiva na transportne plinovode koji povezuju dviju ili više država članica unutar EU kao i na transportne plinovode koji vode prema trećim zemljama i izvan njih. Na taj način se ostvaruje dosljednost pravnog okvira unutar EU te istodobno izbjegava narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem energetskom tržištu EU, kao i eventualni negativni učinci na sigurnost opskrbe. Nadalje, ovim zakonom se povećava transparentnost i pruža pravna sigurnost za sudionike na tržištu, posebno ulagače u plinsku infrastrukturu i korisnike sustava u pogledu pravnog režima koji se primjenjuje. Isto tako, prijelaznim i završnim odredbama predloženog zakona, određuje se obveza operatoru sustava skladišta plina u području raspodjele skladišnih kapaciteta, opskrbljivačima u obvezi javne usluge. Naime, pravilima korištenja sustava skladišta plina koji donosi operator sustava skladišta plinom, mora se temeljem odredbi ovog zakona izvršiti raspodjela skladišnih kapaciteta prije 1. ožujka 2020. g. te o rezultatima i o tome obavijestiti opskrbljivače u obvezi javne usluge kao i rokovima ugovaranja te načinu prenošenja prava ugovaranja usluge skladištenja. Na taj se način izbjegava pravna nesigurnost i neizvjesnost glede načina zakupa skladišnih kapaciteta od strane opskrbljivača obveze javne usluge u narednoj skladišnoj godini, a sve u svrhu sigurnosti opskrbe plinom u RH. Zahvaljujem na pažnji, hvala.
Hvala i vama. Želi li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Miro Totgergeli ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, pomoćniče ministra sa suradnicima, poštovani saborski zastupnici više nemamo kolegica ovdje, dakle danas raspravljamo o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina koji je raspravljen i donesen u ovom hrvatskom saboru u veljači 2018. godine, a stupio na snagu 3. ožujka te iste godine. Što smo imali 2018. godine? Dakle, tad smo pristupili izradi novog zakona zbog toga što je trebalo uskladiti naše zakonodavstvo sa odredbama Direktive 73 iz 2009. godine iako je bilo već prijašnjim zakonskim rješenjima uvođena ta direktiva, međutim pokazuje se a ju nismo uveli do kraja i da smo imali povrede prava EU i zbog toga smo te 2018. donijeli novi zakon. Tržište plina u RH liberalizirano je još tamo negdje 2008. godine, ali cijelo to vrijeme imali smo reguliranu cijenu plina na način da je odlukama Vlada RH određivala opskrbljivače na veleprodajnom tržištu plina i njegovu poziciju u smislu određivanja potrebnih količina plina, određivanja kapaciteta skladišta plina i određivanja cijena plina. Dakle, izmjenama odnosno tim novim zakonom 2018. godine mi smo to promijenili na način da se sad veleopskrbljivač plina u stvari bira na natječaju i bira ga HERA. Ono što je tad uvedeno to je jedno prelazno razdoblje od 3 godine koje traje do 2021. godine i mi sad sa tim zakonom iz 2018. uskladili smo se sa Direktivnom 73, ali smo ostavili prelazni period u kojem još uvijek nije cijena koju ima veleopskrbljivač na veletržištu, veleprodajnom tržištu plina prema opskrbljivačima koji vrše javnu uslugu nego je ta cijena regulirana sve do 2021. godine. Što se tiče industrije i poduzetništva tu je praktički cijena deregulirana još tamo 2011. godine. Dakle, ovim izmjenama i dopunama sad primjenjujemo Direktivu 692 iz 2019., nismo ju ni mogli 2018. naravno primijeniti kad je tek 2019. donesena. Ono što je dobro da prilikom tih izmjena koje su sad pred nama sve što se uočilo u ove dvije godine se ujedno uz primjenu direktive ide i malo popraviti. Pa se tako nadopunjuju definicije, stavljaju neke dodatne definicije, ali isto tako određuje se isključivo primjena iznosa tarifnih stavki za javnu uslugu opskrbe plinom dok se isto za ostale opskrbe plinom određuje na tržišnim principima. Onda određuje se da se za obavljanje reguliranih energetskih djelatnosti donosi metodologija kako za iznose tarifnih stavki tako i za pojedinačne cijene kao i za sve druge naknade, a ne isključivo samo za naknadu za organizaciju tržišta plina. Također što je vezano i uz direktivu operatoru transportnog sustava propisuje se obveza izrade i dostave HERA-i na odobrenje 10-to godišnjeg plana ali svake 2 godine. Znači on 10-to godišnji plan svake 2 godine dorađuje. Prije je to bilo samo uz zahtjev kad su se trebale mijenjati tarifne stavke za transport plina. Takav pristup je i u elektro sektoru, tako da je to na neki način HERI već skoro pa isti pristup i za plina i za električnu energiju. Regulira se provođenje javnog natječaja i razdoblje na koje se određuje opskrbljivač u obvezi javne usluge u slučaju novog ili proširenog distribucijskog područja. Detaljnije se uređuje postupanje HERA-e radi kontinuiranog održavanja uvjeta na temelju kojih je odabran opskrbljivač u obvezi javne usluge ili zajamčeni opskrbljivač. Za opskrbljivača u obvezi javne usluge određuje se da je dužan naplaćivati isporučeni plin sukladno važećim iznosima tarifnih stavki za javnu uslugu opskrbe plinom te ih na primjeren način javno objaviti najmanje 7 dana prije početka primjene. Uređuje se postupak ovlašćivanja i obveza operatora transport sustava zatim HERA-e i ministarstva nadležnog za energetiku prilikom izmjene produljenja, prilagodbe, obnavljanja ili sklapanja sporazuma o radu transportnog plinovoda s trećim državama. Mi trenutno nemamo takvih plinovoda, ali imamo u naznaci pa je dobro to sad sve posložiti, a pogotovo što je vezano i uz Direktivu EU. Propisuje se organizatoru zatvorenog distribucijskog sustava obveza dostave i ažuriranja podataka obračunskim mjernim mjestima kao i opremanje obračunskih mjernih mjesta za potrebe unosa podataka u registar obračunskih mjernih mjesta. Dodatno se i detaljnije određuju postupci za skladištenje plina za razdoblje od 1. travnja 2020. do 31. ožujka 2021. Preciznije se uređuje područje na kojem opskrbljivač plinom koji je nositelj obveze javne usluge opskrbe plinom kupaca iz kategorije kućanstva na način da se identificira s distribucijskim područjem. Također propisuje se razdoblje za koje agencija provodi natječaj za odabir opskrbljivača u obvezi javne usluge nakon 31. ožujka 2021. godine. Pohvalno je da ste ovaj prijedlog zakona stavili u redovnu proceduru, što znači da imamo dovoljno vremena, s druge strane direktiva koja je iz 2019., sad se već početkom 2020. ide sa izmjenama zakona da se uvrsti u zakonodavstvo RH i ono treće što je pohvalno, da ste i sve što nas čeka nakon ovog prelaznog razdoblja od 3 g. kroz primjenu zakona već sad od skoro 2 g., sagledali i već u ovim izmjenama i dopunama zakona, još to popravili i na neki način pojasnili i na taj način još lakše osigurali taj prelazak koji nas čeka 2021. godine. U razgovoru sa distributerima, očigledno da ovaj period od 3 g. im je dobrodošao, u tom vremenu su se prilagodili ili će se do kraja prilagoditi do kraja tog vremena od 3 g., tako da već u potpunosti znadu što ih očekuje 2021. i spremni su za to. Naravno da klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju. Hvala.
Hvala. Dobro, prelazimo sada na klubove, prvi je g. Hrvoje Zekanović ispred Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika, nema ga, gubi pravo. Drugi je g. Saša Đujić, ima ga i ne gubi pravo. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče što ste mi ostavili moje pravo. Poštovane kolegice, malobrojne ali vas ipak i ovo malo kolega, dakle, Klub zastupnika SDP-a bit će suzdržan po ovom zakonu. Pohvalno je što je tu povećanje transparentnosti i sigurnosti, dakle taj dio pozdravljamo, pozdravljamo ovu regulaciju oko skladištenja, također ima dobrih stvari u ovom zakonu međutim europske direktive, to je dobro da pratite i da se stalno usklađujete ali neke stvari se mijenjaju pet na bolje, žao mi je što u onom zakonu iz 2018. već se odmah nisu neke stvari napravile, a šta je različito od onda do danas, različito je to što je plin poskupio a od 2021. g. bit će opet skuplji i to je ono što treba pripremat naše građane, dakle ne pričamo o gospodarstvu i o distributerima, pričamo o građanima, dakle oni osjete, tad smo vodili raspravu 2018. ovdje oko poskupljenja, oće bit, neće bit, pa su me kolege iz HDZ-a uvjeravale da nema nikakvog poskupljenja međutim to se dogodilo, građani su to osjetili na svome džepu i žao nam je što će se to dogoditi opet i 2021. i to treba govoriti i treba još jednom podsjetit na pokušaj energetske strategije, ne energetske neovisnosti RH, da probate na tome malo više poradit, učinkovitije i kvalitetnije, da sad opet ne ponavljam sve šta bi trebalo, puno smo o tome govorili ali evo još jednom, apeliram na vas g. državne tajniče da se malo više posvetite planiranju energetske neovisnosti RH, ne onako kako ste to napravili u slučaju LNG terminala na Krku nego onako kako to žele naši građani i sukladno prostorno-planskoj dokumentaciji RH, evo hvala lijepo.
Hvala lijepa, g. Đujić. G. Stjepan Čuraj, ispred Kluba zastupnika HNS-a, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovani kolege. Vrlo kratko, naravno klub HNS-a će podržati ove izmjene, zapravo kojim se nastoji osigurati da se pravila primjenjivana na transportne plinove, da koji povezuju dvije ili više država, primjenjuju i unutar EU-a na transportnim plinovodima koji vode prema trećim zemljama. Dakle, apsolutno mislim da ne ponavljam sve ovdje, samo ću neke navesti stavke koje se primjenjuju, di se usklađuje, dakle ono što je dobro recimo da se za obavljanje reguliranih energetskih djelatnosti donosi metodologija kako za iznose tarifnih stavki tako i za pojedinačne cijene kao i sve druge naknade a ne isključivo samo za naknadu organiziranja tržišta plina. Ono što je možda dobro da se uređuje postupanje zapravo HERA-e radi kontinuiranog održavanja uvjeta na temelju koji je odabran opskrbljivač u obvezi javne usluge ili onaj zajamčeni opskrbljivač, dakle kad netko ono što bi rekli, što se mora, imamo tu istu situaciju i sa električnom energijom, da agencija da može kao neka do sada odnosno da će ona biti obvezna provesti natječaj za novog opskrbljivača a ne samo da tu uskače naravno HEP svugdje gdje treba, jel'. Za opskrbljivača u obvezi javne usluge se određuje da je dužan naplaćivati isporučeni plin sukladno važećim iznosima tarifnih stavki za javnu uslugu opskrbe plinom te da ih na primjeren način javno mora objaviti najmanje 7 dana prije početka primjene odnosno ukida se zapravo ograničenje da tarifne stavke moraju biti manje ili jednake trošku opskrbe plinom opskrbljivača, dakle ovdje apsolutno imamo ono da se točno zna koja je to tarifna stavka koja se mora primijeniti. Ono što bi ja volio iskoristiti ovom prilikom sada da opet ne čitam i ne idem sa svim ovim novim izmjenama odnosno više tehničke naravi, da sam ja imao ovdje u aktualnom prijepodnevu pitanje za ministra Čorića, upravo sam naveo kao primjer ovaj Zakon o tržištu plina gdje bi se trebalo možda intervenirati pa ovom prilikom to ponavljam i koristim odnosno ovu priliku koristim da i vama to kažem gdje bi ovim zakonom jamčimo sigurno opskrbu odnosno plina našim krajnjim korisnicima, kućanstvima i tu bi trebali ići u izmjene da propišemo obvezu opskrbljivačima i distributerima upravo radi te sigurnosti povećanja sigurnosti, ne samo opskrbe plina nego i korištenja istoga plina da ugrade detektore ugljičnog monoksida u svoja kućanstva gdje se nalazi trošilo na plin o njihovom trošku naravno. Znači da distributeri podjele trošak sa opskrbljivačima i ugrade detektor ugljičnog monoksida onaj osnovni i ponude mogućnost neke nadogradnje da i građani mogu sudjelovati s nekim bojim modelima koji automatski recimo iskapčaju plin. Jer godišnje bude i preko 30 trovanja, smrtnih slučaja čitamo evo prošlo ljeto je bilo doduše nije riješ o trošilu na plin nego bilo koje trošilo sa unutarnjim sagorijevanjem, na brodu je nekoliko i turista preminulo zbog trovanja ugljičnim monoksidom i to nam se događa pogotovo sada u sezoni grijanja pogotovo što imamo dosta potrošača, kućanstava koji se i griju na plin i da je tu zapravo, obveza bude to svim onim opskrbljivačima i distributerima da dostave i ugrade jedan taj detektor svakom kućanstvu gdje postoji trošilo. Jer na taj način bi se itekako povećala sigurnost i mislim da bi smanjili i broj trovanja, a pogotovo smrtnih slučajeva kao posljedica. Jer mislim da je to jedan život spašen, a i te kako vrijedi. To su zanemarivi troškovi s obzirom na naknade, zanemarivi troškovi s obzirom na cijene i sigurno da taj jedan detektor se može amortizirati kroz duži period korištenja i više godina, da on nije samo kratkoročno. Tako da ja vjerujem da ima prostora u njihovim izračunima i cijenama i da svakog svog potrošača da mogu i taj nivo sigurnosti, ne samo sigurnosti opskrbe, ljudi da imaju plina nego i kad ga koriste da sigurno mogu imati taj nivo detekcije i da s time se spasi već i jedan život, to bi napravilo, to sigurno bi se moglo ovim zakonom regulirati jer on i propisuje prava i dužnosti i obveze i opskrbljivača i distributera i naravno čak i kupaca i da to bude neki novi slijedeći u prijedlogu izmjena i dopuna ovoga zakona da se to naravno i ministar je sam to ovaj prihvatio i proširio na sve trošila koja imaju unutarnje sagorijevanje, dakle ne samo plin, ali ovo bi bilo gro, gro stvari koje bi mogli prevenirati i mislim da to jedan prijedlog koji sigurno bi mogao zaživjeti, trebao zapravo i povećati sigurnost naših građana što bi trebao biti cilj svega, da uz sigurnost same opskrbe imaju i sigurnost korištenja i trošenje energenta. Dakle, završno Klub HNS-a naravno prihvatit će ove izmjene i usklađivanje sa direktivom tako da još jednom apeliram da se i ovaj prijedlog razmotri. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin Miro Bulj, će imati, ne, prvo je gospodin Saša Đujić koji će sada imati pojedinačnu raspravu. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege ono na što ja želim upozoriti u svojoj pojedinačnoj raspravi, to je ova 2021. godina kada izlazimo iz praktički ove regulacije cijene plina odnosno mogućnosti reguliranja određenih cijena plina od strane države, dakle mi zadnjih godina u Hrvatskoj padamo po proizvodnji plina domaćeg onog godišnje, dakle za nekih 10% smo pali lani i preklani, od 2017. do danas godišnje uvozimo više plina nego što ga proizvedemo. I zašto to sada govorim? Jer nakon ove u biti 2021. godine postoji mogućnost da će se u Hrvatskoj dešavati to da naš domaći plin koji se proizvodi u Hrvatskoj praktički kroz distributere izvozimo, a onda kasnije po puno većoj cijeni uvozimo nazad u Hrvatsku i da to plaćaju naši građani. Ja želim ovdje ovoga iako se to već očekivalo i 2018. kada smo donosili ovaj prvi zakon, međutim ovo prolongiranje ovog roka od 3 godine je to spriječilo, sada je taj rok u biti jako blizu i praktički dijeli nas godinu dana od tog trenutka kada bi se to moglo dogoditi i ja evo apeliram na vas ovdje da ovoga probate, probate nešto napraviti u tom pravcu da nam se ne dešava da proizvodimo u Hrvatskoj plin koji onda izvozimo jeftino i ponovo ga uvozimo skupo. Ko što nam se dešava praktički u svim gospodarskim granama i u drvetu, izvozimo drvnu građu po jeftinim cijenama onda uvozimo skupi namještaj itd., tako da evo apeliram na vas u ministarstvu da date jedan dodatni napor po tom pitanju i da pokušamo napraviti ovoga sve da do toga ne dođe i da probamo, ovo je dobro da se regulira unutarnje tržište, dobra je liberalizacija znam da EU diktira određene, određene stvari međutim mislim da ovoga država kroz određene mjere i programe može, može ovoga možda spriječiti taj scenarij koji nas čeka 2021. godine. Također koristim priliku da u svojoj pojedinačnoj raspravi podržim ovu inicijativu kolege Ćuraja oko uvođenja o trošku distributera ovih detektora ugljičnog monoksida. Mislim da je to jako dobra ideja i korisna i mislim da bi evo u tom pravcu stvarno napraviti, evo ja osobno, a vjerujem i moja stranka podržavamo i tu ideju. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Totgergeli je tražio repliku.
Hvala. Kolega Đujić, ja razumijem strah da izvozimo naš plin, a onda taj isti plin uvozimo po skupljoj cijeni, međutim jednostavno u tržišnim uvjetima to je neodrživo praktički. Slično, takav sličan strah se mogao pojaviti kod električne energije, međutim to se nije dogodilo. Dakle, ako netko na tržištu može naći negdje jeftiniji plin, a ovaj koji ima viška plina ga može skuplje negdje prodat, onda će se to dogodit, ali teško da će netko ići uvozit skuplje, ako može negdje na tržištu naći nešto jeftinije. I s druge strane ovo kod 2021., dakle ono što se mijenja i dalje će postojati opskrbljivač na veletržištu plina za one opskrbljivače koji imaju javnu uslugu, koji sad neće odrediti Vlada cijenu, nego će HERA na natječaju praktički dobit tog opskrbljivača veletržišta i tako će biti formirana cijena. I dalje ostaje ona varijanta da opskrbljivači za javnu uslugu [[Upadica Radin: Vrijeme.]] su i do sad mogli kupovati kod drugih plin [[Upadica Radin: Vrijeme.]] međutim su uzimali skoro od vele tog, [[Upadica Radin: Hvala lijepa.]] vele opskrbljivača.
Odgovor, g. Đujić.
A to se moglo dogodit sa električnom energijom, srećom nije se ali ovdje postoji ozbiljna opasnost jer nama pokazuju svi pokazatelji da nam pada proizvodnja plina zadnjih godina, okej, i počeli smo više uvoziti. Dakle, mi do 2017. g. nismo imali situaciju da kada je plin u pitanju, da nam je veći uvoz od izvoza. Taj trend se okrenuo i ja se bojim da kad ovo krene, neće to prodavat domaći proizvođači zato što nego tamo mogu dobit veću cijenu vani a onda ćemo mi ovdje morat kupovat ono što imamo. Mislim toga se bojim, ja na taj dio upozoravam, ne mislim da će tu bit toliko slobodno tržište da će onda ipak vele opskrbljivači odnosno preprodavači u Hrvatskoj, moći kupovat kako hoće nego onaj koji proizvodi će ić to gurat van jer tamo može dobit veću cijenu kao što je sa drvnom građom, dakle puno skuplje ju prodaju u Italiju, oni tamo slože namještaj i prodaju ga, onda ga mi uvozimo. U biti veća je zarada tu, toga se bojim.
G. Čuraj, replika.
Prije svega, hvala na podršci za inicijativu, samo da nešto razjasnimo, vjerovatno mislite što se tiče ovog izvoza jeftinog plina, mislite na naše platforme na moru gdje u Italiju izvozimo plin, to je zato što su oni 50% vlasnici pa oni kako se zove, povlače svoj dio plina za neke, a sumnjam da se igdje događa da mi izvozimo, da ista tvrtka koja je vlasnik, izveze jeftino a kupi ovo, to je malti ne kazneno djelo, ne malti ne, nego kazneno djelo u gospodarskom poslovanju i ono kad govorimo o sigurnosti je onda tema zapravo koju smo mi ovdje imali prije ne znam, godinu i nešto dana, a to je izgradnja LNG terminala. Znači ako mi padamo sa vlastitom proizvodnjom, mi time dajemo s LNG terminalom jednu sigurnost opskrbe na tržištu da ukoliko zbilja cijena plina poraste toliko, da će ona postati itekako fizibilna i da osiguramo onda taj i protok i samo opskrbu naših građana.
Hvala. Odgovor, g. Đujić.
Da, Talijani povlače svoj plin ali to onda u ukupnoj bilanci Hrvatske ispada da mi imamo veći izvoz od uvoza. I još ima tu stvari ali gledajte, nemojte mi LNG terminal na Krku spominjati, to mi je ono, crvena krpa, ovaj plutajući, volio bi da je fiksni i dakle o tome smo već razgovarali, zna g. Milatić kad smo razgovarali zadnji put, jučer, prekjučer, to je pokazatelj gdje opet bez nekog gospodarskog interesa se gura jedan projekt i gradi tamo iako nema nikakvog interese i ekonomske računice da taj plutajući bude u tom obliku tamo kakav je. Uglavnom, treba što se tiče energetske neovisnosti Hrvatske po svim poljima ne samo po plinu, to treba bit nacionalni interes od strateškog značaja i tu država treba djelovati. Mi smo recimo INA-u prodali Mađarima i nažalost šta smo dobili nakon 20-ak godina? Dobili smo to da Mađari recimo su zaputili naše rafinerije i u Sisku i u Rijeci a nauštrb MOL-a i tu nam je u biti propala jedna grana, ne smijemo dozvoliti da nam se to dogodi i sa drugim, ni sa plinom, ni sa strujom ni tako dalje.
Hvala, hvala. Sada je na redu g. Gordan Maras, nema ga, gubi pravo. G. Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem. Malo ću u ovoj pojedinačnoj ipak biti slobodniji u izričaju, govorim u svoje ime. Dakle, šta mi ovdje imamo zapravo onako naj prosto rečeno? Dakle mi reguliramo provođenje javnog natječaja i razdoblje na koje se određuje opskrbljivač. Uređuje se postupanje HERA-e na temelju kojih održavanju tih uvjeta, kontinuiranog održavanja uvjeta na temelju kojeg je opskrbljivač u obvezi javne usluge ili tzv. zajamčeni opskrbljivač, znači oni moraju provesti natječaj. Mi smo imali situaciju da je uprava HEP-a morala potpisati ugovor u kojima zna unaprijed radi upravo korištenja usluge javne opskrbe odnosno zajamčene opskrbe, ugovor na temelju toga što je naložila HERA s kojim oni idu svjesno u gubitak jer je to u interesu RH. To jedno trgovačko društvo ne smije. Ne smije raditi u interesu RH, ono mora raditi u interesu društva i svaka ta osoba mora to raditi, inače sebe dovodi u nezahvalnu situaciju, praktički kazneno djelo. I time zapravo smo imali tu jednu situaciju gdje to može skupština odlučiti, može država kao vlasnik to odlučit, ne smije uprava, nadam se da je to tako i riješeno jer građani moraju biti na prvom mjestu istina, ali moramo znati koja su pravila igre i zato kaže se ovdje da upravo će se za opskrbljivače ovo u obvezi javne usluge određivati, određuje zapravo da je dužan naplaćivati isporučeni plin sukladno važećim iznosima tarifnih stavki za javnu uslugu opskrbe plinom te da ih na primjeren način javno objavi 7 dana ... [[Govornik se ne razumije.]] itd. Dakle odnosno ukida se ograničenje da tarifne stavke moraju biti manje ili jednake trošku opskrbe plinom opskrbljivača. Dakle, upravo to što sam govorio, znači idemo ka liberalizaciji, čuli smo da je 2021. g. kada bi trebalo biti potpuno i mislim da ove izmjene su na tragu toga i da će tu biti neke stvari puno jednostavnije i puno jasnije, zato kažem ovo podržavamo jer ovakve situacije u kojima vi morate nekome nametnuti da radi se praktički, znamo šta je bilo sa INA-om i plinskim biznisom i izdvajanje tog istog plinskog biznisa iz istih razloga, da vi nametnete nekoj državnoj tvrtci zapravo da ona mora jamčiti sigurnost, to nije zadatak te tvrtke, to je zadatak RH i to se treba i trebalo urediti, mislim da na ovaj način će se upravo i to napraviti. Evo zahvaljujem.
Hvala. Dvije replike, g. Đujić.
Hvala lijepo. Kolega Čuraj, sad ste rekli da u biti ne bi smjela država nametat kroz cijenu nekoj tvrtci da radi s gubitkom i da to nije dobro i to proglašavat javnim interesom, ja se mogu složit s vama u tom djelu. Međutim, evo spomenuli ste maloprije u replici meni LNG terminal na Krku u kojem je recimo država u posebnom zakonu rekla da ukoliko tamo bude gubitaka i ne bude se poslovalo pozitivno, da će država to namiriti. E, to se to reklo u tom zakonu. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Je, je. To je tako i imamo taj zakon jedan koji recimo potpuno nelogičan u svemu. Dakle opet još jednom ću ponovit, LNG plutajući na otoku Krku, mimo prostorno-planske dokumentacije i općine Omišalj i županije Primorsko-goranske, mimo volje građana, lex specialis donesen u ovom Visokom domu u kojem se može onda diktirati cijena i uvjeti i gradnja na silu i sve skupa i mislim da to nije dobro i tu se slažemo i drago mi je što se i vi slažete da to se ne bi smjelo dogoditi, plutajući LNG terminal na otoku Krku. Hvala lijepo.
Odgovor.
Zahvaljujem. Nije isto, bilo bi isto kad bi država onda namaknula razliku u cijeni plina HEP-u, e onda bi bilo isto. Znači ka bi država iz svog proračuna podmirila razliku kao što je to što ste rekli sa LNG-em, e onda je to isto. LNG pitanje nije pitanje fizibilnosti, pitanje je cost benefita. Znači pitanje opskrbe i sigurnosti opskrbom plina jer se ne može na tržištu, niko nema čarobnu kuglu da kaže da će ovakva kakva je sada situacija i cijela plina biti slijedećih 20 ili 10 godina. A mi smo dužni našim građanima omogućiti tu sigurnost. Ne samo građanima nego to je i tok dobavni za cijelu Europu i time mi postajemo jedan od ne samo onako sa strane nekih posmatrača nego od aktera u energetskom sustavu Europe koji sigurno u datom trenutku će imati svoju ulogu i zato je to bitno, radi te dugoročnosti i sigurnosti a to ne može se mjeriti nekom računicom plus ili minus.
G. Totgergeli.
Hvala. Pa ja bi se ustvari osvrnuo na one detektore koje ste spomenuli dok ste govorili u ime kluba na prvu, naravno da to ovako izgleda zanimljivo i mislim da tu nije uopće u pitanju cijena iako na veliki broj i to je značajno distributeri ali s obzirom da je jednom pa o tom potom. Mislim da je tu na kraju veći problem, s obzirom na broj i kakve mi imamo distributere, dakle ne radi se o jednom distributeru na području cijele Hrvatske nego ne znam, 33, 34 distributera, ima ih i malih, različitih, oni bi ustvari imali problem šta sa tim detektorima kad on nešto signalizira, kud s tim, ako je to neki samo zvuk međutim, šta uopće, na koji način da to funkcionira i šta da taj distributer napravi u tom slučaju kad recimo se to događa negdje u noći, nikoga tamo u njegovim kancelarijama nema jer oni nemaju obvezu dežurstva kao neki dispečeri, kao što je to recimo u HEP-ovim dispečerskim centrima.
Hvala. G. Čuraj, odgovor.
Dakle, prijedlog je da podijeli se trošak između distributera i opskrbljivača. Što se tiče samog aparata, on je zapravo u onom najosnovnijem modelu, daje zvučne signale, alarmira ukućane, ne distribucijski centar nego ukućane, daje detektirana količina plina, on se najčešće postavlja blizu trošila da odmah na prvu kad se još nije proširilo, da to uzbudi da li usred noći probudi jer najčešće se smrtni slučajevi događaju, pošto taj plin je bez okusa, mirisa, uopće se ne može detektirati, da oni vide da nešto nije u redu, da zatvore plin i izađu van i zovu sve nadležne službe. To je ono, osnovni smisao. I mislim da s time bi mogli kad bi se taj trošak i podijelio, da bi s time zbilja dobili jednu veću sigurnost naših građana i prevenirala se sve daljnja trovanja odnosno i nažalost smrtne slučajeve a sa ciljem zapravo i onime što je navedeno u ovom zakonu, u početnim člancima, da su sigurnost naših građana odnosno samih kupaca.
Hvala lijepa. G. Ivan Lovrinović, nema ga, gubi pravo. I sada na kraju g. državni tajnik Ivo Milatić dat će završnu riječ.
Hvala g. potpredsjedniče, uvaženi saborski zastupnici. Zahvaljujem se na raspravi u vezi ovoga zakona i osvrnuo bi se malo na ove nekakve teme i teze o kojima je bilo riječi. Znači kada je g. Đujić u ime kluba spomenuo kako smo 2018. nismo dobro riješili pitanje plina odnosno tržišta plina i svega ovoga što je tema ovoga zakona, tu se nikako ne bi složio, ja bi samo okrenuo tezu. Trebalo bi reći, vi ste uspjeli dogovoriti sa Europskom komisijom da suprotno direktivi koja nas je tjerala da 2018. moramo deregulirati tržište i prepustiti formiranje cijene plina tržišnim uvjetima, mi smo uspjeli da imamo regulaciju do 2021. i da je, točno je ovo što ste sada raspravljali vi i g. Čuraj, da je država svojom voljom odlučila da jednostavno obzirom da se na natječaju za ovlaštenog veletrgovca nije javljao nitko, da jasno državna agencija koja je jedina neovisna, to dala u zadatak HEP-u koji je opet državni i koji je onda taj teret regulacije podnio na sebe i onda bi ja molio da se ovdje kaže, to je Vlada i Hrvatski sabor u kojem ste jasno i vi sudjelovali i svi zajedno, izglasali ste zakon koji je omogućio hrvatskim građanima značajne uštede u njihovim budžetima jer nisu plaćali plin koji bi objektivno bio skuplji nego što je sada zato što je on reguliran. Vi morate znati da smo mi u cijeni plina sada oko 40% jeftiniji nego europski prosjek. Znači to je nešto što je dobro u našoj zemlji, da je cijena plina 40% jeftinija nego europski prosjek, jednu stvar, točno je da je bilo došlo lani do male korekcije cijene plina koju usred svih tržišnih i ostalih situacija se dogodila ali evo mogu najaviti da temeljem novog zakona za kojeg se nadam da će vrlo brzo u drugom čitanju biti usvojen, mi ćemo imati sigurno za 1% jeftiniji plin u ovoj godini, znači od 1. 4. do kraja godine, što znači negdje 40-ak kuna godišnje za prosječnog kupca što nije nešto strašno ali najvažnije je da plin ovu godinu poskupiti neće nego će biti za nijansu jeftiniji. Kada se govori o tezi da mi više izvozimo, više uvozimo. To je bespredmetna teza, moramo znati da je plin burzovna roba. Znači burzovna roba je roba koja ima svoju burzovnu cijenu neovisno da bi se teoretski cijeli hrvatski plin izvezo i ponovno uvezo neki drugi plin za potrošnju, to apsolutno nema nikakve veze sa formiranjem cijene plina. Znači cijena plina se formira na temelju referentnih cijena na burzama i to najbližim Baumgartner i ostali i prema tome se formira cijena plina u RH i kada se deregulira situacija, tako će se i dalje formirati cijena plina, znači nije to da li mi sad, ja bi volio, tu se s vama apsolutno mogu složiti da danas kada proizvodimo negdje oko 0,4, 0,5 BCM-a na Jadranu i ostalo u kopnu, negdje oko milijardu i sto, 1,1 milijarde kubika proizvodimo u Hrvatskoj a trošimo tu negdje do 2,5 milijarde, ja bi isto bio sretan da smo u 2008. i 2009. kad smo proizvodili 3 milijarde a trošili isto 2,5 milijarde ali to je činjenica tako kako je i zato smo i kroz ... [[Govornik se ne razumije.]] ugljikovodicima pokrenuli nekakve stvari, nekakva bušenja su tu prisutna i jasno da ne očekujemo neke spektakle u smislu nafte ali očekujemo u smislu plina da bi se mogla dogoditi neka otkrića. Što se tiče ovih detektora, ovo je jako dobra ideja i samo mislim da ona nije tema opskrbljivača. Koliko znam iz vremena kad sam bio načelnik, mislim da Zakon o dimnjačarstvu još nije u Hrvata donesen, ali postoji Zakon o komunalnom gospodarstvu koji je po meni dobar zakon u kojeg bi se ovo što je po meni jako interesantno i dobro, bi bilo dobro ugraditi jer u konačnici to bi ustvari dimnjačari trebali imati u svojoj zakonskoj obvezi da ugrađuju odnosno da su dužni građani koji imaju atestirani bojler odnosno bilokakvo izgaranje, imati taj i mislim da bi se to tu moglo javiti, napraviti a vašu inicijativu svakako ćemo prokomentirati malo sa Ministarstvom graditeljstva i prostornog uređenja koje je zaduženo za takve stvari ali nemamo ništa ni protiv da bi se u nekim budućim propisima i našim energetskim to možda provuklo ali mislim da bi bilo to najpametnije tako. Šta se tiče teze, opet se moram vratiti na LNG. Kada govorite kako je plutajući LNG neisplativ i zagovarate fiksni LNG, sve računice koje se stave na papir, govore da fiksni LNG je bar 40, 50 a možda i više posto skuplji, govorimo u ovim kapacitetima kao i plutajući, od plutajućeg. Ako govorite stalno tezu da je to totalni gubitak, znači da bi tu onda bio još veći gubitak tako da to mislim da tu oko plutajućeg LNG-a bi svakako trebalo biti pri stavu da je to dobro i ono što je g. Čuraj napomenuo, tu je prije svega plutajući LNG i LNG je dobar za budućnost, to vam je ono kao da imate jedan osigurač, jednu FID-ovu sklopku koja će jednostavno u momentu kada netko podivlja u smislu cijena sa sjevera, biti ta koja će njima vječito biti prijetnja da će se uključiti ju. Znači to je nešto gdje država mora isprsiti svoj novac i EU također da bi znači i za EU i za Hrvatsku osigurali jednu dodatnu sigurnost i sjećam se, radio sam u ministarstvu koje je gradilo autocestu i nisam mogao nikako shvatiti da su neki veliki umovi u prometu tada govorili kako je to totalni promašaj, kako je to skupo, kako je to ovo, kako je to ono, a danas da nema te autoceste, ne bi se mi hvalili sa 20% BDP-a u turizmu i ne bi ja što naša kvaliteta života je bila takva kakva je. Tako da sam ja uvjeren da LNG je dobra stvar, ovaj zakon je također dobra stvar zato što će on omogućiti da na jedan bezbolan način prijeđemo na deregulirano tržište a šta će se dogoditi tada, isto ono što se dogodilo kad se deregulirala struja, isto ono što se dogodilo kad se deregulirala prodaja naftnih derivata odnosno benzina i dizela i ostaloga, ništa se spektakularno neće dogoditi, cijene podivljat neće, tržište će odraditi to na svoj način, Hrvatska hvala bogu ima dovoljno plinskih poduzeća koja će itekako u svom tržišnom natječaju imati dobru kompeticiju tako da smo mi uvjereni da je ovaj zakon dobar okvir za to i da naši građani neće doživjeti neko spektakularno povećanje cijene, da će ono bit u nekim nijansama, očito će biti ali činjenica je da jednostavno cijena će biti ona koja je objektivno moguća sa sigurno će biti jeftinija nego što je prosjek Europe jer mi jednostavno imamo takve parametre i takve situacije da možemo imati jeftiniji plin jer imamo fala bogu dovoljno svoje proizvodnje i dobre dobave pravce. Eto toliko od mene, hvala lijepa.
G. Đujić je tražio repliku.
G. Milatić, neću ulazit sad u raspravu LNG terminala na otoku Krku, to puno govorimo, pogotovo vi i ja stalno u ovom Viskom domu tako da ja znam vaše stavove, vi znate moje i nećemo se tu složiti nikako tako da, ali dobro je da razgovaramo. Ali želim se osvrnuti na ovaj vaš dio kako u biti ste rekli da bi vas trebalo pohvaliti jer ste prolongirali deregulaciju tržišta do 2021. i to je uspjeh. Gledajte, nije to uspjeh ni rješenje problema. To je odgađanje jednog problema, dobro je da se odgodi uvijek ali gledajte 2021. g. je tu i sad zašto mene to brine, brine me zato što će tad bit SDP na vlasti sa svojim koalicijskim partnerima i onda će poskupjeti cijena plina i onda ćete opet, ne vi, vi ste uvijek s nama, nego HDZ će onda govorit da mi kad dođemo, dižemo cijene i rušimo plaće i mislim da to nije u redu i zato želim na to skrenut pozornost. Ako je sada cijena 40% ispod europskog prosjeka, onda postoji opasnost da cijena plina skoči 40%. Možete mislit šta će HDZ raditi ako za vrijeme SDP-ove Vlade [[Upadica Radin: Vrijeme.]] ode cijena plina gore a to su nam oni pripremili i zato danas treba o tome govoriti da [[Upadica Radin: Vrijeme.]] evo, evo, zadnji sam pa je gotovo [[Upadica Radin: I cinizam ima svoje vrijeme isteka.]] Pa optimizam neka kraja. ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] To je zato jer je HDZ to prolongirao.
G. Đujiću, isteklo je vrijeme [[Upadica Đujić: Pa šta ćete mi dat, drugu opomenu i zabranit govoriti?]] Neću vam dat drugu opomenu, neću vam dat ništa nego ću vas molit samo da sjednete [[Upadica Đujić: OK, hvala vam potpredsjedniče.]] Hoćete odgovoriti?
Uvaženi saborski zastupniče Đujić, znači neće poskupiti toliko koliko ste vi zaključili a već, meni je drago da vi računate sa mnom i u idućoj Vladi, znači ja ću to suvereno ovdje, vjerovatno i sa potpredsjednikom Sabora pokušat vama objasnit kako taj prijelaz nije bio toliko veliki i ja se nadam da će to građani shvatiti.
I posljednji replikant je g. Čuraj, izvolite.
... [[Govornik se ne razumije.]] hvala vam lijepo. Dakle zašto sam govorio o obvezi distributera za ovaj prijedlog? Pa to sam zapravo izašao i proistekao iz obveza koje govore o Zakonu o zapaljivim tekućinama i plinovima. Tamo je navedeno da su zakonske obveze operatora distribucijskog sustava čime zapravo odgovornost distributera prošla je na ispitivanje ispravnosti i nepropusnosti same plinske instalacije i na plinska trošila i dimnjake. Prevedeno, oni ne da su odgovorni za ono što dolazi, nego i za ono što se priključuje na plin, štednjak. Bilo što drugo. tko to priključuje? Ljudi sami, neki majstori. A po ovom zakonu oni bi trebali iskopčati plin ako utvrde neispravnost samo to ne mogu ali iz toga ako već tu smo tako stavili u tom zakonu, onda ovo za detektore je najmanji problem i onda zbilja možemo ... [[Govornik se ne razumije.]] Sada ne kažem da je ovo dobro možda rješenje u zakonu ali Zakon opskrbe električnom energijom to nema nego odgovoran je majstor koji postavlja osigurače a ne HEP-ODS. Hvala.
Hoćete odgovoriti? Ne. Hvala lijepa, zaključujem raspravu i sada … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] A dobro, zaključujem raspravu i sada imam privilegiju informirat pojedinačno i poimenično, jel da, g. Čuraja, g. Bulja i g. Đujića što ćemo radit sutra. Sutra ćemo u 9 i 30 započeti sa Prijedlogom Zakona o sigurnosti i interoperabilnosti željezničkog sustava. a druga točka će biti Prijedlog Zakona o pružanju informacija o multimodalnim putovanjima. To je sve. Ugodna večer i hvala lijepa. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Molim? [[Upadica Bulj: Samo to za kraj?]] Ugodna večer [[Upadica Bulj: I vama.]] Snađite se sami oko ostaloga. SJEDNICA PREKINUTA U 18,28 SATI
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina, prvo čitanje, P.Z.E. broj 824, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu plina i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 34 suzdržana donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici u ponedjeljak 27. siječnja obilježava se Međunarodni dan sjećanja na žrtve holokausta. Na taj dan cijeli svijet odaje duboko poštovanje žrtvama nacističkog progona i genocida nad židovskim narodom, ali i svim žrtvama nacističkih i fašističkih režima tijekom Drugog svjetskog rata. S posebnim pijetetom sjećamo se i svih preživjelih žrtava holokausta i njihovih obitelji. Tim povodom smo jutros na Židovskom dijelu groblja Mirogoj ispred skulpture Mojsija položili vijenac uz sudjelovanje predsjednika Židovske vjerske zajednice Bet Israel u Hrvatskoj gospodina Aleksandra Srećkovića, predsjednika Židovske općine Zagreb gospodina Ognjena Krausa i rabina Židovske vjerske zajednice Bet Israel Kotela Da-Dona. Poštovane zastupnice i zastupnici ove godine obilježava se 75 godina od oslobađanja Nacističkog koncentracijskog logora Auschwitz. Ovaj logor smrti, terora i okrutnosti simbolizira i sva druga mjesta na kojima je izvršen genocid nad židovskim narodom, ali i sustavno istrebljivanje drugih neželjenih skupina za vrijeme nacističkih i fašističkih režima i u kojima je izvršen zločin nad 6 milijuna nevinih osoba čija je jedina krivnja bila prema monstruoznoj nacističkoj ideologiji različitost u odnosu na odabrane. RH na najvišoj razini sudjeluje u obilježavanju ovog događaja. Predsjednica republike sudjelovala je jučer u Jeruzalemu na 5. svjetskom forumu o holokaustu pod pokroviteljstvom predsjednika države Izrael, a predsjednik Vlade RH sudjelovat će u ponedjeljak u Poljskoj zajedno sa ostalim šefovima država i vlada na službenom obilježavanju oslobađanja logora Auschwitz. Danas kada obilježavamo ovaj događaj trajno se obvezujemo da nećemo nikada zaboraviti holokaust i sve njegove žrtve poimenično, ali i sve one hrabre ljude koji su odupirali nacističkim i fašističkim režimima i pomagali pripadnicima židovskog naroda među kojima su za sada iz Hrvatske 118 pravednika među narodima. Kao država s bolnim povijesnim iskustvom totalitarno zločinačkih režima, danas se sjećamo i odajemo pijetet pripadnicima židovskog i drugih naroda ubijenih tijekom ustaškog zločinačkog režima kao i njihovim obiteljima. Danas također prihvaćamo odgovornost da ćemo učiniti sve da spriječimo antisemitizam, rasizam, ksenofobiju i diskriminaciju u našim društvima i da ćemo trajno promicati demokratski ideal poštovanja svakog čovjeka s njegovim neotuđivim dostojanstvom. Poštovane zastupnice i zastupnici već nekoliko godina u Europi i šire vidljiv je porast govora mržnje i zločina iz mržnje, rasizma, ksenofobije i netolerancije prema manjinama i drugim osjetljivim skupinama uključujući Židove. Taj rastući antisemitizam bez obzira na kojem ekstremnom političkom ili vjerskom usmjerenju, ideologiji ili uvjerenju počiva, u suprotnosti je s temeljnim vrijednostima i poštovanjem ljudskih prava na kojima počivaju demokratska društva i prijetnja je miru, slobodi, pluralizmu i demokraciji. Stoga su brojne europske institucije donijele dokumente u kojima pozivaju države na promicanje svijesti o potrebi prevencije i kontinuiranog suzbijanja antisemitizma. Na tim temeljima kao i na svojoj ustavnoj obavezi da jamči svim pripadnicima nacionalnih manjina među kojima i Židovima ravnopravnost i ostvarivanje svih prava u skladu s najvišim demokratskim normama Hrvatska se pridružila 2005. godine Međunarodnom savezu za sjećanje na holokaust. Glavna zadaća saveza je promicanje trajnog sjećanja, istraživanja, učenja i izobrazbe o holokaustu njegovim uzorcima i posljedicama posebno među mladima, ali i promicanje svijesti o potrebi borbe protiv svakog oblika antisemitizma. U tom svijetlu te vodeći se činjenicom da velik broj osoba, a posebno mladi nisu dovoljno upoznati o tome što je holokaust ili ga negiraju članice Međunarodnog saveza za sjećanje na holokaust usvojile su 2016. radnu definiciju antisemitizma. Time su potaknule sve države da koriste ovaj dokument kao korisnu smjernicu i pedagoško sredstvo u podučavanju o holokaustu, ali i o svakodnevnom radu različitih vladinih i nevladinih institucija radi prepoznavanja i djelotvornije borbe protiv suvremenih oblika antisemitizma. U povodu Međunarodnog dana sjećanja na žrtve holokausta te promicanje rada Međunarodnog saveza za sjećanje na holokaust, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora donio je na svojoj 59. sjednici održanoj 23. siječnja ove godine zaključak kojim potiče institucije RH i organizacije civilnog društva na promicanje radne definicije antisemitizma koja glasi. Antisemitizam je određeno poimanje Židova koje se može iskazivati kao mržnja prema njima, kao i usmena, pismena i fizička izražavanja koja su usmjerena prema Židovima ili nežidovima i/ili prema njihovoj imovini, ustanovama židovske zajednice te židovskim vjerskim objektima. Sada vas poštovane zastupnice i zastupnici pozivam da minutom šutnje odamo počast svim žrtvama holokausta koje zauvijek moraju ostati u kolektivnoj svijesti čovječanstva kako se ti zločini više nikada ne bi ponovili. - Minuta šutnje – Neka im je vječna slava.