Head ametikaaslased, austatud Riigikogu, tere hommikust! Alustame täiskogu VII istungjärgu neljanda töönädala neljapäevast istungit. Kõigepealt palun kõnetooli neid Riigikogu liikmeid, kes soovivad üle anda eelnõusid või arupärimisi! Palun, Eiki Nestor!
Hea juhataja! Austatud Riigikogu! Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon esitab menetlusse Riigikogu otsuse "Ettepaneku tegemine Vabariigi Valitsusele" eelnõu. Ma arvan, et kiirlaenuturul toimuv on tekitanud rohkelt muret kõigile Riigikogu liikmetele, eriti aga neljale Riigikogu komisjonile: rahandus-, majandus-, õigus- ja sotsiaalkomisjonile. Enam-vähem on ka selge, mis suunas need asjad liiguvad. Riigikogus on suhteliselt lihtne algatada eelnõusid, mis teevad neid reegleid konkreetsemaks või karmimaks, aga on üks temaatika, millega Riigikogu ise mitte kuidagi toime ei tule. See on järelevalve tõhustamise niisugune meede, mille sisu oleks järelevalve üleandmine Finantsinspektsioonile. Meie ei tule sellega toime eelkõige seetõttu, et Finantsinspektsioon on institutsioon, mis asub Eesti Panga ja Vabariigi Valitsuse vahel, ja teiseks ka seetõttu, et tema eripära on selles, et turuosalised ise rahastavad tema tegevust. Seetõttu meie ettepanek on, et Vabariigi Valitsus esitaks Riigikogule eelnõu, mille alusel kiirlaenuturu järelevalve läheks üle Tarbijakaitseametilt Finantsinspektsioonile. Aitäh!
Rohkem kõnesoove ei ole. Olen Riigikogu juhatuse nimel vastu võtnud ühe eelnõu ning vastavalt meie kodu- ja töökorra seadusele otsustab Riigikogu juhatus selle edasise menetlemise. Läheme edasi teadete juurde. Head ametikaaslased, täna pärast täiskogu istungi lõppu toimub siin istungisaalis Haapsalu raudtee toetusrühma moodustamine. Toetusrühma kokkukutsuja on Riigikogu liige Lauri Luik. Head ametikaaslased, viime läbi kohaloleku kontrolli. Kohalolijaks registreerus 85 Riigikogu liiget, puudub 16.
Asume nüüd tänase päevakorra juurde. Esimene päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud raudteeseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 482 kolmas lugemine. Kas fraktsioonide esindajad soovivad läbirääkimisi pidada? Läbirääkimissoovi ei ole, seega võime minna lõpphääletuse ettevalmistamise juurde. [[Suminsaalis.]] Vabandust, kas ma kuulsin valesti ja on läbirääkimissoovi? Ei ole. Lihtsalt nii suur lärm on saalis, et ei kuule, kas on või ei ole. Ma palun olla vaiksemalt! Võime minna lõpphääletuse juurde. Head ametikaaslased, panen lõpphääletusele eelnõu 482. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt oli 71 Riigikogu liiget, vastuolijaid 1 ja erapooletuid 2. Vabariigi Valitsuse algatatud raudteeseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 482 on seadusena vastu võetud. Esimese päevakorrapunkti käsitlemine on lõppenud.
Liigume edasi teise päevakorrapunkti juurde, milleks on põhiseaduskomisjoni algatatud märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seaduse ning Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse muutmise seaduse eelnõu 518 teine lugemine. Palun Riigikogu kõnetooli põhiseaduskomisjoni esimehe Rait Maruste! [[Suminsaalis.]] Head ametikaaslased, ma palun olla saalis vaiksemalt, austame ettekandjat! Ma tänan teid!
Lugupeetud juhataja! Head kolleegid! Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seaduse ning Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse muutmise seaduse eelnõu ... [[Suminsaalis.]]
Hea ettekandja, ma palun väga vabandust! Nii teie saalis kui ka hetkel eeskätt mina segame väga kõvasti Riigikogu istungit. Ma palun nii teil kui ka endal olla tasa, et Riigikogu saaks oma tööga edasi minna!
Eelnõu 518 teise lugemise arutelu toimus põhiseaduskomisjonis kahel korral: esimest korda tänavu 21. jaanuaril ja teist korda 27. jaanuaril. Esimese arutelu juures olid Kristen Kanarik, Justiitsministeeriumi avaliku õiguse talituse nõunik, Tõnis Roots, Siseministeeriumi õigusnõunik, ja Liia Hänni, E-riigi Akadeemia programmijuht, pluss komisjoni liikmed. Esimesel istungil me arutasime muudatusettepanekuid, mille tähtaeg oli 10. jaanuar. Muudatusettepanekud tulid Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonilt ning ka Vabariigi Valitsus esitas oma soovitused ja ettepanekud. Lisaks esitas eelnõu kohta arvamuse MTÜ Radikaaldemokraadid. Esimese arutelupunktina oli meil jutuks eelnõu sõnastus, mis ei olnud otseselt seotud selle nn petitsiooniõigusega, aga kuna tegu oli märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seaduse tekstiga, siis sotsiaaldemokraadid tõstatasid küsimuse, kas ikka on õige asendada olemasolev formuleering "agressiivse käitumisega võib ohustada iseennast või teisi isikuid" teistsuguse tekstiga. Eelnõus pakuti formuleeringut, et märgukirja või ettepaneku võib jätta läbi vaatamata, kui selle esitaja käitub heade kommete vastaselt või ilmselgelt kuritarvitab õigust olla ära kuulatud. See tekitas meil vaidluse ja mõttevahetuse, mille tulemusena leidsime, et kehtiv sõnastus "agressiivse käitumisega võib ohustada iseennast või teisi isikuid" on rohkem nagu karistusõiguslik väljendusviis ja võiks võtta kasutusele natuke pehmema formuleeringu ehk "käitub heade kommete vastaselt või on ilmselgelt kuritarvitanud oma õigust olla ära kuulatud". Selline sõnastus on Eesti õiguses juba kasutusel. Heade kommete kategooriat tuntakse tsiviilõiguses ja miks ei võiks see olla kasutuses ka avalikus õiguses. Selline mõiste nagu "ilmselgelt oma kaebeõiguste kuritarvitamine" on aga kirjas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 35 ja see akt on Eesti õiguskorra osa. Kuna me päris ühele meelele ei jõudnud, siis toimus hääletamine. Me leidsime, et pakutud uus tekst oleks siiski parem. Selle poolt oli 7 hääletanut, vastuolijaid oli 2, erapooletuid 1. Teine vaidlusküsimus, mille sotsiaaldemokraadid tõstatasid, oli juba sisulisem, otseselt seotud petitsiooniõiguse kui sellisega. Eelnõu nägi ette, et peaks olema 1000 toetusallkirja. Sotsiaaldemokraadid pakkusid, et piisaks, kui sellele kollektiivsele pöördumisele oleks kogutud 500 toetusallkirja. Arutelu käigus meenutati, et see 1000 allkirja on hinnanguline suurus, mille üle meil tekkis vaidlus ka seoses esimese lugemisega. Mart Nutt viitas, et see on kokkuleppeline suurus, ja me leidsime, et see on optimaalne hulk. Ka kohal olnud Liia Hänni leidis, et elektroonilises keskkonnas ei ole olulist vahet, kas koguda 500 või 1000 allkirja, pigem on küsimus allkirjade ühiskondlikus mõjususes. Kui see arv on suurem, siis tekitab see Riigikogule võib-olla tugevama ühiskondliku surve. Kuna me ühele meelele ei jõudnud, siis panime sellegi ettepaneku hääletusele. Poolt oli 7 komisjoni liiget, vastu 2 ja erapooletuid 1. Leidsime, et toetusallkirjade nõutav arv võiks siiski olla 1000. Kui vajadus tekib, võime seda hiljem muuta. Kolmas sotsiaaldemokraatide ettepanek oli, et asjaomane komisjon peaks kutsuma pöördumisel märgitud kontaktisiku või tema esindaja komisjoni istungile. Eelnõu nägi ette, et seda võiks teha vajaduse korral. Me leidsime, et ettepaneku tegija kohustuslik istungile kutsumine oleks igati asjakohane. On ju üks õigusriikluse aluspõhimõtteid, et igaühel on õigus olla ära kuulatud. Komisjon võttis selle ettepaneku üksmeelselt arvesse. Me jätkasime oma arutelu 27. jaanuaril, kui käsitlesime põhiliselt Vabariigi Valitsuse ettepanekuid ja soovitusi, mis olid valdavalt redaktsioonilis-stilistilised. Mitmed neist võttis komisjon arvesse ja esitas oma ettepanekutena. Märgin veel seda, et 27. jaanuaril oli kutsutud Liia Hänni asemel kohal Hille Hinsberg, Poliitikauuringute Keskuse Praxis valitsemise ja kodanikuühiskonna programmi ekspert. Proua Hinsberg tõstatas küsimuse, kas ei oleks õigem vaadata seda petitsiooniõigust, kollektiivse pöördumise korda natuke laiemalt ja mitte arvestada ainult seaduseelnõude algatamise aspekti. Tulenevalt sellest, et Riigikogu arutab ka muid riigielu olulisi küsimusi, võiks kollektiivse pöördumise objekti vaadata veidi laiemalt ja näha ette võimalus teha ettepanekuid ka muudes riigielu küsimustes. Komisjon leidis, et see on asjakohane märkus ja see vaatenurk vajab eelnõus kajastamist. Komisjon otsustas algatada sellekohase ettepaneku. See on tabelis muudatusettepaneku nr 1 all. Teine teema tollel teisel arutelul oli ettepanek täpsustada petitsiooni esitama õigustatud isikute või subjektide ringi. Leidsime, et on asjakohane lisada loetellu Euroopa Liidu petitsiooniõiguses olev isikutering, mis hõlmab ka Eestis elavaid Euroopa Majandusühenduse liikmesriikide ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanikke, kellel on siin alaline elamisõigus, ning Eestis elavaid välismaalasi, kellel on pikaajalise elaniku elamisluba või alaline elamisõigus. Komisjon toetas seda täpsustust. See on meie muudatusettepanekute tabelis ettepanek nr 5. Kolmandana oli jutuks kollektiivse pöördumise õiguse andmine ka mittetulundusühingutele. See ettepanek tuli Siseministeeriumilt. Peale mõttevahetust leidsime, et see ei ole eelnõu eesmärkidega päris kooskõlas, sest mittetulundusühingutesse võivad üksikisikute kõrval kuuluda ka teised organisatsioonid ja ühendused. Samuti tekib küsimus, et kui mittetulundusühingu juhtkond on avaldanud toetust, kas see laieneb siis ka kõikidele mittetulundusühingu liikmetele või mitte. Kogu kontrollimine muutub keerulisemaks ja segaseks. Sellepärast otsustasime jätta selle ettepaneku kõrvale, kollektiivse pöördumise saavad esitada siiski ainult füüsilised isikud. Veel oli jutuks, kas kasutada selles eelnõus mõiste "toetusallkirja" asemel mõistet "toetusavaldus". See terminoloogiline küsimus oli tingitud Euroopa Liidu petitsiooniõiguse regulatsioonist ja seal kasutusel olevast vormist. Me siiski leidsime, et asjakohasem ja selgemini kontrollitav on, kui räägime eelnõus allkirjast. See on ka levinud meie asjaajamises ja ID-kaardi kasutamisel. Nii et lihtsam on jääda toetusallkirja mõiste juurde, et asju mitte segamini ajada. Edasi oli jutuks, et praeguses tekstis on segaselt väljendatud, mis juhtub 30 kalendripäeva jooksul. Tekst ütleb, et 30 kalendripäeva jooksul tehakse otsus menetlusse võtmise kohta, aga kas langetatakse ka otsus pöördumise sisu suhtes? Leidsime, et seda ebaselget lõiku võiks täpsustada, ja pakume välja, et 30 päeva jooksul tuleb teha protseduuriline otsus, mida pöördumisega edasi teha. Nii et 30 päeva sees otsustatakse, kas võtta pöördumine menetlusse või lükata tagasi. Sellise täpsustusega olime nõus ja komisjon otsustas teha muudatusettepaneku, mis on muudatusettepanekute tabelis nr 6 all. Oli ka üks redaktsiooniline täpsustus, kuidas vormistada pöördumist, missugustele tingimustele peaks see vastama. See parandus on muudatusettepanekute tabelis nr 8 all, näete seda sealt. Veel tõstatati küsimus, millise aja jooksul peaks pöördumine saama sisulise hinnangu. Eelnõus oli algselt, et see tuleks anda kolme kuu jooksul. Vabariigi Valitsus aga osutas, et kolmekuuline tähtaeg võib olla liialt lühikene juba protseduurilistelgi põhjustel. Pöördumine võib Riigikogusse laekuda näiteks vahetult enne suvevaheaega. Teisest küljest võib kolmekuuline tähtaeg olla liialt lühike ka situatsioonis, kus on vaja teha ulatuslikumaid analüüse ja konsultatsioone pidada. Leidsime, et pikem periood oleks asjakohane ja võiks sätestada kuus kuud. Kuue kuu jooksul peab pöördumise adressaat langetama sisulise otsustuse, mis sellest pöördumisest edasi saab. Jääb siis kuus kuud. See muudatusettepanek on tabelis nr 9 all. Selle otsuse me tegime konsensuslikult. Arutasime ka, kas pöördumise menetleja peaks ka pöördujatele teada andma, missugused otsustused on tehtud. Leidsime, et teavitamiskohustus peaks menetlejal lasuma, ja niimoodi sai ka uude teksti pakutud. See on muudatusettepanekute tabelis nr 11 all. Pöördujal või tema nimetatud kontaktisikul on õigus teada, mis laadi seisukoha komisjon on võtnud. Lõpetuseks. Kui pöördumine on sisult selline, et see ei kuulu otseselt Riigikogu pädevusse, aga probleem on ometigi olemas, siis on Riigikogu asjakohasel komisjonil kohustus edastada pöördumine pädevale institutsioonile seisukoha võtmiseks. Täpsustatakse ka, et pädev institutsioon peab kujundama seisukoha selle ettepaneku suhtes. Leidsime asjakohase olevat ka ettepaneku, et komisjon, kes otsustab pöördumise menetluse algatada, saadab selle edasi lahendamiseks kas Vabariigi Valitsusele või teisele pädevale institutsioonile seisukoha kujundamiseks ja pöördumisele vastamiseks ning teavitab kujundatud seisukohast ka Riigikogu komisjoni. Seegi ettepanek oli konsensuslik ja on tabelis nr 12 all. Komisjon otsustas teha ettepanekud võtta eelnõu teiseks lugemiseks täiskogu istungi päevakorda 13. veebruariks ehk tänaseks ja teine lugemine lõpetada. Mõlemad olid üksmeelsed otsused. Aitäh!
Aitäh, austatud ettekandja! Teile on ka küsimus. Neeme Suur, palun!
Aitäh, härra juhataja! Eelnõu seletuskirjas on viidatud Euroopa Parlamendi petitsioonimehhanismile, kus on kirjas, et Euroopa Parlamendile petitsiooni esitamiseks peab koguma vähemalt miljon toetusallkirja. Kas on teada, mitu petitsiooni koos miljoni allkirjaga on Euroopa Parlamendile esitatud ja kuidas nende menetlemine on kulgenud?
Mul täpset ülevaadet ei ole. Oleks ma seda küsimust ette teadnud, oleks vastuse välja uurinud. Minu teada vähemalt üks on tehtud, kui ma ei eksi. See on pöördumine sel teemal, et Euroopa Parlamendi istungite kohaks muuta alaliselt Brüssel, mitte pidada neid vaheldumisi Brüsselis ja Strasbourgis. See on tõesti ebamõistlik. Aga kas see on ainuke pöördumine, sellele ma ei tihka siin praegu kohe vastata. Ma ei tea seda, pean kontrollima.
Hea ettekandja, ma tänan teid! Rohkem küsimusi ei ole. Kas soovitakse läbirääkimisi pidada? Avan läbirääkimised. Palun Neeme Suure Riigikogu kõnetooli!
Härra juhataja, ma palun ka kolm minutit lisaaega!
Jaa, loomulikult. Kaheksa minutit.
Head kolleegid! Kuningas Midas oli selline tore mees, kelle puudutusest muutus kõik kullaks. Ega see tema tervisele hästi ei mõjunud, aga tähelepanuväärne ikka. Teinekord mulle tundub, et meie koalitsioonipoolega on lood vastupidi kui kuningas Midasel: kõik, mida puudutatakse, muutub millekski muuks, igatahes mitte kullaks. Liia Hänni tegi rahvakogule ettepaneku, mille sisu on järgmine. Põhiseaduse § 46 sätestab: "Igaühel on õigus pöörduda märgukirjade ja avaldustega riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja nende ametiisikute poole. Vastamise korra sätestab seadus." Seni on seadusega täpsustamata, millisest korrast juhindudes peab kodanike märgukirjadele vastama Riigikogu. Selle tõttu ei saa rahvas sisuliselt kasutada põhiseaduses sätestatud petitsiooniõigust. Viimane aeg on see lünk põhiseaduse rakendamisel kõrvaldada. Eeskujusid on võtta paljudest maailma riikidest, kaasa arvatud Läti, kus on juba kasutusel ka e-petitsiooni süsteem. Petitsiooniõiguse seadustamine looks võimaluse rahvakogu platvormil esitatud ideid edasi arendada seaduseelnõudeks ja neid teatud arvu toetusallkirjade olemasolu korral märgukirjadena Riigikogule esitada. Ettepanek sai 123 poolt- ja 0 vastuhäält. Pisut enam kontsentreeritult, kuid sarnasel kujul esitas president ettepaneku ka Riigikogule. Mis sellest ettepanekust saanud on? Sellest on saanud tõesti parlamendile märgukirja esitamise võimalus. Paraku, jah, märgukirja esitamiseks on tarvis koguda vähemalt 1000 toetusallkirja koos isikukoodidega. Me oleme jõudnud Riigikogus peaaegu et ühele meelele selles, et erakonda võiks registreerida 500 allkirjaga. Selleks, et Riigikogu komisjon rahva ettepanekut ametlikult arutaks ja ametlikult ka vastaks, nõuame aga 1000 allkirja koos isikukoodidega! Ega Euroopa Parlament meile selles vallas head eeskuju ei anna. Euroopa Parlamendile petitsiooni esitamiseks on vaja koguda lausa üks miljon allkirja. Tõesti oleks huvitav teada saada, kui palju petitsioone on Euroopa Parlamendile juba esitatud ja kuidas neid on menetletud. Kuidagi liiga palju oli komisjonis hirmu võimalike vaimuhäiretega kodanike ees, kes kõik hakkaksid massiliselt märgukirju koostama ja Riigikogu komisjone oma kahtlaste algatustega ummistama. Kas tõesti on vaja 1000 inimest selleks, et Riigikogu juhatus pöördumise üle vaataks ja komisjon teema ametlikult päevakorda võtaks? Kelle eest me ennast kaitseme? Kas sellesama rahva eest, kes meid on valinud? Väga murelikuks teeb sotsiaaldemokraate asjaolu, et eelnõule tekkis veel üks lisa. See ei puuduta märgukirju, vaid kodaniku suulist pöördumist ametniku poole. Vastavalt eelnõule ei pea riigi- ja kohaliku omavalitsuse üksuse või mõne muu avalik-õigusliku juriidilise isiku asutuse ametnik kodanikku vastu võtma, kui too käitub heade kommete vastaselt või siis ilmselgelt kuritarvitab õigust olla ära kuulatud. Mida see muudatus küll tähendaks? Kas see on samm ametnikuvõimu täiustamise poole? Ametnikul endal on õigus sisustada mõiste "head kombed". Kui senine seaduse tekst kasutab määratlust, et isiku vastuvõtmisest võib keelduda, kui too käitub agressiivselt, ohustades ennast või teisi isikuid, siis peale muudatust saab määravaks "heade kommete vastu eksimine" ja ametnik ise otsustab, millised need head kombed on. Ametnik otsustab ka, millal inimene ilmselgelt kuritarvitab õigust olla ära kuulatud. Mida see tegelikult tähendab? Kas kolmandat korda pöördumine on juba ilmselgelt kuritarvitamine või ei ole veel ilmselgelt kuritarvitamine? Kas seda saab otsustada asjaomane ametnik? Need mõisted on eelnõus ilmselgelt sisustamata. Sisuliselt on tegemist võimalusega ametnikule ebameeldiv isik ukse taha saata. Sellest sõnastusest vaatab meile vastu ametnikeriigi kaitserefleks. Kelle eest? Sellesama rahva eest, kes neile palka maksab. Sotsiaaldemokraadid toetavad ja kaitsevad kodanikeriigi põhimõtteid. Me ei ole rahul sellise lähenemisega, kus uks küll tehakse nagu lahti, aga lävepakule kuhjatakse igaks juhuks nii palju kola, et keegi sisse ei mahu. See puudutab märgukirja esitamiseks seatud tingimusi. Me ei lepi sellega, et eelnõule aretatakse külge punktid, mis sisuliselt likvideerivad teenistuses olemise tegeliku mõtte Eesti avaliku sektori kõnepruugist. Kelle teenistuses siis meie avalik sektor on – kas ülemuste, ametkonna, partei või siiski rahva teenistuses? Praegu pakutud sõnastuse kohaselt kõike muud kui rahva teenistuses. Meil on ettepanek eelnõu teine lugemine katkestada ning eelnõu tekst uuesti läbi arutada. Aitäh!
Rohkem kõnesoove ei ole, sulgen läbirääkimised. Head ametikaaslased, alustame eelnõu 518 muudatusettepanekute läbivaatamist. Esimene muudatusettepanek on juhtivkomisjonilt. Teise muudatusettepaneku on esitanud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, juhtivkomisjon ei ole seda arvestanud. Eiki Nestor, palun!
Aitäh! Palun seda muudatusettepanekut hääletada!
Aitäh! Alustame hääletamise ettevalmistamist. Head ametikaaslased, panen hääletusele muudatusettepaneku nr 2, mille on esitanud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 27 Riigikogu liiget, vastu 46, erapooletuid ei ole. Ettepanek ei leidnud toetust. Muudatusettepaneku nr 3 on esitanud juhtivkomisjon. Muudatusettepaneku nr 4 on esitanud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon. Juhtivkomisjoni seisukoht on, et see tuleks jätta arvestamata. Eiki Nestor, palun!
Aitäh! Palun seda muudatusettepanekut hääletada!
Tänan! Alustame hääletuse ettevalmistamist. Panen hääletusele muudatusettepaneku nr 4, mis on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esitatud. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 22 Riigikogu liiget, vastu 45, erapooletuid ei ole. Ettepanek ei leidnud toetust. Muudatusettepanek nr 5 on juhtivkomisjoni esitatud. Muudatusettepanek nr 6 on juhtivkomisjoni esitatud. Muudatusettepanek nr 7 on juhtivkomisjoni esitatud. Muudatusettepanek nr 8 on juhtivkomisjoni esitatud. Muudatusettepanek nr 9 on juhtivkomisjoni esitatud. Muudatusettepanek nr 10 on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esitatud ja juhtivkomisjoni seisukoht on, et seda tuleks arvestada täielikult. Muudatusettepanek nr 11 on juhtivkomisjoni esitatud. Muudatusettepanek nr 12 on juhtivkomisjoni esitatud. Muudatusettepanek nr 12 on eelnõu viimane muudatusettepanek, rohkem neid ei ole. Oleme muudatusettepanekud läbi vaadanud. Austatud Riigikogu! Riigikogu juhatusele on tulnud ettepanek, mille sisu on selline: "Teeme ettepaneku eelnõu 518 SE teine lugemine katkestada." Selle on esitanud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon. Alustame selle ettepaneku hääletamise ettevalmistamist. Panen hääletusele Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni ettepaneku eelnõu 518 teine lugemine katkestada. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 18 Riigikogu liiget, vastu 47, erapooletuid ei ole. Ettepanek ei leidnud toetust. Head ametikaaslased! Juhtivkomisjoni ettepanek on eelnõu 518 teine lugemine lõpetada. Teine lugemine on lõppenud ja teise päevakorrapunkti käsitlemine samuti. Head ametikaaslased! Tänane istung on lõppenud. Ma tänan teid ja soovin teile jõudu teie töös! Istungi lõpp kell 10.36.