[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 18. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Gelencsér Attila és Gúr Nándor jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindazokat, akik figyelemmel kísérik a munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Szent György napja van. A rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény értelmében április 24-e, Szent György napja a rendőrség és az Országgyűlési Őrség ünnepnapja. Tisztelt Országgyűlés! Az állam és polgárainak szolgálatában állni nemes hivatás. Az állam szabadságon és demokrácián alapuló rendjének védelme, a polgárok mindennapi biztonságának szolgálata azonban a legnemesebbek közé tartozik. Különösen igaz ez akkor, ha e szolgálat teljesítése az egyén saját életének, testi épségének kockáztatásával jár együtt. Tisztelt Képviselőtársaim! A rendőri hivatás lényege azokban az örök erényekben teljesedik ki, amelyek elengedhetetlenek az emberi életet, a köz és az állampolgárok vagyonát veszélyeztető bűncselekményekkel és fenyegetésekkel szembeni küzdelemben. Ezek az erények - az önfeláldozás, a bátor és megingathatatlan kötelességteljesítés, embertársaink megsegítése - Szent György középkori kultuszában testesültek meg. Tisztelete Magyarországon már Szent István idején megjelent, és rövid időn belül mélyen belegyökerezett a néphagyományba. Mi sem bizonyítja ezt jobban, mint hogy számtalan középkori templomunk választotta patrónusául, és több mint húsz magyar település hordozza ma is Szent György nevét. Érdemes elgondolkodnunk azon, hogy ha egy szent tisztelete ilyen mértékben része lesz egy társadalom hagyományainak és hitéletének, akkor az azt is bizonyítja, hogy az adott szent által képviselt értékeknek kiemelkedő jelentőséget tulajdonít a társadalom, a közösség. Szent Györgyre általában mint a sárkányt legyőző hősre emlékeznek. Középkori legendája szerint azonban György több volt, mint egy bátor, a bajbajutottakon segítő katona. A római császárkor leghevesebb keresztényüldözésének idején vértanúhalált halt Szent György a hitéért és értékrendjéért mindvégig hű maradó ember legfőbb példája is egyben. Biztos vagyok abban - és valamennyien biztosak lehetünk ebben -, hogy az Európa-szerte kedveltté vált szentre mi, magyarok sem pusztán segítőként, hanem az értékrendjéhez mindvégig ragaszkodó példaképként tekintettünk és tekintünk ma is. Ma, amikor a globális biztonsági környezet rendkívüli gyorsasággal változik, amikor újabb és újabb fizikai és virtuális fenyegetések jelennek meg mindennapjainkban, amikor a hírek világszerte újabb és újabb terrortámadásokról és szükségállapotokról szólnak, nyugalommal tölthet el bennünket a tudat, hogy rendőrségünk és rendvédelmi szerveink Szent György és a többi katonaszent példája nyomán hűségesen és elhivatottan védelmezik értékrendünket és biztonságunkat. A mai napon külön köszönetet kell mondanunk rendőreinknek a megnövekedett határvédelmi feladatok ellátásáért. Fontosnak tartom ezt hangsúlyozni, mert az országunk különböző pontjain szolgáló rendőreinknek e határvédelmi feladatok nem pusztán szakmai kihívást, hanem sokszor komoly áldozatokat, családjuktól messze eltöltött időszakot is jelentenek. A mai napon, tisztelt Országgyűlés, főhajtással emlékezünk azokra is, akik szolgálatuk ellátása közben életüket veszítették vagy sérüléseket szenvedtek. Tisztelt Országgyűlés! A mi biztonságunkért, vagyis az Országgyűlés elnökének, tisztviselőinek, tagjainak és dolgozóinak, valamint az Országgyűlés épületeinek védelméért felelős Országgyűlési Őrség idén ünnepli felállításának 105. évfordulóját. Ezúton szeretném köszönetünket tolmácsolni sokrétű szolgálatuk professzionális ellátásáért. A mai napon Magyarország Országgyűlése tiszteletét és köszönetét fejezi ki minden rendőr és országgyűlési őr előtt, akik szolgálatukért az év minden napján megérdemlik társadalmunk és az Országgyűlés tagjainak, munkatársainak megbecsülését. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásokkal kezdjük a munkánkat, ezt követően 11 óra 50 perctől 13 óra 20 percig a kérdésekre, majd körülbelül 13 óra 20 perctől 14 óra 20 percig az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor. Végül a napirend utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés ülését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Firtl Mátyás, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője: „Kötelesség megvédeni a magyar emberek érdekét, Brüsszelnek meg tiszteletben tartani a tagállamok szuverenitását.” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Amint azt tapasztaljuk, Brüsszel határozott törekvése, hogy a nemzeti hatáskörben lévő döntések egy részét közösségi hatáskörbe vonja, amivel nemzeti szuverenitásunkat sérti. Meggyőződésem, hogy ezzel mindannyiunknak, akik a magyar parlament képviselői vagyunk, vállalt kötelességünk, hogy Magyarország nemzeti szuverenitását megőrizzük. Az egyik legfontosabb kérdés, ami szuverenitásunkkal összefügg, a rezsicsökkentés megvédése. Az energiapolitika közösségi hatáskörbe vonásával Brüsszel megszüntetné a lehetőséget, hogy Magyarország hatósági árszabással alacsonyan tartsa az energiaárakat, és további eredményeinket is veszélyezteti a közösségi adópolitikával, a migránskvótával összefüggő kérdéskör. Magyarország az Európai Unió tagjaként a családok életminőségét, boldogulását, gyarapodását elősegítő eddigi eredményeit meg akarja őrizni, így a rezsicsökkentést is. [[11.10]] Tisztelt Képviselőtársaim! Brüsszel a magyar rezsicsökkentés ellen intézett támadást azzal, hogy uniós szintű árszabályozást akar bevezetni, amely a magyar fogyasztóknak jelentősen magasabb áramárat jelent. Ez hátrányosan érintené a magyar polgárokat, és komoly versenyhátrányt jelentene a magyar gazdaság számára is. Nagyon komoly küzdelemre kell felkészülnünk, hogy megvédjük a rezsicsökkentést, amelyhez minden magyar ember támogatására szükségünk van. Ezért indítottuk a nemzeti konzultációt, amelynek egyik kérdése erre vonatkozik. Magyarország akkor erős és akkor egységes, a kormány akkor tud minden magyar emberért kiállni, ha minél többen támogatják az ország érdekeit védő törekvéseit. Ez a veszély tény, hiszen az Európai Bizottság 2016 novemberében intézkedéscsomagot terjesztett elő, amelynek részét képezi a villamos energia belső piacáról szóló európa parlamenti és tanácsi rendelettervezet, valamint a villamos energia belső piacaira vonatkozó közös szabályokról szóló Európai parlamenti, tanácsi irányelvtervezet. Ezzel kapcsolatban a magyar parlament Európai ügyek bizottsága megállapította, hogy az intézkedéscsomag sérti a szubszidiaritás elvét, ezért szubszidiaritási eljárást kezdeményez, amelyet házszabálytól való eltéréssel tárgyaltunk már, és május első napjaiban lehet róla szavazás. Amint azt a tisztelt Házban a vonatkozó országgyűlési határozat vitájában is elmondtuk, sárga lapos eljárással élesen és határozottan ellenezzük, hogy a villamos energia és szolgáltatás ármeghatározása uniós szintű legyen. Ez nemzetállami hatáskör. Az Európai Bizottság sérti a szuverenitás elvét, az alapszerződést is akkor, amikor erről közösségi szintű döntést akar hozni. Veszélyezteti Magyarország nemzeti függetlenségét és a magyar családok szociális biztonságát azzal, hogy semmissé tenné a rezsicsökkentést, a magyar embereket kiszolgáltatottá tenné a külföldi szolgáltatóknak, mint az 2010 előtt is volt. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Orbán-kormány 2010-et követően 25 százalékkal csökkentette a távhő, a gáz, az áram árát, valamint további rezsicsökkentéseket hajtott végre. Így több pénz maradt a családoknál, a rezsitartozások több tíz milliárd forinttal csökkentek, csökkent a hátralékos fogyasztók száma, és jelentős fogyasztásvédelmi reformokat hajtottunk végre. A tagállami hatósági árszabályozás tehát a fogyasztók védelmének hatékony és biztos eszköze. A Magyar Országgyűlés már 2013 júliusában is határozatot hozott a rezsicsökkentés megvédésére, és már akkor egyértelműen visszautasította a gazdasági lobbiérdekeket szolgáló ellentétes törekvéseket. Felszólította a kormányt, hogy minden nyomás ellenére tartson ki a rezsicsökkentés politikája mellett. A mostani lopakodó brüsszeli jogalkotás miatt nemzeti szuverenitásunk melletti ismételt kiállásra van szükség. Az Országgyűlésnek, mindannyiunknak, akik választóink felhatalmazásából itt ülünk, kötelességünk megvédeni a magyar emberek érdekeit, Brüsszelnek pedig kötelessége tiszteletben tartani a tagállamok szuverenitását. Meg kell védenünk a rezsicsökkentést, ezért összefogásra van szükség, ezért számítunk minden, a magyar emberek érdekét, az ország felemelkedését fontosnak tartó honfitársaink támogatására. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Firtl Mátyás képviselő úr. A kormány nevében Aradszki András államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Képviselőtársam hozzászólásában egy reális veszélyre hívta fel a figyelmet. Nagyon fontos, hogy a nemzeti konzultáció során erre a veszélyre, az ezzel kapcsolatos kérdésre minél több jó választ kapjon a kormány, mert azzal segíti és legitimálja azt az álláspontot a magyar polgárok többsége, hogy meg kell védenünk a rezsicsökkentés értékeit, amelynek veszélyét az Európai Bizottság 2016. november 30-án benyújtott, közzétett javaslata - „Tiszta energia minden európainak” című javaslata - elég világosan bemutatja. Az említett csomag az energiaunió megvalósításának egyik eszköze, amely energiauniót Magyarország - az abban foglalt célokat - támogatta és támogatja a mai napig is, ideértve azt a fontos célt, hogy megfizethető energiát kell biztosítani a fogyasztóknak, az ehhez szükséges infrastrukturális beruházásokat európai uniós támogatással végre kell hajtani, és természetesen a kutatás-fejlesztés, az energiahatékonyság, valamint a dekarbonizációs, azaz a szénmentes energiatermelésre irányuló folyamatokat is támogatni tudjuk. Azonban a 2016. november 30-án közzétett javaslat több szempontból is aggályos, és olyan irányokat, olyan szabályozási pontokat lehet benne azonosítani, amely sérti a tagállamok szuverenitását és a szubszidiaritás, valamint az arányosság elvét. Ilyen ezek között az a pont is, amikor a rendszerirányítóktól hatáskört elvonva egy regionális rendszerirányítást kíván végrehajtani, és úgy, hogy mindemellett az ellátásbiztonságért való felelősség a tagállamoknál marad. Magyarország támogatja a regionális együttműködést, és részt is vesz ilyen regionális együttműködésekben, de az energiaunió elfogadásakor is az volt az álláspontunk, és az volt a többségi tagállami álláspont, hogy a regionális együttműködés alulról jövő, önkéntes és a lehető legjobb gyakorlat elve mentén, költséghatékonyan történjen meg. Az erre irányuló szabályozás, amit a „Tiszta energia minden európainak” csomag tartalmaz, ettől eltér, és ezeket az elveket nem követi. A másik nagyon fontos dolog, hogy szintén a tagállami szuverenitáshoz tartozik, hogy meghatározzuk az energiamixünk tartalmát, de egy közvetett szabályozást indít el az Európai Bizottság, azaz Brüsszel, és közvetett módon erősen korlátozná ez a csomag az ehhez való jogunk alkalmazását. Ha kitérünk például arra is, hogy 550 gramm/kilowattóra kibocsátás alatt lehetne csak erőműveket felhasználni a kapacitásmenedzsmentben, akkor ez azt is jelenti, hogy ezáltal kiesnek olyan szenes erőművek, amelyek krízishelyzetben helytállhatnának, és ezzel szemben orosz importú, orosz eredetű gáz felhasználásával az európai energiafüggőséget növelnénk, tehát ebből a szempontból is aggályos a dolog. Ami viszont sokkal fontosabb és a magyar állampolgárok, a magyar fogyasztók érdekét súlyosan sérti, az, hogy eltörölnék a szabályozott ár intézményét, és a piacra bíznák az elektromos áram árának kialakítását. E tekintetben hadd húzzam alá azt, hogy 2010-től kezdődően 2010-2015 között, ahol szabályozott ár helyett piaci áron alkalmazták, piaci áron értékesítették a villamos áramot, ott mindenhol növekedett az áram ára, ezzel szemben Magyarországon jelentősen csökkent 2012 és 2016 novembere között a villamos energia ára, körülbelül 25 százalékos csökkenésről tehetünk tanúságot. Ennek következtében az energiaszegénység felszámolása szempontjából is sikereket értünk el. A hátralékok összege a felére csökkent, és mintegy harmadával csökkent a késedelembe esett adósok száma. Több mint harmadával csökkent a kikapcsolt lakossági fogyasztók száma. Ezek az adatok elég plasztikusan mutatják, hogy a szabályozott ár, azaz a rezsicsökkentés végrehajtása és fenntartása össztársadalmi érdek. Nagyon helyesen teszi, képviselő úr, és nagyon helyesen teszi az Európai ügyek bizottsága, hogy ezen értékek megőrzése érdekében [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] kellő súllyal lépett fel. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]] [[11.20]]
Köszönöm, Aradszki államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Varga László képviselő úr, Magyar Szocialista Párt: „A munkavállalók érdekében” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Egyre nő az elégedetlenség az országban, ennek számtalan nyomát láthatjuk a hétköznapokban. Sújtja ez a magyar munkavállalókat is. Az meg, hogy önök erről nem vesznek tudomást, és egészen másfajta propagandát folytatnak, az nyilván az önök lelkén szárad, az önök felelőssége. Élő bizonyíték azonban arra, hogy változás van az országban és nő az elégedetlenség, az az, hogy Zuglóban mintegy kétszer annyi szavazatot kapott Bitskey Bence, és a Magyar Szocialista Párt és ellenzéki pártok jelöltjeként győzelmet aratott. Hatalmas siker ez, hiszen korábban itt egy sokkal szorosabb választási eredmény született. Innen is gratulálok tehát Bitskey Bencének és a zuglóiaknak. Azonban a változás nem lehet önmagáért való, hiszen nagyon világosan kell látni, hogy miért szükséges kormányváltás, és miért fontos, hogy esély van erre 2018-ban. Nem másért, mint a magyar emberek érdekében és a magyar munkavállalók érdekében, hiszen a magyar munkavállalók érdekeit önök a kormányzásuk elmúlt hét évében folyamatosan háttérbe szorították. Rögtön azzal kezdtek a 2010-es önkormányzati választás után decemberben, hogy gyakorlatilag megszüntették a sztrájkjogot Magyarországon, majd büszkén hirdetik a munkabékét. Ezt éjszaka fél három környékén sikerült elfogadniuk; majd a 2011-es évtől megadóztatták a minimálbért, szintén mellőzve a konszenzust a munkavállalók szervezeteivel. 2011-ben elfogadtak még egy átfogó munkatörvénykönyv-módosítást, pótlékokat vontak el, csökkentettek. A rugalmas munkaerőpiacot tehát a munkavállalók rugalmas kizsákmányolásával képzelték el. Lehet ezeket a törvényeket elemezni, egy kérdésre kell válaszolni: érdekében álltak-e ezek a módosítások a magyar munkavállalóknak? A válasz egyszerű: nem, az ő érdekeikkel ellentétesek voltak ezek a módosítások. Ezek után, a mesterségesen alacsonyan tartott fizetések után nagyon komoly elvándorlás következett be Magyarországon, sok százezer, mintegy félmillió honfitársunk hagyta el az országot, és újabb fejlemény, hogy az ebből kifolyólagos munkaerőhiányt most önök az itthon maradó munkavállalók túldolgoztatásával kívánják megoldani. Egy olyan felháborító módosító csomagot hoztak be az Országgyűlés elé, amit nyilvánvalóan jó szokásuk szerint nem egyeztettek a munkavállalói szervezetekkel, szakszervezetekkel. A szakszervezetek, az érintettek ezt már egész egyszerűen rabszolgamunka-törvénynek hívják. Kordás László, a Magyar Szakszervezeti Szövetség elnöke is elmondta a tagjaik véleményét erről a jogszabályról, amely tulajdonképpen három évre vetített munkaidő-elszámolást vezet be, átláthatatlanná teszi ezáltal a ledolgozott munkaidő és a pihenőidő, valamint az ez után járó bérek és pótlékok nyomon követését, és tartósan kiszámíthatatlanná teszi a munka és szabadidő viszonyát. Esélyt ad arra a munkáltatóknak, hogy olyan szintre léptessék a kizsákmányolást, hogy adott esetben havonta heti egy pihenőnapot osszanak csak be, ami nyilvánvalóan felháborító, és további kizsákmányolása a dolgozóknak. Az egyeztetést tehát mellőzték, a vélemény elég evidens a munkavállalók részéről. A magyar munkavállalók érdekében ezeket a véleményeket nyilvánvalóan figyelembe kéne venni. Az a hír járja, hogy a május 3-ai VKF-ülésre önök utólag be kívánják hozni ezt a témát, és egyeztetni kívánnak a költségvetés és az adótörvények mellett a munkavállalókkal, azonban ez szerintem már kevés. Önök a multik pártjára álltak, ez látszott a társasági adóról szóló módosításaikban is, hiszen azoknak engedték el a legnagyobb adóterheket, akik a legnagyobb bevétellel rendelkeznek Magyarországon, számukra csökkentették igazán és egyedül a társasági adót. Ez kevés tehát, most már egyetlen módon tudják orvosolni azt a helyzetet, amit kialakítottak, ez pedig nem más, mint hogy visszavonják a rabszolgamunka-törvényt, visszavonják, és a munkavállalói szervezetekkel, szakszervezetekkel egyeztetve közösen tesznek javaslatokat a munka törvénykönyvének módosítására a magyar munkavállalók érdekében, azért, hogy az ő bérük nőhessen a családjuk boldogulása érdekében, megállítható legyen az elvándorlás, és sok százezer honfitársunk hazajöhessen. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, Varga képviselő úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Tállai András államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ha ön egy önkormányzati időközi választással kezdte, akkor engedje meg, hogy én is azzal kezdjem. Én viszont a józsefvárosi fideszes jelöltnek szeretnék gratulálni, aki meggyőző fölénnyel nyerte meg ezt a választást, és a Fidesznek senkivel nem kellett külön szövetséget kötni, ő a Fidesz jelöltjeként nyert. A másik dolog, amire elöljáróban szeretnék reagálni: ön a kormány felelősségét hangoztatta bizonyos törvényjavaslat kapcsán. Ha megengedi, egy kicsit visszatekintünk a múltba. Én viszont az önök, a Magyar Szocialista Párt felelősségét szeretném fölvetni, mégpedig azokra az időkre emlékeztetve, amikor Magyarországon az önök kormányzása alatt a munkanélküliek száma megduplázódott, 12 százalékos munkanélküliségi rátával adták át 2010-ben a kormányzást. [[Gőgös Zoltán: Válság után!]] Sőt, azt is el kell mondani, hogy az önök kormányzása alatt, amire persze már nem annyira büszkék, a jövedelmek folyamatosan csökkentek, elvettek a nyugdíjasoktól egyhavi nyugdíjat, aztán elvettek a munkavállalóktól is egyhavi jövedelmet [[Gőgös Zoltán: Visszaadtátok?]] és folyamatosan csökkent a reáljövedelem az önök kormányzása idején. Na, ezt nem akarják visszahozni az emberek. Egyébként, ha megnézzük a közvélemény-kutatásokat, akkor az önök támogatottsága nemigen éri el még azt a szintet, hogy közelébe kerüljenek annak, hogy az országban, itt az Országgyűlésben bármilyen döntést is tudjanak hozni vagy netán kormányt alakítani. [[Gőgös Zoltán: Meg fogsz lepődni!]] De nem is lenne ez értelmezhető, hiszen ha megnézzük a Fidesz-KDNP-kormány 2010 óta folytatott foglalkoztatáspolitikáját, azt gondolom, hogy komoly eredményeket tudunk fölmutatni. Először is jelentősen növekedett a munkahelyek száma, ezáltal a foglalkoztatottak, a munkavállalók száma. Ez mintegy 700 ezer fő 2010 óta, a kormányzás hét évében átlagosan évi százezer munkahelyet sikerült teremteni az országban. Jelentősen csökkent a munkanélküliek aránya, hiszen ma már statisztikákkal bizonyíthatóan 5 százalék alá süllyedt, ami az európai uniós mércéket is figyelembe véve igen komoly és jelentős eredmény. 2014 óta folyamatosan növekszenek a jövedelmek, a reáljövedelmek, növekszik a fogyasztás; ez is azt jelzi, hogy az embereknek több pénz van a zsebükben, többet tudnak költeni egzisztenciájukra, megélhetésükre. Ez több részből tevődik össze. Itt szeretném kiemelni a gazdasági növekedés mértékét és azon belül a jövedelmek növekedésének az arányát. A kormány is elősegíti a foglalkoztatottság bővítését, illetve a jövedelmek növekedését, hiszen a hatéves bérmegállapodás, ami az elmúlt év novemberében köttetett meg a munkaadók, a munkavállalók és a kormány között - amire egyébként a rendszerváltozás óta még nem volt példa, és nemzetközi szinten is igen elismerésre méltó esemény -, ez teljes mértékben azt támasztja alá, hogy jelentősen megnövekedtek 2017. január 1-jén a minimálbérek, illetve a garantált bérminimum összege, és ez tovább fog növekedni 2018. január 1-jén, amit a kormány a megállapodásban vállalt. Ezzel párhuzamosan csökkent a szociális hozzájárulási adó mértéke, illetve a társasági adó mértéke, tehát a közterhek csökkentésével járul hozzá az állam, a kormány ahhoz, hogy a vállalkozásoknak, a munkaadóknak a bérnövekményt elő lehessen teremteni. Ami pedig a benyújtott említett törvényjavaslatot illeti, szó sincs arról, hogy túldolgoztatna a kormány - vagy ha elfogadja, az Országgyűlés - ebben a törvényjavaslatban bárkit is. Egyszerűen arról van szó, hogy átkonvertálja a munkaidőkeretet, lényegében rugalmassá teszi. Egyébként erre nemzetközi példák vannak európai uniós országokban is. [[11.30]] Szeretném elmondani, hogy az említett törvényjavaslat a versenyszféra és a kormány állandó konzultációs fóruma elé kerül, ott kerül megvitatásra ennek várható hatása, ezt követően a kormány elé visszakerül a törvényjavaslat, és ezután születik döntés a törvényjavaslat további sorsáról. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Tállai András államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hadházy Ákos, az LMP képviselője: „Agitprop újratöltve” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Hétről hétre beszámolunk olyan esetekről, amelyek mind bizonyítják, hogy Magyarország történelmének legnagyobb bűncselekmény-sorozatának vagyunk tanúi, és a legmagasabb szintről irányított bűncselekmény-sorozatának vagyunk tanúi. Az európai uniós támogatások ellopása gyakorlatilag nem nevezhető máshogy, és egyáltalán nem túlzás. Ehhez képest nyilvánvalóan főleg kormányoldalról gyakran kapjuk azt, hogy ez azért nem lehet igaz, mert nézzük meg a közvélemény-kutatásokat, most is, a választani hajlandó emberek közül, mondjuk, 50-55 százalék az, amelyik a kormányra vagy pedig az ellenzékre szavazna. Nagyon sokan, bizony néha még ellenzéki politikusok, szavazók közül is azt mondják, hogy ez a magyar mentalitásnak köszönhető. Ez magyarázza, hogyan lehet az, hogy nyíltan, a szemünk előtt lopnak, megaláznak bennünket, úgy lopnak, hogy megaláznak bennünket, és mégis ilyen közvélemény-kutatásokat mérünk. Nyilvánvalóan ez nem cáfolja az első állításomat, hiszen nem következik ebből, hogy ezek a lopások ne következtek volna be. Sok magyarázatot lehetne találni, kell magyarázatot találni az ellenzéknek nyilván saját maga között is. Azonban én most nem erről beszélnék, hanem azokról a politikai módszerekről, azokról a gengszterpolitikai módszerekről, amelyekről azt hittük, hogy Magyarországon, illetve Európában a XXI. században már ezeket senki nem fogja használni. Vannak olyanok is, akik azt mondják, hogy ma a kormányfő zseni, hogy ilyen eredményeket ilyen lopás mellett el tud érni. Én nem azt mondom, hogy zseni, és nagyon fontos mindenkinek tudni, hogy ez az ember nem zseni, hanem gátlástalanul nyúl olyan politikai eszközökhöz, amelyekhez, azt gondoltuk, a XXI. században már nem fognak nyúlni. Ezek közül az eszközök közül az egyik legfontosabb az agitációs propaganda. Agitprop, így hívták ezt a kommunizmusban. Szerencsémre én ebből már viszonylag keveset láttam, azonban én is láttam belőle, és én is tudok történelemkönyveket olvasni, én is tudok a szüleimtől, nagyszüleimtől történeteket hallani arról, hogy mit jelentett az agitációs propaganda, mit jelentett az agitprop, milyen gyalázatos reklámokat láttak az utcán, és milyen gyalázatos híradókat láthattak a tévében, hallhattak a rádióban. Ugyanúgy, mint ma, akkor is Moszkvától vártuk a segítséget, és ezenkívül akkor is elmondták, hogy milyen nagyon jól áll az ország, milyen nagyon erősödik, mennyire boldog mindenki. Mindenki tudta akkor is, hogy hazugságok, egy darabig azonban működtek. Az agitációs propaganda, a kormánypropaganda három dolog miatt is nagyon kellemes a kormánynak, és három dolog miatt is bűn az országgal szemben. Egyrészt azért, mert az a kormánypropaganda, amit látunk, nyilvánvaló korrupció. Hiszen ha valamit fölöslegesen veszünk meg, ráadásul drágán, az nyilvánvaló korrupció. Elnézést a profán hasonlatért, de ha a kormány elhatározná, hogy minden minisztériumi vécébe arany vécékefét vesz, az teljesen egyértelmű korrupció, hiszen fölöslegesen vett egy nagyon drága dolgot. Amikor kiírja azt a plakátokra milliárdokért, hogy Magyarország erősödik, ugyanilyen fölösleges, hiszen vagy igaz és erősödik, én nem gondolom, de akkor minek hirdetni? Ha viszont nem igaz, akkor meg pláne minek hirdetni? Az egy ellopott pénz. Ugyanezt lehet mondani az „Állítsuk meg Brüsszelt!”-ről is, hiszen egy nyugat-európai város megállítása nehéz, hacsak nem arra gondoltak, hogy a pénzeket állítsuk meg, ami onnan jön.A kormánypropaganda rendkívül nagy bűn azért is, mert ebből a pénzből fizetik ki a prostituált sajtót, a prostituált kormánypárti sajtót. Ebből tartják ki ezeket az orgánumokat. Illetve nyilvánvalóan a legnagyobb bűn a manipuláció, az emberek manipulálása. Ez nem a magyar néplélekből ered. Minden néppel megeshet ez a baleset, láttunk ilyet, a mai napig is látunk ilyeneket Törökországban és Oroszországban, de Nyugat-Európában is voltak nem is olyan régen erre bőven példák. Sajnos az egyetemgyilkosság példája azt mutatja, hogy a kormány most már viszlátot mutat az értelmiségi hátországának. Nem fontos az értelmiség, úgy méri, hogy a tömeges manipuláció elérte a célját. Emiatt mindenképpen azt kell mondanunk, a 2018-as választás tisztességtelen választás lesz, hiszen nem tisztességes az a választás, ahol a kormány sok tucat milliárd forintból mondhatja el a véleményét, az ellenzék pedig ezt nem teheti meg. Ennek ellenére ott kell lenni, mert nekünk nincsenek hatalmas kampányaink, nincs rengeteg pénzből kitartott sajtónk, viszont igazunk, az van. Köszönöm szépen. [[Sallai R. Benedek és Kunhalmi Ágnes tapsol.]]
Köszönöm szépen, Hadházy képviselő úr. A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Nem gondolom azt, hogy egy hirdetés önmagában fölösleges, és azt gondolom, az ön pártja sem gondolja így. Mert ha így gondolná, akkor nem költene el nem kicsi összeget például Facebook-hirdetésekre, amelyek jelenleg is futnak - szeretném felhívni a figyelmét erre, ön is nagyon jól tudja. Tisztelt Képviselő Úr! Ön a felszólalásában, ha jól idézem, az agitprop szót használta. Nekem is többször eszembe jutott ez a szó az elmúlt napokban, és sajnos többször az LMP-vel kapcsolatban is. Ön egy héttel ezelőtt, illetve az ön társelnöke - nehéz követni, hogy hány elnöke van az LMP-nek, de az ön társelnöke -, amikor a szokásos hangnemben, a szokásos emelt hanggal kiabált itt az Országgyűlésben, és hazugozta a kormánypártiakat egy parlamenti jelentéssel kapcsolatban, akkor jutott ez eszembe. Egy olyan parlamenti jelentésről volt szó, amelyet az Európai Parlament fogadott el, és ez az európai parlamenti jelentés többek között azt mondja, hogy a bevándorlás nem veszélyforrás, hanem kihasználandó lehetőség Európa számára. Ez a jelentés ebből fakadóan azt javasolja, hogy a menekültek fogalmát terjesszék ki a gazdasági bevándorlókra, és legyen könnyebb a családegyesítés is. Az Európai Parlament állásfoglalása megszüntetné az illegális bevándorlók jogi őrizetbe vételét is, tehát a jogi határzárat felszámolná. És hogy az egész súlyosabb legyen, azt írja ez a jelentés, hogy a segélyeket a biztonsági megfontolásoktól függetlenül is folyósítani kell. De ami talán a legfontosabb: ez az állásfoglalás felgyorsítaná a betelepítési programokat. Tisztelt Képviselő Úr! Azért hozom ezt a dolgot itt föl, mert ezt az állásfoglalást, ezt az európai parlamenti állásfoglalást a baloldali pártok egytől egyig megszavazták az Európai Parlamentben. Az ön pártja, az LMP is. Az igazi propaganda tehát az, amit önök folytatnak. Brüsszelben megszavazzák a jelentést, idehaza meg félrevezetik a választókat ezzel kapcsolatban. Mindent megszavaznak, az a helyzet, Brüsszelben, ami a betelepítési programokat segíti. Ez egy szempontból nem annyira meglepő. Mégpedig azért, mert kiszivárgott a brüsszeli Soros-kapcsolatok listája, és ezen a listán ott figyel az önök EP-képviselője is. És egyébként, ha megnézzük ennek a képviselőnek a tevékenységét, akkor rendre az ország érdekeivel ellentétesen szavaz. Tisztelt Képviselő Úr! Így, amikor az LMP agitpropagandáról beszél, akkor, azt gondolom, valójában a hangnemet is beleérti. Erre utalt ön talán. De erről jut eszembe, hogy ön március 15-én nemes egyszerűséggel féreghez hasonlította azokat, akik nem értenek egyet az LMP-vel. Na, ez az igazi agitációs propaganda! Ez az a hangnem, amit a 80-as években, illetve még az előtt is hallhattunk. Most én nem fogok azon hosszasan rugózni, hogy ez mennyire felháborító. Egyszerűen csak megjegyzem azt, hogy az LMP egyáltalán nem felel meg azoknak az alapelveknek, amelyek alapján megalapították, ilyen értelemben nagyon is jó helye lesz a nagy baloldali összeborulásban. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője: „Meddig sarcolható a magyar munkaerő?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A kormányzó pártok képviselői rendre számonkérik rajtunk azt, hogy az ő hatalmas eredményeiket miért nem ismerjük el. Én erre azt szoktam válaszolni, hogy ne csak relatív gazdasági adatokkal számoljanak, tehát ne csak az utóbbi év nagyon gyenge eredményéhez képesti 6-8-10 százalékos emelkedésről beszéljenek, hanem abszolút értéken is. De hogy korrektek legyünk, vizsgáljunk meg egy olyan eredményt, amit a kormányzat egyébként dicshimnuszokat zengve szokott előadni, ez pedig az, hogy a minimálbérek idén jelentősen, 15-25 százalék közötti sávban növekedtek. [[11.40]] Nézzük meg, hogy mi van emögött! Hiszen ez a történet nagyon szép lenne, ha pusztán ennyit tartalmaznának a könyv bizonyos oldalai. Csak azt látjuk, hogy ha összevetjük nemcsak a regionális országokkal, de az uniós tagországokkal ezt az adatot, akkor az idei, látványosnak szánt növekedés még mindig csak arra elég, hogy uniós és régiós viszonylatban is hazánk a sereghajtók között legyen, és sajnálatos módon a regionális versenytársakhoz sem sikerült közelíteni. Azt látjuk ugyanis, hogy Magyarország mögött pusztán Csehország, Lettország, Litvánia, Románia és Bulgária található a minimálbér összegében, ha ezt euróban mérjük. Tehát azt látjuk, hogy ha nem relatív összehasonlítósdival manipulál a kormányzat, hanem egyszerűen abszolút adatokat vizsgáltat, akkor egy katasztrofális helyzetkép alakul ki. De még rosszabb a helyzet, hogyha vásárlóerő tekintetében vizsgáljuk a magyar béreket, hiszen itt is azt látjuk, hogy mindössze Lettországot, Litvániát, Bulgáriát és Máltát sikerült magunk mögé utasítani a 27 tagállam közül. És mindemellett a relatíve alacsony, európai szinten nagyon-nagyon alacsony béreket az Orbán-kormány egész egyszerűen brutális és indokolatlan adóterhekkel sújtja. Ezeknél nagyobb teher átlagosan az OECD-vizsgálatok szerint csak a belga és a német fizetésekre hárul. Tehát az Orbán-kormány ilyen szinten rekordot biztos, hogy elmondhat magáról. Ami viszont tényleg brutális, az az alacsony keresetűek adóterhelése, ahol, mondhatni, nem is európai, hanem világelsők vagyunk. Hiszen az OECD-tagállamok körében sehol máshol nem lehet ekkora adóterhelést találni az átlagbér 67 százalékát, nagyjából kétharmadát keresők körében. Tehát a relatíve alacsonyan keresők körében az Orbán-kormány terhel adók szempontjából a legbrutálisabban. És majd itt jöhetnek a különböző kormányzati propagandák, hogy a fogyasztást szeretnék adóztatni, nem a jövedelmeket. A családi adókedvezmények rendszerét egyébként én magam is elismerem, sőt kiterjesztését indokoltnak tartom, de miközben azt látjuk, hogy az átlagbér kétharmadával rendelkezőket terhelik a legeslegbrutálisabban - tehát nem találunk hasonló példát szinte az egész világon -, addig a magas fizetésűekkel egész egyszerűen elnéző a kormány; ami önmagában nem lenne baj, az OECD-tagállamok sorában, ugye, mindössze a nyolcadik legmagasabb a magas fizetéssel rendelkezők terhelése. Én nem azt szeretném, hogy őket sarcolják szénné a jövőben, én azt szeretném, hogy az alacsony fizetések terhelését csökkentsék legalább olyan szintre, mint ami a magas fizetések esetében jelentkezik. Tehát ez az indokolatlan kettős adóztatás, amit Magyarországon egy egykulcsos adórendszeren belül sikerült megvalósítaniuk, legalább csillapodjon a következő években. Tehát oda kellene felzárkózni, ahogy önök családi adókedvezményekkel, a CSOK kiterjesztett kedvezményrendszerével a magas fizetésűeket támogatják, a Jobbik egyértelműen a középosztály leszakadóban lévő rétegei, az alacsonyabb keresetűek támogatása mellett lenne ebben a kérdéskörben. Hiszen azt látjuk, hogy ők lennének elsősorban azok a kedvezményezettek, akik rá is szorulnak ezekre a kedvezményekre. Mindeközben azt látjuk, hogy egészen arcátlan dolgokat folytat a kormány a gyengébben kereső munkavállalókkal szemben, a munka törvénykönyve rabszolgasorsba illő módosítása, ami önök szerint rugalmassá tétel, egész egyszerűen felháborító, Ander Balázs képviselőtársam részletesen kifejtette az ezt illető aggályainkat. Tehát egészen elképesztő: az önök miniszterelnöke Szaúd-Arábiában azzal kampányol, hogy jöjjön a működő tőke Magyarországra, mert itt olcsó a munkaerő, és rugalmas, kellőképpen rugalmas a munka törvénykönyve. [[Szilágyi György: Szégyen!]] Most pedig van képük letenni elénk egy olyan módosítást, ami a munkavállalók további sarcolását, kiszolgáltatottságának növelését teszi lehetővé. Egészen elképesztő! És nemcsak Szaúd-Arábiában kampányolnak ezzel, tulajdonképpen egy olyan összeszerelő üzemet hoztak létre Magyarországból, a magyar önálló, saját lábon álló gazdaság megerősítése helyett, amely tökéletesen kiszolgáltatott német és egyéb autógyártók szezonális ajánlatainak. A multicégeket nem vonták be a közteherviselés hatálya alá, stratégiai szerződéseket írtak alá olyanokkal, akiknek az összbevétele éves szinten Magyarország GDP-jét akár meg is haladja, az adózás előtti és utáni eredményük pedig nagyságrendileg azonos. Tehát indokolatlan kedvezményekben részesítik ezeket, a magyar kisvállalkozókat nyomorgatják, sarcolják, a statisztikai adatok pedig hűen bizonyítják, hogy az alacsony keresetű magyar munkavállalók életét önök egész egyszerűen tönkreteszik. Ezen kellene változtatniuk, ha van egyáltalán víziójuk ebben a kérdésben. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak, aki a kormány nevében válaszol az elhangzottakra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy egy politikai megjegyzéssel kezdjem: [[Z. Kárpát Dániel: Aztán jöhetnek az adatok!]] Ugye, teljesen összecseng a Jobbik és az MSZP közeledése, hiszen már a napirend előtti felszólalásokban is egymás alá kérdeznek. [[Szilágyi György közbeszól.]] Az elmúlt nap is ezt bizonyította, vasárnap egy választáson, mégpedig Zuglóban, ahol a Jobbik nem indított jelöltet a baloldaliakkal szemben [[Szilágyi György: Nagy siker!]] így nyilván csekély szavazatait is átadta a baloldali jelöltnek. De ez ellentétben van azzal a politikával, amit meghirdettek, hogy a Jobbik majd a baloldalról fog szavazatokat szerezni. Azt látom, hogy mindent megtesznek annak érdekében, és hasonló szellemiségben gondolkodnak a bérunióról, hasonló szellemiségben gondolkodnak a munka törvénykönyvéről, de hát egyelőre mégiscsak gyakorlatban mást tesznek, hiszen nem baloldalról vonzanak el szavazókat, mint ahogy Vona Gábor ezt meghirdette, hanem a baloldalnak adnak, adják át a szavazóikat. [[Szilágyi György: Mi van az adóval?]] Ami a napirend előtti felszólalás konkrét tartalmát illeti, azt gondolom, hogy Magyarországnak semmilyen szégyenkeznivalója nincs például a személyijövedelem-adózás terén [[Z. Kárpát Dániel: Csak a kormánynak!]] , önök összetévesztik valószínűleg a baloldali kormányzást a jelenlegivel, ahol 40 százalékos volt a személyi jövedelemadó mértéke, a Fidesz-kormány alatt 2011-től egykulcsos személyi jövedelemadó van, ami 16 százalékról indult, és most 15 százalék. Az Európai Unióban egyetlen országban alacsonyabb a személyi jövedelemadó mértéke, mint Magyarországon. Ez nem azt jelenti, hogy nincs mit tenni a továbbiakban és tovább csökkenteni a közterheket, természetesen ez a kormányzat célja, csak ellentétben önökkel, nem egy kijelentésen, egy politikai bejelentésen múlik ez, hanem azon múlik, hogy a gazdaság mire képes Magyarországon. Először a gazdaságnak a körülményeit, a közeget, a feltételrendszerét kell olyanná tenni, hogy többet tudjunk termelni, hogy a gazdasági növekedés tartós legyen és jelentős, hogy a foglalkoztatottság mértéke jelentős legyen, mint ahogy az elmúlt években; az előző napirend előtti felszólalásomnál elmondtam, 700 ezerrel növekedett a munkahelyek száma, a dolgozók száma. Ezzel Magyarországon ennyivel többen fizetnek adót nyilvánvalóan, és ennyivel többen szereznek jövedelmet, és nem pedig segélyből élnek. Igenis, ez komoly eredménye az országnak. Azt gondolom, hogy azt is el kell mondani, hogy a magyar személyijövedelem-adózás összetett dolog, nemcsak egy adókulcsból áll, hanem kedvezményekből is, így például családi adókedvezményből. Magyarországon a családi adókedvezmény rendszere egyedülálló egyébként Európában, illetve a 2010-es kormányváltás óta - ezt az évet is hozzászámítva - mintegy 4000 milliárd forint maradt egyrészt a személyijövedelemadó-csökkentéssel, másrészt a családi adókedvezménnyel az emberek zsebében. Persze, ezt lehet bagatellizálni, azonban mégis a makrogazdasági mutatók azt jelzik, hogy többen dolgoznak Magyarországon, hogy többet keresnek az emberek, hogy a jövedelmük és benne a reáljövedelmük jelentősen növekszik. Ezáltal többet fogyasztanak Magyarországon, és nyilvánvalóan a kormánynak az a célja, hogy ezt tovább tudja majd erősíteni. Ez a cél a hatéves bérmegállapodással is, ahol minden szereplő számára, munkaadó, munkavállaló számára egy kiszámítható pályát nyújt a kormány, és ugye, a megállapodással adnak egymásnak, ami azt jelenti, hogy kiszámíthatóvá válik a minimálbér és a garantált bérminimumnak a növekedési üteme, és kiszámítható a közterhek csökkenésének a mértéke is, mind az úgynevezett járulékoké, mind pedig a társasági adó és a személyijövedelem-adózás vonatkozásában. Azt gondolom, hogy a kormány eredményei nemzetközi szinten, európai uniós szinten is igenis elismerésre méltóak, és semmi nem indokolja azt, hogy a kormány más gazdaságpolitikát, más foglalkoztatási politikát folytasson a jövőben. A választások után is ezen az úton szeretnénk tovább haladni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Németh Szilárd képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Óriási nyomás Magyarországon, Soros már Brüsszelben lobbizik!” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[11.50]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ma Szent György napja van, ahogy alelnök úr is megemlékezett a megnyitójában. Szent György keresztény mártír, aki a kereszténységért, a keresztényekért halt meg, mert nem akart részt venni a keresztények elleni üldözésben. Ezen a napon ünnepli többek közt a cserkészet, illetve jó néhány város és a rendőrség is a saját napját, a Szent György-napot, és én szeretnék köszönetet mondani a Fidesz- és a KDNP-frakció nevében a magyar rendőröknek azért az állhatatos és kitartó munkáért, amelyet Magyarország biztonsága érdekében tesznek. Itt elsősorban a határvédelmi feladatokra gondolok, de természetesen láthattuk az elmúlt napok tüntetéseinél is, hogy bármennyire is provokálták a rendőröket Soros György megbízottjai, bármennyire is várták már, hogy elcsattanjon egy pofon is az utcákon a békés járókelőkbe, közlekedőkbe belekötve, a mi rendőreink mindig törvényesen és szakszerűen jártak el. Köszönet érte. A határoknál pedig nemcsak Európa és Magyarország biztonságát, a magyar emberek és az európai kultúra biztonságát őrzik rendőreink, hanem azokkal a menekültekkel is, akik valóban menekültek és részt vesznek a menekültügyi eljárásban, humánusan és emberségesen bánnak, humánus és emberséges körülményeket biztosítanak számukra, amíg ez az eljárás lefolytatódik. Nos, ez nem mindenkinek tetszik, nem mindenki elégedett ezzel. Soros György és a hazai, illetve európai megbízottjai például teljes egészében nem, hiszen ők egy egészen más politikát folytatnak. Ők nem a menekültek érdekében beszélnek, hanem ők az illegális bevándorlókkal szeretnék Magyarországot és egész Európát elárasztani. Mi ezzel szemben, meghallgatva 2015-ben a nemzeti konzultáción a magyar emberek véleményét és azt megfogadva, illetve a 2016. október 2-ai népszavazáson 98 százalékos támogatottsággal kimondott véleményét az embereknek, hogy se nyugatról, se keletről, se délről ne engedjünk be illegális bevándorlókat, mi magunk szeretnénk az ügyeinket intézni, meg szeretnénk őrizni nemzeti kultúránkat, meg akarjuk őrizni azokat a vívmányokat, amiket az elmúlt hét évben a szocialista-liberális mélyrepülés után sikerült elérni a gazdasági, a szociális területen, akár a bérek felzárkóztatása területén, és ezért meg kell védenünk az országot. Nos, ők ezzel szemben azt szeretnék, ha megnyitnánk a határainkat, ők le szeretnék bontani azt a műszaki és jogi határzárat, amelyet az elmúlt másfél évben sikerült kiépítenünk, amelynek következtében a sok, a napi 10-11 ezres illegális bevándorlásözönlésnek megtapasztalhattuk az áldatlan állapotot okozó jeleit akár a határ mentén, a határ menti falvakban, akár az autópályákon, a nemzetközi vonatokon vagy ne adj’ isten a Keleti pályaudvaron, nos, ezt teljes egészében megállítottuk, és ők ezzel ellentétesen szeretnének döntéseket kicsikarni. Most ezért utazott Soros György Brüsszelbe. Itt azért felmerül a kérdés, pontosan tudjuk a motivációit, tehát a kerítés lebontása, az illegális bevándorlók beutaztatása, az automatikus szétosztás nyugatról visszafelé. De ki hatalmazta föl Soros Györgyöt arra, hogy mielőtt a magyar miniszterelnök Brüsszelbe hivatalosan kimegy és az Európai Unió, az Európai Bizottság vezetőjével tárgyal, ő előtte már elmondja, hogy mit kell tenni az Európai Bizottságnak Magyarországgal szemben? Szavazott erre a Soros Györgyre itt Magyarországon valaki? Megbízta valaki ezzel a feladattal, hogy Magyarország úgymond érdekeit képviselje? Természetesen minderre „nem” a válasz. Én azt gondolom, jól kitapintható, hogy miért van ott Soros György; azért, mert óriási nyomást szeretne gyakoroltatni az országra. Tehát még egyszer, ő azt szeretné, ha az ő álláspontja, az ő érdekei, egy milliárdos érdekei győznének Magyarországon, szemben a magyar emberek akaratával és szemben a magyar emberek érdekével. Azt gondolom, hogy nekünk meg kell állítani Soros Györgyöt, meg kell állítani Brüsszelt, erre jó lehetőség a nemzeti konzultáció. Én arra kérek mindenkit itt a parlamentben is, hogy töltse ki a nemzeti konzultációs ívet [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és segítse a kormány ellenállási munkáját. Köszönöm szépen. [[Szilágyi György: A „Soros-kormány” felszólalását hallottuk! Közbeszólások a Jobbik soraiból. Taps a kor­mánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Németh Szilárd képviselő úr. A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol az elhangzottakra.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! [[Boldog István közbeszól. Dr. Staudt Gábor: Te is elhiszed? Az elnök csenget.]] Jól látszik, valóban egyre nagyobb a nyomás Magyarországon, és ennek elsősorban az az oka, hogy egyre többen szeretnék elérni, hogy változtassa meg a kormány a politikáját egyes stratégiai területeken. Ezek a viták sok területet érintenek az energiaáraktól az adópolitikáig, de a legsúlyosabb nézeteltérések valóban leginkább a bevándorlás kérdésében vannak, ezért érdemes végignézni, megvizsgálni, hogy hol is állunk. Tudjuk azt, hogy a migrációs válság nem enyhül, tartósan kell vele számolnunk, és ha Európa egészét nézzük, akkor azt látjuk, hogy a világnak ez a része, amelyet egyébként annyira szeretünk, változatlanul átjáróház. Súlyosbítja a helyzetet, hogy az Európai Bizottság a határok megerősített védelme helyett változatlanul azon töri a fejét, hogyan ossza szét a terheket az egyes tagországok között, egyébként függetlenül attól, hogy azok milyen álláspontot visznek a migránsok befogadását illetően. A terhek szétterítésének fő módja változatlanul a kvótákon alapuló betelepítési programok bevezetése. A magyar álláspont ügyében a két fő támaszt változatlanul a két évvel ezelőtti konzultáció, illetve a tavaly őszi népszavazás jelenti. Ezeken a magyarok világosan elmondták, hogy a bevándorlási szabályok szigorítására van szükség, és hogy a maguk részéről hallani sem akarnak a betelepítési kvótákról. Ezt a véleményt 3,3 millió ember szavazata szentesítette, annak ellenére, hogy mind a baloldal, mind a Jobbik mindent megtett azért, hogy sokan ne vegyenek részt ezen a népszavazáson. Mindezek ellenére, a népszavazás ellenére az Európai Bizottság továbbra sem vonja vissza a javaslatot, a betelepítési javaslatot. Amint a migrációs biztos nem olyan rég fogalmazott, nincs kifogás, minden tagországnak teljesíteni kell a kötelességeit a bevándorlók szétosztásával kapcsolatban. Önök is le tudják ellenőrizni, ezt mondta az Európai Bizottság fő tisztségviselője. Rövidesen döntés várható a kvótaperben, amit a kormány azért indított, mert Brüsszel 1300 bevándorló betelepítését, azonnali betelepítését követeli. Ez az 1300 fős döntés egy egyszeri döntésen alapul, de jól tudjuk, hogy van egy javaslat egy felső létszámküszöb nélküli, kötelező érvényű eljárásról is, amelyhez egyébként még pénzügyi szankciókat is rendelnének, így egyáltalán nem mindegy, hogy a kvótapernek mi lesz a végkimenetele, az 1300 főre vonatkozó eljárás ugyanis a korlátlan betelepítési program közvetlen előszobája lehet. Ilyen körülmények között, tisztelt képviselő urak és hölgyek, egyáltalán nem lehet azon csodálkozni, hogy az Európai Parlament baloldali többsége újra elővette úgymond Magyarországot, és teljes össztüzet zúdított a kormányra, újraindul az a cirkusz, amit a médiatörvény vitája vagy az Alaptörvény vitája során egyszer már végignéztünk. Tisztelt Ház! Csak hogy tisztán lássuk, hogy milyen álláspontot visz az Európai Parlament, amely ezen a héten előveszi Magyarországot, érdemes megnézni a pár nappal ezelőtt elfogadott európai parlamenti állásfoglalást. Ez felgyorsítaná a betelepítéseket, megkönnyítené a családegyesítéseket, kiterjesztené a menekültek fogalmát a gazdasági bevándorlókra is, ezzel gyakorlatilag felszámolná Magyarország és Európa védekezési lehetőségeit. Ezt a jelentést az itt ülő pártok képviselői csont nélkül megszavazták, az a helyzet, hogy megszavazta az MSZP, megszavazta a DK és megszavazta az LMP is meg az abból kivált képviselők is. Itt szeretnénk felszólítani ezeket a pártokat, hogy tájékoztassák a nyilvánosságot, a magyar családokat, hogy miért szavazták meg ezt az állásfoglalást, miért támogatták meg újra a betelepítési kvótát. A leginkább botrányos az egészben az, hogy ezen pártok képviselői eközben azt állítják, hogy a jelenleg futó konzultációban lévő kérdések nem is aktuálisak, miközben éppen ezekről a fajsúlyos kérdésekről szólnak. Ilyen morális állapotban van a baloldal, miközben egyébként a Jobbik is megtámogatja. Brüsszelben támogatják a betelepítést, idehaza meg letagadják a választók előtt és félrevezetik a magyarokat, ez a helyzet. Ezen háboroghatnánk egyébként naphosszat, de ehelyett inkább minden magyar állampolgárt arra kérünk, hogy vegyen részt a konzultációban, és álljon ki a kormány álláspontja mellett, amely a határok megerősítéséről, a közösségeink védelméről szól, és többek között arról is, hogy legyen nagyobb az átláthatóság azon külföldről pénzelt szervezetek körében, amelyek jelentősen támogatják a bevándorlást. [[12.00]] Szeretnénk a kormány nevében köszönetet mondani annak a több százezer állampolgárnak, akik már az első napokban visszaküldték a konzultációs ívet. A magas részvételi hajlandóság azt mutatja, hogy a magyarok nagyon is jól tudják, hogy a nemzeti függetlenség kérdése nem lehet napi pártpolitikai megfontolások martaléka. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Gelencsér Attila jegyző urat, ismertesse a napirend utáni felszólalók névsorát.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Demeter Márta, független; Semjén Zsolt, KDNP; Hoppál Péter, Fidesz; Rétvári Bence, KDNP; Turgyán Tamás, örmény nemzetiségi szószóló; Szávay István, Jobbik; Magyar Zoltán, Jobbik; Teleki László, MSZP.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most, 12 órakor elkezdjük a kérdések és azonnali kérdések tárgyalását. Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Tanácsok gyermekbántalmazáshoz - a Bibliára hivatkozva? Felelősségre vonható-e az, aki olyan könyveket ad ki vagy terjeszt, amely arról értekezik, hogy miként kell veréssel nevelni a gyerekeket?” címmel. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A napokban jelent meg a sajtóban, hogy vallási kiadók terjesztenek egy könyvet, amiben technikai tanácsok vannak arra, hogy a szülők miként verjék meg gyermeküket nevelési célzattal. Az amerikai szerző „Az első hét év” című gyermeknevelési tanácsadó kötetének alcíme: „Gyermeknevelés szilárd értékekkel és szeretetteljes gyengédséggel”. Ehhez képest külön fejezet szól a gyerekverésről, ahol tanácsokat ad arra vonatkozóan, hogyan és mikor érdemes hatékonyan megverni a szülőknek a gyermeküket. Mindezt úgy, hogy ma Magyarországon egy gyermek megverése, függetlenül az okozott fizikai sérülésektől, bűncselekmény, kiskorú veszélyeztetése néven, és ez teljesen rendben van így. A sajtó kutakodása révén kiderült, hogy a kötetet az Advent Könyvkiadó adta ki. A kiadó vezetője szerint ők csak terjesztik a könyvet, és különben is a Szentírás is kimondja, hogy „ne vond meg a vesszőt a te fiaidtól”. A kiadó szerint a Bibliában benne van, hogy a testi fenyítés megengedett. Amikor a sajtó munkatársa felvetette, hogy Magyarországon viszont ezt törvény tiltja, a kiadó úgy reagált, hogy egyéni kérdés, hogy ki mit fogad meg ebből. A kiadásért a Nyolc Lépés Alapítvány a felelős. Az újságíró kérdéseire az alapítvány munkatársa nem volt hajlandó válaszolni, viszont visszakérdezett, hogy tényleg igaz-e, hogy ma Magyarországon bűncselekmény a gyermeket megverni. Államtitkár Úr! Rendben van-e ez így? Szabad-e ilyen könyveket Magyarországon megjelentetni, és van-e lektorálás ma Magyarországon, hogy milyen könyvek jelennek meg, és miket tartalmaznak ezek a könyvek? Van-e bármilyen felügyelete annak, hogy milyen tartalmú kiadványokat lehet gyermeknevelési tanácsadó könyvként kiadni, terjeszteni? Várom megtisztelő válaszát államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Mint ahogy arra ön is utalt, ennek a könyvnek a kiadása teljesen független módon jelent meg, semmifajta állami szerepvállalás ezzel kapcsolatban nem volt, iskolákban nem bukkant fel, óvodákban nem bukkant fel, senki nem engedélyezte, senki, akinek bármilyen közösségi felelőssége van, nem adta ki, nem engedélyezte, nem is fordult elő oktatási intézményekben; amúgy találtak rá erre a teljesen független, privát kiadványra, amit valaki létrehozott, lefordított Magyarországon, és egy amerikai minta alapján megjelentetett. Ugyanakkor, ahogy arra ön is célzott, Magyarországon minden szintű jogszabály, mind az alaptörvényi szintű jogszabályok, mind a büntető törvénykönyv, a gyermekvédelmi törvény és az ezt részleteiben is kifejtő rendeletek egyaránt a gyermekeket védik, védik a fizikai veszélytől, védik az anyagi veszélytől és védik bármilyen más kiszolgáltatottságtól. A gyermeki jogok védelme külön megjelenik az Alaptörvényben mint alapelv az igazságszolgáltatás számára, a büntetőjog számára, a polgári jogviszonyok számára és a munkajog számára is. Magyarországon a testi fenyítésnek minden módja, minden formája tiltott. A gyermekvédelmi törvénynek pont a legutóbbi módosítása ki is bővítette az ezzel kapcsolatos felismerésre és kezelésre vonatkozó szabályokat, sőt még 2014 előtt fogadtuk el a gyermekbarát igazságszolgáltatással kapcsolatos javaslatcsomagot, amely mind a sértettek meghallgatásának módját, a sértettekkel való igazságügyi kommunikációt is igyekezett úgy módosítani, hogy az a gyermekek nyelvén, nekik nem traumát okozva, számukra az általuk ismert szavakon, módokon, külön szobában történjen, amely szoba egyébként egy gyermekszobához hasonló módon is van berendezve. Ahogy ön is célzott rá, a Btk.-ban a kiskorú veszélyeztetése külön tényállás, óvja a kiskorú testi, értelmi, erkölcsi és érzelmi fejlődését egyaránt, úgyhogy azt hiszem, a jogszabályi garanciák erősek. Ennél a kiadványnál, mivel semmifajta bejelentési vagy más cselekmény nem történt, nem kellett hogy történjen, ezért a kormány is csak a sajtóból értesült ezen kiadvány létrejöttéről. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Vágó Sebestyén, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Az ápolási díjban részesülőket meddig akarja még kihasználni a Kormány?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Minden elismerésem azoké az embereké, akik vállalják, hogy a hozzátartozóikat a nap 24 órájában otthonukban gondozzák, pedig az ezt választók a hazai viszonyok és a szabályozási rendszer miatt egy nagyon nehéz élethelyzetbe sodorják ezzel önmagukat. Az ápolási díj rendezése régi adóssága a kormánynak. Bár ígéretek voltak bizottsági ülésen, miniszteri meghallgatáson is akár a változtatásra, minimális emelésen és egy-két kedvezményen nem jutottak túl. Magyarország a díj mértékében, ami jelenleg 51 ezer forint, messze alulmúlja még a környező országokat is. A 12 ezer jogosultból nagyon sok embernek ez az egyetlen jövedelme, ugyanis sokszor a fogyatékossággal élő, tartós beteg vagy ápolásra szoruló hozzátartozó gondozása egész embert, 0-24-ig tartó szolgálatot kíván. Bár a nyugdíj szempontjából szolgálati időnek minősül ez az időszak, de például az egészségügyi ellátás szempontjából már hátrányosabb helyzetben vannak a munkavállalóknál. A kormány folyamatosan a nagy létszámú otthonok felszámolásáról, kitagolásról beszél. Véleményem szerint az ápolási díj rendezése egy komoly előrelépés lehetne akár ebben az ügyben is. Ma hazánkban egy ápolási-gondozási feladatokat ellátó intézményben élő lakó havi ellátása százezer forint körül van. Ennek tükrében is jogos az az igény, hogy az így végzett tevékenység minősüljön munkaviszonynak, és ezek az emberek megkapják a minimálbért, ami, ha a levont adót, járulékokat, valamint a fogyasztásból visszajövő bevételeket is figyelembe vesszük, nettó kevesebbe kerülne az államnak, mint egy férőhely fenntartása az állami rendszerben. Tisztelt Államtitkár Úr! Kívánják-e végre tisztességesen rendezni az ápolási díjban részesülők helyzetét; illetve a védőnők esetéhez hasonlóan az érintettek nyomására, illetve a Jobbik frakciójának a problémafelvetésére reagálva megváltoztatják-e a véleményüket, és megreformálják-e az ápolási díj rendszerét? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Arról tudom önt tájékoztatni, hogy az elmúlt években évről évre a kormány emelte és kibővítette az ápolási díj rendszerét, sőt új és ön által lebecsült, de azt hiszem, az érintettek számára lényeges további kedvezményeket vezetett be. 2010-ben volt az alapösszegű ápolási díj 28 500 forint, míg az emelt összegű 37 050 forint. Valóban, egy 30 ezer forint körüli összegből az, aki egy egész napos ápolási tevékenységet végez, nyilván nem tudja önmagát és az ápoltat is eltartani, nyilván a családban általában van más kereső is. Éppen ezért, hogy méltóbb legyen a megbecsülése ezeknek az embereknek, a kormány arra törekedett, hogy évről évre emelkedjenek ezek az összegek.Először is létrehoztunk egy új kategóriát, egy kiemelt kategóriát, amely az alap- és az emelt összegű ápolási díjon felül egy kiemelt összeget ad. Ez már nem 28 500 forint, hanem 53 100 forint volt az elmúlt esztendőben. Arra is törekedtünk, hogy mindegyik díjat emeljük, szinte minden időszakban, amikor csak tudtuk, így az alapösszegű ápolási díj is emelkedett 31 000 forintra, az emelt összegű 46 500 forintra, a kiemelt ápolási díj pedig tovább emelkedett 55 800 forintra. [[12.10]] Ha egy súlyos betegről beszélünk, akit otthon gondoznak a hozzátartozói, az ő esetében 37 050 forintról 55 800 forintra, vagyis 50 százalékkal nőtt az elmúlt hét évben az az összeg, amit megkap. Nyilván ezt az összeget mindenki szeretné még magasabbra emelni, és nyilván azok az emberek, akik éjjel és nappal rendelkezésre állnak és gondozzák saját lakásukban a hozzátartozójukat, meg is érdemlik ezt, de azt hiszem, hogy hét év alatt 50 százalékos emelésről más kormányzat nem tudott beszámolni. Szintén fontos, hogy az ápoló dolgozók, tehát az otthoni ápolók most már egészségügyi szolgáltatásra is jogosultak, és a nyugdíjkorhatárban szolgálati időként kell figyelembe venni azt az időt, amit ápolással töltenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet és Sallai R. Benedek, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „A kormány tényleg tízmilliárdból javítaná a vidéken élő fiatalok helyzetét?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Balog Zoltán miniszter úr, az emberi erőforrások minisztere felkérésére Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni majd. Sallai R. Benedek képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Mint a leadott kérdésből kiderül, érdeklődéssel várom a válaszukat azzal kapcsolatban, hogy a „Széchenyi 2020” programmal kapcsolatban az emberierőforrás-fejlesztés operatív programjának keretében az „Esély otthon” című felhívás hogyan fogja azt a célt kitűzni, ami a felhívási célkitűzései között szerepel. Itt nyilvánvalóan arról van szó, hogy a vidéki lakhatást, a fiatalok vidéken maradását, a vidéki fiatalok lakáshoz jutási esélyének javítását célozná leginkább a program, ugyanakkor nyilvánvalóan ezt egy 10 milliárdos keretből nagyon-nagyon nehéz megvalósítani. Alapvetően a CSOK is egy nagyon elhibázott irányt vetett, hiszen azt segítette, hogy a vidéki térségekből elvándoroljanak a fiatalok, akár ott hátrahagyva a lakásukat, megyei jogú városokban, esetleg a főváros környékén és a nyugat-magyarországi régióban telepedjenek le. Ez a program sem tűnik úgy, hogy alkalmas lehet arra, hogy ezen a válságon változtasson. Ha 10 millió forinttal számoljuk egy általános bérlakás árát - ettől egy megyei jogú városban lényegesen magasabb, egy tízezres nagyságrendű városban kisebb -, akkor is mindössze ezer bérlakásról van szó, ami egyáltalán szóba kerülhet. Ennek megfelelően megállapíthatjuk, hogy ez nem egy érdemi célkitűzés, és ahhoz képest, hogy a különböző luxusberuházásokra mennyit szán a kormányzat, ez a 10 milliárdos keretösszeg meglehetősen kevés és alacsony. Sok más jó ötlet is volt már korábban, ami felmerült, többek között a Fidesz kormányzata alatt merült fel Ángyán József vidékfejlesztési programjában az a terv, ami demográfiai földprogramként lehetőséget teremtett volna, hogy megélhetést adjon és megélhetést teremtsen állami földek segítségével. Sajnos ezek sorra elvéreztek a Fidesz-KDNP rendszerében, míg ez a 10 milliárdos keret úgy látszik, mintha valamilyen megoldás lehetne, holott szemlátomást az ilyen kis keretösszegű programok csak PR-célokra jók a Fidesznek, semmi másra. Ilyen volt a tanyafejlesztési program, amiből a Hold utcai piacot fejlesztették az V. kerületben, és jó néhány egyéb intézkedés, ami soha nem jutott el a célcsoporthoz. Kérdésem az, hogy mit nyújt a Fidesz-KDNP-kormány a vidéki fiatalok számára a lebutított vidéki oktatáson, a zsákutcás közmunkaprogramon és ezen 10 milliárdos „Esély otthon” programon kívül. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Hogyan lát megoldást a vidéken maradásra? [[Az elnök ismét csenget.]] Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, frissíteni kellene a paneljait, mert amire ön azt mondta, hogy elhalt, például a „Fiatal gazda” program, arra 38 milliárd forintot költünk. [[Sallai R. Benedek közbeszólása.]] [[Sallai R. Benedek közbeszólása.]] Ön beszélt arról, hogy minek támogatja a Hold utcában a tanyaprogramot a kormányzat. Azért támogatja, tisztelt képviselő úr, hogy amit a tanyán megtermelnek, azt legyen hol eladni, hogy piacot teremtsen hozzá. (Sallai R. Benedek közbeszólása.) Ezek olyan demagóg mondatok, amelyeket el lehet mondani, tisztelt képviselő úr, de ha ön olyan választók támogatására is számít, vagy az ön párttársai, akik majd ’18-ban is indulnak a választáson, olyan választók támogatására is számítanak, akik végiggondolják ezeket a mondatokat és mögé néznek a számoknak, akkor bizony ők itt csalódni fognak önökben. De elmondhatnék még sok másik olyan programot: az „Ifjúsági garancia” program, amely 178 milliárd forinttal segíti a fiatalok elhelyezkedését; a fiatalok vállalkozóvá válására 25 milliárd forintot szán a kormány; gyakornoki programokra 27 milliárd forintot szán a kormány. Ezek mind-mind segítségül szolgálnak. Ez a 10 milliárd forintos program is fontos, hiszen a kevésbé fejlett régiókban a kisebb településeken segít 18-35 éves fiatalok számára, az önálló életkezdést ott helyben tudják megvalósítani, illetőleg a lakhatásukban is segíteni kíván. Egyébként ez egy jó vita, tisztelt képviselő úr, mert arról beszélünk, hogy mire szán 10 milliárdot és mire 100 milliárdot a kormányzat. A korábbi időkben az volt inkább a téma, hogy honnan von el, nem pedig, hogy mire költ. Szintén fontos a kollégiumfejlesztési program, amely 2023-ig 193 milliárd forinttal valósulhat meg; a CSOK, amely egy felülről nyitott előirányzat, de 2015 júliusa óta már 101 milliárd forintot kaptak a fiatal családosok; a fiatal házasok adókedvezménye szintén segítség lehet sokaknak; és még megemlíthetném azt, hogy 2017-ben most már 1741 milliárd forintot szánunk a családok támogatására, ami nyílván a helyben való boldogulást is segíti, amely 42,7 százalékkal magasabb, mint 2010-ben. Szerintem a CSOK és a többi mind a helyben maradást tudja [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] mind a gazdálkodóknak, mind a vállalkozóknak, mind a munkavállaló fiataloknak garantálni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bene Ildikó, a Fidesz képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „2017. évben újabb országos szűrési program indul” címmel. Bene Ildikó képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A rosszindulatú vastag- és végbéldaganatok előfordulásának kockázata az életkor növekedésével rohamosan emelkedik, 60 éves kortól pedig ötévenként megkétszereződik. Mind az évente újonnan felfedezett daganatok számát - ez több mint 10 ezer fő -, mind az okozott halálozást - ami közel 5 ezer fő évente - tekintve a második leggyakoribb daganat hazánkban a nők és a férfiak körében egyaránt. Ez a daganat ugyanakkor korán felismerve kifejezetten jól gyógyítható, de sajnos a betegek jellemzően előrehaladott stádiumban fordulnak orvoshoz, emiatt kiugróan magas a mortalitás hazánkban is. Az „Egészséges Magyarország 2014-2020” egészségügyi ágazati stratégiában megfogalmazott célkitűzés többek között a magyar lakosság egészségi állapotának folyamatos javulása, az egészségben eltöltött életévek növelése, a betegek gyógyulási esélyeinek javítása. A célok eléréséhez a népegészségügy területén további komoly lépések szükségesek. Ennek egyik fontos eleme komplex szűrővizsgálati programok végzése és a prevenció megerősítése. Ezért is tartom nagy jelentőségűnek, hogy sok éves pilotvizsgálat-sorozatot követően háziorvosok bevonásával szeptembertől elindul országos kiterjesztésben az 50-70 év közötti nők és férfiak kétévenkénti szervezett célzott vastag- és végbél-szűrővizsgálata. Ez egy kétlépcsős módszert jelent, az első egy székletvérteszt, amelynek pozitivitása esetén teljes minőségi kolonoszkópos vizsgálat történik a vérzésforrás megállapítására. Tisztelt Államtitkár Úr! Ahhoz, hogy a vastag- és végbélrák okozta halálozás 20 százalékos csökkenését elérjük tíz év viszonylatában, szükséges, hogy az érintettek több mint 50 százaléka részt vegyen a szűrővizsgálatokon. Hogyan érhető el, hogy a háziorvosok minél nagyobb számban csatlakozzanak a programhoz? A szűrési aktivitást a lakosság körében hogyan lehet növelni? És mivel a szűrőprogram hosszú évekre tervezett, a komplex szűrőprogram részeként biztosított-e a program folyamatos finanszírozása? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok és az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megadom a szót válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ahogy ön is idézte, a kormány számára fontos népegészségügyi prioritás, a népbetegségek megelőzésének kiemelt területe, hogy a daganatos halálozások csökkenjenek Magyarországon. Azt hiszem, minden jóérzésű ember ebben egyetért. Fontosak a már kiépült szűrővizsgálatok is, így a 45 és 65 év közötti nők esetében a kétévenkénti emlőszűrés, illetőleg a 25-65 év közötti nők esetében a háromévenkénti megismételt méhnyak-szűrővizsgálat. Azt hiszem, mind a kettő esetében fontos az elővigyázatosság. Mindezek mellett már évek óta folyik az előkészítése a vastag- és végbél-szűrővizsgálatoknak. Itt különböző megyékben voltak kísérleti projektek, de most indul el a nagy országos szűrővizsgálat ezekkel kapcsolatban is; nyilván az előző évek tanulságai kapcsán az egyik egy megyében, a másik három megyében zajlott. Évente sajnálatos módon 5 ezer fő veszíti el az életét vastag- és végbélrák következtében, és 10 ezer új megbetegedést regisztrálnak Magyarországon. A kutatások jó része szerint ez a második leggyakoribb rákos halálok Magyarországon. Ezért indult el 2017-ben a szűrés kétévenkénti vastag- és végbélszűrés formájában, ahogy azt a képviselő asszony is említette. Ez egy jelentős fejlesztés a hazai alapellátás, a hazai egészségügy és hazai népegészségügyi programok szempontjából is. Ahogy már elhangzott, 50 és 70 év közöttiek vehetnek részt ezeken a szűrővizsgálatokon. Eddig a háziorvosokon keresztüli vizsgálatok történtek, és a későbbiekben is így lesz. A háziorvosok részvétele önkéntes, 2624 háziorvosi praxis csatlakozott önként, ez a háziorvosok 51,63 százaléka, tehát a háziorvosok többsége már önként csatlakozott ehhez, és elvégzi ezeket a vizsgálatokat. A későbbiekben, ha ez a projekt lezárul, beépül az egészségügyi alapellátás által végzendő feladatok közé a vastag- és végbélszűrés. De a minél nagyobb részvételre kommunikációs kampánnyal, nyomtatott, elektronikus tájékoztatókkal, sajtóközleményekkel, médiamegjelenésekkel, lakossági fórumokkal, sajtónyilvános eseményekkel kívánunk buzdítani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[12.20]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Józsa István, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszterhez: „Nemzeti konzultáció helyett nemzetközi inzultáció? Avagy meddig hazudik még a kormány Brüsszelről a magyaroknak?” címmel. Józsa István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úr, nagyon sajnálom, hogy nincs itt a minisztere, bár lehet, hogy magának több köze van a kitalációhoz, amit nyomnak. Ugyanis meglepő számunkra, hogy miközben a kormány ezerrel nyomja az unióellenes kampányt, ugyanakkor mindent megtesz azért, hogy a Brüsszelből érkező pénzeket kiossza, az uniós forrásokat minél szélesebb körben felhasználja. Eközben a nemzeti konzultáció keretében és a plakátokon meg akarja állítani Brüsszelt. De miben is akarja megállítani Brüsszelt? Úgy látszik, hogy hiába minden erőlködés ezzel a konzultációval, a helyzet az, hogy eddig tizedannyian sem reagáltak ezekre az érthetetlen kérdésekre, mint máskor. Úgy tűnik, az emberek belefáradtak ezekbe az ellentmondásos dolgokba. Államtitkár úr, nem tűnik ellentmondásnak, hogy miközben európai pénzek érkeznek az országba bőséggel, aközben önök unióellenes kampányt folytatnak? Azt hiszem, hogy az emberek erre láttak rá, és nem hiszik el, amit önök mondanak nekik. Kérdezem: a konzervatív Néppárt, amely Brüsszelben most többségben van, nem szimpatizál önökkel, ezzel a megállítósdival? Hogyan állnak a saját pártcsaládjukkal Brüsszelben, amikor ezeket a kérdéseket nézik, hogy állításuk szerint bizonyos EU-s szabályozás kényszerítheti Magyarországot a rezsicsökkentés eltörlésére? Én ismerem ezt a villamosenergia-piaci irányelvet. Abban nincs ilyen, egy ötéves átmenet van. Maguk szerint melyik szabályozás támadja a magyar adócsökkenést? Amivel a különadókat bevezetik? Egyetértek önnel, hogy morális kérdés az Európai Unió politikájának megítélése, és morális kérdés az igazmondás. Ezt kérem önöktől: állítsák helyre az igazmondást! Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Képviselő Úr! Ami a konzultáció számait illeti, elég, ha annyit mondok, hogy egyetlen nap alatt 52 ezerrel nőtt a válaszadók száma, a részvételi hajlandóság pedig folyamatosan növekszik. Én nem javaslom önnek, hogy a Jobbik tulajdonosának új honlapját vegye figyelembe, amikor a véleményét megfogalmazza. Örülök egyébként, hogy felveti ezt a kérdést, mert látom, hogy az MSZP minden eszközzel fúrja a konzultációt, csakúgy, mint ahogy fúrta a népszavazást is tavaly ősszel. Az energiaár kérdése azért szerepel a konzultációs íven, mert van egy brüsszeli javaslat, ezek szerint ön is tudja, amely kivenné az ármeghatározás jogát a tagországok kezéből. Ez azért nagyon kockázatos, mert egy ilyen lépéssel rendre a nagy multicégek járnának jól. Nézzék csak meg a romániai példát! Ott például a gázpiacon éppen a liberalizáció miatt kell most áremelést végrehajtani. Az adópolitika azért szerepel a konzultációban, mert sok oldalról lövik a magyar adórendszert. Támadták például azt, hogy 9 százalékra csökkent egységesen a társasági nyereségadó. Nézze meg például azt, hogy mit nyilatkozott ezzel kapcsolatban a német gazdasági miniszter, vagy éppen az osztrák kancellár! De azt is javaslom, hogy üsse fel a brüsszeli országspecifikus jelentéseket, ajánlásokat. Ebben kemény kritikákat fogalmaznak meg többek között az egykulcsos adóval kapcsolatban, a családi adózás ügyében. Brüsszel az internet áfacsökkentését is támadja. Arról már nem is beszélek, hogy hogyan gáncsolták brüsszeli bürokraták a banki különadót vagy éppen a reklámadót. Ön is emlékezhet az ezzel kapcsolatos vitákra. Nézze meg az akkori jegyzőkönyveket! Egy nagyon fontos kérdést kifelejtett a felsorolásából. Ez pedig a bevándorlás kérdés, amire több kérdés is vonatkozik a konzultációban. Nem véletlen, hogy kihagyta, mert brüsszeli képviselőik több alkalommal szavaztak meg olyan állásfoglalást, amely a betelepítési programokat támogatja. Úgyhogy hadd kérdezzek öntől én is: milyen érzés az MSZP-nek Brüsszelben támogatni a kvótát, idehaza meg letagadni azt és félrevezetni a választókat? Legalább 3,3 millió ember várja a választ. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Dr. Hörcsik Richárd: Úgy van! Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Pintér Tamás, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Fideszes rabszolgatartás a multik szolgálatában?” címmel. Pintér Tamás képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A magyar emberek érdekei helyett a multikat szolgálja továbbra is a Fidesz-kormány. Ezt a Fidesz két népnyúzó lépése is pontosan bizonyítja. Az egyik nem más, mint a már most rabszolgatörvénynek nevezett, Bánki Erik által benyújtott tervezet. Bár ezt már sokan elmondták a mai napon is, de lássuk, miről is szól ez. Egyrészt 36 hónapra módosítanák a munkaidőkeretet, amely lehetőséget teremt arra, hogy a cégek éveken keresztül önkényesen rángassák az emberek munkaidejét, ami teljesen felboríthatja a dolgozók magánéletét, és embertelen munkakörülményeket teremthet. De felháborító az is, hogy a módosítás szerint heti átlag 8 órában lényegében ingyen túlóráztathatják az alkalmazottakat, vagyis gyakorlatilag a multikat szolgáló kommunista szombat visszavezetésén dolgozna a Fidesz. A másik népsanyargató lépés 2012 óta tart, amióta a Fidesz eltörölte a korkedvezményes nyugdíjat, azóta ugyanis egyre nagyobb a feszültség a különböző iparágakban dolgozó emberek között. Emiatt a nyugdíjszakértők és a szakszervezetek is évek óta követelik a rendszer felülvizsgálatát, de követeléseik mind ez idáig süket fülekre találtak a kormányzat részéről. A korkedvezményes nyugdíj eltörlésével is tehát a kormány a multik oldalára áll, hiszen 2014-ben megszűnt a vállalatok 13 százalékos többletjárulék-befizetési kötelezettsége, amit aztán ők szépen be is nyeltek, miközben a dolgozók semmit sem kaptak, csak az egészségkárosodásukat. Kérem önöket tehát, térjenek jobb belátásra, és ahogy rákényszerítették önöket a rabszolgatörvények esetében is, üljenek a tárgyalóasztalhoz a szakszervezetekkel a korkedvezményes nyugdíj ügyében is, és hallgassák meg őket, mert beláthatatlan következményei lehetnek ennek a rendszernek. Mi egyébként ki fogjuk bírni a 2018-as kormányváltásig, de a magyar dolgozók nem biztos, hogy ilyen türelmesek. Adódik tehát a kérdés: miért kezelik rabszolgaként a munkavállalókat? Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]] [[Gúr Nándort a jegyzői székben Hegedűs Lorántné váltja fel.]]
Köszönöm, képviselő úr. A válaszadásra a kormány nevében Cseresnyés Pétert kérem.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Én javasolni nem javasolhatom önnek, ezért kérem, hogy ha hozzászól, a hozzászólásának tárgyát olvassa el figyelmesen, és akkor nem téved akkorákat, mint ebben a két percben, amit ön kérdésként megfogalmazva előadott. Először a gondolatainak az első részére szeretnék reagálni. Arról a törvénytervezetről beszélnék, amelyik a munkaidőkeret időtartamának kibővítéséről szólt volna vagy szól. Ha elolvasta volna figyelmesen az előterjesztést, akkor látta volna, hogy nem történt volna semmi más, ha ez elfogadásra került volna, mint annyi, hogy a 12 hónapos időkeretet 36 hónapra bővítené a törvény, illetve megengedné, hogy 36 hónapra kibővítsék. Egyébként abban az esetben, ha túlmunkára kerülne sor, természetesen ezt vagy túlórával vagy elszámolással megkapná a dolgozó. Semmi sem változna lényegében ahhoz képest a törvényben és a munkavállalóknak a munkaidő-gazdálkodásában, mint ami most is benne van a munka törvénykönyvében. Viszont egy nagyon-nagyon fontos garancia beépítésre került. Ez a garancia pedig azt jelentette volna, hogy ha megköti a munkavállaló és az érdekvédelmi szervezet egy kollektív szerződés keretein belül a megállapodást, abban az esetben lehet csak élni a munkaidőkeret bevezetésével és annak az alkalmazásával. Ha ez a megállapodás nincs, természetesen nem élhetnek vele. Tehát nem történhetett volna semmi olyan negatív intézkedés, amely a munkavállalók hátrányára szolgált volna. [[12.30]] Vissza kell utasítanom azt a feltételezést is, hogy nem történt és nem történik a másik ügyben semmi sem. Az egészségvédelem alapelvéből kiindulva az új rendszer kidolgozásának fő iránya a károsodás elkerülésére és csökkentésére [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] irányul, és ezek a tárgyalások a munkaadók és a munkavállalók között folyamatosan folynak a kormány részvételével. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, Cseresnyés Péter államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet és Sallai R. Benedek, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Miért hagyja cserben a kormány a Rákoshegyieket?” címmel. Sallai R. Benedek képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A kérdésemben történt megfogalmazás alapján felidézem a nemzeti fejlesztési miniszter azon mondatait, amit a bizottságunkban történt meghallgatása során mondott: „Azt tudom önnek mondani, elnök úr, hogy január 1-jétől hozzánk kerül a Nemzeti Közlekedési Hatóság mint hatóság, és azt tudom önnek ígérni, hogy január 1-jével, az átvétel után, de legkésőbb - és kérem kollégáimat, hogy jegyezzék is fel - március 31-ig írásban adok önnek egy érdemi választ azzal kapcsolatban, hogy a rákoshegyi légszennyezettség, illetve zajszennyezettség mértékét lehet-e csökkenteni.” Erre azóta sem került semmilyen sor, a miniszter úrtól nem kaptam meg a beígért választ, ezért voltam kénytelen ide, a Parlament falai közé hozni azt a kérdést, hogy mi lesz a rákoshegyiekkel. Magyarországon a légiutas-forgalom túlnyomó többségét Közép-Európa egyik legnagyobb légikikötője, a Liszt Ferenc repülőtér bonyolítja, azonban nem kér rendszeresen felújítási, bővítési engedélyeket, hanem karbantartásokra hivatkozva valósítja meg a bővítéseit. Ennek megfelelően a rákoshegyiek, ahova most át van sorolva a légi forgalom túlnyomó többsége, és részben a kőbányaiak, ennek zajhatásaiból és egyéb környezeti hatásaiból jócskán részesülve jelentős mértékben panaszkodnak, és nemcsak nekünk, a Fenntartható fejlődés bizottságának, hanem bizony már a kormánypárti polgármester is írásban fordult a miniszterhez, hogy megoldást keressen. Sajnos a megoldásra egyelőre semmilyen válasz nincs. Fel lettek puhítva az ezzel kapcsolatos jogszabályok, de azokat a jogszabályokat sem tartja be a fenntartó, és ezért lehetséges az, hogy mindenféle zajhatást, éjszakai közlekedési tilalmat és minden ezzel kapcsolatos szabályozást felülírva a fenntartó gyakorlatilag szabadon növeli az utasforgalmat és ezzel a zajhatást. Ennek megfelelően arra lennék kíváncsi, hogy a kormány mikorra biztosítja végre a helyzet normalizálását. Gondolkozniuk sem kell; az érintett kerületek önkormányzati szakemberei, helyi szervezetek, de több bírósági dokumentum is részletes javaslatot tettek arra, hogy mi a teendő, tehát ez ügyben nem szükséges az, hogy önök gondolkozzanak. Készen állnak a dokumentumok. Mégis kinek az érdeke az, hogy nem történik semmilyen lépés [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] , és az mikor várható? Erre várnám tisztelettel a válaszát. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A miniszteri ígéretnek megfelelően 2016 februárjában jogerőssé vált a repülőtér zajgátló védőövezetet kijelölő határozata, amely egyebek között a rákoshegyiek zajvédelmét is biztosítja. Magának a zajvédelemnek a kapcsán, és ahogy ön is mondta, Közép-Európa egyik legjelentősebb nemzetközi repülőterének közvetlen környezetében valamifajta hatással mindenképpen számolni kell. Nyílvánvaló, hogy a forgalom időkorlátozásával, az éjszakai repülések korlátozásával, illetve tilalmával, a felszállási irányok kijelölésével, a felszállási kanyarodási szögek meghatározásával a zajártalmat lehet befolyásolni, és ezt meg is tettük. Tehát a kormány nem hagyta és nem hagyja cserben a rákoshegyieket sem. Ezek a zajvédő intézkedések felölelik, mint említettem, a forgalom kritikus időszakban történő, a Budapest feletti éjszakai műveletek korlátozását, környezetkímélő repülési módok alkalmazását, a futópálya-használatot, zajcsillapító hajtóműpróbázó hely kiépítését, a sugárfék visszaszorítását és egyáltalán a csendesebb gépek bevezetését. Egy várossal körbeépült repülőtér esetében ez a világon mindenütt feladatot jelent a közlekedési szakemberek számára. Ma a magyar körülmények között is igyekszünk a lehető legmesszebbmenően az ott, a Ferihegy környékén lakók védelmét biztosítani. Ugyanakkor, ezzel együtt az kétségtelen, hogy a 2017. március 13-án kezdődött és 2017 júniusáig tartó felújítás, az 1-es pálya felújítása okoz gondokat, ezért ez év nyaráig [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] az ott lakók szíves türelmét és megértését kérjük. [[Az elnök újból csenget.]] Utána ezek a gondok mérséklődni fognak. Köszönöm szépen. Köszönöm a türelmét. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, Fónagy államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Hörcsik Richárd, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszterhez: „Milyen intézkedésekkel segíti a Kormány a természetjárás fejlődését?” címmel. Hörcsik Richárd képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány előtt álló kihívások egyike, hogy hazánk polgárainak egészségi állapotát javítsa. Ennek egy jól ismert eszköze az egészséges életmód népszerűsítése, különösen a szabadidős tevékenységek támogatása. A kormány, mint az elmúlt évek során láthattuk, kiemelten támogatta nemcsak az élsportot, hanem a tömegsportot is, hiszen ez kiváló lehetőséget ad a testmozgásra és az egészség megőrzésére. Ezen tevékenységek egyike, ami sajnos kissé háttérbe szorult az elmúlt 30-40 esztendő során, a természetjárás, aminek nagy hagyományai vannak hazánkban és szűkebb pátriámban, a hegyekkel ölelt Abaújban és Zemplénben. Látjuk, hogy a kormány eddig is sokat tett az ügyért: a „Bejárható Magyarország” program keretében kilátókat építettek, turistaházakat, kulcsosházakat és turistajelzéseket újítottak fel. Zemplénben például az Északerdő Zrt. végez kiváló munkát ez ügyben. Ennek látható példája a Nagy-Milic alatt található Károlyi-kilátó rekonstrukciója. Tisztelt Államtitkár Úr! Választókerületemben, Zemplénben Hollóházán végződik a mára már legendássá vált, 1169 kilométer hosszú Országos Kéktúra útvonala. Sokan talán még emlékeznek közülünk Rockenbauer Pál „Egymillió lépés Magyarországon” című filmjére, aminek köszönhetően Abaúj és Zemplén csodálatos tájait bakancsos turisták ezrei keresték fel anno. Sajnos mára erősen elhasználódtak ezek az utak. A túraszakaszok nehézkes megközelítése, a szálláshelyek hiánya még ma is komoly kihívást jelent a túrázóknak. Ezért kérdezem az államtitkár urat, hogy milyen intézkedéseket tesz a jövőben a kormány annak érdekében, hogy tovább fejlődjön a természetjárás [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Abaújban és Zemplénben és természetesen az egész országban. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Bitay Márton államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Valóban egy olyan témáról van szó, ami nagyon nagy ismertségnek és elismertségnek örvend a túrázók körében. Megfigyelhető, hogy a bakancsos turizmus jelentősége újra növekedőben van, és párosul hozzá egy minőségi igény is. Nem mintha ez korábban nem lett volna meg, de jellemzően saját magunkban is hajlamosak voltunk úgy csoportosítani a dolgot, hogy akik túráznak, azok inkább alacsonyabb költségvetésű családok, és alacsonyabb szállásigényekkel, alacsonyabb szállásköltségigényekkel számolnak, viszont mára ez megváltozott, és nagyon sokan olyanok is előszeretettel járnak a természetbe, akik magasabb igényeket próbálnak támasztani. Ennek érdekében az utóbbi öt évben több mint 15 milliárd forint értékben fejlesztettünk különféle közjóléti funkciókat, a csillagvizsgálótól a kisvasutakon keresztül, amelyek önmagukban 1-1 milliárd forintos tételeket jelentenek, a legegyszerűbb turistaútvonal-felfestésig, mint például a Kéktúra-útvonal, a Természetjáró Szövetséggel együtt annak a pontos kialakítása; 40 új kilátó épült, 16 új szálláshely, 9 erdei iskola. Ezek mind az utóbbi néhány évben kerültek beruházásra. Ami egyébként még fontos, hogy a kerékpározásért, az aktív kikapcsolódásért is lett egy felelős kormánybiztos. Neki az a feladata, hogy a mi együttműködésünkkel minél nagyobb teret biztosítson a kerékpáros turizmusnak is. Itt a bakancsos turizmus mellett azért fontos megemlíteni a lovas turizmust, a kerékpáros turizmust vagy akár még a különféle motorkerékpáros turizmust is. Ezekben mind nagyon komoly fejlesztési lehetőség van, akár az ön régiójában, akár az ország más területein is. Külön kiemelném itt adott esetben az alföldi fejlesztéseket is, amelyek pedig abszolút újdonságok, hiszen a korábbi évtizedekben főként a hegységrendszerekre koncentráltunk. [[12.40]] Szóval, egy nagyon nagy munkát említett meg [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és örömömre szolgál, hogy ilyen nagy fejlesztésekről tudok beszámolni. Köszönöm, elnök úr, a türelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Bitay államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Mikor kerül sor Szeged-Kübekháza közötti útfelújításra, illetve mekkora útszakaszt érintenek a szegedi útfelújítások?” címmel. Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az állami kezelésű utak nagyon rossz állapotban vannak, és itt már nemcsak az egyes településeket összekötő mellékutakról, hanem a három számjegyű, két számjegyű főútvonalakról is szó van. Azt gondolom, hogy a biztonságos közlekedés megvalósítása érdekében azonnali beavatkozásra van szükség. Noha a megyei közútkezelők ezeket a problémákat érzékelik, mindig azt mondják, hogyha kérdezzük, hogy nincs elegendő pénz a felújításra. Itt jegyzem meg zárójelben, hogy annyi értelmetlen beruházás zajlott le Magyarországon az elmúlt időszakban, hogy azt gondolom, hogy talán az emberi életet érintő, a biztonságos közlekedést megvalósító beruházásokra, fejlesztésekre kellene a kormánynak koncentrálnia, akár a költségvetésből, akár uniós forrásokból. Szépségtapasz: a múlt héten olvastam a helyi napilapban, hogy Csongrád megyében - Szegeden is - összességében 23,5 kilométer útjavításra kerül sor az idén, ami a Csongrád megyei utak állapotát nézve vagy tekintve igen kevésnek bizonyul. Elsősorban a saját körzetemre koncentrálva azt olvastam, hogy a 47-es út szegedi szakaszán, ami a József Attila sugárutat érinti, valamint a Csongrádi sugárúton lesz gépi kátyúzás, de az nem derült ki, hogy mekkora szakaszt érint a felújítás. És van egy nagyon kritikus szakasz, a Nagykörút, a Mars tér előtti részen, ahol pedig egyáltalán semmiféle felújítás nem történik. Nem találtam utalást szintén arra vonatkozóan sem, hogy Szeged és Kübekháza között, ami köztudottan a megyei közútkezelők szerint is a legrosszabb út Csongrád megyében, ott történik-e a közeljövőben felújítás, hiszen azon az útszakaszon már a buszok is csak korlátozott sebességgel haladnak. Éppen ezért kérdezem államtitkár urat, hogy mikor kerül sor a Szeged-Kübekháza közötti útszakasz felújítására, valamint azt is, hogy Szeged közigazgatási területén belül mekkora szakaszt érintenek az idei állami felújítások, különösen a Nagykörút, a József Attila sugárút és a Csongrádi sugárút tekintetében. Várom válaszát.
Köszönöm szépen, Szabó képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány kiemelt szándéka az országos közúthálózat állapotának javítása. Hazai forrásból idén folytatódik a 2016-ban megkezdett, százmilliárd forint értékű projektlistát tartalmazó komplex útfelújítási program. Jelenleg folyik a projektek tervezésének, kivitelezésének előkészítése. Ennek keretében Csongrád megyében mintegy 53 kilométer útszakasz felújítása tervezett, ebből az 5-ös számú főútvonalon, Szeged belterületén a Kossuth Lajos sugárút és Kálvária sugárút közötti szakaszon. A 2014-2020 programozási időszakban a terület- és településfejlesztési operatív program az állami tulajdonú mellékutak 44 milliárd forint értékű felújítására nyújt lehetőséget. Csongrád megyében, ahogy ön is említette, több mint 23 kilométer felújítása várható. A Magyar Közút Nonprofit Zrt. öt évre mintegy 400 milliárd forint értékben kötött szerződést az állammal, melynek segítségével az eddigieknél kiszámíthatóbb módon, magasabb színvonalon tudja elvégezni az országos közúthálózat karbantartási és üzemeltetési feladatait.A zrt. több útszakaszon is nagyobb területű javításokat tervez, többek között Szeged belterületén. Gépi kátyúzás várható a József Attila és a Csongrádi sugárút és a Nagykörút egyes szakaszain; tömegközlekedési megállóhelyek felújítása is megvalósul, a Csongrádi sugárúton a Diófa vendéglőnél található megállópárnál, a Párizsi körúton a Madách utcai csomópontnál, a Római körúton a Gál utcai csomópontnál. További útszakaszok, köztük a 4302-es jelű, Szeged-Kübekháza összekötő út felújítására a következő évek felújítási programjai adnak lehetőséget. Köszönöm a kérdést, köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Fónagy János államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bana Tibor, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Hol vannak a tisztességes megélhetést biztosító munkahelyek?” címmel. Bana Tibor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Körmendi születésű, szentgotthárdi országgyűlési képviselőként sajnos egy szóval válaszolni is tudnék feltett kérdésemre: Ausztriában. Ennél persze hosszabb és érdemi választ várok államtitkár úrtól. De nemcsak én, hanem a Körmend, Szentgotthárd, Vasvár, Jánosháza és Őriszentpéter térségében élők is, hiszen hangzatos ígéreteikkel szemben Vas megyében sem javult a munkavállalók helyzete az elmúlt évek során. Körmenden sorra szűnnek meg a munkahelyek, Szentgotthárdon nagy a bizonytalanság az Opel körül, Vasváron és környékén továbbra is a munkalehetőségek hiánya a legnagyobb probléma, de Jánosháza és Őriszentpéter térségében sem sokkal jobb a helyzet, az aprófalvak, kistelepülések kilátástalan jövője pedig egy külön szóbeli kérdést is megérne. Szülővárosom, Körmend vonatkozásában a fideszes városvezetés folyamatosan az erőteljes kormányzati támogatásra hivatkozik, ám ez a munkalehetőségek bővülésében mégsem mutatkozik meg. Városunk, Szentgotthárd esetében néhány elismerendő pozitív fejlemény mellett sajnos egyre sokasodnak a kérdőjelek, elsősorban a legnagyobb munkáltató, az Opel kapcsán várnánk többet a kormánytól a Szijjártó Péter által előadott propagandánál, garantálni kellene, hogy nem kerül sor leépítésekre a következő években. A Fidesz 2010-ben azt ígérte, hogy egymillió új munkahelyet biztosít a magyaroknak, de azt elfelejtették hozzátenni, hogy a közmunkára és a külföldi munkavállalásra gondoltak. A nyugati határszélen élők jelentős része továbbra is arra kényszerül, hogy Ausztriába ingázzon, és akkor még nem is beszéltem a munkavállaló- és családellenes munkatörvénykönyvről, amelynek felülvizsgálata a 2018-ban megalakuló Jobbik-kormány egyik első feladata lesz. A helyi járdák, utak katasztrofális állapota, a munkalehetőségek hiánya, egyre romló egészségügyi ellátás, a tömegközlekedés nehézségei és a kulturális, sportolási, szórakozási lehetőségek korlátozottsága, ezek jellemzik a Rába-vidék, az Őrség vagy a Vasi-Hegyhát mindennapjait, ezeken fog a nép, így a Vas megyeiek pártján is állva változtatni a Jobbik jövőre, megvalósítva a fokozatos és érdemi bérfelzárkóztatást jelentő európai béruniót. Tisztelt Államtitkár Úr! Egyenes kérdésemre egyértelmű választ várok: megvédik-e a térség munkahelyeit és bővítik-e a munkalehetőségeket Vas megye déli részén? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Bana képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Eddig is ezt tettük, már az utolsó kérdésre válaszolva, képviselő úr, hiszen azok az eredmények, amelyeket elértünk közösen a magyar társadalommal, a magyar gazdasággal együtt, ezt bizonyítják. Kérdése többek között azért is meglepő, mert az ország egyik legjobb munkaerőpiaci helyzetű megyéjéről beszélünk, amelynek gazdasági teljesítménye az országos átlagot jelentős mértékben meghaladja, 2010 óta főként. De nemcsak az egy főre jutó GDP nőtt dinamikusan, hanem ennek megfelelően javult a foglalkoztatás és jelentősen emelkedtek a megyei bérek is. A vidéki Magyarországon jelenleg Vas megyében a legmagasabb a foglalkoztatás, a 2016 utolsó negyedévében mért 70,3 százalékos foglalkoztatási ráta jelentősen meghaladja az Európai Unió átlagát, amelyik 66,9 százalék, miközben a munkanélküliség is csak mindössze 2 százalékos. Az önök megyéjében, azt lehet mondani, hogy tulajdonképpen megvalósult a teljes foglalkoztatás. A megyei bruttó bérek átlaga tavaly meghaladta a 240 ezer forintot, a munkavállalók nettó reálkeresete a családi kedvezmények beszámításával 25,5 százalékkal növekedett a megyében 2010 és ’16 között. Ez azt jelenti, hogy hat év alatt a negyedével javult a Vas megyében dolgozók bérének vásárlóereje. Arra számítunk, hogy a térség továbbra is kiveszi a következő évek fejlesztésében és fejlődésében a részét, a szociális partnerekkel megkötött többéves megállapodásban foglaltaknak megfelelően és annak teljesülése esetén ugyanis az előttünk álló hat évben további 40 százalékos reálbér-emelkedés várható, amely természetesen Vas megyében - az ottani emberek teljesítményének ismeretében - jelentős mértékű béremelkedést fog jelenteni. Azok az elképzelések, amit önök ígérgetésként többször meglebbentettek, meglebegtettek, azok a homályos elképzelések pedig természetesen önmagukban nem valósíthatók meg, hanem mindig egy gazdasági környezet figyelembevételével. Ezzel kérem azt, hogy a válaszomat fogadja el. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[12.50]]
Köszönöm szépen, Cseresnyés államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet és Sallai R. Benedek, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni a földművelésügyi miniszterhez: „Miért akar hozzájárulni magyar emberek mérgezéséhez a kormány?” címmel. Sallai R. Benedek képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Őszintén sajnálom, hogy Bene Ildikó képviselőtársunk már nincs bent, hiszen egy nagyon tanulságos napirend előtti felszólalásban hívta fel ma a figyelmet az emésztőrendszert érintő rákos megbetegedések arányának a növekedésére, és most részben erről lesz szó. Kérem, engedje meg, elnök úr, hogy a kérdéshez kapcsolódóan egyetlen idézetet tegyek. Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság jelentése most látott magyar nyelven napvilágot, s ebből kiderül, hogy az európai élelmiszerek 47 százaléka növényvédőszer-maradványokkal szennyezett, és a minták 2,8 százaléka - ami nem tűnik soknak, ennek ellenére 2366 darab terméket jelent - a kontinensen előírt normáknak nem felel meg és garantáltan mérgező. E jelentés után merül föl az a kérdés, hogy a Fidesz-KDNP-ben továbbra is megvan az a mítosz, hogy növényvédő szer nélkül, illetve a jelenlegi ismert hatóanyagú szerek nélkül nincs mezőgazdaság, és továbbra is úgy tűnik, hogy kiáll a glifozát európai forgalmazása mellett. Ezek a növényvédő szerek és az ehhez hasonló hatóanyagú szerek megközelítőleg 200 ezer ember halálát okozzák évente országos szinten, és a peszticidek használata összefüggésbe hozható a tumor, az Alzheimer-kór, a Parkinson-kór kialakulásával, valamint hormonzavarokkal, fejlődési rendellenességekkel és a meddőséggel. A jelentés azt javasolja, hogy nemcsak a növényvédő szerek használatát kellene nemzetközi szerződésekben szabályozni, hanem a fenntarthatóság felé vezető úton lépéseket tenni, beleértve a kártevők természetes módszerekkel végzett gyérítését, a vetésforgót, az ökológiai termesztés lehetőségeit, illetve megfontolni a földforgatásmentes mezőgazdaság térnyerésének lehetőségét. Magyarországon eddig is nagyjából a Monsanto mondott tollba néhány jogszabályt, és a kormány sajnos eddig is képviselte az óriásvállalat érdekeit. Kérdezem, várható-e az, hogy ebben valami érdemi változás történjen. Lehet-e arra számítani, hogy figyelembe véve a rákos megbetegedések arányát, esetleg megfontolja az Európai Unióban hazánk álláspontját, és a glifozát európai betiltása mellett foglal állást? Erre várom megtisztelő válaszát. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm, Sallai képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Nagy István államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! Válaszom elején egyezségre kellene jutnunk, arra az egyezségre, hogy a magyar kormány és szerintem bármilyen más döntéshozó nem tud másra támaszkodni, mint különböző laboratóriumok adataira. Mert ha ezeket a laboratóriumi adatokat megkérdőjelezzük, akkor óriási bűnt követünk el, mert akkor nem lesz objektív vizsgálati lehetőségünk, nem lesznek objektív viszonyítási lehetőségeink. S igazságtalan Magyarországgal szemben ez a fölvetés, pontosan azért, mert Magyarország nagyon óvatos ebben a kérdésben, hiszen ma már csak kifejezetten a vetőmag-előállításra alkalmas területeknél engedélyezzük nagyjából 10 ezer hektáron ilyen szer működését, máshol nem. Tehát nem lehet az, hogy ez szélesebb körben működjön. Ugyanakkor szeretném, ha meghallgatna. 2016 júniusában a Bizottság saját hatáskörben úgy határozott, hogy ideiglenesen meghosszabbítja a glifozát jóváhagyását. Az ideiglenes hosszabbítás mellett a Bizottság a tagállamok támogatásával döntött a faggyúamin segédanyagot tartalmazó glifozátkészítmények forgalmazásának beszüntetéséről. Magyarországon 24 glifozát-hatóanyagú készítmény engedélyét vonta vissza a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal annak faggyúamin-tartalma miatt. A faggyúamin-segédanyagot nem tartalmazó glifozátkészítmények engedélyei 2017 második feléig érvényesek, amikor is döntés születik uniós szinten a hatóanyag megújításáról. A hatóanyag veszélyességi besorolásával kapcsolatos adatok kiértékelését az Európai Vegyianyag-ügynökség végezte el. Itt szeretném felhívni a figyelmét egy nagyon nagy bajra: az értékelés eredményeképpen 2017. március 15-én kiadta a glifozát-hatóanyaggal kapcsolatos véleményét, amely szerint a glifozát nem rákkeltő, nem mutagén és nem reprotoxikus tulajdonságú anyag. Az Európai Vegyianyag-ügynökség osztályozási javaslatának figyelembevételével legkésőbb 2017. december 31-ig hoz a Bizottság döntést arról, hogy visszavonják vagy megújítsák ennek a szernek a forgalmazási engedélyét. Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, Nagy István államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Heringes Anita, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Ennyit ér a múltunk?” címmel. Heringes Anita képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Egy helyi problémára hívnám fel a figyelmüket. Nem túl szívderítő kép fogadja az északról Paksra érkezőket a 6-os úton. Az ott álló, egyébként a MÁV tulajdonában lévő, egykor szebb napokat látott, anno vasúti múzeumként működő épület és környezete katasztrofális állapotban van. A helyi lakosok annak reményében, hogy a helyzet valahogy megoldódik, felvették a kapcsolatot a MÁV által kifüggesztett telefonszámon az illetékesekkel. Eredményt ugyan sikerült elérniük, de nem azt, amit az ilyen helyzetben várnának a lakosok. A probléma nem oldódott meg, csupán az értesítési telefonszám tűnt el az épületről, amelyen meg lehet tudni, hogy ilyen ügyekben kit kell keresni, hogy lehetne megoldani ezt a problémát. Ütőképesebb, hatékonyabb - így jellemezte Seszták Miklós miniszter úr 2015-ben a MÁV-ot. Azonban úgy tűnik, hogy a MÁV egyvalamiben lett hatékonyabb: a problémák elsikálásában és a telefonszámok eltüntetésében. A fentiekre való tekintettel kérdezem államtitkár urat, hogy hova forduljanak érdemi megoldásért a paksi lakosok. Mit kell tenni annak érdekében, hogy az egykori múzeumi, vasúti állomási épületnek ne a pusztulás jusson osztályrészül? Meg tudják nekem és a paksi lakosoknak ígérni, hogy mihamarabb rendbe hozzák ezt a jobb sorsra érdemes ingatlant és környezetét, hogy ne úgy nézzen ki, ahogy most, és ha északról érkeznek Paksra a 6-os úton a lakosok, akkor azt lássák, hogy egy gyönyörű épület néz és mosolyog vissza rájuk? Várom válaszát.
Köszönöm, Heringes Anita képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! A kérdéses épület korábban mozdonyszínként szerepelt, az épület jelenleg nem áll országos, helyi, illetve vasúti védettség alatt. Valamikor ez valóban működött átmenetileg vasúti múzeumként. Képviselő asszony nem emlékezhet rá, emlékezetem szerint Szamuely Tibor páncélos vonatának volt a vágánytárolási, azaz kiszolgálóépülete. Ezzel együtt a MÁV, ahová egyébként 2015-ben került vissza az ingatlan épülete, a tetőszerkezet és a héjazat javítását elvégezte, a pályaműködtetési és a közszolgáltatási feladatok ellátása szempontjából feleslegessé vált létesítményt azonban nem kívánja fenntartani. Annak én nem látom akadályát - és ha megengedi, ezt javaslom a helyieknek is -, hogy ha az önkormányzat az ingatlant át kívánja venni, azt a MÁV készséggel átadja, ehhez a magam részéről is a szükséges segítséget megadom. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, Fónagy államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mikor lesz végre elérhető a tavaly novemberre ígért Digitális Jólét Alapcsomag?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Rogán Antal Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter úr kérésére Dömötör Csaba államtitkár úr fog majd válaszolni. Öné a szó, Farkas Gergely képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tavaly novemberben Deutsch Tamás, a digitális jólétért felelős miniszteri biztos ez év januárjára ígérte a „Digitális jólét” alapcsomagját, vagyis a legkedvezőbb díjú internetcsomag elindítását. Januárban már márciusi adat állt ennek lehetőségére, és mint láthatjuk, ebből sem lett semmi. Március közepén pedig immáron májusra módosította az eredetileg tavaly novemberre tervezett internetcsomag startját, úgy tűnik azonban, hogy ez sem lesz tartható. Idestova fél év csúszásról van szó, ennek oka pedig érthetetlen. Deutsch Tamás vagy alkalmatlan a kijelölt feladatának elvégzésére, vagy a kormányt valójában nem is érdekli a digitális jólét. Pedig nem kérdés, hogy az olcsó internet-hozzáférés olyan alapvetés, amellyel már így is régóta adós a kormány, hiszen a XXI. századi kihívások közepette elengedhetetlen eszközről van szó. Mint ismert, a Jobbik három éve kezdeményezi, hogy mindenki számára biztosítva legyen az ingyenes internet-hozzáférés egy korlátozott alapcsomag formájában. Ez egyfajta alapjog kellene hogy legyen, hiszen az internet mára már nem luxuscikk, hanem mindennapos használati eszköz, a legtöbb embernek szinte már a mindennapi megélhetés része, valamint az információhoz való hozzáférés fő kelléke. Ráadásul a Jobbik javaslata összhangban van az uniós célkitűzéssel, amely előírja, hogy 2020-ra minden uniós állampolgár férhessen hozzá legalább 30 megabites sávszélességet biztosító, nagy sebességű internetkapcsolathoz. Mindezek mellett szembe kell nézni a digitális analfabetizmus tényével is, amely a PISA-felmérésekből is egyértelműen súlyos problémaként jelentkezik. [[13.00]] Egyes becslések szerint ma Magyarországon legalább kétmillió olyan ember van, aki nem használja az internetet. Minden bizonnyal ez azért van, mert nincsen rá lehetőségük, vagy épp a digitális analfabetizmus folytán alakul ez ki. Mindenesetre egy XXI. századi kormánynak ezzel a problémával szembe kell néznie. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindezek alapján kérdezem, mi lesz az ígért „Digitális jólét” alapcsomaggal. Mi az oka a késésnek? Rendelkezésre áll-e és milyen mértékben a hálózatfejlesztési beruházások kapcsán esedékes kiépítési költségek összege? Képes-e eleget tenni a kormány 2020-ig az említett uniós célkitűzésnek? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, Farkas Gergely képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Nézze el a kormánynak, hogy nem a Jobbik javaslataiból vezeti le politikáját, mégpedig főleg azért nem, mert a Jobbik ezeket a javaslatokat rendre felülírja. Ennek ellenére azt kell mondjam, ritka az, amikor valamiben egyetértünk a Jobbikkal. Márpedig abban, úgy érzem, egyetértünk, hogy az olcsóbb internet, illetve hogy az internet minél több emberhez, lehetőleg mindenkihez eljusson, alapvető érdek. A mostani kormányzati lépések és intézkedések a korábbi internetes konzultációból fakadnak. Ebben több tízezren vettek részt. Ennek alapján döntött a kormány többek között arról, hogy 18 százalékra csökkenjen az internet áfája, függetlenül egyébként attól, hogy az Unió ezt a lépést támadja. Amiről ön is beszélt, a következő lépések egyikeként rövidesen mindenki igénybe veheti a kedvezményes „Digitális jólét” alapcsomagot, az ebben foglalt árnak legalább 15 százalékkal alacsonyabbnak kell lennie az adott szolgáltatónál meglévő, megegyező feltételeket biztosító, hasonló paraméterek mellett biztosított előfizetési díjnál. A szolgáltatók részére, szeretném önnek elmondani, a pályázati felhívás várhatóan május végén jelenik majd meg. A kedvezményes csomag előnyeit az áfacsökkentés is erősíti majd, a kormány tervei szerint az internetezés áfája jövő januártól 5 százalékra csökken. Ennek a lépésnek köszönhetően, illetve az alapcsomagnak köszönhetően akár 20 százalékos költségmérséklődést is érezhetnek majd a felhasználók. Tisztelt Képviselő Úr! Úgy látom, hogy ön szívén viseli az internetezés ügyét. Ha ez így van, akkor arra kérem, kérjen engedélyt a Jobbik elnökétől, tegyen önnel kivételt, hogy megszavazhassa a jövő évi költségvetést és az adótörvényeket, mert abban majd szerepel az áfacsökkentés is. Ezt csak azért mondom külön, mert Vona Gábor tavaly év végén nem szavazta meg az adócsökkentésekről szóló javaslatokat. Önnek most van lehetősége arra, hogy ezt egy kicsi részben korrigálja. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Dömötör Csaba államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Szándékában áll-e a kormánynak a gimnáziumi keretszámok csökkentése vagy nem áll szándékában?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Palkovics László oktatási államtitkár 2016. április 6-án azt mondta Szombathelyen, hogy 2019-től felmenő rendszerben kötelezővé tennék a középiskolai felvételit. Az elképzelés szerint a rendszer hasonlóan működne, mint a felsőoktatás esetében, tehát központilag megszabnák, hogy hány diák vehető fel egy évben a gimnáziumba, mennyi szakgimnáziumba és mennyi szakközépiskolába. Államtitkár Úr! Ön Ikotity István képviselőtársam több parlamenti kérdésére, felszólalására sem adott választ arra, hogy a kormány szándékában áll-e a gimnáziumi férőhelyek csökkentése. Most konkrétan erre a kérdésre szeretnék választ kapni. Egy nagyon egyszerű eldöntendő kérdést teszek fel: a jelenleginél több vagy kevesebb gimnáziumban tanuló diákot szeretne a kormány látni? Több vagy kevesebb férőhely lesz a gimnáziumokban? Mi a kormány szándéka? Milyen intézkedések várhatók a gimnáziumi férőhelyekkel kapcsolatban? Szándékában áll-e a kormánynak a gimnáziumi keretszámok csökkentése vagy nem áll szándékában? Igen vagy nem? Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, hogy válaszoljon a kérdésre.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Attól, hogy egy kérdést sokszor föltesznek, nem válik értelmessé, és az abban megfogalmazott állítás nem válik valóssá. Természetesen a kormány nem tervez semmifajta gimnáziumi keretszámcsökkentést, lévén, nincsenek is ilyen keretszámok, tisztelt képviselő asszony. Mindenkinek a bejutását a tudása kell hogy meghatározza. Aki megüti azt a szintet, hogy gimnáziumban tanulhat tovább, és onnan szinte egyenes útja lesz az egyetemre, hiszen a gimnázium a mi felfogásunk szerint egyfajta előszobája az egyetemnek, aki megüti ezt a szintet, természetesen a továbbiakban is tanulhat gimnáziumban, aki pedig nem kerül be a gimnáziumba, annak bővítettük a lehetőségét, hogy akár a szakképzésben is érettségit tudjon szerezni, és úgy tudjon továbbtanulni. Úgyhogy, tisztelt képviselő asszony, azt kérem öntől is meg képviselőtársaitól is, akik ezt hétről hétre megkérdezik, hogy ne kérdezzék meg többször, hiszen egyértelművé tette a kormány, hogy csak az egyéni teljesítmény befolyásolja, hogy ki hol és hogyan tud továbbtanulni. Az pedig az új rendszer rugalmasságából adódik, hogy több útja és módja is van annak, hogy érettségit szerezzen, és utána akár felsőfokú végzettséget is szerezzen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tukacs István, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Ezt most miért kell?” címmel. Tukacs István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A kérdésem a következő lesz: mely egyházakkal kötöttek együttműködési megállapodást közfeladatok ellátására? Hogy indokoljam a kérdésem felvetését, azt kell megemlítsem, hogy Nyíregyháza közönsége, valamint az intézmény pedagógusai, diákjai és a szülők eléggé megrökönyödve fogadták a hírt, hogy a megye egyetlen, döntően egészségügyi szakképzéssel foglalkozó intézményét a görögkatolikus egyház kívánja működtetni. Szavaztak is már a szülők elsöprő többséggel arra, hogy nem akarják ezt a megoldást. Nem mintha ez önöket nagyon érdekelné, mert emlékeim szerint, amikor az akkor még nyíregyházi főiskola gyakorló általános iskoláját leválasztották az intézményről, és odadobták a KLIK-nek, szülő, gyerekek és pedagógusok tüntettek az utcán, csak nem volt, aki szóba álljon velük. A Fidesz helyi képviselője pedig egész egyszerűen köddé vált erre az időszakra. Na persze, ez nem nemzeti konzultáció, itt nem álkérdésekre kell levélben válaszolni, hanem beszélni kellene az emberekkel, mint ahogy ez nem szokott megtörténni. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A megye egyetlen olyan intézményéről van szó, amely egészségügyi szakdolgozókat képez, és a régióban sincs sok. Nem nagyon látom azt a társadalmi igényt, hogy miért kellene egy egyháznak működtetnie ezt az egyetlen intézményt, vagy miért gondolja az egyház, hogy neki kellene egészségügyi szakdolgozókat képeznie. A kérdés tehát azért is indokolt, mert miközben az elmúlt időszakban 68 százalékkal növekedett meg az egyházi intézmények száma - természetesen, amelyeket az állam átadott nekik -, az alapítványiak száma 20 százalékkal csökkent. Úgy gondolom, elég szembeötlő tény, ha hozzáveszem, hogy Budapesten hány ilyen intézmény van jelenleg átadás vagy tárgyalás alatt. Kérdésem tehát megfogalmaztam, államtitkár úr. Persze, kérdésem a cím is, hogy mi végre ez az egész. Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt képviselő úr, ön is nagyon könnyen tájékozódhat, hiszen törvények, jogszabályok szabályozzák az átvétel menetrendjét. Egyrészt az egyházak a törvény erejénél fogva jogosultak akár alapítani köznevelési intézményt, akár átvenni. Voltak persze olyan kormányzatok, amelyek csak annyira törődtek az iskolákkal, hogy miként tudták a fenntartóikat adósságba taszítani. De rátérve erre a kérdésre, ahogy mondtam, egyháznak mind alapításra, mind fenntartói jog átvételére van lehetősége azok mellett a szabályok mellett, amelyek mindenki számára utolérhetőek és nyilvánosak. Ilyenkor egy véleményezési eljárást kell lefolytatni. A véleményezési eljárás kapcsán ki kell kérni a véleményét az alkalmazotti közösségnek, az iskolaszékkel konzultálni kell, a szülői szervezet véleményét ki kell kérni, és az iskolai diákönkormányzattal szintén tárgyalásokat kell folytatni. Ha a szülők több mint fele támogatja a fenntartóváltást, akkor ezt a minisztérium is engedélyezni szokta. Ugyanakkor az egyházak magukra nézve ennél általában szigorúbb szabályokat írnak elő. Hiszen vannak olyan fenntartók, vannak olyan egyházmegyék, amelyek nem érik be azzal, hogy a szülők fele, hanem általában azt követelik meg, akkor vesznek át egy intézményt, ha a szülők kétharmada ezt kéri, hogy az illető egyház vegye át annak az iskolának a működtetését. Ilyen szigorúbb szabályok mellett történt az a nagymértékű, tehát a korábbi időszakokhoz képest messze nem fogható mértékű átadás, amelynek révén egyházi fenntartásba, egyházi működtetésbe kerültek az intézmények, a szülők, a diákok, a tanárok és mindenki más véleményének kikérése mellett. Azt is elmondanám, hogy azokban az esetekben, amikor nem volt meg kellő mértékben a támogatottság, ott a minisztérium minden esetben elutasította ezeket a kéréseket. Volt olyan, ahol a támogatottság szintje meg is volt, de más okból azt mondta a minisztérium, hogy az intézményt állami kötelékben kell tartani. Ami az ön felszólalásából átszüremkedett, tisztelt képviselő úr, az nem a jó szándékú aggódás, inkább csak egy szolid egyházellenesség. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Tukacs István nevet.]] [[13.10]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Staudt Gábor, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszterhez… [[Tukacs István: …nem egyházellenes!]] Képviselő úr, kérem! [[Tukacs István: Értettem, elnök úr.]] Tisztelt Országgyűlés! A kérdés a következőképpen hangzik: „Ki rendelte meg az új ügyvédi törvény meglepő módosításait?” Staudt Gábor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Asszony! Nemrégen a sajtó hosszasan taglalta, hogy kinek állhat érdekében az új ügyvédi törvény előirányzott változtatása, amely az eddigi összeférhetetlenségi szabályokon enyhítene. A tervezet alapján a jövőben az ügyvédek cégvezetői feladatokat is elláthatnának, amely alól egy részvénytársaság vezetése sem jelentene kivételt. A sajtóban találgatások jelentek meg, hogy egy ügyvédnek biztosan kapóra jönne a változtatás, mégpedig a Rogán Antal bizalmasaként emlegetett Kertész Balázsnak, akinek nemrégen le kellett mondania ügyvezetői posztjáról, amikor nyilvánosságra került összeférhetetlen pozíciója. Persze, a dolog lehet véletlen, mint annyi minden más hazánkban, de egy biztos: lennie kell valakinek, aki ezt a változtatást kiötlötte és beleíratta a javaslatba. A Magyar Nemzet cikkére meglepő gyorsasággal reagált a Miniszterelnöki Kabinetiroda, kifejtették, hogy nem értenek egyet a módosítással. Azért megnyugtatóbb lett volna, ha maga Rogán Antal írja alá a közleményt, hiszen a sajtóban is az ő neve és baráti köre szólíttatott meg. Így a kabinetiroda válasza nem kielégítő ebben az ügyben. A közleményben azt is hozzátették, hogy javasolni fogják a kormánynak az eredeti szabályozás fenntartását. A sajtó Réti Lászlót, a Budapesti Ügyvédi Kamara elnökét is megkérdezte, aki egyértelműen kifejtette, hogy az egyeztetések során az ügyvédi kar nem kérte ezeket a változtatásokat. Fentiek okán kérem államtitkár asszonyt, hogy adjon egyértelmű választ: ki rendelte meg az ügyvédi törvény összeférhetetlenségi szabályainak könnyítését, vagyis hogyan került be a tervezetbe ez a nem mindennapi változtatási javaslat? Érdekelne a személyes véleménye is, hogy a kialakult helyzetben fenntartják-e továbbra is a módosításnak ezt a szükségességét. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Kérdésre Vízkelety Mariann államtitkár asszony válaszol. Államtitkár asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az ügyvédi tevékenységről szóló tervezet előkészítése 2016 tavasza óta folyik a minisztériumban erre a célra felállított kodifikációs munkacsoporton belül. A kodifikáció során a lehető legszélesebb körű társadalmi egyeztetést folytattuk le. ’16 októberében a kormány honlapján közzétettük az új tervezet téziseit, majd a beérkezett véleményeket részletesen megvizsgáltuk. Több ízben egyeztettünk az ügyvédi kamarák képviselőivel és különböző jogtanácsosi csoportokkal is. A tervezet megszövegezésére az ügyvédi kamarák által delegált képviselőkkel szoros együttműködésben került sor. Az összeférhetetlenségre vonatkozó szabályozás célja az, hogy biztosítsák a független, befolyásmentes eljárást az ügyvédi tevékenység ellátása során. Az összeférhetetlenségi szabályok tehát nem öncélúan korlátoznak, hanem akkor és annyiban, amennyiben ez az ügyvédi tevékenység megőrzéséhez, annak függetlenségéhez szükséges. Az összeférhetetlenség szabályozása a tervezetben többszintű, egyes tevékenységek eleve tiltottak, ilyen például a munkaviszony és a közszolgálati jogviszony is, és a munkavégzési tilalom alól is van már a hatályos törvényben is számos kivétel, főképpen azért, mert az ügyvédek jogi szakértelmére jelentős igény van olyan munkák vonatkozásában is, amelyek nem minősülnek szűken vett ügyvédi tevékenységnek. A tervezet e kivételek körét nem egyszerűen módosítja, hanem egy teljesen új megközelítést alkalmaz, a jogtanácsosok tervezett integrációjára is figyelemmel. Megjegyzem, hogy a társadalmi egyeztetés eredményeként a tervezetnek a kivételek körére vonatkozó rendelkezései pontosításra kerültek. Az összeférhetetlenség szabályozásának második szintjeként a tervezet új, érdekkonfliktusra vonatkozó szabályokat vezet be [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] éppen azért, hogy az érdekkonfliktusok szabályozása még szigorúbbá teszi az összeférhetetlenségi szabályokat. Kérdésére egy szóval válaszolva: senki. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Mit csinál a CEU-s főtárgyaló?” címmel. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Önök 2014 nyarán szétdúlták a külügy diplomáciai védvonalait azzal, hogy több száz tapasztalt diplomatát bocsátottak el. Ennek a rombolásnak súlyos következményei lettek, most éppen a CEU-ügy kapcsán irtózatos pofonba szaladt bele a kormányzat. Egyszerre sikerült önöknek kihívniuk maguk ellen az egész civilizált világot, beleértve az amerikai kormányzatot, a német kancellárt és a világ akadémiai életének vezető egyéniségeit, de még a saját pártcsaládjukat, az Európai Néppártot is. Az Egyesült Államok az önök propagandacéljainak kedvéért nem változtat saját alkotmányos gyakorlatán, amely bizonyítja, hogy önök alkalmatlanok hazánk külképviseletére. Az Orbán-kormány most ország-világ előtt alázza meg saját külügyi helyettes államtitkárát, Altusz Kristófot, akit megbízottként kineveztek a CEU-val kapcsolatos nemzetközi tárgyalások lefolytatására. Washington viszont nem hajlandó leülni Altusszal, és helyette a Nádor utcába, a CEU-hoz küldi őt tárgyalni.Az Európai Bizottság elnöke lobbizni fog az április 29-i tanácskozáson azért, hogy a Fideszt kitessékeljék az Európai Néppártból. S valóban: mit is keres ott egy olyan párt, amely például az EU-ban egyedüliként és titokban írásos gratulációt küld húsvétkor Erdoğannak a választási csalással megszerzett egyeduralma kiteljesítéséhez?Államtitkár úr, az alábbi kérdésekre szeretnék választ kapni. Mik a tervei Altusz Kristófnak? Kivel készül tárgyalni a CEU-val kapcsolatos rendezésről, ha az Egyesült Államok szövetségi szintű képviselői erre hatáskör hiányában nem lesznek hajlandóak? Azt is szeretném megtudni, hogy önök hogyan értékelik a kormány CEU-s ámokfutásának nemzetközi fogadtatását. Ön szerint milyen károkat okozott a nyugati befektetők körében ez az országimázsunkat súlyosan romboló botrány? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Szabó László államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Először is szeretném tájékoztatni, hogy olyan poszt, hogy CEU-főtárgyaló, nincs, nem létezik. Altusz Kristóf a nemzetközi egyetemekkel kapcsolatos tárgyalások lefolytatásáért felelős miniszterelnöki megbízott. Tájékoztatom arról is, hogy a magyar törvény egyértelműen kimondja, hogy a nemzetközi egyetemeknek milyen feltételeknek kell megfelelniük, a miniszterelnöki megbízott ennek megfelelően tárgyal, természetesen. Felhívom a figyelmét arra is, hogy az oktatás az Európai Unión belül is tagállami hatáskör. A demokratikusan megválasztott magyar parlament döntésének a célja, hogy minden egyetem azonos feltételek mellett működjön, senkinek se lehessenek előjogai, még Soros György egyetemének sem. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kunhalmi Ágnes, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Önök végleg lemondtak a beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyerekekről? Miért nem akarják biztosítani számukra a megfelelő minőségű oktatást?” címmel. Kunhalmi Ágnes képviselő asszonyt illeti a szó.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Államtitkár Úr! Drasztikusan romolhatnak a tanulási és magatartási zavarral küzdő gyerekek esélyei azzal, hogy jogszerűvé tennék a képesítés nélküli tanárok foglalkoztatását, és a sima pedagógusokat kényszerítenék arra, hogy gyógypedagógiai munkát végezzenek. Ez derül ki abból a tervezetből, ami április 13-án, nagypéntek előtt került fel a tárca honlapjára. Társadalmi egyeztetésre, véleményezésre pusztán április 18-ig adtak időt, pedig komoly változásokat tartalmaz. A jövőben nemcsak gyógypedagógus oktathatna bizonyos tantárgyakat az enyhén, illetve középsúlyosan értelmi fogyatékos tanulóknak. Ez azt jelenti, hogy az erre nem felkészített tanároknak kellene ezt a feladatot is ellátni. Megszüntetnék annak a lehetőségét is, hogy a beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő diákokat - idetartoznak a diszlexiás, diszgráfiás, diszkalkuliás tanulók is - a nevelési tanácsadó javaslatára fel lehessen menteni az érdemjegyekkel való osztályzás alól. Ez mintegy százezer diákot érint hátrányosan. Az ő fejlesztésükhöz speciális felkészültségre lenne szükség és van szükség, nem az elégtelenek begyűjtésére. További javaslat, hogy az ország bizonyos régióiban, illetve meghatározott szakmai területeken pedagógus végzettség nélkül is lehetne tanítani.Kérdezem öntől, államtitkár úr: önök végleg lemondtak a beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézséggel küzdő gyerekekről? Miért nem akarják a jövőben biztosítani számukra a megfelelő minőségű oktatást? Miért csak most látják be, hogy az ország egyes részein jelentős pedagógushiány van, különösen a gyógypedagógusokat érintően? És miért a képesítés alóli felmentéssel kívánják kezelni azt a problémát, amit önök okoztak 2015-ben, amikor kényszernyugdíjazták a pedagógusokat, és nem engedik őket, hogy szerződéssel nyugdíj mellett is taníthassanak? Pedig nagy igény lenne rá. Köszönöm előre is a válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! 2013 óta 1305 fővel nőtt az oktatás rendszerében azoknak a száma, akik a pedagógusszolgálatokban, az iskolákban gyógypedagógus munkakörben tevékenykednek. Az ön felszólalásának egy jó része a különböző kategóriák összekeverésére alapul: vannak a beilleszkedési, tanulási és magatartási nehézséggel küszködő gyermekek, ők a btm-es rövidítéssel rendelkező gyermekek, és vannak az sni-sek, a sajátos nevelési igényűek. A diszlexiások, a diszgráfiások, a diszkalkuliások ez utóbbiba tartoznak, tehát az előbbi módosítások rájuk nem vonatkoznak. [[13.20]] A benyújtott kérdése máshol meg tájékozatlanságról tanúskodik, például ott, amikor figyelmen kívül hagyja, hogy jelenleg is több olyan esetet szabályoz a törvény, amikor a sajátos nevelési igényű tanulót nem gyógypedagógusnak lehet vagy kell oktatnia, ráadásul ezek olyan szabályok, amelyek 1993 óta hatályosak Magyarországon. Az sni-s tanulókkal kapcsolatban el kell mondani, hogy akkor kell konduktort foglalkoztatni az ő nevelésükre, gondozásukra, ha az óvodában vagy az iskolában a foglalkozás elsődleges célja a sajátos nevelési igényből eredő hátrány csökkentése, illetőleg akkor is, ha egészségügyi és pedagógiai célú rehabilitáció vagy habilitáció az adott foglalkozás célja. Minden más esetben nem szükséges a törvény szerint ilyesfajta gyógypedagógus szakember alkalmazása. Ez a módosítás kizárólag az enyhe és középsúlyos fogyatékos tanulókra vonatkozik, és csak bizonyos tárgyakra, tehát nem minden tárgyra, ahogy ön beszélt, hanem a készségtárgyakra, elsősorban rajz, testnevelés, technikai, ének-zene, etika. Itt sem arról van szó, hogy szakképzettség nélküli személyek foglalkozzanak a gyermekkel, hanem szakos tanárok, az adott szakvégzettséget szerzett tanárok alkalmazásáról van szó. Azt hiszem, a pedagógusok esetében pontosan azokat a problémákat, amelyeket ön is említett, hogy bizonyos helyeken pedagógushiány mutatkozhat a következő években, a másfélszeresére emelt pedagógusbér nagyon jó módon tudja megelőzni. Köszönöm szépen. [[Dr. Bárándy Gergely közbeszól. Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kepli Lajos, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszterhez: „Miért hagyja a Kormány, hogy elvesszenek a Balaton-felvidék legendás szőlőültetvényei?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Helyi borászok, mármint Balaton-felvidéki borászok és civil szervezetek hívták fel a figyelmem több fórumon és a sajtón keresztül arra, hogy a Balaton-felvidék szőlőültetvényeit elkezdték felvásárolni ingatlanspekulánsok. Az ültetvényekre a helyi szinten jellemző maximumárak öt-hatszorosáért értékesítik ezután a területet, ami inkább az építési engedéllyel rendelkező területekre jellemző, így szinte nyilvánvaló, hogy a továbbiakban nem gazdálkodni kívánnak a területen, hanem építkezni fognak. Aggódnak, és minden bizonnyal nem alaptalanul, hogy társas- és apartmanházak sokasága fogja ellepni néhány éven belül a térség lankáit. Annak, ami a környéken borturizmus címszó alatt zajlik, jelenleg sincs már sok köze sem a borhoz, sem pedig a turizmushoz, mégis ezt a jelzőt kihasználva építik be mindinkább a Balaton-felvidéket, ami miatt eltűnhet az az érték, aminek még a burgundiai szőlősgazdák is a csodájára jártak. A borászok azonnali építési tilalom elrendelését kívánják elérni, ennek már többször hangot is adtak, eddig sajnos nem sikerült az akaratukat érvényesíteniük. A jelenlegi szabályok sajnos kijátszhatóak, szükséges, hogy a Balaton-törvény külterületi gazdasági épületekről szóló passzusát hatályon kívül helyezzék, valamint meg kell tiltani a szőlőkataszterben lévő területek művelési ágának megváltoztatási lehetőségét. Ezenkívül vissza kell sorolni a korábban szőlőkataszterből kivont területeket, különös tekintettel a történelmi dűlőkre, és végül minden olyan területen, ami szerepel a szőlőkataszterben, építési tilalmat kell bevezetni mérettől függetlenül úgy, hogy még borászati üzemet se lehessen az ilyen minősítésű területeken létrehozni. Minden kiskaput be kell zárni, mert amíg kiskapu van, azt ki is használják. A kérdésem az, hogy mit kíván tenni a kormány annak érdekében, hogy a Balaton-felvidék méltán híres ültetvényei ne tűnjenek el. Kívánják-e támogatni az ültetvények tulajdonosait abban, hogy ezeket az eszközöket meg tudják valósítani, fenn tudják tartani és fejleszteni tudják az állományukat? Lát-e lehetőséget a kormány arra, hogy érdemben meghallgassa a szőlősgazdákat, és segítse őket panaszaikban? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Nagy István államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! A Balaton és környékének megőrzése és fejlesztése, értékeinek megóvása közös feladata a kormánynak és a Balaton környéki települések önkormányzatainak egyaránt. A szőlőültetvények az egyik olyan kiemelt értéknek számítanak a Balatonnál, amit a kormány is szükségesnek tart megőrizni. A Balaton-törvény kiemelt célja a kiemelt üdülőkörzet táji adottságainak megőrzése, a hagyományos tájhasználat fenntartása és védelme. E tájhasználat közé tartozik kiemelten a Balaton-felvidéken a szőlőtermesztés. A szőlőtermelői kataszteri besoroláson, valamint a kertgazdasági terület övezetén keresztül a szőlőtermesztés külön védelmet élvez: intenzív beépítést megengedő beépítésre szánt területek nem jelölhetők ki a településrendezési tervekben, épület elhelyezése is csak szigorú feltételek mellett, jellemzően a műveléssel összefüggő gazdasági épület elhelyezése lehetséges. Lakófunkciót is kielégítő épület építésére pedig még szigorúbb feltételek vonatkoznak: legalább 3 ezer négyzetméter nagyságú területen, 80 százalékban művelt telken lehetséges legfeljebb 3 százalékos beépítettséggel. A Balaton-törvény felülvizsgálatát a Miniszterelnökség megkezdte, és számos egyeztetést folytat a területi államigazgatási szervekkel és a települési önkormányzatokkal. Azon igény is szerepel a vizsgált lehetőségek között, hogy a szőlőművelési területeken még gazdasági jellegű épületet se lehessen építeni. Az egyeztetések alapján indokolt esetben az épületek elhelyezésének szigorítására javaslat fog születni. Fontos megemlítenem, hogy a borászok eszközfejlesztésére a vidékfejlesztési forrásokon belül a kormány igen jelentős források elkülönítéséről döntött, mintegy 40 milliárd forintra nyújthatják be jelenleg is kérelmüket. A felhívás területhez nem kötött, így a Balaton-felvidékről is természetesen elérhető. A Miniszterelnökség a vidékfejlesztési program módosítását is tervezi annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon új szőlőültetvény telepítésére is, a már jól működő szerkezetátalakítási támogatások mellett. A Hegyközségek Nemzeti Tanácsával az egyeztetések természetesen napjainkban is folyamatosan zajlanak [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] és ez a lehetőség is elérhető lesz a Balaton-felvidékről. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Mi az oka annak, hogy Magyarország érdembe nem képes növelni a termelékenységét?” címmel. Gúr Nándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. A népesség fogy Magyarországon, most már nem vagyunk 9,8 millióan sem - ez a KSH adata. Nagyon sok embert elüldöztek ebből az országból az elmúlt hét esztendőben, így öregszik az ország, a munkaképes korú lakosság száma és aránya is csökken. A nyugdíjkorhatárt 65 évre bebélyegezték 2010 decemberében, és a rugalmas nyugdíjba vonulás lehetőségeit pedig sorra, dekára-darabra likvidálták. Munkaerőhiány van, ha az egyik oldalról közelítjük a kérdést, a másik oldalról sokan nem tudnak dolgozni ebben az országban. Alacsony képzettségűek vagy képzetlenek sokasága van az országban, a V4-ekhez viszonyított arányuk is meghaladja azt, ami Lengyelországban, Szlovákiában van.Hét év telt el, a szakképzés tekintetében nem történt meg mindaz, aminek meg kellett volna, mert akkor nem ez a helyzet tárulkozna elénk. Az üres álláshelyek és a szabad munkaerőpiaci kapacitások tekintetében nem érnek össze azok a dolgok, amelyeknek össze kellene érni. Nyilván erre hatással van az is, hogy a belső mobilitási hajlandóság alacsony, nem nő a termelékenység. Ha visszatekintünk az elmúlt hét esztendőre, akkor tragikus képpel találjuk magunkat szembe; nem nő netán azért sem, mert a források jelentős része más irányba került felhasználásra, akár eltulajdonították mások is ezt. Csökken a munkaképesek száma is, mint mondtam, több mint 600 ezer ember hagyta el ezt az országot, elvándoroltak az emberek, meg akarnak élni. Honnan lesz új munkaerő? Mi lesz így Magyarországgal? Hogy fog nőni a termelékenység? Csak a valós helyzetre vonatkozó válaszokat kérem, csak olyat, ami megállja a helyét, nem prédikációt az elmúlt hét évet megelőző nyolc évről. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó. [[13.30]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársam! Tisztelt Képviselő Úr! Persze sosem lehet kihagyni azt, hogy milyen alapokra kellett építkezni, mert az önök többé soha nem kívánt nyolc éve után 2010 után a legfontosabb cél a foglalkoztatási arány és a munkaerőpiaci részvétel növelése volt. Az ennek érdekében végrehajtott munkaerőpiaci reformok rendkívül sikeresen ösztönözték mindkét mutató javulását, a foglalkoztatási arány 13,4 százalékponttal, az aktivitási ráta 9,3 százalékponttal nőtt 2010 óta, amely dinamika tekintetében azt mutatja, hogy Magyarország az EU tagállamai között az első helyen áll. A foglalkoztatottak száma 2010 első negyedévéhez képest mintegy 700 ezer fővel növekedett. A magas hozzáadott értéket előállító munkaerő foglalkoztatása meghaladja az európai uniós átlagot, így a foglalkoztatás bővítése részben a képzetlen, alacsonyabb hozzáadott értéket előállítani képes munkaerő nagyobb fokú bevonásával valósult meg. A növekvő munkaerőpiaci részvétel így értelemszerűen mérséklően hatott a termelékenység alakulására. A nők gazdasági aktivitása az Európai Unió valamennyi tagállamában elmarad a férfiakétól, és ez érvényes a szülőkorban lévő nőkre is. Magyarországon a különbség 13,3 százalékpont, ami az írországival egyezik meg, de ennél jóval nagyobb különbségek is előfordulnak más országokban, Európa más országaiban. Az előbb ismertetett kedvező feltételek mellett a bérmegállapodás és a kormány egyéb lépései lehetővé teszik, és azok a programok, például az Irinyi-terv, az Ipar 4.0, hogy a magyar gazdaság új, gyorsabb növekedési fokozatba kapcsolhasson, és természetesen ez azzal jár, hogy növelni tudja a termelékenységét is. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 13 óra 31 perc van, a kérdések tárgyalásának végére értünk. Az azonnali kérdések tárgyalására térünk át. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Miért szolgálja a Fidesz az idegen hatalmat?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Már a múlt héten tettünk erre kísérletet, én megvárnám a miniszterelnököt. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! A miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Bárándy Gergely, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökéhez: „Rokonok, haverok és mások 3.” címmel. Az elnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy Márton alelnök urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen az elnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Megvárnám Matolcsy urat, hátha egyszer ideér. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatnom kell, hogy az elnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Csak az ember nem számít…” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm szépen, elnök úr, elfogadom.
Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Önöknek tényleg csak az ember nem fontos, miniszter úr? 2011-ben egy munkatörvénykönyvi változást eszközöltek, emlékszik rá biztos: a délutános pótlékot megszüntették, az éjszakai pótlékot csökkentették. Most el akarják venni a pihenőidőt, növelik a baleseti kockázatot, idézőjelbe tett ingyenmunkára is késztetik az embereket, kizsákmányolják őket, évekig kell várni a megdolgozott pénzükért, hogy azokhoz hozzá is tudjanak jutni. Munkaidőkeret: 2496 órát akarnak dolgoztatni ezekkel az emberekkel - nem két hónap, nem négy hónap időszakában, nem egy év, hanem három év viszonylatában. Egyeztetés nélkül teszik mindezt, szakszervezetekkel, VKF-fel, senkivel, semmilyen konföderációval, ágazattal nem egyeztettek, miközben agyon akarják hajszolni a munkavállalókat, ami - köztudott - nem a hosszú élet titka. Nem véletlen, hogy 600 ezer ember elhagyta ezt az országot. 6 napos munkahetet akarnak bevezetni náluk? A munkavállalók kizsigerelését akarják megtenni? Azt kell mondanom, hogy nem véletlen tiltakoznak a szakszervezetek, a MASZ elnökétől kezdve sokan mások is. A munkások meg várhatnak a megdolgozott bérükre, a pénzükre. Szégyen, hogy egyeztetés nélkül ide merték hozni a Parlament falai közé ezt a törvénytervezetet, és még nagyobb szégyen az, hogy belehazudták a szemünkbe, hogy persze voltak egyeztetések. Önök azt az alapelvet nem teljesítik, ami arról szól, hogy a munka világában a rugalmasságnak és a biztonságnak is helye van. Csak a rugalmasság érdekli önöket, olyan érdekeket szolgálnak ki, amelyek adott esetben multinacionális cégek érdekei. Önök nem tehetnek mást, csak egyet: visszavonják ezt a törvénytervezetet haladéktalanul, és Varga Mihály 2015-ös ígéreteit veszik alapul, ami arról szól, hogy a munkatörvénykönyv generális áttekintését fogják megtenni. Eddig nem ezt tették, eddig lesöpörtek mindent, amit a szakszervezetek bevittek a VKF elé. Köszönöm szépen. Vonják vissza!
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lázár János miniszter úrnak. Miniszter úr, parancsoljon!
Tisztelt Képviselőtársam! Igen tisztelt Elnök Úr! Mindenekelőtt azzal kezdeném, hogy az a néhány másodperc, amit arra használt föl a képviselőtársam, hogy a szükséges ellenzéki szidalmakat elmondja a kormány munkáját illetően… [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Kritika!]] kritikát… [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Építő! Építő kritikát!]] ami szidalommal vegyes kritika, az nem teljesen fedi a valóságot, tekintettel arra, hogy ha nekem jók az emlékeim, akkor ha valaki 2009 végén bruttó 140 ezer forintot keresett, és dolgozott, mondjuk, Hódmezővásárhelyen vagy az ön városában egy gyárban, akkor 36 százalék személyi jövedelemadót kellett fizetnie. Akkor ki van a munkavállalók pártján? Az, aki… [[Dr. Bárándy Gergely: Nem így van! Dr. Józsa István és Burány Sándor közbeszól. Az elnök csenget.]] Én nagy tisztelettel végighallgattam önöket; ha megengedik, akkor megpróbálom befejezni azt, amit mondtam. Amikor önök kormányoztak, akkor bruttó 140-150 ezer forintért 36 százalék személyi jövedelemadót kellett fizetni [[Közbeszólások az MSZP soraiból: Nem! Dr. Bárándy Gergely: Nem így volt!]] ; amikor mi kormányzunk, akkor meg 15 százalék személyi jövedelemadót kell fizetni. Ezek után fölteszem a kérdést: akkor ki áll a munkából élő emberek, a magyar munkavállalók oldalán? A másik észrevétele, képviselő úr, indokolttá teszi, hogy felhívjam arra a figyelmét, hogy 2010-ben mi úgy vettük át a kormányzást, hogy a minimálbér összege nem érte el a 80 ezer forintot. Magyarországon csak a Fidesz alatt volt érdemi minimálbér-emelés, és a minimálbér most 127 ezer forint, jövőre 138 ezer forint, jövőre a garantált bérminimum pedig 180 ezer forint lesz. Ismét csak azt a kérdést tudom feltenni: akkor ki áll a munkavállalók oldalán? Aki csökkenti a személyi jövedelemadót, illetve aki növeli a fizetéseket - ez a mi meggyőződésünk. Ami a munkaidővel kapcsolatos, én komolyan veszem az ön észrevételeit és az ön kritikáját, a kormány ebben a végső álláspontját még nem alakította ki, zajlanak egyeztetések a frakciók és a kormány között, és az ön által felvetettekben sok igazság van. Ugyanakkor ön is pontosan tudja, hogy 2010 után komoly lépéseket kellett tennünk az ország versenyképességének erősítése és a gazdaság stabilizálása érdekében, amiben a munkavállalók is hoztak áldozatot, amikor igen sokat dolgoztak annak érdekében, hogy a cégek profitábilisak és adófizető-képesek legyenek. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Még egyszer kell hogy mondjam: miniszter úr, önöknek, úgy látom, tényleg nem az ember a fontos. A multi érdekei fontosak, azt látjuk. Nézze, minimálbérről beszél? Minimálbér tekintetében a bruttót az egekig emelték, persze, de a járulékterheit növelték meg, amit a munkaadók és a munkavállalók fizetnek meg, több mint duplája, mint 2010-ben volt: akkor 32 ezer forint, most 73 ezer forint. A vásárlóerő-értéke meg annyi, mint amennyi 2010-ben volt, de öt éven keresztül meglopták ezeket az embereket, mert kevesebb vásárlóerő-értékű pénzzel bírtak a kezükben, mint 2010-et megelőzően. És azt is hozzá kell tennem, hogy a minimálbér vonatkozásában az, amit csinálnak, torzítja az egész rendszert, mert több bevételre tesznek ezen keresztül szert, mint amit az emberek kezébe adnak. Vegyék vissza ezt a törvénytervezetet! Tárgyaljanak a szakszervezetekkel! Vegyék tudomásul azt, hogy az emberek érdekét kell szolgálniuk, eszerint kell cselekedniük, nem másképpen! Erre kérem nagy tisztelettel.
Köszönöm. Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. A kritikáját és a javaslatait természetesen a kormány megfontolja. A személyes megjegyzését, mármint hogy én a multik érdekeit képviselném, azonban vissza kell utasítanom, tekintettel arra, hogy sok mindenkivel kapcsolatban el tudnám képzelni, hogy a multik érdekeit képviseli, de velem kapcsolatban ez még egyszer sem volt érdemben föltételezhető, hogy én multiérdeket képviselnék. [[13.40]] Két érdek versenyez egymással. Abban egyetértünk, hogy Magyarországon a munkavállalóknak a munkához való jogot, a munkából való megélhetési jogot, a tisztességes munkafeltételeket biztosítani kell, és minden kormánynak az a kötelessége, hogy ehhez hozzájáruljon. A másik nagyon fontos érdekünk, hogy az ország versenyképessége növekedjen, lehetőség szerint eséllyel szálljunk küzdelembe nagyon fontos beruházásokért, és olyan technológiai fejlesztések legyenek Magyarországon, amelyek adót jelentenek, munkahelyeket teremtenek. Ez azt feltételezi természetesen, hogy aki idejön befektetni vagy egy magyar vállalkozó, nem mindegy, hogy milyen feltételek mellett foglalkoztat. A kettő között kell egyensúlyt találni. Semmilyen végső döntés nem született. A kormány kész tárgyalni azokkal is, akiket ön szóba hozott. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György nem tartózkodik a teremben. Tisztelt Országgyűlés! Rig Lajos, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mi kell még?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelettel elfogadom államtitkár úr személyét.
Köszönöm. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Most nem egészen az egészségügyről fogunk vitázni, vitatkozni önnel, ahogy eddig szoktuk, hanem egy érdekes, újfajta úri rendszer kialakulásáról, amit a választókerületemben tapasztaltam. Több lakó megkeresett, és a következő problémát vetette fel. Választókerületemben két szociális intézmény működik, az egyik a lesencetomaji, a másik a nyírlakpusztai intézmény, amely két nagy családé volt. A lesencetomaji a Nedeczky, a nyírlaki pedig a Tarányi család vadászbirtoka volt, ami az ötvenes évektől ilyen szociális és pszichiátriai intézményként működik. Az elmúlt időszakban több helyről hallottam, hogy a bentlakókat kiköltöztetik falvakba, és ez az ott lakókban aggodalmat keltett. Az hozzátartozik a kérdéshez, hogy ez a támogatott lakhatási forma már működött az elmúlt rendszerben is, Tapolca is három fiatalt fogadott be, akik nagyon hasznos tagjai a társadalomnak és Tapolca városának. Örülünk is ennek, de felmerül még egy kérdés. Mi a szándék ezekkel a vadászkastélyokkal? Tudunk olyan urakról, akik most már nemcsak földbirtokokat birtokolnak, nemcsak hotelláncolatokat birtokolnak, nemcsak Balaton-parti ingatlanokat szereztek, hanem az uraság, uradalom mellé már kell egy vadászkastély is. Felmerül bennünk a kérdés, hogy ha ezeket az intézményeket megszüntetik, amelyek nagyon szép környezetben biztosítják az ott élő ápoltak és gondozottak gyógyulását, akkor mi vele a cél. Egy újabb grófi réteget próbálnak teremteni ezáltal ott, ebben a választókerületben vagy másfajta választókerületben? Kérdezem, államtitkár úr, hogy mi ennek a haszna. Mert maga a támogatási lakhatás egy jó rendszer, de nincsen rá megfelelő személyzet, ugyanúgy, ahogy a lesencetomaji szociális otthonban sincsen, és nem lesz ezután sem. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön a kérdésében igazából kétfajta kérdést tett fel. Az egyik egy szociális szakmai kérdés, amely a kitagolás nevű folyamatról szól, a másik pedig egy vagyongazdálkodási kérdés, hogy az állam mit tegyen a vagyontárgyaival. Ami az első részt érinti, valóban az államnak az kifejezett célkitűzése, hogy azok az emberek, akik valamilyen állami gondoskodásra szorulnak, ne nagy, akár több száz fős otthonokban legyenek összezsúfolva, hanem ha erre lehetőség van, akkor az úgynevezett kitagolási folyamat mentén ezekből a nagy, a város peremén, másoktól teljesen elszigetelten való lét helyett kisebb otthonokba kerülnek, ahol kevesebben vannak. Ott is ugyanolyan szakmai felügyelet mellett tudják élni az életüket, ugyanazt a szakmai segítséget megkapják, ami az ő életvitelükhöz szükséges, de nem egy nagy mamutintézményben, teljes mértékben elválasztva, leszakítva a társadalomtól, hanem sokkal inkább benne élve a hétköznapi életben, de ugyanolyan segítséget megkapva. Ez a kitagolás egy nagyon fontos folyamat, mindenki számára, aki az intézményrendszerben van, előnyös, leginkább a gondozottak, az ápoltak számára, hiszen sokkal közelebb kerül az életük a normál, hétköznapi, mindenki által vitt élethez, ezáltal a visszailleszkedés, beilleszkedés is előnyös a számára. Ezt mindenki elismeri nyugaton, keleten, mindenhol. Azt hiszem, ebben kétség nincsen. Ezt a folyamatot a későbbiekben is tovább kívánjuk vinni, csak ez lassú, mert mindenhol pontosan el kell magyarázni az érintetteknek is, akik az intézményben vannak, akik az új, kitagolt intézmény környékén élnek, hogy ez nem jelent senki számára veszélyt, viszont sokkal inkább emberhez méltó életet jelent.Ami az épületek kérdését illeti, ön is tudja, hogy ezek az egykori kastélyok nem arra a célra épültek, hogy abban akár iskolákat, akár szociális intézményeket, akár kórházakat, idősotthonokat, bármi mást létrehozzanak. A kommunista időszak elején, amikor ezeket államosították, ebbe rakták be ezeket a nagy állami intézményeket, de nem volt soha ideális ezeknek az intézményeknek a működéséhez az ilyesfajta épülettípus. Ez egy adottság volt, hogy ez így ment. Nyilvánvalóan, ha ezek az intézmények kiürülnek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] akkor felelős állami gazdálkodás mellett kell ezeknek a jövőjéről dönteni. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót Rig Lajos képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót, államtitkár úr. Valóban nem erre a célra épültek, de erre a célra adta oda a család ezeket az építményeket annak idején az államnak. Azért mondtak le a privatizációról, hogy folytassák ezt a szakmai dolgot, amit eddig is tettek a szociális intézményekben. Én azzal teljes mértékig egyetértek, hogy ennek a folyamatnak véghez kell mennie, de nézzük már meg: négy év alatt három főt sikerült így integrálni a társadalomba. Ön szerint ez egy gyors folyamat? Az ott lévő betegek körülbelül 90 százaléka 18 éves kora óta ott él, és jelen pillanatban már a többségük 50 éves. Állandó, 24 órás felügyeletre szorulnak. Az nem megoldás abban a rendszerben, ahol a szociális dolgozók amúgy is kevesen vannak, hogy házakban helyezzük el, 6-12 fős házakban, és oda 3-4 gondozót teszünk melléjük. Ez szakmailag elfogadhatatlan és fenntarthatatlan is egyben. Nemcsak a kórházak nem tudják a minimálfeltételt biztosítani, ugyanúgy a szociális intézmények sem. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Egyvalamiben tudok önnel egyetérteni az egy percéből, hogy ez egy lassú folyamat. Valóban, ezt fokozatosan lehet csak véghez vinni, nem lehet egyik pillanatról a másikra mindenkit egyik intézményből a többi intézménybe átköltöztetni. Ugyanakkor azzal teljes mértékben vitatkoznék, hogy ez szakmailag nem jó. Szerintem szakmai szempontból és józan ésszel is belátható, hogy mindenki számára jobb, ha integráltan él a társadalomban, és úgy kapja meg azt a szociális segítséget, amire az élethelyzeténél fogva rászorult. Azt kérem a Jobbiktól, hogy támogassa ezt az úgynevezett kitagolási folyamatot, segítsen abban, legalábbis ne hátráltassa azt, hogy ezeknek az embereknek méltóbb élete legyen. Szerintem, ha az ön mellett ülő képviselőtársával beszélget erről, ezt a célt szerintem ő is el tudja önnek mondani, hogy miért hasznos; szerintem ebben, ha hosszabban beszélnénk róla, egyetértenénk. Ezeknek az embereknek ez fontos. Ugyanakkor, mivel volt Magyarországon húsz évig egy olyan vagyongazdálkodási gyakorlat, amely sokakat alappal töltött el különböző aggodalmakkal, ezért hoztunk egy kétharmados törvényt a nemzeti vagyonról való gazdálkodásról, hogy ne lehessen a nemzeti vagyont elkótyavetyélni vagy spontán privatizálni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet és Szél Bernadett, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnökhöz: „Mikor kezd el a kormány végre a valósággal foglalkozni?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e a miniszteri választ, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Megvárjuk miniszterelnök urat, tisztelettel.
Köszönöm. Miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett és Schmuck Erzsébet, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnökhöz: „Mit talál még ki a kormány népszavazás helyett?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Tisztelettel, megvárjuk miniszterelnök urat.
Miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „A kormány hazudik, vagy az Európai Bizottság?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! 2016 novemberében zárta le az Európai Bizottság a magyar kormánnyal szemben a paksi beruházási tender elmaradása miatt indított jogsértési eljárást. Az uniós testület elfogadta a kormány álláspontját a technikai kizárólagosságról, vagyis arról, hogy csak a Roszatom képes a Paksi Atomerőműhöz illeszthető új reaktorokat szállítani. [[13.50]] Ugyanakkor máig nem derült ki, hogy melyek az objektív jogszabályi feltételei a technikai kizárólagosságnak, és az sem, hogy tényleg csak az orosz VVR-1200-as reaktor felel meg ezeknek a feltételeknek. Az elmúlt hónapokban mind a Paksi Atomerőmű, mind az Országos Atomenergia Hivatal írásba adta, nincsenek olyan biztonsági vagy műszaki előírások, amelyeket csak az orosz beszállító képes teljesíteni, és sem az erőmű, sem az OAH nem adott olyan szakértői véleményt, amely igazolná a technikai kizárólagosságot. Nem is adhattak, hiszen korábban mindketten nemzetközi tender kiírására készültek, tudva, hogy a bővítésre többféle technológia is megfelelő. Valaki tehát nem mond igazat. Vagy a kormány csapta be a Bizottságot, hiszen sem Pakstól, sem az OAH-tól nem kapott, mástól pedig nem kaphatott bizonyítékokat a Roszatom-reaktorok egyedüli alkalmazhatóságára, vagy pedig a Bizottság fordított hátat a valóságnak, amikor a technikai kizárólagosságra hivatkozva fogadta el, hogy az Orbán-kormány, az uniós versenyjogot megsértve, tender nélkül ítélte oda a magyar történelem legdrágább beruházását. Kérem tehát miniszter urat, mondja el, hogy tulajdonképpen ki nem mondott ebben a kérdésben igazat: önök vagy pedig az Európai Bizottság.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lázár János miniszter úrnak. Miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Igen tisztelt Képviselőtársam! Tisztelt Képviselő Asszony! Először is azzal kezdeném, hogy a kormány megítélése és az európai gazdaság megítélése szerint Magyarország az elmúlt 26-27 év legnagyobb gazdasági sikerét érte el akkor, amikor az Európai Bizottság jóváhagyását és támogatását ennek a 12 milliárd eurós beruházásnak a megvalósításához megszerezte. Ön pontosan tudja, hiszen nagyon sokszor beszéltünk már erről itt a parlamentben, hogy 2013 ősze óta zajlanak a tárgyalások az Európai Bizottság és Magyarország között, közel 3,5 évnyi közös és korrekt együttműködés után, közös és korrekt munka után tudtunk 2017. március 6-án öt pontban megállapodni és öt nehéz kérdést végigtárgyalni. Ebben ugyanúgy benne volt a szerződések titkosítása, mint az a kérdés, hogy Magyarországnak joga volt-e Oroszországgal mint Európai Unión kívüli országgal szerződést kötni, ugyanígy benne voltak a műszaki-technikai biztonsági feltételek, benne volt a technikai determináció, a közbeszerzés kérdése, és természetesen benne volt a tiltott állami támogatás tilalmának európai uniós kérdése is, hiszen megvizsgálta az Európai Bizottság azt, hogy vajon Magyarország számára ez a beruházás megéri vagy sem. Az Európai Bizottság álláspontja szerint - és azt gondolom, ez megnyugtató kell legyen minden parlamenti képviselőtársam számára - ez a beruházás a beruházó magyar államnak 7-8 százaléknyi megtérülést garantál, a piaci megtérülés pedig 9-10 százalék körül van. Ezért csak 1 százalék a különbség a piaci feltételek mellett és az állami feltételek között megvalósuló beruházásban. A másik nagyon fontos szempont volt, amit pozitívan értékelt az Európai Bizottság, hogy ez egy állami beruházás, a magyar állam valósítja meg, működteti majd az atomerőművet, és tartja saját nemzeti tulajdonban is. Ami a kérdését illeti: mi minden kérdésre 3,5 éven keresztül megválaszoltunk az Európai Bizottságnak. Én nem hiszek az ön feltételezésében, hogy az Európai Bizottság tévedett volna vagy félrevezette volna a nyilvánosságot, vagy hátat fordított volna a valóságnak. Az Európai Bizottság szerintem nagyon körültekintően és nagyon szenzitíven kezelte ezt az ügyet, és egy alapos döntést hozott, amelyért kész bíróságon is felelősséget vállalni, hiszen többen bíróságra mennek majd vélhetően. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Viszonválaszra megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak.
Miniszter Úr! Az ön válasza szerint akkor ezek szerint fennáll a technikai kizárólagosság. Ugyanakkor viszont akkor ott lóg a levegőben, hogy 13 milliárd forintot elköltöttek egy többszereplős nemzetközi tender előkészítésére, és akkor ugye az a kérdés, hogy miért beszéltek a kormány tagjai 2013 őszén is a nemzetközi tender kiírásáról. Mi változott meg tulajdonképpen 2013 novembere és 2014 januárja között a paksi technológiában úgy, hogy onnantól már csak egy kísérleti, még sehol a világon ki nem próbált Roszatom-reaktor illeszkedik hozzá? Tehát itt valami nem stimmel, hogy most akkor kiírtunk egy nemzetközi tendert, ugye azt csak akkor írjuk ki, ha nincs technikai kizárólagosság, ugyanakkor mégis az Európai Bizottságnak meg el kellett fogadni azt, hogy van technikai kizárólagosság. Most melyik áll? Tehát itt azért, gondolom, ön is érzi, hogy ellentmondás feszül.
Köszönöm, képviselő asszony. Lázár János miniszter urat viszonválasz illeti meg. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Igen tisztelt képviselőtársam, azzal kezdeném vagy azzal folytatnám, amit már az előbb is szóba hoztam itt, ez pedig az, hogy az Európai Bizottságnak 3,5 évre volt ahhoz szüksége, hogy ezt az ügyet megvizsgálja, alaposan áttekintse, és lezáró határozatokat hozott, abban a tudatban, hogy az Európai Bizottság döntései az Európai Bíróságon megtámadhatóak. Én biztos vagyok abban, hogy ismerve a magyar és az európai uniós politikai viszonyokat, ismerve az Európai Unió és Oroszország viszonyát, különös tekintettel volt a zöldszempontokra az Európai Bizottság és a nemzetközi politikai kihívásokra is. Tehát én nem gondolom azt, hogy az Európai Bizottság megkockáztatna egy megalapozatlan döntést egy ilyen fontos, kínos és nagy jelentőségű beruházás esetében. Ami a másik kérdését illeti, a koncepcióváltás abban áll, hogy az eredeti terv az volt, hogy ez egy magánerőmű lesz, részben állami és részben magántulajdonban. És végül a magyar állam úgy döntött, hogy magánerőmű helyett egy állami tulajdonban lévő atomerőmű épül Magyarországon. Ez a koncepcióbeli különbség. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Salacz László, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Kárpát-medence együtt erősödhet igazán?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Mikola István államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen, képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Államtitkár Úr! A gyalázatos 2004-es népszavazást követően 2010-ben jelentős fordulat következett be a magyar kormány nemzetstratégiai politikájában. Az újonnan megalakuló Országgyűlés egyik elsőként beterjesztett törvényjavaslata volt a külhoni magyarság állampolgársághoz jutási lehetőségének radikális megkönnyítése. Nem vitás, hogy az Orbán-kormány egészen másként tekint a külhoni magyarság egészére, mint a szocialista-szabaddemokrata kormányzat. Honfitársaink szülőföldjén történő boldogulása nemzetünk megmaradásának záloga is egyúttal. Fontosnak tartom ugyanakkor, hogy a trianoni döntés következtében elszakított honfitársaink ne csak jogi, kulturális értelemben érezzék magukat a magyar nemzet testéhez tartozónak. Történelmi jelentőségűnek tartom, hogy a kormány immáron gazdaságélénkítő támogatási programokat hirdetett, nemcsak a Vajdaságban és a Kárpátalján, hanem a Felvidéken is. Lényeges, hogy a támogatás csak gazdaságfejlesztésre, munkahelyteremtésre legyen felhasználható. Alapvető érdekünk, hogy a mezőgazdaság, ipar és turizmus területén a Kárpát-medence együtt erősödhessen, hiszen közösen még nagyobb sikereket érhetünk el a világgazdaságban. Nem feledkezhetünk meg azonban arról sem, hogy a külhoni magyarságnak nyújtott, minden korábbinál jelentősebb gazdaságfejlesztési támogatás legfőbb célja, hogy a szülőföldjén tartsa a közösséget, helyben segítse elő a magyar családok megélhetését és boldogulását. Mindezek alapján kérdezem: milyen gazdaságfejlesztési stratégia valósulhat meg a Kárpát-medencében? A Kárpát-medence együtt erősödhet-e igazán? [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Mikola István államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar kormány által a határon túli magyarságnak nyújtott, minden korábbinál jelentősebb gazdaságfejlesztési támogatás legfőbb célja, hogy a szülőföldjén tartsa a magyar közösséget, helyben segítse elő a magyar családok megélhetését. A kormány a 2016-2018 közötti időszakban több mint 30 milliárd forint vissza nem térítendő támogatást és 30 milliárd forint kedvezményes hitelt biztosít a vajdasági stratégia céljainak megvalósítására. A vajdasági gazdaságfejlesztési stratégia úttörő a hasonló külhoni gazdaságfejlesztési programok megvalósítása terén, amelynek végrehajtásával egy új korszak kezdődött a határon túli magyarság életében. A programot 2016 februárjában indítottuk el Magyarország Kormánya és a Vajdasági Magyar Szövetség együttműködésében, és ennek végrehajtása azóta is töretlen sikerrel zajlik. A program indulása óta több mint hatezer nyertes gazdaságfejlesztési pályázat született, közel 10 milliárd forint értékben, a programot bonyolító Prosperitati Alapítvány által meghirdetett, a mezőgazdaság, turizmus, vállalkozásfejlesztés, illetve ház- és földvásárlás kategóriában két pályázati felhívás keretében. A termelők és kisvállalkozások támogatásával sikerült megteremteni azt a bázist, amelyre alapozottan a magasabb hozzáadott értékkel bíró, hosszú távú gazdaságfejlesztést lehetővé tevő munkahelyteremtő, beszállítói hálózatot működtető, illetve mezőgazdasági termelőket integráló beruházások is elindulhattak. Erre alapozva 2016 novemberében megnyitottuk a pályázási lehetőséget azon vállalkozások részére, amelyek a mezőgazdaság és az ipar területén jelentős munkahelyteremtő nagyberuházásokat képesek megvalósítani. [[14.00]] A beruházások finanszírozása a magyar költségvetés által biztosított vissza nem térítendő támogatásból, kedvezményes hitelből, valamint a vállalkozók által biztosított önrészből áll. A fejlesztések megvalósulásával ezres nagyságrendben hozunk létre új munkahelyeket, illetve integrálunk mezőgazdasági termelőket [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , akik így biztos megélhetésre számíthatnak a Vajdaságban. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót Salacz László képviselő úrnak.
Tisztelt Államtitkár Úr! Megnyugtató számomra, hogy a kormány a magyarságot egy nemzettestként kezeli, nagy hangsúlyt helyez ugyanakkor a külhoni magyarok helyben történő boldogulásának elősegítésére is. Ez jelenti a magyarok szülőföldjükön történő megmaradásának zálogát. Államtitkár úr, köszönöm megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Képviselő Úr! Az eddig maradéktalanul pozitív tapasztalatok alapján rövid időn belül újabb pályázati felhívások meghirdetését is tervezzük. Ennek keretében megnyitjuk a pályázati lehetőséget a közepes léptékű fejlesztések megvalósítását tervező vállalkozások, a mezőgazdasági nagyberuházások által integrált termelők részére, újranyitjuk a falusi házvásárlási programokat fiatal gazdálkodó házaspárok részére, valamint elindítunk egy nagyszabású földvásárlási hitelprogramot. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szakács László, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „Kinek az érdekében? Ki jár jól?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Köszönöm, elnök úr, természetesen elfogadom a miniszter urat a válaszadó személyének. Tisztelt Miniszter Úr! 2013 óta léteznek letelepedési kötvények Magyarországon. Már maga a születés is egy furcsa dolog volt annak idején, hiszen Rogán Antal akkor még frakcióvezetőként egyéni képviselői indítványt terjesztett be a parlament elé, majd ezt elfogadva a parlament meg is bízta magát Rogán Antalt - visszatért a feladóhoz -, illetve az általa vezetett bizottságot arra, hogy válasszon ki olyan közreműködő szervezeteket a letelepedési kötvények kapcsán, amelyek segítenek majd eladni a magyar állampapírokat azoknak a magánszemélyeknek, akik szeretnének Magyarországon letelepedni; nyilvánvalóan egyébként mindannyian tudjuk, egyfajta schengeni megkönnyített beutazási engedélyt vásárolni maguknak, méghozzá nagyjában-egészében 300 ezer euróért. Akkor még a megbízhatóság feltételei teljesen mások voltak itt a cégeknek, ezeknek a közvetítő cégeknek, ne felejtsük el, miniszter úr, amelyek a magyar állam nevében is járnak el és a magyar állammal szerződéses kötelezettségük van. Ezeknél a cégeknél még az nem volt semmifajta kritérium, hogy itt meg kellene ismerni a tulajdonosi hátteret. Itt offshore cégekről van szó nagyobbrészt, nem lehet tudni soha, hogy ki áll ezek mögött a cégek mögött. 6-7 ezer kötvényt értékesítettek körülbelül, a családokkal együtt olyan 17-18 ezer ember jött ide, ezt Pintér Sándor írta nekünk a válaszában, úgyhogy majdnem biztos vagyok benne, hogy jól számoltak. Utána kampány is volt most, az elmúlt időszakban, hiszen ön is bejelentette októberben, hogy decemberben meg fog szűnni ez a fajta kötvény, a letelepedési kötvény, aztán kiderült, hogy csak megvizsgálni akarják, aztán majd márciusban fog megszűnni ez a kötvény, aztán most meg már április van, és még mindig lehet kapni. Úgyhogy nyilvánvalóan ez szezon végi kiárusításnak tűnik, de mégis azt szeretném megkérdezni, hogy miért kellett bevonni ezeket az offshore cégeket. Miért kellett ezt a konstrukciót létrehozni, és miért nem saját maguk adták el ezeket a papírokat? Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Úr! Mindenekelőtt azzal kezdeném, hogy külső forrásbevonásra ilyen volumenű eladósodottság mellett mindig szüksége van egy országnak. Mi 2010-ben 85 százaléknyi államadósságot vettünk át, és most az önök elé terjesztett költségvetés 2018-ra 72 százalékos államadóssági szintet mutat. Aki ezt az országot már kormányozta, így például a szocialisták, azok jól tudják, hogy nemcsak fölvenni kell tudni az adósságot, hanem vissza is kell fizetni. A magyarországi állampapír-kibocsátás elsődleges célja a korábban fölvett hitelek törlesztése. Magyarország még mindig eladósodott országnak számít, és még inkább annak számított 2010 után, ezért kényszerült arra a kormány, hogy bevonja a jelenleginél nagyobb arányban - mármint a 2010-es állapotnál nagyobb arányban - a lakossági hitelezőket. Ma Magyarországon már azt tudjuk mondani, hogy megsokszorozódott a magyar lakosság által a magyar államnak kölcsönadott és államkötvény formájában lejegyzett összeg nagyságrendje, megnégyszereződött 2010-hez képest, tehát ma már nagyrészt a magyar választópolgárok és adófizetők hitelezik a magyar államot, de ezenkívül szükség volt külföldi forrásbevonásra is. Azt gondolom, hogy van egy hozzáállásbeli különbség az önök hozzáállásában és a kormány hozzáállásában. Szerintem, ha valaki 2010-11-ben, amikor Magyarországot a csőd veszélye fenyegette, kölcsönadott ennek az országnak, természetesen jó kamatra, de mégis kockázatot vállalva, bóvli kategóriába besorolt ország állampapírját vásárolta meg, az szerintem szívességet tett az országot. Nem szeretem általában azt a mentalitást, hogy ha valaki kölcsönkérésre kényszerül, és megharagszik a kölcsönadóra. Akkor nem kell kölcsönkérni, akkor nem kell hogy legyen államadósság a költségvetésben, és mindjárt megoldódik minden ilyen technikai típusú probléma, amire a kérdése vonatkozott. Az egész lebonyolítást, mint ön jól tudja, a Gazdasági bizottság terjesztette elő, a Gazdasági bizottság rendelkezett hatáskörrel, és az Államadósság Kezelő Központ biztosította a szükséges kötvényeket. Megítélésem szerint ez 2011-12-ben még jó üzlet volt a magyar állam finanszírozása szempontjából. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Nem figyelt akkor a kérdésemre, de én is fölkészültem. 2010-11-ről, még ’12-ről is beszélt ön, 2013-tól lehet venni egyébként ilyen letelepedési kötvényeket. Lehet, hogy 2011-12-ben jó üzlet lett volna, 2013-tól ez egyébként nem, sőt önök a kormányinfón is elmondták azt többször, hogy már tavaly nyár óta nincs is erre szükség. Azért nézzük, hogy mi történt azóta! Tehát azért vannak cégek, offshore cégek, akiknek nem tudjuk, hogy ki áll a hátterében. Egy dologban lehetünk biztosak, hogy nem Magyarországon adóznak, de azoknak a rejtett tulajdonosai piszok jól élnek belőle, degeszre keresik magukat. Azok az emberek is jól járnak, tudja, azok az idegenek, akiket önök beengednek az országba, és föl-alá flangálhatnak a magyar határtól egészen Bretagne-ig, ők is jól járnak vele. Akik rosszul járnak vele, azok valójában azok a magyarok, akik egy év múlva elkezdik visszafizetni ezt a kölcsönt, méghozzá kamatostul, pedig semmit nem profitáltak ebből. Megint nem fog jutni arra, ami fontos, mert az önök üzletét kell kifizetni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm. Viszonválasz illeti meg Lázár János miniszter urat. Miniszter úr, öné a szó.
Igen Tisztelt Képviselőtársaim! Csak tényekkel tudok válaszolni az ön vagdalkozására. Az első tény az, hogy Magyarországot nem olyan régen minősítették fel a hitelminősítő intézetek, tehát a kamatszint most változott Magyarország javára. A kettes számú tény, hogy ha önök nem kaptak volna az IMF-től és az Európai Bizottságtól hitelt, akkor Magyarország 2008-09-ben tönkrement volna az önök kormányzásának az eredményeképpen, és ezeket a hiteleket 2010 után, 2012-13-14-ben, sőt még az utóbbi években is kellett törleszteni annak érdekében, hogy elmondhassuk, hogy nem tartozunk ezzel a hitellel legalábbis az IMF-nek és az Európai Bizottságnak. Ha nem kaptuk volna ezt a mentőkötelet, akkor teljes egészében csődbe mentünk volna. Ami pedig az offshore cégeket illeti, az offshore cégek, illetve azok a személyek, akik Magyarországra beutazási és belépési lehetőséget, tartózkodási lehetőséget kaptak, azok a Belügyminisztérium álláspontja szerint nemzetbiztonsági kockázatot nem jelentettek. Ezt a belügyminiszter itt és a bizottsági meghallgatásokon is több alkalommal elmondta, körültekintő és alapos nemzetbiztonsági vizsgálatnak voltak kitéve. Egyébként pedig, képviselő úr, ha bármilyen más dologról tudomása van, akkor tegyen büntetőfeljelentést, és majd az igazságszolgáltatás tisztázza az álláspontjaink közötti különbséget.
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Kepli Lajos, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnökhöz: „A Balaton pénztárosa.” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Közeleg a nyári strandszezon, és mit tesz ilyenkor az átlag magyar ember? Ha van pénze, leutazik a Balatonhoz, megveszi a strandbelépőt, eszik egy lángost, esetleg még egy sört is iszik hozzá, és utána hazautazik. Mit tesz ehhez képest a nemzet egyszeri gázszerelője? Mészáros Lőrinc nem aprózza el, fogja és megveszi magának az egész Balatont úgy, ahogy van, hiszen a szállodák, a Balaton-felvidéki szőlészetek és borászatok után most úgy tűnik, hogy a már Zuckerbergnél is tehetségesebb magyar gázszerelő a Balatonra vetette ki a szemét, és a Balatontouriston keresztül 100 hektárnyi Balaton-parti terület tulajdonjogát és üzemeltetését szerezte meg. [[14.10]] Annál is érdekesebb ez, mivel decemberben került napvilágra az a hír, hogy 5 milliárd forintot szán a kormány, egyébként nagyon helyesen, a Balaton-parti kempingek felújítására, és érdekes módon hirtelen átvándorolnak Mészáros Lőrinc tulajdonába ezek a kempingek. Ugyanolyan érdekes, mint ahogy korábban az is kiderült, hogy mintegy 100 milliárd forintért építheti a dél-balatoni vasútvonalat a szintén Mészáros Lőrinc érdekeltségébe tartozó cég, vagy ahogy kiderült még sok más balatoni ingatlan esetében is, hogy valahogy Mészáros Lőrinc és érdekeltségei tulajdonába kerül. Azt szeretném kérdezni, tisztelt miniszter úr, hogy nem tartják-e furcsának, illetve a kormánynak mi a véleménye arról, hogy egy szinte tisztán közbeszerzésekből milliárdossá vált, Orbán Viktor miniszterelnök jó barátjaként aposztrofált gázszerelő és polgármester egyszerre csak egy egész tavat szerez meg magának, szinte a Balaton környékének urává válik, és szinte saját és a miniszterelnök környezetének kerti tavává teszi a Balatont, és mit gondol a kormány arról, hogy lassan már az egész ország strómanján keresztül a miniszterelnök és családi körének tulajdonába kerül. Mi a véleménye miniszter úrnak erről a tényről, és kívánnak-e ez ügyben tenni valamit? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lázár János miniszter úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Igen tisztelt Képviselő Úr! A kormánynak ezzel kapcsolatban akkor volna gondolata, ha az ön által megfogalmazott állítások igazak lennének. Tekintettel arra, hogy az ön által megfogalmazott állítások nem fedik a valóságot, így a kormánynak ezzel kapcsolatban gondolata nincs. De ha már megkérdezett, akkor hadd hozzak szóba inkább egy hozzáállásbeli dolgot. Én a választók döntése alapján itt ülhettem már akkor is, amikor mindenki simicskázott ebben a Házban, sőt volt módom arra, hogy Simicska Lajossal kapcsolatos kérdésekre válaszoljak. [[Dr. Józsa István: Még, nem már!]] Most van módom arra, hogy mással kapcsolatos kérdésekre válaszoljak. Akkor és most is azt gondolom, nem helyes - és ezt talán majd a Jobbik is meg fogja tanulni -, ha parlamenti képviselők szájukra vesznek egy konkrét magyar vállalkozót. Természetesen vannak jelenségek, amelyeket szóvá kell tenni, természetesen vannak jelenségek Magyarországon és mindenhol, amely jelenségeket a vállalkozás világából szabályozni kell, szóvá kell tenni, számon kell kérni, el kell számoltatni. De hogy konkrét vállalkozókat, vállalkozásokat, konkrét embereket, a nevüket, a hátterüket, a családjukat, a munkájukat, akik nem közszereplők, nem részesei a magyar politikai életnek, azokat idecitáljunk, és vállalkozói minőségében ítéljünk meg, én ezt nem tartom általában helyes dolognak. Akkor sem tartottam annak, amikor Simicska Lajossal kapcsolatos volt, és most sem tartom annak. Feltételezem, hogy ön mint a Jobbik képviselője, akit Simicska Lajos nagyra értékel, megérti, hogy ezt a választ minek okán mondtam el. A másik része a dolognak a Balaton fejlesztése. Ön, képviselő úr, azt remélem, hogy támogatja a Balaton fejlesztését, amire a kormány hazai és Európai Unióból visszaszármaztatott források tízmilliárdjait mozgósítja, a közlekedés korszerűsítésével szeretnénk a turizmust növelni, szeretnénk, ha a Balaton vonzóképessége azok számára is, akik ott élnek, és azok számára is, akik odamennek, még jobb és jelentősebb lehetne. Egy óriási lehetőség Budapest mellett a Balaton a jövő magyar turizmusa, a magyar gazdaság munkahelyteremtése és az ország fejlesztése szempontjából, amellett, hogy az ország egyik legszebb pontja. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszter Úr! Először is, Mészáros Lőrinc nem egy konkrét vállalkozó, hanem lassan a vállalkozója Magyarországnak, ha ez így folytatódik, ahogy ezek a tendenciák is mutatják. A másik pedig az, hogy érdekes módon milyen üzleti körök állnak a hátterében; ugyanaz a személy, aki 2007-ben, tíz évvel ezelőtt vagy néhány évvel ezelőtt már egyszer a balatoni kempingeket tulajdonolta vagy csődbe vitte, de felszámoló útján visszakerült ugyanahhoz a vállalkozói körhöz. Akkor önök a szocialistákkal karöltve, amikor a SCD Group Jászai Gellért tulajdonába került, önök úgy szavazták meg, úgy változtatták meg a Balaton-törvényt, hogy rögtön utána többszörösére növekedett ezeknek az ingatlanoknak az értéke. Tehát még véletlenül sem biztosan nem azért, mert bármilyen politikai kötődése lett volna az adott vállalkozónak, hanem ez egy teljesen véletlen törvénymódosítás volt akkor, 2007-ben, és az is véletlen, hogy most a 365 milliárd forintos forrás jó része már garantáltan a Mészáros Lőrinc érdekeltségébe tartozó vállalkozásokhoz vándorol, és a további ingatlanszerzései révén valószínűleg a többi része is ennek az összegnek. Tehát nyilván mindezek csak véletlen dolgok, és teljesen véletlen az is, hogy polgármesterként, egyébként közszereplőként nyilvánosan bírálható, hogy éppen a miniszterelnök érdekeltségi körébe tartozik Mészáros Lőrinc. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Lázár János miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Igen tisztelt Képviselő Úr! A kormány nem kufárok gyülekezete, és nem foglalkozik üzleti kérdésekkel. [[Moraj az ellenzéki pártok soraiban. Mesterházy Attila közbeszól. Az elnök csenget.]] A szocialistákról nem tudok nyilatkozni, csak a saját kormányunkról. A mi kormányunk nem kufárok gyülekezete, és nem foglalkozik üzleti kérdésekkel. Ami pedig a polgármester urat illeti, Felcsút megválasztott polgármesterét, ha a polgármesteri munkájával kapcsolatban van problémájuk, akkor nyilván forduljanak az egyébként széles és nagy felcsúti nyilvánossághoz, ahol meg tudják ezt vitatni. A harmadik észrevételem pedig az lenne, hogy a kormánnyal szemben álló egyik civil szervezet megvizsgálta, hogy egy bizonyos érdekcsoport, amiben még benne volt a Közgép, Simicska Lajos és már benne volt az ön által is idecitált felcsúti polgármester, vajon a kiírt közbeszerzésekből mennyiben részesedik. Ez a cégcsoport, ami talán 50-60 céget jelent, a teljes magyar közbeszerzés mintegy 4-5 százalékát kapja meg, 95 százalékát nem ők kapják. Van olyan törvény, ami azt írja, hogy Mészáros Lőrinc nem nyerhet Magyarországon közbeszerzést? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Út a semmibe?” címmel. Hadházy Ákos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Hídról is beszélhettem volna. Mai hír, hogy Farkas Flórián ügyében… [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] Az is eljön előbb-utóbb, mert a költségvetési csalás helyett most már hivatali visszaélés és hűtlen kezelés miatt is elindul a folyamat. De nem ez a kérdés. Itt, a parlamentben is szoktunk szinte órákat beszélni az európai uniós támogatások felhasználásáról. Lehet is erről sokat beszélni, de én azt gondolom, hogy a miniszter úr akkor tudna leginkább jól látni ebben az ügyben, és nem csak adatokat nézni, ha amikor megy haza, akkor Kisteleknél letér az autópályáról, elindul Kistelek felé, és az első napelemnél jobbra fordul. Találni fog egy olyan utat, amit senki nem ír ki, egy gyönyörű, európai uniós forrásból nagyon szépen megcsinált nyílegyenes út, nem vezet sehova. Nagyon vigyázzon, ha éjszaka mennek, akkor lassan menjenek, mert minden tábla és kijelzés nélkül egyik pillanatról a másikra elfogy és átmegy egy földes útba. Emellett pedig van egy logisztikai központ - ezt a Hunvestor Kft. csinálta -, ennek a logisztikai központnak eredetileg lerakták az alapkövét Kiskunfélegyházán, és azt mondták, hogy majd a vasúton érkező autókat oda lerakják, és onnan majd a kamionok szét fogják vinni az országba mindenhova az autókat. Ehhez képest ez Kistelek mellett épült meg, egy kicsit odébb, a vasutat elfelejtették belőle, ehhez képest három konténer van, és egy egészen sík terület. Ezt a területet 500 millió forintért csinálták meg, illetve papíron egymilliárdért, csak 500 millió forintot fizetett ki nekik a magyar kormány. Azt hiszem, hogy ennél szebb hely nincsen, ahol láthatjuk, hogy hogy történnek az uniós gazdaságfejlesztés felhasználásai: egy út a semmibe, amíg tart az európai uniós támogatás, addig van, utána elfogy, és ott vagyunk a semmiben, illetve 500 millió forint három konténerért és egy lapos területért. A véleményét kérem erről a beruházásról.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Lázár János miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen. Igen tisztelt képviselő úr, köszönöm szépen a tanácsát, hogy nézzem meg az utat. Ma este, amikor hazamegyek, meg is teszem mindenféleképpen. Bár az elő szokott fordulni a mi vidékünkön, alföldi vidéken, hogy mezőgazdasági utat építenek, és 20 vagy 10 kilométer helyett csak 5 kilométert tudnak megépíteni - az is öröm egy gazdának, aki használja -, és utána általában ezek az utak, az ön számára lehet, hogy meglepő, de földes útban folytatódnak. Ilyen van Magyarországon. Az LMP egy budapesti szűk rétegpárt, nyilván nem lát el Kistelek környékére. Kistelekre én az édesapámmal állatvásárra járok általában, de most meg fogom tenni, hogy az utat is megkeresem. Tekintettel arra, hogy a kollégáim követik az ön mint Fidesz-renegát fantasztikus munkásságát, azt tudom önnek mondani, hogy a Hunvestor Kft. a logisztikai bázis esetében kapott egy helyszíni ellenőrzést már tavaly a Miniszterelnökségtől, a Miniszterelnökség munkatársai túlárazást állapítottak meg a napelem mint nem elszámolható költség tekintetében, a záró kifizetésből pedig 41 millió 760 ezer forint lefizetésre került. [[14.20]] Ezen túl még az el nem számolt és kamatokkal terhelt előleg visszafizetése is folyamatban van. Én azt gondolom, hogy a logisztikai bázis pedig a kisteleki kistérség szempontjából fontos lehetne. 2017. VII. hónap 21-ig kell fenntartaniuk, erre kaptak jóval korábban, még az előző kormány idején tudomásom szerint támogatást. Tekintettel arra, hogy Kisteleken nagyon jó gondolkodású, nagyon tisztességes, nagyon becsületes emberek laknak, arra kérem képviselő urat, hogy ne támadja a kistelekieket, hanem támogassa; igaz, hogy nem belvárosiak, hanem kistelekiek, de támogatást érdemelnek. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Megadom a szót viszonválaszra a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Elég szomorúan hallom ezt a választ. A napelem volt az egyetlen dolog, ami ott megvalósult, az összes többi három konténer és egy lapos terület. Mindenképpen javaslom, hogy nézze meg. Egy picit menjen utána tovább is, menjen be a városba, és nézze meg a város határában az ipari parkot, ott van 15 üzemcsarnok, amelyikből 12-ben semmilyen termelés nem folyik, a polgármester azt mondta, hogy azért, mert elfelejtettek hozzá áramot küldeni. 2014 óta ott állnak ezek az üzemcsarnokok. Ha megnézzük azokat a vállalatokat, amelyek ezeket elvileg megpályázták és létrehozták, gyakorlatilag a nagy részük csődbe ment, illetve rendkívül lecsökkent az ott lévő bevételük. Mindenképpen javaslom, hogy nézze meg, és nagyon megköszönném, ha utána írna nekem egy levelet és beszámolna arról, amit ott látott. Köszönöm szépen. Azt visszautasítom, hogy a mi számunkra a vidék nem fontos, az LMP az egyetlenegy olyan parlamenti párt, amelynek a társelnöke vidékről jár fel és ott is lakik. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Lázár János miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm szépen. A kisteleki ipari parkot a kormány annak idején 43 millió 500 ezer forinttal támogatta, és összesen 62 millió 200 ezer forintba került. Az ipari parkkal kapcsolatos fenntartási időszak 2015 nyarán véget ért. Jelen pillanatban Kisteleknek, illetve az ipari parknak nincs a kormány felé beszámolási kötelezettsége, hogy jól működik-e vagy rosszul működik. Én továbbra is csak azt kérem, hogy a kistelekieket támogassa, higgye el, hogy nagyon rendes emberek. Egyébként pedig az ön által fölidézett összes ügyben vizsgálatot szoktam elrendelni, ezt most is megteszem. Megnézem, és írásban referálok önnek, hogy mit végeztünk. Annak pedig örülök, ha az LMP-ben a vidékiek érdekeit képviseli, nem lesz könnyű dolga önnek. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Pánczél Károly, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Ki fizeti a tüntetőket?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Mikola István államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Köszönöm szépen, elnök úr. Igen, elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Egy hosszú, másfél éves kampány ért véget tavaly november 8-án az Egyesült Államokban, amikor is Donald Trumpot megválasztották az államok 45. elnökévé. Nem mindenki tudja azonban elfogadni a választók döntését, és ahogy látjuk, illetve olvassuk az amerikai híreket, az lehet a benyomásunk, hogy a kampány még mindig tart. Már az új elnök beiktatásának másnapján is nagyszabású Trump-ellenes tüntetésre került sor. A liberális média úgy reklámozta a demonstrációt, mint egy spontán, alulról jövő kezdeményezést, amit független civil szervezetek hívtak életre. A valóság azonban, mint kiderült, egészen más. Az amerikai médiakutató központ adatai szerint Soros György és az ő Nyílt Társadalom Alapítványa az elmúlt évtizedben nem kevesebb, mint 247 millió dollárral támogatta a tüntetés mögött álló szervezeteket. Az április 15-én tartott újabb demonstrációról is kiderült, hogy a mögötte álló nyolc szervezetből négyet a Nyílt Társadalom Alapítvány pénzel. A Soros Györgyhöz köthető szervezetek nemcsak az Egyesült Államokban, de világszerte finanszíroznak politikai megmozdulásokat, és avatkoznak be szuverén államok belügyeibe úgy, hogy arra semmilyen választói felhatalmazásuk sincs. A múlt héten itt a parlamentben is szóba került, hogy a Soros-birodalom Macedóniában legkevesebb 5 millió dollárt költött 61 úgynevezett civil szervezetre, amelyek erőszakos tüntetéseket szerveztek a konzervatív kormány destabilizálása érdekében. Ezeken a tüntetéseken bevett gyakorlat volt, hogy festékkel töltött palackokkal dobáltak meg középületeket. Úgy látszik, ugyanezt a módszert igyekeznek hazánkban, Magyarországon is megvalósítani. Tisztelt Államtitkár Úr! Ki fizeti a tüntetéseket szervező szervezeteket? [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mikola István államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Mielőtt a hazai helyzetre rátérünk, érdemes a macedóniai történéseket megvizsgálnunk; ezt nagyon röviden fogom tenni. Macedónia a nyugat-balkáni migrációs útvonal kulcsfontosságú országa, amely Magyarországhoz hasonlóan védi a határát az illegális bevándorlással szemben. Azonban Macedóniában a külső beavatkozás miatt instabil helyzet jött létre, amely hátráltatja azt, hogy az országnak döntésképes kormánya legyen. Magyarországon is látható, hogy úgynevezett civil szervezetek befolyásolni akarják az ország belpolitikáját. Világos, hogy ezek valójában nem civil szervezetek, hanem Soros Györgyhöz köthető nemzetközi hálózatok budapesti irodái. Ezeknek a külföldről finanszírozott szervezeteknek se tagságuk, se semmilyen felhatalmazásuk nincs arra, hogy beleszóljanak a magyar politikába, soha senki nem választotta meg őket. Nem ezek a szervezetek, hanem a demokratikusan megválasztott magyar parlament és kormány képviseli a magyar embereket. Ezek a szervezetek azért támadják Magyarországot, mert a magyar kormány ellenáll az illegális bevándorlásnak. A magyar emberek és az őket képviselő magyar kormány nem akar illegális bevándorlást és kényszer-betelepítést, a külföldi pénzzel működő szervezetek viszont bevándorláspártiak, s nyíltan a magyar törvények megsértésére buzdítják az illegális bevándorlókat. Köszönöm. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. [[Dr. Józsa Istvánnak:]] Képviselő úr, ha megkérhetem önt, szíveskedjen figyelni a képviselőtársára. Parancsoljon, öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm szépen a válaszát. Valóban, ha csak a 2015-ös évet megvizsgáljuk, azt látjuk, hogy a Soros-hálózat által finanszírozott szervezetek mintegy 1,2 milliárd forintot kaptak, és ez volt az a pénz, amelyből folyamatosan támadták Magyarországot, Magyarország bevándorláspolitikáját, s nemcsak itthon, hanem Brüsszelben, illetve az Európai Unió más fórumain vagy Európa más országaiban a sajtóban igyekeztek Magyarországot befeketíteni. Két héttel ezelőtt azon a napon, amikor ügynökszervezetek Magyarországon tüntetést szerveztek, az egyik honlap tizennyolcszor tudósított erről az eseményről, kvázi mozgósított ezekre az eseményekre, úgyhogy jól látszik, hogy ezen spontánnak és civilnek hazudott demonstrációk mögött Soros úr birodalma áll. Ezzel egyébként kárt okoz, hiszen a normális civil szervezeteket is befeketíti ez a tény. Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Tisztelt Képviselő Úr! Elnök úr! Ez a magatartás természetesen elfogadhatatlan. A magyar kormány a magyar emberek érdekeit, biztonságát tartja szem előtt, továbbra is így fog eljárni, és fel fog lépni az illegális bevándorlással szemben. A bevándorláspárti szervezetektől pedig elvárjuk, hogy működjenek átláthatóan, és tegyék világossá, hogy kinek a pénzét használják és kinek az érdekeit képviselik. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Legény Zsolt, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszterhez: „Nagy a baj Szabolcsban! Végre számíthatnak-e a kormányra a gazdák?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy István államtitkár urat, miniszterhelyettest jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ.
Elfogadom, köszönöm, elnök úr.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Sajnálatos módon az elmúlt napokban, hetekben Szabolcs-Szatmár-Bereg megye szinte egészét, de a keleti részét egészen biztosan több hullámban nagymértékben érte fagykár. Ez a fagykár sajnos nem új jelenség, az elmúlt években sokszor találkozhattak már ezzel a gazdák, de április 12-én, majd április 15-én mínusz 4-5 fokos fagyokkal szembesültek hajnalra a gazdák, és ez sajnos nagyon sok növény- és gyümölcskultúrában tett kárt. A gyümölcskultúrákban elsősorban a meggy és az alma érintett, de értelemszerűen a barack, a szilva és a dió is. Sajnálatos módon, ahogy említettem, ez a fagykár nem az első volt az elmúlt években, a mostani különlegessége vagy újdonsága az, hogy az elmúlt napokban esett hideg havas eső ma reggel például Nyírbátor környékén ráfagyott mindenre, így nemcsak a gyümölcskultúrákban esett hatalmas kár, hanem minden más mezőgazdasági kultúrában is. [[14.30]] Ahogyan említettem, nem ez az első eset az elmúlt években. Tudom, hogy ebben az esetben a kormány mindig arra hivatkozik, hogy a kárenyhítési rendszerbe lépjenek be a gazdák, amikor beléptek, ebbe fizessenek be, és ebből tudják őket kártalanítani. Azonban, ahogyan említettem, nem az első eset volt, és az elmúlt évek alapján nem lehet árbevételt sem a gazdáknál így kiszámolni, hiszen többször nagymértékű kiesést szenvedtek el sajnos. Ezért tehát a kárenyhítési rendszer önmagában nem fogja tudni ezeknek az embereknek a problémáját megoldani. Nagyon sok emberi problémával, nagyon sok család sorsának rosszra fordulásával találkozunk. Többen jelezték már többször, több helyen, hogy bizony valamilyen külső és nagyon azonnali segítségre szorulnak. Éppen ezért azt szeretném kérdezni, hogy a kormány milyen módon tud segíteni ezeknek a gazdáknak. Milyen módon tudja azokat a családokat segíteni, amelyek megélhetése veszélybe került ezáltal?
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nagy István államtitkár úrnak válaszadásra. Öné a szó, államtitkár úr. Egyben pedig kérem képviselőtársaimat, hogy legalább olyan csöndben hallgassák végig államtitkár urat, mint ahogy önöket, az önök felszólalását végighallgatták. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársam! Az első kérdésére, hogy számíthatnak-e a kormány támogatására a gazdák, azt kell mondanom, hogy igen, mindig számíthatnak a kormány támogatására a gazdák.Az is tény, hogy Szabolcs-Szatmár-Bereg megye fagynak kitett terület. Az is tény sajnos, hogy évről évre szembesülünk a tavaszi fagykár okozta nehézségekkel. És az is tény, hála istennek, azt kell mondjam, hogy az idén nem akkora mértékű, mint, mondjuk, tavaly volt, amikor azt lehetett mondani, hogy általános kiterjedésű volt. Most egészen elszigetelten, kisebb területeken fordult elő. Fantasztikus volt az a küzdelem, ahogy a gazdák készültek arra, hogy jön a hideg, ahogy a füstölésre, a párásításra vagy ködösítésre fölkészültek. Emberi csoda az a teljesítmény, amit ott ezek az emberek a nehéz helyzetben megtettek azért, hogy a bevételeik megfelelően garantáltak legyenek.Azt kell mondanom, hogy a kormány éppen a napokban módosította az agrárkárenyhítési rendszert. A módosítás egyik legfontosabb eleme az volt, hogy a kárenyhítő juttatás alapjául szolgáló, legalább 15 százalékos termelésiérték-kiesést a korábbi üzemi szint helyett a károsodott növénykultúra szintjén kell vizsgálni. Így tehát a nem károsodott növénykultúrák jó hozamai miatt nem kell a kárenyhítés összegét csökkenteni. Amennyiben a termelők valamilyen, akár díjtámogatott mezőgazdasági biztosítást kötnek, akkor az egyébként járó kárenyhítő juttatás kétszeresére is jogosultak lehetnek.További intézkedésként május végéig meghosszabbításra került a fagy- és jégkárra kidolgozott, teljesen kamat- és költségmentes „Széchenyi Kártya” hitel, amelynek hitelösszegét hektáronként 1 millió forintra fölemeltük. A hitelre a megye legtöbb területén gazdálkodók jogosultak, de szükség esetén a kedvezményezett települések köre természetesen kibővíthető. Itt hívom fel egyébként a figyelmet arra, hogy 2017-től a termeléshez kötött gyümölcstámogatás intenzív növények esetében jelentősen nőtt, a várható támogatás mintegy 150 ezer forint/hektár körül alakulhat, ami szerintem szintén jó hír a termelőknek.Azt, hogy mit lehetne tenni, a következő egy percben fejtem ki.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Értem, amiket elmondott. De ahogyan említettem, az agrárkárenyhítési rendszer sajnos nem fog tudni a gazdák egy jelentős részének megoldást biztosítani. Tehát a kormányt arra szeretnénk kérni, nem is arra kérjük, arra szólítjuk fel, hogy ezeknek a gazdáknak az érdekében mindenképpen tegyen valamit most, az elkövetkezendő napokban. Ismerjük a régi mondást, ahogyan itt már el is hangzott a parlamentben, hogy kétszer ad, ki gyorsan ad. Tehát nagyon-nagyon gyorsan segítségre szorulnak a gazdák, már csak azért is, mert sajnos az idei évi agrárkifizetések is bizonyos értelemben eddig is csúsztak, akár a SAPS-ról, akár a zöldítésről beszélünk. Az AKG-ról meg aztán végképp nem is beszélhetnénk. Szóval, a gazdáknak bizony nagyon-nagyon komoly anyagi megterheléseket jelentett az év eleje. Az a küzdelem, amit ön említett, valóban példaértékű. Ők azt remélik, hogy a mellett a küzdelem mellett, amit ők példaértékűen elvégeztek, a kormány is oda fogja tudni magát tenni ebben a dologban, és tesz valamit az érdekükben. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Nagy István államtitkár urat. Államtitkár úr, öné a szó.
Arra szeretném kérni képviselő urat, amíg nem tudjuk, hogy mekkora a baj, ne csináljunk még nagyobbat. [[Dr. Józsa István: Nagy.]] Tehát amikor véglegesen meg tudunk győződni arról, hogy mekkora a terméskiesés, mennyire képes a növény a korrekcióra, csak utána lehet megmondani, hogy mekkora a kár. Az nem várható el, hogy most azonnal támogatást nyújtsunk, nem is várják a gazdák, ebben én teljesen biztos vagyok, mert tudni kell, hogy mennyi a kár. De mi a hosszú távú megoldás? Mert ha megnézzük, mindig ezeken a területeken van a legtöbbször a probléma. A legtöbbször a problémát az okozza, hogy olyan száraz levegő van, hogy nyáron 4-5 fokkal mindig melegebb van, télen 4-5 fokkal mindig hidegebb van. Mi lehet itt a megoldás? Az a megoldás, hogy meg kell csinálni azt a vízelvezető rendszert, ki kell építeni, és itt a településeknek össze kell fogni, hogy a levegőbe olyan fokú páratartalmat tudjunk tenni, ami az összes többi környező településhez hasonlóan ki tudja egyenlíteni ennek a térségnek is a sorsát. A legnagyobb probléma az, hogy olyan légszárazság van, ami mindig negatívabb vagy szélsőségesebb időjárást tesz lehetővé. Ezzel a vízelvezetéssel, öntözési lehetőséggel vagy víztározási, vízmegőrzési lehetőséggel stabilizálni lehetne ennek a környéknek hosszú távon a gyümölcstermesztésből származó bevételt is, így természetesen a gazdák vidéki megmaradását is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Demeter Márta képviselő asszony, független képviselő: „Magyarország ma (1): „amit nem tudsz elfoglalni, azt semmisítsd meg.” címmel. Megadom a szót, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány évek óta a szemünk láttára, lépésről lépésre építi ki Magyarországon az autoriter rendszert. A demokratikus intézményrendszer már csak nyomokban és esetleg struktúrákban létezik, de annak semmilyen tartalmi eleme nem működik, hiszen mára pártkáderekkel lett feltöltve az összes ilyen intézmény. Miközben a kormány a közvélemény számára mindig új ellenségképeket kreál, és saját üzleti érdekeit magyar nemzeti érdeknek hazudja, addig teljesen leépíti Magyarország irányába még azt a megmaradt picike nemzetközi bizalmat és annak maradék morzsáit is, ami egyáltalán fellelhető. Úgy játszanak a magyar néplélekkel és úgy játszanak Magyarország sorsával, hogy nehéz eldönteni, csak égbekiáltóan felelőtlenek, vagy pedig szándékosan árulják el és teszik tönkre saját népüket. Azt gondolom, mind a kettő óriási probléma, és mára mondhatjuk azt, hogy a kormány pszichológiai hadviselést folytat a magyar nép ellenében. És míg ellenségeket rajzol magának a kormány, ugye, éppen Brüsszel vagy az egyetemek, vagy a civil szervezetek, vagy éppen az Egyesült Államok az, addig nemhogy az alapvető biztonsági garanciákat sem adják meg a magyar emberek számára a valós érdemi biztonsági kihívások kezelésében, hanem még a kormány önmaga adja el az ország szuverenitását és biztonságát, mindössze egy szűk haveri kör gazdagodásáért. Láttuk azt, hogy mi történt a letelepedési kötvények ügyében. Ma is új információk láttak ezzel kapcsolatban napvilágot. Ugye, a Rogán Antalhoz kötődő ügyvédi iroda több mint 6 milliárd forintot kaszált már ezen az üzleten, az offshore cégek pedig több mint 100 milliárdot. De egyébként különösen érdekes a helyzet, hiszen Lázár úr itt az iménti egyik válaszában említette, hogy mennyire fontos volt 2010 után külföldi forrásokat bevonni a magyar állam finanszírozásába. Különösen érdekes és abszurd ezt akkor hallani, amikor éppen a külföldi támogatásokat kapó civil szervezeteket vegzálja és bélyegzi meg a kormány. Azt gondolom, semmilyen erkölcsi alapjuk nincsen erre. Hiszen akár a letelepedési kötvények kapcsán mondhatjuk, hogy bűnözők pénzéből, illetve akár ellenérdekelt titkosszolgálatok pénzéből, hiszen ők is vásárolhatnak ilyen kötvényeket, finanszírozzák ezek szerint a magyar államot. Láttuk, mi történt a moszkvai vízumkiadásokkal kapcsolatban, illetve a Pharaon-ügyben is. És mindeközben mindent elkövetnek azért, hogy sakkban tartsák a magyar társadalmat. A fő mottója mára a kormánynak: amit nem tudsz elfoglalni, azt semmisítsd meg. Egyértelműen a magyar nép ellen cselekszik a kormány, egyre inkább kiszolgáltatottá teszi az embereket, hogy sakkban tartsa őket. Látjuk ezt az oktatás területén, hogy mit csinálnak most a munka törvénykönyvével, és számtalan jogfosztást követtek el a magyar emberekkel szemben az elmúlt években.A vállalhatatlan döntéseiket még dzsentri szokásokkal is megspékelik, hiszen tudjuk azt, hogy a pénzszórásnak milyen kultusza van most már kormányzati körökben. És tudjuk azt, hogy olyan úri hobbik, mint például a vadászat, mennyire fontos a kormányzat szereplői számára; miközben a haverjaik, például Bayer Zsolt is következmények nélkül fenyegethetik meg a magyar embereket. Bizonyára miniszterelnök-helyettes úrnak egyébként nem kell bemutatni.Azt kell mondjam, nem lesz ez mindig így, egy év múlva, a rezsim bukását követően minden jogfosztó törvény hatályon kívül lesz helyezve, és a magyar emberek biztonságát veszélyeztető és az éktelen korrupciót végrehajtó politikai és szakmai felelősöknek is felelniük kell majd a cselekedeteikért, és ezek a dolgok nem évülnek el, amiket csináltak. Végezetül a mai napon, Széchenyi Zsigmond halálának ötvenedik évfordulóján enegedjék meg, hogy tőle Az első szarvas című írásából mondjak egy idézetet. „S ha már megsebezte, keresse meg!Keresse addig míg meg nem találja, míg bele nem kopik a talpa, míg bele nem törik a dereka. Mert sebzett vad elvesztése, a döggé lövés gyalázata minden vadászvétségen túltesz.” [[Dr. Semjén Zsolt: Ez volt az első ér­telmes mondat.]] Azt kell mondjam, hogy a kormány már minden vétségen túltett. Egy régi mondást még itt szeretnék mondani ezzel kapcsolatban: miniszterelnök-helyettes úr, a vadászból is válhat űzött vad. [[Szórványos taps az ellenzék és a szószólók soraiból. Dr. Rétvári Bence: Ki fenyeget?]]
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Pogácsás Tibor államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr! [[14.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Magyarország alkotmányos rendszer szerint, alkotmányos rendben működik. Az Országgyűlést a magyar nép törvényes keretek között választotta meg, és lehetőség van arra, hogy a jövő évben nyilván a törvényes rendnek megfelelően a nép, a választójoggal rendelkezők aszerint döntsenek, hogy hogyan értékelik a kormány, hogyan értékelik az ellenzék vagy hogyan értékelik a parlamenten kívüli politikai erők eredményeit. Az ön hozzászólása nagyívű, és igyekezett teljes körű, tragikus és pesszimista képet festeni az ország állapotáról, illetve a kormányzat tevékenységéről. Nyilván egy ellenzéki, vagy nem is tudom, ellenzéken kívüli képviselőnek lehetősége az, hogy ezt elmondja. Magyarországon jogállam van, a jog mindenkinek biztosítja azt, hogy az őt ért jogsértésekkel szemben fellépjen, a jogállami keretek ennek megfelelően működnek. A kormányzat nem fenyeget senkit, az ön utolsó szavaival ellentétben, amit persze, nyilván én is azt gondolom, hogy csak átvitt értelemben gondolt, és biztos vagyok benne, hogy átvitt értelemben gondolta. Ettől függetlenül megnyugtathatom önt, hogy mindannyian, akik a kormánypárti padsorokban ülünk, állunk elébe mindenféle megmérettetésnek, így a jövő évi választásnak is, és majd egy év múlva vagy két év múlva tovább folytatható az a vita, amely az ellenzék és a kormány között egyébként azt gondolom, hogy normális. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úr, országgyűlési képviselő a KDNP-frakcióból: „50 éve halt meg gróf Széchenyi Zsigmond” címmel. Megadom a szót, miniszterelnök-helyettes úr, ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Mindenekelőtt megbecsüléssel köszöntöm a páholyban Mangi nénit, gróf Széchenyi Zsigmond özvegyét. Ötven éve annak, hogy gróf Széchenyi Zsigmond, a legnagyobb magyar vadász visszaadta lelkét a Teremtőnek. Nemzedékek nőttek fel könyvein, amelyek egzotikus tájakat varázsolnak elénk: a szavannák, őserdők, a sivatag és a hómezők világát. Örök érvénnyel fogalmazta meg az igaz vadászok szállóigévé vált hitvallását: „A vadászat: vadűzés és erdőzúgás. De több erdőzúgás!” A múlt század harmincas éveiben könyvei már ismertté tették nemcsak idehaza, de szerte a világban. Zilahy Lajos a Pesti Naplóban így ír könyveiről: „Nyelvezetüket a dunántúli falvak szénaillata lengi át, és az is öröm, hogy ezt az erős parasztos nyelvet egy magyar mágnás szájából halljuk.” Első afrikai útjára kőröshegyi birtokáról indult, amelyet akkor a Széchenyi-család már nyolc generáció óta birtokolt, aztán, ahogy írja: „eletette az oroszlánokkal”. De nem is volt ez olyan rossz befektetés. Leírásaiból profitált a haza, s miután javait a háború utáni rendszer elkobozta, egy idő után újra megjelentetett könyveiből - végső soron vadászélményeiből - még meg is élt valahogy. A második világháború idején svábhegyi villájába egy diplomata költözött; gondolta, így fantasztikus gyűjteménye is diplomáciai védelmet élvezhet. A ház a gyűjteménnyel egyetemben gyújtóbomba tüzében porig égett. Néhány óra alatt megsemmisült az ország leggazdagabb vadászgyűjteménye. Ha csak az afrikaiakat számoljuk, a kontinens 130-féle nagyvadjából 80-at sikerült begyűjtenie. Az ostrom után kőröshegyi házát elkobozták, a sárpentelei szülői ház is rommá lett, ő maga pedig egyszeriben nincstelenné és osztályidegenné vált. Ezekről az évekről fanyar humorral emlékezik. „Hazátlanná váltam saját hazámban. Balatongyörökön a györöki özvegy tanítóné fogadott be szerény szobácskájába, onnan jártam be naponta munkahelyemre, a keszthelyi könyvtárba. Azt megelőzően persze elég, sőt határozottan kalandos expedíciót jártam be. Orosz fogságot Cinkotán, majd a Tisza Kálmán téren, Adrássy út 60-at, hortobágyi kitelepítést, internálást, másfél éves állami vendégséget, ingyen nyaralást a sopronkőhidai üdülőben, telelést a Mosoni utcai toloncházban.” 1949-ben kizárták az Írószövetségből, 1952-ben megfosztották tiszti rangjától. De amikor éppen nem volt börtönben vagy kitelepítve, munkahelyén - állományon kívüli segéderőként - 500 év vadászati bibliográfiáját írta négy nyelven. Gyűjteménye ugyan elpusztult a háború alatt, de 4 ezer kötetes, négynyelvű vadászati szakkönyvtára csodával határos módon megmenekült, és ma a Természettudományi Múzeum anyagát gazdagítja. Arra a kérdésre, hogy miért nem disszidált, felesége visszaemlékezése szerint többször azt mondta: „Magyarnak itt a helye.” A forradalom utáni konszolidációt kereső rendszer könyveit egymás után adta ki. Nagy példányszám, sok-sok lelkes olvasó, de volt valami, ami az akkori Pesten hasonlóan sokat jelentett: számos anekdota keringett róla. Amikor a hortobágyi kitelepítés előtt megérkezett a teherautó, már a kapuban várta, vállán egy hátizsákkal. Kérdezték: elég lesz ez? Egykedvűen válaszolta: „Ha Afrikába el tudtam menni egy zsákkal, talán ide is elég lesz.” Ha pedig valakiről a múlt századi Pesten anekdoták szóltak, azt a város szívébe zárta. Kétszer is eljuthatott - állami megbízásból - Afrikába, a Nemzeti Múzeum számára pótolni a megsemmisült értékeket. Ez időben jelennek meg önéletrajzi mesterművei, mint az Ahogy elkezdődött és az Ünnepnapok. 1967. április 24-én adta vissza lelkét az Úristennek, akivel - vallomásos szavai szerint - az erdőt járva találkozhatott. Széchenyi Zsigmond elsősorban mint a távoli, egzotikus tájak nagy vadásza, írója és fotósa él a köztudatban. De ugyanolyan szépséges az itthoni erdőkről írt vallomása. „A magyar erdő első vadja, a magyar vadász legkívánatosabb zsákmánya a szarvasbika. Számunkra a szeptember az esztendő legkülönb hónapja, a szarvasbőgés ideje. Nincs szebb erdő az ezüsttörzsű szeptemberi bükkösnél, és nincs szebb a benne orgonázó szarvasbikánál.” Amikor Hatvanban létrehoztuk a magyar vadászmúzeumot, egy pillanatig sem volt kétséges, hogy azt a legnagyobb magyar vadászról, gróf Széchenyi Zsigmondról kell elnevezni. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak, aki a kormány nevében kíván válaszolni az elhangzottakra. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Miniszterelnök-helyettes Úr! Gróf Széchenyi Zsigmond neve egybeforr a méltán világhíres magyar vadászati kultúrával és a kulturált vadászattal. Magyarország 1971-ben egy világsikerű vadászati kiállítást rendezett. Ennek 50 éves évfordulóján, 2021-ben ismételten megtesszük ezt. A 2021-ben Magyarországon megrendezendő vadászati világkiállítás gróf Széchenyi Zsigmond nagy álmát fogja megvalósítani, hiszen a magyar vadgazdálkodás és a vadászkultúra méltó megmutatkozása lehet a világ előtt. Azt gondolom, hogy így is tisztelgünk emléke előtt. Köszönöm szépen. [[14.50]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hoppál Péter államtitkár úr, képviselő úr, a Fidesz képviselőcsoportjából: „2023-ban újra egy magyar város lehet Európa Kulturális Fővárosa” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Firenze, Párizs, Madrid, Amszterdam, Avignon és Isztambul, Graz, Genova, Linz, Essen, Marseille és természetesen Pécs, Kassa, Maribor, Nagyszeben - Európa korábbi, véletlenszerűen felsorolt kulturális fővárosai. Ebbe az impozáns névsorba kaphat felvételt 2023-ban egy magyar és egy brit város, amennyiben a pályáztatás folyamata sikerrel zárul. A címviselést egy többéves előkészítő munka előzi meg. Az Emberi Erőforrások Minisztériuma nemzeti hatóságként, a pályázat lebonyolítójaként, az „Európa kulturális fővárosa 2010” címmel büszkélkedő Pécs városa pedig mentorként, tájékoztató rendezvények szervezőjeként már most sokat dolgoznak közösen azon, hogy minél több esélyes magyar pályázat szülessen, és közülük választhassa majd ki a független nemzetközi zsűri a legjobbat. A pályázati felhívás február végi közzététele után máris számos magyar város jelezte biztos részvételét a megmérettetésben. Így Debrecen, Veszprém, Győr, Eger, Székesfehérvár, Szentendre, Szombathely, Miskolc, Tokaj és Hódmezővásárhely. Pécs városa tavaly bejelentette, hogy nem indul újra a címért, ezzel is nagyobb esélyt adva más magyar városoknak a kulturális fejlődésre, bemutatkozásra. Egyúttal Pécs városa felajánlotta mentori szolgálatait, és ígéretéhez híven már tavaly májusban konferenciát szervezett a részt venni kívánó városok számára a szintén az EKF-program jegyében megújult Zsolnay Kulturális Negyedben, idén márciusban pedig a jelentkezők számára információs napot tartottunk. Pécs tapasztalata rendkívül pozitív az „Európa kulturális fővárosa” címmel kapcsolatban, hiszen a városban megvalósult nagy léptékű kulturális infrastruktúra-fejlesztések, az európai színvonalú programszervezés képességének megszerzése, a felfrissülő nemzetközi kapcsolatrendszer olyan kulturális felvirágzást hozott a baranyai megyeszékhely számára, amelynek jótékony hatásait Pécs, de még a szomszédos Komló is még ma, hét évvel a cím elnyerése után is élvezheti. Az ország legjobb akusztikájával bíró hangversenyterme, a Kodály Központ ma is telt házas, európai színvonalú rendezvényekkel működik, a Dél-dunántúli Regionális Könyvtár és Tudásközpont emblematikus épületévé vált a régiónak, a Zsolnay Kulturális Negyed létrehozása több száz éves múltra visszatekintő, felbecsülhetetlen értékű kulturális örökségünket mentette meg a pusztulástól, új hungarikummal gyarapítva Magyarországot. Pécs tavalyelőtt képes volt egy négyezer fős, 50 országból érkezett résztvevőt mozgató, több helyszínes, európai licencű rendezvény, az Európa Cantat fesztivál megszervezésére és sikeres lebonyolítására. A 2023-as pályázatokat első és második körben egy független nemzetközi szakértői testület bírálja majd el. A pályázatok mostani benyújtási határideje 2017. december 20. Az „Európa kulturális fővárosa” projekt fontos mind Pécs városa, mind a kulturális kormányzat számára, ezért mindkét részről a siker vezérel bennünket a városoknak nyújtott támogatásban. Azt már most el lehet mondani, hogy a pályázati kiírás alapján a zsűri kiemelten figyel majd a kidolgozott kulturális stratégia hosszú távú fenntarthatóságára, az európaiságot és nemzetközi kapcsolatrendszert előtérbe helyező programpontokra, a kultúrafogyasztók körének szélesítésére, a helyi közösség igényeinek és a város fejlődésének szem előtt tartására és a társadalmi szerepvállalásra is. Ezek a kritériumok pedig száz százalékig támogathatóak Magyarország Kormánya részéről is. Fontos, hogy Európa újabb magyar kulturális fővárosa egyszerre legyen képes megmutatni magyarságát és európaiságát, nemzetközi érdeklődésre számot tartó meglévő kulturális értékeit és hosszú távon hasznosuló új kulturális fejlesztéseit. Egyben elengedhetetlen, hogy programját a helyi emberek bevonásával és teljes körű támogatásával, együttműködésével és egyben az ő javukra alkossa meg. Az első magyar „Európa kulturális fővárosa” címet hordozó és a programot sikerre vivő Pécs nevében a jelentkezésre ösztönzök minden magyar várost. Sikeres felkészülést kívánunk mindenkinek. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Rétvári Bence államtitkár úr, a KDNP képviselője: „Gróf Migazzi Kristóf bíboros-püspök, Vác „építő püspöke”” címmel. Megadom a szót, államtitkár úr, ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Gróf Migazzi Kristóf bíboros-püspök Vác építő püspöke volt a szó szoros és a szó átvitt értelmében egyaránt. Korában az architektúra felívelésével párhuzamosan a hit is növekedésnek indult a városban és az egyházmegyében, szilárd alapokra helyeződtek az erkölcsiség alapvető pillérei. Vácnak, ennek az ezeréves történelmi múlttal rendelkező városnak volt kiemelkedő alakja, és Vác újjáalkotójaként is számontartják a XVIII. században élt, munkálkodott gróf Migazzi Kristóf bíboros-püspököt, akinek 2014-ben ünnepelte a város a születésének 300. évfordulóját. Atyja, Migazzi Vince Savoyai Jenő adjutánsaként harcolt hazánkban, majd kormánytanácsos lett. Migazzi teológiai tanulmányait a római Collegium Germanicum-Hungaricumban végezte. III. Károly király a Rota Romana Törvényszék számvevőjének nevezte ki, és rábízta a Bécs és Róma közötti ellentétek megoldását. Feladatát olyan jól végezte, hogy 1755-ben Mária Terézia VI. Ferdinándhoz küldte Spanyolországba követnek. Ezt követően Belgium érseki segédpüspöke lett, 1756-ban nevezik ki váci püspökké, majd nem sokkal rá bécsi érsekké, kisvártatva pedig kardinálissá is. A legtöbbet Vác püspökeként tette, püspöksége alatt 600 ezer forintot ruházott be egyházmegyéjébe. Az építő püspöknek is nevezett Migazzi bíboros munkálkodása idején épültek Vác barokk főterének házai, a bazilika és az ország egyetlen diadalíve, valamint az ő nevét őrzi a püspöki templom, a papnevelő intézet és az árvaház is. Vác történetének egyik legszebb korszaka volt tevékenységének ideje. Kormányzása alatt felvirágzott a város, megteremtette a lakosság jólétét. Templomokat, palotákat emelt, iskolákat alapított, támogatta a művészeteket, zenekart szervezett, és a lakosság számának növelése érdekében földművelőket és szőlőmunkásokat telepített a városba. Atyai gondoskodásának részét képezte a város közigazgatásának fejlesztése, városrendezési tervet készíttetett és szabályrendeletet alkotott.Migazzi püspök figyelme a lakosság minden életmegnyilvánulására kiterjedt, megtiltotta például a pipázást, büntette a káromkodást, őrködött a jó erkölcs megléte felett, megállapította a termények árát, és nem engedte alattvalóit kiuzsorázni. A püspök szociális érzékenységéről tanúskodik, hogy egy harminc beteg befogadására alkalmas kórházat létesített, továbbá szegényházat alapított a lakosság elesettjei számára, amelyeket alapítványokból és adományokból tartott fenn. A városnak még mindig német jellege volt, német nyelven folyt a tanítás; egyedül a piaristák voltak azok, akiket a bécsi kormány még erőszakkal sem tudott a német nyelven történő szónoklásra kényszeríteni. A váci gimnázium országos hírnévre tett szert, hat osztályból és két bölcseleti osztályból állt, előbb akadémiának, majd líceumnak nevezték. Hatalmas kultúrtényezővé vált, mert a papnevelő-hittudományi karával kiegészítve fél egyetemnek felelt meg. A polgárság továbbra is megőrizte elődeitől örökölt hagyományait, amely a későbbi polgári erkölcs alapját képezte, büszkeségüket táplálta, önérzetüket erősítette. Éltető elemük a becsületes munka volt. Migazzi püspök a szegényügyet is szabályozta. Csak az lehetett koldus, aki a város terheit viselve szegényedett el, és a Szentszéktől engedélyt kapott. Minden templom pitvarában perselyükkel ketten ülhettek. Az egykor híres vásárok nem veszítettek jelentőségükből. A kereskedés szabadságát féltékenyen őrizték, és azt tartották, hogy jó vásár csak ott akad, ahol jó cipót sütöttek és olcsó bort mértek. Márpedig ez a két feltétel megvolt a váci vásáron. Megjegyzem, a váci piacon kapható lángos ma is messze földön híres, párja nincs a környéken, a Fehérek temploma mögötti piacon pedig sajátos hangulatban fogyasztható mindez el. [[15.00]] Káprázatosan szép napokat élt a város Migazzi püspöksége alatt, de súlyos megpróbáltatásokkal is szembe kellett nézni; tűz és víz pusztította a települést és döntötte szegénységbe a lakosság egy részét. De mindezeknél súlyosabb veszteség érte a váciakat, amikor Migazzi lemondott a püspökségről. Az ő áldásos építő munkáját követően az erőszak és a rombolás lett az úr. Ma azonban ismét fellendülőben van Vác: korszerű motorvonattal fél óra alatt elérhető a fővárosból, meseszép Duna-parti korzója, hangulatos kis utcái magukkal ragadják az idelátogatókat. Kivételes hangversenyei és páratlan múzeumai, egyedülálló kiállításai miatt méltán nevezik az iskolák és a kultúra városának. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Turgyán Tamás, örmény nemzetiségi szószóló úr: „Megemlékezés az örmény Genocídium 102 évfordulójáról” címmel. Megadom a szót.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A világ nagyobbik fele ezekben a napokban emlékezik az örmény népirtás áldozataira. A törökországi keresztény és örmény kisebbség közel felének brutális kegyetlenséggel végrehajtott elpusztításához a történészek szerint az Oszmán Birodalom belső problémái és az első világháború eseményei vezettek. Az előzményeket azonban a török nacionalizmus történetében kell keresnünk. A XIX. századtól kezdve a török sovinizmus elsősorban nem a külföld, hanem a birodalmon belüli kisebbségek, így épp a keresztény örmények és görögök ellen irányult. Az 1890-es években, egy örmény felkelés elfojtása után, hozzávetőlegesen 300 ezer örményt mészároltak le a birodalomban. Az első világháborúban Enver pasa jelentése vezetett az örmények elleni gyűlölet ismételt fellángolásához. Noha negyedmillió örmény volt a török hadseregben, Enver szerint az örmények az oroszokkal szimpatizáltak, tehát árulók.1915. április 24-én 250 örmény értelmiségit tartóztattak le és végeztek ki még aznap éjjel. Ezzel vették kezdetüket a szörnyűségek. Több mint másfél millió örményt és mintegy félmillió görögöt gyűjtöttek össze. Részben a szíriai sivatagba kívánták kitelepíteni őket; később Kelet-Anatólia területén koncentrációs táborokba gyűjtötték ezeket a szerencsétlen keresztényeket, miután elkobozták javaikat. Az örmény menetoszlopok élelmezéséről a török állam nem gondoskodott. Török katonák és civilek gyakran megöltek, bántalmaztak, megkínoztak, megerőszakoltak örményeket és görögöket. Az éhezés, a menetelés halálos fáradtsága és a közönséges gyilkosságok, mészárlások tömege másfél millió örmény életét oltotta ki. A borzalmak súlypontja az 1915-ös évre esett, de még 1916-ban is voltak öldöklések. Szomorú párhuzam, de Adolf Hitler tevékenysége a tömeges népirtás területén, ha számszerűleg drámaibb is volt, lassú és vontatott ahhoz a halálos gyorsasághoz képest, ahogyan az ifjútörökök megszabadultak gyanútlan és hűséges örmény alattvalóiktól. Vérszomjas halálbrigádok indultak, hogy férfiakat, nőket és gyermekeket irgalom és sajnálkozás nélkül irtsanak ki. A magyarországi örmény közösség szószólójaként szeretném hangsúlyozni, hogy bár a mindenkori török politika azóta is igyekszik elhallgatni, bagatellizálni vagy meghamisítani, ami az örményekkel és a görögökkel történt, a tények azt mutatják, hogy 1915-1922 között Törökországban - a lakosság áttelepítésének ürügyén - tudatosan irtották ki az örmények mintegy kétharmadát, hozzávetőlegesen másfél millió embert és majd’ ugyanennyi görögöt és egyéb keresztényt is. Tisztelt Országgyűlés! Örményország nem felejt. Az örmény népirtást tényként ismerte el az első világháborúban részt vevő összes nagyhatalom. 1985-ben az ENSZ diszkrimináció megelőzésével és kisebbségek védelmével foglalkozó albizottsága hivatalosan elismerte az örmény népirtást. Máig huszonnégy független ország adott ki olyan hivatalos nyilatkozatot, amelyben valóban megtörtént történelmi eseményként ismerik el az örmény genocídiumot.Rendkívül sajnálatos, hogy Magyarország, a Magyar Országgyűlés a mai napig adós a genocídium jogi és politikai elismerésével, bár az EU tagjaként 102 év után ezt most már nyugodtan megtehetné.A népirtást nem lehet relativizálni, a genocídiumot nem lehet meg nem történtté tenni. Recep Tayyip Erdoğan török miniszterelnök politikai értelemben ugyanannak a Törökországnak az első számú vezetője, amelyet felelősség terhel másfél millió örmény honfitársunk haláláért. Erdoğan miniszterelnök az április 16-án tartott népszavazás eredménye alapján a továbbiakban teljhatalommal, elnöki rendszerben irányítja az országát. A török államfő már a népszavazást megelőzően is nagyarányú tisztogatást hajtott végre a hadseregben; politikai nézeteik miatt tízezrek vannak börtönben; több ezer bírót és több ezer tanárt felfüggesztett állásából. Erdoğan letartóztatta a kurd Népi Demokratikus Párt több parlamenti képviselőjét és több kurdisztáni település polgármesterét is. Reméljük, hogy a történelem e tekintetben sem ismétli meg önmagát.Örményország és a világ szinte minden országában élő örmény diaszpóra elvárja, hogy Törökország elismerje végre a népirtás tényét, és lezárhassuk végre az örmény történelemnek e legszörnyűbb fejezetét.Tisztelt Ház! A magyarországi örmény közösség megosztott. A nemzetiségi önkormányzat működése már-már nem kezelhető feszültségekkel terhelt. A távoli anyaországunkhoz való kötődést szolgáló nemzetközi viszonyunk alapjaiban sérült. Országaink között nincsenek diplomáciai kapcsolatok; a magyar és az örmény kormány ellenséges viszonyt tart fenn. Megoldás lenne legalább a tiszteletbeli konzuli intézményrendszer helyreállítása, alkalmazása, valamint a kölcsönös párbeszéd mielőbbi elindítása. A hazai örménység kapcsolatépítését, boldogulását nem segíti sem a kormány külpolitikai stratégiája, sem az azeri háborús retorikával felváltva egyre gyakrabban hallható török [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] genocídiumtagadás sem. Genocídium, holokauszt, holodomor, dzsihád - mi jöhet még? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és a kisebbségi szószólók padsoraiban, valamint szórványos taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Szávay István képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Miért nem tesz semmit a kormány a magyar határszakaszokon tapasztalható többórás várakozási idő csökkentése érdekében?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt évek során már számos alkalommal szólaltam fel az elszakított területeinkre és az onnan Magyarországra való utazás nehézségeivel kapcsolatban. Nemrégiben a határon átívelő vonatközlekedés körülményességének és lassúságának ügyében mondtam napirend utáni felszólalást. A Jobbik ugyanis egy olyan szebb magyar jövőért küzd, ahol debreceniként mi sem lehet egyszerűbb egy kellemes vasárnap délutáni kirándulásnál Nagyváradra; reális opció győriként Dunaszerdahelyen dolgozni vagy éppen fordítva; és adott esetben az sem lehetetlen, hogy valaki kiköltözzön Beregszászba, miközben a határ másik oldalán dolgozik. Ehhez természetesen nemcsak a közlekedési infrastruktúra fejlesztése, hanem a határok tényleges légiesítése is elengedhetetlen az összes határszakaszon. Mi, jobbikosok külhoni tagjainkon és szimpatizánsainkon, illetve a hozzánk forduló levélírókon keresztül nap mint nap tapasztaljuk azt a felháborodással vegyes elkeseredést és sok esetben félelmet, amit az utóbbi néhány hétben elviselhetetlenül és bizonyos szempontból érthetetlenül 4-6 vagy akár ennél is több órára megnövekedett várakozási idő okozott a külhoni magyarság körében. „Éjjel fél egy körül értünk a szerb határra. Körülbelül kettő körül már a magyar határnál várakoztunk. Az új EU-s ellenőrzésnek köszönhetően a két határ a buszok részéről teljesen összeért. Másnap délelőtt 11.30-kor engedtek át bennünket, ami testvérek között is 11 órás várakozást jelent a határon.”- írja valaki Délvidékről.A személyautókkal közlekedők sem jártak jobban. Horgosról írta valaki tegnap a Facebookon: „Rengeteg autó van, összeér a két határ. Ne induljon erre senki, ha nem muszáj.” Vagy álljon itt néhány kétségbeesett sor Kárpátaljáról: „Csak Záhonyba kellett átmennem, orvoshoz vittem a legkisebb gyereket, és ez egy napomba került.” Illetve valaki más, szintén ugyanonnan: „Reggel 9-kor majd’ két órába telt, mire átértem, pedig csak 20 kocsi volt előttem. Felháborító!” A helyzet sajnos a román-magyar vagy a horvát-magyar határszakaszon sem sokkal jobb, bár mára kétségkívül javult valamennyire. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A Jobbik részéről természetesen tisztában vagyunk azzal, hogy az Európai Unió külső határain az április 7-én életbe lépett új schengeni határellenőrzési kódex miatt szigorodott a határellenőrzés. Ennek értelmében ugyanis immár az Unióban szabad mozgási joggal rendelkező polgárok úti okmányait is ellenőrizni kell mind belépéskor, mind kilépéskor, és összevetni a schengeni információs rendszerrel, illetve az Interpol lopott vagy elveszett dokumentumainak adatbázisával. Ezt tehát tudjuk, nem kell rá külön felhívni a figyelmünket. Mint ahogy egyébként az is világos számunkra, hogy e rendelet nyilván nem derült égből villámcsapásként érte a magyar kormányt, hanem idejében fel tudott volna rá készülni. Ehhez képest egyszerűen felháborítónak tartom azt, hogy önök hagyják ilyen lehetetlen, családok ezreinek húsvétját tönkretevő helyzetek kialakulását a magyar határokon. [[15.10]] A Magyarországra belépni vagy onnan hazatérni szándékozó, anyaországi és külhoni magyarokat sem az ellenőrzés ténye, hanem a magyar és a szomszédos államok hatóságainak felkészületlensége, lassúsága zavarja, ami miatt kilométereken át kígyózó sorok alakultak ki. Ráadásul az uniós rendeletben is arról van szó, hogy a szigorított határellenőrzéshez megfelelő számú átkelőkaput kell nyitni, és elegendő határőrt, rendőrt a határra vezényelni azért, hogy az egyébként közös érdekből szigorított ellenőrzés ne okozzon fennakadást a határátlépésben. Kérdés, hogy ezek az intézkedések miért maradtak el.Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Kárpátaljáról valaki azt írta nekem nemrég, hogy az itteni magyarok 99 százaléka érintett a határátkelés problémájával. Ha ez egyszer megoldódna, az egy kisebb csodával érne fel. Jó lenne, ha erre a csodára nem a Jobbik 2018-as kormányra kerüléséig kellene várni. Követeljük tehát a kormánytól, hogy azonnal szüntesse meg a határon reménytelenül kígyózó, kilométeres sorokat. Elképesztőnek és megengedhetetlennek tartjuk azt, hogy kisgyermekes édesanyáknak kelljen órákon keresztül étlen-szomjan várakozniuk Magyarország határain csak azért, mert a magyar kormány nem hajlandó megfelelő létszámú határrendészt kivezényelni az érintett határátkelőhelyekre. Ráadásul köztudott, hogy különösen Kárpátalja esetében egy gyors határátkelés több szempontból is életet menthet, hisz nemcsak egy katonai behívó kézbesítését akadályozhatja meg, hanem lehetővé teheti, hogy valaki idejében magyar nyelvű, szakszerű egészségügyi ellátást kaphasson. Nem túlzás tehát, államtitkár úr, azt állítani, hogy az önök felelőtlensége és hanyagsága magyar életekbe is kerülhet. Az érintettek sajnos túlzottan széles köre nevében tehát azonnali intézkedéseket követelek, és választ a következőkre. Miért nem történtek időben megfelelő lépések a schengeni ellenőrzés szigorítása kapcsán? Miért nem képes a kormány immár hónapok, sőt évek óta megoldani a Kárpátalja felé történő határátkelés gyorsítását? Hogyan állhatott elő hasonlóan botrányos helyzet a horvát, a szerb és a román határszakaszokon is? S végül: mikor kívánnak érdemben intézkedni az elmondottak kapcsán? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Pogácsás Tibor államtitkár úr kíván válaszolni. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! A szisztematikus határellenőrzésről szóló rendeletet hatálybalépését követően, átültetés nélkül, közvetlenül, kötelezően alkalmazni kell a tagállamoknak. A szisztematikus határellenőrzés bevezetésével kapcsolatban kialakult helyzet sajnos a szakmai várakozásokat egyértelműen igazolta: nemcsak Magyarországon, hanem a délkelet-európai országokban is jellemző, hogy nem bírják a határátkelőhelyek az ekkora mértékű nyomást. Olaszország és Horvátország között már felfüggesztették a szisztematikus határellenőrzés végrehajtását, ugyanez történt Szlovénia és Horvátország között, s így történt ez Magyarországon is, hiszen bár megnöveltük Magyarországon az útlevélkezelői létszámot, ennek ellenére a szisztematikus határellenőrzés felfüggesztésének a lehetőségével élnünk kellett szerb és horvát viszonylatban is. A csúcsforgalmi időszakban áttértünk a szúrópróbaszerű ellenőrzésekre. Ennek a felfüggesztésnek természetesen megvan a szabályszerű rendszere, és ennek a bejelentésével éltünk. A húsvéti időszakban igyekeztünk munkaszervezési módszerekkel csökkenteni a várakozási időt, a határellenőrzést végző rendőrök nem a fülkében ülve végezték az ellenőrzést, hanem a várakozó gépkocsiknak elébe menve végezték a munkájukat. A tapasztalatokat figyelembe véve a Belügyminisztérium a kormányülésen kezdeményezni fogja, hogy a kormány a nyári időszakban való felfüggesztésre tegyen javaslatot. Folyamatosan ellenőrizzük az átlépési sebességet, és Magyarország, a magyar kormány nyitott arra, hogy az ehhez szükséges technikai fejlesztéseket megtegyük, ugyanakkor jeleznem kell, hogy a partnerországok együttműködése is szükséges ehhez. Mi már azt is nagy eredménynek kellett hogy tekintsük, hogy egyes viszonylatokban a közös határellenőrzés, a közös ellenőrzés a gépjárművek között is megindulhatott, ezáltal is valamely mértékben gyorsítottuk a határátlépést. Bízom abban, hogy a nyári időszakra a partnerországok elfogadják az ajánlatainkat, és ezáltal felgyorsulhat az átlépés. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselőcsoportjából: „Acsalag problémáiról” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Acsalag Győr-Moson-Sopron megyében, a Csornai járásban fekszik, és a 2015-ös adatok szerint 493 lélek lakja. A település a XVII. század végén alakult ki a hanyi lápvilág egy magasabb, kiemelkedő pontján, s volt bizony idő, amikor csak csónakkal lehetett megközelíteni a települést, semmilyen más kapcsolata nem is lehetett a környező településekkel. Emiatt is lehetett, hogy gyakran költöztek ide a településre menekülő, védelmet kereső családok, többek között németek, horvátok is. A lakosság megélhetését ennek megfelelően is vízhez kötötten lehetett leginkább megoldani, így halászattal, csíkászattal, pákászattal és természetesen állattenyésztéssel, juh- és szarvasmarha-tenyésztéssel foglalkoztak. A neve is erre utal, az átcsallak szóból eredhet, mivel kezdetben a falu mocsaras fekvése miatt kevesen akartak letelepedni, ezért különféle módszerekkel próbálták átcsalni az embereket. A község egyébként ’73-tól ’90-ig Bősárkány társközsége volt, majd ’90-től lett ismét önálló. Érdemes talán megemlíteni római katolikus templomát, aminek főoltára és szószéke az 1700-as évekből való. A községtől egyébként nem messze kezdődik a Fertő-Hanság Nemzeti Park, és a falun át vezet egy hansági kerékpárút, ami szerencsére egyre több turistát vonz. Itt aztán, azt hiszem, ki is merültek a pozitívumok. Igyekszem a választókerületemben, ahol indulni fogok a jövő évi választáson, a lehető legtöbb állampolgárral kapcsolatot tartani, illetve meghallgatni őket. Ez természetesen a legkülönbözőbb véleményeket és álláspontokat jelenti, hiszen nemcsak településvezetőkkel, képviselő-testületekkel, lelki és civil vezetőkkel, helyi vállalkozásokkal, szolgáltatókkal, gazdákkal, Ausztriában dolgozókkal vagy éppen az autóipar beszállító üzemeiben dolgozókkal találkozom, hanem - ahogy említettem - tényleg a teljes népességet lefedve gazdákkal, értelmiségiekkel is, s bizony az acsalagi helyi lakossággal történő beszélgetés során gyűjtött néhány információt szeretnék most megosztani önökkel.Ahhoz képest, hogy a település már nem is lehetne közelebb a nyugati határszélhez, olyan úthálózat veszi körbe - ami sajnos egyébként a teljes Rábaközre igaz -, ami elképesztő és hátborzongató sok esetben. Ahogy leérkezünk a gyorsforgalmi útról, az úthálózat minősége évszázadokat csökken, ha lehet így fogalmazni. A három legfontosabb úthálózati minőségi paraméter mindegyikénél a legrosszabbak között teljesít. Általánosan elmondható a választókerületről, hogy öregedő településekből áll, és a településkép is sok esetben pusztuló. Itt szeretném hangsúlyozni, hogy nem az önkormányzatok hibájáról beszélünk, hiszen ami a lehetőségeikhez képest elérhető vagy ami pályázatokon keresztül megvalósítható, ott mindent megtesznek ezen kisebb települések, községek vezetői. Sokszor a településképet inkább azok az elhagyott házak rontják, amelyeket jellemzően a kilencvenes években külföldiek vásároltak meg számukra bagatell összegért, és sok esetben azóta már örökléssel más lett papíron a tulajdonos, de ők sokszor, az esetek többségében soha többé nem látogatták sem az ingatlant, sem a települést, és egyáltalán nem is elérhetőek az önkormányzat számára. Többször, akár félévente egy-egy levél formájában felszólítják őket arra, hogy tartsák rendben a saját tulajdonukat, ez nem történik meg, így kivétel nélkül szinte minden, választókerületemben található településen előfordul az, hogy egy-egy ilyen elhagyott ingatlan patkánytanyává, a gaz fő terjesztőjévé válik, miközben az utcafrontot az önkormányzat természetesen rendben tartja, de jogszabályszerűen nem léphet a területre. Így jó lenne, ha a korábbi felvetéseinkre végre érdemi reakció érkezne a kormány részéről, és kitalálnánk erre egy olyan megoldást, ami megfelel az európai normáknak, de mégiscsak élhetővé teszi ezeket a portákat. Sokan panaszkodtak az egészségügyi helyzetre, mármint az egészségügy elérésére, hiszen az ilyen kistelepülésekről nagyságrendekkel nehezebben érhetőek el például a kórházak. Beszédes az is, hogy a Rábaközben már csak meghalni lehet, születni nem, miközben egy komoly történelmi területről, komoly történelmi tájegységről beszélünk. Sok önkormányzat elmondja, és a helyi lakosok is érzik, hogy bizony a TOP-os pályázatok több mint egyéves csúszása is gondokat okoz, ahogy a települések finanszírozásának a folyamatos csökkenése is. Ez legfőképpen - ahogy már említettem - az öregedő települések miatt az időseknek probléma, hiszen sok esetben az önkormányzatok a külvilág felé úgy működnek egy-egy idős ember életében, mint a köldökzsinór, és ezt nem elsorvasztani, leépíteni kellene, hanem sokkal inkább fejleszteni. Tehát a „Modern városok” program mellett azt szeretnénk, ha a Rábaköz és a magyar falvak is fejlődésnek indulhatnának. A hamarosan benyújtandó költségvetéshez meg is tesszük ez irányú módosító javaslatainkat. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy a tavaszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2017. május 2-án kerül sor. Megköszönöm munkájukat. Az ülést bezárom. [[Az ülés 15 óra 20 perckor ért véget.]]