[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat és mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat. Az Országgyűlés őszi ülésszakának 9. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Aradszki András és Gyüre Csaba jegyző urak lesznek a segítségemre. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat. Ezt követően, 12 óra 15 perctől 13 óra 45 percig a kérdésekre, majd körülbelül 13 óra 45 perctől 14 óra 45 percig az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor. Végül a napirend utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés ülését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kocsis-Cake Olivio képviselő úr, a Párbeszéd képviselője: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Szombaton volt az 1956-os forradalom és szabadságharc 65. évfordulója, és szokás szerint a politikai szereplők elmondták beszédeiket, ahogy a miniszterelnök is. Orbán Viktor beszédéből egyvalami derült ki a mániákus és megszállott sorosozáson és brüsszelezésen kívül, hogy Orbán Viktornak fontosabb 2006, mint 1956. Tehát Magyarország miniszterelnökének fontosabb az a 2006, ami egyébként az általa is szított szellemi polgárháború egyik legsötétebb fejezete, mint a dicső 1956-os forradalom és szabadságharc. A Párbeszéd és a mai ellenzék számára viszont fontosabb ’56 emléke. Már csak azért is, mert lassan, de biztosan Orbán Viktor hatalma alatt is úgy érezhetik magukat a rendszer kritikusai, mint 1956-ban. [[Révész Máriusz: Szégyen!]] Hogy érezték magukat a rendszer kritikusai, az ellenzékei 1956-ban, akik fellázadtak? [[Révész Máriusz: Kivégezték őket!]] Úgy érezhették, hogy a hatalom folyamatosan megfigyeli és lehallgatja őket. Akkor az ÁVH, ma ehhez elég egy szoftver, a Pegasus szoftver. Megjegyzem, akkor is törvényesnek hazudták az egészet. Úgy érezhették az akkori ellenállók, hogy az állami rádióban és újságokban folyamatosan hazudnak és támadják őket, járatják le őket. Ma sincs ez máshogy, a Fidesz által irányított közszolgálati televízió, rádió és megyei lapok mást sem csinálnak, mint az ellenzéki politikusokat járatják le. Az ’56-os ellenállók azt is tapasztalták, hogy azt harsogják róluk, azt harsogja róluk a hatalom, hogy idegen érdekeket szolgálnak, hogy nyugati imperialista ügynökök. [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] A mostani hatalom emberei az imperialista szót egyszerűen csak kicserélték Soros Gyuri bácsira. ’56-ban félelemben éltek, akik a rendszert nyíltan kritizálták, mert könnyen a recski kényszermunkatáborba vihették őket. Igaz, ma nem visznek sehova, csak nem kap az illető közmunkát, vagy ha azzal nem tudják zsarolni, akkor kap hatósági vizsgálatot, például egy adóellenőrzést, vagy simán ellehetetlenítik, kirúgják a munkahelyéről. Mondhatnám, hogy a mai hatalom emberei legalább nem járnak ki minden héten Moszkvába, de sajnos, ez is hasonló, mint az ötvenes években, igaz, most már katonai luxusgépekkel történik. Ezek után nem csodálom, hogy a Fidesz vezetője nem beszélt 1956-ról, Orbán Viktor egész beszéde arról szólt, hogy fél, hogy egy demokratikus választáson elveszíti a hatalmát. [[Dr. Rétvári Bence: Most cáfoltad az előző két percet.]] Tizenegy éves kormányzása is erről szólt, a törvények és kormányrendeletek nagy része is arról szól, hogyan szerezzenek még több hatalmat, hogy még több pénzük legyen, hogy abból a pénzből még több hatalmat vegyenek. Ezért is egy halálos világjárvány sem volt akadálya annak, hogy egyesek a Fideszben, a fideszes haverok jól meggazdagodjanak, hogy utána a kínai vakcinák által lefölözött extraprofitból tihanyi birtokot vegyenek. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Mekkora marhaság!]] Erre jutott figyelem, miközben az egészségügyben csak nőnek a várólisták, miközben a járvány miatt kiesett szűrések okán drasztikusan emelkednek a rákos megbetegedések számai. Az oktatás versenyképessé tétele, a készségeket, csapatmunkát fejlesztő oktatás reformja helyett azzal töltötte a kormány az elmúlt időszakot, hogy kiszervezze fideszes alapítványokba az egyetemeket. A rászorulókat segítő szociálpolitika helyett van 27 százalékos rekordmagas áfa, 500 forint feletti benzinár, gyenge forint, és akkora az infláció, hogy egy átlagembernek már kétszer meg kell fontolnia azt, hogy mit rak a boltban a kosarába. Ebben a helyzetben a legfontosabb célja a kormánynak nem az egészségügy, az oktatás vagy a gazdaság fejlesztése, nem ezt mondta a miniszterelnök úr. Azt mondta október 23-án a miniszterelnök, hogy a legfontosabb céljuk az, hogy megállítsák az LMBTQ-propagandát. Hát, gratulálok! Ez bizony az ötvenes évek dohos levegője [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] ami pusztító ideológiákra építi a politikáját, és pont ez az, amit 65 éve jobb- és akár tetszik, akár nem baloldali emberek is meg akartak állítani és meg akartak haladni. Azt mondták, hogy ebből elég, és 2022-ben a magyar társadalom többsége is azt fogja mondani, hogy ebből elég.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, a hétvégén ünnepeltük az 1956-os forradalom 65. évfordulóját, és szeretnénk köszönetet mondani azoknak a százezreknek, akik méltósággal, békésen és emelt fővel emlékeztek a szabadságharc hőseire. Az 50. évfordulóval ellentétben most nem könnygáz és gumilövedékek jellemezték az ünnepet, hanem magasba emelt nemzeti zászlók, és ez azért nagy különbség. Külön szeretnék köszönetet mondani a békemenet résztvevőinek. Baloldali politikusok és megmondók különféle jelzőkkel sértegették őket, buszmagyaroztak, utazásiirodáztak, lebirkázták őket, ennek ellenére a békemenet résztvevői méltóságteljes választ adtak. Sokfelől jöttek, de összeköti őket, hogy szeretik a hazájukat. Most szombaton erőteljes választ adtak a sértegetésekre, az erőszakos baloldali politikára és a fenyegetésekre is. Erőteljes választ adtak most hétvégén, és erőteljes választ fognak adni jövő tavasszal is, ebben biztosak lehetnek. Ami az erőszakos politikát illeti, tisztelt képviselő úr ha van egy kis érkezése, hogy figyeljen a válaszra , nem mi fenyegetünk másként gondolkozó politikusokat börtönnel. [[Kocsis-Cake Olivio és Zsigó Róbert egymással konzultál.]] Tisztelt Képviselő Úr! Ha van egy kis érkezése a válaszra, azért, mert fontos kérdést boncolgatott; tehát nem mi fenyegetünk másként gondolkozó politikusokat börtönnel. Nem a mi miniszterelnök-jelöltünk és itt az új miniszterelnök-jelöltjükről beszélek, nem a mi miniszterelnök-jelöltünk vagy miniszterelnökünk fenyeget lámpavassal. Nem mi elmélkedünk arról, hogy mire is lehetne a lámpavasat használni. [[11.20]] Nem én voltam az, tisztelt képviselő úr, hanem ön, aki arról elmélkedett, hogy nem tudja elítélni, hogyha egy közintézményt fizikai behatás ér ön volt. [[Tordai Bence közbeszól.]] És ami a nyilvánosságot illeti, nem a mi pártjaink, nem a mi pártszövetségünk, hanem az önöké hatolt be a tévészékházba, hogy ott mindenféle kiáltványokat követeljen. [[Zsigó Róbert Tordai Bence felé: Jó, hogy így figyelsz!]] Nem mi vagyunk azok, akik eltiltással fenyegetünk újságírókat, hanem az önök pártjai. Ezek után erőszakosságra hivatkozni azért eléggé meredek. Mint ahogy azok után, amit 2006-ban tettek [[Tordai Bence: Kik?]] önök [[Tordai Bence: Én?]] és azok, akikhez ön személyesen csatlakozott, utána még erőszakosságra hivatkozni a képmutatás csúcsa. [[Z. Kárpát Dániel: Miért nem volt elszámoltatás? Én ott voltam, ti hazaszaladtatok!]] Ön talán azt említette, hogy a kormány számára nem fontos a gazdaságfejlesztés. Most abba nem is megyek bele, hogy a gazdasági növekedés, az újraindulás, ennek a mértéke magasabb, mint az Európai Unióban. De ha az intézkedések felől közelítem meg, akkor hadd említsek már párat: hitelmoratórium, családi adó-visszatérítés, 200 ezres minimálbér, ami háromszor akkora lesz majd, mint az önök idejében, a 13. havi nyugdíj visszaépítése, fiatalkori adómentesség 25 év alatt, otthonteremtési program bővítése. Erre jön ön és jönnek a baloldali pártvezetők, és azt mondják, hogy nem történik semmi. Legalább ne állítsanak valótlant! Zajlik a kulturális és szociális dolgozók béremelése, a 72 százalékos ápolóibér-emelési program, sorolhatnám. És önök azt mondják erre az egészre, hogy semmi. Most egy dologra még szeretnék kitérni. Látjuk és halljuk, hétvégén is hallhattuk, ahogy önök fogadkoznak, hogy jobban irányítanák az országot. Egyrészt ezzel kapcsolatban már van tapasztalatunk, és nem éppen pozitív, és akkor a létező legenyhébben fogalmaztam. Másrészt nem lehetne, mondjuk, azzal kezdeni, hogy ott, ahol önöket megbízták munkával, ott végzik ezt a munkát? A Karácsony Gergely nevű főpolgármesterük és pártelnökük hónapok óta semmi mást nem csinál, csak kampányol, aztán a teljesítménydeficit miatt visszalépett. És ezek után elmondja, hogy ő unatkozik, Karácsony Gergely unatkozik. Valakik beletoltak félmilliárdot a kampányába, önkéntesek csatlakoztak, hogy segítsék a munkáját, és erre ő elmondja, hogy unatkozik. Szerintem ez még az önök pártjaiban is kiveri szépen a biztosítékot. Most nem akarok én a baloldal belső ügyeivel foglalkozni, de ez mindent elmond a főpolgármesterről, mert a politikusi lét nem az a hivatás, ahol véget ér a munka, ahol unatkozni lehet. És okkal tesszük fel ezek után a kérdést: vajon a fővárosi teendők is untatják főpolgármester urat, azok is untatják? A Facebook-huszárkodáson kívül van még valami, ami egyáltalán motiválja? [[Tordai Bence közbeszól.]] Mindenki láthatja, hogy Budapesten lenne teendő: közbiztonság, köztisztaság és a közlekedés megszervezése, csak meló lenne. Arra kérem önt, hogy végre lássanak neki. [[Tordai Bence közbeszól.]] Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Ungár Péter képviselő úr, az LMP képviselője: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Az Európai Unió egész területén súlyos probléma az energiaválság, ami kialakult. A legutóbbi Tanács-ülésen ezzel foglalkoztak az európai uniós országok vezetői, érthetően, és így a magyar miniszterelnök is. Először szeretném elmondani, hogy mi az, amiben egyetértünk a miniszterelnökkel ezzel a témával kapcsolatban. Ez elég rövid lesz. Az az, hogy nem a lakosságnak kell megfizetni azt, hogy mennyire megnőttek az energiaárak, hanem a szennyező vállalatoknak, amelyek ezeket a fosszilis energiákat előállítják. Itt azért szeretném megjegyezni, hogy több mint tíz éve önök kormányoznak, eddig a szennyező vállalatoknak adókedvezményt adtak, büntetést nem. A lényeg ugyanakkor az, hogy ha megállapítjuk, hogy ezt az energiaár-válságot mi okozta, akkor közösen el tudjuk dönteni, hogy hogy lehet vele küzdeni. Az az állítás, hogy a klímavédelmi intézkedések és a különböző kvótarendszerek okozták volna ezt az energiaár-válságot, egyszerűen nem igaz nem igaz. Még a jobboldali, tehát a lengyel kormánypárt európai parlamenti frakciója szerint is csak 20 százalékban okozzák a klímavédelmi célok meg a kvótarendszer ezt az emelkedést, 80 százalékban nem. [[Dr. Rétvári Bence: Akkor az elfér?]] Az okozza ezt az árképzést, és ebben legyünk őszinték, hogy nincs valódi piaca a különböző fosszilis energiáknak, mert ezt nem valójában csak a kereslet meg a kínálat szabályozza, hanem a kibocsátó országok és a nagy cégek lekartellezik a piacot, és fiktív árképzés van. [[Dr. Rétvári Bence: Mit tett az Unió ennek érdekében? Mit?]] Ez nem egy valódi piac, ezt amúgy kimondták önök is korábban, hanem itt fiktív, kartellező árképzés van. Ezeket a kartelleket szét kell verni, és le kell állni a fosszilis energiákról, mert különben nem fogunk tudni energiát csökkenteni. Ha megnézik, mit mondott ma Vlagyimir Putyin, mi történik Moldovában, ahol geopolitikai alapon nem engedik be a gázt, azt látják, hogy itt geopolitikai fegyverként használják a fosszilisenergia-kibocsátó országok az árképzést, és ezzel szemben csak akkor tudunk valódi nemzeti önrendelkezést tanúsítani az energiaárakban, hogyha lejövünk a fosszilis energiáról. Ez nem csak egy zöldkérdés értelemszerűen az is, mert Magyarország is súlyos, életet veszélyeztető válságba kerül, ha nem sikerül 2 fok alá szorítani a globális felmelegedést a következő időszakban, de ez egy nemzeti függetlenségi kérdés, hiszen ameddig ilyen arányban függünk a külföldtől az energia területén, valódi szuverenitásunk nem lehet. Most szeretnék rátérni arra, mégiscsak még kereszténydemokrata politikusok is vannak itt, hogy nem tudom, emlékezneke arra, hogy a koronavírus-járvány előtt a miniszterelnök kitalálta, hogy zöldpolitikát folytat, bejelentett egy ilyen klímavédelmi akciótervet, a Kereszténydemokrata Néppárt pedig egy, hogy mondjam, nagyon jó ütemérzéket tanúsítva augusztusban csatlakozott a műanyagmentes júliushoz. Amikor megtették ezt az úgynevezett zöldpolitikai fordulatot, utána jött a Covid. Értelemszerűen akkor az emberéletek meg a gazdaság volt a legfontosabb, ezt megértjük. [[Dr. Rétvári Bence: Köszönjük, hogy megértik! Röhejes!]] De ha a zöldpolitikát nézzük, minden egyes konkrét cselekedete a miniszterelnöknek arról szólt, hogy hogyan lehet az autógyárak és az energialobbi érdekében megvétózni a szigorúbb klímacélokat. Szijjártó Péter volt olyan balga, hogy ezt be is mondta. Azt mondta, hogy a német autóipar érdeke mindig fontosabb lesz, mint hogy szigorúbb klímacélok legyenek. Ezért, követve miniszterelnök úr utasításait, hogy ne azt nézzük, amit önök mondanak, hanem amit önök tesznek: önök nemhogy nem zöldek, hanem önök minden zöldtörekvéssel ellenkeznek és minden zöldtörekvéssel szemben politizálnak, mindennel. Tulajdonképpen azok a dolgok, amiket önök környezetpolitikában megcsinálnak, vagy olyanok, amelyekkel valahogy pénzt tudnak keresni, vagy olyanok, amelyeket azért kellett hogy megcsináljanak, mert ez a nemzetközi kényszer. Önök maguktól nem végeznek zöldpolitikai teljesítményt. És itt még egy dolog az energiaár kapcsán, amiről beszélünk. Feltételezem, hogy ha vége lesz a gyurcsányozós panelsorozatnak, majd a válaszban azt fogják mondani, hogy Paks II., lehet, hogy nem fér bele majd az 5 percbe, meglátjuk, de ha azt mondanák, hogy Paks II.: Paks II. orosz technológiával, Oroszországból érkező fűtőanyaggal és utána a hulladék Oroszországba való elszállításával épül. Nem a nemzeti szuverenitás növelését szolgálja, ráadásul egy rendkívül kedvezőtlen hitelkonstrukció, aminek nem tudjuk, mik a felmondási feltételei. Összességében tehát mind a nemzeti függetlenség szempontjából, mind a klímaváltozás miatt fontos lenne, hogyha zöldenergiára állnának át. És azt szeretném elmondani, hogy mielőtt elmondják, hogy a szélenergia nem jó, földrajz szakot végeztem, tehát tudom, hogy Magyarország körül vannak hegyek, ennek a tudatában vagyok, ugyanakkor szeretném elmondani, hogy az, hogy Szerbiában nagyobb a szélenergia-kapacitás, azért van, mert önök betiltották, mert nem tudják elmondani, hogy még hogyan tudnak belőle pénzt keresni, és ki is mondták zárt körben, hogy csúnyának találják. A helyzet egyszerű: önök a klímavédelem ellenségei. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen, Ungár Péter képviselő úr. A kormány nevében Schanda Tamás államtitkár úr fog beszélni. Öné a szó, államtitkár úr. [[11.30]]
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, egy fontos kérdést hozott az Országgyűlés elé, amikor az energiaárakról, a rezsikérdésekről és a klímavédelemről szólalt meg a napirend előtti felszólalásában. Képviselő úr, viszont súlyos tévedések is voltak mindabban, amit elmondott. Engedje meg, hogy éppen ezért vitába szálljak önnel, és fölhívjam a figyelmét mindazokra a tévedésekre, amiket az elmúlt percekben végig kellett hallgatnunk. Egyrészt ön is pontosan jól tudja, a tények teljesen egyértelműek, hogy Brüsszel egy bonyolult új rendszerrel meg kívánja adóztatni a családokat, mindazokat a családokat, amelyek lakással, házzal vagy autóval rendelkeznek. Képviselő úr, az a helyzet, hogy Brüsszel adót akar emelni. Jól tudjuk, hogy a klímavédelemre hivatkozva az energiaárak emelésével szeretné elérni ezeket a célokat. Új adókat akar kivetni, adókat akar megemelni, mi pedig ezt elutasítjuk, és el is fogjuk utasítani, mert a továbbiakban is meg fogjuk védeni a rezsicsökkentés eredményeit. Az is jól látszódik, hogy Brüsszel teljesen átgondolatlan energiapolitikát folytat, olyan energiapolitikát, amely lerombolja az európai középosztályt, amely teljesen ellehetetleníti az európai versenyképességet. Megemelik az energiaárakat, és azok a megoldások, amiket letesznek az asztalra, csak újabb és újabb energiaár-emelést okoznának. Nem véletlen, hogy egekben van az áram és a gáz ára szerte Európában. Tisztelt Képviselő Úr! Európa éppen ezért magas rezsiköltségekkel, magas energiaárakkal találkozik. A földgáz ára, legyen világos, 400 százalékkal emelkedett az egy évvel ezelőttihez képest, az áram ára pedig csaknem megduplázódott. Ez azt jelenti, hogy Magyarországon kívül Európában mindenhol emelkedett a rezsi ára. Magyarországon azonban nem, mert a rezsicsökkentés eredményeinek köszönhetően a magyar lakosság számára továbbra is tudjuk biztosítani az olcsó áram- és az olcsó gázárakat. Képviselő úr, ha ön az energiaszuverenitást komolyan gondolja és komolyan gondolja a klímavédelmet, akkor itt az ideje annak, hogy fölálljon a frakciójában és kiálljon a Paks II.-es beruházás mellett. Itt az idő erre, tisztelt képviselő úr, hiszen pontosan tudja ön is, pontosan tudják a szakemberek is, pontosan megmondták még az Európai Bizottság szakemberei is és rájuk csak hallgat, tisztelt képviselő úr , megmondták egészen pontosan, hogy atomenergia nélkül nem lehetséges olyan energiapolitikát csinálni, amely megfelelő módon védi az európai és a világ klímáját. De, tisztelt képviselő úr, engedje meg, hogy arra is felhívjam a figyelmet, hogy álságos, amikor bennünket vádol azzal, hogy a klímavédelem kapcsán nem teszünk meg minden tőlünk telhetőt. Önnek is volt lehetősége itt az Országgyűlésben, többször volt lehetősége, hogy ne csak szavakat mondjon ki, ne csak újabb és újabb frázisokat pufogtasson, hanem, ahogy ön szokott fogalmazni, a leglényegével is mutassa meg, hogy valóban komolyan gondolja ezt a témát. De mi történt? Az történt, hogy nem vett részt a politikai vitanapon, amikor lehetősége lett volna, nem szavazta meg azt, hogy Magyarország 2050-re klímasemleges országgá váljon. Ön minden olyan törvénymódosítást, amely hozzájárul a környezeti örökségünk megőrzéséhez, leszavazott az Országgyűlésben. Képviselő úr, ugyanez történik az önök által vezetett fővárosban is. Csak egy példát engedjen meg: amíg magát zöldnek akarja beállítani a főpolgármester, aközben nem újabb és újabb hulladékgyűjtő szemeteseket helyez ki ha már ezt a témát is szóba hozta , hanem leszereli a köztéri kukákat. Leszereli! A zöld főpolgármesterük. Képviselő úr, ez egészen szégyenletes! És mit csinál még mellette? Megszünteti a 154 éves Főkertet. Ez a zöld főpolgármester tevékenysége, akit ön annyira támogat és annyira kedvel. Tisztelt Képviselő Úr! Legyen világos, hogy mi valóban teszünk, míg önök csak beszélnek róla. Ráadásul ki fogunk tartani a helyes energiapolitika mellett, ki fogunk tartani a rezsicsökkentés eredményei mellett, és ki fogunk tartani amellett, hogy ne a magyar emberek fizessék meg a klímaváltozás költségeit, hanem a szennyező cégek. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Schanda Tamás államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bősz Anett képviselő asszony, a DK képviselője: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Urak! Divide et impera, oszd meg és uralkodj! A Római Birodalom alkalmazta ezt a provinciák fölötti uralom megőrzése érdekében, amellyel legalább annyi győzelmet aratott, mint legendás légióival. A lényege, hogy a provinciában élő népesség egyes csoportjait előnyben részesíti, hogy a többi társadalmi csoport aztán irigységétől vezérelve ne tudjon békében élni a kedvezményezettekkel, és így ne tudjanak föllépni közösen a megszállókkal szemben. Sajnos, a jelenlegi kormánypártok kiválóan elsajátították és alkalmazzák ezt a módszert. A leglátványosabb talán az aktívak és a nyugdíjasok egymás ellen fordítása, aminek eszköze a svájci indexálás 2012-től történt megszüntetése volt. Azt állították, hogy minden évben legalább az infláció mértékével emelve a nyugdíjakat megőrzik azok vásárlóértékét. Ez persze igaz, csakhogy a vásárlóértékek 2002 és 2010 között éves átlagban másfélszer olyan gyorsan emelkedtek, mint 2010 és 2020 között, a nyugdíjak pedig egyre jobban leszakadtak a keresetektől. 2015-ben az átlagnyugdíj még meghaladta a nettó átlagkereset kétharmadát, tavaly viszont már a felét sem érte el. A svájci indexálás megszüntetésével az átlagnyugdíjas zsebéből nyolc év alatt mintegy másfél millió forintot húztak ki. E veszteségért javasol korrekciót az ellenzék közösen megalkotott programja, a svájci indexálás visszavezetését, a DK pedig ezen felül egy 150 ezer forintos halaszthatatlan és azonnali kárpótlást a kormányváltás után. Szembefordították továbbá a szegényeket a jobb módúakkal. Sehol a szabad világban nem valósul meg annak tiszta formájában az egykulcsos adórendszer. [[Közbeszólások a kormánypárti oldalon.]] Mindenütt van nullás vagy kedvezményezett kulcs a legszegényebbek számára, azok számára, akik a legkevesebbet keresik, hogy legalább a közös teherviselésből egy egészen keveset le tudjanak vágni. Tisztelt Képviselő Úr! Én tudom, hogy ön szívesen él a bekiabálás módszerével Nacsa Lőrincnek mondom , de azt hiszem, hogy ön is kap még majd szót ebben a vitában. Szóval, a családi pótlék 11 éve nem emelkedett, és ez is azokat sújtja, akikről az imént beszéltem akkor, amikor nem tudunk kedvezményezett adókulcsról beszélni. A családi adókedvezmények leginkább azoknak kedveznek, akik magasabb jövedelműek, így bőségesen tudják őket kárpótolni azért, mert nem emelkedett a családi pótlék. Ugyanakkor azok, akik a legkevesebbet keresik ebben a társadalomban, bizony hiába kapkodnak kapaszkodóért. Ugyanúgy a társadalom megosztásáról szól a gyermekvédelminek hazudott törvény, amely kizárólag a hazai meleg közösség elleni gyűlöletkeltést és a fiatalabb generációk ismeretszerzésének korlátozását tűzte ki célul. A kormányfő békemeneten elmondott beszéde is a megosztásról szól. Egy olyan ország, amelynek a polgárai egymással nem tudnak békében élni, soha nem fog tudni megküzdeni a társadalmi koherenciáért, és azért sem, hogy közösen felemelkedhessen ez a nemzet. Tisztában vagyok azzal, hogy nincs olyan társadalom, ahol ne lennének társadalmi feszültségek és társadalmi ellentétek, de a mindenkori kormányzatoknak az a feladatuk, hogy ezeket elsimítani igyekezzenek, nem pedig fölkorbácsolni. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Urak! A helyzet az, hogy azok a társadalmi csoportok, amelyek most privilegizált társadalmi helyzetben találták magukat, és feltehetően tőlük is várnak nagy számban szavazatokat a jövő évi tavaszi választáson, ők is folyamatosan feszültségben élik az életüket. Ők is érzik azt, ami a levegőben van több mint egy évtizede ebben a társadalomban; sőt, sokkal régebb óta, hiszen ez a feszültségkeltés és a társadalmi csoportok összeugrasztásának a szándéka nem 2010-ben kezdődött, hanem akkor, amikor 2002-ben Orbán Viktor azt mondta, hogy a haza nem lehet ellenzékben. Tudom, hogy a kormány most ezeket a kedvezményezetteket riogatja azzal, hogy egy kormányváltás esetén elveszítik akár a családi adókedvezményt, akár egyéb adókedvezményeket, de ez nem igaz. Mi ennél sokkal többet mondtunk, többet mondunk annál, mint amit a jelenlegi kormányzat kínál. Azt mondjuk, hogy akik a leginkább rászorulnak, azoknak is joguk van részesedni a közösből, azoknak is joguk van részesedni olyan javadalmakból, amikből jelen pillanatban a középosztály és a felső középosztály. [[11.40]] Tisztelt Képviselőtársaim! A társadalom megosztása rövid és hosszú távon is rombolással jár. Mi itt négyévente arra kapunk mandátumot, hogy szolgáljuk ezt a társadalmat, önök is és mi itt az ellenzék padsoraiban. Én abban bízom, hogy jövőre egy olyan demokrata kormány vezeti ezt az országot, amely nemcsak a szolgálatot [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] de a béketeremtést is feladatul tűzi ki. [[Nacsa Lőrinc: Így lesz! Révész Máriusz: Gyurcsánnyal, mi?]] Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Dr. Rétvári Bence: Ezért földönfutóztok, mi? Ez a béke!]]
Köszönöm szépen, Bősz Anett képviselő asszony. [[Az elnök ismét csenget.]] Türelmet kérek! Válaszadásra a kormány nevében Zsigó Róbert államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Ne haragudjon, ha azt mondom, de ön rossz helyre címezte azokat a mondatokat, amiket itt mondott. Ön annak a Gyurcsány Ferencnek a pártjában, frakciójában ül, azokkal fog össze és abban a baloldalban politizál, akik 2010 előtt elvették a nyugdíjasoktól a 13. havi nyugdíjat. [[Dr. Rétvári Bence: Nyugdíj helyett vizitdíj!]] 2009-ben, egyik napról a másikra beterjesztették ide, a parlament elé, akkor, amikor válság volt, és egy szavazással elvették tőlük a 13. havi nyugdíjat. Ráadásul, amikor önök kormányoztak 2002 és 2010 között, akkor a nyugdíjak vásárlóértéke folyamatosan csökkent. Ön mondja azt most nekünk, hogy szembeállítjuk a jómódúakat a szegényekkel, ön mondja azt most nekünk, hogy szembeállítjuk az aktívakat a nyugdíjasokkal, amikor önök 2002 és 2010 között tizenötször emelték az energiaárakat, háromszorosára a gáz árát, duplájára az áram árát, amikor abban az időszakban, 2002 után megszüntették a családoknak járó adókedvezményt, amikor megszüntették az otthonteremtési támogatást, ezzel egyébként családokat hajszoltak a devizacsapdába, ön most föláll a parlamentben 2021. október 25-én, és minket vádol azzal, hogy mi elveszünk bármit bárkitől, és hogy szembeállítunk bárkit bárkivel. Tisztelt Képviselő Asszony! Mi azon dolgozunk egyébként a koronavírus okozta válsághelyzetben is, hogy visszaadjuk a nyugdíjasoknak azt a 13. havi nyugdíjat, amit önök meg az önök párttársai vettek el. Hogyha sikerül, meg is harcolunk érte, akkor jövő februárban azt szeretnénk, hogy vissza is tudjuk adni ezt. Mi megállapodást kötöttünk a nyugdíjasokkal, tisztelt képviselő asszony, amikor kormányra kerültünk, hogy amíg mi kormányzunk, addig a nyugdíjak vásárlóértéke nem fog csökkenni. Tisztelettel tájékoztatom, mert lehet, hogy rossz helyről szerzi az információit: az elmúlt években a nyugdíjak vásárlóértéke 10 százalékkal emelkedett, emellett a nyugdíjasoknak az elmúlt esztendőkben 220 milliárd forint extra kifizetést is tudtunk adni. Ez nem a mi érdemünk, az egész ország érdeme, hogy a gazdaság olyan jól tudott teljesíteni, hogy Erzsébet-utalványban, rezsiutalványban tudtuk segíteni az idős embereket. És, tisztelt képviselő asszony, idén novemberben minden idők legnagyobb nyugdíjprémiumát fogjuk adni a nyugdíjasoknak, egységesen 80 ezer forintot, még úgy is, hogy volt 436 ezer ember, aki törvény szerint nem érte volna el ezt az összeget, nekik is 80 ezer forintot fogunk adni. Tisztelt Képviselő Asszony! 2010 óta azért dolgozunk, hogy a családokat erősítsük. Mi visszavezettük a családi adókedvezményt, amit egyébként közel egymillió család tud igénybe venni. A kormány célja az, hogy ma Magyarországon könnyebb legyen gyermeket vállalni, gyermeket nevelni, családot alapítani, otthont teremteni. 2021. január 1-jétől minden idők legnagyobb, legszélesebb otthonteremtési programját indítottuk el. De éppen azon dolgozunk, még egyszer mondom, a koronavírus-járvány okozta válsághelyzetben, hogy jövőre a gyereket nevelő szülők visszakapják a 2021-ben befizetett személyi jövedelemadójukat. És ön föláll a parlamentben, és azt mondja, hogy mi szembeállítjuk a szegényeket a gazdagokkal, az időseket az aktívakkal? Miről beszél, képviselő asszony? Ön, még egyszer mondom, rossz helyre címezte a mostani felszólalását. Azt szeretném kérni, hogy ha lesz olyan lehetősége, amikor Gyurcsány Ferencnek vagy az összbaloldalnak el tudja ezt mondani, akkor legyen szíves, emlékeztesse őket arra, hogy mit műveltek az emberekkel 2010 előtt, és legalább néhány eredményt említsenek már meg, ami 2010 óta történt, ami pont az ellenkezője annak, amit önök csinálnak! Mivel itt vagyunk október 23-a után, azért annyit engedjen meg, most szombaton békés, méltóságteljes tömeg emlékezett október 23-ára. Önök, akik bennünket vádolnak azzal, hogy bármit elvettünk a nyugdíjasoktól, akkor rátámadtak a saját népükre. Szégyelljék magukat! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Zsigó Róbert államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szabó Sándor, a Magyar Szocialista Párt képviselője: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Gyakorlatilag 2010 óta zajlik az önkormányzatok leépítése, az önkormányzati jogok csorbítása, a pénzügyi helyzet átalakítása az önkormányzatoknál, ami teljesen ellehetetleníti őket. Ez a folyamat, úgy tűnik, hogy folytatódni fog a következő évben is, hiszen kormányzati körökben már egyértelmű tényként kezelik, hogy 150 milliárd forintot ismét el fognak venni az önkormányzatoktól. Elvették a gépjárműadó 60 százalékát először 2012-ben, majd elvették a 40 százalékát is a járványhelyzetre hivatkozva a tavalyi évben. Ez 35 milliárdot jelentett a településeknek, ami azért fájó, mert nagyon sok önkormányzatnak ez volt az egyetlen bevétele, ebből tudtak bármiféle működésen túl, esetlegesen valamilyen mozgástér kapcsán fejlesztéseket megvalósítani, és leginkább a kistelepüléseket érintette ez. 2017-ben, amikor bevezették a szolidaritási hozzájárulást, azzal a címszóval vezették be, hogy ezzel majd segíteni fogják az önkormányzatokat. 2020-ban ez az összeg 40 milliárd volt, ebben az évben 160 milliárdot fognak elvenni a településektől, csak azért, mert az egy főre jutó adóerő-képességet drasztikus mértékben leszállították 22 ezer forint/fő határig. Itt volt a helyi közösségi közlekedés támogatása. Költségvetési tételként értelmezhetetlen 2 milliárd forintról beszélünk, ami a vidéki közösségi közlekedés támogatását jellemzi; „csak” 3 milliárdot fordítottak a Groupama Arénába, csak hogy összehasonlítsam a tételeket. Ugyanakkor ez a 2 milliárd forint közel egymillió ember közlekedését segítette volna, támogatta volna; Szeged esetében 328 millió forintot vettek el. Itt volt a közművezetéket sújtó adók megemelése is. Szeretném fölhívni a figyelmüket, önök vezették be egyébként ezt az adót 2013-ban, önök adóztatták meg a közműveket, majd 2020-ban egy szorzóval elkezdték ezt megnövelni. Az elvonás egyébként természetesen elsősorban a nagyobb településeket fogja érinteni, az eddigiek többszöröse is lehet. Itt van a helyi iparűzési adó felének az elengedése, amely egy kormányrendelet értelmében, szintén a járványhelyzetre hivatkozva, a kis- és középvállalkozások esetében legfeljebb az árbevétel 1 százaléka lehetett az eddigi 2 százalék helyett. A félreértések elkerülése végett: nem a kis- és középvállalkozások ellen vagyunk, sőt, azt mondtuk az első perctől kezdve, hogy tessenek őket kormányzati eszközökkel támogatni. De ne az önkormányzat kontójára, az önkormányzat kárára tegyék ezt meg! Mind a két szektor nehéz helyzetben van, mind az önkormányzatokat, mind a kis- és középvállalkozásokat támogatni kell. Egyébként az MSZP-nek megvolt a javaslata, a múlt héten tetszettek leszavazni a Gazdasági bizottságban a minimálbér emelése kapcsán, ahol bruttó 321 ezer forint nagyságrendig igenis jelentős mértékben tudtuk volna emelni a béreket, a minimálbéreket pedig adómentessé tudtuk volna tenni, és ez sem a kis- és középvállalkozásoknak, sem az önkormányzatok számára nem okozott volna terhet. Most itt van egy újabb tétel a helyi iparűzési adó kapcsán, most nem a járványhelyzetre, hanem a kis- és középvállalkozások kapcsán a minimálbér megemelésére hivatkozva próbálják az önkormányzatokat ismét nehéz helyzetbe hozni. Bizony az önkormányzati szektorban is megérett a kormányváltás. Az új önkormányzati törvény megvitatását fogjuk kezdeményezni a 2022-es választások után, hiszen a ’10-ben létrehozott túlzott centralizáció teljes egészében kiszolgáltatottá tette a falvakat, a városokat, de a megyéket is. Az átalakított helyi iparűzési adó az önkormányzatok saját bevétele kell hogy legyen, vissza kell adni a gépjárműadót és még a jövedéki adó egy jelentős részét is, hogy az önkormányzatok az áldatlan állapotban lévő útjaikat meg tudják javítani. Javasolni fogjuk, hogy szüntessük meg a rendkívül igazságtalan közművezeték-adót, és fel fogjuk számolni a szolidaritási hozzájárulást is, amely egyébként csak a nevében hasonlít vagy van köze a szolidaritáshoz. A városok fontos feladata lesz továbbra is a helyi közösségi közlekedés megszervezése, a községek és a kisvárosok pedig mindazon feladatokat, amelyeket indokolatlanul államosítottak, vissza fogják kapni, hogy számukra is megoldható legyen az, hogy önállóan végezhessék feladataikat. [[11.50]] Mert bizony azt gondoljuk, hogy a döntéseknek ott kell megszületniük, ahol nemcsak rendelkezésre állnak a szükséges információk és felmérhetők a helyi igények, hanem a helyi közösségeknek lehetőségük is van az akaratukat érvényesíteni. Egy kormányváltás után drasztikusan át fogjuk alakítani az önkormányzati szektort is. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Pogácsás Tibor államtitkár úr fog válaszolni a kormány nevében az elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön fenyegeti itt az önkormányzatokat. Ön fenyegeti, hiszen önök kormányoztak már ebben az országban, és talán ön is ebben a Házban ült akkor, amikor az Állami Számvevőszék 2008-ban szembesítette a kormányt azzal, hogy az önkormányzati rendszerből az addig eltelt hat év alatt közel 2000 milliárd forintot vont ki. Ezt a 2000 milliárd forintot, amit önök akkor kivontak az önkormányzati rendszerből, az önkormányzatok részben vagyonfelélésből, részben pedig hitelek felvételével pótolták. Önök voltak azok, akik folyamatosan terhelték az önkormányzati költségvetéseket, az államháztartás hiányát amiről egyébként nagyon jól tudjuk, hogy rekordmagasságig tudott szökni úgy próbálták csökkenteni, hogy a feladatok egy jelentős részét önkormányzati feladatnak titulálva, forrás nélkül az önkormányzatokra hagyták. Hogy csak a legelejére emlékezzünk, amikor önök olyan dicsőségesen meghirdették az 50 százalékos pedagógusbér-emelést, azt arra a három hónapra, szeptembertől novemberig biztosították, amely évben bejelentették, utána pedig magukra hagyták az önkormányzatokat. Önök, tisztelt képviselő úr, eljuttatták oda az önkormányzatokat, hogy 2009-2010-re gyakorlatilag a fizetőképtelenség határára jutottak az önkormányzatok. Tisztelt Képviselő Úr! A megyei önkormányzatoktól egyetlen tollvonással elvették az illetékbevételeket, amikor nagyon jól tudták, hogy a fennmaradó állami támogatásuk arra sem elegendő, hogy az önkormányzati hivatal dolgozóinak kifizessék a bérüket, tehát a megyei önkormányzatokat is belehajszolták a hitelfelvételbe. Ne fenyegesse az önkormányzatokat azzal, hogy ha önök visszajönnek, akkor önök majd itt bármit is tesznek, mert ebből jól nem jöhetnek ki! Emlékezzen vissza a miniszter asszonyára, aki azzal kampányolt a saját frakcióülésükön, hogy tudják, mit kell tenni, tudják, kiket kell odaültetni a fejlesztési tanácsokba, hogy az önkormányzatok számára, amelyek 2006-ban alapvetően Fidesz-KDNP-s többségű választási sikert értek el, akkor önök majd megváltoztatják az európai uniós támogatások felosztását, és majd megmutatják, hogy az önkormányzatok közül csak az akkor önök által sebtében összetákolt baloldali önkormányzatok szövetsége fogja majd a támogatásokat megkapni. Ön, képviselő úr, ha 2010 után szétnéz, akkor láthatja, hogy mindezeket a torziókat, mindezeket a torzításokat felszámoltuk. Visszafizettük, illetve átvállaltuk az önkormányzatok teljes adósságállományát, függetlenül attól, hogy azt az önkormányzatot milyen színű önkormányzati vezetés vezette, hiszen az önkormányzatok a magyar polgárok jólétét szolgálják, és ezt segítjük 2010 óta folyamatosan. A teljes adósságállományt átvállaltuk. Tisztelt Képviselő Úr! Ön a helyi iparűzési adó elvonásáról beszél? Nem vontuk el a helyi iparűzési adót az önkormányzatoktól. 150 milliárd forintot otthagytunk a vállalkozóknál, és a magyar kormány biztosította az önkormányzatok döntő többségének, mindazoknak az önkormányzatoknak, amelyeknek valóban nem volt lehetőségük arra, hogy az eltelt időszakban, a korábbi időszakokban megjelent iparűzésiadó-növekményből átvészeljék ezt az egyéves adóeltérítést, illetve azt, hogy a helyi vállalkozásokat támogassák, ezt a kormányzat biztosította. Minden olyan önkormányzat, 25 ezer lakos alatti önkormányzat, amelynél ez a támogatás, ez az 1 százalékos adócsökkentés megjelent, az megkapta a támogatását teljes egészében. A megyei jogú városok, illetve a nagyvárosok is támogatást kaptak, méghozzá nagyobb arányban kaptak a baloldal által vezetett önkormányzatok támogatást, mint a kormánypárti önkormányzatok. 27 önkormányzat 27 városból 13 ellenzéki vezetésű kapott támogatást, és el lehet mondani azt, hogy az ellenzéki vezetésűek 11,4 milliárd többletforráshoz jutottak, míg a kormánypártaiak 11,3 milliárd forint többlettámogatáshoz jutottak. Amikor ön az iparűzési adó elvonásáról beszél, azt is figyelembe kellene vennie és meg kellene értenie, hogy az eltelt hat évben, az elmúlt hat évben az iparűzésiadó-bevétel több mint 50 százalékkal nőtt az önkormányzatoknál, és mindezt a gazdaság teljesítménye, mindezt az itt dolgozó emberek munkája tette lehetővé. Tehát nem romlott az önkormányzatok pénzügyi helyzete, mint azt megelőzően. Ön a kistelepülésekért aggódik, közben persze otthagyná az iparűzési adót. Ön arról beszél, hogy a szolidaritási hozzájárulást bevezettük, de arról nem beszél, hogy a szolidaritási hozzájárulás előtt az adóerő-képesség számításával csökkentett normatívákat kapták az önkormányzatok, és azoktól az önkormányzatoktól, amelyek később áttértek, áttértünk náluk a szolidaritási hozzájárulás fizetésére, kevesebbet vont el az állam, mint azt megelőzően önök. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Pogácsás Tibor államtitkár úr. „A csillagok háborúja” címmel szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Potocskáné Kőrösi Anita, a Jobbik képviselő asszonya. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Abban soha nem volt közöttünk vita, hogy a magyar gazdaság egyik húzóágazata a turizmus. Az látható volt a koronavírus-járvány alatt, hogy ez az egyik legveszélyeztetettebb szektor, hiszen a járvány ideje alatt akár a GDP 11 százalékát is elérte az az össztermék, amelyet az ágazat produkálni tudott. Azonban a túlélésért nagyon-nagyon sokat kellett nekik küzdeni, mondhatni, a talpon maradás volt a cél. A tartalékok tartalékait is felélték a szálláshely-szolgáltatók. Természetesen most nem azokról a szálláshely-szolgáltatókról szeretnék beszélni, azokról a kormányközeli szállodaüzemeltető oligarchákról, akikhez természetesen megérkezett a kormány mentőcsomagja. Hát, ezért fordulhatott elő az, hogy a járvány kellős közepén több tíz milliárd forintos támogatás érkezett például a Hunguest Hotelsnek csak azért, hogy a szállodakartell tovább bővíthesse hotelportfólióját. Őket megmentették. Azonban mi történt a legkisebbekkel, azokkal a magánszálláshely-szolgáltatókkal, akik egyedül maradtak a járvány kezelésében? Ugyanis ők, valljuk be, kicsi, pár szobával rendelkeznek, maximum 8 szoba, 16 ágy, ez a magánszálláshely egyik kulcsmondata. Ők kereset- és nyugdíj-kiegészítés miatt foglalkoznak szobakiadással, és be kell vallani, őket érintette leginkább a járványhelyzet, a turizmus visszaszorulása az elmúlt másfél évben. Önök nekik semmilyen támogatást nem adtak működésre. Ugyanis nem véletlen, hogy a Kisfaludy-program megnyitásával tömegek jelentkeztek a felújítási összegekre, ami nagyon helyes, de azért be kell látni, hogy az éremnek van másik oldala, ugyanis a Magyar Turisztikai Ügynökség, amikor a pályázati nyertes listát az ember áttekinti, a pályázati rendszereknél önöknél már megszokott metódus szerint kormányközeli nyertesek tömkelege volt azon a listán, amelyet magánszálláshelyek nyertek el a Kisfaludy-programban. Ezt már megszoktuk önöktől, ez az önök politikája. Jövő tavasszal az új nemzeti egységkormány egyik első feladata a pályázati rendszer áttekintése lesz, hiszen ezzel tudjuk a gazdaságot valóban újraindítani, hogy ne az önök kegyeltjei kapják meg a pályázati forrásokat. A magánszálláshely-adóknak a fennmaradás a tét, ugyanis láthatóan az apartmanházakba bújtatott illegális szobakiadás virágzik ma Magyarországon erről önök is tudnak , és szintén versenyhátrányba kerültek az apartmanházakban működő szobakiadókkal szemben, ugyanis olyan adminisztratív terhek hárulnak a magánszálláshely-szolgáltatókra, mint a legnagyobb szállodákra. Már az NTAK-rendszer bevezetésénél is többen úgy gondolták, hogy befejezik ezt a tevékenységet, de ez az új szálláshely-minősítő kategorizálás, amely vár rájuk majd 2023. január 1-jéig, az tényleg beteszi a kaput a legtöbb magánszálláshely-szolgáltatónál, ugyanis olyan 107 kritériumot határoztak meg, amelyek teljesítését önerőből, különösen most, hogy a járványhelyzetben a bevételeik drasztikusan leesnek, nem fogják tudni teljesíteni. Például csak egyet emelnék ki a 107 közül. A Kisfaludy-pályázatban felújította a szobáját, megvásárolta az új matracokat, 12 centiset, és ebben a kategorizálásban ahhoz, hogy egy csillagot elérjen a magánszálláshely-szolgáltató, 13 centiméteres szivacsra, matracra van szükség. [[12.00]] Ilyen kategóriák mellett elérni az öt csillagot ezeknek a magánszálláshelyeknek, lássák be önök is, önerőből nem fog menni. Azonban a turisztikai ágazatnak ők egy fontos szelete, egy olyan turisztikai kínálat, amit a családok, a kiskeresetűek jobban meg tudnak fizetni, mint egy szállodai ellátást. Tehát adódik a kérdés: mit kívánnak önök tenni, segítenek a magánszálláshely-szolgáltatóknak, hogy 2023. január 1-jéig mindenki tudjon teljesíteni a 107 minimumfeltétel közül legalább annyit, hogy csillag besorolást kapjon, vagy lakatot tesznek a magánszálláshely-szolgáltatók kapujára? Illetve felmerül még egy kérdés, joggal: vajon mi a valódi cél? Az, hogy a magánszálláshelyek által a turisztikai szektorban meghatározott kis szeletet is bekebelezzék? Várom államtitkár úr válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Egy dologban talán egyetértünk, mégpedig abban, hogy a turizmus stratégiai ágazat, olyannyira, hogy 2019-ben a GDP 13 százalékát adta, és nem kevesebb mint 450 ezer magyar embernek adott munkát. Amikor ön azt mondja, hogy a kormány semmiféle támogatást nem adott, megint abba a helyzetbe kerülünk, hogy ez az állítás nem állja ki a valóság próbáját, 800 milliárd forintnyi támogatást nyújtott ennek a bajba jutott ágazatnak, mert azt tudjuk, hogy a turizmus a járvány következményeinek leginkább kitett ágazatok közé tartozik. Csak hogy párat említsek, amit ön semminek mond: adó- és járulékkedvezmény, ágazati bértámogatás, a szálláshelyeknek a lemondott foglalások után 80 százalékos kompenzáció járt. Emlékszem, itt az ön képviselőtársai azt is letagadták, hogy vannak egyáltalán foglalások. De kaptak visszatérítést; kedvezményes hitelkonstrukciók. A hitelmoratórium nekik is segítséget jelentett, arról nem is beszélve, hogy számos esetben a kormány intézkedett arról, hogy a helyiségbérleti díjak, illetve teraszdíjak legyenek eltörölve. Ami az új minősítési rendszert illeti: érdemes azt tisztázni, hogy ennek mi a célja. Tehát egy átláthatatlan viszonyrendszerben tesz rendet. A célja az, hogy megszüntesse a fogyasztók megtévesztésére alkalmas eddigi gyakorlatokat. Nem ez volt a többség, de attól még voltak ilyen gyakorlatok. A cél az, hogy minden egyes turista hazai turista, külföldi turista valós képet kapjon a hazai szálláshelykínálatról. Ez fokozza a vendégek biztonságát, kényelmét, a szálláshelyek iránti bizalmat, egyébként forgalomnövekedést generálhat, és hozzájárulhat a szektor gyors talpra állásához. Azt csak halkan teszem hozzá, hogy más országokban is van hasonló gyakorlat. A minősítési rendszert fokozatosan, több év alatt kell bevezetni, felkészülési idő is van, és a szálláshely-szolgáltatóknak háromévente kell majd megszerezni ezt a minősítést. Ami a célzott támogatásokat illeti, amit ön, ha jól értem, letagad, ami a magánszálláshelyeket illeti: szobánként egymillió forintos támogatáshoz jutottak. Tudja, hogy mennyi ilyen magánszálláshely kapott támogatást az elmúlt hónapokban, amire ön azt mondja, hogy semmi? [[Potocskáné Kőrösi Anita: Nem tagadom le! Z. Kárpát Dániel: Miről beszélsz? Figyelj oda máskor!]] 14 ezer, képviselő asszony! Ezt tagadja ön le. Arról nem is beszélek, hogy 600 panzió újulhatott meg. És még egy dolgot hadd említsek. Ment a repülő nyáron azzal, hogy legyenek szabadok a strandok. A kormány annyi strandot újított fel köztük szabadstrandokat ezen a nyáron és az elmúlt nyáron is, mint egyetlen kormány sem korábban. Csak a Balaton partján 45 szabadstrandot újított fel [[Z. Kárpát Dániel: És hányat foglaltatok el? Kommunistáitok hányat foglaltak el?]] országosan pedig 150-et. Önök pedig vontattatják a repülővel azt, hogy legyenek szabadok a strandok. Úgy, hogy ha a partszakaszok hosszát nézzük, akkor kétharmaduk szabadstrand a Balatonnál. [[Z. Kárpát Dániel: És ott mi van, ahol építési terület van leírva…]] Tehát arra kérem önöket, hogy a turizmus területén is hagyják abba az álhírkampányt. Ami pedig az eredményeket és az újraindulást illeti: azt látjuk, hogy egyre inkább eléri a korábbi szinteket a hazai turizmus, olyannyira, hogy a belföldi turizmus minden idők legsikeresebb nyarát zárta vidéken, a vendéglátás forgalma meghaladta a járvány előtti szintet. Hogy ezt számokkal is alátámasszam, mert illik bizonyítani: idén nyáron 14,9 millió vendégéjszakát regisztráltak, ami 25 százalékkal több a tavalyinál. Ha igaz lenne, amit ön mond, akkor ez nem így alakulna. A regisztrált adatok szerint idén júniusban 66, júliusban 22, augusztusban 16 százalékkal több vendégéjszakát jelentettek a szálláshelyek. Ebben a kis szálláshelyek is benne vannak. Ez azt jelenti, hogy a szálláshelyek árbevétele a három nyári hónapban 183 milliárd forint volt, ami 41 százalékkal több, mint 2020 nyarán. Ami az őszi szezont illeti, ha megnézzük, hogyan állnak most a foglalások, azt tudom önnek elmondani, hogy a szeptember közepi adatok szerint szeptember és október hónapokra mintegy 5 millió vendégéjszakát foglaltak le. Erre jön a Jobbik, és azt mondja, hogy nincs újraindulás. Most nem tudom eldönteni, arról vane szó, hogy nem nézte meg az alapvető számokat, vagy nagyon is jól tudja, mert Siófokon él, ha jól tudom, és tudja, hogy mi a helyzet, csak félrevezeti a választókat és a magyarokat és a parlament nyilvánosságát, de arra kérem, hogy ne tegye. Ne abból vezesse le a kritikáját, hogy mennyire szereti vagy nem szereti a kormányt, vagy mik a céljaik jövő tavasszal, hanem abból [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy mi a hazai turizmus érdeke. Egy biztos: a hazai turisztikai szolgáltatók számíthatnak ezután is a kormány támogatására. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! „Dicsőség a hősöknek!” címmel jelentkezett napirend előtti felszólalásra Simicskó István, a Kereszténydemokrata Néppárt frakcióvezetője. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! „Gloria 56!”, „Dicsőség 56-nak” így fejezték ki tiszteletüket Nyugaton, ha találkoztak akkoriban egy magyarral. Ez sok mindent kifejez, hiszen nehéz kiérdemelni a tiszteletet, főleg ilyen szinten. Miért is érdemelték ki elődeink mindezt? Nyilván, mindannyian tudjuk, hogy a szovjet érdekzónán belül elsők voltak a magyarok, akik kimondták, hogy elég volt abból az idegen rendszerből, elég volt abból az elnyomó rendszerből, és hihetetlen bátorsággal ki mertek állni, és kifejtették véleményüket és álláspontjukat, amit természetesen erőszakos megtorlás követett. Kétezer szovjet harckocsi érkezett az országba, T34-esek döntően, a már itt lévő öt hadosztály mellé további 12 hadosztály, és az akkori Varsói Szerződés főparancsnoka, maga Konyev marsall volt megbízva a Szovjetunió részéről, hogy rendezze le úgymond ezt a felkelést, ezt a szabadságharcot. Csak annyit hadd mondjunk Konyev marsallról, hogy ő nem akárki volt, hiszen tábornokként a második világháborúból már kivette részét, hiszen visszafoglalta a németektől Kijevet, Harkovot, Odesszát, sőt a német megszállás alól felszabadította Krakkót és Prágát is. Sőt, előbb érkezett Berlinbe a csapataival, mint Zsukov, csak Zsukov volt Sztálin elvtárs kedvence. Tehát nem akárkit küldtek a magyar szabadságharc leverésére és vérbe fojtására, és meg is tette sajnálatos módon mindezt. Cicerótól azonban tudjuk, hogy a történelem az élet tanítómestere, historia est magistra vitae, ugyanakkor viszont azt is tudnunk kell, hogy már az ókori görögök időszakában Hérodotosz, aki a legnagyobb történetírója volt a görög-perzsa háborúknak, nemcsak azt mondta, hogy a történelem egy fejlődési folyamat, hanem arra figyelmeztet mindenkit, most is legyen ott az a gondolat, amit ő maga megfogalmazott, hogy a történelem egy körforgás is lehet, tehát a múlt visszatérhet, és visszahozhatják mások. Ezért aztán ’56 kapcsán is emlékeznünk kell és emékeztetnünk kell a 65 évvel ezelőtti forradalomra és szabadságharcra, és emlékeznünk kell a 15 évvel ezelőtti rendőri brutalitásra, amit a Gyurcsány-kormány időszakában megélhettünk sokan. Itt van a Házban mögöttem éppen Révész Máriusz, akit rendőrök vertek össze; emlékszünk arra, hogy emberek szemét lövették ki gumilövedékkel, könnygázgránátokat dobtak az emberek közé. Tehát méltatlan megtorlás volt ez a fellépés a békés ünneplő közösséggel, nemzettel szemben. Tehát ez arra figyelmeztet minket, hogy ne térjen vissza ez a múlt. Fontos, hogy a békemenet kapcsán láthattuk, mennyien mentünk el, mennyien voltunk ott, és méltó módon tudtunk megemlékezni az ’56-os hősökről. [[12.10]] Így is lehet ünnepelni, sőt így kell ünnepelni, főleg nemzeti ünnepeink alkalmával, tisztelt képviselőtársaim. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha a magyarság állami létének nagyjából ezeréves történetét végigtekintjük, akkor azt láthatjuk, hogy az első 500 év úgy nagyjából egy erős Magyar Királysággal rendben volt, sőt európai szintű uralkodóink voltak, és Európát védelmeztük más veszélyekkel szemben. A második 500 év, úgymond a második félidő már sokkal inkább ellentmondásos. Láthatjuk azt, hogy oszmán-török megszállás, majd Habsburg-uralom, majd szovjet megszállás, és ez arra figyelmeztet minket, hogy a szabadságunk óriási érték, a nemzeti függetlenségünk óriási érték. Azt elveszíteni nagyon könnyű, visszaszerezni nagyon-nagyon nehéz, sok-sok szabadságharc, sok-sok áldozat kellett hozzá. És ne hagyjuk most sem ’56 örököseiként, hogy a szabadságunkat, a függetlenségünket mások elvegyék, ne hagyjuk azt, hogy esetleg Brüsszelből bürokraták irányítsák Magyarországot, és ne higgyünk azoknak a baloldali politikusoknak, akik egyébként szabadságot ígérnek, de közben egy európai egyesült államokról vizionálnak, amely a nemzeti megmaradás szempontjából létkérdés és sorsdöntő kérdés. Mi, kereszténydemokrata politikusok továbbra is amellett állunk ki, hogy egy nemzeti keresztény elkötelezettségen épülő, értékrendben fölépülő erős Magyarországunk legyen, erős hazánk legyen, amely persze együttműködik a világ számos országával a kölcsönös tisztelet és megbecsülés alapján. Ha ezt elődeink kivívták ’56-ban, tartsuk meg ezt az örökséget, őrizzük meg függetlenségünket és szabadságunkat. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Simicskó István frakcióvezető úr. A kormány nevében Soltész Miklós államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Valóban, 1956 ünnepe talán a legközelebb áll a szívünkhöz az ünnepek között, azért is, mert viszonylag közel volt, azért is, mert sokakat ismerhettünk, akik még megélték, túlélték, még most is közöttünk vannak, hála istennek, szabadságharcosok és hősök, és vannak persze köztünk olyanok is, akik a túloldalon a leverés részesei voltak. De azért azt érdemes kimondani, hogy az akkori kommunisták egy része, egy része persze megpróbált legalább abban a két hétben jobb lenni, egy kicsit változni, mellé állni annak az időszaknak, amely fölemelő volt a nemzet számára. Igaz, azután a kemény mag Kádárék vezetésével behívta a szovjeteket, és nem volt kérdés, hogy akkor még Dávid Góliáttal szemben ebben a harcban, egyenlőtlen harcban nem győzhetett. 31 évvel ezelőtt azt hittük, hogy elindul a rendszerváltozás, és az akkori demokratikus változásokat megértik a pártok és a pártvezetők is. Arra gondoltunk, hogy valóban magunk mögött hagyhatunk egy olyan négy-négy és fél évtizedet, a magyar történelem egyik legszégyenteljesebb, ha nem a legszégyenteljesebb időszakát, amit még a baloldali politikusok is megértettek. Egy időben úgy tűnt, hogy ezt így folytatni tovább nem lehet, azt a múltat ahogy ők szokták mondani végképp le kellene zárni, el kellene törölni. De látjuk, hogy mégsem így történt, hiszen az 50. évfordulón gyurcsányi terrorra ébredt, illetve nemcsak ébredt az ország, hanem azt élte meg 2006-ban. Egyébként kevesen emlékeznek arra, hogy ők úgy kezdték akkor az ünneplést, hogy ide meghívták a nyugat-európai vezetőket, meghívtak államelnököket, miniszterelnököket, itt a Parlamentben fogadták őket. A Kossuth teret körbevették villamosokkal, hogy még véletlenül se tudjon akkor tüntetni az őszödi beszéd miatt ellenük senki. Majd az ünneplésük úgy folytatódott, hogy az államelnököktől elbúcsúztak, a miniszterelnököktől, miniszterektől elbúcsúztak, majd utána lövettek, verettek és rabosítottak embereket. No, így ünnepeltek ők, azok, akikről azt gondoltuk, hogy a rendszerváltozáskor megváltoztatják az életüket, illetve a véleményüket a korábbi évtizedekről. És ők mondták ugyanazt a mondatot mennyire freudi, talán így is lehet mondani , hogy „hazudtunk reggel, éjjel és este”. Mondjuk, Gyurcsány Ferenc még a sorrendet sem tudta tartani: „hazudtunk reggel, éjjel és este”, ugye, ezt mondta. Ha visszagondolunk, hogy miért történt és mi történt a Rákosi-korszakkal szemben, egyszerűen az, hogy gazdaságilag is katasztrofális volt, és a demokrácia szempontjából is katasztrofális volt, amit csináltak. Ugyanez történt most, 15 évvel ezelőtt, amit művelt Gyurcsány Ferenc és kormánya a puccsal megszerzett miniszterelnöksége során. Katasztrofális gazdasági helyzetet hozott az országnak, és utána pedig bebizonyította, hogy ő a demokráciához kapcsolódóan milyen álláspontot vall: szemeket lövetett ki, rabosított fiatalokat és százakat, és tönkretették ezrek és ezrek életét. Ráadásul a cinizmus egyébként később folytatódott, amikor fölvették ezt a Demokratikus Koalíció nevet, tehát egy ilyen párt veszi föl a demokrácia nevét, akik a legteljesebben demokráciaellenesek. És nézzük meg a hétvégét! A 65. éves évfordulónál a jobboldal, a nemzeti oldal békésen, több százezren ünnepeltünk, és nemcsak itt, nemcsak itt a belvárosban, hanem szerte az országban és szerte, azt mondom, ott is, ahol magyarok laktak, Délvidéken is és máshol is, Kárpátalján, Felvidéken és sok helyen. Ezzel szemben ők mit csináltak? Gyurcsány Ferencékkel együtt, közösen ünnepeltek, bocsánatot most sem kértek a 15 évvel ezelőtti terrorért. A baloldali hírportálok szerint is tulajdonképp föl lehetett volna hívni a pódiumra az embereket, hogy név szerint bemutatkozzanak, olyan kevesen voltak körülbelül néhány ezren voltak, és azt kell mondanom, hogy itt is folytatták a hazudozást. Fekete-Győr azt hazudta bele a tömegbe, abba a kétezer emberbe, hogy annyian vagyunk, hogy a Kodály-köröndig értünk. Nahát, óriási! Hazudnak reggel, éjjel és este, folytatják. És ami jellemzi őket, mutatja őket, hogy nemzeti zászló egy darab sem volt. A nemzeti ünnepen egy darab nemzeti zászlót nem vittek magukkal, hanem jobbikos zászló gratulálunk önöknek, az őszödi böszmével együtt ünnepelnek! , meg az összes többi baloldali zászló ott volt. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Így ünnepelnek ők. Mi máshogy, és ezt az emberek látják. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Soltész Miklós államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Révész Máriusz képviselő úr, a Fidesz képviselője: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Magyarországon a második világháború után a kommunisták a szovjet csapatokra támaszkodva hamar felszámolták a kezdetleges demokráciát. 1947-ben százezreket kizártak a választásokból, de még egy hatalmas kékcédulás választási csalással sem tudtak többséget szerezni. Pártokat zsaroltak ismerős, ugye? , minisztereket hurcoltak el, embereket gyilkoltak, vertek, börtönöztek be, és 1948-ra sikeresen át is vették a hatalmat. Az ’50-es években csak Budapestről ötezer családot telepítettek ki, akiknek a javait a kommunista kollaboránsok a nép nevében szétosztották maguk között. Így lett az Apró családé a szemlőhegyi villa, miközben nagyszüleim kőbányai lakását államosították. A gazdákat kuláknak nyilvánították, elvették földjeiket, lesöpörték a padlásaikat, a gyárakat államosították és tönkretették. A szegénység és az elégedetlenség nőtt. 1956. október 23-án békés felvonulás indult a Kossuth térre, ahol 200 ezres tömeg gyűlt össze. Egy nép azt mondta, elég volt, és változásokat követeltek. Két nappal később a Kossuth téren már golyózáport zúdítottak a tömegre, 61 ember meghalt és további 300 megsebesült. A tiltakozók azonban nem hagyták megfélemlíteni magukat. Fegyveres ellenállási csoportok alakultak, kiálltak a szabadságukért, és győztek. Emiatt indult el a Kommunista Párt hívására a szovjet hadsereg, amely egy hét alatt felszámolta az ellenállást. Ezt követően 400 embert végeztek ki, 200 ezer ember menekült el Magyarországról, és ellenforradalomnak kellett nevezni a forradalmat. A magyar nép azonban nem felejtett, demokráciánk 1956 októberében gyökerezik. Köszönet érte a hősöknek. 1990-ben olyan kormányt választottunk magunknak, amelyik haladéktalanul tárgyalásokat kezdett az orosz csapatok kivonásáról, és elkezdett működni a demokrácia. 2002-ben azonban egy 23 millió romános, idegenellenes kampánnyal ismét hatalomra került a baloldal, aki 2004-ben már a magyarok ellen is idegenellenes kampányt folytatott. 2006-ban magasabb költségvetési hiányt hozott össze, mint ami tavaly a Covid-járvány idején volt, amikor bezártak a munkahelyek, megszűnt a turizmus. A világgazdasági konjunktúra csúcsán szinte csődbe vitték Magyarországot. Ekkora böszmeséget ország még nem csinált. A 2006-os választásokat trükkök százaival végighazudták. Először zárt körben beszéltek erről, majd hónapokig nem vallották be az igazságot nyilvánosan. 2006. szeptember 18-án azonban nyilvánosságra került az őszödi beszéd, ahol az emberek egyszerre szembesültek az ország valódi gazdasági helyzetével és az ország vezetőinek morális állapotával. [[12.20]] Másnap a tévészékháznál máig megmagyarázhatatlan események történtek. Védőfelszerelés nélkül vezényeltek rendőröket a tömegbe, miközben a Rebisz egységei nem mehettek bajtársaik megsegítésére. Százötven rendőr sérült meg azon a napon mintha a döntéshozók direkt arra játszottak volna, legyen minél több rendőri sérült, hogy ezzel felülírják az őszödi beszéd által kiváltott indulatokat. Ezt követően azonban brutális megtorlás következett. A rendőrökről lekerültek az azonosítók, és a következő napokban összevertek, megaláztak mindenkit, akit láttak. A magyar jogállam csődöt mondott, az utcák térfigyelő kameráinak a felvételei eltűntek, bizonyítékok nélkül, tárgyalás nélkül ítéltek el ártatlanokat, és a véresre vert, magukat összepisilt embereket napokig nem engedték a fogdában megfürdeni. Ez ellen éppúgy tiltakozott a TASZ, a Helsinki Bizottság, mint a Nemzeti Jogvédő Szolgálat. Így értünk el az ’56-os szabadságharc ötvenedik évfordulójához, ahol a rendőrség tudatosan beleterelte a velük összeütközésbe kerülő embereket a Fidesz százszor akkora megemlékező ünnepségébe, aminek a befejezése után két perccel már lovasrohamot rendeltek el. A törvényi előírások ellenére egyetlen rendőrön sem volt azonosító, nem rendszeresített fegyvereket, például viperákat használtak, és nem rendszeresített lőfegyverekből fejre, felsőtestre célozva lövöldöztek mindenkire. Nyilvánvaló, hogy ezek az események csak politikai támogatás mellett történhettek. Felelősségre vonás? Gyurcsány Ferenc bocsánatkérés helyett el volt olvadva a rendőrség nagyszerű teljesítményétől. Gyurcsány Ferenc, aki ebben az időszakban őrült Néróként irányította az országot, elérte a célját. A mai napig legalább annyit beszélünk a 2006-os őszi összecsapásokról, mint az őszödi beszédről. Véresre vert, kilőtt szemű, megalázott emberek, áldozatul odavetett rendőrök, végighazudott választási kampány, tönkretett gazdaság. Ez alapján Gyurcsány Ferencnek már rég távoznia kellett volna a közéletből, ehelyett ma a régi recept szerint pártokat zsarol, fenyegetőzik, és ő vezeti az ellenzéki összefogás legerősebb pártját. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Révész Máriusz képviselő úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Völner Pál államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Amiket Révész Máriusz képviselőtársam felsorolt, valamennyien egyetérthetünk benne. Ha megnézzük a magyar baloldal XX. századi történetét, akkor azt láthatjuk, hogy a bolsevik birodalom exportterméke az, amivel a XX. században és sajnos most a XXI. században is még mindig együtt kell élnünk. Gondolhatunk 1919-re, de talán a legszégyenletesebb időszak a ’45 utáni időszak, amikor választási csalásokkal, szovjet szuronyok árnyékában szerezték meg a hatalmat. Gyakorlatilag a jogrendszert félresöpörve börtönözték be népünk legkiválóbb fiait vagy végezték ki őket. Megfosztották a polgári társadalmat annak éltető lelkületétől, kultúrájától, politikai rendszerétől, gazdaságától, s mint említettem, sokszor pusztán a fizikai létezés lehetőségétől is. 1956 az erre adott határozott nemzeti válasz volt. Nemzeti válasz erre a történelmi zsákutcára, amit a kommunizmus jelentett. Nemzeti válasz arra a birodalmi elnyomásra, amit a Szovjetunió jelentett. 1956 a nemzeti egységről is szólt. Barsi Balázs ferences szerzetes minap írt cikkében istenélménynek nevezte ’56-ot amelyet tízévesen élhetett át , kifejezve azt a lelki felszabadulást, amit ’56 ősei hoztak el számunkra. Mit tett a baloldal? A baloldal először lövetett, azután úgy tett, mintha kompromisszumokat kötne, majd ismét visszahívta a szovjet birodalom tankjait, hadosztályait, és erőszakkal szerezte meg a hatalmat. Hónapok alatt legyűrte a munkástanácsokat, bebörtönözte a legkiválóbb vezetőket, s hosszú évekre elnémította a szabadság szellemét. S mit tettek ezenkívül, hogy megszerezték a hatalmat? Az 1980-as évek végére gazdasági csődbe vitték az országot. S amikor bekövetkezett a csőd, és a nagy Szovjetunió már nem állt mögöttük, akkor kerestek új gazdákat, új hatalmakat, akik a továbbélésüket biztosították, biztosítják. Ha a ’90 utáni történelmünket nézzük, akkor azt láthatjuk, hogy az új gazdák annyiban hálásak, hogy a hatalomhoz újra és újra hozzá akarják őket segíteni. Egyszer-kétszer sikerült is. Mi következik utána? Mindig a nép kifosztása, az emberek tönkretétele, majd a bukás után várnak megint egy polgári kormányzatot, amely a gyarapodás útjára viszi az országot, hogy újból és újból kiéhezve megkaparintsák a hatalmat, és megtévesszék az embereket. Elhangzott 2006 ősze, amely szomorú évfordulója volt az ötvenéves ünnepi lehetőségeknek. Gondoljunk csak a szimbólumokra, amikor az ’56-os nagy emlékműben gondolkodtak egy ilyen szép évfordulón, mi az, amit megalkottak: egy vaskefét, egy oszlatóéket, amely az ő gondolataikban szerepel, amely úgy szerepel, hogy a hatalom megtartásának az eszköze, és 2006-ban is éltek ezzel a lehetőséggel. 2006 hogyan jutottunk el odáig? Gyurcsány Ferenc hazugságokkal szerezte meg a hatalmat, erőszakkal tartotta meg amit az akkori események is igazolnak , és ugyanúgy gazdasági káoszba és csődbe vitte az országot, ahogy elődei. Fontos mementók ezek a dátumok, ezek a történések, ezeket mindig fel kell emlegetnünk, hogy az emberek tudják, hogy mi fenyegeti őket, mit jelent az az összefogás, amelyben felvásárolták most már az összes balliberális beleértve a Jobbikot is elemet azért, hogy demonstráljanak egy egységet. Egy egységet, amely pusztán a hatalom megszerzésének a kísérletéről szól. Csak győzelmet ígérnek, nem ígérnek fejlődést, nem ígérnek jobb körülményeket, vagy ha ígérnek, az ugyanúgy hazugság, ahogy 2006 előtt, és láthatjuk azt, hogy energiaunióról beszélnek, ami megint csak szabadpiaci viszonyokat és a globális tőke uralmát jelentené. Ettől kell megmentenünk ezt az országot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Völner Pál államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Aradszki András jegyző urat, ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Szabó Tünde, Fidesz; Bencsik János, független; Dudás Róbert, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik; Alexov Lyubomir, szerb nemzetiségi szószóló; Tuzson Bence, Fidesz; Nunkovics Tibor, Jobbik; Pócs János, Fidesz; Aradszki András, KDNP; Ovádi Péter, Fidesz; Stummer János, Jobbik; Witzmann Mihály, Fidesz; Hajdu László, DK; Bősz Anett, DK; Ágh Péter, Fidesz; valamint Kálló Gergely, Jobbik.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most, 12:30-kor elkezdjük a kérdések tárgyalását. Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Magára marad a zöldség-gyümölcs ágazat?” címmel. Magyar Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! A zöldség-gyümölcs ágazat hazai problémáiról már sokszor volt módunk vitázni itt a parlamentben, hol összágazati szinten, hol pedig egy-egy növény esetében. Most ez utóbbira szeretném felhívni a figyelmet. Hazánkban a csemegekukoricát mintegy 30-35 ezer hektáron termesztik a gazdálkodók, a zöldborsót pedig ugyan csökkenő mértékben, de nagyjából 18-21 ezer hektáron. Most ezen a területen van roppant komoly probléma. Ez a két növény azt jelenti, hogy az összes zöldségtermő terület mintegy 60 százalékáról beszélünk. [[12.30]] Szerintem ez a szám jól mutatja, hogy milyen súlyú a probléma. Ezt nemcsak én mondom és nemcsak a termelők, hanem például a FruitVeB, a Magyar Zöldség-Gyümölcs Szakmaközi Szervezet és Terméktanács is, amely egy számokkal alátámasztott, komoly szakmai segélykiáltást intézett többek között önök felé. A borsóválság nemcsak önmagában értelmezhető, hiszen a feldolgozóipart, jellemzően a konzervipart is magával ránthatja, illetve a szintén jellemzően másodvetésű csemegekukorica is nagyban függ a zöldborsó helyzetétől. Az évek óta meglévő problémák mellé idén hozzázárkózott az is, hogy egy szokatlanul hideg, hosszúra, már-már téliesre nyúló tavaszunk volt, ami a feldolgozási szezon szokásos 30-35 napját 20-22 napra csökkentette. Tehát a probléma, azt hiszem, ezen keresztül is jól érzékelhető és bemutatható. A kérdés pedig adódik, államtitkár úr: mi lesz ezzel a két növénnyel, az őket termesztő gazdálkodókkal, mi lesz a feldolgozóiparral? Vajon asszisztálnake ahhoz, hogy szép lassan a zöldborsó és a csemegekukorica eltűnjön hazánkból, mint oly sok más termesztett zöldségünk és gyümölcsünk, vagy végre tesznek érdemi lépéseket annak érdekében, hogy az ágazatban dolgozók és az élelmiszeriparban dolgozók megtarthassák a munkahelyeiket, és valóban egy felzárkózó, minőségi európai vidéki életet tudjunk biztosítani számukra? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A zöldborsó termőterülete az utóbbi években valóban kismértékben csökkent, de a termés mennyisége hírül sem ilyen mértékben. Az elmúlt hatéves időszakban 90 ezer tonna körül volt a termés mennyisége. Szeretném kiemelni, hogy az Agrárminisztérium komplex agrárpolitikai eszközökkel járul hozzá az ipari zöldségágazatot érintő kihívások hatékony kezeléséhez, a termésbiztonsághoz és a versenyképesség növeléséhez, valamint a jövedelem stabilitásához. A közvetlen támogatások biztonsági hálót, termelési és jövedelembiztonságot nyújtanak a gazdálkodóknak. Hazánk a lehető legmagasabb mértékben nyújt termeléshez kötött támogatást egyes érzékeny ágazatoknak, így az ipari zöldségtermeléshez kötött támogatás kerete mintegy 4 milliárd forint. Az Agrárminisztérium Európa egyik legfejlettebb, 2021-től négypilléres mezőgazdasági kockázatkezelési rendszert működtet, amely jelentősen segíti a termelők kockázatának mérséklését. A hazai zöldborsó- és csemegekukorica-termesztés hatékonysága növelésének egyik kulcsa az öntözésfejlesztés, melyre a vidékfejlesztési program keretében mintegy 100 milliárd forintos keret áll rendelkezésre. De a versenyképesség növelését támogatják a kertészeti ágazat fejlesztését célzó felhívások, valamint az ipari zöldségtermesztés számára elérhető volt a mezőgazdasági digitális átálláshoz kapcsolódó precíziós fejlesztések támogatása, és 2023-tól a KAP-tervezésnél is kiemelt figyelmet fordítunk ezen ágazatok helyzetére. Tisztelt Képviselő Úr! Meggyőződésem, sőt tudom, hogy most egy olyan elképzelés, egy olyan tervezés folyik körünkben, közösen az ön által említett FruitVeB-bel, amely az ágazat helyzetét, stabilitását fogja megteremteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Farkas Sándor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Miért nem csökkentik az amúgy is nehéz helyzetben lévő fuvarozó ágazat terheit?” címmel. Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Sokan, így a személy- és áruforgalomban dolgozók is számos nehézséggel küzdenek. A jogalkotó felelőssége, hogy legalább azokon a terheken enyhítsen, ahol egyébként ez jogszabály-módosítás útján megvalósítható. A munkavégzést érintő hatályos magyar szabályozás a hivatásos gépkocsivezetők számára ugyanis ötévenkénti továbbképzést, illetve vizsgatételt ír elő, noha egyébként a vonatkozó EU-s irányelvek ezt a vizsgakötelezettséget nem követelik meg, csupán a 35 órás felújító tanfolyamot. A szakma maximálisan egyetért ezzel a felújító tanfolyammal, értelemszerűen szükség van arra, hogy a forgalmi szabályok folyamatos változása kapcsán a gépkocsivezetők felkészülése korszerű, naprakész legyen, ugyanakkor az ötévenkénti vizsgáztatási kötelezettséget mégis indokolatlannak tartják. A kis-, közepes és nagyvállalkozások egybehangzó álláspontja az, hogy ez a vizsgatétel további pénzügyi, anyagi terhet róna az érintettek számára, nem elfeledve, hogy óriási a munkaerőhiány ebben a szektorban is, és az EU-s országok között egyre erősebbé válik a fuvarozási verseny is. Az elmúlt évek tapasztalatai egyértelműen azt bizonyítják, hogy a naprakész tudás fenntartását nem feltétlen ez a vizsgáztatás biztosítaná, hanem sokkal inkább egy olyan átfogó képzési program, amely modern, az igényeknek megfelelő felkészültséget ad a hivatásos gépkocsivezetők számára. Mindezek miatt kérdezem államtitkár urat, hogy miért nem csökkentik az amúgy is nehéz helyzetben lévő fuvarozó ágazat terheit, miért nem törlik el a vonatkozó kormányrendeletekből a hivatásos gépkocsivezetők ötévenkénti vizsgakötelezettségét, és mikor dolgozzák ki annak a szakmai továbbképzési rendszernek a kereteit, amellyel felváltható a hatósági vizsgáztatás. Várom a megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy mindenekelőtt egy ténybeli tévedésre hívjam fel a figyelmet, amit ön jelzett. Az ön által állítottakkal szemben 2021. szep-tember 1-jét követően a vizsga és a gépjárművezetői képesítési igazolvány kiállítási igénylése között átlagosan 4 nap telt el, a vizsga és a kártya átvétele között pedig átlagosan mindösszesen 13 nap. Ez közelében sincs annak az időtartamnak, amit ön jelzett. A közlekedés biztonsága, a balesetek számának csökkentése, azt hiszem, tisztelt képviselő úr, mindannyiunk nevében mondhatom, közös érdekünk. Éppen ezért a polgári nemzeti kormány elkötelezett a biztonságos, balesetmentes közlekedés feltételeinek megteremtése mellett, legyen szó akár infrastruktúra-fejlesztésről, akár a forgalmi szabályrendszerek kialakításáról vagy éppen azok fejlesztéséről. A tehergépkocsi- és az autóbusz-vezetők továbbképzésének is pontosan ez a célja, azzal az eszközzel élünk, hogy az említett szakemberek a tudásuk szinten tartásával, frissítésével, a piaci, technológiai, környezeti és jogi változások megismerésével a legmagasabb szakmai színvonalon tudják végezni a munkájukat, hiszen a biztonságos munkavégzés mind az ő, mind mindannyiunk számára közös érdek kell hogy legyen. Az új vizsgarend bevezetésével a vizsgázás lehetősége egyébként leegyszerűsödött, a hétfőtől vasárnapig tartó időszakban is lehetséges, szükség esetén akár kora estig is biztosítjuk a vizsgázás lehetőségét, hogy minél egyszerűbben eljuthassanak vizsgázni. Köszönöm a megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Schanda Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Oláh Lajos, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Hogyan készül az Orbán-kormány a robotizáció által okozott kihívásokra?” címmel. Oláh Lajos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A robotizáció esély és veszély egyszerre. A Boston Consulting Group azt mondja, hogy a robotizáció és a mesterséges intelligencia mélyíteni fogja a társadalmi különbségeket. A jobban keresők könnyebben át tudják vészelni, könnyebben tovább tudják képezni magukat, hogy más területre váltsanak, ugyanakkor a szegényebbeknek, a kevésbé képzetteknek ez szinte egy lehetetlen feladat lesz. Rövid távon a kutatás szerint először a nőket fogja érinteni a robotizáció negatív hatása, utána jönnek középtávon a férfiak, és hosszú távon egyértelműen az alacsonyan képzett férfiak esetében látszik az, hogy nagyon kitettek a robotizáció hatásának. A közlekedést és a gyártást jobban fogja érinteni, de például az egészségügyet és az oktatást kevésbé. Kanadában már átalakították az alaptantervet annak érdekében, hogy a robotizációra felkészüljön az új nemzedék. Ez egy izgalmas, furcsa világ, sok mindent tökéletesít körülöttünk, ugyanakkor elidegenítő hatása is lehet az emberekre, és veszélyeztetheti a munkájukat is. Nagyon fontosnak tartjuk, hogy a kormány ezt az előttünk álló feladatot vegye komolyan, szoros egyeztetésben legyen az Európai Unióval, vegyen részt az európai uniós egyeztetésekben. [[12.40]] Kérdezném azt, hogy tervezike a Nemzeti alaptanterv átalakítását a robotizáció hatásait figyelembe véve. Akarjáke növelni az informatikai oktatást, ezt megerősíteni? Hiszen azt mutatják a kutatások, hogy ez egy kötelező eleme a robotizációra való felkészülésnek. Növelni akarjáke az élethosszig tartó tanulás ösztönzését, az erre fordítandó forrásokat? És egyúttal szeretném kérni tisztelt államtitkár urat, hogy a kormány csak olyan beruházásra adjon állami támogatást, amely ezeket a robotizáció és mesterséges intelligencia által okozott társadalmi szempontokat figyelembe veszi. Köszönöm a lehetőséget.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is köszönöm, hogy ezt a fontos témát ide az Országgyűlés elé hozta, bár nehéz két percben vitatkozni erről a kérdésről, hiszen a robotok jelenléte, a robotok használata egyre terjed mindenütt a világon, így Magyarországon is. A digitális fejlődés mindent áthat. Nincs olyan területe a gazdaságnak, a társadalomnak, ahol ne jelenne meg valamifajta érintettség. De engedje meg, tisztelt képviselő úr, hogy felhívjam arra a figyelmét, hogy ha ön vette volna a fáradságot, és nemcsak kritizálta volna a 2020-ban megújított Nemzeti alaptantervet, hanem egyébként el is olvasta volna ami esetleg elvárható egy parlamenti felszólalás előtt , akkor láthatta volna, hogy az informatika tantárgyat felváltotta az új és lényegesen bővebb fókuszú digitális kultúra tantárgy. Ennek pedig, tisztelt képviselő úr és a felszólalásából egyértelmű volt, hogy ön nem ismeri ezt a dokumentumot , alapvető tartalma a robotika tanítása, tanulása. Ennek részeként a harmadik-negyedik évfolyamon már megismerkednek a tanulók a robotika és a kódolás alapjaival, majd az ötödik-nyolcadik évfolyamon külön témakörben foglalkoznak mind az algoritmizálás és a blokkprogramozás, mind pedig a robotika kérdéskörével. Így a tanulók képessé válnak mozgásokat vezérelni szimulált vagy valós környezetben, adatokat tudnak gyűjteni szenzorok segítségével, tapasztalatokat szereznek az eseményvezérlésről, és megismerik a térinformatika és a 3D-s megjelenítés lehetőségeit. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy arra is felhívjam a figyelmét, hogy az elmúlt évtizedben az ipari robotok száma Magyarországon meghatszorozódott, mindez úgy, hogy dinamikusan bővült az ipari foglalkoztatás Magyarországon. Csak egy példa: az ipari robotok mintegy felét a járműgyártásban alkalmazzák, miközben a foglalkoztatás itt az elmúlt évtizedben megduplázódott. Köszönöm megtisztelő kérdését. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Schanda Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mire számíthatnak a gyermekvédelmi dolgozók?” címmel. Ungár Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A miniszterelnök nemrég bejelentette, hogy 20 százalékkal növeli a szociális szektorban dolgozók bérét, illetve 10 százalékkal a pedagógusok bérét. Mind a kettő egy nagyon jó dolog, de azért ezzel kapcsolatban felmerülnek kérdések. Az első az lenne, hogy amennyiben a minimálbér 200 ezerre emelkedik, nem pontosan lehet tudni és az EMMI erre még nem adott választ, pedig már több kérdést is írtam , hogy a 20 százalékos emelkedés pontosan mennyi részben abból fakad, hogy emelkedik a minimálbér és így a garantált bérminimum. Ugyanis hogyha kiderül, hogy ezen belül valójában nem emelkedik sem a pedagógusoknak, sem a szociális szektorban dolgozóknak a bére, akkor ezt valóban nem lehet ágazati béremelésnek nevezni, hiszen a mediánbérhez képest így is nagyon rosszul fognak a szociális szektorban dolgozók keresni. De, hogy rátérjek a gyermekvédelmi dolgozókra, van egy népszavazási kezdeményezésük ezzel a műcímmel, ugyanakkor a gyermekvédelmi dolgozók rendkívül rosszul keresnek, nagyon nagy a munkaerőhiány; és nagyon nehéz a gyermekvédelemben dolgozóknál kiszámítani, hogy ki az, aki pedagógus-bértábla alapján, és ki az, aki szociálisszektor-bértábla alapján kapja a fizetését, illetve hogyha itt az egyik 20 százalékkal emelkedik, a másik pedig 10 százalékkal, akkor felmerüle bármilyen munkahelyi feszültség e miatt a bérkülönbség miatt; illetve a gyermekvédelmi szektorban dolgozóknak a bérét hogy fogja a nettó 168 ezres meg a 188 ezres, 15 év munkaviszony után felemelni, ami lehet, hogy körülbelül annyiba kerülne, mint ha a népszavazást nem tartanák meg. Úgyhogy összességében, ha már önöknek ez egy ilyen nagyon fontos ügy, és olyan sokszor beszélnek róla, akkor talán azok az emberek, akik a frontvonalban dolgoznak a gyermekvédelemben, megérdemelnék azt, hogy 15 év munkaviszony után középfokú végzettséggel ne 163 ezer forint nettó legyen a bérük. Ez egy létező bérpapír, amit tegnap láttam, és ezért azt gondolom, hogy érdemes lenne ebből a valóságban kiindulni, nem pedig Rétvári államtitkár úr [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] különböző termelési jelentéseiből. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Ungár Péter képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azért, mielőtt ezeket a kérdéseket felteszi, érdemes feltenni azt a kérdést is az ön körül ülőknek, hogy miért csökkentették a szociális szférában dolgozóknak a bérét. Akkor, amikor ön a béremelés mértéke miatt aggódik, akkor amiatt sosem aggódik, hogy amikor bércsökkentés volt, az mennyire sújtotta az itt dolgozókat. Megnyugtatom, tisztelt képviselő úr: a béremelés az alapbér és az ehhez kapcsolódó összevont ágazati pótlékok együttes összegére vonatkozik, tehát ez a kérdésére az egyik legfontosabb válasz. 90 ezer embert érint, 90 ezer szociális szférában dolgozót. [[Ungár Péter közbeszól.]] 20 százalékos lesz; mind a szociális területen, mind a gyermekvédelmi területen dolgozóknak egyaránt él ez a béremelés. Él az állami intézményeknél dolgozókra, az önkormányzati intézményeknél dolgozókra, az egyházi fenntartóknál dolgozókra és a civil fenntartóknál dolgozókra egyaránt, tehát mindenkire kiterjed, tisztelt képviselő úr. Ahogy említettem, tehát az alapbér és az ágazati pótlék, a kettő együttes összege emelkedik. Érdemes megnézni, hogy a kormányzásunk elején mennyi volt a szociális szférában az átlagbér, tisztelt képviselő úr: 137 ezer forint volt ha már ön konkrét számokat említett, 137 ezer forint volt , jövőre pedig 370 ezer forint lesz. Tehát 137 ezer forint helyett 370 ezer forint; ez azt jelenti, hogy 170 százalékkal nő a szociális szférában a bér a kormányzásunk ideje alatt. Nyilván kinek-kinek a bérét az is meghatározza, hogy milyen végzettsége van, és munkában hány évet töltött el. Többletforrásként a jövő évi költségvetésben 62 milliárd forintot különítettünk el, vagy fogunk fordítani erre a béremelésre. A tavalyi költségvetésben is 36 milliárd forint többlet volt; azelőtt 2017-ben egy 9 milliárdos; azelőtt ’15-ben egy 16 milliárdos, ’14-ben egy 12 milliárdos többlet volt. A legutóbbi, 2020-as béremelésnek az értéke átlagosan 30 ezer forint volt egy-egy dolgozóra vetítve, most pedig átlagosan 51 ezer forint körül lesz, amennyivel többet keresnek a szociális dolgozók. Bízunk benne, hogy ezt sokáig tudjuk folytatni, és bízunk benne, hogy nem térnek vissza azok az idők, amikor csökkentették [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] a szociális dolgozók bérét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Rétvári Bence államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „A kisiskolások után hajlandóak engem is beengedni a Fertő Part területére?” címmel. Kocsis-Cake Olivio képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Megspórolhattuk volna ezt a kört, mert egy hónappal ezelőtt levélben fordultam a minisztériumhoz, hozzájárulásukat kértem ahhoz, hogy a Fertő tavi beruházás területén beléphessek, de hiába telt egy hónap, még válaszra se méltattak. Persze, én se jókedvemben levelezek önökkel. A helyi helytartót, a zrt. vezérigazgatóját kérdeztem, hogy belépheteke, de ő elutasító választ adott. Nem tudom, hogy milyen kockázattal jár a személyem a beruházásra, de még szerencse, hogy kisiskolásokat és kiválogatott sajtós kollégákat beengednek a Fertő tóhoz. Gondolom, Mészáros Lőrinc leszólt, hogy engem nem szabad beengedni, de ahogy ön is tudja, az országgyűlési képviselőknek kötelessége tájékozódni, és ehhez az állami szerveknek támogatást kell nyújtaniuk. Tudom, hogy ezt a szabályt is kiherélték, és meggyengítették a képviselői jogokat, de talán egy előre bejelentkezés még menni fog. Természetesen azért szeretnénk belépni a Fertő tó területére, mert nagyon komoly aggályaink vannak a beruházással kapcsolatban; komolyan féltjük a Fertő tó természeti értékeit. Azt látjuk, hogy ezek akár sérülhetnek is. Tehát ennek fényében nem kérdés, hogy miért szeretnénk saját szemünkkel látni a munkálatokat. Éppen ezért nem értjük, nem értem, hogy mire föl ez a nagy titkolódzás. Tehát ha lenne olyan kedves, államtitkár úr, válaszolni arra, hogy mikor tekinthetem meg a Fertő tavi beruházást, hogyan kerülhet erre sor. Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak. [[12.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Én feltételezem, hogy lehet, hogy akkor is úgy akart viselkedni, mint ahogy szoktak, hogy nemhogy iskolásnak, hanem óvodásnak nézték volna, és nyilván óvodásokat nem engednek be. Mint ahogy anarchistákat sem engednek be, mert féltik a területet, a beruházásokat; mint ahogy itt a parlamentben is anarchistaként viselkednek vagy a tévészékházban, vagy országszerte, vagy pedig lehet, hogy attól féltek, hogy úgy csinálnak, mint a fővárosban, hogy mintha vezetnék, közben szemét, kosz és mocsok van, tehát a Natura 2000-et adott esetben féltették önöktől. Emellett pedig van még egy feltételezés, hogy bár a Fertő tó és környezetének ügyében, az ottani gazdasági fejlesztések ügyében óriási nagy viták vannak, de az félő, hogy esetleg önök lehet, nem biztos, feltételezem inkább az osztrákoknak drukkolnak, mint ahogy ezt megteszik annyi más esetben, amikor a magyar nemzettel, Magyarországgal szemben lépnek, Soros György érdekét képviselik, Brüsszel érdekeit képviselik, a hálózat érdekeit képviselik. Csak kérdezze meg a képviselőasszony-társát, tehát hogy lehetne erre is gondolni. De miután rövid kérdést tett föl, röviden válaszolok: nyugodtan menjen el, próbálkozzon újra, be fogják engedni. Valószínűleg nagyobb tömegek fogják várni, mint egyébként most október 23-án, akik önöket ünnepelték. Köszönöm szépen a kérdést. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Soltész Miklós államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Vitályos Eszter Zsuzsanna, a Fidesz képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „A Pilis-dunakanyariak számára 15 év várakozást követően mikor és milyen összegben jelennek meg uniós pályázatok?” címmel. Vitályos Eszter Zsuzsanna képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Fél év kevés vagy sok? Egyelőre ennyi időre kaptam mandátumot L. Simon László megüresedett parlamenti helyére. Én azt gondolom, hogy kétféle ember létezik. Az egyik azt mondja, hogy mit miért nem lehet megcsinálni, a másik azt mondja, hogy mit hogyan lehet megoldani. Én a többi családanyával együtt azt gondolom, hogy a második típushoz tartozom. 2016-ban Brüsszelben kezdeményeztük, hogy a Pest megyeiek önálló régiót alkotva pályázhassanak uniós forrásokra. A pilis-dunakanyariaknak örömmel jelenthetem, hogy a kitartásunknak köszönhetően idéntől nálunk is elérhetőek az európai uniós fejlesztési támogatások. Most van fél évünk arra, hogy megtervezzük, mire fordítjuk majd ezt a pénzt. Kevés vagy sok? Szerintem elegendő, fél év alatt ugyanis csodákat lehet tenni. Ehhez még az idén elvégezzük a szükséges közvélemény-kutatást, és a helyiekkel közösen megalkotjuk az „Átölel a Pilis-Dunakanyar” fejlesztési stratégiát. Ebben konkrét megoldási javaslatokat adunk többek között a 10-es és a 11-es főútjaink telítettségére, természeti és épített örökségünk védelmére, térségi oktatásunk, egészségügyünk helyzetének további javítására, amelyet indokolt esetben a következő fél évben a tisztelt Ház elé tárunk. Az itt élő emberek 15 éve vártak arra, hogy az EU-s támogatások kapuja megnyíljon végre előttük is. Fentiekre tekintettel kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy előreláthatóan mikor és milyen összegben jelennek meg azok a pályázati kiírások, amelyekért harcoltunk, és amelyekre már a Pest megyeiek, ha megengedik, hogy hazabeszéljek, a pilis-dunakanyariak is benyújthatják támogatási igényüket. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Vitályos Eszter képviselő asszony. A válaszadásra megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Örülök, hogy önt beengedik Pest megyébe, valószínűleg tud viselkedni. És annak is örülök egyébként, hogy hosszú-hosszú küzdelem után Pest megyei politikusainkkal, a kormánnyal és európai uniós politikusainkkal közösen végre Pest megye megkapja a jussát, ha lehet így mondani. Végre észrevették Brüsszel elvtársai és urai, hogy külön régióként kell kezelni, mint amit már rég szerettünk volna elérni, és ennek eredményeképpen 2022. január 1-jétől nem lesz annak akadálya, hogy a megyében működő 230 ezer vállalkozás, 6 ezret is meghaladó nonprofit szervezet, önkormányzatok és egyházak pályázhassanak azokra a lehetőségekre, amelyekre egyébként az ország többi megyéje eddig is és a jövőben is pályázhat. Az egy más kérdés, hogy hatalmas nagy összegről beszélünk, és fontos ezt elérni, csak kérdés, hogy azonnal hogy tudjuk elérni. Ez a hatalmas összeg 140 milliárd forint, mely a TOP Plusz keretében jelenik meg Pest megye területén, illetve a GINOP-os pályázatok 2400 milliárd forintos keretéből, gazdaságfejlesztési keretéből is részesedhet Pest megye. Azért mondtam, hogy más kérdés, mert Brüsszel urai és elvtársai most is packáznak és szórakoznak velünk, ezt pedig nem másért, mert meg akarják várni a jövő évi választásokat, ezzel akarnak minket zsarolni, pénzzel zsarolni, hogy a Pest megyeiek se juthassanak hozzá a pénzükhöz. Rossz hírem van nekik: hozzájuthatnak, mert a magyar kormány meg fogja előlegezni, és meg is előlegezi, így például a GINOP-programnak már 250 milliárdos kerete megjelenik. Részben már meg is jelent pályázat, részben pedig ebben az évben meg fognak jelenni, és ebből értelemszerűen Pest megyeiek is részesülni fognak. Az egy más kérdés, hogy ezt a pénzt teljesen természetesen el kell várnunk, hogy megkapjuk Brüsszeltől. Köszönöm a kérdését. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Soltész Miklós államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „A nemzet napszámosai vagy a kormány páriái?” címmel. Ander Balázs képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Bizonyára a kormánypárti padsorokban is vannak még olyanok, akik emlékeznek az ellenzékiséggel nem vádolható, hiszen önök által létrehozott Nemzeti Pedagógus Kar egyik évértékelőjében foglaltakra. Mit is írtak? Ugye, ők azt mondták, hogy az egész ország érdeke azt kívánja, hogy szakmailag felkészült, a feladatukra hivatásként tekintő és a bérükből értelmiségi életmódra képes tanárok tanítsanak. Lehet itt visszamutogatni, államtitkár úr, bizonyára ezt meg fogja tenni. Csakhogy, a kétharmados Fidesz-uralom 12. évében járva mi is a helyzet? Hát az, hogy az OECD-országok közül utolsó előttiek vagyunk a pedagógusok megbecsültségét tekintve. A helyzet, kérem szépen, az, hogy a Global Teacher státuszindex szerint az emberek úgy vélik, hogy a szükséges pedagógusbér 50 százalékkal elmarad a kívánatostól. A helyzet az, hogy a PDSZ felmérése szerint a tanárok 97 százaléka bizony anyagi nehézségekről beszélt. A helyzet az, államtitkár úr, hogy még mindig a 2014-es minimálbér alapján számítják ki a pedagógusbéreket. Nem véletlenül van az a szörnyű helyzet itt Magyarországon, hogy a pedagógusbérek, az átlagos pedagógusbérek mindössze kétharmadát érik el az átlagos diplomásbéreknek. Nemrégiben a Budapest Környéki Törvényszék Munkaügyi Kollégiuma hozott egy ítéletet, amelyben kimondták, hogy vége az ingyenmunkának, és ki kell hogy fizessék a pedagógusok túlóráit. Államtitkár úr, tisztelettel érdeklődöm: hajlandóake elfogadni ezt az ítéletet? Végre megbecsülike majd a tanárokat és nem oly módon, hogy azt a bocsánatkérésnek is kevés 10 százalékos béremelést kínálják be nekik? Végre hajlandóake elfeledni azt a mentalitást, hogy a nemzet napszámosait a kormány páriáinak tekintsék? Várom a válaszát.
Köszönöm szépen, Ander Balázs képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha már korábbi mondatokról, korábbi ígéretekről van szó, azért engem is érdekelne, hogy milyen volt önnek Apró Antal unokájával egy színpadon állni azután, hogy itt mindent elmondott a DK-ról, a szocialistákról, a baloldalról és Gyurcsány Ferencről a parlamentben, majd tegnap felment, és ott volt közösen Dobrev Klárával október 23-án, Apró Antal unokájával. Ennyit az ön következetességéről. Akikkel összeállt, azokról pedig ön is nagyon jól tudja, hogy mit tettek a pedagógusokkal: elvettek egyhavi bért minden pedagógustól, elbocsátottak 15 ezer pedagógust, 381 helyen zárták be helyben az iskolát, fizetőssé tették a pedagógusképzést, hogy még a fiatalok kedvét is elvegyék attól, hogy pedagóguspályára léphessenek, és ön ennek az időszaknak a visszatérésén dolgozik, tisztelt képviselő úr. Ön egyszer sem szavazta meg itt a parlamentben azokat a többlettámogatásokat a költségvetésben, amelyekből a pedagógusok béremelését tudtuk az elmúlt években megvalósítani. [[13.00]] Sőt, egyeztessen már! Egyeztessen már Dobrev Klárával, ha már ott egy színpadon tapsolják meg egymást! Miért mondta azt, miért mondta azt, amikor nyilván már tudható volt, hogy a kormány pedagógusbér-emelésre készül a következő évben, hogy nincs szükségük a választás előtti kormányzati bizsura a pedagógusoknak? Most akkor van szükségük béremelésre, vagy nincs szükségük béremelésre? Ön itt feláll és azt mondja, hogy szükség van béremelésre, Dobrev Klára pedig azt mondja, hogy nincs szükség kormányzati bizsura, tisztelt képviselő úr. Már így nevezni amúgy is egy béremelést, egy 10 százalékos béremelést, hogy bizsu, azt hiszem, hogy már csak azért is felháborító, mert amikor a baloldal volt kormányon Magyarországon, akkor a válságot azzal kezelték, hogy elvettek a pedagógusoktól. Nem mástól vettek el, nem a multicégektől vettek el, nem a bankoktól vettek el. A pedagógusoktól vettek el! Meg a nyugdíjasoktól vettek el! (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Mi pedig a válság évében, tavaly, 10 százalékkal emeltük a pedagógusok bérét. Ezzel párhuzamosan az igazgatóknak is volt egy béremelésük, és az igazgatóhelyetteseknek is volt egy béremelésük, ami nagyobb mértékű, 30-50 százalékos emelés volt: 50 százalékos pótlékemeléssel, 30 százalékos fizetésemeléssel, és az első olyan közalkalmazotti csoport, akinek béremelési programot indítottunk be [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az pontosan a pedagógusok 50 százalékos béremelése volt. Mi ezt az emelést szeretnénk folytatni, és nem szeretnénk, ha visszatérne a bércsökkentések időszaka. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Kisegítike a Mentőszolgálatot?” címmel. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Urak! A múlt héten az ügyeleti rendszer átszervezésével kapcsolatban szerettem volna megtudni, hogy okoze problémát az Országos Mentőszolgálatnál, hogy Hajdú-Bihar megyében bevezették kísérleti jelleggel az új ügyeleti rendszert. Most konkrétabban szeretném államtitkár urat megkérdezni. Ugyebár múlt héten, a napokban történt a 2020. évi zárszámadás vitája, s bár számos adat állt a mentőszolgálattal kapcsolatban rendelkezésre, meglepő volt tapasztalni, hogy nem lehetett belőle megismerni, hogy hány betöltetlen álláshely volt a mentőszolgálatnál. Ez azért furcsa, mert a 2019. évi költségvetés zárszámadásában egyértelműen szerepelt, hogy az időszak végén ebből 201 álláshely volt betöltetlen, jellemzően Budapest és Pest megye mentőgépjármű-vezetői munkaköreiben. Hasonlóan érdekes adat a zárszámadásból, hogy a mentőszolgálattal kapcsolatos béremelést elsősorban a garantált bérminimum növekedésével indokolja, ami nem éppen a mentősök munkáját megbecsülő, tisztességes bérezés bizonyítéka. Pontosan ezért szeretném megtudni, államtitkár úr, hogy a zárszámadásból kimaradt adatokat meg tudjae nekünk mondani, hogy 2020-ban hányan hiányoztak a mentőszolgálattól, és még egyszer fel szeretném azt a kérdést tenni, hogy a Hajdú-Bihar me-gyében kísérleti jelleggel bevezetett új ügyeleti rendszer okoze a mentőszolgálatnál szakemberhiányt. Hány ember mondott fel az elmúlt időszakban Hajdú-Bihar megyében, és tude ön azokról az esetekről, mondjuk, amikor Bács-Kiskun megyéből vagy környező megyékből irányítanak át mentőtiszteket, mentőorvosokat azért, hogy az ügyeleti rendszert el tudják látni Hajdú-Bihar megyében? Remélem, hogy most választ kapok a kérdésekre. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Valóban, sokkal stabilabb a helyzete ma az Országos Mentőszolgálatnak, mint volt egy évtizeddel ezelőtt. Tudja, akkor a mentőszolgálat éves költségvetése 26,7 milliárd forint volt 26,7!. Most 65,4 milliárd forint lesz a következő esztendőben a mentőszolgálat költségvetése. Ez a több mint kétszeres, két és félszeres emelkedés mutatja, hogy mennyivel fontosabb a kormányzatnak a mentés. Önök a kormányzásuk utolsó éveiben még mentőautót is alig vásároltak, sőt volt olyan év, hogy nem is vásároltak. Ezzel szemben mi 800-900 mentőautót vásároltunk, és a mentőautók átlagéletkorát is sikerült a 2011-es 8,3 évről 4,7-4,8 évre leszorítani, pontosan azért, hogy minél jobban felszereltek legyenek a mentőautók. De nemcsak a mentőautókra, hanem a mentőállomásokra is igyekeztünk odafigyelni. Felújítottunk 107 mentőállomást országszerte, tisztelt képviselő asszony, és építettünk 34 teljesen új mentőállomást, pontosan azért, hogy mindenhova gyorsabban ki tudjanak érni a mentők. Ez a mentési feladatokhoz is fontos, de nyilvánvalóan akkor, amikor Hajdú-Bihar megyében átvette az ügyeleti ellátást az Országos Mentőszolgálat azt is mondhatjuk, hogy visszavette, hiszen volt korábbi időszak, amikor a mentőszolgálat volt országosan is az ügyelet ellátója , nos, ilyenkor is jól jön, hogy van 34, teljesen új mentőállomásunk és egy sokkal jobb költségvetésű Országos Mentőszolgálatunk, szemben az önök idejével, amikor az orvosok száma 37 295-ről lecsökkent 33 943-ra. Tisztelt Képviselő Asszony! Nagyon sokan aggódnak Hajdú-Bihar megyében és máshol is az önök azon kijelentése miatt, hogy a kórházak 45 százalékát be kell zárni Magyarországon. Hiszen László Imre, az önök szakpolitikusa ezt mondta, hogy nincs szükség a kórházak 45 százalékára, emiatt valóban aggódnak az emberek. Ugyanakkor önt meg szeretném nyugtatni, hogy mennyivel nőtt március elseje óta az új egészségügyi szolgálati jogviszonyban dolgozó orvosok száma: az orvosok száma 1881-gyel [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az ápolóké 1942-vel, az egyéb dolgozóké pedig 843-mal. [[Az elnök ismét csenget.]] Ez összesen 4666 fő. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely képviselő úr, a DK-képviselőcsoport részéről kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mikor vehetik végre birtokba a lakosok a kőbányai szakrendelőt?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tulajdonképpen ez a kérdés most rendkívül egyszerű, és szeretném kérni államtitkár urat, hogy erre az egy kérdésre legyen olyan kedves válaszolni, mert ma a válaszait nem befolyásolta a kérdés, de hátha most kivételt tesz, és egy konkrét dátumot mond. Tudjuk, a kőbányaiak legalábbis tudják, hogy megépült Kőbányán az új szakrendelő; ez mindenképpen jó hír. Szerintem ez egy helyénvaló dolog, ennek mindannyian közösen örülhetünk. Régi adósság egyébként az, hogy végre elköltözhessenek a szakrendelések a Kőbányai úti egészségházból, ahol múlt század közepi állapotok vannak sok-sok nehézséggel és problémával mind a betegek, mind pedig az egészségügyi dolgozók számára. Éppen ezért Kőbánya lakói már nagyon várják azt, hogy az új szakrendelőbe járhassanak szakrendelésre, de ez nem történt meg, bár az épület kész van, átadni nem adták át, oltópont működött benne, ez érthető volt. Ez egy részét veszi csak igénybe az épületnek, hozzáteszem, de most már nagyon égetővé vált az a kérdés és kérem tehát, államtitkár úr, hogy leginkább erről nyilatkozzon , hogy mi az akadálya annak, hogy a kőbányaiak birtokba vegyék az elkészült új szakrendelőt. Egészségügyi dolgozók nem állnak rendelkezésre? Bútorok, eszközök, vagy egyáltalán micsoda? És mikor vehetik igénybe a kőbányaiak a szakrendelőt? Mikor költöznek át a szakrendelések a Bajcsy Kórház területére? Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a DK és az MSZP padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban az Alaptörvényünk is úgy fogalmaz, hogy mindenkinek joga van a legmagasabb szintű egészségügyi ellátáshoz. Ez az Alaptörvény, amire ön azt mondta, hogy Dobrev Klárának nem fog megremegni a keze, amikor kukába kell dobni az alkotmányt, úgyhogy úgy látszik, hogy ezek a részek akkor önnek nem annyira fontosak, tisztelt képviselő úr, de akkor sem voltak fontosak, amikor önök kórházakat zártak be, egyhavi bért elvettek, egészségügyi dolgozókat bocsátottak el, vagy kórházi vizitdíjat, napidíjat vezettek be. [[Közbeszólások az MSZP padsoraiból. Arató Gergely: Mikor nyílik meg a szakrendelő?]] Tisztelt Képviselő Úr! Ön is mondta, hogy itt egy kórházzal összefüggő fejlesztésről van szó, amely az „Egészséges Budapest” programban szerepel. Az Egészséges Budapest programban, amelyben ezt a fejlesztés szerepel, összesen 700 milliárd forintot fordítunk budapesti és Pest megyei fejlesztésekre. [[Arató Gergely: Mikor nyílik meg a szakrendelő?]] Ebből 32 szakrendelő van, a 32 szakrendelő egyike az, amelyre ön is utalt, és 2016 óta már összesen 147 milliárd forintot fordítottunk arra, hogy akár az ön által említett, akár a többi szakrendelő fejlesztése tudjon zajlani. Ugyanakkor nem mindegy, hogy olyan kórházban építünk szakrendelőt, amelyet a baloldal bezárna vagy sem, nem tudjuk, hogy a Bajcsy Kórház László Imre tervei szerint abban a 45 százalékban van, ami nem fog a baloldali kormányzás idejében fennmaradni, vagy pedig abban, amelyeknek engedik, hogy tovább épüljenek. [[Arató Gergely: Mikor nyílik meg a szakrendelő?]] Ahogy ön is említette, a Bajcsy-Zsilinszky Kórház és Rendelőintézetnek az új, S épületében kialakított szakrendelő az, amelyre sokan várnak már nagyon régóta. Orvosszakmai szempontból ez a ren-delő meg is kezdhetné a működését, ugyanakkor ön is említette, hogy a koronavírus-járvány miatt egyrészről oltópontként amit ön is mondott és szűrőállomásként működött. Ezzel párhuzamosan az orvostechnológiai, informatikai eszközök és a bútorzat egy részének a beszerzése van folyamatban, ezeknek kell megérkezni, és ha ez a két akadály elhárul bízunk benne, hogy a járványnak is minél hamarabb vége lesz, és nincs szükség oltópontkénti működésre [[Arató Gergely: Mikor nyílik meg a szakrendelő?]] , ezen beszerzések is lezárulnak, akkor megtörténik. Egy dolgot biztosan mondhatok: önökkel ellentétben ebben a rendelőben vizitdíj-automata nem lesz. Köszönöm szépen. [[Felzúdulás a DK padsoraiban. Taps a Jobbik soraiban.]] [[13.10]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „A magyar kormány hajlandóe fellépni a külföldön dolgozó magyar munkavállalók érdekében?” címmel. A kérdésre miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős miniszter úr képviseletében Schanda Tamás János miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Nemrég volt egy bírósági ítélet Németországban, amely kimondta azt, hogy jogellenes és az Európai Unió alapelveivel ellentétes az, hogy egy bolgár idősgondozó nem kapta meg óradíjra számolva a német minimálbért. Hasonló botrány volt Hollandiában és Németországban a húsipari feldolgozás kapcsán, ahol kelet-európai, köztük magyar munkavállalók is dolgoztak ezekben az üzemekben a koronavírus alatt ahol amúgy többüket egészségkárosodás is érte , és szintén sokkal alacsonyabb összegért, mint amennyi az adott ország minimálbére lenne. Rengeteg magyar dolgozik ilyen munkaerő-közvetítőn keresztül vagy ideiglenes munkát végezve Nyugat-Európában, akik nem kapják meg az ottani ország minimálbérét. Amikor Magyarország belépett az Európai Unióba, az volt a mondás, hogy azért cserébe vagy azt ösztönözve, hogy lehet menni Nyugat-Európába dolgozni, meg kell kapni az ottani minimálbért minden munkavállalónak. Az Európai Parlamentben volt egy vita, ebben a Fidesz képviselői nem szóltak hozzá. Itt megfogalmazódott az európai zöldektől az az álláspont, hogy bizonyos szektorokban tiltani kell a munkaerő-közvetítést, vagy a munkaerő-közvetítőnek vállalnia kell azt, hogy megkapja a munkavállaló az adott ország minimálbérét, illetve meg kell változtatni, az Európai Unióban egységesíteni kell az ideiglenes munkavégzésre vonatkozó szabályokat. Értelemszerűen ez a magyar munkavállalóknak hasznos lenne, hiszen emelné mind a bérüket, mind a munkakörülményüket. Ez egy olyan ügy, amiben lehetne szabadságharcot folytatni, amiben lehetne Brüsszellel szemben a magyar munkavállalók érdekeit képviselni. Az a kérdésem, hogy ez miért nem történt meg. Miért nem ebben az ügyben írogatnak levelet Von der Leyen asszonynak, ha már úgy működik az önök parlamenti képviselőcsoportja Brüsszelben, mint egy levelező tagozat? Miért nem erről beszélnek ahelyett, hogy különböző fantazmagóriákkal küzdenének, és miért nem állnak ki a magyar munkavállalók mellett? Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Schanda Tamás János államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ha önnek valóban fontos lenne a külföldön munkát vállaló magyar emberek sorsa vagy általában a dolgozó magyar emberek sorsa, akkor legalább azzal tisztában lenne, hogy a kormány mely tagjához tartozik a foglalkoztatáspolitika így néhány év után. [[Zaj.]] Főleg azután, tisztelt képviselő úr, hogy néhány nappal ezelőtt kapott tőlem egy választ ugyanebben a kérdésben. Ha esetleg elolvasta volna a kérdésére adott válaszomat, akkor a kérdést sem tette volna föl, másrészt pedig azzal is tisztában lett volna, hogy hova is érdemes címezni ezt a kérdést. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy még azt is elmondjam önnek, hogy erősen csorbítja az ön kérdésének a hitelességét, amikor a munkavállalók érdekeiről beszél, hogy éppen azt a Gyurcsány Ferencet akarja visszasegíteni a hatalomba… [[Zaj az ellenzéki oldalon.]] Lehet, képviselő úr, itt kiabálni meg vicceskedni, de az a helyzet, hogy ez egy halálosan komoly történet. Ön személyesen arra tette föl a politikai karrierjét, hogy azt a Gyurcsány Ferencet hozza vissza a politikába és hozza vissza a hatalomba, aki alatt a magyar munkavállalóknak borzalmas állapotokkal kellett szembesülniük, a foglalkoztatás rekordalacsony szinten volt, a munkanélküliség meg rekordmagasan. Tisztelt Képviselő Úr! Mi, a nemzeti polgári kormány kiálltunk, kiállunk és ki fogunk állni a munkavállalók érdekeiért, tisztességes munkabéreikért és az életkörülményeikért, függetlenül attól, hogy az Unió mely országában dolgoznak. S nincs közöttünk vita abban a kérdésben, hogy a külföldi munkavállalás során is ezek a feltételek szükségesek. Egyébként a hatályos jogszabályi környezet ezt biztosítja is a munkavállalóknak. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kállai Mária, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Miként folytatódik Csáklya úti Tisza-híd és a hozzá csatlakozó, Szandaszőlőst elkerülő út tervezési folyamata?” címmel. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Tisztelt Ház! Szolnok jövőjének fejlődése szempontjából maga az infrastruktúra nagyon fontos. Nyilván így van ez minden városnál, de Szolnok adottságaiból ez különösen is következik. A következő esztendő elejére elkészül a Szolnokot elkerülő 4-es út, igénybe vehetik az autósok. Ez azt jelenti, hogy a megyeszékhely logisztikai adottságai egy jó infrastruktúrával mindenképpen versenyképesség-növelő tényező. De ezzel párhuzamosan zajlik egy nagyon fontos, Szolnok számára rendkívül fontos közúti fejlesztés, a belvárosi közúti híd és a szandaszőlősi városrészt elkerülő út tervezése. Ez alapvetően meghatározza Szolnok jövőjét, hiszen Szolnok közlekedési nehézségekkel küzd. Ennek az elkerülő útnak és az új hídnak az elkészülése lehetővé teszi a különböző városrészek újabb fejlesztését egyrészt, másrészt pedig enyhíti azt a nagyon sokszor komoly közlekedési dugót, amellyel a városlakók nap mint nap küzdenek. Ez mindenféleképpen fontos a szolnokiak számára. A szolnoki emberek folyamatosan nyomon követik a tervezést, a munkafázisokat, és nyilván nagyon várják a kivitelezést. Az elmúlt hetek értesülései szerint hál’ istennek ott tart a folyamat, hogy a tervezés első szakasza lezárult, és a tervzsűri hozott egy döntést. A tervzsűri meghozta a döntését az új nyomvonalat kijelölvén. Tisztelettel kérdezem, hogy miként folytatódik a Csáklya úti Tisza-híd és a hozzá csatlakozó, Szandaszőlőst elkerülő út tervezési folyamata, mikor indulhat meg legkorábban a kivitelezés pályáztatása, és milyen döntést hozott a tervzsűri. Tisztelettel megköszönve mindenkinek az eddig végzett munkát, nagyon várják a szolnokiak ezt a fejlesztést. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Az útprogram keretében elkészült a Szolnok, Csáklya utca tehermentesítő út engedélyezési terve. A projekt keretében 200 méter hosszú Tisza-híd és 650 méter hosszú ártéri híd megépítése, a Tiszaliget városrészhez kapcsolódó 1,2 kilométer hosszú úthálózat fejlesztése, a Szandaszőlős városrészt elkerülő 8 kilométer hosszúságú kétszer egysávos út, valamint a 4. számú főút mentén egy 1,3 kilométer hosszú gyűjtő-elosztó pálya valósul majd meg. A tanulmányterv elkészült, és a tervzsűri a délnyugati nyomvonalváltozatot támogatta a 402. számú főút és a 4. számú főút között, így a 402. számú főút és az új Tisza-híd közötti közúti kapcsolat érdekében az iparterület felett pilléreken, részben támfalon vezetett felüljáró lesz kialakítva. Éppen ezért azt tudom mondani, hogy a tisztelt képviselő asszony kitartó és a térségben élő családok érdekében végzett munkájának köszönhetően most egy újabb szakaszba léphet a fejlesztés a kiviteli tervek elkészítésével. A környezetvédelmi engedély megszerzésének a tervezett időpontja 2022 első negyedéve, az engedélyezési tervek 2023 első fél évében várhatóak, és a kiviteli tervdokumentáció ezt követően 2023 negyedik negyedévére készülhet el. Ebből is látszódik, hogy itt egy komoly fejlesztésről van szó, amely jelentősen hozzájárul a környék közlekedési infrastruktúrájának a fejlesztéséhez, ezáltal pedig a térség gazdaságának a további erősödéséhez, úgyhogy ez a családok életminőségének a javulását is szolgálja. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Gyüre Csaba képviselő úr, a Jobbik-képviselőcsoport részéről, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Mit kíván tenni a kormány a Tisza szennyezettségének csökkentése érdekében?” címmel. A kérdés megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pintér Sándor belügyminiszter urat bízta meg. A kérdésre miniszter úr felkérésére Pogácsás Tibor államtitkár úr válaszol. Öné a szó, képviselő úr. [[13.20]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Napjainkban egyre nagyobb mennyiségben és egyre veszélyesebb beltartalommal termeljük a szemetet, ami globális problémává nőtte ki magát. Mára a folyók áradásának időpontja, intenzitása is kiszámíthatatlanná vált, és a folyó által szállított értékes hordalék összetétele is megváltozott. Valójában szinte mindent megtalálunk benne, amit a boltok polcain látunk, és akkor a szemmel nem látható vegyi anyagokról még nem is beszéltünk. A hulladékok túlnyomó része jelenlegi határainkon túlról, Kárpátaljáról és Erdélyből származik, ahol sajnos bevett gyakorlat a házak körül keletkezett szemét ártérben való elhelyezése. A téli hónapokban felgyűlt hulladékot a tavaszi olvadékvizektől és esőzésektől megduzzadt folyó felveszi, átszállítja a határon, majd az alsóbb szakaszon, ártéri erdőkben, homokszigetek partján teszi le. A felhalmozódott uszadék sok esetben milliós károkat okoz. Bár a Tisza-szennyezés nem új keletű probléma, azért nehéz a megoldása, mert nem csupán egy országot, hanem a Kárpát-medence több országát is érinti. Magyar és ukrán aktivisták is dolgoznak rajta, a tiszai szennyezést mégsem sikerült felszámolni az elmúlt években. A tiszai szennyezés már több mint másfél évtizede fennáll, 2004 óta jelentős mennyiségű, növényi uszadékkal kevert PET-palackot és egyéb kommunális hulladékot szállít a víz hazánkba. A hulladék a Felső-Tisza vízgyűjtő területén, jellemzően a csapadékos időjárást követően kialakuló árhullámokkal érkezik a Tiszán, illetve Erdélyből a Szamoson és a Krasznán, valamint ritkábban a Bodrogon, valamint a Hernád folyón a Felvidékről. Az elmúlt tizenöt év alatt 40 esetben volt 50 palack vagy azt meghaladó intenzitású szennyezés a Tiszán, a csúcsérték pedig elérte a percenkénti 300-500 palackot is. A szennyezés és létrejöttének megelőzése a felvízi szomszédainknál lenne kezelhető, viszont Ukrajnában szinte egyáltalán nincs szervezett hulladékkezelés, így amíg a felvízi országok nem oldják meg ezt a problémát helyben, addig ez nálunk sem szűnhet meg. A problémamegoldás az országok közötti együttműködés lenne. Kérdezem tehát a tisztelt államtitkár urat, mit kívánnak tenni a súlyos, országos szintű probléma megoldása érdekében. Várom megtisztelő érdemi válaszát. Köszönöm. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Pogácsás Tibor államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Kérdése, hozzászólása rávilágít arra, hogy Magyarország, bár rendkívül gazdag természetes vizekben, ezek a természetes vizek kiszolgáltatottak, hiszen ezeknek a vizeknek több mint 90 százaléka a határon túlról érkezik hozzánk. A Tiszára vonatkozóan is valóban úgy van, ahogy ezt a képviselő úr elmondta, 2004 óta ismétlődően, rendszeresen, igen nagy mennyiségben érkezik kommunális hulladék a külföldi vízgyűjtő területekről. Valóban, ennek az alapvető oka az, hogy Romániában részben, Ukrajnában pedig gyakorlatilag semmilyen mértékben nem oldódott meg vagy nem került megoldásra a kommunális hulladék begyűjtése, a lakosság valóban az ártéren helyezi el ezeket a kommunális hulladékokat, és ezt az áradások rendszeresen áthozzák a határon. Egyfelől mindenképpen köszönet illeti azokat a szervezeteket, civileket, akik részt vesznek a hulladék begyűjtésében, de nyilvánvalóan nem ez a megoldása annak, hogy a hulladékot megfogjuk. Éppen ezért a kormány az 1519/2018-as határozatával 1,3 millió forintnyi forrást biztosított ahhoz, hogy a Felső-Tisza-vidéki Vízügyi Igazgatóság és négy másik vízügyi igazgatóság fejlesztéseket valósítson meg, eszközöket vásároljon, és ezzel jelentősen csökkenteni tudjuk a hulladék továbbáramlását. A hulladékot tehát gyakorlatilag igyekeznek megfogni, illetve kivenni a Tisza területéről. Ez egy küzdelem egy haváriajellegű esemény ellen, de önmagában nem oldja meg azt a problémát, hogy magán a vízgyűjtő területen nem megoldott a hulladékszállítás. A román és az ukrán partnerrel folyamatos az egyeztetés. Úgy tűnik, hogy Romániával kapcsolatban komoly előrelépések várhatóak, és ott valóban sikerül megfékezni magát az illegális hulladéklerakást. Ukrajnában a vízügyesekkel ugyan jó az együttműködés, de az ottani politikai helyzet nem mutat afelé, hogy rövid távon ez a probléma megoldódna. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hajdu László, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Mikor kapják vissza az önkormányzatok a vírusválság miatt elvont iparűzési adót?” címmel. Hajdu László képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! Úgy is mint egykori sikeres polgármesternek szeretném föltenni a kérdésemet. Azt gondolom, hogy az önkormányzatokkal különleges egyeztetés nélkül történt meg a pandémia időszakában az iparűzési adó 50 százalékos elvonása. Nagy csönd van azóta, ennek az iparűzési adónak az elvonását követően. Az önkormányzatoknak kellene üzemeltetni a településeiket, ebből készülnek az útjavítások, útépítések, bölcsőde- és óvodafelújítások. Semmire nincsen pénz, mert ehhez a forráshoz nem jutnak hozzá az önkormányzatok. Ugyanakkor az is elhangzik válaszként, hogy ezt a forrást helyi kis- és középvállalkozások kapták, tehát nem vette el senki, nem sarcra ment ez a pénz, hanem ez a forrás a kisvállalkozások megtámogatására került. Én próbálkoztam a kamaránál, a kerületi kamaránál, hogy kik azok, akik ilyen forrást kaptak. Nyilván adatot ők nem tudnak, arra hivatkoznak, hogy ezt központilag kezelik, olyan vállalkozót persze nem ismernek, aki ilyen pénzt kapott a kerületben. Nem tudjuk. Ez elvont néhány milliárd forintot csak a XV. kerülettől, de mondhatom, hogy a fővárostól 30 milliárdot vagy Budapest kerületeitől 35 milliárdot, összesen 65 milliárd forintot vont el Budapesttől ez a forrás. Azt szeretném kérdezni, hogy mi ez a nagy csönd. Ezt vissza fogják kapni az önkormányzatok? Lesz még ebből forrásuk? Hiszen most kezdődik a jövő évi tervek, költségvetések készítése, nem tudni, hogy a költségvetés jelentős részét jelentő működési, fejlesztési, felújítási pénzekre számíthatnake az önkormányzatok. Kérdezem az államtitkár urat, visszakapjuk-e. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Tállai András miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mint azt ön is tudja, a koronavírus-járvány elleni védekezés egy komplex feladat, ez az ország minden állampolgárát, gazdasági szereplőjét, a vállalkozókat, az állami szerveket, a kormányzati szerveket és az önkormányzatokat is érinti. A válság elleni küzdelem áldozatokkal jár. Áldozattal, amihez mindenkinek hozzá kell járulni és hozzá is járul, hiszen a gazdaságvédelmi akcióterv kiadásai, a járvány elleni védekezés jelentős költségekkel jár, ez a GDP közel 30 százalékát tette ki. Ezzel egyébként sikerült tompítani a gazdasági visszaesésből 6 százalékot, 704 ezer állást tudtunk megmenteni. Az iparűzési adó 1 százalékos csökkentése a kis- és középvállalkozások számára biztosít kevesebb adóbefizetési lehetőséget. A 25 ezer fő alatti lakosságszámnál a kormány teljes egészében visszatérítette, míg a 25 ezer főnél pedig egyedi döntések születtek. Tisztelt Képviselő Úr! Ön a XV. kerület polgármestere volt közel húsz évig. Akkor tudja, hogy a kormány 2010 és ’14 között 5 milliárd 840 millió forint adósságtehertől szabadította meg azt az önkormányzatot, amelynek egyébként előtte aki összegyűjtötte ezt az adósságot ön volt a polgármestere. Egyébként a kerület pénzügyei most sem állnak rosszul, hiszen a helyiadó-bevétele 9-10 milliárd forint évente, 2021 félévkor a pénzforgalmi egyenlege 6 milliárd 479 millió forint. Az önkormányzat erős pénzügyi helyzetben van, és semmilyen állami támogatásra nincs szüksége. Az önkormányzat a XV. kerületben, ahonnan ön jött, továbbra is működőképes. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Érdekel egyáltalán valakit a józsefvárosi diákok sorsa?” címmel. Csárdi Antal képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Józsefvárosban történt egy szomorú eset, ami sajnos nem egyedi: látszólag mélyebb szakmai meggyőződés nélkül összevontak két iskolát, a Lakatos Menyhértet és a Deák Diák Iskolát, a szülői munkaközösségek megkérdezése, illetve beleegyezése nélkül. [[13.30]] A Lakatost évek óta bezárással fenyegették, mert egyre nagyobb gondot jelentett a beilleszkedési zavarral küzdő gyermekek növekvő aránya. Bár az alpolgármester a deszegregációt tartotta volna jó ötletnek, és ha az épületet kulturális célokra hasznosítják, a belső-pesti tankerület ezzel szemben EGYMI-t szeretett volna ide létesíteni, és így tovább folytatni a sajátos nevelési igényű gyermekek Józsefvárosba való átcsoportosítását. Az persze pozitív, ha az alpolgármester integrált nevelés-oktatásban gondolkodik, de mi a garancia arra, hogy az összevonás nem csupán hideg integrációt eredményez? Megfelelő módszertani megalapozás, pénzügyi ráfordítás hiányában az összevonásokkal sokszor a pozitívumok szorulnak háttérbe. A Deák Diák pedagógiai megújulás előtt áll, aminek részese lesz az új tagintézmény is, ám a nehéz feladatban nem szabadna egyedül hagyni az intézményt. Ráadásul, mivel a kerületben kevés olyan önkormányzati tulajdonú épület van, amit hasznosítani lehetne például kulturális célokra, ezért is fontos, hogy mi lesz a Lakatos sorsa. Szeretném ezért nagy tisztelettel megkérdezni, hogy milyen alapon nem kérték ki a szülők véleményét az átszervezésről. Kapnake segítséget az intézmények a valódi integrált, jobb esetben inkluzív oktatás megvalósításához? Ha a tankerület célja a Lakatos megmentése, akkor miért nem tudni semmit a szegregáció megszüntetéséről, az általános iskolai képzés megújításáról? És ami nem elhanyagolható: egy összevonásnál, ahol az egyik iskola főleg hátrányos helyzetű diákokkal foglalkozik, tényleg az a legfontosabb kérdés, hogy az ingatlant hogyan tudjuk elvenni az intézménytől? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Parancsoljon, miniszterhelyettes úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valójában önnek nem minket kell kérdeznie, hanem a bírósági ítéletet kell tanulmányozni, tisztelt képviselő úr. 2019-ben a Fővárosi Ítélőtáblának született egy jogerős ítélete, amely az egyenlő bánásmód követelményének helyreállítása érdekében a deszegregációs intézkedésekről szól. Ha ezt a döntést ön végigtanulmányozza, akkor látja, hogy miért történt mindez. Egyáltalán nem beszélhet arról, hogy a Lakatost évek óta bezárással fenyegették, mert biztosan nem az intézményfenntartó részéről volt fenyegetés; nem tudom, milyen fenyegetettséget érzett, tisztelt képviselő úr, de az kétségtelen, hogy itt a bíróságnak született egy döntése. Az is látható, hogy tucatszámra vannak az önök háttérvilágában olyan mozgó szervezetek, akik ilyen pereket indítanak országszerte, nemcsak a VIII. kerületben, hanem nagyon sok helyen máshol is, sokszor még jó szándékú embereket is a bíróság elé citálva, akik direkt felzárkózási célból hoznak létre iskolákat. Itt el is mondták, hogy 70-80 ezer forintos fix támogatást kapnak ezek a szervezetek a Nyílt Társadalom Intézettől, hogy, hogy nem, ebből van pénzük perelni. 28 iskola ellen indítottak pert, ezek is az önök támogatói, Hajdúhadháztól kezdve Kerepesen át Kaposvárig nagyon sok helyen, 11 fővárosi iskola érintett, a VII., VIII., IX., XX. kerület. Mondom, majdnem 30 általános iskola ellen indítottak pert. Nem segítséget nyújtottak, nem pedagógusokat hoztak vagy önkéntes segítőket hoztak, hogy egy nehezebb helyzetű iskolának segítsenek abban, hogy a hátrányos helyzetű gyerekeknek legyen több idő, több energia segítséget nyújtani, hanem egész egyszerűen perelnek, és megpróbálják ezeket az iskolákat bezáratni. Mi arra fogunk törekedni, tisztelt képviselő úr, hogy ezen a helyen is mind a két iskolát meg tudjuk őrizni legalább a korábbi színvonalon, sőt lehetőség szerint jobb iskolák legyenek, így a Lakatos Iskolának egy nagyon innovatív és új ötletekre nyitott vezetése lesz. Mindemellett természetesen a két iskola saját helyén [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] a korábbi körülmények között tudta megkezdeni az oktatást. Jobb lenne, ha mindenki arról beszélne, hogy hogyan tud ezeknek az intézményeknek segíteni, nem pedig bíróságon megtámadni őket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Steinmetz Ádám, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszternek: „Melyik Balaton-parti ingatlant fogják még zsebre tenni, és elvenni a magyar családoktól?” címmel. Steinmetz Ádám képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország családbarát kormánya sajátosan értelmezi a családok támogatásának lényegét, mert kérdezem én: hány magyar családnak jó az, hogy önök eladják a tulajdonukban lévő, nagy értékű Balaton-parti ingatlanokat? Hát, egyes kiváltságosokon kívül bizonyára egynek sem! És igen, szűkebb hazámban, Somogyországban a Fidesz-kormány eladta, elidegenítette a korábban állami tulajdonú balatonboglári Sellő kempinget, a fonyódligeti gyermektábort és a balatonberényi Vas megyei üdülőt is. Tisztelt Államtitkár Úr! Melyik Balaton-parti ingatlant fogják még zsebre tenni és elvenni a magyar családoktól? Ugye, nem a vízügyi igazgatóság üdülőjét Balatonmáriafürdőn, a hozzá tartozó Hajóállomási szabadstrand egy részével? Mert ha ezt önök megteszik, akkor több ezer négyszerméternyi Balaton-partról fognak kiszorítani olyan családokat, akik máshol nem tudják megfizetni a borsos strandbelépőt. Ha ezt megteszik, önök több ezer somogyi család ingyenes strandolási lehetőségét fogják megszüntetni, illetve korlátozni, mert ezek után ugyanis egy törölközőt sem lehet majd leteríteni a Balaton-parton a zsúfoltságtól. Tisztelt Államtitkár Úr! A balatonmáriafürdői Hajóállomás szabadstrandon a magyar állam, illetve a magyar emberek, a magyar családok tulajdonában lévő részt egy kerítéssel már elkerítették. Azért tették, mert még a kormányváltás előtt el akarják adni? Igen vagy nem? És amennyiben igen, kérjük, ezt ne tegyék, mert ebből óriási balhé lesz. Legalább a szabadstrandunkat hagyják békén Balatonmáriafürdőn! Várjuk megtisztelő és egyben megnyugtató válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek, aki válaszol a feltett kérdésre. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! A válaszom röviden az, hogy nem. A magyar kormány nem fosztja meg a családokat sem az ingyenes strandolási lehetőségektől, sem a Balaton közvetlen elérésétől, és különösen nem a balatonmáriafürdői hajóállomáson és a szabadstrandon. Ezt meg sem tehetné, hiszen ez a közvetlen vízparti telek és kérem, ezt írja fel, ez megkönnyíti a munkát, ez a balatonmáriafürdői 500/11. helyrajzi szám a helyi önkormányzat tulajdonát képezi. Az önkormányzat egyébként erre a szabadstrandfejlesztésre több mint 60 millió forint állami támogatást kapott 2019-ben. A szabadstrand szomszédságában az állam tulajdonában mintegy 10 ezer négyzetméteres „kivett üdülőépület, udvar” megnevezésű ingatlan van, amely 2021 januárjáig a Felső-Tisza-vidéki Vízügyi Igazgatóság vagyonkezelésében volt. Ennek a területnek csupán ezer négyzetméteres részére vonatkozóan kötött a vízügyi igazgatóság 2012-ben használatbaadási megállapodást a község önkormányzatával. Ez a megállapodás a vízügyi igazgatóság vagyonkezelési jogának megszűnése miatt vesztette hatályát most január 1-jén. A Magyar Nemzeti Vagyonkezelő az ingatlanrészt a strandszezon végére kapta vissza, az ingatlan elkerítésére is, figyelemmel a turisztikai érdekekre, csak ezt követően került sor. Az önkormányzat a „Magyar falu” program keretében kiegészítő igényként jelezte ingyenes tulajdonvételi szándékát, az ingatlan teljes területéből 2 ezer négyzetméteres területnagyságra. A jelenleg hatályos építési szabályzat nem teszi lehetővé az átruházást, mert az előírások alapján vagy teljes ingatlan adható tulajdonba, vagy pedig az önkormányzati előírások módosítását követően a telekalakítást az érintett ingatlanrész tekintetében el kell végezni. Azt csak ültömben mondom, hogy egyébként, ha mindezek megtörténnek, nincs akadálya, hogy az önkormányzat ezt ingyenesen tulajdonba kérje. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bősz Anett, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mi a teendő, amikor egy év alatt 15-20 százalékkal kevesebb daganatos pácienst diagnosztizáltak?” címmel. Bősz Anett képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A Magyar Egészség-gazdaságtani Társaság konferenciáján bemutatásra került egy tanulmány, amely arról szólt, hogy a koronavírus időszakában 15-20 százalékkal kevesebb daganatos pácienst diagnosztizáltak. A daganatos megbetegedések esetén kivételesen fontos a korai diagnózis, a betegségek kései felismerése jelentősen megnehezíti a gyógyulást, ha az még egyáltalán lehetséges. Kásler miniszter úr korábban azt mondta, hogy az egészségügy a vírus eddigi hullámaiban meg sem rendült, és egyetlen betegről sem tudott, akit ne láttak volna el. Ez a tanulmány viszont cáfolja a miniszter urat. [[13.40]] A szerzők azt vizsgálták, milyen hatása volt a járványnak a tüdő-, a vastag- és végbél-, valamint a mellrákkal érintett páciensek esetében. Ebből az derült ki, hogy jelenleg mintegy 5000 fel nem ismert beteg nem kapott kezelést. Ez 1300 tüdőrák-, 2300 vastag- és végbélrák- és 1400 emlőrákesetet jelent. Az ellátórendszer számára láthatatlan betegek sorsáról nem tudunk semmit. Az egészségügy tehát a korábbi kormányközeli állításokkal ellentétben megrendült, de leginkább azok rendültek meg, akiket ilyen módon érintett a járvány, illetve az egészségügy helyzete, mint ahogy azt a fentiekben leírtam. A kormány többször felfüggesztette a szervezett szűréseket, és nyilvánvalóan ártott a kórházi ellátások átszervezése is. Személyesen ismerek olyan embert, aki megelőző műtétre várt, mert a rák előszobájában állt már, de hónapokkal később kapta meg ezt a kezelést, végül ő gyógyultan távozott. Abban reménykedem, hogy vannak még ilyen hozzá hasonlóan szerencsések. A valós számot azonban, hogy a halálos áldozatok száma egészen a Covid-járvány alatt mennyi, csak később tudjuk meg. Államtitkár úr, tisztelettel kérdezem önt: mi a teendő, ha 15-20 százalékkal kevesebb daganatos megbetegedést diagnosztizálnak egy év alatt? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Önök egy rendkívül embertelen álhírkampányt folytatnak az elmúlt egy-két hétben, tisztelt képviselő asszony, ahol összemossák direkt a rendszeres, két- vagy háromévente szükséges szűrővizsgálatokat és a rákos betegek kezelését, és azt próbálják mondani, azt próbálják sugallni, mintha rákos betegek kezelése elmaradt volna. Tisztelt Képviselő Asszony! 2019-hez képest 2020-ban 3,1 százalékkal több klinikai onkológiai ellátás történt Magyarországon. Az kétségtelen, hogy a két- vagy háromévente esedékes szűrések esetében más országokhoz képest kisebb ideig, de a járvány miatt, pontosan azért, hogy ne fertőzzék össze egymást az emberek a kórházi várókban, ezek felfüggesztésre kerültek, összesen egyszer két hónapra, egyszer pedig három hétre, de ez jóval kevesebb ahhoz képest, ami például Angliában történt, ahol fél évre felfüggesztették ezeket a szűrővizsgálatokat. És Magyarországon nem került arra sor, tisztelt képviselő asszony, amire például Franciaországban, hogy onkológiai betegek ellátását, onkológiai műtéteket halasztottak el, mert az egészségügyi rendszerük annyira túlterhelt volt a koronavírus-járványos betegekkel, hogy nem tudták őket ellátni. És mondja ezt ön úgy, hogy önök mást sem tettek itt a parlamentben meg a Parlament falain kívül is, mint megpróbálták az embereket az oltásról lebeszélni, különösen a kínai oltásról meg az orosz oltásról. Országgyűlési határozatukat a mai napig nem vonták vissza, még mindig él a parlament honlapján, amivel önök az oltások ellen buzdították az embereket, amivel elhúzták volna a járvány időszakát, amivel még több ember egészsége kerülhetett volna veszélybe. Még egyszer szeretném leszögezni: minden sürgős ellátás, minden életmentő ellátás, minden olyan ellátás, amely későbbi súlyos egészségkárosodást előzött meg, az mind megtörtént Magyarországon. Le a kalappal mindenki előtt, aki sürgősségi vagy szív- és érrendszeri műtéteket, daganatosműtéteket, daganatoskezeléseket hajtott végre, mert ezek mind megtörténtek. Önöknek azért hiteltelen az aggódása a szűrővizsgálatok kapcsán is, mert ’93-ban melyik kormány vezette be a méhnyakrákszűrést Magyarországon? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Az Antall-kormány. Ki vezette 2002-ben be az emlőkrákszűrést? Az első Orbán-kormány. [[Az elnök ismét csenget.]] És ki vezette be a vastag- és végbélrákszűréseket? A negyedik Orbán-kormány. Nem önök, nem a baloldal, csak a jobboldal. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a Paksi Atomerőmű bővítéséért felelős tárca nélküli miniszternek: „Hogyan fordulhatott elő az, hogy miután a pályázat nélkül helyzetbe hozott oroszok által készített tervekre alapozott PAKS2-dokumentáció engedélyét elutasította a hatóság, a kormány nem a hazai közvéleménynek adott erre világos magyarázatot, hanem Moszkvába siettek, hogy zárt ajtók mögött tárgyaljanak a ROSZATOM vezetőivel?” címmel. [[Derültség és közbeszólások a kormánypártok soraiban, köztük: Jó hosszú! Ez már maga egy perc.]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Önnek az a feladata itt, az Országgyűlésben, hogy szakmai alapon a Paks II.-projekt kapcsán nekünk válaszokat adjon, és tapasztaltam az elmúlt évben, sokszor kérdeztem önt szóban, írásban, hogy ön akkor is megpróbál valamiféle választ adni, amikor gyakorlatilag nincsenek válaszok. Emlékszünk még, ’19 nyarán, az ön miniszteri meghallgatásán mondta, hogy akkor tanulják az oroszok a hazai műszaki környezetet, vagy éppen akkor kénytelen volt azt mondani, hogy nem tudja, hogy mikor lesz egyáltalán tervdokumentáció, amit be lehet adni. Ugyanakkor azt látjuk, hogy egyre inkább politikai szintre emelkedik ennek az ügynek a folyamata. Miután elbukott az orosz tervdokumentáció, és október 12-én a magyar kormányt berendelték a Roszatom központjába, akkor nem miniszter úr utazott, hanem Szijjártó Péter miniszter úr. Azt szeretném kérdezni, hogy most a szakmai vagy a politikai szempontok dominálnak ebben a, mondhatjuk úgy, hogy a projekt szempontjából válságos helyzetben, és ez hogyan érinti miniszter úr munkáját. Illetve szeretném, ha ismertetné miniszter úr, vagy közzétennék, hogy mik voltak az okai a terv, a tervdokumentáció alapján az engedély kiadásának. Itt van egy nagyon-nagyon súlyos kérdés, ami talán szakmai szempontból a legégetőbb kérdés, amivel kapcsolatban kérdeztem Kovács Pál államtitkár urat, és ez a földrengésbiztonság kérdése. Tudjuk, hogy az új atomerőmű telephelye alatt egy aktív törésvonal van. Szeretném, ha végre világos választ kaphatnánk, hogy létezike olyan geológiai tanulmány, illetve erről vane a tudomása a kormánynak, ami a jogszabályok által meghatározott időben földfelszínig hatoló földrengések nyomait mutatják, tehát magyarul, a kiadott telephelyengedély megfelelte a magyar jogszabályoknak. Tudjuk azt, hogy az orosz törvények szerint egy ilyen területre, tehát egy aktív törésvonal fölé nem is lehetne atomerőművet tervezni. Kérdésem az, hogy vane olyan dokumentum, amely kizárja azt, hogy ez a terület alkalmas a földrengésbiztonság szempontjából. Várom miniszter úr megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Süli János miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselő Úr! Azt meg tudom erősíteni, hogy a tervet nem elutasította, visszaadta a hatóság, hanem hiánypótlást kért még. Első körben beadtunk 283 ezer engedélyezési tervlapot, és utána most 410 ezernél tartunk. Ebben a hatóságnak, ha 15 hónap nem volt elég számára, hogy minden kérdést tisztázzon, akkor ez jogos igénye, és mindig az előkészítés fázisában kell inkább időt biztosítani a hatóság kérdéseinek tisztázására, mint az építkezés során. Az jóval drágább és költségesebb megoldás, egy atomerőmű építését menet közben nehéz módosítani. Azt, hogy a miniszter úrnak, Szijjártó Péter miniszter úrnak, aki külgazdasági és külkereskedelmi miniszter, mihez van joga, jogosítványa, nem akarom önnel megvitatni, egyébként mi napi konzultációban, napi egyeztetésben vagyunk a háttérben ebben a kérdésben, és én is voltam egyébként kinn az oroszoknál, csak én nem kaptam akkora nyilvánosságot, de én nem is nyilvánosságra vágyom, hanem a szakmai problémák megoldására. Azt meg tudom erősíteni, hogy a telephelyengedélynél körültekintően vizsgálva voltak a földrengéssel kapcsolatos kérdések, a telephely-engedélyezésnek része ez a kérdés, ezt a kérdéskört akkor kimerítően a magyar tudományos élet képviselőivel, illetve a nemzetközi szakértőkkel tisztáztuk. Több mint harmincéves tapasztalat van, hiszen az I-IV. blokk tervezésekor még nem voltak földrengésállósági követelmények, azóta ezek bevezetésre kerültek, és azóta a kutatások és egyebek meggyőzték mind az engedélyezőt, mind minket, hogy a telephelynek ilyen veszélyessége nincs. Ezt részletesebben is ki tudom fejteni majd később önnek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor kapják vissza a magyarok az elvett lakástakarék-támogatást?” címmel. A kérdés megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály pénzügyminiszter urat bízta meg. A kérdésre miniszter úr felkérésére Tállai András államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mi jobboldali képviselőkként [[Derültség és közbekiáltások a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] a társadalom legfontosabb alapegysége, a család védelme szempontjából közelítjük meg a társadalmi problémákat. Szégyen és gyalázat, hogy nyerítést vált ki mindez önökből, mert most egy családtámogatási formáról lesz szó, amit önök vettek el Magyarországtól. A lakáscélú előtakarékosság állami támogatásával ugyanis nagyon sok fiatal tudta, például a CSOK-ra való önrészt összeszedni, de a társasházak több mint 80 százalékának is volt ltp-je, ami által egy egyszerű kazáncsere is elérhető közelségbe került. Néhány nap alatt szüntette meg a lakáscélú előtakarékosság állami támogatását Magyarország Kormánya azzal az ígérettel, hogy valamit rak a helyébe. Jó, hogy itt van Rogán miniszter úr, ő említette azt a lakáslottó-koncepciót annak idején, amely helyettesíthette volna ezt. A helyzet az, hogy mindez nem valósult meg. Ily módon a kormányzatnak lényegében nincsen üzenete azok számára, akik szeretnének gyereket, de még nincsen; azok számára, akiknek van gyermekük, de már nagykorú; vagy éppen azok számára, akik csak felújítanának; vagy pedig az említetteknek, akiknek nincs meg az önrészük a lakáshitelükhöz. [[13.50]] Korábban Magyarországon ezeket a családokat százezrekről beszélünk támogatták lakáscélú előtakarékosság állami támogatásával. Most ezek a családok nem érnek el támogatáshoz. Azt is elmondhatjuk, hogy a CSOK, bár nem vagyok a CSOK ellensége [[Dr. Rétvári Bence: Hát még a frakcióvezető!]] az érintettek számához képest nagyon-nagyon kevés honfitársunkhoz jut el. Összességében tehát adódik a kérdés, a Jobbik azt szeretné, hogy százezer család legalább éves szinten százezer forintos támogatáshoz juthasson a lakáscélú előtakarékosság állami lábának visszaállításával. A kérdésünk egyszerű: Magyarország Kormánya nyitotte minderre, vagy pedig ezt a családtámogatási formát elpusztította, a helyét sóval hintette be, és nem hajlandó tenni semmit ezen a ponton? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Tállai András miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A lakástakarék-pénztári támogatási forma valóban átalakult. Államilag aránytalanul nagy költségvetési forrást emésztett fel, ugyanakkor pedig a másik oldalon hatékonysága nem volt érzékelhető. Az állam semmit nem vett el, megszüntette az állami támogatást, az élő szerződésekre akár tíz évig is még fizeti az állami támogatást. Ez év szeptemberéig mintegy 40 milliárd forint lett kifizetve, és további 20 milliárdot fogunk még a lakás-előtakarékossági támogatásra kifizetni. Helyette egy komplex családi otthonteremtési kedvezményi támogatási formát hozott létre a kormány, amelynek több eleme van, amely a társadalom igényével maximálisan találkozik. Ezt a következővel tudom alátámasztani. Az elmúlt napokban derült ki, hogy a kormány CSOK-ját, családtámogatási otthonteremtési támogatását az ön pártelnöke, Jakab Péter is igénybe vette [[Z. Kárpát Dániel: Komoly szakmai érv! Ne szakmaizzál! Jakab Péter: Egy forintot nem hagyok a kormánynál!]] pedig ön, Z. Kárpát Dániel, többször kijelentette, hogy a CSOK-ot csak a kormánypárti vezérkar veheti igénybe. [[Z. Kárpát Dániel: Ne hazudj! Soha életemben nem mondtam ilyet!]] Ez kiderült, hogy nyilvánvaló hazugság, hiszen maga Jakab Péter sem tagadta, aki minden héten a Fidesz-kormány tagjait börtönbe akarja küldeni, de az általuk létrehozott támogatási rendszert, azt viszont igénybe veszi. [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból: Szégyen! Szégyen!]] Nos, hát ez a Jobbik politikája [[Z. Kárpát Dániel: Mekkora kommunisták vagytok!]] ez a kétszínűség, ez a hiteltelenség. Létrejön a párt Gyurcsánnyal szemben, ugyanakkor pedig összefog Gyurcsánnyal, nem is tudom, ki ellen. [[Balczó Zoltán: És még tb-ellátást is igénybe vesz!]] Tisztelt Országgyűlés! A CSOK-rendszer működik, és az a magyar társadalom igényével találkozik, itt van mögöttem a példa. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A kérdések tárgyalásának végére értünk. 13 óra 54 perc van, az azonnali kérdések tárgyalására térünk rá. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter és Szilágyi György, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Jakab Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Miniszterelnök Úr! Hát, olvasom, hogy van önnek egy újabb szenvedélye; mit ad isten, ez is piszok drága. A foci meg a kisvonat után itt van most nekünk a bélyeggyűjtés. Miniszterelnök úr, 42 milliárd forintot költ el a kormány arra, hogy bélyegeket vásároljon magának? 42 milliárdot? Lesz hozzá boríték is, vagy az már zsebben van? Miniszterelnök úr, aztán olvasom, hogy 340 milliárd forintért akarja a kormány továbbépíteni a budai Várat. Ez igen! Hát, ez aztán az innováció! A XXI. században, egy gazdasági válság kellős közepén mit csinálunk? Várat építünk. Miniszterelnök úr, mi lenne, ha mondjuk, ebből a pénzből indítanánk egy állami bérlakásépítési programot? Vagy mi lenne, hogyha elengednénk az üzemanyag jövedéki adóját, hogy olcsóbb legyen a benzin meg a gázolaj? Vagy mi lenne, hogyha megtámogatnánk a válság alatt bajba jutott kisvállalkozásokat? Az elmúlt egy évben 4 ezer kisvállalkozás ment tönkre Magyarországon. Ez 4 ezer családot jelent, miniszterelnök úr. Rájuk nem volt pénz? Nem volt pénz? Aztán nézem, hogy az egészségügyben a kórházaink ránk rohadnak. Erre ön mit csinál? Hitelt vesz fel az Ázsiai Beruházási Banktól, hogy hitelből újíttassa fel a rendelőket! Miniszterelnök úr, komolyan kérdezem: mi lenne, hogyha kivételesen hagynánk a francba az ön bélyegeit, és hitel helyett inkább ebből a 42 milliárdból újítanánk fel a rendelőket? Vagy hogy mást ne mondjak, a brüsszeli helyreállítási alapban várja Magyarországot 6000 milliárd forint, hogy fejlesszük az egészségügyet meg felzárkóztassuk a béreket, de nem, önnek ez a pénz nem kell, mert ugye itt van némi jogállamisági mechanizmus, magyarán ezt nem lehet ellopni, ezért inkább felveszi a méregdrága orosz meg kínai hitelt. Értjük mi: Keleten nincs jogállami elvárás, úgyhogy ön ezt a pénzt zsebre akarja vágni, eközben meg a magyar melós bérfejlesztés címszó alatt elégedjen meg azzal, hogyha a minimálbérét felemelik nettó 133 ezer forintra, mert ön szerint ez a gazdasági fejlődés netovábbja. Miniszterelnök úr, ön szerint meg lehet élni havi 133 ezer forintból? Lehet ennyi pénzből családot alapítani, gyermeket nevelni, vagy csak megtankolni az autót? Várom válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Két perc nem elég ahhoz, hogy a ténybeli tévedéseit képviselőtársamnak kiigazítsam, ezért csak kettőre hívom fel az önök figyelmét. Az első, hogy az Európai Unióban állítólag ránk váró pénz nem ajándék, az egy hitel. Lehet, hogy a jobbikosok ezt nem értik, de az uniós pénz, amiről önök beszélnek, az hitel. A második tévedés, az pedig a Posta bélyegével függ össze. A következő problémával küzdünk. Béremelést akarunk adni a postai dolgozóknak. Az Európai Unió nem engedi, hogy az állam pénzt adjon a Postának, hogy bért tudjunk emelni. Azt tiltja az Unió. Egyetlen dolgot tudunk csinálni, jogcímet keresünk, jogilag is helyét megálló jogcímet, hogy pénzt tudjunk adni a Postának, hogy a Posta fel tudja emelni az emberek bérét. Amit ön mond, az arról szól, hogy ne emeljük fel a postai dolgozók bérét. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Úgy van!]] Tudják önök, hogy miről beszélnek, tisztelt hölgyeim és uraim? [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból: Szégyen!]] Azonban ennyit a tévedésekről. Előfordul, ha az ember éppen most lépi át a felnőttkor kapuját [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Simonka!]] mint ahogy a Jobbik is most tette meg ezt, 18 éves lett [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Mint a Simonka! Hol van Simonka?]] ebből az alkalomból el is olvastam a Jobbik alapító nyilatkozatát. [[Zaj.]] Kis figyelmet kérek! Azt írja a Jobbik nekünk az alakulásakor: „A posztkommunista baloldal szociális érzékenység híján a nagytőke, a bankárok és a felső tízezer érdekeit szolgálja. A Jobbik Magyarországért Mozgalom előtt álló elsődleges feladat a kommunista utódpárt [[Jakab Péter: Fidesz!]] és a vele összeforrt szélsőséges liberálisok eltávolítása a politikai hatalomból.” [[Derültség és taps a kormánypárti padsorokban.]] Emlékeztetem önt arra, tisztelt képviselőtársam, hogy amikor ön átvette a Jobbik vezetését, akkor a Jobbik volt a legerősebb ellenzéki párt. Ma Gyurcsány Ferenc pártja a legerősebb ellenzéki párt. Gratulálok a születésnapjuk alkalmából, hogy a Jobbik csatlakozott a kommunista utódpártok és a liberálisok szövetségéhez. Isten éltesse önöket! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót. Parancsoljon!
Miniszterelnök úr, ért magyarul? [[Derültség a kormánypárti sorokban.]] Feltettem önnek egy egészen világos kérdést. Nagyon nevetnek, pedig nincs min nevetni. Az infláció elszabadult, a benzinár rekordokat dönt, az élelmiszerár az egekben, 500 forint a benzin literje, ne őrjítsen már meg, miniszterelnök úr! Az elmúlt egy évben az étolaj 30 százalékkal lett drágább, a margarin 15, a krumpli 10 százalékkal, a lakásárak megduplázódtak, ön meg itt mesél összevissza, de 42 milliárdot elköltöttek bélyeggyűjteményre? [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Én nem tudom, kivel fogja nézegetni, nem is érdekel. Miniszterelnök úr, válaszoljon a kérdésemre! Én azt tudom, hogy az ön családja az elmúlt évek átlagából kiindulva havi 180 millió forintból gazdálkodik. Ön azt nyilván nagyon jól tudja, hogy mire elég vagy mire nem elég havi 180 millió, biztos nagyon be kell osztani. De vajon azt is tudja, hogy mire elég havi 133 ezer forint? Úgyhogy felteszem még egyszer a kérdést. Ön szerint meg lehet élni havi 133 ezer forintból? Lehet ebből gyermeket nevelni nem Spanyolországban, ahogy a lánya teszi, hanem itthon, Magyarországon? Várom válaszát, ha megértette. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Vannak olyan természetű problémák, amelyeken nem tudunk segíteni. [[Derültség a kormánypárti sorokból.]] Mindenesetre, miután ha már önök összeálltak a kommunistákkal [[Jakab Péter: Nem álltunk veletek össze!]] , szeretném önöket emlékeztetni arra, hogy amikor a kommunisták voltak kormányon, 2010-ben, akkor az átlagbér is kevesebb volt, mint ami most lesz majd a minimálbér, tisztelt hölgyeim és uraim. [[14.00]] Azt is tudjuk, most, hogy meghallgattuk önt ismét, hogy nincsen cirkusz bohóc nélkül [[Jakab Péter: Akkor ülj le!]] , és a Gyurcsány-show-ban sincs ez másképpen. Látjuk, hogy ön készséggel vállalta ezt a felkínált szerepet, de az a helyzet, hogy ezt a produkciót még a baloldali előválasztáson is leszavazta a közönsége. Ahhoz pedig szeretnék gratulálni az egyenesség és az őszinteség jegyében, hogy sikerült felvennie a CSOK-ot. Habár korábban azt mondta, hogy mi soha semmi jót nem tettünk az emberekkel, úgy tűnik, hogy talán mégis. Örülök, hogy önnek és a családjának is segíthettünk ezzel. [[Jakab Péter: De mennyit lophattál el? Mennyit?]] Idejében szólok, az önök újdonsült baloldali elvtársai ezeket a támogatásokat szokták megszüntetni, persze csak azután, miután fölvették. [[Jakab Péter: Ott is felvenném a szocpolt, mit szólsz ehhez?]] Így magunk között szólok önnek: vigyázzon a kommunistákkal! [[Derültség és taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mire számíthatunk még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Miniszterelnök úr, nem lehet nem észrevenni, hogy ön és nyilván a kormánya is beárazta, és pontosan tudja, hogy jövő tavasszal a választások után a Fidesz kétharmada megszűnik. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Igen?]] Nagy valószínűséggel azt is tudják, és arra is készülnek, hogy a kormányzásból is kiesnek. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] Ennek örömére önök az ország vagyonát és a politikai hatalmukat elkezdték kimenteni. Mi sem mutatja ezt jobban, mint hogy a Covid-vírus-járvány alatt, a második és harmadik hullámban, amikor több mint 30 ezer honfitársunk halt meg háromszor annyian, mint a szomszédos Ausztriában , önök Alaptörvényt módosítottak, hogy a közpénzt magánalapítványokba ha már így szóba hozta , a legmegbízhatóbb elvtársait odaültetve, közvagyon milliárdjait, ezermilliárdjait, bocsánat, kipakolva, oda a kastélyokat, földeket, az állami cégek részvényeit kimenekítsék egy esetleges kormányváltás idejére. Nem lehet nem észrevenni, hogy a legfőbb ügyész kétharmados leválthatatlanságát is most hozzák a parlament elé; nem lehet nem észrevenni, hogy a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökét inkább lemondatják, hogy még gyorsan kilenc évre ki tudjanak nevezni egy másik embert akár két cikluson keresztül is, a terveik szerint befolyásolva a magyar médiaviszonyokat; és nem lehet nem észrevenni, hogy az ön családjának megélhetését igen szépen biztosító bányászati témakörben a bányafelügyeletet most megszüntetik, és berakják a Rogán-féle új mutyihivatalba tudja, ahol vannak a trafikmutyi, a szerencsejáték-mutyi és egyéb más ügyek felügyeletei , majd elveszik a következő miniszterelnöktől a lehetőséget, ha lesz egy másik, hogy az ön személyes jóbarátját, akit kinevezett, azt esetleg felmentse, és mást tegyen a helyére. Miniszterelnök úr, ismerve az ön mély demokratikus elkötelezettségét, szeretnénk kérdezni, hogy a következő öt-hat hónapban milyen hasonló tervek vannak még a tarsolyában. Legyen kedves ismertetni velünk, mire készülhetünk még. Várom válaszát.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót válaszadásra Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Azt javaslom, hogy a választási eredmény eldöntését bízzuk a választópolgárokra. Talán ennyi tiszteletet megérdemelnek. Ami a kinevezéseket és a megbízásokat illeti: szeretném megismételni, hogy mint eddig mindig, ezután is a hatályos törvények betartásával fogunk eljárni. Azt mégsem kérheti tőlem, hogy szocialistákat nevezzek ki fontos pozíciókba. [[Balczó Zoltán: Csak átalakítjuk a törvényt. Derültség és taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Nem csodálom, miniszterelnök úr, hogy ilyen rövid volt a válasza. Először is, szerintem egy ország visszasírja már azt a nagyvonalú lépését, amikor az első bukása után, még ügyvezető miniszterelnökként csak 12 állami gazdaságot hordtak haza. Ma nem a fél országot, hanem az egészet hordják haza éppen. Ez természetesen önt minősíti; előbb-utóbb valószínűleg majd jogilag is. De az, amit a közjogi kérdésekkel csinálnak, a kinevezési jogkörrel, a miniszterelnöki hatáskörrel vagy bármi más ilyen üggyel: igen, miniszterelnök úr, 49 százalékot kapott a pártja az előző választáson, összebindzsiztek ebből egy tákolt választási rendszerrel egy parlamenti kétharmadot [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] de semmilyen joga nincsen arra, hogy ezeket a közjogi szabályokat vagy akár választójogi szabályokat a választás előtt átírja, mert ez akkor, miniszterelnök úr, mindenki számára államcsínynek fog tűnni, nemcsak politikailag, hanem ne csodálkozzon rajta, ha választás után akár jogilag is. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, öné a szó.
Mindig veszélyes dolog, ha politikusok a matematika területére kalandoznak. Szeretném felhívni a képviselő úr figyelmét, hogy háromszor nyertünk kétharmaddal, különböző választási szisztémák mellett is. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Így van!]] De ha ön kifogásolja ezt, hogy 49 százalékos abszolút támogatással kaptunk kétharmadot, akkor mit mond arról, hogy Horn Gyula 32,5 százalékkal kapott abszolút többséget? Az nem zavarta? [[Dr. Rétvári Bence: Így van! Micsoda bindzsizés! Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bősz Anett, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Paksi Atomerőmű bővítéséért felelős tárca nélküli miniszternek: „Önöket nem zavarja a szemétdomb, amit maguk után hagynak?” címmel. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszter Úr! Ha az ellenzék nem kezd el foglalkozni vele, talán még most sem hallott volna az ország arról a szeméthegyről, ami Tamásiban a Vasút utcában éktelenkedik. Egy hulladékfeldolgozással foglalkozó vállalkozó akkora kupac szemetet halmozott fel a településen, hogy az légi felvételekről is jól látszik, miközben a fideszes városvezetés, valamint a Tolna Megyei Kormányhivatal széttárják a kezüket, hogy ők nem tehetnek semmiről, és nem tehetnek semmit. Közben a hulladékgyűjtő cég bérleti szerződését a telephely tulajdonosa felmondta. Az ügy felelősei tehát a céggel együtt eltűnőben vannak, a szemét viszont ott maradt. Több ezer köbméternyi műanyaghulladékról beszélünk, amiről tűzvédelmi szakemberek azt állítják, hogy rendkívül gyúlékonyak, és rendkívül közel vannak jól látható a felvételek alapján is azokhoz a lakóházakhoz, amelynek lakói csak arra vágynak, hogy végre újra szemétmentesen tudjanak élni Tamásiban. Öt méter magas, óriási területű halomról beszélünk, amit gumiaprítéknak szerettek volna felhasználni, ugyanakkor a szemét aprításához használható infrastruktúra valahogy nem érkezett meg Tamásiba. A tárolás sem felel meg a tűzvédelmi és a környezetvédelmi előírásoknak; természetesen rendkívül rossz itt a környezetben lenni. Azt hallottam öntől Paks II.-vel kapcsolatosan, tisztelt miniszter úr, hogy ön úgy szocializálódott a saját szakmájában, hogy ha baj van, akkor arról azonnal beszélni kell. Én azt mondom, hogy több ezer köbméternyi műanyaghulladék rendkívül gyúlékonyan ott áll a lakóövezet környezetében, ez egészen elképesztő baj. Azt kérdezem öntől, hogy ki és mikor fogja elszállítani ezt a hulladékot, aminek az elsődleges üzleti tartalma nyilvánvalóan az olaszoktól való átvétel volt. Nem tudom, hogy kinek éri meg, hogy továbbra is ott őrizzék Tamásiban. Várom megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdésre Süli János miniszter úr válaszol. Öné a szó, miniszter úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Ez a kérdés nem tartozik közvetlen hozzám, de mivel képviselőként a 3-as körzethez tartozik Tamási, ismerem a problémát. Nem úgy kezdődik a kérdés, hogy ott hagytuk mi a szemetünket, hanem magánvállalkozások behozták ezt annak reményében, hogy a feldolgozás során majd munkaalkalmat fognak teremteni. Ez nem veszélyes, hiszen egyértelműen a hatósági ellenőrzés is megállapította, hogy nem veszélyes hulladékról van szó, de egyébként hulladék, egyetértek önnel. Már áprilisban a környezetvédelmi osztály a megyei kormányhivataltól bírságot szabott ki, hogy nem megfelelően van tárolva. Azóta a katasztrófavédelem is tűzveszélyességi szempontok miatt, hogy nem megfelelően vannak elhelyezve a bálák, élt azzal a jogával, hogy ő is bírságolt. Gyakorlatilag most jár le az az egyéves időtartam, mert a jogszabály kimondja, ha egy éven belül nem kezdi meg a cég a tevékenységét, akkor kikényszeríthető a visszaszállítás. Ez a kikényszerítés október 16-ával kezdődik. Tehát mindenki fel van rá készülve, hogy ha a visszaszállítást nem kezdi el a vállalkozó, akkor a visszaszállítás kikényszerítésre kerül. Ugye, az az elv, hogy aki behozta a hulladékot, az fizesse meg ennek a költségét, és az is végezze el az ezzel kapcsolatos munkát. Ehhez a kormányzat minden szereplője ragaszkodik, mind a tamási önkormányzat, mind a megyei kormányhivatal. [[14.10]] Tehát bízom benne, hogy legközelebb önnek már azt tudjuk mondani, hogy ennek a szemétnek a visszaszállítása elkezdődött, és be is fogjuk fejezni. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Viszonválaszra képviselő asszonyé a szó.
Köszönöm miniszter úr szakmai és kimerítő válaszát. A bírság tényéről magam is értesültem. Azért hívtam föl a figyelmet arra, hogy azóta fölmondták a szemétszállító céggel a szerződést, merthogy ilyen értelemben jogos a Tamásiban élő lakosok azon félelme, hogy egyszerűen szőrén-szálán eltűnnek azok a vállalkozók, akikről most ön is beszélt a válaszában. Én abban bízom egyébként, és nyilvánvalóan a kérdés időzítése is emiatt került a mai napra, hogy túlhaladtuk ezt az egy évet, amit ön is elmondott. Bízom abban, hogy akkor a legközelebbi párbeszédünk már arról fog szólni, hogy a tamási lakosok legnagyobb megnyugvására ezek a vállalkozók eltávolítják a szemetet. Abban bízom továbbá, hogy a szakhatóságok további hibákat nem követnek el, hiszen az nyilvánvaló, hogy szakhatósági hiba volt hagyni ennek a szemétnek az ilyen módú tárolását úgy környezetvédelmi, mint katasztrófavédelmi tekintetben. Még egyszer köszönöm a szakmai választ. Bízom a legjobb forgatókönyvben.
Köszönöm. Viszonválaszra megadom a szót miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm, és azt szeretném még mondani, az külön öröm számomra, hogy most nem a Paksi Atomerőmű tervezésével foglalkoztunk [[Derültség.]] , hanem azzal foglalkoztunk, hogy mi, akik hozzá vagyunk szokva, hogy az atomerőműben a rend, a tisztaság, a hulladékkezelés egy nagyon fontos kérdés, így egy civil szervezet, egy más város esetében is ezzel kapcsolatban ki tudjuk fejteni azt a munkát, ami arra irányul, hogy a lakosságot megnyugtató módon kezeli. De megismétlem, a hatóság kezdettől fogva, ahogy észlelte, hogy itt nem úgy alakul a kérdés, ahogy az engedélyekben szó volt róla, elvégezte azt a munkát, amit ilyenkor el lehet végezni, és mivel jogszabály, nekik is be kell tartaniuk, a szükséges időket értelemszerűen a törvények szerint ki kell várni, de ezzel a tamási lakosságot is szembesítettük, próbáltuk megnyugtatni őket, hogy ez az idő mostantól számít, mint mondtam, 16-ától. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt és Schmuck Erzsébet, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki vállalja a felelősséget Miniszterelnök úr?” címmel. Keresztes László Lóránt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Remélem, nem okozok nagy csalódást Süli miniszter úrnak azáltal, hogy most én Paks ügyéről fogom kérdezni a miniszterelnök urat. Miniszterelnök úr, ön a napokban Brüsszelből olyasmit üzent, amit még Moszkvából soha, egész konkrétan azt, hogy nem hátrálunk. Nyilván ön Brüsszelben megteheti, hogy ellentmond, de úgy látjuk, hogy Moszkvában nem. Nyilvánvaló, hogy azokról a kérdésekről, amik meghatározzák Magyarország sorsát, nekünk, magyar embereknek kell döntést hozni, de én remélem, egyetértünk abban, hogy a nukleáris biztonság kérdéséről, több ezer milliárd forint elköltéséről, orosz hitelek felvételéről, azok felhasználásáról itt, a magyar embereknek kell a döntéseket meghozni, és talán abban is egyetérthetünk, hogy szintén a magyar embereknek és Magyarországon kell meghozni azt a döntést, hogy mit engedünk meg az oroszoknak Magyarországon és mit nem. Nyilván nem fogunk egyetérteni abban, hogy miként ítéljük meg az atomenergiát. Mi azt mondjuk, hogy az atomenergia nem olcsó, nem zöld és nem biztonságos, de a vitát akár így félretéve elmondhatjuk, hogy az önök orosz Paks II.-projektjével óriási problémák vannak. Nem olyan régen elbukott az engedélyezés a határidőre. Szijjártó Pétert azonnal Moszkvába rendelték, a Roszatom központjába, ahol a miniszter úr azt mondta, hogy ott egyeztetéseket folytat a projekt menetrendjéről. Ebben már nem értünk egyet, miniszter úr, meggyőződésünk szerint Magyarországon kell a projekt kapcsán a döntéseket meghozni, a magyar emberek tájékoztatásával, én ezért teszem föl a kérdéseimet önnek, miniszterelnök úr. Miért titkolják azt, hogy mi alapján utasították el az orosz engedélyezési dokumentációt? A kormány hogy látja, hogy lesze az orosz tervdokumentáció alapján egyáltalán engedélye a Paks II.-projektnek? Vane és milyen jellegű politikai nyomás az oroszok részéről az engedély mielőbbi kiadása érdekében? Milyen jellegű titkosszolgálati tevékenységet folytatnak az oroszok, és igaze az, hogy a beruházással kapcsolatos, korrupciós jellegű ügyekre hívták fel a figyelmet. És egy nagyon fontos kérdés, hogy elbukott az engedély, nincs engedély, önök mégis engedélyezték a kivitelezőnek, hogy elkezdődjön a hatalmas gödör kiásása. Itt ki vállalja a kockázatot, az orosz kivitelező vagy a magyar adófizetők? Köszönöm előre is válaszait.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Megtisztelőnek érzem, hogy egy olyan ügyben, amelyben hosszú-hosszú órák parlamenti vitája eredményeképpen sem jutottunk egymással dűlőre, most két percben kíséreljük meg ezt. Ráadásul szeretném fölhívni a figyelmet, hogy én szívesen vitatkozom önnel, ha szükséges, atomenergia-szakmai kérdésekben, de lássa be, talán érdemesebb dolog lenne, ha ezt inkább Süli miniszter úrral tenné meg. Hiszen azért kértük föl az ország elismerten talán a legjobb atomenergetikai szakemberét miniszternek, hogy legyen egy politikai felelőse ennek az egész programnak, hogy az ilyen vitákat, mint amit ön itt most kezdeményez, meg lehessen nyugodtan, értelmesen, szakmai alapon vitatni. De ha már a kérdést föltette, akkor természetesen elmondom, amit erről gondolok. Az első, hogy konkrétan és tényszerűen semmilyen hatóság semmit sem utasított el, itt valami félreértés lehet. Másodsorban, Magyarország egy szuverén ország, eszerint is járunk el mindenkivel szemben, keletre is meg nyugatra is; magyaristák vagyunk, ha úgy tetszik. A harmadik dolog, hogy atomenergia nélkül nincsen klímavédelem és nincsen CO2-kibocsátást visszaszorító világpolitika. Vagy elfogadjuk az atomenergiát, és akkor van zöld jövő, vagy nem fogadjuk el az atomenergiát, de akkor nem is tudjuk kivezetni a CO2-kibocsátást produkáló erőműveket az európai és azt hiszem, a világgazdaságból sem. Önt meg kifejezetten arra akarom megkérni, nem elvitatva az ön jogát, hogy mindig azt mond, amit akar, és azt kérdez, amit akar, de van egy kontextus, amiben mégis mindez történik. Ebben a pillanatban Brüsszelben egy nagyon komoly csatát vívunk. Most kivételesen nemcsak közép-európaiak és nyugat-európaiak állnak szemben egymással, hanem több nyugat-európai ország is velünk van, például a franciák. Ez a küzdelem arról szól, hogy lehete, szabade a klímavédelem részeként atomerőművek építését és működtetését támogatni uniós pénzből vagy nem, azért harcoljunk, hogy lehessen. Ez jó lenne a magyaroknak. Arra kérem önt, úgy fogalmazza meg a kritikáját, hogy az Brüsszelben a magyarok esélyét ne csökkentse. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Mi úgy szoktuk megfogalmazni a felszólalásainkat, a kritikáinkat, hogy azt ne csak Brüsszelben hallják, hanem Moszkvában és Pekingben is, ezt hiányoljuk a kormány részéről. Miniszterelnök úr, ön sokszor hivatkozott Finnországra, párhuzamosan ott fut egy projekt, ugyanakkor látható, hogy már 12 éves csúszásban van egy hasonló vagy ugyanolyan orosz reaktornak az engedélyezése, ugyanakkor a magyar kormánnyal ellentétben a finn kormány az átláthatóságban hisz, és tájékoztatja a magyar lakosságot. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Magyar?]] A kérdésemet megismétlem: miért nem tájékoztatják a magyar közvéleményt arról, hogy mi volt az engedély elmulasztásának vagy az engedély elbukásának a legfőbb oka? És még egy fontos kérdés felmerült itt, miniszterelnök úr. Itt az alapján, hogy látható, őrületes csúszás van ebben a projektben, sokéves, felmerülte a kormánynál a jelenleg működő blokkok újabb üzemidő-hosszabbítása? Tudjuk azt, hogy az elmúlt három évben 21 olyan alkalom volt, amikor olyan üzemi esemény volt, ami meghibásodás miatt jelentkezett a jelenleg működő blokkoknál. Felmerülte önökben az újabb üzemidő-hosszabbítás azzal szemben, amit korábban egyébként Kaderják államtitkár úr mondott, hogy ez nem lehet opció. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Valóban igaza van önnek abban, hogy az elképzelt és tervezett határidők betartásáért nagy küzdelmet kell folytatni, ez ténykérdés. Nagyon bonyolult, több százezer oldalas műszaki dokumentációkról beszélünk. Minden atomenergia-létesítmény építése a világon állandóan határidő-problémákkal küszködik, ezalól a magyar sem kivétel, de Süli miniszter urammal éppen azon dolgozunk, hogy megpróbáljuk a határidőket tartani. Arra, hogy mikor tájékoztatjuk a lakosságot, hát, éppen most teszik föl 216-odszor ezt a kérdést, és Süli miniszter úrral azért rendszeresen minden kérdésre szívesen válaszolunk. A blokkhosszabbítással jelen pillanatban azért nem foglalkozunk, mert új blokkokat szeretnénk építeni. Én tudom, hogy ilyenkor sokfajta érdek mozog a háttérben, egy ekkora összegű beruházásnál, ez teljesen természetes, és valóban, a világon sokfajta technológia létezik ha olyan sok nem is, de négy-öt , amiből választani lehet, ha egy ország ilyen beruházást akar csinálni. Mi is, amikor az alapdöntést meghoztuk, ezeket végignéztük. De higgye el nekem, nem akarunk új telephelyet nyitni, tehát Pakson kívül az ország más részére nem akarunk atomerőművet építeni. Pakson meg orosz típusú erőmű van, és azt a kockázatot nem vállaljuk, hogy egy helyre két különböző technológiát működtetünk párhuzamosan, mert abból baj lesz. Ezért, ha atomenergiát akarunk, annak szükségszerűen orosznak kell lennie. Jól döntöttünk, helyesen döntöttünk, és remélem, hogy tudjuk is tartani a határidőket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, Szabó Timea és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak. [[14.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Holnap lesz száz napja, hogy kirobbant a Pegasus-botrány, ami arról szólt, hogy okostelefonok lehallgatását lehetővé tévő kémszoftvert vetettek be magyar állampolgárok ellen; egy olyan kémszoftvert, amit csak terroristák és szervezett bűnözők ellen lehetne alkalmazni. Ehhez képest a Fidesz-kormány ártatlan civilek százait figyelte meg, köztük újságírókat, ügyvédeket, tisztességes vállalkozókat, ellenzéki politikusokat, sőt a saját politikusait is, akikről feltételezhető, hogy nem a párthűség, hanem adott esetben akár szakmai érdekek vezetik őket. Orbán Úr! Holnap lesz száz napja, hogy önök sunnyognak, terelnek, hazudoznak az ügyben. Önök utoljára 2050-ig titkosították az ügy dokumentumait. Orbán Úr! Most szedje össze a bátorságát, és válaszoljon három egyszerű kérdésre egyenesen és őszintén! Az első kérdés: azért vetettéke be a civilek ellen a Pegasus kémszoftvert, hogy őket megfélemlítsék és megzsarolják adott esetben? A második kérdés: azt hiszike, hogy ezt is megúszhatják következmények nélkül, jól látjuke, hogy semmilyen személyi konzekvenciái nincsenek a Pegasus bevetésének, a törvénytelen lehallgatásoknak? Harmadszor: jelenleg is folytatjáke a törvénytelen lehallgatásokat? Orbán Úr! Ha nem ad érdemi választ, ha megint szellemeskedni próbál, terel, vagy ellentámadásba megy át, akkor azt hallgatásnak, tehát beismerésnek fogjuk tekinteni [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] úgyhogy, ha nem ad határozott „nem” válaszokat, akkor azzal fogunk továbbmenni, hogy ön mind a három kérdésre „igennel” felelt. Úgyhogy ennek megfelelően nagyon kíváncsian várjuk a válaszát. [[Dr. Rétvári Bence: Meg is válaszoltad a saját kérdésedet? Közbeszólás a Fidesz soraiból.]]
Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom önt, hogy én önt képviselő úrnak szólítottam, és ebben a Házban ez a szokás. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdésre miniszterelnök úr válaszol. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársam! A legfontosabb ebben az ügyben az, hogy a belügyminiszter elfogadta az önök meghívását a parlament Nemzetbiztonsági bizottságának ülésére, el is ment, a kérdésekre válaszolt. Annál többet, mint amit ott ő elmondott, ma én sem tudok önnek mondani. Megismétlem a belügyminiszternek azt a kijelentését, amit a bizottság ülésén tett, hogy Magyarországon 2010 óta soha semmilyen jogszabálysértő titkosszolgálati tevékenység nem történt. [[Egy hang a Jobbik soraiból: Huhú!]] Harmadrészt világossá szeretném tenni az ön számára, hogy a szolgálatok számára senkinek a foglalkozása nem számít. Nem foglalkozás szerint nézik az embereket. Mindegy, hogy valaki püspök vagy éppen utcaseprő, azt nézik, hogy a tevékenység, amit folytat, érinthete valamilyen nemzetbiztonsági szempontot, és ha érint, akkor a törvényeknek megfelelően eljárnak. Ez a szabály, eddig is ezt követtük, ezután is ezt fogjuk tenni. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra a képviselő úré a szó.
Hát, akkor úgy vehetjük, hogy mind a három kérdésre igennel válaszolt. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Azt a nyilvánvaló hazugságot, hogy minden törvényesen történt, egy pillanatig nem veszi komolyan senki, talán még ez a 133 gombnyomogató sem. Éppen ma robbant ki egy újabb botrány, miszerint Márki-Zay Pétert is megfigyelték [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] és az erről szóló dokumentumokat a DK-soknak adták át abban a reményben, hogy majd ők felhasználják, de csalatkozniuk kellett, hiszen az ellenzék egysége ennél sokkal erősebb, hiába próbálnak éket verni közénk. [[Derültség és közbeszólások a kormánypártok soraiban.]] Azt is beismerte az egyik okostóni maguktól, hogy a Fidesz ellenségmenedzsmentet folytat. Én megértem, hogy maguk ellenségként tekintenek mindazokra, akik lebuktatják a korrupt rendszerüket, akik leleplezik a jachtozásukat, a magánrepülőzéseket, a közpénzek ezermilliárdjainak a szétlopását, de ezek az emberek csak önöknek ellenségeik, nekünk szövetségeseink. Abban is nagyon téved, miniszterelnök úr, hogy nem lesz ennek következménye, mert jövő tavasszal a választáson a magyar emberek ítéletet fognak mondani erről is, és isszák majd ennek a levét, nyugodjanak meg ebben. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársam! Kellő tisztelettel figyeljük, ahogy háromhetente újabb és újabb jelölt iránt lelkesednek itt, a parlament plenáris ülésén. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Nyilvánvalóan ez a műsor is a Gyurcsány-show része. Amire azonban komolyan szeretném önt emlékeztetni, az az, hogy ön olyanokkal van most szövetségben, akik 2010 előtt lehallgatták az ellenzéki politikusokat, törvénytelen megfigyeléseket végeztek, és az oroszokat beengedték a magyar titkosszolgálat műhelyeibe. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Ennyi! Taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólás a Fidesz soraiból: …kinek dolgozol!]]
Köszönöm miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bajkai István képviselő úr azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Hogy állnak a 2006-os kártérítési ügyek?” címmel. Miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Szombaton méltó, békés, emelkedett, hazafias ünnepség keretében emlékeztünk meg azokról a hősökről, akik 1956-ban vérüket áldozva küzdöttek a szabad Magyarországért. Továbbá megemlékeztünk a Gerő Ernő, Kádár János, Apró Antal szellemi örökösei által 2006-ban vezényelt rendőrattak során sérelmet szenvedett ártatlan civil polgártársainkról. Tizenöt évvel ezelőtt vízágyúval, könnygázzal, lovasrohammal és gumilövedékkel jogellenesen oszlatták fel azt a békésen ünneplő tömeget, amely változást akart, és aki meg akart szabadulni az őket becsapó és megkárosító kormányzattól. Igen sajnálatos, hogy szörnyű azonban, hogy a demokrácia mellett naponta lándzsát törő baloldalt ma mégis az a szemkilövető Gyurcsány Ferenc vezeti, aki a jogállami eszközöket messze meghaladva, eltiporva, áthágva durva túlkapásokra utasította 2006-ban a karhatalmat. De ami még szomorúbb, hogy a Gyurcsány Ferenc zsebében lévő pártok is igyekeznek neki megfelelni. Gondoljunk csak a közelmúlt erőszakos akcióira, fojtófogására, fenyegetőzéseire, Márki-Zay Péter legszorosabb szövetségese, Karácsony Gergely pedig egyenesen az alkotmányos béke feltételének nevezte azt, hogy megszűnjön a Fidesz, beleértve a fideszes szavazókat is. Napnál is világosabb tehát, hogy a baloldal mindenféle legitim eszközt nélkülözve már nemcsak az Alaptörvény adta keretek kétharmad nélküli lebontásával és állami vezetők törvényes eljárásokat mellőző, az ötvenes éveket idéző meghurcolásával, hanem demokratikusan működő pártok és szavazók felszámolásával is fenyegetőzik. Rákosi Mátyás most büszke lenne rájuk. A baloldallal szemben a nemzeti kormány az emberek oldalán áll, hiszen 2010 óta folyamatosan fizet kártérítést a 15 évvel ezelőtti brutális tömegoszlatás sértettjeinek. Ezért kérdezem tisztelettel a miniszter asszonyt [[Derültség a Jobbik soraiban.]] hogy hogyan állnak államtitkár urat, és miniszter asszonynak intézem a kérdést [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Le van írva!]] a 2006-os kártérítési perek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, miniszterhelyettes úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! 2010-ben az újonnan alakult Országgyűlésnek egyik adóssága volt, hogy a 2006. őszi Gyurcsány-terror áldozatait kárpótolnia, kártalanítania kellett. Ezért született meg a 33/2010-es országgyűlési határozat, amely rendelkezett a 2006. szeptember 17e és október 25e között történt rendőri fellépések következtében vagy azzal összefüggésben elszenvedett sérelmek kártérítéséről. 2013-ig ebből összességében a rendőrség 110 millió forint, a Magyar Államkincstár pedig 270 millió forintnyi kártérítést fizetett meg. Ezenkívül Strasbourgban futott 173 károsult ügye. Megjegyzem egyébként, hogy azok az NGO-szervezetek, amelyek szeretnek Strasbourgban a magyar állam ellen pereskedni, a Helsinki Bizottság vagy az Amnesty International, vagy akár a Társaság a Szabadságjogokért egyetlen esetben sem képviselték azokat a magyar állampolgárokat, akik a gyurcsányi terror következtében szenvedték el a sérelmeiket. [[14.30]] 2017-ben született meg egy olyan egyezség, amelyben 120 károsulttal sikerült megállapodnunk mintegy 300 ezer forintnak megfelelő eurónyi összegű kártérítésben. Ezután még fennmaradt mintegy 53 károsult ügye, akik más jogi képviselővel rendelkeztek, és ezért az egyezség akkor nem született meg. Ez került a közelmúltban orvoslásra, hiszen egy újabb kormányhatározat született, amelynek keretében már több mint 30 károsultat értünk el, és ezeknek kifizetésre került az összeg, a többiek kiértesítése és az egyezség megkötése pedig, amennyiben lehetséges, folyamatban van. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Röviden pusztán csak annyit szeretnék mondani, hogy hálás köszönetem a magyar kormánynak, hogy mindazt megteszi, amit egy jogállamnak meg kell tennie, nevezetesen: a sérelmeket orvosolni kell. Kétségtelen tény, hogy mindaz, amit a Gyurcsány-attak művelt ebben az országban, az tulajdonképpen teljes tagadása a demokráciának. Jogállamban ilyen nem fordulhat elő. Jogállamban saját állampolgáraira egy kormányzat nem támadhat. Meggyőződésem, és azt gondolom, nem vagyok egyedül ezzel a véleménnyel ebben a Házban, sőt az egész társadalomban, hogy a gyurcsányi támadás, az az eszközrendszer, amit bevetett, teljes tagadása volt a jogállamiságnak, valójában akkor felfüggesztésre került a jogállam. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Mindannyian tudjuk, hogy 2006-ban Gyurcsány Ferenc hazugságokkal szerezte meg a hatalmat, nyerte meg a választásokat. Azt is tudjuk, hogy erőszakkal tartotta meg a hatalmat a 2006-os őszi megmozdulások idején. Azt is tudjuk, hogy gazdasági romlásba, káoszba döntötte az országot, és ebbe bukott bele. Ami érdekes az egészben, hogy mindig feltétel nélkül kiszolgálta a külföldi hatalmakat. Megjegyzem: 2006 őszén egyetlen jogállami eljárás nem indult Magyarország ellen, nem látogatott ide a LIBE bizottság, és azok a szervezetek, amelyeket az imént felsoroltam, nem hallatták olyan élénken a hangjukat ebben a Soros-féle világban, amelynek a nyomása alatt most szenvedünk. Összességében azt kell levonnunk tanulságként, hogy soha többé nem engedhetjük meg magunknak, hogy olyan baloldali kormánya legyen az országnak, amely a jogállami normákat teljes mértékben hajlandó figyelmen kívül hagyni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Nacsa Lőrinc, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Brüsszel a klímavédelemre hivatkozva megadóztatná a magyar embereket. Miért?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Schanda Tamás János államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Nacsa Lőrinc: Elfogadom.]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mint az önök előtt is ismert, Európában Magyarország kivételével elszabadultak a rezsiárak, energiaválság van, pedig az Unió még meg sem oldotta a migrációs válságot és a koronavírus okozta gazdasági válságot sem. Az elmúlt időszak felelőtlen, rosszul időzített lépéseivel, átgondolatlan és siettetett energiareformjával és elhibázott politikájával Brüsszel idézte elő ezt a válságot is. Brüsszel a klímavédelemre hivatkozik úton-útfélen, ezért erőszakosan leépíti az európai hagyományos energiatermelést, és most ezzel veszélybe sodorta az európai polgárok energiabiztonságát és a megfizethető rezsiköltségeket. A magyar megoldás ismét kiállta az idő próbáját, a hazai és külföldi támadások ellenére a rezsicsökkentés működik. Megvédi a magyar lakosságot, hogy kétszer-háromszor vagy akár nyolcszor annyit fizessenek villamos energiáért és gázért, mint máshol Európában. Működik a magyar energiapolitika is, amelynek négy pillére a magyar emberek érdekében született, és mind a négyet támadja a hazai baloldal: a rezsicsökkentést, az atomenergiát, a hosszú távú gázmegállapodást és a zöldenergia erősítését is. Számunkra az energia nem politikai kérdés, hanem szuverenitási, nemzetstratégiai és biztonsági. Csak Gyurcsány és bandája, Márki-Zay, Dobrev, Karácsony, Jakab és Fekete-Győr csinálnak belőle politikai kérdést, behódolva a brüsszeli terveknek, akik a magyar háztartások és családok nyakába akarják varrni az energiaválság és a klímaváltozás elleni harc költségeit. Ők korábban is folyamatosan emelték a rezsiköltségeket, most is ezt tennék. Korábban is kiárusították áron alul a nemzeti tulajdonban lévő közműcégeket, és most is csak ezt tennék. Ha visszatérnénk a Gyurcsány-Bajnai-kormány által preferált, 2010 előtti piaci energiaár-szabályozáshoz, akkor egy átlagos magyar család nagyjából havi 32 ezer forinttal költene többet rezsire. Ez éves szinten 384 ezer forint pluszterhet róna egy átlagos magyar családra. Dobrev Klára erre azt mondta, hogy a rezsicsökkentés nem is történt meg, a baloldalivá vált, aztán csúfosan megbukott Jakab Péter pedig azt mondta: a rezsicsökkentés az évszázad átverése. Ne higgyünk nekik, ma is hazudnak! Államtitkár úr, hogy áll a rezsiharc? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az európai energiaárak kérdéséről komoly vita alakult ki, a tét pedig nem más, mint a magyar rezsicsökkentés eredményeinek megmaradása és megvédése. Az a helyzet, hogy Európa hosszú ideje nem tapasztalt magas energiaárakkal szembesül, a földgáz ára 400 százalékkal emelkedett az egy évvel ezelőttihez képest, az áram ára pedig megkétszereződött. Látható, hogy Brüsszel mindeközben átgondolatlan energiapolitikát folytat, amivel lerombolják az európai középosztályt, szétverik az európai gazdaságot, és lerontják az európai versenyképességet. Egyértelmű az is, hogy az Európai Bizottság tevékenysége megemeli az energiaárakat, aminek a jelei már most is láthatóak, a tervek pedig további áremelkedéshez fognak vezetni. Tisztelt Képviselő Úr! Magyarországon kívül mindenhol emelkednek a rezsiárak, Ausztriában és Németországban kétszer-háromszor magasabbak az energiaárak, mint itthon. Ráadásul mindeközben Brüsszel arra is készül, hogy egy bonyolult rendszerrel megadóztassa a magyar és az európai családokat. A klímaváltozásra hivatkozva újabb adókat akarnak ránk kényszeríteni, azokra a családokra, amelyek lakással vagy akár egy autóval rendelkeznek. Ez nyílt támadás, nyílt támadás, képviselő úr, a magyar rezsicsökkentés ellen. A magyar kormány éppen ezért elutasítja a brüsszeli bürokraták terveit, és elkötelezettek vagyunk a rezsicsökkentés eredményeinek megvédése mellett. Ebben erősítettek meg bennünket a magyar emberek is, amikor a nemzeti konzultáció keretében a kitöltők 99 százaléka egyetértett a mi álláspontunkkal. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, miniszterhelyettes úr. Viszonválaszra öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a választ, államtitkár úr. Az Európai Bizottság által készített tanulmány szerint a rezsicsökkentés bevezetése óta az energiaszegénység mindkét fő mérőszámában Magyarország volt képes a legnagyobb mértékben csökkenteni az érintett háztartásainak arányát az Európai Unió tagállamai között. Óriási eredmény, amelyet szintén meg kell védenünk. Márki-Zay Péter, a legújabb Gyurcsány-serpa is hitet tett a magyar emberek pénztárcájának rossz megoldása mellett, hiszen azt mondta: hosszú távon csak a piaci folyamatok az egyetlen fenntartható megoldás. Ez jelentene a magyar családoknak évi majdnem 400 ezer forintnyi pluszkiadást. Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz-KDNP-frakció támogatni fogja a kormányt a klímaadó elleni harcban, ellen kell állnunk és meg kell védenünk a rezsicsökkentést Brüsszel és a hazai baloldal terveitől. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A baloldal kormányzása alatt 15-ször volt rezsiemelés, a gáz árát 206 százalékkal, az áramét pedig 97 százalékkal emelték meg, míg az elmúlt években, a polgári nemzeti kormányzás alatt a rezsiköltségek nem nőttek, hanem csökkentek. De eközben a baloldal a külföldiek kezére játszotta a közművállalatokat, és hagyták, hogy ezek a cégek kitalicskázzák a magyar családoktól elvett rezsidíjakat. Nem véletlen az sem, hogy a baloldal kormányzása alatt a magyar családok fizették az Európai Unióban a legtöbbet a gázért és az áramért. Mindeközben, ami a legszégyenteljesebb, Gyurcsány Ferenc saját cégének hatóságilag biztosítottak kedvezményes áramvásárlást. Egészen elképesztő! Nem engedjük, hogy visszajöjjön ez a korszak, megvédjük a rezsicsökkentés eredményeit. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[14.40]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Dudás Róbert, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Az elmúlt három hétben hat alkalommal emelkedett Magyarországon az üzemanyagok ára úgy, hogy holnapután, szerdán újabb emelés következik, és már így is rekordmagasak Magyarországon az üzemanyagárak. Én három héttel ezelőtt foglalkoztam ezzel a kérdéssel először. Akkor azt kértem a kormánytól, hogy emelje meg a munkába járást segítő díjakat, nevezetesen a jelenleg 15 forint/kilométer adható díjat emeljük fel 30 forintra, segítve egyébként a munkaadókat is, de elsősorban a munkavállalókat. Határozati javaslatot nyújtottam be ezzel kapcsolatban, válasz viszont azóta sem érkezett. Egy héttel ezelőtt kértem a kormányt arra, hogy a rekordmagas üzemanyagárak miatt fagyasszák be azt, és mint ahogy ön 2004 májusában kijelentette, egy ilyen helyzetben, ilyen magas üzemanyagárnál nyilvánvalóan nyerészkedik a kormány és az állam az üzemanyagok árán, ezért drasztikus, 20 százalékos jövedékiadó-csökkentésre van szükség. Válasz nem érkezett. Gulyás Gergely viszont múlt héten, a Kormányinfón kijelentette, hogy figyelemmel kísérik az üzemanyagok árának emelkedését. Hát, köszönjük szépen, ennél azért talán egy kicsit több kell. Illetve azt is kijelentette, hogy a kormány nem tud mit tenni. Miniszterelnök úr, Horvátországban a kormány befagyasztotta 30 napra az üzemanyagok árát. Tették mindezt azért, hogy megvédjék a nemzeti gazdaságot, a gazdasági növekedést, és féket szabjanak az élelmiszerárak elszabadulásának. Azt is szokták mondani magyarázatként, hogy Európa-szerte magasak az üzemanyagárak. Ez ténylegesen így van, ugyanakkor viszont Európában, főleg Nyugat-Európában nem a gyenge magyar forinttal kell fizetni, mint ahogy az átlagfizetés sem annyi, mint hazánkban. Magyarországon 298 ezer forint nettó, amit egyébként vidéken nehezen tudnak az emberek értelmezni, mert sokszor egy családban nem folyik be ennyi összeg, az ön által labornak hívott Ausztriában pedig 986 ezer forint. Tisztelettel kérdezem miniszterelnök urat, hajlandóe a kormány segíteni a munkavállalókat a munkába járásuk költségeinek támogatásával, hajlandóe befagyasztani a kormány az üzemanyagok árát, és hajlandóe, ahogy ön 2004-ben említette, csökkenteni a jövedéki adót drasztikusan. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen. A helyzet az, hogy egy olyan árképzési rendszer van Magyarországon, amely magasabb benzin- és gázolaj esetén automatikusan csökkenti az adót. Ez be is következett áprilisban, és egy darabig az árak visszamentek, majd ismét megugrottak. Tehát sajnos képviselő úrnak egyébként a több megfontolásra érdemes javaslata közül vagy mellett pontosabban, azt nem tudjuk értelmezni és elfogadni, hogy az adó mértékének csökkenése tartós üzemanyagár-csökkenéshez vezetne. Ez nem így van. Átmenetileg igen, aztán megint megugrik. Éppen azért, amit ön is mondott, mert spekuláció van. Ezért logikus az ön felvetése, hogy akkor miért nem lépünk egy radikálisabbat, ami árbefagyasztást jelent. Nem véletlen, hogy máshol is legfeljebb időlegesen merik ezt megtenni, mert az árbefagyasztás egy olyan lépés, amelyből nagyon nehéz visszajönni, és összevissza hatásmechanizmusok járnak vele együtt a gazdaságban, és ha azt nem monitorozzuk előre jól, akkor lehet, hogy több kárt okozunk, mint amennyi hasznot hajtunk. De nem zárjuk ki ezt a lehetőséget. Folyamatosan vizsgáljuk, hogyan alakulnak az árak. Egyébként az Európai Unióban 700-800 forint körül van a benzin ára, tehát attól tartunk, hogy Magyarországon még további növekedés is előfordulhat; előállhat az a helyzet, amikor az ön javaslatát érdemes megfontolnunk, és egy radikális lépéssel a befagyasztás irányába haladni. Azt javaslom önnek, hogy szerintem ezt ne zárjuk ki, de most még ne vessük be. Ellenben tegyünk meg minden más lépést, ami ahhoz szükséges, hogy ezt a terhet viselni lehessen. Támogassuk például a munkavállalókat, emeljük meg a minimálbért, mert ha több a bér, akkor elbír az ember magasabb árakat is. Tehát próbálkozunk azokkal az eszközökkel, amelyeket használni lehet. De miközben ez egy fontos ügy, szeretném jelezni, hogy ez meg sem közelíti a rezsiköltségek szinten tartásáért folytatott küzdelmünket, mert az igazi nagy baj nem abból lesz, hogy az üzemanyagárak megnőnek. Ez is jelent terhet, de az igazi nagy bajt az jelentené a családok számára, ha a rezsiárak elszabadulnának. Óriási csatákat vívunk Brüsszelben e tekintetben. Tisztelettel kérem önt, hogy ebben a küzdelemben támogasson, különös tekintettel arra, hogy nehogy véletlenül be kelljen zárnunk a Mátrai Erőművet, mert az pont az ön választópolgárai számára jelentene elviselhetetlen következményeket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm a miniszterelnök úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Abban, azt gondolom, mindketten megegyezhetünk, illetve azonos a véleményünk, hogy a jelenlegi üzemanyagár még nagy valószínűséggel, a prognosztizációk szerint felfelé megy, de már jelen állás szerint is tarthatatlan, a nemzetgazdaság növekedését veszélyezteti, és amiről nem beszélünk minden egyes áru árára kihatással lehet, az élelmiszertől, zöldség-gyümölcsön keresztül, egészen az építőanyagokig. Tehát ha valakinek lehetősége van tenni, az a magyar kormány. Annak érdekében, hogy ez a lépés ne később, hanem mielőbb megtörténhessen, egy petíciót indítottunk, amelyben próbálunk a magyar kormányra nyomást gyakorolni, és kérjük, hogy fagyassza be az üzemanyagok árát, a jövedéki adót pedig csökkentse. Számos olyan kijelentés volt az önök részéről 2004-2005-ben, amikor azt mondták, hogy ha a 40 dollárt eléri az olaj hordónkénti ára, az már lélektani határ. Most 70. Azt mondták, hogy ha 250 forint fölé megy az üzemanyagok ára, be kell avatkozni, jövedéki adót kell csökkenteni, most több mint 500. Miniszterelnök úr, itt az idő cselekedni! [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Öné a szó, miniszterelnök úr.
Természetesen örömmel fogadjuk a nyomásgyakorlást is, de láthatja, hogy pontosan arra a srófra jár a mi agyunk is, mint az öné. Csak arra szeretném felhívni a figyelmét, hogy ha az árbefagyasztást túl korán lépjük meg, mert csak átmenetileg engedi meg az Unió, hogy ilyet tegyünk, majd egy hónap után az árbefagyasztást fel kell hagyni, de közben az árak felfelé mentek, akkor a befagyasztott árhoz képest akkora növekedés történik, hogy azt tényleg nem bírják el a családok. Tehát azt javaslom, hogy higgadtan és nyugodtan beszéljünk erről a dologról. Minden eszközt be lehet vetni, értelmesen kell ezzel a kérdéssel foglalkozni. Minden ellenzéki javaslatra is nyitottak vagyunk egyébként. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen a miniszterelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Emberek maradnak ellátás nélkül, Önök meg csak hazudnak?” címmel. A miniszter úr a távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Bangóné Borbély Ildikó jelzésére:]] Igen. Öné a szó. [[Nagy zaj, több képviselő elhagyja a termet.]] Mielőtt megkezdi felszólalását, megkérem képviselőtársaimat, akik elhagyják az üléstermet, tegyék ezt csendben és lehetőleg minél rövidebb idő alatt! Köszönöm megértésüket. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Sajnálom, hogy sem miniszter urat, sem miniszterelnök urat, sem képviselőtársaimat nem érdekli a kérdés. Arról szeretnék beszélni, amiről már múlt héten is, meg amiről képviselőtársam is, hogy milyen leveleket kaptam az után, amikor megkérdeztem, hogy Magyarországon miért ilyen hosszú várólisták vannak a rákos megbetegedésekkel kapcsolatban. Néhány levelet felolvasnék. „Ha megy is, hónapokat kell várni a vizsgálatokra. Hazugság az egész, államtitkár úr. Év elején családtagomnál hasnyálmirigy rosszindulatú daganatot találtak, sem gyógyszer, sem kezelés, mert Covid van. A szűrővizsgálatok maradtak el, műtéti időpont eltolva kétszer. Ezt nem tudja, vagy nem akarják tudni? Időpontfoglalásra is időpontot kell kérni.” Tudja, államtitkár úr, a múlt héten azt mondta, hogy még Franciaországban is elmaradtak műtétek, míg Magyarországon minden rákos beteg hozzájuthatott ahhoz a kezeléshez és műtéthez Covid alatt is, amelyre szüksége volt. Tudja, államtitkár úr, amiről mi beszélünk, az arról szól, hogy ha a szűrővizsgálatokra nem jut el a beteg, ha alapvető vizsgálatokra nem tud eljutni, mert még az időpontfoglalásra is időpontot kell kérni, akkor még odáig sem jut el a beteg, hogy a diagnózis felálljon, hogy egyáltalán ő rákos betege, nemhogy még a műtétig. Tudja, államtitkár úr, nagyon rossz mutatókat látunk Magyarországon évről évre a rákos betegek száma és a rákbetegségben elhalálozás miatt. Azt gondolom, igaz, amit a szakma és a tudományos szervezetek állítanak, hogy körülbelül 15-20 százalékkal kevesebb rákos beteg került be a rendszerbe maga a Covid-járvány és a rossz leállítások miatt, bár ön azt mondta még tavaly tavasszal, ön volt az egyik legnagyobb szószólója ennek, hogy a szűréseket le kell állítani az egészségügy leterheltsége miatt. Mi csak azt kifogásoljuk, hogy hogyan fog ez az 5000 beteg visszakerülni vagy egyáltalán az egészségügyi rendszer látószögébe kerülni, mert ha hónapok telnek el, fél év, év telik el, ezek a betegek már menthetetlenek lesznek. Államtitkár úr, mit tesznek annak érdekében, hogy felgyorsuljanak ezek a szűrővizsgálatok, és végre ezek a betegek odakerüljenek, ahol meg tudják őket menteni? Várom válaszát. [[14.50]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ez egy fontos kérdés, hiszen sokak vesztették el rákban a hozzátartozójukat, ezért fontos, hogy mindenki a megfelelő ellátást megkapja a járvány alatti és a járvány utáni időszakban is. Nézzük a tényeket, a számokat! Ön becslésekről és olyan számokról beszélt, amiknek nem tudom, hogy hol van a számítási alapja. Itt mégiscsak emberek életéről van szó, rendkívül súlyos betegségekről van szó. Nem lehet riogatni, képviselő asszony, légből kapott számok alapján, hogy valahol, valamilyen konferencián ön valamit hallott, de annak a számításait nem mondja el, hanem csak számokat mond. Engedje meg, hogy én tényeket mondjak a témával kapcsolatban! A tavalyi év valóban nagyon nehéz esztendő volt az egészségügynek, hiszen mindenkinek a koronavírus-járványra kellett összpontosítania, de tavaly, 2020-ban így is 3,1 százalékkal több klinikai, onkológiai ellátási eset történt, mint 2019-ben, amikor nem volt koronavírus-járvány. Ön azt mondja, hogy kevesebb embert kezeltek, én meg azt állítom, hogy 3,1 százalékkal többet, és ezt az esetszámok támasztják alá. Ön mi alapján mondja azt, hogy valaki nem kapott volna vagy tömegesen nem kaptak volna ellátást? Azt is nagyon kérem, hogy ne keverje össze a szűrést az ellátással, a konkrét betegek ellátásával. Én az imént azt állítottam önnek, hogy a konkrét betegellátásban növekedés történt, tehát nem volt ilyesfajta kapacitáskiesés. Tisztelt képviselő asszony, az Országos Onkológiai Intézet mentesült a koronavírus-járványban szenvedő betegek ellátása alól, pontosan azért, hogy a rákos betegek ellátását ugyanúgy tudja tovább végezni. Miért mondja azt, hogy az Onkológiai Intézetben nem látták el a betegeket a járvány idején, amikor a járványkezelés alól mentesült az Országos Onkológiai Intézet? Arról pedig, hogy a tervezett népegészségügyi célú szűrővizsgálatoknál, tehát nem a betegek kezelésénél, hanem az egészségesnek látszó emberek szűrésénél mi és hogyan alakult: valóban volt két hónap és aztán három hét, amikor a legsúlyosabb járvány idején azt mondtuk, hogy ne találkozzanak ezek az emberek ott sem és máshol sem hiszen másfajta ilyen tervezett ellátások is későbbre halasztódtak, de a szűrések is késve történtek , hogy ne fertőzzék össze egymást az emberek. De Angliában ennek több mint a kétszereséig, hat hónapon keresztül szüneteltek ezek a szűrővizsgálatok, tisztelt képviselő asszony. Ehhez képest Magyarországon ennek csak a töredéke. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak egy percben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tudja, államtitkár úr, ha ön már a szakma konferenciáján elhangzottakat sem fogadja el, akkor nagyon nagy baj van önökkel. Nagyon nagy baj van! Ha a szakma állítja azt, hogy egy év alatt 15-20 százalék beteg nem került be a rendszerbe úgy, hogy előtte minden évben ennyi beteg volt, akkor nagyon nagy baj van önökkel. Akkor nem akarják látni a valóságot, amit mi meg tudunk, hogy tényleg nem akarják látni. Tudja, államtitkár úr, amikor a járvány kellős közepén voltunk, akkor az emberek is úgy érezték, hogy nem akarnak orvoshoz menni de ez nem az ő hibájuk , mert féltek a járványtól. Bezárkóztak. S lehet, van olyan is, aki már egy éve be van zárkózva, attól függetlenül, hogy tudja, hogy beteg. Tudja, államtitkár úr, legalább néha a valóságot lássák már, érzékeljék és vegyék tudomásul! Aki szűrővizsgálatra nem jutott be, aki orvos-beteg találkozóra nem jutott be, mert lehetetlen időpontot kérni egy-egy vizsgálatra, annak esélye sincs arra, hogy a betegségét felfedezzék. Elmondtam a múlt héten is, hogy mekkora várólisták vannak Magyarországon, államtitkár úr. Legalább néha szálljanak magukba egy kicsikét, és beszéljenek arról, ami a valóság! Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Minden betegség kérdése egy fájdalmas téma, különösen a rákos betegség kérdése fájdalmas téma, hiszen szerintem nincs olyan magyar ember, aki rákbetegségben ne vesztette volna el valamelyik rokonát, hozzátartozóját, szüleit, nagyszüleit, dédszüleit, valakit, aki közel állt hozzá. Ezért tartom rendkívül veszélyesnek, amikor önök a baloldalon pontosan ilyen kérdésekkel próbálnak riogatni, vagy amikor az ön képviselőtársa, Korózs Lajos azt állította, hogy a kórházakból indokolatlanul küldtek haza embereket és tíz emberből kilenc meghalt. Önök erre építenek! Amikor mindnyájan tartunk a betegségektől, a rákbetegségtől az egyik legjobban tartunk, hiszen nagyon nagy eséllyel jó párunknak ez lesz a halála oka, akkor önök erre építenek bármilyen riogató kampányt, az emberileg nem elfogadható, tisztelt képviselő asszony; ráadásul úgy, hogy az egészségügyben dolgozók mindent megtettek. Amint vége lett a járványnak, újraindultak a szűrések. Ezeket a szűréseket két- vagy háromévente kell elvégezni, itt meg három hétről és két hónapról beszélhetünk, ami utána többleterőforrásokból megoldható. Ön is nagyon jól tudja, hogy a várólista-csökkentési programra önök nulla forintot szántak, mi pedig a járvány végén 12 milliárd forintot fordítottunk erre. S azt is el kell mondjam önöknek, hogy inkább elismerhetnénk azokat az orvosokat, azokat az ápolókat, akik a nem negatív szűrővizsgálati eredmények után biztosították a tisztázó vizsgálatokat a járvány időszaka alatt is. Ha valakinél a szűrővizsgálatnál a járvány alatt derült ki, hogy nem negatív eredménye van, és még kell két lépcső, hogy megbizonyosodjanak, hogy veszélyben vane az egészsége vagy nincs, ezt a járvány alatt is megtették. Le a kalappal a magyar egészségügyi dolgozók előtt! Nem támadni kéne őket, mint ahogy ön teszi most, hanem elismerni azt, hogy mindent megtettek a járvány alatt is és a járvány után is, hogy behozzák a lemaradásokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Zsigmond Barna Pál, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Vajon ki állhat valójában Márki-Zay kampányának finanszírozása mögött?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Soltész Miklós államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Igen. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Habár Márki-Zay Péter miniszterelnök-jelölt rendre azzal kampányol, hogy ő azokat az embereket szeretné képviselni, akik nem akarják visszaengedni a 2010 előtti időszakot, világosan látszik, hogy valójában a baloldal bábja, egy eszköz, akin keresztül Gyurcsány Ferenc visszatérne a hatalomba. Ehhez a kampányában minden bizonnyal olyanok támogatják, akiknek a kilétét nem véletlenül nem kívánja felfedni. Azt gondolom, jogosan merül fel mindannyiunkban a kérdés: vajon egy párt nélküli miniszterelnök-jelölt miből fedezi a kampánykiadásait? Hirtelen rendelkezésre állnak a nagygyűlésekhez szükséges tízmilliók, az elképesztő mértékű médiakiadásokról nem is beszélve. Márki-Zay úgy nyilatkozott, hogy belép a Karácsony Gergely-féle 99 Mozgalomba, amely finanszírozta a főpolgármester kampányát, amely azonban soha nem tette közzé, honnan van erre pénze, amiről az embernek akaratlanul is a Soros-hálózat jut az eszébe. Pedig nem is akármekkora összegről van szó. Maga Márki állította azt, hogy Karácsony 500 millió forintot költött a miniszterelnök-jelölti kampányára, de tagadja, hogy tudná, honnan származik ez a pénz. Sőt, az ellenzéki miniszterelnök-jelölt mélyen hallgat arról is, hogy valójában kik az ő támogatói, ki finanszírozza a kampányát. Karácsony mozgalmának egyik legfőbb feladata az adománygyűjtés, így ezen az úton akár a Soros-hálózat felől érkező külföldi forrásokat is a saját kampányára tudta felhasználni. Felvetődik a kérdés: ha Márki-Zay is csatlakozik a 99 Mozgalomhoz, az ő kampányát is a Soros-szervezetek támogatják majd? Az elhangzottakra tekintettel kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy vajon ki állhat valójában Márki-Zay kampányának a finanszírozása mögött. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Most, hogy Tordai Bence befejezte a lehallgatást, nyugodtan lehet beszélni, bár enélkül is elmondanám ugyanazokat a gondolatokat. Egyértelmű, hogy a baloldali milliárdosok támogatják és támogatták ezt az egész előválasztási bohózatot, cirkuszt, és támogatják nyilván jelenleg Márki-Zayt is. Azért annyira ne legyünk naivak! Márki-Zay azt nyilatkozta, hogy Karácsony 500 milliót költött a kampányára, míg én 20 milliót mondta ő , majd amikor Karácsony megsértődött, akkor visszavonta, és csak annyit mondott, hogy szakértői becslés. Nos, a szakértői becslőknek és az óriási szakértőknek hadd mondjam, hogy hirdetésekkel volt tele az ország, nyilván ez is volt néhány millió forint. S azt látjuk, hogy nemcsak Márki-Zaynak és nemcsak Karácsony Gergelynek azzal a szerencsétlen plakátjával volt tele az ország, hogy „Legyőzöm Orbánt” aztán most ez egy kicsit elmarad , hanem a média is tele volt a szerepléseikkel. Tele volt az utaztatásokkal és ez is érdekes az egymás által leleplezett baloldali utaztatásokkal, amikor akár cigány embereknek fizettek, akár másoknak a választások során pénzt. Tehát sok-sok minden volt. S ha valóban olyan hálózatot építettek ki szavazatszámlálásra, amellyel kiszűrtek minden csalást márpedig ez nagy kérdés , akkor az sem két forint volt, becslések szerint is sok-sok millió forint. S gondoljunk bele abba is, hogy az M3-ason volt egy luxus-BMW-nek a balesete, amit a hírek szerint Márki-Zay-közeli ember vezetett, és szavazócédulák voltak nála, meg 18 millió forint. Érdekes lenne, ha 18 milliókkal mászkálnának az M3-ason úgy általában az autók. Elég jó kis bevétele lehetne akkor az országnak, ha ennyi pénze lenne mindenkinek. Tehát biztos, hogy hatalmas nagy pénzeket mozgatott meg a milliárdos baloldal, és támogatta ezt a kampányt. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[15.00]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak, egy percben.
Valóban nagyon sok gyanús körülmény merül fel azzal kapcsolatosan, hogy honnan finanszírozza a baloldal az előválasztási kampányt, illetve honnan finanszírozza Márki-Zay azt a kampányt, amit láthatóan hatalmas csinnadrattával vitt végig az egész országon, autókkal, szakértőkkel, hatalmas logisztikával. Ehhez nagyon sok pénz kellett. Folyamatosan átveri a választókat. Ez látszott a hétvégén, csak alig sikerült, hiszen eleinte azt mondták, ott is hazudtak, hogy a Kodály köröndig állt a tüntetőknek a sora, hiszen ők tüntetést szerveztek, nem megemlékezést, de kiderült aztán a drónfelvételeken, hogy nem a Kodály köröndig nem állt, hanem néhány ezer ember volt csak kíváncsi Márki-Zay Péter világmegváltó gondolataira. Talán azért is, mert sokan rájönnek, hogy jobboldalinak mondja magát, de igazából a baloldal embere, igazából támogatja a migrációt, igazából piaci alapon akarja a rezsidíjakat szabályozni, ami a rezsidíjak emelkedéséhez vezetne [[Z. Kárpát Dániel közbeszólása.]] és megszüntetné azt a családtámogatást, amit éppen az előbb képviselőtársam is dicsért, azt is megszüntetné, mert igazi baloldali ember, a Gyurcsány támogatja hátulról. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr! [[A hátsó padsorok mögött beszélgető Z. Kárpát Dániel és Nunkovics Tibor felé fordulva:]] Mielőtt elkezdi az államtitkár úr a válaszát, megkérem, képviselő úr, hogy szíveskedjenek a helyüket elfoglalni, vagy válasszák a másik lehetőséget. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Engem különösebben nem zavar, de, képviselő úr, amíg kérdezett, addig jobbikosok bekiabáltak önnek. [[Z. Kárpát Dániel elfoglalja képviselői helyét.]] Azért is érdekes, azért is szép ez az összefüggés [[Z. Kárpát Dániel: Ne hazudj!]] mert befejezve az előző gondolatmenetet, az az ember, Barta László, aki összetörte a BMW-jét az M3-ason, korábban az USA-ban együtt volt Márki-Zay Péterrel, Kész Zoltánnal, együtt készítették föl, ott képezték ki őket. És most kicsoda ő, ez az ember? Jobbikos észak-magyarországi szervező. Egyébként annyira melós ürge, annyira melós ember, hogy egy BMW 6-ossal volt, ami újonnan 23 millió forint. Gratulálok, tehát továbbra is csak kiabáljon, képviselő úr! [[Z. Kárpát Dániel: Ezt fogod kapni, amikor hazudsz, minden alkalommal!]] De amit ön mondott [[Z. Kárpát Dániel: Hazudós kommunista vagy!]] egyértelmű az ő feladatuk, a baloldali milliárdosok is ezért nyomják őket, hogy a migrációt támogassa, egyértelmű, hogy Gyurcsányt támogassa, hogy újra kiszolgáltassák az országot a nemzetközi tőkének, és közösen, a Jobbikkal együtt, akik egy szélsőbaloldali párt lettek most már, ővelük próbáljanak összefogni. [[Z. Kárpát Dániel: A letelepedési kötvényekről beszélj! Te mennyit kaptál belőle?]] Látjuk a hétvégi sikerüket. Gratulálok! Kiabáljon, képviselő úr, továbbra is! [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Nagyszerű partnerekre leltek. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „A mi városunk, Pécs 74.” címmel. Öné a szó.
[[Nem működik a mikrofonja.]] Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Nem tudom, Soltész államtitkár úr még itt van… [[Közbeszólások: Mikrofon! Z. Kárpát Dániel: Hazug kommunista! Hazug bolsevik!]] Most talán? Jó.
Akkor van hangerő is, igen.
Nagyszerű! Köszönöm szépen, elnök úr. Egy rövid reakciót muszáj tennem itt az imént elhangzott érdekes párbeszédre, hogy itt egy államtitkár egy kormánypárti képviselővel felszólalás közben az ellenzéket, az éppen itt fel nem szólaló ellenzéket bírálta. A migrációról engedjenek meg annyit, tisztelt államtitkár úr, hogy önök azok, akik a korábbi retorikájukkal ellentétesen húszezer embert beengedtek a Rogán-féle letelepedési kötvényekkel. Önök azok, akik akadályozzák a migrációt kiváltó legfontosabb okokat, az éghajlatváltozás elleni fellépést, és egyébként önök voltak azok, akik 2015-ben városom, Pécs mellé egy diktátummal egy ideiglenes befogadótábort akartak építeni Martonfára, amit a helyi lakosság és a mi tiltakozásunk, tehát ellenzéki képviselők tiltakozása hatására nem tudtak csak megtenni. Zárójelben ennyit. Valóban, napirend utáni felszólalásaimban jellemzően szűkebb hazám, Pécs és Baranya helyzetéről szoktam beszélni konkrét vagy általános jellegű problémákról. Most egy kisebb sikerről kell beszámolnom, illetve örömteli, hogy beszámolhatok egy kisebb sikerről, ami ugyanakkor egy nagyon-nagyon komoly rendszerproblémára világít rá még így, önmagában is. Sokszor felszólaltam már az ügyben, hogy a kormány alkalmatlan volt arra itt az elmúlt 11 év alatt, hogy érdemi küzdelmet folytasson az illegális hulladéklerakók felszámolása érdekében, és annak ellenére sem tudtak érdemi eredményeket elérni, hogy körülbelül két évvel ezelőtt a miniszterelnök személyesen tett erre ígéretet. De láthatjuk, hogy a kormány alkalmatlan, a jogszabályi környezet rossz, a hatóságoknak nem adnak kellő jogköröket. De ezzel nem kívánnak szembenézni, így a problémák nemhogy jobb irányba terelődtek volna, hanem egyre csak mélyülnek, és egyre inkább szaporodnak ezek az illegális hulladéklerakók. De sokszor beszéltem már a napirend utáni felszólalásaimban is a Pécsett és Baranyában megjelenő ilyen telepekről, és arról is, hogy milyen módon próbáltunk ezek felszámolásáért küzdeni. Az ilyen egyik legkirívóbb eset kapcsán ugyanakkor most eredményről is be tudok számolni. 2019 decemberében egy kamionról többtonnányi, Olaszországból származó műanyaghulladékot pakoltak le Komló és Mánfa között egy önkormányzati tulajdonban lévő területre, mindenféle engedély nélkül. Tehát önmagában az önkormányzati terület használatára sem volt engedély, és a hulladékgazdálkodásra sem. Tehát itt minden létező írott és íratlan szabályt felrúgtak az elkövetők. Itt a tettenérés megtörtént, a feljelentés azonnal megszületett, de a megoldás váratott magára. Azt el tudom mondani, én magam is kerestem a hatóságokat, és itt több mint egy év nyomozás után, mondhatjuk, hogy ebben a teljesen fekete és fehér ügyben sem tudták a hatóságok megbüntetni az elkövetőt, nem tudtak bűncselekményt megállapítani, ami teljesen világosan azt mutatja, hogy rossz a jogszabályi környezet. De eddig, az elmúlt napokig nem történt semmiféle érdemi lépés a hulladéklerakó felszámolása érdekében. Én magam, ahogy azt már említettem, többször a hatóságokhoz fordultam, a rendőrséghez is, illetve minden információt megpróbáltam összegyűjteni. Végül néhány hónappal ezelőtt György István államtitkár úrhoz is elmentem személyesen, hogy egyeztessünk erről, hogy legalább a kormányhivatal oldaláról találjunk megoldást. Végre a megoldás, legalábbis erre a problémára, erre a konkrét problémára megszületett, hiszen a kormányhivatal megbízására végül is a pécsi önkormányzat szakcége fölszámolta ezt az illegális hulladéklerakót. Ez a probléma így, ilyen módon, a közös közbenjárás és a közös fellépés nyomán végre megoldódott. De láthatjuk, hogy ennek a késlekedésnek nagyon komoly következményei vannak, hiszen közel két éven át a szél gyakorlatilag szabadon vitte, illetve a csapadék is mosta minden irányba ezt a hulladékot. Úgyhogy ennek egyelőre még beláthatatlan következményei voltak, hogy ilyen lassan sikerült felszámolni ezt a hulladéklerakót, arról nem is beszélve, hogy itt a közelében sem vagyunk még annak, hogy a felelősöket kellőképpen felelősségre vonják, és a megfelelő büntetéseket megkapják. Megint csak nem érvényesült az, amiről nagyon sokat beszélnek a kormánytagok és kormánypárti képviselők, hogy a szennyezőnek kell fizetni ilyen esetekben. Szintén nem néztünk még szembe, illetve a kormányoldal nem nézett szembe azzal, hogy a hatóságok miért tehetetlenek, miért nem tudnak fellépni, és adott esetben hogyan alakulhatnak ki olyan esetek, mint a mai ülésnapon és a viták során említésre került Tamási ügye, a Tolna megyei Tamási ügye, ahol több ezer köbméternyi, szintén Olaszországból származó műanyaghulladék van egy kisváros közepén, néhány száz méterre a lakóházaktól, és ezzel a helyzettel még nem sikerült mit kezdeni. Tehát azt tudom mondani, hogy ígéretek voltak a kormányoldal részéről az elmúlt 11 évben, erre a problémára sem tudtak megoldást találni. Tehát én azt gondolom, hogy sok minden más indok mellett, hogyha valakinek a környezet megóvása, az egészséges környezet biztosítása és egyébként ezen belül az illegális hulladéklerakók elleni hatékony fellépés fontos, már ezért is kormányváltásra van szükség, ami, bízzunk benne, a jövő év tavaszán meg fog történni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Szabó Tünde képviselő asszony, államtitkár asszony, Fidesz-képviselőcsoport: „Nyíregyházi fejlesztések II.” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Korábbi felszólalásom kapcsán rövid tájékoztatást tudtam nyújtani a tisztelt Háznak az elmúlt évek legfontosabb, Nyíregyházát érintő kulturális és sportcélú támogatásairól és fejlesztéseiről. A mai napon a jelentős infrastrukturális fejlesztéseket és beruházásokat fogom ismertetni, hiszen a járványhelyzet mellett itt is tudott folytatódni a továbbiakban is a nyíregyházi lakosok életkörülményeit javító, nagyszabású útépítési és -felújítási program sorozata. Ennek megfelelően már javában zajlik az 5 milliárd forint kormányzati támogatásból megvalósuló útfejlesztés első üteme, amelyben első körben 18 utca érintett. [[15.10]] A Benczúr és Bessenyei terek út- és járdahálózatának megújításával igazi rekreációs központtá vált a kulturális negyedünk. Kerékpárosbarát településrész alakult ki Sóstógyógyfürdőn, és már közel 80 kilométeres a kerékpárút-hálózat Nyíregyházán, nem számítva a „Modern városok” program keretében a Tokaji útig és egészen Nyíregyháza-Tokaj között megépült nagyon népszerű kerékpárút-hálózatot. A csapadékvíz-elvezető hálózat kialakítása már 2010-ben elkezdődött, és a munkálatoknak köszönhetően nőtt a környezetbiztonság, és jelentősen csökkent a belvíz veszélyeztetettsége. A múlt év egyik legjelentősebb ilyen irányú fejlesztése a Nyulas-tói-csatorna rekonstrukciója volt mederbővítéssel, az elmúlt években, 2013-19 között összesen 93 új utca épült ki 32 kilométer hosszban, minden esetben csapadékvíz-elvezetéssel. A biztonságos közlekedés és az egyenletes forgalomáramlás érdekében három körforgalmi csomópont épült ki, és jelenleg is munkagépek dolgoznak a Tiszavasvári úti felüljárón. Emellett az előkészítés fázisában tart a nagykörút bezárása, a Tokaji úti aluljáró tervezése és az intermodális csomópont megépítése, melyek évtizedek óta várt beruházások. A tervek szerint a vasútállomástól a Debreceni úti felüljáróig szintén négysávosítják a nagykörútunkat, és így alakulhat ki a teljes belső körgyűrűje Nyíregyházának. Befejeződött a kiserdők felújítása is, és a környezetvédelem érdekében nagyszabású faültetési programok indultak el, melyekbe a lakosságot és az önkormányzat intézményeit is be tudtuk kapcsolni, és nagyon fontos megemlíteni, hogy a zöldbusz-demonstrációs mintaprojekt keretében Nyíregyházán a múlt év végén jelentek meg az elektromos autóbuszok. A helyi tömegközlekedést kiszolgáló autóbuszflotta felében már három éve környezetvédő buszok közlekednek Nyíregyháza útjain, és például a múlt héten kerültek átadásra további modern autóbuszok a Volán Zrt. közreműködésével, amely egy olyan flottahálózat, amely egész Szabolcs-Szatmár-Bereg megyét érinti. Készülőben a város fenntartható energia- és klímaakcióterve, amelyre az idei évben összesen 1,8 milliárd forint pályázati forrás jut számos energetikai felújítás megvalósításával. Mindemellett korszerűsödnek és megújulnak az önkormányzati bérlakások a Csaló közi nyugdíjasházzal egyetemben, és több általános iskola és középiskola, valamint több művelődési ház energetikai fejlesztése is meg tudott valósulni, ahogyan a Continental Aréna épülete is. A városi rendelőintézet, a kis SZTK már a korábbi években teljes felújításra került, ahogyan a Csillag utcai és a rozsrétszőlői körzeti orvosi rendelő is. A Tokaji úton pedig egészségügyi centrum kialakítására került sor, és itt nagyon fontos megjegyezni, hogy Nyíregyházán nincs például betöltetlen praxis. A múlt évben újult meg Nyírszőlősön a szociális szolgáltatásoknak helyet adó ingatlan, valamint új, szociális nappali ellátást nyújtó intézmény is épült. A Benczúr és a Bessenyei tér teljesen új arculatot kapott Nyíregyháza központjában, teljesen megújult az aszfaltburkolat, a játszótér és a park területe is. Jelenleg, nagyon fontos megemlíteni, 102 játszótér biztosít szabadidős tevékenységet a gyermekes családok számára Nyíregyházán, és mindemellett az elmúlt években a város 34 óvodája és 9 bölcsődéje került felújításra, modern, szép környezetet teremtve a legkisebbeknek. Ez a fejlődés nem áll meg, Nyíregyháza város lakóival és az önkormányzatával együttműködve tovább folytatjuk a munkát, amelyet mindannyiunk közös érdeke továbbvinni. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencsik János független képviselő: „Mit üzennek a pesti srácok?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ma emlékezünk meg arról a gyászos évfordulóról, amikor 1956. október 25-én a mai napig nem tisztázott körülmények között a kommunista államhatalom sortüzet vezényelt, és számos békés tüntető halt meg. Még csak becsléseink is alig vannak, hogy hány férfi, nő és gyermek maradt akkor holtan a köveken. Sem a Kossuth téri vérengzés, sem a november 4-ét követő megtorlás vezetőit nem számoltatták el sem 1990-et követően, sem 2010 után. És az, hogy ez a barbár mészárlás következmények nélkül maradt, azt gondolom, hogy az elmúlt 30 év politikusainak a közös bűne. De nyilván ennek is oka van, egyrészt az MSZMP utódszervezeteiben a mai napig ott ülnek ezeknek a gyilkosoknak a leszármazottai, a magát jobboldalinak nevező kormány pedig a haszonélvezője annak, hogy a baloldal ilyen alakokkal terhelt. Többek között ezért is kormányoznak több mint tíz éve alkotmányos többséggel. De nemcsak az elszámoltatása maradt el, nemcsak a felelősségre vonása maradt el ezeknek a felelősöknek, hanem önök, tisztelt fideszes képviselőtársaim, hatalomban is tartják és közjogi tisztségekbe emelik az elnyomás vezetőit. Az Alapjogokért Központnak például a mai napig tagja az a III/III-as alhadnagy, Horváth József, aki annak idején vezető szerepet töltött be a diktatúra és az elnyomás kiépítésében. Orbán Viktor pedig több mint egy éve nem válaszol arra a kérdésemre, hogy mi keresnivalója van Xantus Gábornak, az egykori rettegett, hírhedt román titkosrendőrség, a Securitate titkos ügynökének a Magyar Művészeti Akadémia alapító tagjai között, és hogyan lehetséges az, hogy a mai napig ő többmilliós megrendeléseket kap a közmédiától. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy ez a két példa mindennél jobban mutatja, hogy mennyire antikommunista, mennyire nemzeti és mennyire keresztény a Fidesz-KDNP-kormányzat. De önök nemcsak 1956, hanem 2006 felelőseit sem számoltatták el, pedig erre aztán igazán lehetőségük lett volna, 11 évük volt rá, tisztelt képviselőpárti képviselőtársaim. Szombaton a Polgári Válasz aktivistái a békemeneten felvonuló tüntetők elé egy molinót húztak ki, a következő felirattal: „15 éves a rendőrterror. 11 éves a NER. Hol az elszámoltatás?” Erre az egyszerű kérdésre önök több mint tíz éve nem tudnak választ adni. Az a skizofrén helyzet állt elő, hogy önök azok ellen szerveznek tüntetést, akiket önök nem számoltattak el. És nemcsak hogy nem számoltatták el őket, de politikai tényezőt is csináltak belőlük. Polgári demokráciában a saját népe közé lövető volt miniszterelnök főszereplésével nem mozifilmet gyártanak, hanem bírósági pert. Önök, az az igazság, hogy van egy dolog, amit az igazságnál… sok dolgot jobban szeretnek az igazságnál, leginkább a hatalmat. Gyurcsány Ferenc azért tud a mai napig trendi tornacipőben influenszerkedni, ahelyett, hogy a Váci Fegyház börtönében rendezné a katalógusokat, mert önök ezt lehetővé tették neki, ezt a politikai megbízást adták, ez az önök érdeke, és ezért vannak még szabadlábon mind a mai napig a rendőrterror főkolomposai. És tudják, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy kik voltak az egyetlenek, akik valódi, érdemi segítséget nyújtottak 2006 véres ősze áldozatainak? Nem önök voltak azok, nem a Fidesz és nem a KDNP, hanem a civilek. A Nemzeti Jogvédő Szolgálat, az egyébként balliberális hátterű TASZ és a Helsinki Bizottság, akiket önök most Soros-bérenc-szervezeteknek írnak le, ők voltak az egyetlenek, akik érdemi lépéseket tettek azért, hogy a 2006. őszi véres események áldozatai valamiféle jogsegélyre számítsanak, valamiféle elégtételt kapjanak, és ez az igazi szégyen. Meg az a szégyen, hogy azt a mozifilmet, amit Gyurcsány Ferencről csinálnak… azok az emberek, akik most egymás lábát tapossák a fideszes politikusok közül, azok többsége gyáván elmenekült a helyszínről. [[Z. Kárpát Dániel: Így van! Páncélautó!]] Azért tudom, mert ott voltam 21 éves egyetemistaként, és nem nagyon emlékszem, tisztelet talán Révész Máriusznak, az egyetlen kivételnek, rajta kívül nem nagyon emlékszem arra, hogy lettek volna bátor fideszes meg KDNP-s politikusok, akik kinn maradnak az utcán, és támogatást adnak. És nem is nagyon volt példamutatás, hiszen a miniszterelnök úr, ahogy forró lett a lába alatt a talaj, olyan gyorsan ugrott be a páncélozott autójába, és olyan viharos sebességgel hagyta el a teret, hogy a hűlt helyét láttuk csak. Úgyhogy én azt szeretném kérni önöktől: ne vegyék a szájukra 2006 ősze áldozatainak a nevét, se az állami rendezvényeken, se a pártrendezvényeken, se itt a parlamentben, mert még ebben is, mint annyi másban, hiteltelenek. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Meddig még?” címmel. Öné a szó. [[15.20]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mielőtt a témámra térnék, Soltész Miklós államtitkár kényszerhelyzetbe hoz. Ha nem adnám meg a tiszteletet a Háznak, akkor egyszerűen csak hazugságügyi államtitkárnak nevezném, hiszen amit itt a bevándorlás kérdésköre kapcsán előadott, ez más esetekben, bizony, más közösségekben akár Btk.-s is lehetne. Nem ismerek ma olyan ellenzéki pártot, amely szervezett bevándorlást, bevándoroltatást akarna megvalósítani Magyarországon. Olyan kormányt viszont ismerek, amely ezt a szervezett bevándoroltatást kétféle műfajban is kivitelezte az utóbbi években. Ugye, talán fideszes képviselőtársaim előtt is ismert, a letelepedésikötvény-konstrukcióval tízmilliárdos nagyságrendű kár érte a magyar költségvetést, a magyar adófizetőket, cserébe önök piaci kofaként a magyar állampolgárság előszobáját árusították olyan, sokszor kétes hátterű idegeneknek, akik nettó nemzetbiztonsági veszélyt jelentettek hazánkra nézve. Ami pedig legalább ilyen dühítő, az a külföldi vendégmunkások szervezett importja, ahol konténervárosokba, munkásszállókra, tudatosan, jogszabályi könnyítésekkel ez a kormány szervez százezres nagyságrendben munkaerőt Vietnámból, Mongóliából, egzotikus országokból, miközben demográfiai fordulatot vizionál, és egyfajta nemzeti sziruppal igyekszik leönteni magát. Tehát ne szervezzék a migrációt, térjenek vissza a tisztesség útjára, és ne állítsanak olyanokat rólunk, amelyeket egyébként önök elkövettek az utóbbi években! De! Azt is látjuk, hogy egy másik vitális sorskérdésünk a lakhatás területe, ezen kívül is egy átlagos magyar fiatal, aki nem rendelkezett, mondjuk, ötmillió forint készpénzzel tehát egy CSOK-önrészre nem tudott befizetni, nem tudott bankhitelessé válni , nagyon sokáig államilag támogatott lakáscélú előtakarékossággal tudta, mondjuk, a CSOK-ra való önrészt összeszedni magának. Ezt az éves szinten akár 72 ezer forintos állami támogatást ugyanakkor Magyarország Kormánya megszüntette, a különböző közvetítő cégek működésére való hivatkozással napok alatt beszántotta ezt a piacot. Én soha nem voltam a Fundamenta nagy rajongója, de lazán lehetett volna módosítani ezt a rendszert, hogy akkor a Magyar Államkincstáron keresztül lehet LTP-t fölvenni és az állami támogatáshoz hozzájutni. A helyzet az, hogy önök megszüntették ezt a rendszert, semmit nem raktak a helyébe, így a nagyobb önrésszel nem rendelkező magyar fiatalok számára semmilyen üzenetük nincsen. Azok számára sem, akik csak felújítanák az otthonukat, de mondjuk, nem vennének új építésű családi házat, vagy nem vennének igénybe miniszterként falusi CSOK-ot tízmilliós nagyságrendben a balatoni építkezéshez. Azt látjuk tehát, hogy nem oda jutnak el a források, ahol a rászorultság fellelhető, és teljes társadalmi csoportok maradnak ki a támogatásból. Példának okáért azok, akiknek még nincs gyermekük, de szeretnének. Ez legalább olyan fontos csoport demográfiai szempontból, mint akinek már van kettő, és remélhetőleg lesz neki egy harmadik is. Azt látjuk tehát, hogy vissza kellene, vissza lehetne állítani a lakáscélú előtakarékosság állami támogatását. Mi, jobbikosok, jobboldali emberekként, keresztényszociális érzékenységgel a társadalom legalapvetőbb egysége, a család érdekérvényesítése felől közelítünk a társadalmi és sorskérdésekhez; ennek szellemében éves szinten százezer forintnyi lakáscélú előtakarékossághoz adott állami támogatást biztosítanánk minden érdeklődő számára, de első körben, már az első évben legalább százezer polgárnak, családnak, akik igénybe tudnák venni ezt a konstrukciót. És nyilván ez az állami támogatás minden évben elérhető kellene hogy legyen. Azt látjuk tehát, hogy a költségvetésből mindez könnyedén kigazdálkodható. Nem kerül olyan extra módon sokba, ami ne lenne kitermelhető egy-két piramisépítés vagy cicomaberuházás leállításával, némely homályos költekezések átcsoportosításával. De a társasházban élők számára is nagyon pozitív üzenetet hordozna mindez, hiszen sokan tudjuk, hogy egy átlagos társasház LTP-vel, állami támogatással gyűjtötte a pénzét, a lakók pénzét egy kazáncserére, egy energetikai beruházásra; hiszen lenne erre egyébként uniós forrás is, csak Magyarország Kormánya azt mondta, hogy a közintézmények tekintetében felhasználjuk ezt az uniós pénzt, és bár oda lehetne adni a polgárok részére is egy bizonyos százalékát, ezt nem akarta Magyarország Kormánya. Szögezzük le tehát, hogy teljes társadalmi csoportok elől zárták el azt az idézőjeles csapot. Mi egy olyan javaslatot teszünk most le az asztalra, amely néhány tíz milliárd forint befektetésével a szülőföldön való boldogulás lehetőségét tudná szavatolni az érintett magyar polgárok számára. Márpedig egy ennyire fogyatkozó és ilyen gyorsan kiürülő országban ennél nagyobb, ennél fontosabb, ennél vitálisabb ígéretet nem lehet tenni. A szülőföldön boldogulásért kell megtenni mindent. Én erre kapacitálom kormánypárti képviselőtársaimat is a javaslatunk kapcsán. Elnök úr, köszönöm a figyelmet és a türelmét. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Steinmetz Ádám képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport: „60 semmi” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Hát, teniszezzünk egy kicsit! 15-semmi, 30-semmi, 40-semmi, és hogyha így folytatódik tovább, akkor a teniszpályán game jön. A Fidesz-módon játszott hazai teniszben viszont 60-semmi. Ugyanis már vagy 60 hete várjuk, hogy kiderüljön, hová tűnt el az a mintegy 3,8 milliárdnyi állami költségvetési pénz a Szűcs Lajos fideszes országgyűlési képviselő által vezetett Magyar Tenisz Szövetségben. De az új elnök, Lázár János fideszes országgyűlési képviselő megválasztása óta eltelt 60 hét után is semmi. Pedig a feljelentés megtörtént. No, de nem Szűcs Lajos fideszes képviselő ellen, hanem az alkalmazottai ellen. Mert a volt elnök úr nyilatkozatában szögezte le tessék figyelni -: a szövetség elnökeként ő a gazdasági ügyekre nem látott rá, és azok nem is tartoznak az ő feladatai közé. Néznék kérdőn most Kocsis Mátéra, a Kézilabda Szövetség elnökére, vagy éppen Németh Szilárdra, a Birkózó Szövetség elnökére, hogy vajon az általuk vezetett sportszervezetekben ez előfordulhatna-e. És igen, kérdezem én, milyen vezető, milyen elnök az, aki nem tudja, hogy mi zajlik az általa vezetett szervezetben. Akkor miért is van ott? Amikor egy sportági szakszövetség életében köztudottan az elnök által vezetett elnökség, illetőleg bizonyos ügyekben kizárólag az elnök dönt. Ő a döntéshozó. És hihetőe az, hogy nincs rálátása egy elnöknek például arra, hogy a Tenisz Szövetség az adóhatóság által visszaigényelni engedélyezett összeg közel háromszorosát számolja el, és ezzel több mint 700 millió forinttal károsítja meg az államkasszát? Olyanokat hallani a Szűcs Lajos vezette Magyar Tenisz Szövetség működéséről, hogy jogosulatlan adóelőnyhöz jutás, hiteltelen bizonylat kiadása, teljesítés nélküli kifizetés. A szövetséggel szerződött egyes cégek részéről ugyanis mindössze számlázás történt, teljesítés nem, ami kizárólag a sportszervezet jogosulatlan adóelőnyhöz jutását szolgálta; szintén egyébként több száz millió forint értékben. Miért nem lehet felelősségre vonni egy kormánypárti politikust, hogyha hibázik, pláne, ha esetleg bűnt követ el? Miért kell egy sportágnak szégyenkeznie egy kormánypárti képviselő elnök miatt? És egyáltalán milyen fényt vet ez a magyar tenisztársadalomra és a magyar sporttársadalomra? Miért kell továbbá a nyomozó hatóságokat kellemetlen helyzetbe hozni, amikor pártatlanul kívánják végezni a munkájukat? Egy ilyen ügy eltussolása ugyanis csak ráerősít arra, amit mi már régen mondunk, hogy a politikusoknak nincs helyük sportvezetői szerepkörben. Vagy talán Szűcs Lajosnak a kettős hiba is megengedett? Azzal, hogy leváltották, minden rendben van? A játszma mehet tovább? Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A Fidesz-módon játszott hazai teniszben mikor ér véget a game? Vagy itt is az lesz, amit Orbán Viktor miniszterelnök úr mondott, hogy minden mérkőzés addig tart, amíg meg nem nyerjük? A sportszerető magyarok meg végignézik ezt a gyalázatos játékot, és mindennek tetejébe kifizetnek érte 3,8 milliárd forintot. Egyesek ugyanakkor jól szórakoznak velünk. De már nem sokáig. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Alexov Lyubomir szerb nemzetiségi szószóló: „A Szeged-Szabadka vasút margójára” címmel. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Urak! Mint az önök előtt is ismert, október 18-án a szerbiai Horgoson a felújítandó Szeged-Szabadka vasútvonal ünnepélyes és jelképes alapkőletételére került sor. Mint ahogy a helyszínen megjelent több ezer ember üdvözölte az eseményt, így azt bátran állíthatom, hogy az ünnepélyes pillanatban osztozott a magyarországi szerb közösség is. Tudjuk, hogy valójában a már 150 éve megépült vasútvonal felújítási munkálatai kezdődtek el, az alapkőletétel pedig annak a szimbóluma, hogy a szerbek és a magyarok egy új jövő építésébe kezdtek. A környék lakói nemzetiségi hovatartozásuktól függetlenül nagy reménnyel várják a vasútépítést, ettől várva sorsuk jobbra fordulását is. [[15.30]] A térség, talán maga Horgos település is akár Szeged elővárosa lehet. 2015 nyarán a vasútvonal határszakasza a Magyarország felé irányuló menekülthullám egyik legfontosabb határátlépési pontja lett. A síneken gyalogló emberek miatt a vasúti közlekedés biztonságosan nem volt fenntartható, ezért 2015 szeptemberében lezárásra került. A közúti átkelőkön uralkodó helyzet, a többórás várakozás lehetetlenné tette vagy legalábbis súlyos nehézségek elé állította a határon átnyúló munkavállalást is. A vasút most erre a problémára is megoldást jelenthet, de abban is bízhatunk, hogy üzemek létesülnek a térségben, hiszen az infrastruktúrája kiváló lesz. A közelben húzódik a Belgrád-Budapest autóút, épül a Szabadka-Szeged vasút. A vasútvonal felújításával Szeged és Szabadka és ezen városok térségei is közelebb kerülnek egymáshoz. A tervek szerint 40 perc alatt el lehet jutni majd egyik városból a másikba, ami nagy öröm a határon inneni és a határon túli magyaroknak, szerbeknek egyaránt. Nekünk, nemzetiséghez tartozóknak kiemelten fontos a két ország közötti szoros és jó irányba mutató kapcsolat, valamint a stratégiai együttműködés. Az együtt gondolkodás visz előre, és ezáltal valósulhat meg az, hogy mind a magyar, mind a szerb lakosok a nyerteseivé váljanak ennek a beruházásnak. Ez a beruházás megkönnyíti nemcsak a hazai szerbek anyaországba való eljutását, hanem a vajdasági magyarok utazását is. Ezért is üdvözöljük, hogy fontosnak tartotta a két ország vezetősége, hogy felújítsa és korszerűvé tegye a másfél évszázados útpályát, a felüljárókat és a pályaudvari megállókat. A két ország közös döntése a szerb és magyar polgárok javát szolgálja. Az első lépést reményeink szerint követi a többi, és mi várakozással tekintünk a jövőbe, ahol a már megvalósult Budapest-Belgrád útvonalon utazhatunk a kornak megfelelő feltételekkel. Én magam nagy híve vagyok a vasútfejlesztésnek, ugyanis napjaink legnagyobb kihívása a mobilitási igények és a környezetvédelem összhangba hozása. Meglátásom szerint mindez a korszerű vasútfejlesztés előrelépés a környezetszennyezés felszámolásában is, ezért is tölt el örömmel, hogy Szeged és Szabadka között újraindul a vasúti közlekedés. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Tuzson Bence képviselő úr, államtitkár úr: „Iskolafejlesztések a Dunakeszi Tankerületben” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Nagyon fontos számomra az, hogy az a térség, amelyet én képviselek, Dunakeszi választókerülete, Dunakeszi, Fót, Göd, Csomád, Csömör, Erdőkertes és Veresegyház, olyan térség, amely az ország leggyorsabban fejlődő térsége. Sokan kérdezik tőlem azt, hogy mi a titka annak, hogy ez a térség ilyen gyorsan fejlődik. Egyrészt olyan emberek lakják ezt a térséget, akik tettre kész emberek, akik szeretnek cselekedni, és ennek a cselekedetnek megvan a hatása, és az együttműködés is jó. Jó az együttműködés a polgárokkal, jó az együttműködés egyes önkormányzatokkal, jó az együttműködés a kormányzattal, és egy ilyen együttműködés mindig gyümölcsöző. Ennek az eredménye az, hogy nálunk fejlődik az úthálózat, fejlődik a vasúthálózat, fejlődik az iskolarendszer, épülnek iskolák, épülnek óvodák, épülnek bölcsődék, és sorolhatnám azt a számos fejlesztést, akár a kultúra területén is, ami ebben a térségben megvalósult. Igen, nagyon jelentős fejlesztések valósultak meg, ilyen terület az oktatás területe is. Az utóbbi időben az oktatás területén 15 fejlesztés valósult meg, 15 komoly fejlesztés, és jelenleg is 8 fejlesztés van folyamatban. Megépítettünk új iskolákat, de most folyamatban vannak új iskolák is, új iskolák megépülése. Csömörön például egy 16 tantermes iskolát fogunk építeni, Veresegyházon egy 24 tantermes iskolát, Gödön szintén meg fog épülni a 24 tantermes iskola, és Dunakeszin is egy gimnázium és egy szakgimnázium fog épülni, tehát komoly oktatásfejlesztésben vagyunk. Nagy jelentősége van ennek, hiszen a térség az ország egyik legfiatalabb térsége is, és a mi választókerületünkben a Dunakeszi Tankerület a legnagyobb tankerület is egyben. Ilyen formán népességét tekintve ez a térség a legfiatalabb térség, nálunk van az ország legfiatalabb települése is népességét tekintve: Veresegyház. Ezért fontosak azok a fejlesztések, amelyeket meg kell és meg kellett valósítani. Engedjék meg azt, hogy a teljesség igénye nélkül felsoroljam azokat a fejlesztéseket, amelyek az utóbbi időszakban megvalósultak, illetve azokat, amelyek folyamatban vannak. Mint említettem, folyamatban van Csömörön egy új 16 tantermes iskolának a megépítése, Veresegyházon egy 24 tantermes iskolának az építése. Veresegyházon egyébként a Kálvin Téri Református Általános Iskola bővítése is folyamatban van, Gödön előkészítés alatt áll és meg fogjuk építeni a 24 tantermes általános iskolát. Gödön a Németh László Általános Iskolát egyrészt bővítettük, másrészt a részleges felújítása is megtörtént az épületnek. Dunakeszin az új középiskolákat már említettem. A Radnóti Miklós Gimnázium ugyanebben a városban szintén részlegesen megújult, és Fóton is előkészítés alatt áll a Népművészeti Szakgimnázium költözése egy teljesen új épületbe. A múltban pedig komoly oktatásfejlesztés valósulhatott meg. Nagy öröm számunkra, hogy egyrészt Veresegyházon a Katolikus Gimnáziumot átadhattuk, és az EGYMI is új épületet kaphatott. Ugyancsak Veresegyházon az említett Kálvin Téri Református Általános Iskola bővítése is megtörtént, ez az iskola egyébként lépésről lépésre, különböző fejlesztési fázisokban épül tovább, a tornacsarnok megépítését ott már befejeztük. Nagy öröm számunkra az is, hogy Dunakeszi városában a Krisztus Király Római Katolikus Általános Iskola is egyrészt megnyithatott abban az épületben, amely korábban állami iskola volt, hiszen az állami iskola egy új épületbe költözött, de megújult ez az épület, sőt ki is bővült; érdemes megnézni, nagyon látványos ez a fejlesztés. Dunakeszin a Kőrösi Csoma Sándor Általános Iskola tornaterme is megújulhatott, a Fazekas Mihály Általános Iskolának is a tornacsarnoka új szigetelést kapott, ez egyben egy kisebbfajta felújítással is járt, sőt ennek az iskolának a bővítése is lezajlott az utóbbi időben. A Szent István Általános Iskola talán az egyik legnagyobb eredményünk az utóbbi időszakban: egy 24 tantermes általános iskolaként megépülhetett Magyarország egyik legmodernebb általános iskolája, és ez Dunakeszin valósulhatott meg. Szintén Dunakeszin a Kőrösi Csoma Sándor Általános Iskola is részleges felújításban részesülhetett, az energetikai felújítása is megtörtént. Csömörön szintén részleges felújítást kapott a Mátyás Király Általános Iskola, az is komoly fejlesztés volt, illetve a zeneiskolának is megvalósulhatott az energetikai fejlesztése. Gödön is iskolát bővítettünk, a Németh László Általános Iskolát, és Fóton a Waldorf Iskola költözhetett új épületbe. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Fóton a Fáy András Általános Iskola is új kazánt kapott, és Csomádon is komoly [[Az elnök ismét csenget.]] iskolafejlesztés valósulhatott meg. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Pócs János képviselő úr, a Fidesz képviselője, szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett: „Droghasználat veszélyei a fiatalokra nézve” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A „drog” szó szerinti jelentése szerint olyan vegyületek gyűjtőneve, amelyek szervezetbe kerülve megváltoztatják az egyén testi, lelki és értelmi funkcióit. A drogok tehát azok a természetes vagy mesterséges anyagok, amelyek befolyásolják a központi idegrendszer működését, az egyén tudatállapotát, ezzel függetlenné téve a külvilág realitásától. A tudatmódosító szerek fogyasztására jellemzően örömszerzés, illetve a közérzet javítása céljából kerül sor, azonban használatuk nem veszélytelen, függőséget okozhatnak, megvonás esetén elvonási tünetekhez vezetnek, mint rémálmok, izzadás, remegés, fáradtság, érdeklődési területek vagy kötelességek elhanyagolása. Napjainkban nagy problémákat okoznak a rekreációs kábítószerek, ami a társadalom igen széles körét érinti. Gyakran lehet értesülni a médiából halál-, illetve túladagolási esetekről, valamint a fiatalkorúak iskolai droghasználatáról. [[15.40]] Az elmúlt évtizedekben a fiatalkorúak körében jelentősen megnövekedett azoknak a rendkívül veszélyes és kiszámíthatatlan kábítószereknek a fogyasztása, amelyeket a szakirodalom dizájnerdrogoknak nevez. A hatóanyag tiltólistára kerülése miatt a szer pontos összetétele állandóan változik, sőt gyakran a dílerek sem tudják pontosan, mit árulnak. Ezek olyan káros anyagokat tartalmaznak, mint a patkányméreg vagy az aceton. Számos környezeti és szociális tényező is befolyásolja a droghasználatot: a szülői támasz hiánya, az elhanyagoltság, a felelőtlenség, illetve a hátrányos helyzet. Ezek mind-mind jelentős kockázati tényezők, melyeknek felismerése azért kiemelt jelentőségű, mert a hatékony megelőzés és a kezelési programok elsősorban ezen kockázatok mérséklésére szolgálnak, illetve az ezekkel szembeni védettség kialakítására irányulnak. Elnök úr, köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Aradszki András képviselő úr, KDNP-képviselőcsoport: „Hogyan ünnepli a baloldal október 23-át?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egyesek még emlékezhetnek rá, mások a történészektől tudhatják, hogy 1956. október 6-án, az aradi vértanúk emléknapján tartották a koncepciós perben elítélt és addigra rehabilitált Rajk László újratemetését. Az esemény a fennálló rendszer elleni csendes demonstrációvá vált, ami utólag visszatekintve már előrevetítette a két héttel későbbi forradalmi eseményeket is. Jellegét tekintve valami hasonló esettől félhetett Csőzik László, Érd polgármestere is, ugyanis az történt, hogy az október 6-ai városi megemlékezésen elmondtam, hogy az idén azok is ott vannak a vértanúk emlékművénél, akik 2019 előtt egyszer sem jöttek el emlékezni, a közelébe sem mentek a templomnak, amelynek kertjében évek óta összegyűltünk emlékezni az aradi vértanúkra, nem volt ínyükre az emléknap, ahogy nincs ínyükre a nemzet, a család és a hit sem. Persze, Csőzik polgármester úr zokon vette a szembesítést az igazsággal. Ezért ő, és gondolom, a DK frakciójában ülő felesége, Bősz Anett képviselő asszony október 23-ára már előrelátóbban készültek. Úgy vélték, hogy jobban járnak, ha október 23-án nem adnak lehetőséget az országgyűlési képviselőnek, azaz szerény személyemnek arra, hogy beszéljen és elmondja gondolatait a városi ünnepen. Ezért Érd történetében eddig példátlan módon így hirdette meg a polgármester a szabadság napját. Idézem: „Tudom, hogy a politikusok imádnak beszédeket mondani, felszólalni, középpontban lenni. Tudom, hiszen időnként én is ilyen vagyok, de az idén száműzzük az ünnepről a politikai beszédeket, ezen a napon másként, méltó módon emlékezünk a forradalom hőseire. A rendezvény előkészítésekor határozott célunk volt, hogy a legnevesebb nemzeti ünnepünk ne legyen unalmas és izzadságszagú, legyen fancy és trendi.” Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Polgármester úr nemcsak a város lakóit fosztotta meg az események felelevenítésétől és aktualizálásától, hanem a fiatalokat is attól, hogy megismerjék a 65 évvel ezelőtti forradalmi eseményeket, valamint a 15 évvel ezelőtti Gyurcsány-féle terrort. Azzal, hogy fancy, azaz szórakoztató és trendi bulit hirdetett, tudatlanságban kívánja tartani őket, hogy jövőre mindebből szavazatot szerezzen a DK jelöltjének, vagyis a feleségének. Sok újdonság ebben amúgy sincs, hiszen Csőzik László, akárcsak Karácsony Gergely, nem a városvezetéssel foglalkozik, hanem felesége kampányával, és mindent ennek rendel alá. Így aztán a nemzeti oldal, hogy mégis méltó módon tudjon ünnepelni, saját rendezvényt szerveztünk. 2019 októberében, az önkormányzati választás után Csőzik László kiegyensúlyozott és szabad helyi sajtót ígért. Kifejtette, hogy annak örülne a legjobban, ha ő nem is szerepelne az újságban, és a jobb- és baloldal egyenlő arányban jutna a felületekhez. Eltelt két esztendő, és az említett óhajnak épp az ellenkezője valósult meg, a városi média Csőzik László és felesége kampánymédiájává vált, évi közel 200 millió forintos közpénzből. Engem már 2019 őszén, röviddel a hatalomra kerülésük után cenzúráztak, és a már betördelt, nyomdakész újságjukból kitöröltek. Most azzal súlyosbították dicstelen munkájukat, hogy az 1956. október 23-ai városi ünnepen betiltották az emlékező beszédet, mert azok Csőzik szavaival élve: nem méltóak és unalmasak. A valódi ok, bár kár elhallgatni, azt akarják, hogy ne eshessen szó Bősz Anett, felesége politikai fővédnökének 15 évvel ezelőtti, saját népe ellen indított gyalázatos támadásáról. Tisztelt Elnök Úr! Így pártpolitizál az érdi megyei jogú várost vezető családi vállalkozás, amelyet háttérből az Országház fantomja irányít. Ennyit jelent nekik a saját ígéretük, s ennyit a korrekt és tiszta tájékoztatás, a szólásszabadság és a demokrácia. Ebből is látszik, a sokat hirdetett tolerancia és sokszínűség számukra addig tart, amíg a másik az ő álláspontjukat vallja ezen kívül csend legyen! Ilyenek a mai demokraták és liberálisok, és ők vezetnék az országot is, így lenne majd össznemzeti béke és nyugalom, ha jövőre ők győznének. Szavahihetőségüket és népszerűségüket szerencsére jól mutatja az általuk szervezett október 23-ai rendezvényük látványos kudarca, ami nem kíván kommentárt. Ezúton üzenem polgármester úrnak: szégyellje magát! Érd ennél többet érdemel. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ovádi Péter képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Dübörög a Modern Városok Program és a Magyar Falu Program Veszprém 01-es választókerületében” címmel. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagyon szépen köszönöm a szót. Sokszor éri az a vád a kormányoldalt, hogy az önkormányzatok nem fejlődnek, és nincsen lehetőségük fejleszteni a térségüket. Ennek pont az ellenkezője igaz természetesen, hiszen ha csak Veszprém megye 1. számú választókerületére tekintünk és ott a megyeszékhelyen a „Modern városok” programra, akkor arról tudok beszámolni, hogy arra az egyezményre, amit hat évvel ezelőtt miniszterelnök úr és Porga Gyula polgármester úr aláírt, azt lehet mondani, hogy szinte majdnem mindegyik programelem elkészült, és a legtöbb programelem természetesen állami támogatásból készült el. Ha a sportfejlesztésekre tekintünk, akkor elkészült a veszprémi sportuszoda, nemcsak a tömegsportot szolgálja ki innentől az impozáns létesítmény, hanem Rasovszky Kristóf, a Tokióban ezüstérmet nyert olimpikonunknak is ott vannak a mindennapos edzései. De a tornászgyakorló is elkészülhet a „Modern városok” program keretében. Régóta vártunk arra a lehetőségre, hogy a méltán híres, 50 éves Veszprémi Torna Club egy új csarnokba költözhessen, ezt is el tudtuk érni a „Modern városok” program keretein belül, de lett új jégcsarnokunk is, egymilliárdos taós támogatásnak köszönhetően. Veszprém és térsége azzal büszkélkedhet, hogy „Európa kulturális fővárosa” leszünk 2023-ban. A „Modern városok” programból nem maradhattak ki így természetesen a kultúrát érintő fejlesztések sem. Be fogok majd számolni egy következő felszólalásomban az „Európa kulturális fővárosa” fejlesztéséről is, de most maradjunk a „Modern városok” program fejlesztésénél. Elkészültek a Veszprémi Állatkertnek, Veszprém legnagyobb turisztikai attrakciójának a legnagyobb beruházásai is. A Csernák Antal Zeneiskola öt évvel ezelőtt megújult kívülről, kerestük azokat a lehetőségeket, hogy hogyan tudjuk ezt az impozáns épületet belülről is megújítani, erre is a „Modern városok” program nyújtotta lehetőségeket használtuk ki. Természetesen egy város, egy térség szempontjából nagyon fontos az, hogy a színháza is megújuljon. Nagyon örülünk annak, hogy erre is támogatást kaptunk, és a Petőfi Színház felújításának első ütemét is el tudtuk kezdeni. Az „Európa kulturális fővárosa” címnek vannak felelősségei is, és nagyon fontos az, hogy a térségbe érkezők milyen úthálózaton keresztül tudják megközelíteni szeretett városunkat. [[15.50]] Ezért is gondoltuk azt, hogy a „Modern városok” programjában ezeket a fejlesztéseket is eszközöljük. Így került be a „Modern városok” programjába a 8-as, 82-es összekötő szakasza, amely a 2022. év végére lesz meg. Annak is nagyon örülünk, hogy a kormány támogatta a 8-as számú főút déli elkerülőjét, ahol egy 7 kilométeres szakasz újul meg, az is 2022 végére készen lesz. Ezenkívül fontos az, hogy hogyan érkezünk be a városba, de az is fontos, hogy a belterületi útjaink hogyan néznek ki. A „Modern városok” programjából itt is 5 milliárd forint támogatásban részesült Veszprém városa. Most beszéltem a megyei jogú városról, de nagyon fontos az, hogy van 24 kistelepülés is a választókörzetemben, és a „Magyar falu” programban mind a 24 település részt tud venni, több mint 130 sikeres pályázatunk van már, több mint 2 milliárd forint összegben. Azt elmondhatjuk, hogy ha a megyei jogú városnak a veszprémiek írták a „Modern városok” programját, akkor azt is elmondhatjuk, hogy a kistelepülési önkormányzatok írták a „Magyar falu” programot, hiszen olyan valós kérdésekre ad valós választ, amire már régóta vártak az önkormányzati vezetők. Ha csak górcső alá vesszük két településünket, Szentgált, ahol orvosi rendelő, orvosi eszközök, egyházi közösségi tér, önkormányzati közösségi tér, önkormányzati út, szolgálati lakás, óvodaépület, egyházi temető és felelős állattartásra való felhívás is nyertes pályázatként szerepel, vagy Vilonyán orvosi eszközök, egyházi közösségi tér, önkormányzati út és járda, óvodaudvar, közterületi eszközök vásárlása, óvodaépület megújítása, önkormányzati temető, akkor azt látjuk, hogy a „Magyar falu” programban olyan fejlesztési lehetőségek nyíltak 2019 óta, amire az önkormányzatok már nagyon régóta vártak. Én nagyon szépen köszönöm a kormánynak azt, hogy életre hívta a „Modern városok” programját és a „Magyar falu” programját, és ezzel a térségünk megállíthatatlanul fejlődni tud. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Stummer János képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Korszakváltás” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Békés megye vesszőfutása nem tegnap kezdődött, és legyünk igazságosak, nem is tíz évvel ezelőtt. Ahhoz, hogy megértsük ennek a történelmi krízisnek az okait, amit elszenved az én szülőföldem, sokkal messzebbre kell visszamenni az időben. Én azt gondolom, hogy az utóbbi száz év minden nagy magyar történelmi változásának ez a megye, Békés megye a vesztese volt. Vesztese lett először a trianoni országvesztésnek és országrablásnak, amikor is az történt, hogy Békés megye akkori lakói egyetlen tollvonással, egyik pillanatról a másikra a centrumból, Magyarország földrajzi középpontjából hirtelen a perifériára, az elfeledettségbe kerültek. De Békés megye a vesztese lett Horthy Miklós Magyarországának, Békés megye a vesztese lett Rákosi Mátyás Magyarországának, végső soron Békés megye a vesztese lett a téeszesítésnek és a’ 89-90-es rendszerváltásnak csúfolt politikai és gazdasági átalakulásnak is. Békés megyében mi ráfaragtunk az európai uniós csatlakozásra is, de a kegyelemdöfést végső soron a 2010. évi Orbán Viktor-i fülkeforradalom hozta el, merthogy a 2010 óta hatalomba került új fideszes elit vitte be azt a kegyelemdöfést trafikmutyistul, földtörvényestül, mindenestül, aminek mind a mai napig isszuk a levét, merthogy ez az új elit itt, Békés megyében lassan 12 éve hízik, és amíg ők híznak, addig bizony a Békés megyei polgárok többsége, már legalábbis azok, akik tehetik és azok, akik kívül vannak az ő falkájukon, fejvesztve menekülnek ebből a megyéből, és lassan ott tartunk, hogy nincs olyan ember, aki tanítson, nincs olyan ember, aki gyógyítson, és nincs olyan ember, aki dolgozzon. Miközben mi itt állunk a szakadék szélén, és miközben mindenki számára nyilvánvaló módon, ha ezek a tendenciák és folyamatok tovább folytatódnak, akkor bizony a következő 30 évben újabb 60 ezerrel fog csökkenni ennek a megyének a létszáma és népessége, addig azok az emberek, akik a hatalmat gyakorolják és uralkodnak a Békés megyei emberek felett, ők mindazokat, akik kívül vannak az ő köreiken, mindazokat az embereket kioktatják erkölcsből, kioktatják családból, és kioktatják hazaszeretetből. Teszik ezt úgy, hogy egyébként egy pillanatra sem lesznek figyelmesek a Békés megyei polgárok igazi sorskérdései felé, nem vesznek tudomást a körülöttük lévő valóságról, nem vesznek tudomást azokról a tízezrekről, akik hónapról hónapra pilinckálnak, és néhány ezer forintokkal próbálnak meg egyik hónapról a másikra túlélni. Nem vesznek tudomást arról az óriási szegénységről, ami ott van és ott burjánzik körülöttünk, nem vesznek tudomást azokról a családapákról és azokról a családanyákról sem, akik semmi pénzért, katasztrofális munkakörülmények között végzik el a munkát a munkahelyeiken, robotolnak a munkahelyeiken, és miközben ezt teszik, ugyanebben a munkakörben ugyanezért a munkáért 80 kilométerrel nyugatabbra 80 ezer forinttal több járna nekik a hónap végén nettóban a munkájukért cserébe. Én ezért szoktam mondani otthon, Békés megyében a sajátjaimnak és az enyéimnek, hogy Békés megye áprilisban nem képviselőt fog választani, hanem jövőt. Aközött kell dönteni, aközött kell majd döntenünk, hogy ezt a 12, 30 vagy 100 évet folytatjuk tovább, vagy valami egészen új, merőben új dologhoz fogunk hozzáfogni. Azt kell eldöntenünk és azt kell eldönteniük a Békés megyei polgároknak, hogy akarnake egy olyan új jövőt építeni, ahol a becsületes munkáért végre nem éhbér, hanem becsületes fizetség jár, ahol azok a fiatalok, akik ebbe a megyébe születnek, azok nem a világ végén, hanem annak a közepén érezhetik magukat, ahol a természeti kincseinket nem elherdáljuk, hanem tudatosak vagyunk, és vigyázunk ezekre a kincsekre, ahol azokat az embereket és azokat a sorsokat, és akik önhibájukon kívül nehéz helyzetbe kerültek, nem belelökjük az árokba és nem sorsukra hagyjuk, hanem kezet nyújtunk nekik és felsegítjük őket, hogy tudunke Békés megyében egy olyan jövőt építeni, amely végre nem a lopásnak, hanem újra egymás kölcsönös megbecsülésének lesz majd otthona. Úgyhogy 2022 áprilisa óriási jelentőséggel bír a mi közös jövőnkben, és az a tét, hogy ezt a jövőt meg tudjuke teremteni, az a tét, hogy 2022 áprilisában majd a múlt, amely ott, ennek a patkónak a túloldalán szokott helyet foglalni, győzedelmeskedik, vagy a jövő, amit mindannyian szeretnénk magunknak és az unokáinknak egyaránt. Köszönöm szépen a figyelmet.
Tisztelt Országgyűlés! Witzmann Mihály, a Fidesz képviselőcsoportja részéről, szintén napirend utáni felszólalással kíván élni: „Indulhat a siófoki uszoda projekt” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Régi és jogos igénye Siófok lakóinak, hogy a nyár fővárosaként ismert 25 ezres városnak legyen végre saját uszodája. Nos, úgy tűnik, valóban eljutottunk oda, hogy kijelenthetjük, miszerint a kormány támogatásának köszönhetően hamarosan megkezdődhet a siófoki uszodaprojekt. Nem volt egyszerű az idáig vezető út, ugyanis évekkel ezelőtt pontosan a helyi önkormányzat hirdette még azt, hogy a gyermekek úszásoktatása Siófokon megoldott, mégpedig az önkormányzati tulajdonban lévő Galerius fürdőben. Nos, azóta ez a komplexum is bezárt, ugyanis az utóbbi években olyan mértékben romlott le a fürdő állapota, hogy a tulajdonos önkormányzat az azonnali bezárás mellett döntött. Azt jelenleg még nem tudni pontosan, hogy az egykor szebb napokat látott siófoki fürdő mikor nyithatja meg a kapuit újra, de ha a műszaki problémákat meg is oldja a városvezetés, akkor elmondható, hogy a Galerius sokkal inkább egy élményfürdő, semmint uszoda, mint ahogy eddig is sokkal inkább élményfürdőként funkcionált. Éppen ezért még az előző országgyűlési képviselői ciklusomban is igyekeztem a város számára elérhető és reálisan megvalósítható lehetőségeket felkutatni egy városi uszoda megépítése érdekében. Ennek értelmében 2017 márciusában egy taós pályázati lehetőséget ajánlottam a város számára, amelyhez sikerült elnyernünk a Magyar Vízilabda Szövetség partnerségét is. A képviselő-testület áprilisban egy rendkívüli testületi ülés keretében döntött, hogy létrehozza a Siófoki Vízilabda Kft.-t, és biztosítja a projekthez szükséges taoönrészt, továbbá a pályázat beadásához szükséges döntések is megszülettek. [[16.00]] Aztán telt-múlt az idő, de a projektről nem igazán hallottunk semmit. Végül 2020-ban a város taoforráshiányra hivatkozva lemondott a pályázati lehetőségről. Ez azért volt meglepő sokunk számára, mert 2017-ben, 2018-ban és 2019-ben is, vagyis a pályázati lehetőség kihasználásáról született első önkormányzati döntéstől számított három évig rendelkezésre álltak ezek az úgynevezett taós források. A taós támogatási rendszer működését bizonyította az is, hogy pontosan ebben az időszakban készültek el ugyanúgy, ugyanebben a taós rendszerben a magántulajdonban lévő siófoki kézilabdaklub jelentős infrastrukturális fejlesztései, mint például a Magyarország egyik legkorszerűbb sportcsarnokának titulált, 1500 férőhelyes Kiss Szilárd Sportcsarnok is. A 2020-ban megjelenő koronavírus-járvány ugyan ténylegesen komoly problémákat okozott a taós támogatások tekintetében, azonban a vírus megjelenése előtt eltelt években ilyesfajta nehézség nem állt fenn. Az önkormányzat döntését ezért aztán sajnálattal vettem tudomásul, ugyanis így a siófoki uszoda megvalósulása még tovább váratott magára. Éppen ezért úgy döntöttem, hogy újabb lehetőségeket próbálok felkutatni a siófoki uszoda létesítése, megépítése érdekében. Nos, így jutottunk el oda, hogy számos előkészítő tárgyalás és egyeztetés után megszületett a támogató kormánydöntés, miszerint tisztán állami pénzből elindulhat a komplexum tervezése. Mondhatnám úgy is, hogy ismét sikerült napirendre vennünk ezt a komoly, a siófokiak számára oly égető kérdést. A legutóbbi egyeztetések során azt is megtudtam, hogy az eddig megépült tanuszodákhoz képest várhatóan nagyobb tanmedence és nagyobb öltözők is épülhetnek Siófokon. Mivel a siófoki uszodaépítéssel kapcsolatban többen is érdeklődtek nálam, ezért is tartottam fontosnak, hogy a közelmúlt tárgyalásairól itt, az ország Házában is beszámoljak. A Magyar Közlönyben megjelent kormánydöntés értelmében kijelenthetjük, hogy a nemzeti köznevelési és infrastruktúra-fejlesztési program harmadik ütemében megépülhet az uszoda Siófokon. A beruházáshoz szükséges állami forrásokat a tervezéstől a kivitelezésig a kormány biztosítja. A két medencét egy nagy- és egy tanmedence , a gépészetet, az előcsarnokot, az öltözőket és a parkolót is magába foglaló létesítmény az önkormányzat által kijelölt, Siófok Kiliti városrész északi-északkeleti részén, a szintén kormányzati támogatásból befejezendő edzőközpont melletti ingatlanon fog megépülni. Siófok város önkormányzatának a feladata az, hogy az általa kijelölt területre biztosítsa az üzemeltetéshez szükséges infrastruktúrát, vagyis a víz-, villany-, gáz-, szennyvízhálózat, illetőleg csatlakozások kiépítését. A komplexumot az állami tulajdonú Nemzeti Sportközpontok fogja üzemeltetni, tehát a város számára ez kiadást nem fog jelenteni. Ahogy már korábban is említettem, a már megépült és jelenleg is építés alatt álló tanuszodákhoz képest az eddig alkalmazott típustervekkel szemben a siófoki uszodában várhatóan kétszer nagyobb tanmedence és nagyobb öltözők kerülnek tervezésre. Reményeim szerint a megszületett kormánydöntés, az állam által biztosított anyagi források és az önkormányzat partneri közreműködése révén hamarosan sor kerülhet a tervező kiválasztására és a tervezői szerződés megkötésére is, és így a több milliárd forintos beruházás előkészítése ténylegesen megkezdődik. Nos, itt tartunk jelenleg. A fejleményekről természetesen folyamatosan tájékoztatni fogom a siófoki polgárokat. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hajdu László képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Az ígéret betartása-Fidesz módra” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! A szokásos péntek reggeli sajtóbeszélgetését a miniszterelnök úrnak figyelemmel kísérve, beszélt a negyedik hullám közeledéséről, és kicsit ezzel összefüggésben egy kora délelőtt vagy délután tettem föl egy kérdést, hogy az önkormányzatokat érintő iparűzési adó, amely zárolva volt, illetve 50 százaléka el lett véve, és 1 százalékra csökkent az iparűzésiadó-kivetése, az vajon most, az átoltottság 61 százalékánál jelentie azt, hogy azért mégis számolhatunk ezzel az 50 százalékkal a következő esztendőben. Ennek a tervezése elkezdődik rövidesen, illetve már el is kezdődne, ezzel a bizonytalansággal. Annak idején, amikor ezt szó nélkül tudomásul vették az önkormányzatok, akkor a körülbelül 700 önkormányzat, amelytől ez az 50 százalék elvonásra került, a 3180 önkormányzat közül… hiszen ennyinek van úgynevezett adóerő-képessége, olyan, amelytől ez a bizonyos 50 százalék elvonásra került. Ezért is érdekes az, hogy mi lesz ezzel a 700 fölötti önkormányzattal a következő évben, mert oly mértékben kiköltekeztünk a Covid, a járvány elleni védekezés keretében, aminél nem egyszerűen csak kívülről néztük, hogy a kormány milyen intézkedéseket hajt végre, hanem saját maguk az önkormányzatok is nagyon jelentősen odatették a pénzüket, költségvetést módosítottak, maszkot osztottak, például az én választókerületemben minden állampolgár számára, és ingyenes tesztet vezettek be, akik pedig elvesztették a munkájukat igazolható módon, azonnali gyorssegélyt, 50 ezer forintot adtak számukra. De a fertőtlenítő eszközöket minden intézményben, minden helyen, ahol kerületi polgárok megjelennek és önkormányzati típusú intézmény, ott biztosítottuk folyamatosan. Szerveztük az oltást, és egyébként plakátokon mozgósítottunk arra, hogy vegyék föl az oltásukat. Ha a XV. kerületben végigmegyünk, most is lehet látni a plakátokat kirakva, ahol kerületi díszpolgárok, kerületi közéleti emberek hirdetik, hogy én is beoltattam magam, te is menjél, és oltasd be magad. Ez a kasszának körülbelül 350 millió forintjába került. Ezért is rendkívül érdekes és fontos az, hogy ezzel szemben milyen gesztusokat kaptunk. Olyan gesztusokat kaptunk, hogy az idegenforgalmi adó elvételre került, a parkolási díjakat a kormány ingyenessé tette helyettünk. Ezek még a 350-en kívüli veszteségek, ennek a forintosítása még majd ezt követően jön. Az önkormányzati tulajdonú vendéglátóipari helyiségeket, amelyek nem lakáscélú önkormányzati tulajdonúak, ingyenessé kellett tenni, és ingyenesen működött benne a vállalkozás. És természetesen egy sor olyan intézkedés bejött, mint a szolidaritási adó vagy szolidaritási hozzájárulás, amelynek egy igen jelentős, az elmúlt esztendőben legnagyobb svarc emelését hajtotta végre a kormány, viszonzásként vagy így tekinthető gesztusként. Ennek borzalmas káros hatása az, hogy az iparűzési adó jelentős mértékben, olyan méretű költségvetés esetében, mint amit én képviselek a XV. kerületben, 1,9 milliárd forintos forráskiesést jelentett. És hadd említsem meg azt, hogy Budapest egészéhez viszonyítva is a kerületek összesen 35 milliárd forintot veszítettek el csak az iparűzési adó részeként. A főváros még külön ugye, az is egy önkormányzat 30 milliárdot veszített; összességében csak Budapest 65 milliárd forintot. És tudjuk, kérdésekre adott válaszoknál, hogy a 700 önkormányzat pedig 150 milliárd forintot veszített ezzel a forráselvonással, azzal a forráselvonással, amiről az az állítás volt itt ma is egy kérdés kapcsán, hogy ezt a kisvállalkozások megkapták, és ezt a kisvállalkozások segítésére szintén az önkormányzatok adták oda. Én nem ismerek olyan kisvállalkozást a kerületünkben, körülbelül 1900 adózó kisvállalkozó van, egyet se tudnék megnevezni, amely ebből a forrásból kapott. Napirend után ezt szerettem volna elmondani önöknek. Köszönöm a szót, elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bősz Anett képviselő asszony, DK-képviselőcsoport: „70 éves az Elvira-major” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Egy olyan intézményről szeretnék ma délután önöknek mesélni, ami sokat jelent az érdieknek és mindenkinek, aki a térségben él. Szóltam már a tisztelt Ház előtt az Elvira majorról, de most ünnepeltként emlékezem meg Európa legnagyobb csonthéjasgyümölcs-génbankjáról. Kacifántos út vezetett el idáig az Elvira major életében. Ugyan a politika gyakorta beleszólt az elmúlt 70 év működésébe, az ott dolgozók azonban egy pillanatra sem tévesztették szem elől azt a célt, amiért ideérkeztek Érd és Tárnok határába, mindig óvták, védelmezték és gyarapították ezt a nemzeti kincset. Szót kell ejtenünk arról, ha a klímaváltozás vagy bármely kegyetlen természeti csapás érné Európa szinte bármely régióját, akkor segítségül hívhatnák az ott élők az Elvira majort, és a génbankból újra tudnák telepíteni azokat a gyümölcsösöket, amelyek hiányoznak számukra. [[16.10]] Így tehát a gyümölcsgénbank vírusmentes törzsültetvényei a jövő garanciái is egyúttal. Egy születésnapost, különösen, ha ilyen szép kort ért meg, mint az Elvira major, illik méltóképp köszönteni, ezért kérem, engedjék meg, hogy röviden ismertessem ezt a történetet, ami elvezetett idáig. Ideális természeti adottságainak köszönhetően a napsütéses órák számának és a domborzati viszonyoknak köszönhetően Érd már a római időktől fontos szőlőtermelő tájegységnek számított. Ez a hagyomány és a gyümölcstermesztési kultúra időről időre eltűnt, háttérbe szorult, majd újra előtérbe került a település mintegy 800 éves története során. Az itt élőknek sokáig elsődleges megélhetési forrása a mezőgazdaság volt, különös tekintettel a gabonatermesztésre és a szőlőművelésre. Érd egyike volt azoknak a településeknek, amelyek nem ijedtek meg a filoxérajárványtól, noha a betegség a szőlőtermesztés lehetőségét a helyiektől is elvette. Az itt élők megküzdöttek azért, hogy egy korábbinál stabilabb, kiszámíthatóbb és fenntarthatóbb megoldást keressenek, és előnyt kovácsoltak a bajból. Az őszibarack-termesztés, később pedig a meggy és a csonthéjas gyümölcsök nagyon fontos szerephez jutottak, így nem csoda, hogy a II. világháború után a földosztások egyik kedvezményezettje volt az Elvira major. Történelmi területén kijelöltek egy 40 holdas mintagazdaságot. Az első kutatóintézetek 1950 körül jöttek létre, azóta őrzik, fejlesztik töretlen kitartással hazánk és az egész Kárpát-medence csonthéjasgyümölcs-állományát. Az Elvira majorban 20 évvel később kezdődött a faiskolai termesztés. A mai napig az ország legfontosabb faiskolái közt tartjuk számon az Elvira majort. A városban senkinek sem kell bemutatni az érdi bőtermő meggyet, amely csak egy a számos kincs közül, amit az Elvira major 2200 tételt számláló génbankjában megtalálunk, és immár fél évszázada gyűlnek szép sorjában ezek a tételek. Nem túlzás azt állítani, hogy az Elvira major megmaradása és gyarapodása Magyarország és a jövő nemzedékeinek érdeke és értéke. Nem véletlen, hogy a jelenlegi városvezetés és szövetségesei, amikor a korábbi fideszes polgármester és szövetségesei ipari parki területté kívánták tenni az Elvira majort, akkor a demokraták és számos érdi civil ellenállt, és azt mondta, hogy eddig és ne tovább, a majorból egy tapodtat sem. Érd és térsége ide kizárólag környezetbarát, a major érdekeit szem előtt tartó, megfelelő véderdősávot fölhúzni képes és természeti kincseket figyelembe vevő beruházásokat vár, bármilyen fontos is az, hogy a helyi gazdaságot fejleszteni tudjuk, és ez kifejezetten fontos. Ugyanakkor nekem személyesen feltett szándékom az, hogy az Elvira major körül egy olyan látogatóközpontot is létre tudjunk hozni, amely kiemeli az Elvira majort az eddig ismert csonthéjasgyümölcs-génbankok sorából, és egy olyan sorba emeli be, mint például a Kis-Balaton vagy bármely nemzeti parkunk látogatóközpontját. Ugyanis az egy dolog, hogy a felsőoktatásban kiemelt szerepe van az Elvira majornak és a kutatásban is, de nagyon jó lenne, ha a közoktatásba is elmehetne ez a tudás, nagyon jó lenne, ha a kisiskolások tudnák megismerni azt, hogy mennyire fontos a XXI. században az ember és a természet oly módú együttélése, hogy az nemcsak a jelent, de a jövőt is gyarapítani tudja. Én abban bízom, hogy erre együtt képesek leszünk. Isten éltesse az Elvira majort és a benne dolgozókat! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Hajdu László tapsol.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ágh Péter képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Celldömölkön a múlt tradícióira épül a jövő 150 éves a celli vasút” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Idén október elején arra emlékeztünk Celldömölkön, hogy 150 éve érte el a települést a vasút. Ezáltal meg tudtuk mutatni, hogy Celldömölk büszke a tradícióira, büszke ezen belül a vasutas múltra, amely révén olyan sokan vasutas városként ismerik ezt a fantasztikus települést. Jómagam is azok közé tartozom, akiket, ahogy mondani szokták, a mozdony füstje megcsapott, hiszen édesapám révén vasutasgyerek vagyok. Ha fel kell idézni emlékeket a gyerekkoromból, azok közül sok szép pillanat a vonatokhoz, állomásokhoz, apám szolgálati helyeihez kötődik. Emiatt is a magaménak éreztem a celliek ünnepét. Gyermekkoromban megtapasztaltam, mit jelent a vasutasközösség, és becsülöm ennek erejét. Ezért engedjék meg, hogy kifejezzem tiszteletemet és hálámat mindenkinek, akik az elmúlt években, évtizedekben munkájuk révén maguk is sokat tettek azért, hogy a vasút elismert és megbecsült jelentéssel bírjon. Az évforduló is alkalmat adott arra, hogy rámutassunk: a városban a múlt tradícióira a jövőt építjük. Ez ugyanis a most folyó városépítés lényege, hiszen Celldömölk kimagasló értékeit a gondviselés már megadta számunkra. Így van ez a most 150 éves vasutasörökséggel is, de még számos példát lehetne említeni, legyen szó a gyógyvízről, az egykori bencés rendházról, a gimnáziumról vagy éppen a hétköznapi példának tűnő piacról. Lépésről lépésre azt láthatjuk, hogy az évek munkáját egymásra rakva ezek új és új fejlesztések alapjai lettek. Így épült meg a fürdő, így újult meg a kolostor és az említett gimnázium és a piac is. Közös munkánk révén, összefogással új és új beruházások valósultak meg. Most pedig ez történik a város egyik ékével és kapujával, a vasutashagyomány szimbólumával, a vasútállomás épületével is. Korábban már megtettük az első lépést a belső terek felújításával, később újabb eredményt jelentett a parkoló létrehozása. Annak érdekében viszont, hogy méltó lehessen a másfél évszázados hagyományokhoz, szükség volt a külső felújításra is. Ehhez hosszú évek lobbimunkája vezetett, amiből mindannyian kivettük a részünket. Hálás vagyok a MÁV és a kormány döntéshozóinak, hogy meghallgatták kérésünket. Támogató hozzáállásuk nélkül mindez elképzelhetetlen lett volna. Tisztelt Ház! Nemcsak a celldömölki városépítés kapcsán mondhatjuk, hogy a múlt tradícióira épül a jövő, hanem a hazai vasút és közlekedés tekintetében is. Ebben az évtizedben olyan beruházások tették hatékonyabbá Vas megye vasúti közlekedését, mint például a Porpác-Hegyeshalom villamosítása, a Szombathely-Kőszeg közötti munkálatok, vagy éppen több város Intercity-elérésének a biztosítása. Közös bizodalmunk, hogy a fejlesztések a jövőben is folytatódhatnak. Tisztelt Országgyűlés! A városépítésnek és az országépítésnek is egyaránt része a vasút fejlesztése. Azért is tudunk ebbe az irányba menni, mert voltak, akik lerakták az alapokat már a XIX. században, ezzel óriási változást hoztak egy adott település életében. Biztosak lehetünk abban, ha 150 évvel ezelőtt nem épülnek sínek, minden máshogy alakult volna Kemenesalja fővárosában. Így ez a város a vasútnak sok mindent köszönhet. Többek között, hogy azzá tette, ami, egy várossá, amelynek a vasutasvilágban neve, elismertsége és most már komoly történelme is van. Hála ezért mindenkinek, aki ott dolgozott és dolgozik, hogy saját munkájával egyrészt segíti embertársai közlekedését, másrészt méltó folytatója az elődök szolgálatának. A holnap vasútjának alapja az ő mai helytállásuk. Köszönet ezért minden mai celldömölki vasutasnak, hogy a múlt tradícióira építve ők is a jövőt építik. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy az őszi ülésszak soron következő ülésére várhatóan 2021. november 8-án kerül sor. Megköszönöm munkájukat, az ülést bezárom.