Dame i gospodo delegati, poštovani gosti, nastavljamo sa 39. sjednicom Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i Agencije za poštanski saobraćaj Bosne i Hercegovine, Savjet nacionalnih manjina BiH, Odbor za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH, Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine i predstavnici međunarodnih organizacija u Bosni i Hercegovini koji redovno prate rad našeg Doma. Sjednici prisustvuje 15 delegata - 5 iz bošnjačkog, 5 iz hrvatskog, 5 iz srpskog naroda. Delegat Sead Kadić uputio je pitanje u pismenoj formi ministru bezbjednosti Bosne i Hercegovine koje je proslijeđeno ministru. Delegat Mario Karamatić dobio je odgovor na delegatsko pitanje koje je postavio na 33. sjednici Doma naroda. Pitam ih sada, pitam sad kolegu Karamatića da li je zadovoljan dobijenim odgovorom? MARIO
/nije uključen mikrofon/
Gestikulacijom stavlja do znanja da nije, zbog stenograma ovo govorim, da nije zadovoljan. Hvala. Za nastavak 39. sjednice predlažem sljedeći izmjenjeni Dnevni red 1. Usvajanje zapisnika sa 37. i 38. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Zahtjev Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 02- 02-1-629/18, od 12.03.2018. godine; 3. Zahtjev delegata Halida Genjca za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u 2 skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 02-02-1-1028/18, od 20.04.2018. godine; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti lica koja prijavljuju korupciju u institucijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje) – predlagač: delegati Bariša Čolak, Halid Genjac i Darko Babalj, zakon broj: 02-02-1-2687/17, od 22.11.2017. godine; 5. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: delegati iz Kluba hrvatskog naroda Ljilja Zovko, Bariša Čolak, Zdenka Džambas, Mario Karamatić i Martin Raguž, zakon broj: 02-02-1- 794/18, od 21.03.2018. godine, razmatranje po skraćenom postupku, u skladu sa članom 123. Poslovnika Doma naroda, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 6. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o nezavisnim i nadzornim tijelima policijske strukture Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1752-4/17, od 14.11.2017. godine; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima BiH (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-697/18, od 07.03.2018. godine, 8. Prijedlog zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-377/18, od 23.03.2018. godine; 9. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-205/18, od 26.03.2018. godine; 10. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine, broj: 02-02-1-1830/17, od 28.03.2018. godine; 11. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, broj: 05/1-50-19-273/18, od 25.01.2018. i Plan rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, broj: 05/1-50-13-26-39-12/17, od 21.12.2017. godine; 12. Izvještaj o radu i Finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj za 2017. godinu, broj: 01,02-16-1-587/18, od 26.02.2018. godine; 13. Izvještaj o radu Privremene zajedničke komisije za izradu prijedloga izmjena i dopuna poslovnika Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50-19-683/18, od 07.03.2018 godine; 14. Izvještaji o radu komisija Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu: a) Izvještaj o radu Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu, broj: 02/1-50-6-259/18, od 24.01.2018. godine, b) Izvještaj o radu Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu, broj: 02/2-50-6-259/18, od 25.01.2018. godine, v) Izvještaj o radu Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu, broj: 02/3-50-6-259/18, od 26.01.2018. godine; 15. Izvještaji o radu zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu: 3 a) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH, broj: 03/1- 50-19-2975/17, od 15.01.2018. godine, b) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj, broj: 03/3- 50-14-9-16,2/18, od 16.01.2018. godine, v) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za evropske integracije, broj: 03/4-50-14- 253/18, od 24.01.2018. godine, g) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za administrativne poslove, broj: 03/5-50- 14-11-253/18, od 15.02.2018. godine, đ) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ljudska prava, broj: 03/6-50-14-253/18, od 20.03.2018. godine; 16. Izvještaj o radu Savjeta nacionalnih manjina Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, materijal broj: 05/7-50-19-555/18, od 21.02.2018. godine; 17. Izvještaj o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-50-19-565/18, od 22.02.2018. godine; 18. Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, akt broj: 05/6- 50-19-608/18, od 26.02.2018. godine; 19. Godišnji izvještaj o primjeni Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH za 2017. godinu – podnosilac: Zajednička komisija za ljudska prava, broj: 01,02-50-19-788/18, od 20.03.2018. godine; 20. Prijedlog državne strategije za nadzor nad opojnim drogama, sprečavanje i suzbijanje zloupotrebe opojnih droga u Bosni i Hercegovini za period 2018 – 2023. godine – podnosilac: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-04-649/18, od 02.03.2018. godine; 21. Prijedlog odluke o potvrdi Odluke Predsjedništva Bosne i Hercegovine o postavljenju profesionalnih vojnih lica na formacijska mjesta generala u Ministarstvu odbrane i Oružanim snagama Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-34-1- 564/18, od 21.02.2018. godine; 22. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grant sredstvima između Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice Bosne i Hercegovine i Ministarstva inostranih poslova Kraljevine Norveške za unapređenje bezbjednosti žena i odgovora na rodno zasnovanu diskriminaciju i nasilje u BiH (BHZ-16-0004), broj: 01,02-05-2-557/18, od 21.02.2018. godine; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Izmjena i dopuna (iz 2016. godine) Konvencije o radu na moru (MLC) iz 2006. godine, broj: 01,02-05-2-719/18, od 09.03.2018. godine; 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola iz 2014. godine uz Konvenciju Međunarodne organizacije rada o prisilnom radu iz 1930. godine, broj: 01,02-05-2- 720/18, od 09.03.2018. godine; 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o saglasnosti za uvećanje zajma i prihvatanju uvećanja obaveza prema Ugovoru o garanciji (Banja Luka - Doboj - faza 1) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj i Ugovora 2 o amandmanu na Ugovor o zajmu, potpisan 26. aprila 2012. (Banja Luka - Doboj - faza 1) između JP Autoputevi Republike Srpske Banja Luka i Evropske banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-818/18, od 23.03.2018. godine; 4 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana na Sporazum o grantu između Razvojne banke Savjeta Evrope i Bosne i Hercegovine u vezi s Regionalnim stambenim programom i drugim potprojektom u okviru Državnog projekta stambenog zbrinjavanja u Bosni i Hercegovini, broj: 01,02-05-2-783/18, od 20.03.2018. godine; 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju Programa aktivnosti prekogranične saradnje Bosna i Hercegovina – Crna Gora 2015 - 2017. za 2016. godinu između Evropske komisije, Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore, broj: 01,02-05-2-789/18, od 20.03.2018. godine; 28. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 3 na Ugovor o finansiranju, zaključen između Evropske investicione banke, Bosne i Hercegovine i Federacije Bosne i Hercegovine dana 15. jula 2008. u Sarajevu i 18. avgusta 2008. godine u Luksemburgu i naknadni amandman na Ugovor / Vodovod i kanalizacija u Federaciji BiH - Fi 24.569 (Ugovor o finansiranju) potpisan 21. avgusta 2017. godine u Luksemburgu, 8. septembra 2017. godine i 12. septembra 2017. godine u Sarajevu, broj: 01,02-05-2-925/18, od 10.04.2018. godine; 29. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i Evropske investicione banke i JP Autoputevi Republike Srpske – Autoput Banja Luka - Doboj, broj: 01,02-05-2-1041/18, od 24.04.2018. godine; 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o saradnji između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije u procesu pristupanja Evropskoj uniji, broj: 01,02-05-2-1068/18, od 26.04.2018. godine; 31. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Posebnog sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, koje zastupa Direkcija za evropske integracije BiH, i Švedske, koju zastupa Švedska agencija za međunarodnu razvojnu saradnju, o podršci Direkciji za evropske integracije, broj: 01,02-05-2-1102/18, od 03.05.2018. godine. Ovo je bio usaglašeni prijedlog dnevnog reda Kolegijuma Doma naroda koji ste vi dobili uz vaše pozive. U međuvremenu, nakon konsultacija, Kolegijum Doma naroda, a u vidu izmjene dnevnog reda koju vama predlažemo da se izjasnite o njoj, utvrdio je da bi tačka 9. koja glasi – Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-205/18, od 26.03.2018. godine trebala biti izuzeta sa dnevnog reda ove sjednice i ostavljena za rad po nekoj od sljedećih sjednica Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. To je praktično za sada jedina predložena izmjena predloženog dnevnog reda. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Da li se neko javlja za riječ? Gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane koleginice i kolege, poštovani prisutni. Ja predlažem da tačka 9., pogotovo ukoliko ovu postojeću u saglasnosti skinemo sa dnevnog reda, bude tačka – Pokretanje procedure za izradu službenog prečišćenog teksta Zakona o državnoj službi. Naime, Zakon o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine je donesen 2002. godine, a osim osnovnog teksta je bilo jedanaest izmjena i dopuna do sada. Na inicijativu 5 poslanika u Predstavničkom domu usvojen je prijedlog u Predstavničkom domu da se ovlasti Ustavnopravna komisija Predstavničkog doma da se pokrene ova procedura. Poznato je da prema našim poslovnicima službeni prečišćeni tekst se izrađuje tek kad domovi ovlaste ustavnopravne komisije da pristupe izradi teksta i ja iz tog razloga predlažem da tačka 9. bude – Pokretanje procedure za izradu službenog prečišćenog teksta Zakona o državnoj službi u institucijama BiH. Ja ovdje imam i prijedlog tačke i obrazloženje, tako da imamo potrebne uslove za uvrštavanje tačke u dnevni red. Hvala vam.
Hvala i Vama, gospodine Genjac. Daljih prijava za učešće u raspravi o dnevnom redu? Daljih prijava nema. Ja molim gospodina Genjca da Stručnoj službi preda svoj prijedlog kako bi mogli da ga koristimo u daljem toku sjednice, posebno sada kada treba da se izjasnimo o prijedlogu. U redu, hvala. Ako nema drugih prijava, ja zaključujem raspravu po dnevnom redu, pa ćemo sada preći na izjašnjavanje. Prvo ćemo glasati o prijedlogu Kolegija Doma naroda da se tačka 9. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-205/18, od 26.03.2018. godine skine sa ovog dnevnog reda. Molim vas da pokrenemo izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 13 je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržan je bio 1. Iz Federacije BiH – 9 za, protiv niko, uzdražan 1. Iz Republike Srpske – 4 za, protiv niko, uzdržan niko. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je ovaj prijedlog usvojen. Sada prelazimo na izjašnjavanje o prijedlogu uvaženog kolege Halida Genjca da se umjesto ove 9. tačke uvrsti nova tačka broj 9. koja glasi – Pokretanje procedure za izradu službenog prečišćenog teksta Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine. Molim vas da pokrenete glasanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 12 je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije BiH – 8 za, protiv niko, uzdržana 2. Iz Republike Srpske – 4 za, protiv niko, uzdržan niko. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je prijedlog gospodina Genjca usvojen. Sada molim da se izjasnimo o cjelini predloženog dnevnog reda za nastavak današnje sjednice. Pokrenite proceduru. Zahvaljujem. Od prisutnih 15 delegata – 15 je bilo za, protiv i uzdržanih nije bilo. 10 iz Federacije BiH za, iz Republike Srpske 5 za. 6 Postoji opšta i entiteska većina, te konstatujem da je dnevni red usvojen. Službu molim da nam obezbijedi uslove za rad po tački 9. u skladu sa Poslovnikom. Sada prelazimo na rad po današnjem dnevnom redu, prije svega radimo po tački jedan, naravno, Ad. 1. Usvajanje zapisnika sa 37. i 38. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema. Hvala, zaključujem. Prelazimo na izjašnjavanje. Znači, dva zapisnika. Zahvaljujem. Od prisutnih 15 delegata – 14 je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije BiH – 9 za, protiv niko, uzdržan 1. Iz Republike Srpske – 5 za, protiv niko, uzdržan niko. Postoji opšta i entiteska većina, pa konstatujem da smo usvojili zapisnike za 37. i 38. sjednicu. Samo trenutak. Hvala. Prelazimo na rad po tački dva, Ad. 2. Zahtjev Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 02-02-1-629/18, od 12.03.2018. godine
Zahvaljujem predsjedavajući. Član 124. Poslovnika Doma naroda u svom prvom stavu kaže da predlagač može u pismenoj formi predložiti, odnosno zatražiti od Doma da prijedlog zakona visokog stepena hitnosti ili koji je formuliran na tako jednostavan način, da se može usvojiti ili odbaciti u cjelini, razmotri u jednom čitanju, dakle, po hitnoj proceduri. Uslov koji je postavljen u prvom dijelu ove formulacije, dakle da postoji visoki stepen hitnosti, nama je poznat, jer je Ustavni sud u junu mjesecu prošle godine donio svoju Odluku kojom je vrlo značajne odredbe Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine osporio sa najavom da bi ih mogao izbrisati ukoliko Parlamentarna skupština u roku od šest mjeseci ne usvoji izmjene koje su, koje će osigurati usaglašenost tih članova sa Ustavom BiH. Kao što je poznato, a poznata je procedura i hronologija dešavanja, Parlamentarna skupština nije dosad na oba doma usvojila potrebne izmjene i dopune, a Predstavnički dom Parlamentarne skupštine na svojoj posljednjoj sjednici je usvojio izmjene i dopunu Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine koji ispunjavaju tražene uslove. Dakle, imajući u vidu presudu Ustavnog suda pred nama je obaveza da provedemo Odluku Ustavnog suda rješavajući osporene članove, odnosno odredbe Zakona o krivičnom postupku BiH na način da ta rješenja budu u skladu sa evropskim standardima, da osiguravaju nadležnost, punu nadležnost državnih pravosudnih institucija i policijskih agencija na državnom nivou u borbi protiv najtežih oblika kriminala, organizovanog kriminala, korupcije itd. i drugih najtežih krivičnih djela. Osim toga ne treba zanemariti ni međunarodnu dimenziju ovog pitanja, jer pogotovo kad je u pitanju transnacionalni kriminal, transnacionalni organizirani kriminal, Bosna i Hercegovina ima svoje obaveze koje je prihvatila potpisivanjem odgovarajućih konvencija. U tom smislu je vrlo značajno upozorenje gospodina Danijelsona, koji je generalni direktor u Evropskoj komisiji, koji upozorava da ukoliko bi neaktivnost zakonodavca dovela do pravne praznine u slučaju da se brišu navedene odredbe koje Ustavni sud proglasio neustavnim, bilo da je ta praznina nastala uslijed ukidanja postojećih odredbi od strane Ustavnog suda ili uslijed usvajanja teksta zakona koji ne bi bio u skladu sa međunarodnim standardima, tada ne samo da bi borba protiv korupcije i organizovanog kriminala bila ozbiljno ugrožena, već bi i međunarodna saradnja, naglašavam, u ovoj veoma važnoj oblasti bila dovedena u pitanje, što bi moglo negativno utjecati na sigurnost Evropske unije i njenih država članica. Zakon koji je Predstavnički dom usvojio, Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni krivičnog zakona, Zakona o krivičnom postupku BiH prema ocjenama svih onih koji su relevantni za ovu oblast ispunjava navedene kriterije i to je bio razlog, i razlog hitnosti, jer mi za ovo pitanje jednostavno više nemamo vremena, da preuzmem ono što je Predstavnički dom usvojio u identičnom tekstu kako je usvojio Predstavnički dom, na sva tri jezika lektorisano od strane službe u Sekretarijatu Parlamentarne skupštine BiH i da taj tekst Zakona predložim danas da ga razmatramo i usvajamo po hitnoj proceduri. Usvajanjem danas ovog Zakona, koji je, kao 9 što rekoh, usvojio Predstavnički dom, mi bi našli se u vrlo povoljnoj situaciji kad je u pitanju i provođenje Odluke Ustavnog suda i ispunjavanje uslova koji su pred nas postavljeni i traženi i vidim da bi to bilo možda jedino preostalo rješenje da svoju obavezu ispunimo blagovremeno i da navedeno pitanje između stotinu i dvjesto predmeta koje, kojima se bavi Tužilaštvo, a koji bi nastalom pravnom prazninom bili dovedeni u pitanje sa velikim štetama za pravosudni sistem, za integritet pravosudnog sistema, a imajući u vidu i ovu pravnu dimenziju. Dakle, predlažem da ovaj Zakon danas razmatramo i usvajamo po hitnoj proceduri. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Genjac. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Mario Karamatić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa evo maltene identičnu argumentaciju kao sve ovo što je iznio uvaženi kolega Halid Genjac smo iznosili mi sa prijedlogom zakona, također, o istoj temi koji je iduća točka dnevnog reda i mislim da nema potrebe ukoliko to do sada nije urađeno da sad idemo za nekom hitnosti, a nisu uopće velike razlike između ta dva zakona i moj bi prijedlog bio da sa prijedlogom uvaženog kolege Genjca idemo u skraćenu proceduru, kako bi mogli amandmanima doć maltene do identičnog teksta Zakona, znači da napravimo nešto što nam odgovara svima, a ne da se ovdje .... Evo to je moj prijedlog, znači, da idemo u skraćenu proceduru sa ovim Prijedlogom zakona kako bi od ova dva zakona pokušali napravit jedan. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Martin Raguž. Izvolite gospodine Raguž.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju, evo srdačan pozdrav svim nazočnima. Ovo je jedno od najvažnijih pitanja, sva su pitanja važna, ali sigurno da je od najvažnijih pitanje koje stoje pred nama kao zakonodavcima, a to je odgovornost i obaveza prema Ustavu i Poslovniku da učinimo sve da Bosna i Hercegovina ima integritet i neovisnost pravosudnog sustava kao jedne od tri grane i poluge ukupnog ustavnog poretka. Činjenicu da ovdje mi imamo o najvažnijim takvim zakonima žurne procedure ne trebam ponavljati jer nije prvi put, nažalost, nego u kontinuitetu i to pokazuje svu našu neorganiziranost, neodgovornost i nefunkcionalnost u smislu, dakle, da možemo sebi dopustit takav luksuz da imamo toliko, desetine odluka Ustavnog suda koje nisu implementirane i sprovedene i nisu pretočene u zakonska rješenja. Ali ima još jedna stvar ovdje, prijedlog koji je išao prije ovoga je došao uz potporu Ministarstva pravde, koliko sam ja razumio i ako sam dobro razumio, nije bio stavljen na Vijeće ministara, ne znam razloge, ne želim ulazit u to. Ja ne želim ovdje da stvari protiču tako da amnestiramo institucije koje trebaju biti glavni predlagači ključnih strateških zakonskih rješenja i onda stavljaju nas pred svršen čin i to nije prvi put. To, naravno, ne znači da mi trebamo pobjeći od odgovornosti i mi sigurno, dakle, moramo svoj dio odgovornosti preuzeti na način da ne postoji vakum i da Bosna i Hercegovina ne dođe u situaciju da bude imobilizirana, invalidna, bez 10 instrumenata i poluga da se bori sa najvišim ... u današnjem svijetu, a to je međunarodni organizirani kriminal, terorizam, pranje novca i niz drugih stvari. I što sad uraditi? Znači, mi ne možemo pobjeći od te odgovornosti, ali jasno želim reći, dakle, da je neodrživa situacija već u kontinuitetu, da nemamo konzistentne prijedloge od Vijeća ministara i resornih ministarstava. I sad smo u situaciji da imamo tri ili četiri zakonske varijante u isto vrijeme o jednoj od najvažnijih stvari i sad stvarno trebamo biti mudri i odgovorni na način, dakle, da ne prokockamo mi priliku, ako su drugi kockali s vremenom i načinom organizacije i pripreme ovog Zakona da ne dopustimo, dakle, da Ustavni sud sutra izbriše te odredbe i da Bosna i Hercegovina nema instrumente, to bi bilo stvarno krajnje neodgovorno prema ovoj zemlji, njenim građanima, ljudima i svim institucijama. Ja mislim da sad moramo biti stvarno na visini zadatka da nađemo rješenje koje će proći u Parlamentu i koje će osigurati, dakle, da Bosna i Hercegovina ne bude izolirani otok i bez instrumenata, a ovo je činjenica da mora biti u funkciji jedne šire, minimalno regionalne i evropske perspektive. A evo vidimo, slažem se s ovom porukom koju smo dobili jasno od ključnih ljudi i Evropske komisije za proširenje, da je ovo centralno pitanje kredibiliteta Bosne i Hercegovine i njene spremnosti da ispunjava standarde u pravosuđu, neovisnosti pravosuđa i jednakosti ljudi pred zakonom i osiguravanju instrumenata za tu borbu. Prema tome, mislim da trebamo naći rješenje koje će do, uvjetno rečeno, kraja ovog mjeseca moći proći u oba doma Parlamenta i prekinuti ovaj vakum i dati šansu ovoj zemlji. Ne smijemo mi biti ti koji će tu udariti onaj čavao u kovčeg i ostaviti ovu zemlju bez tih instrumenata. Hvala lijepo.
Hvala i Vama, gospodine Raguž. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Dragutin Rodić. Izvolite gospodine Rodiću.
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara i članovi Savjeta ministara, koleginice i kolege iz Doma naroda, dame i gospodo. Želim da kažem nekoliko riječi, a mislim da je vrlo bitno obzirom da smo dovedeni u situaciju gdje, evo, po isteku roka, a imali smo od juna prošle godine prvo šest mjeseci pa onda još dodatni rok, da pokušamo da dođemo do zajedničkog rješenja. I mislim da ovdje svi u lancu su zakazali obzirom da smo svi očekivali upravo ovo što je rekao gospodin Raguž, da ćemo imati jedno institucionalno rješenje i da ćemo uspjeti da dođemo da kvalitetnog zakona na tragu Odluke Ustavnog suda koja je precizna i jasna i ovdje mislim da niko od nas 15 ne dovodi u pitanje poštovanje te Odluke da dođemo do određenih rješenja. Međutim, šta se desilo da mi danas imamo u proceduri dva zakona o izmjeni i dopuni Zakona o krivičnom postupku, odnosno jedan koji su predložile kolege iz Kluba delegata hrvatskog naroda, a koji je na tragu onoga što je radio Savjet ministara i Ministarstvo pravde sa entitetskim ministarstvima i imamo Prijedlog zakona po hitnom postupku koji je predložio kolega Halid Genjac u ime Kluba SDA i, što reče kolega Genjac, koji je usvojen na Predstavničkom domu, ali je negdje zapeo u proceduri tako da on i nije došao iz Predstavničkog doma? Moglo bi se o ovome mnogo razgovarati i argumentima za i protiv, međutim ja želim samo da kažem na tragu ovoga rješenja da sam ja za skraćenu proceduru i da dođemo do nečega, a evo i obrazložiću iz kojih razloga. Ja sam napravio komparaciju ova dva zakona koja nalazi, koji se nalaze u proceduri od stava do stava, od člana do člana i došao do zaključka da su razlike, možda su one suštinske, ali su vrlo male u predlogu oba ova Zakona. Evo ja ću kratko samo da 11 prođem pa da vidite u argumentaciji zašto mislim da u nekom narednom periodu u skraćenoj proceduri, a u rokovima koje imamo, do kraja maja možemo ovo da završimo. Kada se radi o članu 84. pravo svjedoka da ne odgovara na pojedina pitanja i neću čitati, ali ću samo reći stav (1), (2), (3) su potpuno identični u oba ova zakona, stav (4) je potpuno identičan pod a), b), c) identično, identično pod d) i imamo sad Zakon koji je predložio gospodin Genjac koji dodaje stav pod e) – i drugih krivičnih djela za koje različito može izreći kazna zatvora od 5 godina ili teža kazna, i razlika je u tome što u prijedlogu koje je imamo Klub HDZ- a imamo numeraciju krivičnih djela tačno pozivanjem na članove Krivičnog zakona BiH koji jasno definišu o kojim krivičnim djelima se radi. Znači, ovdje u članu 84. imamo jednu odrednicu koja nije identična kod ova dva zakona. Idemo dalje, stav (5), ovaj, postoji određena razlika u izjavi, gdje se kaže u Predlogu zakona, znači, gospodina Genjca da u izjavi iz stava (2) ovog člana konkretno će se navesti da se odnosi samo na krivično djelo koje je počinio svjedok za koje je zaprijećena kazna iste težine ili manja od one utvrđene za krivično djelo u vezi sa kojim se svjedoči ili za koje se vodi postupak, dok u ovom drugom Prijedlogu zakona stoji - u izjavi iz stava (2) ovog člana će se naglasiti da se ona odnosi samo na radnje svjedoka koji čini krivično djelo sa propisanom manjom kaznom od kazne koja je propisana za krivično djelo u odnosu na koje se daje iskaz ili povodom koje se vodi postupak i da se ne može odnositi na krivična djela za koje je propisana kazna zatvora od najmanje 10 godina. Idemo dalje, to je sve identično, identično, identično, identično, identično, identično i tu završavamo, znači, ovaj član 84., razlike su u ovome što sam ja rekao. U članu 117. tačka d) mjenja se i glasi, a to je opet nabrajanje ovih krivičnih djela iz Krivičnog zakona BiH s tim što iza tačke d) dodaje se tačka e) koja glasi – i druga krivična djela, to je kao i u ovom maloprije o čemu sam govorio. U članu 118. znači stav (3) mjenja se i glasi, znači, sve u skladu da odlukama Ustavnog suda, to je sve identično. Identičan je član 225., potpuno identična dva prijedloga zakona, potpuno identično sve do kraja. Mislim da na ovim malim razlikama, možda one jesu suštinske, ali zahtjevaju da se možda u ovoj skraćenoj proceduri pokaže malo volje i da dođemo do zakona koji je prihvatljiv za sviju i evo ja mogu reći u ime Kluba srpskog naroda da ćemo mi ići i biti na tragu tog rješenja i predložiti određena amandmanska rješenja da dođemo do predloga koji bi mogao biti zajednički predlog Doma naroda. Hvala.
Hvala gospodine Rodiću. Ispravka krivog navoda, uvaženi kolega Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem. Vjerujem da se radi o nenamjernom lapsusu kolege Rodića. Znači, predlagač Zakona nije Klub HDZ-a, nego Klub izaslanika iz reda hrvatskog naroda, samo čisto zbog stenograma, znači, jer tu su ljudi iz HDZ-a, iz HDZ-a 1990, iz HSS-a, pa samo to. Hvala. 12
Hvala gospodine Karamatiću. Riječ ima uvaženi kolega ... Pardon, replika, uvaženi kolega Dragutin Rodić. Izvolite gospodine Rodiću.
Stvarno se izvinjavam, apsolutno nije namjerna greška. Napravio sam lapsus, izvinjavam se gospodine Karamatiću.
Hvala gospodine Rodiću. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Sredoje Nović. Izvolite gospodine Noviću.
Uvaženi predsjedavajući, predsjedavajući Savjeta ministara i članovi Savjeta ministara, dame i gospodo, kolegice i kolege. Samo nekoliko naznaka u vezi sa ovim danas više nego važnim pitanjem za Bosnu i Hercegovinu. Ja svaki put postavljam pitanje – šta mi radimo ovdje? Šta zaista mi radimo ovdje ili mi nećemo uopšte da mislimo o pravnoj državi? Nemojte mi zamjeriti, ali ako šest mjeseci nismo dobili u ovaj Dom ili u Parlamentarnu skupštinu, u Parlament uopšte Bosne i Hercegovine, prijedlog iz Savjeta ministara, ja zaista volio bih da čujem šta je razlog. Mi do danas u ovom, bar ja nisam čuo u ovom Domu, šta je razlog da mi nismo dobili to? Je li to nesaglasnost, je li to nemogućnost da se dođe do akta koji bi iole bio prihvatljiv, pa čak i ako se niste mogli usaglasiti, mogli ste se preglasati. Ne, jedan zakon ste uputili u parlamentarnu proceduru gdje se niste svi složili, a Parlament će opredjeliti tada da li je to ovako ili je to onako. Ja zaista moram priznati da mi očigledno nikakvu odgovornost, hvala Bogu, niti snosimo niti će to ko snositi. Uvažavajući sve ovo što je moj kolega Genjac iznio i nema tu mnogo dodati ni oduzeti, postoji hitnost, nije sporno, ali nemojte zaboraviti da su velika imena bila u radnoj grupi koja su pravila zakon u Savjetu ministara. Nemojte da podcjenimo baš toliko sudije Vrhovnog suda Federacije, sudije Suda BiH, profesore na Fakultetu za kriminalistiku, kriminologiju i sigurnosne studije, tužiteljicu Tužilaštva BiH, predstavnike Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, tužioca Tužilaštva Republike Srpske, profesorice na Pravnom fakultetu u Sarajevu i stručne savjetnike i bivše tužiteljice i sudija u Sjedinjenim državama. Je li to znači da su oni nesposobni? Meni ne smeta kada mi govorimo ovdje i predlažemo zakone i uopšte, neću da uopšte razmišljam ko je radio ponuđeni danas Zakon. Cijenim da su i tu vjerovatno imena ugledna od struke, od profesije, ali me uvijek asocira da je to politika, a ne struka. Struka mora da dođe do izražaja kroz nadležne, nadležna ministarstva, odnosno kroz izvršno tijelo, izvršni organ ove zemlje. Prema tome, to je nešto što ja ne mogu prosto da vjerujem i, kao što je i kolega rekao, mi imamo na desetine neprovedenih odluka Ustavnog suda i, naravno, zlo i naopako, kad bi Ustavni sud sve to sada poništio, sve to odredbe, postao, bio bi jedan zaista pravni haos. Ja mislim da je vrijeme zaista da i ovaj Zakon, kao što smo razgovarali prošli put o zakonu, a biće i na sljedećoj tački dnevnog reda koji je predložio Klub hrvatskog naroda, vratimo u skraćenu proceduru. I mi smo spremni, Klub srpskog naroda je spreman da konkretno da amandmane koji bi pomirili i jedan i drugi, uslovno rečeno pomirili, zakon i da se do konca ovog mjeseca izađe sa tim i da zadovoljimo sve to. Dakle, mislim da na ovako krupnim pitanjima bilo bi vrlo loše da se mi sada i ovdje preglasavamo i da stvaramo sami sebi još veće 13 probleme. Ali, da li će doći vrijeme, ne znam, jedan dan, pa ćemo reći – mora neko da snosi odgovornost, zašto za šest mjeseci nije ovaj Zakon ugledao svijetlo dana ovdje u Domu naroda. Hvala.
Hvala Vama gospodine Noviću. Gospodin Halid Genjac, ovaj put kao delegat. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Na neki način osjećam i obavezu da kao predlagač određena pitanja, možda, i razjasnimo i prokomentarišem, dakle, u kojem slučaju je struka prevladala, a u kojem politika ili obratno je veoma diskutabilno pitanje. Da li je možda upravo politika preovladala iz razloga što Vijeće ministara nije moglo usaglasiti i prihvatiti kao prijedlog da nam dostavi zakon koji bi ispunjavao evropske standarde, koji bi ispunjavao konvencije koje smo mi potpisali i koji bi osigurao efikasnost borbe institucija pravde i policijskih institucija na nivou Bosne i Hercegovine. Ja mislim da je upravo politika to spriječila, a ne struka, dakle, to je moje mišljenje. Ja mislim, isto tako, da mi danas pred sobom imamo Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kome ne treba praviti ni misteriju, ni puno dvojbe. Dakle, radi se o prijedlogu koji ispunjava tražene uslove, provodi Presudu Ustavnog suda i ogromna je suštinska razlika između ova dva zakona, ogromna, zaista ogromna. Razlika je u tome, u stavu, da li hoćemo da se zaista borimo protiv organiziranog kriminala i korupcije, pogotovo transnacionalnog organiziranog kriminala, da se efikasno borimo protiv toga, da imamo efikasne instrumente ili nećemo. To je ogromna razlika, suštinska razlika. Zašto? Zato što u ova dva zakona postoji u članu koji govori o specijalnim istražnim radnjama, posebnim istražnim radnjama i ... u Zakonu koji sam predložio i tačka da se to odnosi i na druga krivična djela za koja se može izreći kazna zakona od pet ili teža kazna. Dakle, a u drugom zakonu postoje nabrojana djela, jedna lista. Nikad nije moguće nabrojati sva djela, to je jednostavno nemoguće i zato ne čudi što u stavovima koji su zaduženi da brinu na neki način o standardima pravosuđa i koji su u jako velikoj mjeri uključeni od početka u reformu pravosuđa i ono što je potrebno da pravosuđe Bosne i Hercegovine ispuni na evropskom putu, i ono što nas čeka u otvaranju poglavlja o pravosuđu. Dakle, nije čudo što je predstavnik OSCE-a, recimo, naveo da radna grupa Ministarstva pravde zbog neusklađenosti liste krivičnih dijela za koje mogu ... nalog za provedbu posebnih istražnih mjera sa međunarodnom standardima propisanim Konvencijom UN-a protiv transnacionalnog organizovanog kriminala. Dakle, radna grupa nije uspjela osigurati ovo. Dalje, Evropska komisija navodi da je Ministarstvo pravde sačinilo, to je Zakon koji je drugi zakon danas na dnevnom redu, je sačinilo Nacrt izmjena i dopuna Zakona o krivičnom postupku, ali on je manjkav i ne zadovoljava zahtjeve za pojačanu borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala, bilo na domaćem ili na međunarodnom planu. Izjava ambasadora Francuske, Italije, Njemačke, Nizozemske, Sjedinjenih Američkih Država, Španije, Ujedinjenog Kraljevstva, dakle, povodom Zakona – amandamani trebaju u potpunosti ispuniti zahtjev iz Odluke Ustavog suda, te sačuvati integritet i nezavisnost sigurnosnih institucija pravde na državnom nivou u sklopu njihovih važećih zakonskih nadležnosti. Primjećujemo da Prijedlog koji se trenutno razmatra u Parlamentarnoj skupštini BiH odnosi se na prijedlog koji je bio u Predstavničkom domu, koji sam preuzeo, ispunjava ove zahtjeve. Parcijalna rješenja koja nisu u skladu sa međunarodnim standardima i neusvajanje amandamana koji će za posljedicu imati da Tužilaštvo BiH i sigurnosne agencije neće moći da 14 efikasno se bore protiv organiziranog kriminala i terorizma nisu prihvatljiva. Nepostizanje pravovremenog odgovora i neusvajanje adekvatne legistlative bio bi nesmotren čin imajući u vidu najavu da bi se brisale odredbe. Dosada Ministarstvo pravde nije predložilo odgovarajuće amandmane na Zakon o krivičnom postupku koji bi bili u skladu sa međunarodnim standardima. Ovo pitanje se mora hitno riješiti itd. Dakle, traženje komprimisa između dva zakona koji su na ovaj način različiti i među kojima je ovako postavljena razlika jednostavno teško je moguć. Dakle, mi možemo prihvatiti da budu dodata ostala djela za koje je ..., teška krivična djela, ili ne prihvatiti, dakle, tu nema između nešto, ili, ili. I to je ta suštinska razlika između ova dva zakona, ali ta suštinska razlika nije stvar političkog odnosa, ta suštinska razlika je pitanje odnosa prema standardima na koje smo se obavezali, pitanje postizanja potrebne efikasnosti itd. Tako da, ja molim delegate ipak, da, imajući u vidu i rokove, i stanje, i potrebe, i važnost ovoga, ipak danas prihvatimo hitnu proceduru. Hvala vam.
Riječ ..
Hvala gospodine zamjeniče predsjedavajućeg. Poštovani delegati i delegatkinje, članovi Savjeta ministara, uvaženi gosti. Dakle, mi ovdje raspravljamo o proceduri i činjenica da je procedura uslovljena ovdje očekivanom Odlukom Ustavnog suda zapravo nas ne opravdava da sada raspirujemo argumente između jedne i druge strane, jer sam ja siguran, kad bi se ta argumentacija stavila na sto da bi tu bio mnogo bliži stav nego što ovako to izgleda u ovome momentu. Ja mislim da bi, ako već razgovaramo o proceduri, trebali da se zapitamo zašto smo mi sada tu gdje i jesmo i zašto je ovdje hitna procedura nešto što je naglašeno i da onda otvorimo jedno ključno pitanje, a to je – da li Ustavni sud BiH zajedno sa nama ovdje čini dio ovog političkog i pravnog sistema? Da li dijeli sa nama odgovornost za sve ovo o čemu je govorio gospodin Genjac kao o mogućim opasnostima, za sve ovo o čemu je govorio gospodin Rodić kao o mogućim opasnostima i za sve ovo o čemu je govorio gospodin Karamatić kao o mogućim opasnostima? Ako smo se mi doveli u situaciju da razmišljamo o tome da li će Ustavni sud da ukine odredbe koje je proglasio neustavnim, koje se tiču posebnih istražnih radnji i da zbog toga ova zemlja bude praktično crna rupa, čini mi se, ne samo u Evropi, nego možda i u svijetu, koja ne reguliše ovu oblast, onda, ja mislim da mi imamo problem i sa Ustavnim sudom i da ovo vraća priču na neki početak, dosta važan početak za ovaj mandat, a koji je govorio o potrebi da se usvoji zakon o Ustavnom sudu koji bi rješavao ovakve situacije i ne bi dopuštao mogućnost da se mi sada nađemo ovdje gdje se nalazimo. Ja ne vjerujem, mnogi su me stranci pokušavali uvjeriti u to, ali ja ne vjerujem da devet sudija Ustavnog suda može da donese odluku o tome da se ukidaju ove odredbe i da na sebe time preuzme odgovornost za nepostojanje ovih odredbi. Ako je to tako, onda mi nemamo problem sa uticajem kriminala na Parlamentarnu skupštinu ili Savjet ministara ili Ministarstvo pravde, nego imamo problem sa uticajem kriminala na Ustavni sud, a to ne želim valjda da pomislim da je moguće iako mi imamo činjenicu da je u ovome mandatu sve što je vezano za krize došlo iz Ustavnog suda. I Dan Republike koji je doveo do referenduma u toku kojeg smo mislili hoće li izbiti rat, i Odluke o izboru delegata u Domu naroda zbog koje ne možemo sada uopšte da rješavamo neke elementarne stvari strahući od toga da li će se uopće moći konstituisati vlast poslije ovih izbora, i sramna Odluka po kojoj moguće da na tri različita jezika budu tri teksta istog zakona, bez obzira ko je za šta glasao 15 ovdje, zapitajte se kakva je težina svega toga i, na kraju, ovo što sada imamo za Zakon o krivičnom postupku. E, pošto ja ne vjerujem da je Ustavni sud takav, evo, ne vjerujem, ja mislim da su ovdje u pitanju dvije sujete, koje nas tjeraju na hitnoću kad je ova tema u pitanju. Jedna sujeta radne grupe u kojoj su učestovovali stranci, druga grupa radne grupe koju su formirali u Ministarstvu pravde. Oni su našli svoje medije u Parlamentarnoj skupštini i mi se sad nalazimo ovdje gdje se nalazimo. Sasvim je korektan i razuman prijedlog Kluba srpskih delegata o kome smo mi dosta raspravljali, da se ide u skraćenu proceduru, da se omogući amandmanska faza i da se na taj način riješi ovaj problem. Evo, uzimimo primjer sa prošle tačke dnevnog reda, razlog da se glasa po hitnoj proceduri po Izbornom zakonu postojao je sve dotad dok nisu raspisani izbori. Onog trenutka kad ste raspisali izbore, pošto su sljedeći izbori po kojima se može raditi po takvom zakonu za dvije i po godine, pošto imate negativno Mišljenje Savjeta ministara iza koga stoji većina valjda neka, imate još nekih negativnih mišljenja, imate i pozitivnih itd., dakle, gubi se smisao hitnog postupka. Ovdje se postavlja pitanje da li je ikad hitni postupak trebao ili je on bio samo rezultat želje da se napravi presija koja će proizvesti određeno rješenje. Ja se nadam da niko nije toliko neodgovaran, mislim da kad vidite onaj tekst koji je napravljen u ime Kluba delegata srpskog naroda, da ćete naći razloge i da sadržajno povjerujete u ovu moju raspravu koja se tiče same procedure i da na taj način u jednom mirnom toku stvari, nestvarajući atmosferu koja objektivno ne treba ni u društvu ni nama, riješimo ovaj problem. I u tome smislu, još jednom, u ime Kluba srpskog naroda, izražavam ovaj stav koji je vezan za skraćenu proceduru. Hvala vam. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Darko Babalj. Izvolite gospodine Babalj.
Poštovani predsjedavajući, predsjedavajući Vijeća ministara, uvaženi članovi Vijeća ministara. Pa ja ću, evo, možda i neobično, ja bih se prvo zahvalio gospodinu Halidu Genjcu, zahvalio se kolegici Ljilji Zovko, Bariši Čolaku, Zdenki Džambas, Mariu Karamatiću i Martinu Ragužu, što uopšte tragamo za nečim što se zove rješenje. Ono što je tužno je da mi u prethodnih šest mjeseci do dana današnjeg nemamo nijedan prijedlog rješenja, da bi mogli uopšte doći u poziciju, evo, u kojoj smo danas. Ako se ne varam, da je ovo toliko hitno bilo, imali bi mi ovu sjednicu prije, a koliko se sjećam da je ova sjednica prekinuta negdje prije mjesec dana. Mogla se zakazati, ako je ovo hitno ovako kao što pričamo, i prije 20 dana, ali ne želim da ulazim u te stvari. Moje razočarenje je veće što mi u ovako ozbiljnim pitanjima uvijek tražimo neke političke izgovore, a evidentno je da imamo jednu prijetnju koja je pred nama, a to je ovo što je rekao gospodin Tadić i ne želim uopšte da ulazim u to, Ustavni sud, da li je ovo, da li će ukinuti, da li neće, preistražne radnje, istražne radnje, mi se danas nalazimo u jednoj situaciji, možemo samo govoriti činjenicama. Gospodin Rodić, gospodin Nović i gospodin Tadić rekli su da imamo izlazno rješenje kao Klub. Ja kako sam shvatio na Klubu, da smo trebali pričati sa predlagačima kao što se tiče Halida Genjca i što se tiče ovih predlagača, a po diskusijama gospodina Genjca, vidim da nije sa njim pričano. Tako da ja svoje izuzimam mišljenje iz stava Kluba, zato sam ustao, da ga obrazlažim, a kako ću se ponašati i kako ću glasati, evo sad ću reći. S obzirom na one zahvalnosti koje sam rekao na početku svog izlaganja, ja ću podržati sve i jedan zakon, i po hitnoj proceduri, i po skraćenoj proceduri, i po neskraćenoj, i po redovnoj, a razlog zašto ću to uraditi je zato što će moj glas vjerovatno doprinijeti nečemu da se riješi ovaj problem. Ko je napravio kakvu većinu, ko je napravio kakvu politiku, ona se izgleda u 16 našim parlamentima mijenja iz mjeseca u mjesec, iz dana u dan, iz godine u godinu, to nije moj problem. Znači, ja ću glasati za sve i jednu proceduru, i hitnu, i skraćenu, i amandmane, i redovnu, i za jedan zakon, i za drugi zakon, i za treći zakon, ne bi li nekako došli do tih rješenja, a rješenje je, znači, usvajanje Krivičnog zakona. Hvala.
Hvala gospodine Babalj. Daljih prijava za učešće u diskusiji nema. Na odluku Kolegijuma Doma naroda, da bi se omogućilo ovo o čemu je govorio gospodin Babalj, što, i gospodin Rodić je tek donio ove amandmane sada, dajemo pauzu od pola sata. [[PAUZA]] Poštovani, mi kvorum imamo, ali s obzirom na to da predstoji glasanje, mislim da je korektno da sačekamo kolege Babalja i Softića. Stručnu službu molim da ulože dodatno nastojanje da obezbijede njihovo prisustvo, ipak imajući u vidu da je pauza istekla. Zahvaljujem. Dopustit ćete mi da vrlo kratko obavim konsultacije unutar Kolegija pošto smo pauzu dali na naš zahtjev, da vidimo imamo li o čemu novom da vas obavijestimo. [[konsultacije u Kolegiju]]
Ustavnopravna komisija je podržala, ovaj, usaglašen je sa Ustavom i pravnim sistemom, međutim, istovjetan zakon je predložen i u Predstavničkom domu od grupe poslanika i on je tamo, na Predstavničkom domu, doživio svoj kraj neusvajanjem. I ja sam upozoravam na tu činjenicu o kojoj bi mi morali voditi računa danas, jer neusvajanjem zakona u jednom od domova, njegova procedura se zaustavlja.
Hvala gospodine Genjac. Podsjećam da se ovdje radi o situaciji u kojoj su različiti predlagači bili u Domu naroda i različiti predlagači bili u Predstavničkom domu. Moguće da se radi o istom tekstu Zakona, imajući u vidu da je u pitanju bila radna grupa koju je Parlamentarna skupština BiH, ako sam dobro razumio, nominovala. Međutim, sad se postavlja pitanje da li Vi, pošto postoji mogućnost kad predlagač, da se opredjelite, ovaj Zakon, da predložite da ga povučemo iz procedure, ili da prekinemo rad po njemu. Pa, evo, izvolite kao predlagač riječ, ako želite naravno.
... zakonu u proceduri.
Da ostane u proceduri? 18
Zadržavamo proceduru, da ostane, da se nastavi procedura.
Dobro. To je bilo izlaganje gospodina Genjca u svojstvu predlagača. Sada otvaram raspravu o ovom Zakonu. Za riječ se javio uvaženi delegat, gospodin Dragutin Rodić. Izvolite gospodine Rodiću.
Uvažene kolege. Kratko, ja ću ponoviti diskusiju sa sjednice Ustavnopravne komisije, a to sam rekao i na prošloj sjednici Doma naroda isto ovdje i ukazao na ovo što je rekao gospodin Genjac. Ja stvarno ne znam šta su nam namjere kad se ovako ponašamo. Znači, mi imamo, uz sve poštovanje, znači, kolega koji su predložili ovaj Zakon, ali isto tako znamo za činjenicu da zakonu u istovjetnom tekstu nije prošao, bez obzira, naravno, drugi su predlagači, to su poslanici iz Predstavničkog doma, nije prošao u Predstavničkom domu. Šta se sad dešava? Znači, mi idemo sa Zakonom, Ustavnopravna komisija je utvrdila ustavni osnov u prvoj fazi, komisijskoj, zaključila je, nije bilo nikakvih amandmana, nije bilo ničega u drugoj komisijskoj fazi i ulazimo sad u jedan potpuno neizvjestan postupak u kojem, čini mi se, da nam nije namjera da usvojimo taj Zakon nego da komplikujemo situaciju, ja lično mislim da, i uvijek ću ponoviti, da treba da tragamo za rješenjima koja će biti provodiva i koja će biti uspješno završena u oba doma Parlamentarne skupštine BiH. Toliko, ja sam iznio svoj stav kako ću glasati, ali govorim zbog procedura. Hvala.
Hvala gospodine Rodiću. Daljih prijava za učešće u diskusiji nema. Ne preostaje nam ništa drugo nego da zaključimo raspravu i da se posvetimo izjašnjavanju. Molim vas da pokrenete izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 15 delegata – 10 je bilo za, 3 su bila protiv, uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije BiH – 9 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Republike Srpske 1 za, protiv 3, uzdržan 1. Postoji opšta većina ali ne postoji entitetska većina pa nam slijede konsultacije. [[konsultacije u Kolegiju]] Kolegij će o ovom pitanju konsultacije obaviti naknadno u skladu sa Poslovnikom Doma naroda. Sada prelazimo na rad po tački pet, to je, 19 Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagači: delegati iz Kluba hrvatskog naroda Ljilja Zovko, Bariša Čolak, Zdenka Džambas, Mario Karamatić i Martin Raguž, zakon broj: 02-02-1- 794/18, od 21.03.2018. godine, razmatranje po skraćenom postupku, u skladu sa članom 123. Poslovnika Doma naroda, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH
/nije uključen mikrofon/
Kao u Izvještaju. Hvala. Riječ dajem predlagaču Zakona ukoliko je prisutan. Da li imamo predlagača Zakona, Ministarstvo bezbjednosti, Savjet ministara, bilo ko? Ništa. Shodno situaciji kakvu imamo, rekao bih jednom hroničnom odnosu sa Ministarstvom bezbjednosti, o kome ćemo očito morati razgovarati kao članovi Kolegija Doma naroda, mislim da je ovo sedmi ili osmi put da se neke od tačaka Ministarstva bezbjednosti prosto moraju skinuti sa sjednice, ja ipak imam obavezu da vas pitam i da se izjasnite o tome da li želite bez prisustva predlagača da razmatramo ovu temu. Dakle, pokrećem proceduru u toku koje ćemo se, glasanje kojim ćemo se izjasniti da li želimo bez prisustva predlagača da razmatramo ovaj materijal. Pokrenite proceduru. 21 Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 5 je bilo za, 8 je bilo protiv, uzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH – 3 za, protiv 7, uzdržanih nema, iz Republike Srpske 3 za, protiv 1, uzdržanih nema. Ne postoji opšta većina. Konstatujem da nećemo dalje voditi raspravu po ovoj tački dnevnog reda i da ćemo je odložiti za sljedeću sjednicu. Prelazimo na tačku sedam, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima BiH (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-697/18, od 07.03.2018. godine Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona, član 103. Poslovnika. Prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora i Ustavnopravne komisije Doma naroda. Zakonodavno-pravni sektor utvrdio je da je Prijedlog zakona usklađen sa odredbama člana 95. Poslovnika Doma naroda. Ustavnopravna komisija Doma naroda utvrdila je da je Prijedog zakona usaglašen sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine i podržala je principe Prijedloga zakona. Na 60. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 18.04.2018. godine, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima BiH nije dobio potrebnu entitetsku većinu. U naknadno obavljenom usaglašavanju Kolegijuma postignuta je saglasnost o navedenom Prijedlogu zakona. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu, predsjedavajućem Ustavnopravne komisije Doma naroda ukoliko želi. HALID
/nije uključen mikrofon/
Kao u Izvještaju. Sada dajem riječ predlagaču Zakona ukoliko je prisutan. Je li prisutan predlagač? BOJAN
/nije uključen mikrofon/
Ko?
Pomoćnik ministra.
Da li neko može ruku da podigne, ja se izvinjavam. A Vi ste, oprostite, nisam Vas vidio od gospodina ... Da li želite riječ? 22 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne želite. Hvala. Otvaram raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Zaključujem raspravu, prijavljenih nema. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima BiH u prvom čitanju. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 12 je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije BiH – 9 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske – 3 za, protiv niko, uzdržan 1. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima BiH usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na rad po tački osam, Ad. 8. Prijedlog zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-377/18, od 23.03.2018. godine
/nije uključen mikrofon/
Kao u Izvještaju. Zahvaljujem. Riječ dajem predlagaču zakona ukoliko želi. Ko je predlagač?
Isti je. 23
Isto Vi. Riječ takođe ne želite? Je li nema potrebe? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Prijedlog zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 13 je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH – 9 za, iz Republike Srpske – 4 za. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem da je Prijedlog zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na rad po tački devet, podsjećam to je izmijenjena tačka, Ad. 9. Pokretanje procedure za izradu službenog prečišćenog teksta Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: delegat Halid Genjac
/nije uključen mikrofon/
Kao u Prijedlogu. Zahvaljujem. Otvaram raspravu o ovoj tački dnevnog reda. Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o davanju ovlašćenja Ustavnopravnoj komisiji Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH da u saradnji sa Ustavnopravnom komisijom Predstavničkog doma pripremi Prijedlog službenog prečišćenog teksta Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine. Pokrenite proceduru za izjašnjavanje. 24 Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 12 je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije BiH – 8 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Republike Srpske – 4 za, protiv niko, niko uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem da smo dali ovlašćenje Ustavnopravnoj komisiji Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH da u saradnji sa Ustavnopravnom komisijom Predstavničkog doma pripremi Prijedlog službenog prečišćenog teksta Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine. Prelazimo na rad po tački 10., Ad. 10. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o dopunama Krivičnog zakona BiH, broj: 02-02-1-1830/17, od 28.03.2018. godine Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je na 36. sjednici, održanoj 20.02.2018. godine usvojio Zakon o dopunama Krivičnog zakona BiH sa četiri amandmana. Predstavnički dom je u nastavku 53. sjednice, održanom 14.12.2017. godine, usvojio Zakon o dopunama Krivičnog zakona BiH sa tri amandmana. Budući da je Zakon usvojen u različitom tekstu u odnosu na Predstavnički dom Dom naroda je u Zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta Zakona imenovao gospodina Darka Babalja, gospodina Halida Genjca i gospodina Maria Karamatića. Zajednička komisija oba doma za postizanje identičnog teksta navedenog Zakona je na sjednici održanoj 27.03.2018. godine postigla saglasnost o identičnom tekstu Zakona o dopunama Krivičnog zakona BiH. Zajednička komisija prihvatila je tekst Zakona te predlaže Domu naroda i Predstavničkom domu da usvoje ovaj Izvještaj i prihvate jedinstveni tekst Zakona o dopunama Krivičnog zakona BiH sa amandmanima koje je Zajednička komisija usvojila. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu kojeg je Zajednička komisija odredila kao izvjestioca na sjednici Doma naroda, ukoliko želi. HALID
/nije uključen mikrofon/
Kao u Izvještaju. Zahvaljujem. Otvaram raspravu o ovoj temi ukoliko neko želi. Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Izvještaju Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o dopunama Krivičnog zakona BiH. Pokrenite proceduru. Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – 12 je bilo za, protiv nije bio niko, uzdržanih takođe nema. Iz Federacije BiH – 8 za, iz Republike Srpske – 4 za. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem da je Izvještaj Zajedničke komisije oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o dopunama Krivičnog zakona BiH usvojen. 25 Prelazimo na tačku 11., Ad. 11. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2017. godinu, broj: 05/1-50-19-273/18, od 25.01.2018. godine i Plan rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2018. godinu, broj: 05/1-50- 13-26-39-12/17, od 21.12.2017. godine Na 37. sjednici Doma naroda, održanoj 18.04.2018. godine, razmatrali smo Izvještaj o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2017. godinu i Planu rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2018. godinu. Prilikom glasanja o navedenom Izvještaju nije bilo potrebne entitetske većine pa je uslijedilo usaglašavanje u Kolegijumu Doma kao komisiji. Dobili ste Izvještaj komisije Kolegijuma Doma naroda. Članovi Kolegijuma Doma naroda kao komisija nisu postigli saglasnost o Izvještaju o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2017. godinu i Planu rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2018. godinu. U skladu sa članom 75. stav (4) Poslovnika Doma naroda ... Izvještaju o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2017. godinu i Planu rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2018. godinu. Napominjem da se o ovoj tački dnevnog reda više ne vodi rasprava. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Izvještaju o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2017. godinu. Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – za je bilo 7 delegata, protiv 3, uzdržana 2 delegata. Iz Federacije BiH – 6 za, protiv niko, uzdržana 2, iz Republike Srpske – 1 za, 3 protiv, uzdržanih nema. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem da je Izvještaj o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2017. godinu usvojen. Sada glasamo o Planu rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2018. godinu. Zahvaljujem. Od prisutnih 12 delegata – 8 je bilo za, 3 su bila protiv, 1 je bio uzdržan. Iz Federacije BiH – 7 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Republike Srpske – 1 za, 3 protiv, uzdržanih nema. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem da je Plan rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2017. godinu primljen k znanju. ZDENKA
[[nije uključen mikrofon]] 26
Gospođo Džambas, ja sam ipak dužan sad dati jedno pojašnjenje jer je ovo intervencija koja ima smisla i traži pojašnjenje. Shodno Poslovniku Doma naroda svaki delegat u Domu naroda koji je prisutan u toku sjednice na samoj sjednici, a to se dokazuje time da je kartica u sistemu, ukoliko ne glasa njegov glas će se ubrojati među uzdržane glasove. Dakle, ako Vi želite da mi ponovimo glasanje mi to možemo učiniti da biste Vi preciznije izjasnili svoj stav, ako ne želite verifikovat ćemo ove rezultate koje imamo i riješili smo ovo pitanje. Riječ ima uvažena kolegica, gospođa Džambas. Ali, molim Vas, dakle, ne rasprava, nego glasanje možemo ponoviti samo ako želite. ZDENKA
/nije uključen mikrofon/
Hoćete da isključite sebe iz sistema? ZDENKA
/nije uključen mikrofon/
To dalje nema posljedice, jer je već glasanje završeno. ZDENKA
/nije uključen mikrofon/
Želite za ubuduće da sebe isključite iz sistema? ZDENKA
/nije uključen mikrofon/
Ova tačka je završena. Dakle, ako želite mi ćemo ponoviti glasanje, Vi izvadite karticu i onda da ponovo glasamo. ZDENKA
/nije uključen mikrofon/
Ja ne kažem da je bitno nama, može biti bitno samo Vama, jer ste Vi intervenisali. Dakle, ja sam dužan da Vama kao delegatu obezbijedim sva prava. Dakle, ako želite Vi izvučete karticu, mi ponovimo glasanje i na taj način riješimo eventualno Vaše dileme ukoliko ih imate u pogledu rezultata. ZDENKA
[[nije uključen mikrofon]] 27
Dobro. Molim da tehnička služba izvuče karticu uvažene koleginice Džambas. BOJAN
/nije uključen mikrofon/
Već je urađeno. Zahvaljujem. E, sad vas molim da pokrenete proceduru za izjašnjavanje o ovom pitanju. ZDENKA
/nije uključen mikrofon/
Ne, samo o posljednjem je li tako? ZDENKA
/nije uključen mikrofon/
O oba. Onda da ... nešto. Dakle, konstatujem da proglašeni razultati glasanja vezani za Izvještaj o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2017. godinu poništavamo radi primjedbe koju je istakla gospođa Džambas u pogledu njenog delegatskog prava da se izjašnjava o ovoj temi, a zašto nisu bili neposredni tehnički uslovi obezbijeđeni u skladu sa onim kako je ona htjela da se izjasni. Tako da pokrećemo ponovo glasanje o Izvještaj o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2017. godinu. Pokrenite izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – za je bilo 7 delegata, protiv 3, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije BiH – 6 za, protiv niko, uzdržan 1, iz Republike Srpske – 1 za, 3 protiv, uzdržanih nema. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem da je Izvještaj o radu Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2017. godinu usvojen. Shodno istim argumenti poništavamo glasanje i za glasanje o Planu rada, te ponavljamo glasanje o Planu rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2018. godinu. Zahvaljujem. Od prisutnih 10 delegata – 7 je bilo za, 3 su bila protiv, uzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH – 6 za, protiv niko, uzdržanih nema, iz Republike Srpske – 1 za, 3 protiv, uzdržanih nema. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem da je Plan rada Nezavisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2017. godinu primljen k znanju. 28 E sada prelazimo na tačku 12. i rad po njoj, Ad. 12. Izvještaj o radu i Finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj za 2017. godinu, broj: 01,02-16-1-587/18, od 26.02.2018. godine Dobili ste Izvještaj Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda. Komisija je prihvatila Izvještaj i predlaže Domu njegovo usvajanje. Riječ dajem gospodinu Seadu Kadiću, prvom zamjeniku predsjedavajućeg Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda, ukoliko želi. SEAD
/nije uključen mikrofon/
Kao u Izvještaju. Zahvaljujem. Sada pozivam predlagača ukoliko je prisutan. Tu ste, ne želite ništa? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Hvala. Otvaram raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Izvještaj o radu i Finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj za 2017. godinu. Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – 9 je bilo za, protiv je bio 1, uzdržan je bio 1. Iz Federacije BiH – 7 za, protiv niko, uzdržanih nema, iz Republike Srpske – 2 za, 1 protiv, 1 uzdržan. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem da je Izvještaj o radu i Finansijski izvještaj Agencije za poštanski saobraćaj za 2017. godinu usvojen. Prelazimo na rad po tačku 13., Ad. 13. Izvještaj o radu Privremene zajedničke komisije za izradu prijedloga izmjena i dopuna poslovnika Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50-19-683/18, od 07.03.2018 godine
Hvala lijepo. Pa, evo, ovo naše radno tijelo je dugo vremena, ovaj, radilo i nismo uspjeli kvorum vrlo dugo imati i zato je Izvješće ovakvo kakvo jeste i žao mi je pošto je jedna te ista garnitura ljudi uložila mnogo, mnogo truda koji je na kraju ovako završio. Znači, temeljna greška je napravljena u Zastupničkom domu u trenutku kad su kandidirali i delegirali osam članova Povjerenstva a trebali su šest, i svi problemi su iz toga izašli. I žao mi je što nismo uspjeli te zaključke, izmjene poslovnika zbog kojih smo i imali cilj ostvariti, ali nadam se u sljedećem sazivu da će to neko drugi.
Hvala gospođo Zovko. Otvaram raspravu. Za riječ se javlja uvaženi delegat, gospodin Dragutin Rodić. Izvolite gospodine Rodiću.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Želim da kažem nekoliko riječi obzirom da sam bio član ove Privremene komisije i apsolutno podržavam ovo što je rekla gospođa Zovko. Bile su dobre namjere bar kod određenog broja članova ove Komisije da možda unaprijedimo rad kroz ovu poslovničku materiju. Ali ja želim da kažem nešto što je bitno za budućnost, a ne ovo što smo radili do sada. Mislim da svaki saziv Parlamentarne skupštine ne treba ovo da radi ili treba da radi metodološki malo 30 drugačije. Mi smo imali sveobuhvatnije izmjene poslovnika u mandatu 2010.-2014. i to je bio princip rada na kojem se pokazalo da se može mnogo da uradi jer je postignut najveći mogući konsenzus oko odredaba koje se tiču direktno nas. Prijedlog na samom početku rada ove Komisije je bio da krenemo od dostignutog nivoa i da mijenjamo eventualno one odredbe koje su bile značajne, odnosno koje su se pokazale i u ovom periodu, u ovom mandatu, kao možda nedovoljno provodive ili možda nedovoljno efikasne. I mislim da je suštinska greška mi smo krenuli kao da prvi put usvajamo poslovnik i krenuli smo od početka, od svake odredbe do odredbe da ponovo analiziramo ono što smo analizirali prije izvjesnog vremena. I mislim da, evo, u nekom naradnom periodu neki drugi sazivi možda će kada budu radili ovo pročitati i neke stenograme i ove izvještaje, pa jednostavno metodološki da vide kako je moguće napraviti iskorak u ovoj materiji, a ovo je ono što predstavlja bukvar, znači, za nas koji sjedimo ovdje i svima nam je stalo da imamo najbolje moguće procedure. Iz tog razloga mislim da poslovnici koji funkcionišu dugi niz godina, znamo kakvih je bilo sve problema u nekom početnom periodu itd., ja lično mislim da je značajno unaprijeđen ovaj tekst poslovnika u prethodnom periodu, a za neki budući period fokusirati se na one odredbe poslovnika koje su se pokazale kao neefikasne i pokušati postići, jer ja mislim da postoje određene materije i određeni zakonski i podzakonski akti koji moraju biti usvojeni sa najvećom mogućom većinom jer ih mi primjenjujemo i odnose se na nas. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodine Rodiću i moram da konstatujem da u ovom trenutku nemamo kvorum za dalji rad na ovoj sjednici. Obavješten sam da je to privremeno i mislim da, evo riješili smo to pitanje. Konstatujem da smo ponovo ostvarili kvorum i konstatujem da nema daljih prijava za učešće po ovoj tački dnevnog reda u raspravi. Shodno tome prelazimo na izjašnjavanje i glasamo o Izvještaju o radu Privremene zajedničke komisije za izradu prijedloga izmjena i dopuna poslovnika Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, prijedlog Privremene zajedničke komisije o prestanku njenog rada. Pokrenite proceduru. Ja se izvinjavam kolegama zaista. Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – 11 je bilo za, protiv i uzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 7 za, iz Republike Srpske 4 za. Postoji opšta i entitetska većina, te konstatujem da Izvještaj o radu Privremene zajedničke komisije za izradu prijedloga izmjena i dopuna poslovnika Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je usvojen i prihvaćen je prijedlog Privremena zajedničke komisije o prestanku njenog rada. Prelazimo na tačku 14., Ad. 14. Izvještaji o radu komisija Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu: a) Izvještaj o radu Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu, broj: 02/1-50-6-259/18, od 24.01.2018. godine, 31 b) Izvještaj o radu Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu, broj: 02/2-50-6-259/18, od 25.01.2018. godine, v) Izvještaj o radu Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu, broj: 02/3-50-6-259/18, od 26.01.2018. godine Dobili ste Izvještaj o radu Ustavnopravne komisije i Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije i Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu. Komisije su usvojile izvještaje te predlažu Domu njihovo usvajanje. Riječ dajem predsjedavajućim komisija, ukoliko žele. Gospodine Kadiću, kao prvi zamjenik, ne želite. Gospodin Genjac, nije tu prisutan, prvi zamjenik gospodin Čolak ne želi. I u ime finansija gospođa Zovko. Ne želite. Dobro. Onda otvaram raspravu. Prijavljenih za učešće u raspravi nema. Zatvaram raspravu. Prelazimo na glasanje o izvještajima o radu stalnih komisija Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu. Zahvaljujem. Od prisutnih 11 delegata – 11 je bilo za, protiv i uzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 7 za, Republike Srpska 4 za. Postoji opšta i entitetska većina, te konstatujem da su izvještaji o radu Ustavnopravne komisije, Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije i Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu usvojeni. Prelazimo na tačku 15., Ad. 15. Izvještaji o radu zajedničkih komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za 2017. godinu: a) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH, broj: 03/1-50-19-2975/17, od 15.01.2018. godine, b) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj, broj: 03/3-50-14-9-16,2/18, od 16.01.2018. godine, v) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za evropske integracije, broj: 03/4-50- 14-253/18, od 24.01.2018. godine, g) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za administrativne poslove, broj: 03/5- 50-14-11-253/18, od 15.02.2018. godine, d) Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ljudska prava, broj: 03/6-50-14-253/18, od 20.03.2018. godine 32