Head ametikaaslased, austatud Riigikogu! Austatud Vabariigi Valitsuse esindajad! Head külalised, infotunni jälgijad! Alustame 2011. aasta 7. detsembri infotundi. Kõigepealt viime läbi kohaloleku kontrolli. Kohalolijaks registreerus 36 Riigikogu liiget, puudub 65. Head ametikaaslased! Kuna täna on registreeritud üsna vähe küsimusi, siis ma arvan, et lisaküsimuste piiranguid ei ole vaja seada. Me jõuame kõik küsimused läbi võtta. Alustame infotundi. Tänases infotunnis osalevad peaminister Andrus Ansip, rahandusminister Jürgen Ligi ja põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder.
Läheme esimese küsimuse juurde. Selle on esitanud Riigikogu liige Kalle Laanet, vastab peaminister Andrus Ansip. Teemaks on Euroopa Liidu julgeolek. Kalle Laanet, palun!
Hea juhataja! Austatud peaminister ja minister! Kui Eestimaal on viimaste päevade meediasündmuseks üsna jõuliselt kerkinud elamislubade temaatika, nendega äritsemine, siis laupäevane ehk 3. detsembri Delfi kirjutab, et venekeelselt internetileheküljelt www.ppcz.sz on võimalik osta omale 16 000 euro eest Eesti, Läti, Rumeenia või Bulgaaria kodakondsus. Kas te olete selle infoga kursis? Kas te olete seda arutanud julgeolekustruktuuridega ja kas te olete arutanud seda teemat ka oma kolleegidega nendest riikidest? Aitäh!
Tõtt-öelda ei ole kursis, et keegi müüb Eestis veel Rumeenia kodakondsust. Aga ma ei näe ka väga suuri võimalusi sellesse tegevusse sekkuda. Minu meelest see skandaal, mis Eestis praegu olemas on, on juba piisavalt suur, et sellega tegelda. Ei jõua kogu maailma muret enda kanda võtta. Küllap rumeenlased tegelevad sellega, kui keegi Rumeenia kodakondsusega hangeldab. Meil on siiani praegu tegemist siiski välismaalastele elamislubade andmisega – võimalik, et fiktiivsetel alustel – ning ebaeetilise, võib-olla ka ebaseadusliku äriga. Arvan, et meil on nende teemadega väga palju vaja silmitsi seista, las teised riigid tegelevad oma probleemidega ise.
Esimene täpsustav küsimus, Kalle Laanet, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Hea peaminister! Ma lisan juurde, et tegemist on ka Eesti kodakondsuse väidetava müümisega, mitte ainult Läti, Rumeenia või Bulgaaria omaga. Kõiki neid saab väidetavalt osta ühelt ja samalt internetileheküljelt, tellida sealt seda teenust. Aga see selleks. Minu järgmine küsimus puudutab meie siseturvalisuse struktuure, konkreetselt Politsei- ja Piirivalveametit. Kas see amet on teie arvates peale 2010. aasta ühendasutuse loomist saanud piisavalt selgelt ja asjakohaselt hakkama oma ülesannete täitmisega või on teatud muudatused tekitanud segadust? Minu tunde järgi võib see uus muudatus, mis Riigikogus arutusel on, tekitada veelgi rohkem segadust. Mõtlen seda tsentraliseerimise eelnõu. Äkitselt peaks sellega ootama? Aga jah: kuidas te hindate praeguse Politsei- ja Piirivalveameti tööd?
Aitäh! Mina hindan Politsei- ja Piirivalveameti tööd väga kõrgelt. Loomulikult, ühe ühendameti tegemiseks ei piisa üksikakti vastuvõtmisest. See ei ole mitte hetkeotsuse ajel sündinud asutus – asutuse loomine on ikkagi protsess. Paratamatult võtab see aega, enne kui uues suures asutuses tekib ühtne töökultuur, täielik üksteisemõistmine. Aasta või kaks on tegelikult väga lühikene aeg. Ma kindlasti ei jaga nende inimeste arvamust, kes leiavad, et võib-olla tuleks tolle ühendasutuse tegemisele tagasikäik anda. Ei maksa kellelgi seda lootust hellitada. Asja lihtsustatult käsitledes võib väita, et samamoodi nagu kaks korda kolimist võrdub ühe tulekahjuga, võrdub üks reorganiseerimine, liitmine ja seejärel liitmise tagasipööramine asutuse likvideerimisega. Nii et otsus on langetatud. Senised arengud on olnud päris head, kuritegevuse vähenemine on ilmselge, ka sünergia on tekkinud. Aga loomulikult, selleks et asutus hakkaks ühes rütmis hingama, kulub veel aega. Ma tooksin paralleeliks Haridus- ja Teadusministeeriumi kolimise Tartusse. Ka seal ei rakendunud ministeerium sugugi tõrgeteta, see võttis aega. Kuid minu meelest praegu nad töötavad väga hästi ja valitsus on ministeeriumi tegevusega väga rahul.
Teine täpsustav küsimus, Kalle Laanet, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Hea peaminister! Ma olen selles osas kindlasti teiega nõus, et tagasi keerata midagi ei saa, me peame ainult edasi sammuma. Küsimus on selles, kui pikkade sammudega tuleb seda teha ja millal me teeme järgmise sammu edasi astumiseks. Kas on õige täna, kui meil ei ole sellisel kujul, nagu loodeti, uus asutus tööle hakanud, käivitada järjekordselt uus muudatus? See on minu põhiküsimus. Ja teine, sellega haakuv küsimus on: ega äkitselt ole seesama täna meie meediat ja riiki raputanud elamislubade skandaal seotudki mingil määral sellega, et uus süsteem ei ole kuigi hästi tööle hakanud?
Kui keegi on teinud pättust, siis selle eest vastutagu see, kes pättust on teinud. Kas on sooritatud kuritegu või ebaeetiline tegu, selle peab välja selgitama väga tähelepanelik ja detailne uurimine. Mingil juhul ei taha ma juhtunus hakata süüdistama Politsei- ja Piirivalveametit või selle kodakondsus- ja migratsiooniosakonda. Minu hinnangul nemad on teinud oma tööd korrektselt. Nad on menetlenud materjale tähelepanelikult, aga seadus on võimaldanud kellelgi seaduse mõttest mööda hiilida ja loomulikult on selle tagajärg praegu väga kahetsusväärne. Kuid just kodakondsus- ja migratsiooniosakond on ju olnud see, kes on märganud, et seaduse mõtet on rikutud. Me oleme välismaalaste sisserände piirarvu kehtestanud eelkõige lootuses, et Eestisse tulevad inimesed, keda meie ettevõtlusele, haridusele, eriti just kõrgharidusele on hädasti vaja. Aga selline lähenemine on siiani olnud kaunis mehaaniline ja seni pole julgetud vajadustest lähtuvalt ka "ei" öelda. Kui formaalsed kriteeriumid on täidetud, on järgnenud jaatav vastus. Seda printsiipi me peame hakkama uuesti läbi vaatama. Aga migratsiooniosakond on niisuguseid väärkasutusi avastanud ja praeguseks on juba 65 juhtumil alustatud tagasipööramise menetlust. On alustatud ka kriminaalasju, aga need on eelkõige seotud allkirjade või dokumentide võltsimisega.
Ja nüüd seitse kohapeal registreeritud küsimust. Rainer Vakra, palun!
Aitäh, hea juhataja! Austatud peaminister! Eile esines seoses elamislubade äriga avalikkuse ees Jaanus Rahumägi, kes pakkus välja, et kõnealune skandaal on jõudnud avalikkuse ette seoses sellega, et minister Vaheril oli idee taastada keskkriminaalpolitsei. Kas teie vaatevinklist on tegemist Reformierakonna ametliku seisukohaga või see on eelmise Riigikogu koosseisu julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni esimehe isiklik mõttevälgatus sellel teemal?
See on kindlasti mõttevälgatus. See ei ole mingil juhul argumenteeritud väide, sest argumente selle tõestuseks pole võimalik leida. Rääkisin täna ühe kodakondsus- ja migratsiooniosakonna inimesega. Tema kinnitas mulle, et esimest korda märkasid nad, et kõik pole korras, aprillis-mais käesoleval aastal. Äriühingu juhtkonda kuulumise alusel elamisloa saanud isikute suhtes lausjärelkontrolli alustati juba juulikuus. Aga see, mida on Rahumägi väitnud – et tema teadis sellest juba enne valimisi –, tõele vastata küll ei saa. Kaitsepolitseil neid andmeid tol ajal ei olnud ega saanudki olla, sest Politsei- ja Piirivalveamet, selle kodakondsus- ja migratsiooniosakond ei olnud selleks ajaks mitte midagi avastanud. Nii et ei oska mina öelda, millel põhinevad tema mõttevälgatused. Tuleks tema enda käest küsida.
Heljo Pikhof, palun!
Aitäh! Austatud peaminister! Te olete seoses elamislubade müümise skandaaliga selgelt välja öelnud, et see ohustab Eesti riigi julgeolekut. Nagu me mäletame, aastaid tagasi astus Signe Kivi seoses raha kadumisega kultuurkapitalist tagasi ja seda tegi eelmise Riigikogu koosseisu ajal ka minister Maripuu, kuna osa pensione jäi IT-segaduste pärast õigel ajal välja maksmata. Kas teie arvates olid nendes ministeeriumides toimunud segadused suurem julgeolekurisk, kui seda on praegu Vaheri ja Partsi ministeeriumis juhtunu? Kas te ei arva, et nendel ministritel on viimane aeg tagasi astuda?
See on eelkõige ministrite endi otsustada. Kas see nn elamisloaäri on julgeolekurisk või võib seda endast kujutada, on just nimelt uurimise selgitada. Me ei saa praegu väita, et see on juba kujutanud endast ohtu Eesti julgeolekule. Risk, jah, on olemas, aga kas see risk on realiseerunud või mitte, ei saa mina praegu küll kinnitada. Ma pigem eeldan, et riigi julgeolekule siiski kahju ei ole tekitatud, kuid kindlasti on juba tekitatud kahju riigi mainele. Aga tagasiastumine on konkreetsete ministrite ja Riigikogu otsustada. Eeldan siiski, et enne niisuguste väga kaalukate otsuste langetamist viiakse läbi väga põhjalik uurimine. Ja ma usun, et Riigikogu komisjon on sellise uurimise läbiviimiseks kõige kohasem. Ei ole mõeldav, et riigiametnikud hakkavad andma hinnangut Riigikogu liikmete või ministrite käitumise eetilisusele. Praegu ei ole ju küsimuse all ainult see, kas on sooritatud kuritegu või ei ole sooritatud kuritegu, küsimuse all on ka käitumise eetilisus.
Marika Tuus-Laul, palun!
Aitäh! Austatud peaminister! Seaduse mõte kohe kindlasti ei ole elamislubadega hangeldamine ja loomulikult puudutab Venemaa kriminaalse allilma Eestisse toomine juba laiemalt rahvusvahelist julgeolekut. Tegemist on ju Schengeni viisaga! Ma küsingi: kas Euroopa Liidust ei ole selle kohta mingisuguseid signaale tulnud? See on esimene pool küsimusest. Ja teiseks, kui nüüd prokuratuur on uurimisest keeldunud, ei näe selleks põhjust, kas tegemist on ehk ringkaitsega: seesama süsteem, kus probleem tekib, teeb ka järelevalvet?
Mina usun Eesti riiki ja usun tema õiguskaitseorganite sõltumatusesse. Ma ei usu, et meie Politsei- ja Piirivalveametit või kaitsepolitseid või prokuratuuri oleks erakondadel võimalik kuidagi poliitiliselt kallutada. Ma eeldan, et nimetatud institutsioonid teevad oma tööd nii hästi, kui nad oskavad. Siiani mingisugust informatsiooni selle kohta, et keegi oleks üritanud uurimist kallutada, minu käsutuses küll ei ole. Usun, et seda pole ka avalikkuse käsutuses. Ma eeldan, et seda pole toiminud. Meie partneritelt Euroopa Liidus ei ole seni küll mingeid signaale tulnud. Me ei saa praegu öelda, kui suures mahus on tegemist olnud fiktiivsetel alustel antud elamislubadega. Esmane vaatlus – aga see on olnud väga pinnapealne vaatlus – kinnitab pigem seda, et rikkumisi on toime pannud inimesed, kes ei ole väga organiseeritult elamislubasid vahendanud. Eks seal ole tulnud ette võltsimist, mis on viinud kriminaalasjade algatamiseni, aga süstemaatiliselt asjaga tegelejate puhul võib osutuda, et kõik on olnud jokk. Iseenesest ei saa näiteks ette heita seda, kui keegi vahendab viisade teenust. See on täiesti loomulik, et turismifirmad vahendavad turistidele viisasid, aga kui viisade saamisega kaasneb võltsimine, siis on asjad kurjasti.
Heimar Lenk, palun!
Aitäh! Lugupeetud peaminister! Nagu teie, usun ka mina Eesti riiki ja tema õiguskaitseorganeid. Te ütlesite, et otsuseid saab langetada siis, kui asi on põhjalikult, lõpuni uuritud. Ma tuletan meelde, et aasta tagasi tekkis probleem seoses Lasnamäe kiriku ehitamiseks Venemaalt saadud rahaga, puhkes lausa skandaal. Kapo hakkas asja uurima ja ühel päeval, kui valimiste tulemused hakkasid välja tulema, oli asi järsku ära lõpetatud ja me ei tea siiamaani, kas kusagilt siis raha toodi või ei toodud. Kust te võtate kindluse, et seekord uuritakse lõpuni ja me saame teada, kuidas lood on? See on esimene pool küsimusest. Teine pool: tänaseks on nädal aega mööda läinud. Me pole teie kui peaministri käest kuulnud peaaegu mitte kui midagi teie kabineti ministrite töö või nende kahtlustamise kohta. Pean silmas majandus- ja siseministrit. Samas, aasta tagasi umbes samal ajal enne uut aastat olite igal õhtul televisioonis, et sõna võtta ja kapo viimast kui sammu kommenteerida.
No nii. Eks te saa ka ise aru, et te leebelt öeldes hämate, kui räägite jälle kiriku rahast. Ei, kiriku rahaga pole mingeid probleeme olnud, ei teil ega kapol ega minul. Ehitage kirikut või las jääb seisma. Aga ilmselged probleemid on olnud sellega, et Keskerakonna esimees on käinud endiselt KGB kõrgelt ohvitserilt küsimas raha valimiskampaania läbiviimiseks. See on tõendatud informatsioon. Selle tõendatuse kohta võite veel kord pärida ka oma erakonna esimehelt, kes on ju kuulanud ka lindistusi, väites, et ka tema juttu lindistati, punane tuluke põles, kui ta kohvi juues magama jäi. See ei ole nüüd küll teema, mille üle diskuteerida, kas see võõrast riigist valimiskampaaniaks raha küsimine on tõendatud või mitte. See on sada protsenti tõendatud. Kuid jälle tuleb öelda, et pelk küsimine pole kriminaalasi, pole kriminaalkorras karistatav. Teiseks, eri eriteenistuste hangitud informatsioon pole tihtipeale ka kohtus asitõendina kasutatav. See ei ole mitte ainult Eestis nii, see on üle maailma igal pool niiviisi. Aga see, et tõde on välja selgitatud, on sajaprotsendiliselt kindel. Väitku teie tõekomisjon mida iganes. Aitäh!
Marianne Mikko, palun!
Suur tänu! Esitan küsimuse teile kui peaministrile ja Reformierakonna esimehele. Kui teie erakonnas leiaks aset samasugune juhtum, mis Eesti Vabariigi mainet tugevasti kahjustab – läbi Eesti imbuvad täiesti legaalselt Euroopa Liitu Venemaa Föderatsiooni kahtlasevõitu kodanikud –, siis kas teie erakonna vastavad ministrid astuksid tagasi või mitte?
Ma siiski tõmbaksin väga selge kriipsu pättust teinud inimeste ja erakonna vahele. Tunnistagem, et ka Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liikmete hulgas on olnud inimesi, kes on sooritanud kuritegusid, Reformierakonna liikmete hulgas täpselt samamoodi. Oluline on, et erakond selgelt distantseeruks kas ebaeetilistest tegudest või suisa kuritegudest. Ja minu meelest Isamaa ja Res Publica Liit esimehe isikus, Mart Laari isikus on seda väga selgelt teinud. Ta on ühemõtteliselt öelnud, et olgu see kas või tuhat korda jokk, Isamaa ja Res Publica Liidule selline äri ei sobi, see ei ole vastuvõetav. Minu jaoks on see väga selge distantseerumine. Mina ei käsita seda juhtumit erakondliku juhtumina, vaid selgelt juhtumina, mille eest peavad vastutama konkreetsed süüdlased, olgu see siis moraalne vastutus või ka vastutus seaduse ees, kui uurimine peaks sellise vastutuse tuvastama.
Andres Anvelt, palun!
Aitäh, härra juhataja! Hea peaminister! Mitu ametnikku, kes on oma töökohustusi täites mänginud rolli elamislubade tausta uurimisel, on ka siin komisjonides konstateerinud, et peale uue välismaalaste seaduse kehtima hakkamist oli nn poliitiline tellimus nende abil maksimaalselt Eesti riiki investeeringuid tuua. Tausta vaadati tihtipeale formaalselt, vaadati vaid Eesti andmebaase, välismaailmaga ei suheldud, ei uuritud võimalikke seoseid internetis jne. Mul on teile järgmine küsimus. Milline on teie arvamus, kas Eesti riigi õiguskaitseorganid peaksid selle kontrolli läbiviimisel seadma esikohale julgeoleku vaatevinkli ja alles seejärel investeeringute otstarbekuse või vastupidi?
Riik peab käituma heauskselt. Me ei tohi eeldada, et kõik inimesed, kes tahavad Eestisse tulla kas turistidena – kui tegemist on viisanõudega riikidest tulevate turistidega – või kes tahavad siia tulla tööle, ülikoolidesse loenguid lugema, Skype"i programmeerima või ka BLRT-sse keevitama, on kõik pätid ja kaabakad ning kujutavad endast julgeolekuohtu Eesti riigile. Kontrolli teostatakse. Missugune on selle kontrolli olemus, see loomulikult ei ole päris see teema, millest ma siin telekaamerate ees peaksin kõnelema, kuid praegu tuleb muidugi konstateerida, et kontroll ei ole olnud piisav. Interneti avarustes surfamine võib muidugi viia mingite tulemusteni ja ka seda meetodit kasutatakse. Kuid asi pole nii lihtne, nagu mõned ette kujutavad. Näiteks seame eeltingimuseks, et need inimesed, need elamisloataotlejad peavad oma riigist tooma tõendi selle kohta, et neid pole karistatud. Aga karistatuse andmed tavaliselt kuuluvad riigile ja isikule, teistele riikidele neid üldjuhul välja ei anta, välja arvatud juhul, kui asjaomases teises riigis on algatatud kriminaalasi, mis seda konkreetset isikut puudutab. Ega ka Eesti vastu väga sõbralike riikidega karistatust puudutavat informatsiooni kuigi avameelselt ei vahendata. Nii et julgeoleku- või isiku tausta kontroll jääb problemaatiliseks ka tulevikus. Ent riigil peab olema õigus öelda ei ka siis, kui tal on pelk kahtlus. Siiani on ka meie kohtupraktika olnud selline, et niisuguseid juhtumeid kohtupraktika pole tegelikult käsitlenudki.
Läheme nüüd seitsmenda kohapeal registreeritud küsimuse juurde. Eldar Efendijev, palun!
Aitäh, härra eesistuja! Austatud peaminister! Nagu ma aru sain, selliseid arvamusi, nagu ütles välja härra Rahumägi, ei pea tõsiselt võtma. Aga siis ei pea tõsiselt võtma ka seda, et Siseministeeriumi ametnikud selle küsimusega tegelesid juba selle aasta suvest. Seda kajastas ka portaal Delfi – kirjas olid näiteks nimed, kes sellega tegelesid. Kuidas te seda hindate?
Ma väga vabandan, aga selle küsimuse mõte ei jõudnud minuni. Kas te saaksite täpsustada? See ei ole küll kodukorra raames, aga mis see küsimus oli?
Ma usun, et saame siin kodu- ja töökorra reeglitest üle. Palun mikrofon tagasi Eldar Efendijevile!
Vabandust, liiga pikalt tuli välja! Lühidalt: kas informatsiooni, et Siseministeerium tegeles selle asjaga juba alates suvest, võib ka mitte tõsiselt võtta?
Aitäh küsimuse eest! Selles informatsioonis ei maksa kahelda. Elamislubade väljaandmise dünaamika on olnud selline, et 2009. aastal anti võrreldes 2008. aastaga elamislubasid vähem välja, 2010. aastal see arv suurenes. Aga see suurenemine ei olnud väga hüppeline, kusjuures väidetakse, et suurenemise taga on ka oluliselt kasvanud Eestis õppivate õpilaste ja üliõpilaste arv. Aastal 2011 on suurenemine olnud märkimisväärne. Eelkõige on tormiliselt kasvanud nende elamisloa taotlejate arv, kes on taotlenud luba selle alusel, et nad kuuluvad Eestis äriühingu juhtkonda. Sellele reageeris juba suvel siseminister Ken-Marti Vaher sellega, et kehtestas asjaomase piirarvu – nii palju kui ma mäletan, on see piirarv 580. See tähendas seda, et sel alusel enam elamislubasid välja anda ei saanud, piirarv oli selleks ajaks juba ammendunud. Ja siis alustati lausjärelkontrolli kõigi nende isikute osas, kellele oli äriühingu juhtkonda kuulumise alusel elamisluba antud. Kohtupraktikast. Siiani on kohtupraktika elamislubade osas Eestis olnud selline, et meie kohtud on seda käsitanud kui inimõigust. Kui inimene on Eestis elanud 20 aastat, kuidas sa talt ikka selle loa ära võtad? Või kui on tegemist abieluga, no siis see on põhiline inimõigus, et peaks saama koos elada. Kuidas sa ikka loa ära võtad. Ja see praktika kuidagi on hakanud üle kanduma ka sellele, et kui keegi lihtsalt tahab tulla Eestisse tööle, siis tal peaks see õigus olema. Aga Eestis töötamine ei saa olla kellelegi inimõigus. Eestil peab olema õigus valida, kes siin töötab, kes mitte.
Austatud minister, teie aeg on läbi. Nagu me alguses kokku leppisime, võis selle teema kohta esitada seitse kohapeal registreeritud küsimust. Ametikaaslane Viktor Vassiljev, ma vabandan teie ees! Selle küsimuse käsitlemine on lõppenud.
Liigume edasi järgmise küsimuse juurde. Selle on esitanud Riigikogu liige Ester Tuiksoo, vastab Vabariigi Valitsuse liige Helir-Valdor Seeder. Teema on keskkond. Ester Tuiksoo, palun!
Lugupeetud härra juhataja! Austatud minister! Maa- ja keskkonnateemad on põllumajandusega kahtlemata kaasnevad teemad. Kindlasti te teate, et praegu makstakse MAK-i meetme raames Natura 2000 võrgustiku aladel toetust 109,9 eurot sihtkaitsevööndis oleva metsamaa hektari kohta ja 60 eurot piiranguvöötmes oleva metsamaa hektari kohta. Palun kommenteerige, kas selline määr on teie arvates õiglane tasu metsamaa omanikele, kompenseerimaks nende tegevuse piiramist looduskaitsealadel! Mida te sellest üldse arvate?
Aitäh küsimuse eest! Mina võib-olla ei ole kõige pädevam ekspert hindama, kas kompensatsiooni suurus on just kõige õigem. Kuid ma tean, kuidas see on kokku lepitud ja miks see nii suur on. Nimelt seavad selliste kompensatsioonide suurusele raamid meie üldised võimalused maaelu arengukava korral. Selleks perioodiks on meil maaelu arengukava maht Euroopa Komisjoniga kokku lepitud ja kinnitatud ning perioodi lõpuni meil suurendamise võimalusi ei ole. Kompensatsiooni suuruse konkreetseks aluseks sihtkaitsevööndites ja piiranguvööndites on arvestus, milline on metsaomaniku saamata jäänud tulu. On võetud arvesse ka keskmised kulud, mida sellistel puhkudel metsa majandamine iseendast võiks sisaldada. Niisuguste arvestuste alusel ongi kehtestatud määr hektari kohta. Nagu ma ütlesin, ühelt poolt on aluseks arvestus ja teiselt poolt maaelu arengukava üldised rahalised võimalused. Kuna selle perioodi ehk 2013. aasta lõpuni on maaelu arengukava summad kinnitatud, siis ma arvan, et selle määruse muutmine ja selle määra muutmine sellel perioodil kindlasti enam võimalik ei ole. Mis saab järgmisel finantsperioodil 2014–2020, selle üle loomulikult seisavad arutelud ees. Kõik sõltub üldistest maaelu arengukava võimalustest. Eks uue maaelu arengukava väljatöötamisel saab kaaluda kõiki ettepanekuid ja rahalisi võimalusi.
Esimene täpsustav küsimus, Ester Tuiksoo, palun!
Tänan väga, härra juhataja! Austatud minister! Paar nädalat tagasi vestlesin sellelsamal teemal ka keskkonnaministriga ja tema lubas teiega ühendust võtta, et nendel kompenseerimisteemadel rääkida, seejuures nii sellest, mis puudutab praegust finantsperioodi, kui ka sellest, mis puudutab tulevikku. Ma tahangi teie käest küsida: kas te olete juba selle teema arutamiseks keskkonnaministriga kohtunud ja kui olete, siis kas olete arutanud konkreetselt Haanjas looduskaitsepiirangu all olevate maade laiendamist? Milline informatsioon teil selle kohta üldse on?
Keskkonnaminister on minuga ühendust võtnud ja me oleme seda teemat arutanud nii telefonis kui ka meili teel. Meil on plaanis kindlasti omavahel kohtuda ja ma arvan, et seda tuleb teha korduvalt. Nii et arutelu on alanud. Aga minu arusaam praegustest võimalustest on selline, et praegusel eelarveperioodil kuni 2013. aasta lõpuni ei ole kompensatsioonimäärasid võimalik suurendada. Ja seda mitmel põhjusel. Kõigepealt, meil Eestis on näiteks ainuüksi Natura metsaalasid 90 000 hektarit ja praeguse seisuga on umbes 55 000 hektari suurusele maa-alale Natura metsatoetusi taotletud. Igal aastal on see taotlemine suurenenud ka territoriaalselt. Õigus taotleda kompensatsiooni on, nagu ma ütlesin, kuni 90 000 hektari ulatuses. Nii et meil on praegu küllalt metsaomanikke, kes ei ole endale seda võimalust veel teadvustanud ja kes kindlasti järgmistel aastatel taotlevad sellesama kehtiva määra alusel kompensatsiooni. See tähendab, et riigi väljamakstava summa üldmaht kindlasti järgmistel aastatel suureneb juba sellel perioodil ja me peame sellele rahakatte leidma. Arvan aga, et ka järgmise eelarveperioodi aruteludel me ei saa keskenduda ainult kompensatsiooni määrale, vaid peame keskenduma sellelegi, kas me kõiki piiranguid saame kompenseerida ja kas kõik kehtestatud looduskaitselised piirangud on üldse Eesti riigile jõukohased. Natura metsaaladele lisaks on poollooduslikud kooslused, mille piiranguid me kompenseerime otseselt ühise põllumajanduspoliitika summadest, lisaks Natura aladele jäävad põllumajanduslikud maad. Need on otsesed looduskaitselised piirangud, mida me ühise põllumajanduspoliitika eelarvest kompenseerime. Lisaks on ka põllumajandustootmisega seonduvad keskkonnakaitselised kitsendused.
Austatud minister, teie aeg on läbi! Teine täpsustav küsimus, Ester Tuiksoo, palun!
Tänan väga, härra juhataja! Aitäh, minister, selle kinnituse eest, et te olete sellel teemal siiski mõelnud. Kuid kas teile ei tundu, et sellistel suurematel looduskaitsealadel hakkab inimtegevus lõpuks välja surema ja see mõjutab väga tugevalt ka regionaalpoliitikat? Ma olen teid pidanud aatemeheks. Mida me siiski täna saaksime öelda näiteks Haanja looduspargi inimestele, et nad ei jätaks oma põlistalusid maha sellepärast, et nad ei saa talveks oma metsast küttepuid teha? Mida me peaksime neile täna lohutuseks ütlema?
Mina pean regionaalpoliitikat ja maapiirkondades elu võimaldamist kindlasti väga oluliseks. Aga ma veel kord rõhutan, et me peame jõukohaselt rakendama ka piiranguid ja kaitsma keskkonda. Sihtkaitsevöönd tähendab tõesti seda, et seal ei ole üldse mingi majandustegevus võimalik, isegi küttepuid ei saa oma metsast varuda. See ei taandu ainult sellele, kui suures ulatuses riik selle piirangu suudab hüvitada, vaid taandub ka sellele, kas konkreetne piirang on alati otstarbekas. Kindlasti peame väga tõsiselt arvestama ka sellega. Nii et ei tohi piirduda ainult kompensatsiooni suuruste üle arutlemise ja vaidlemisega, vaid me peame jõudma selgusele ka nende piirangute otstarbekuses ja ulatuses. See on muidugi Keskkonnaministeeriumi pädevuses. Aga ma usun, et me oleme oma keskkonnakaitse ja kompensatsioonidega kui mitte oma võimalusi lausa ületanud, siis juba maksimaalsele piirile lähedale jõudnud. Pigem võib-olla oleks lahendus piirangute leevendamine teatud piirkondades.
Tarmo Leinatamm, palun!
Aitäh, juhataja! Lugupeetud minister! Küll natuke teisest valdkonnast, aga keskkonnast ikka. Eile ühes uudistesaates uhkustas Vjatšeslav Leedo, et Saaremaa kannataks välja 50 000 lihaveist. Ma arvan, et paljud, kes arvutada oskavad, ütlevad, et umbes poolteise aastaga sööksid need loomad terve saare lagedaks. Samas on Kesk-Eestist tulnud kohalike inimeste poolt signaale, et teatud piimakarja ja farmide kontsentratsioon hakkab nende elu segama. Kas on mingit moodi limiteeritud lihakarja või piimakarja või seakasvatuse kontsentratsioon regioonides, näiteks kas teatud hektarite arvu kohta või maakondade kohta? Ma tunnen lihtsalt saarlaste pärast muret. Seal on vinged tuuled ja kui saar on lagedaks söödud, siis nendest inimestest on lihtsalt kahju.
Vastab tõele, et lihaveiste arv Eestimaal väga kiiresti kasvab, ja see on kindlasti positiivne. Meie potentsiaal on aga tunduvalt suurem, kui meil praegu nii piimalehmi kui ka lihaveiseid on. Nii et üldiselt selle pärast kindlasti Eestis muret tundma ei pea, et neid on liiga palju. Vastupidi, piimalehmade arv on viimasel paarikümnel aastal kõvasti vähenenud. Kui me räägime ka piimatoodangust, siis näiteks Holland – ma nüüd peast ütlen – toodab 11 miljonit tonni piima aastas, Eesti 600 000 tonni aastas. Ja Eesti territoorium on suurem. Ma ei taha öelda, et me peame jõudma samale intensiivsuse tasemele, nagu Hollandis on, kuid meil on ülimalt suur ärakasutamata potentsiaal põllumajanduslikuks tootmiseks. Päris kindlasti ei ohusta see lihaveiste arv, mis Eestis praegu on või mis on tootjatel lähitulevikuks planeeritud, mitte kuidagi meie keskkonda ega mõju kahjulikult meie looduspotentsiaali ärakasutamisele. Pigem vastupidi, poollooduslikke kooslusi, mahajäetud luhtasid ja karjamaid, mida me praegu toetuste abil lihtsalt niitmise pärast niidame, võiks hoopis lambad ja lihaveised korras hoida. Nii väärindaksime selle rohusööda majanduslikuks kasuks meile kõigile. Kasutamata potentsiaali on meil piisavalt. Probleem aga on kindlasti see, et tasakaal tootmise ja inimeste elukohtade vahel võib olla paigast ära. Tootmine ei tohi olla elukohtadele liiga lähedal, suurfarmid ei tohi olla elukohtadele liiga lähedal. Loomulikult tuleb seda planeerimis- ja ehitusseaduse täitmise raames arvestada eelkõige kohalikel omavalitsustel.
Ja nüüd kaks kohapeal registreeritud küsimust. Inara Luigas, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud minister! Me oleme Estriga korduvalt pöördunud nii keskkonnaministri kui ka Keskkonnaameti peadirektori poole ja on hea meel, et ka teie olete Haanja looduspargi temaatikast teadlik, kuigi nüüd olete te hakanud keskkonnaministrile natuke vastu rääkima. Ma tahaksingi siinkohal välja pressida ühe lubaduse. Kui te tõesti soovite jätkata dialoogi keskkonnaministriga, kas oleksite nõus kaasama arutellu kõiki inimesi, kes on nende piirangutega seotud? Paljudel juhtudel jäävad inimesed informatsioonita ja tekivad uued segadused.
Eks aruteludes ja vaidlustes tõde selgubki! Päris paljudes küsimustes on meil loomulikult juba meie erinevast positsioonist tulenevalt keskkonnaministriga erinevad vaatenurgad. Aga Haanja probleemidega olen ma väga hästi kursis. Viimati käisin Haanjas sellel sügisel ja siis sunniti mind seal ka traktorirooli istuma ja ma pidin ka põldudel sõitma. Nii et olen hästi teadlik sellest künklikust maastikust, looduskaitsealastest piirangutest ja muudest erisustest, mis Haanjal on. Aga loomulikult oleme valmis tegema ja teemegi koostööd kõigi inimestega, kes selle teemaga seotud on, ja kaasame nad otsustamisse. Keegi kindlasti kõrvale ei jää, võite selles kindel olla.
Neeme Suur, palun!
Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud minister! Rõõmuga kuulen, et te olete mures regionaalpoliitika ja maapiirkondade elujõulisuse pärast. Aga nagu me teame, looduskaitselised piirangud ei mõjuta ainult maaomanikke, kes nende piirangute alas toimetavad, vaid ka kohalikke omavalitsusi. Ehk peaksime lähtudes regionaalpoliitikast ja vajadusest tagada kohalike omavalitsuste jätkusuutlikkus uuesti lauale võtma maamaksuseaduse muutmise seaduse, millel eelmises koosseisus kahjuks väga hästi ei läinud? Ehk tegeleksime sellega, et kompenseerida kohalikele omavalitsustele väiksemad maamaksu laekumised kaitsealustelt maadelt?
See on üldse laiem küsimus, kuna puudutab nii maamaksu kui ka piiranguid. Ega Eestis ei kompenseerita kaugeltki mitte kõiki piiranguid, mis inimeste tegevusele, kaasa arvatud omanike tegevusele on seatud. Võtame või muinsuskaitsealased piirangud – kui kalliks läheb ühele või teisele inimesele nõuete täitmine nende hoonete remontimisel, rääkimata hilisemast kasutamisest või kasutamise otstarbe muutmisest. Neid piiranguid on tegelikult hulgaliselt, mis tulenevad seadusest, ja me ei suuda kindlasti kõikide nende täitmist riigieelarvest hüvitada. Kus see tasakaalukoht täpselt paikneb, ei oska mina siin täna öelda – ma ei ole sel alal kõige suurem ekspert. Aga praegu me saame lähtuda kehtivatest seadustest ja nendest valdkondadest, kus kompensatsioon on ette nähtud, nii nagu näiteks looduskaitseliste piirangute puhul sihtkaitsevööndites ja piiranguvööndites. Mina praegu sellega ka piirduks. Mis puutub kõikvõimalike muude Eestis kehtivate piirangute kompenseerimisse, siis see on laiema arutelu teema. Selle peaks kindlasti tõstatama iga aasta riigieelarve menetluse käigus koos ülejäänud maksuseadustega ja vastavalt võimalustele siis ka langetama otsuse.
Tänan! Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.
Liigume edasi kolmanda küsimuse juurde. Selle on esitanud Riigikogu liige Inara Luigas, vastab Vabariigi Valitsuse liige Jürgen Ligi, teemaks on Eesti riigireitingu võimalik langetamine. Inara Luigas, palun!
Austatud juhataja! Lugupeetud rahandusminister! Kümme aastat tagasi, kui reitinguagentuur Standard &amp;Poor"s tõstis Eesti riigireitingut, olime väga rahul ja uskusime, et meile antud hinnang on õige ja vastab igati meie püüdlustele. Toonane Eesti Panga president Vahur Kraft ütles, et reitingu tõstmine on märkimisväärne tunnustus Eestile ajal, mil maailma majanduse väljavaadetes valitseb ebakindlus, ja lisas, et riik peab kinni nii keskvalitsuse kui omavalitsuste tasandil oma varasematest majanduspoliitilistest lubadustest, sh lubadusest hoida eelarve tasakaalus. Kõik aastad on väike Eesti olnud väga püüdlik ja teatud mõttes ongi meie rahanduspoliitika olnud korras – riigieelarve on olnud tasakaalus ja Eesti riigivõlg on olnud Euroopa väikseimaid. Nüüd ei soovi reitinguagentuur meie puhul kärpida mitte ühte reitingupalli, vaid koguni kaks. Minu küsimus on: milles me eksisime?
Tahtsin just tänada sisuka küsimuse eest, aga see ei tulnud teil väga hästi välja. Sest kümne aasta asemel oleksite võinud vaadata kolme kuu taha, kui seesama agentuur tõstis kahe astme võrra meie reitingut. See iseenesest on väike kurioosum – kuidas nad augustis veel ei näinud neid asju, mida meie oma majandusprognoosis juba nägime? Me ei olegi midagi valesti teinud. Seda on Standard &amp;Poor"s oma analüüsis ka näidanud. Mitte midagi kohalikule tegevusele ette ei heideta, küll aga kohale, kuhu me kuulume – Euroopale – ja õnnetul kombel ühele tema osale, eurotsoonile, mis kindlasti pole kehvemas seisus kui Euroopa Liit tervikuna. Seekord on see hinnang väga subjektiivne. See on väga üldistav ja samal ajal väga subjektiivne ühe tsooni suhtes – justkui diskrimineeriv või mis see sõna võiks olla, ja väga üldistav üksikute liikmete suhtes. Eesti rahandus on Euroopa oludes täiesti erilises olukorras. Esialgsetes analüüsides nad isegi kritiseerisid meie pangandust kui riski. Lihtsalt copy-paste moel. Me reageerisime kiiresti ja nad selle osa koristasid ära, aga reitinguhoiatus jäi endiseks. Meie pangad said just äsja reitingu kasvu hinnangu, see oli nädal-kaks tagasi. Selles olukorras niimoodi kopeerida eurotsooni üldist teksti üksikriigile – see on natuke piinlik. Peale selle, et see oli üldkogu eel selline väga poliitilise surve maiguga asi, mida nüüd ka analüütikud on selgelt öelnud. Ma selles mõttes olen pettunud, et näiteks tänane Postimees ei ole seda meie tehtud kriitikat kuigi hästi hinnanud. See kriitika on ikkagi ekspertide poolt toetatav.
Esimene täpsustav küsimus, Inara Luigas, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Lugupeetud rahandusminister! Ma ei saa aru, miks me võtame sellise hoiaku, et kui reitinguagentuurid tõstavad meie reitingut, siis me usume nendesse, aga kui on oht, et nad langetavad, siis me väidame, et nad ei käitu õigesti, et nad on rumalad, ja toome igasuguseid asju siia sisse. Kas te ei arva, et juba olemine teiste liikmesriikidega ühes paadis annabki reitinguagentuuridele õigustuse langetada Eesti reitingu määra? Miks ikkagi reitinguagentuurid arvavad, et meie reitingumäär võib langeda kahe palli ulatuses?
Ma meenutan veel kord. Augustis tõsteti meie reitingut kaks palli ja nad hindavad, et olukord on nüüd võib-olla sama, mis oli enne seda tõstmist. Aga ma selgitan, miks me niimoodi reageerime. Euroopa rahandusministrid on kaks aastat kirunud reitinguagentuure kui proaktiivset elementi majanduskeskkonnas, kes magab buumid maha ja võimendab kriise. Nende ennustused või hinnangud kipuvad olema isetäituvad ennustused, nad külvavad paanikat juurde. Mina olen siiamaani olnud pigem kriitiline reitinguagentuuride kriitikute suhtes. Tehke oma kodu korda ja siis kritiseerige peeglit! Seekord aga on peegliga probleem. Seekord ma ühinesin esimest korda ülejäänud rahandusministritega. Peegel on kõver ja peegel näitab valgust silma, mitte ei peegelda olukorda, nagu ta peaks tegema. Ma faktid juba ütlesin: kui ikka eurotsooni keskmine laenukoormus on umbes 85% SKT-st ja Eestil 6%, siis on hinnang, et Eesti on teistega ühesugune, tegelikult ebaadekvaatne. Teine probleem on selles, et põhiline näitaja on SKT. Selle poolest me oleme kehvemas seisus kui meie sisuline võime ja pühendumus oma kohustusi täita. Ma võrdlen, et me oleme praegu Sloveeniaga ühes seisus, me oleme Tšehhiga ühes seisus, kuigi meie poliitilise otsustamise kogemused ja võime on paremad, meie laenukoormus on väiksem, meie defitsiit on erinevalt nende omast olematu. Sloveenia, kes peab näiteks pidevalt läbima referendumi kadalippu üsna lihtsate otsuste korral, mis meie teeme kiiresti, ei ole vaieldamatult nii efektiivne laenumaksja. Tema probleemid on suuremad. Ma võrdlen Eestit ainult nende riikidega, kes on meiega Standard &amp;Poor"si hinnangul ühel tasemel – nende seis on kehvem. Aga ma tahan öelda seda, et meid alahinnatakse krooniliselt. Ma olen seda alati öelnud, ja mitte ainult selle koha pealt. Lihtsalt väiksuse tõttu.
Austatud minister, teie aeg on läbi. Teine täpsustav küsimus, Inara Luigas, palun!
Austatud rahandusminister! Ma olen nõus, et kõik liikmesriigid peaksid korraks peeglisse vaatama. Kas te ei arva, et reitinguagentuur on tegelikult Eesti suhtes kui röntgen olnud ja vaadanud läbi kogu meie rahanduspoliitika. Meie rahanduspoliitikas on viimasel ajal suured muudatused olnud. Riigikassa hakkab haldama töötukassa ja haigekassa reserve ning me hakkame neid reserve kasutama ikkagi teatud rahavoogude suunamiseks. Me oleme väga helde käega, 1/3 riigieelarve ulatuses EFSF-ile garantiisid andnud, ESM-i me teeme järgmisel aastal 30 miljoni eurose osamakse jne. Kas te ei arva, et reitinguagentuurid on läbi näinud, et eelarve niisuguse struktuuri ja heldete rahaeralduste korral ei ole meie rahanduspoliitika jätkusuutlik ja me seisame pigem suurte laenuvõtmiste lävel?
Kategooriliselt ei arva! Reitinguagentuur hindab riigi tõenäolist suutlikkust maksta laene ja meie puhul on see tõenäosus ikkagi AAA tasemel. Probleem on meil väike SKT ja muidugi ajalugu, mille jooksul on olnud võnkeid, eelkõige siis mõne aja tagune buum ja sellele järgnenud kriis. Aga nad ei suuda piisavalt hinnata meie tegelikku pühendumust. Igal juhul on meie seis parem kui meiega samal pulgal või meie lähedal olevate riikide oma ja meie eelarve jätkusuutlikkuses ei ole küsimus mitte mingil juhul. Küsimus on subjektiivses hinnangus, hästi vastuolulises analüüsis ja selle väga kummalises ajastuses. Kordan veel kord: ma olen esimest korda sellisel positsioonil, kus ma reitinguagentuuri kritiseerin, kuigi alahindamise tõttu oleks seda võinud teha ka varem. Samas, põhijäreldus on mul sama: reitinguagentuurid on olnud olulised valitsuste distsiplineerijad. Kahjuks natuke nõrgavõitu – Euroopa on täis valitsusi, kes ikkagi vajavad piitsa. Meie puhul aga on see piits praegu natukene märgist mööda läinud.
Ja nüüd viis kohapeal registreeritud küsimust. Tarmo Leinatamm, palun!
Aitäh, hea juhataja! Lugupeetud minister! Ma nagu ei mäleta, et reitingut oleks hakatud muutma piirkonniti. Ma ei mäleta, et oleks terve Ladina- või Lõuna-Ameerika, Kagu-Aasia või Araabia poolsaare reitingut tervenisti hinnatud. Järelikult selle eesmärk peab olema midagi muud. Sa ütlesid, et sellel võib olla mingisugune poliitiline eesmärk. Ma ei saa aru, missugune poliitiline eesmärk võiks olla ühel reitinguagentuuril. Kas ta siis ei ole oma otsustes, kuidas ma nüüd ütlengi, suveräänne? Kas ta siis ei ole oma otsustes objektiivne? Kas me peame ka teisi reitinguagentuure kahtlustama? Kas me peame neid kahtlustama ka tulevikus, kui ajad muutuvad ja pöörduvad?
Mu vastus on: ei võikski olla poliitiline, ei tohikski olla. Aga praegusel juhul on väga erinevad eksperdid üle maailma öelnud, et nad sekkusid poliitikasse – kõik see ajastus, see põhjendus ja see üldistus. Niisugune ühe lauaga löömine oli selge sõnum eurotsoonile, et tehke seda, seda ja seda. Samas oli see sõnum ka vastuoluline – mida nad siis praegu ikkagi tähtsustavad? Kas tõesti monetaarset lõdvenemist, näiteks Ameerika stiilis? Väga palju on populaarset arvamust, et probleemid lahendab raha trükkimine. Meie oleme ikkagi tõestanud pikka aega, et probleeme tuleb sisuliselt lahendada, mitte kinni maksta, ja sellepärast on too sisuline ettekirjutus natuke vaieldav. Ma ei dramatiseeri asja üle. Ma ei jää seda kiruma ja tegelikult see turukontroll valitsuste üle tundub väga praktiline. Ma pean seda väga positiivseks. Lihtsalt nad võiksid olla oma kontrollis täpsed, õigetele asjadele tähelepanu juhtida, näiteks mitte tulla Eestile heitma ette pangandust kui riskiallikat. Skandinaavia pangandus on turu poolest suhteliselt eraldi, tema kapitaliseeritus on suurepärane, Eesti pankades kehtib väga kõrge kapitali adekvaatsuse nõue, mida täidetakse veel tunduvalt kõrgemalt. See on Euroopas täiesti erakordne olukord. Nii et meil esialgu seda riski ei ole. Rääkimata sellest, et meie laenude maksmise tõenäosus on ikkagi suur. Riik, kes on teinud väga palju selleks, et defitsiidist pääseda, kindlasti ei jäta laene maksmata. Välja arvatud muidugi juhul, kui valitsus vahetub teistsuguse vastu.
Tarmo Tamm, palun!
Aitäh, juhataja! Hea rahandusminister! Täna võetakse siin saalis vastu järgmise aasta riigieelarve. Kuidas te rahandusministrina sellele tänasel päeval vaatate? Kas olete vastuvõetava eelarvega rahul või tahaksite viimasel momendil seda kärpida? See küsimus tuleneb sellest, et majandusprognoose on ju oluliselt kärbitud. Kas olete kindel, et järgmise aasta riigieelarve sellisel kujul ka vett peab?
Ma olen loomulikult väikeses ärevusootuses, sest mitte keegi ju täpselt ei tea, mis majanduses juhtuma hakkab. Väärtpaberiturud tekitavad paraku kõhedust. Spekuleeritakse ikkagi langusega. Aga mul ei ole alust ametlikku prognoosi vaidlustada. Peale seda meie ametlikku prognoosi on tulnud ka paremaid prognoose. Kui me liidame selle aasta – või tegelikult korrutame – ja järgmise aasta majanduskasvu, siis endiselt Rahandusministeerium on praktiliselt kõige pessimistlikum. See 7% tänavuse aasta kasvu – no pigem ikkagi tuleb oluliselt üle. Sellelt pinnalt 3% ei anna ka sellist SKT taset, mis paneks väga muretsema. Igal juhul on meil reageerimise võime olemas ja me oleme seda tõestanud. Kui Riigikogule midagi öelda, siis ma ütleksin pigem seda, et oma muudatused tuleks teha natuke kultuursemal moel. Aga me oleme fraktsioonides sel teemal rääkinud ja lõpptulemus ei ole loodetavasti väga halb.
Raivo Järvi, palun!
Suur tänu! Kolleeg Tarmo Leinatamm juba natukene küsis sama sfääri kohta, tuleksin samuti veidi geograafilisema mõõtme juurde. Needsamad reitinguagentuurid on ka väitnud, et eurotsooni äärealade riigid – täpselt nii on öeldud – on need põhilised ärevuse tekitajad. Siinkohal on mul küsimus: kas me pole nendega ühte patta sattunud just nimelt üldistuse mõjul? Oleme ju üks Baltimaadest. Aga samas on ka Soome justkui äärealal. Millest nad lähtuvad? Kas nad lihtsalt loobivad selliseid loosungeid õhku või see põhineb mingisugusel reaalsel üldistusel?
Soomlased ise peavad ennast ääremaaks oma analüüsis ja kinnitavad, kui hea on suures valuutaühenduses olla ääremaana – kindlasti mõjub selline natuke perifeerne asend puhvrina. Selge, et asend võib jõukuse püsimisele kaasa aidata. Kui sa oled jõukas naabruses, siis sa ei kuku nii madalale, sul on teatud võime hoida oma rikkust tänu naabrusele. Aga samas, kui räägitakse perifeeriast, siis räägitakse eelkõige sellest Euroopa kõhualusest, mis on ikkagi väga erinev üldisest Euroopa majandusest. Eesti võib öelda, et ta on väga suurepärases perifeerias. Meie lähedus Skandinaaviale – seejuures veel suurem lähedus sisuliselt kui kilomeetrite poolest – on meile suureks abiks. Näiteks Läti ja Leedu sisu poolest nii lähedal ei ole. Nende integreeritus põhjaga on väiksem ning see on avaldunud nii investeeringutes, kaubanduses, majanduspoliitikas kui ka poliitikas üldiselt. Meil on ikkagi hea perifeeria, me moodustame omaette piirkonna, kus on tugev pangandus ja tihedad majandussidemed.
Lauri Laasi, palun!
Aitäh, härra juhataja! Austatud minister! Kuni möödunud kolmapäevani arvas ilmselt suur osa Eesti rahvast, et selles, et meie riigi majanduslik või rahanduslik seis on enam-vähem normaalne võrreldes teiste riikidega, on suur roll valitsusel ja rahandusministril. Nüüd on härrased Stelmach ja Raudne väitnud, et just tänu nende tegevusele saime suurendada oma kaitsekulutusi 2%-ni SKT-st ja suudame jätkuvalt õpetajate palku välja maksta. Kuidas teie kommenteerite: kui suur osa oli härra Stelmachil ja härra Raudsel selles, et Eesti riigieelarve on enam-vähem tasakaalus?
Meil ikkagi rahandus on see, mis tegeleb rahandusega, ja äri tegelgu endaga, nii nagu eetikareeglid ja seadused lubavad. Ma ei tahaks neid asju praegu kokku panna.
Lõpetan selle küsimuse käsitlemise. Head valitsusliikmed, ma tänan teid küsimustele vastamast! Head ametikaaslased, ma tänan teid küsimast! Infotund on lõppenud.
Austatud Riigikogu, head ametikaaslased! Tere päevast! Alustame Riigikogu täiskogu II istungjärgu kümnenda töönädala kolmapäevast istungit. Kõigepealt palun kõnetooli neid Riigikogu liikmeid, kes soovivad üle anda eelnõusid või arupärimisi. Palun kõnetooli Urmas Klaasi!
Austatud juhataja! Head kolleegid! Riigikogu kultuurikomisjon esitab kaks Riigikogu otsuse eelnõu. Nende sisu on selles, et esimese otsuse eelnõuga me teeme ettepaneku nimetada Eesti Rahvusraamatukogu nõukogu liikmeks kolleeg Mart Meri, ja teise otsuse eelnõuga teeme ettepaneku nimetada Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu liikmeks kolleeg Jaak Allik. Sellised otsused on kultuurikomisjon oma 5. detsembri istungil teinud. Aitäh!
Palun Riigikogu kõnetooli Yana Toomi!
Lugupeetud härra eesistuja! Head kolleegid! Mul on üle anda arupärimine peaminister Andrus Ansipile. Sellele on alla kirjutanud nii Keskerakonna kui ka sotsiaaldemokraatide esindajad. Tegemist on arupärimisega, mis puudutab meie soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku institutsiooni. Nimelt, kui võeti vastu Eesti riigis võrdse kohtlemise seadus, siis järelevalve selle seaduse üle lisati soolise võrdõiguslikkuse voliniku pädevusse, eraldamata talle selleks rahalist ja inimressurssi. See teeb selle ülesande täitmise peaaegu et võimatuks. Sellele on pidevalt tähelepanu osutanud ka rahvusvahelised vaatlejad, samuti jagub selle kohta kriitikat viimases Euroopa Nõukogu raportis. Sellega ongi seotud meie arupärimine, millele me ootame pikisilmi konstruktiivseid vastuseid. Aitäh!
Ma palun Riigikogu kõnetooli Rait Maruste! Head ametikaaslased, saalis on väga suur lärm! Ma palun, austame ettekandjat!
Lugupeetud juhataja! Austatud Riigikogu liikmed, kolleegid! Põhiseaduskomisjoni nimel on mul au ja hea meel anda menetlusse erakonnaseaduse muutmise seaduse eelnõu. Riigikogus esindatud Eesti erakonnad on jõudnud ühisele arusaamale, et on aeg teha kodanikuhariduses, erakonnademokraatia tugevdamises ja rahvusvahelise poliitilise koostöö edendamises uus samm. Ja see samm oleks demokraatia arendamise sihtasutuste ellukutsumine. Demokraatiat arendav sihtasutus oleks erakonna asutatud sihtasutus, mille eesmärk on avalikes huvides vaba ühiskondlik-poliitilise mõtte ja demokraatliku ilmavaate uurimine, levitamine, salvestamine ja toetamine. Sihtasutused oleks küll erakondade loodud, kuid nad ei või olla kasutatud erakondade praktilise poliitika eesmärkide saavutamiseks. Nende tegevus oleks avalik, finantseeritud valdavalt riigieelarvest ning allutatud erakondade rahastamise alasele järelevalvele. Sihtasutuse ja erakonna lahus hoidmiseks on eelnõus ette nähtud terve rida piiranguid nii juhtimises, rahastamises kui ka järelevalves. Sihtasutuste loomise ettepanekut ajendasid tegema mitmed asjaolud, nimetan neist siinkohal üksnes mõningaid. Esiteks, me oleme oma demokraatia ülesehitamisel saanud hindamatut ja seni tagastamatut abi analoogsetelt institutsioonidelt demokraatlikes lääneriikides. Meie aukohus oleks nüüd ka ise panustada ja anda oma kogemused edasi teistele demokraatiat üles ehitavatele institutsioonidele ja riikidele. Teiseks, meie kodanikuühiskond on küll olemas, kuid veel kaugel arengutasemest ja mõjukusest, mida me sooviksime näha. Taotleme, et kodanikuühiskond ja poliitika muutuks süsteemsemaks ja maailmavaatelisemaks ning sellesse oleks selgituse ja dialoogi kaudu kaasatud senisest suurem hulk teadlikke ja informeeritud inimesi. Meie ettepanek võeti põhiseaduskomisjonis vastu ühehäälselt ja mul on hea meel anda see eelnõu juhatusele üle. Aitäh teile!
Palun Riigikogu kõnetooli Mailis Repsi!
Lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid, Riigikogu liikmed! Käesolevaga annan mitme Keskerakonna fraktsiooni liikme nimel üle arupärimise sotsiaalminister Hanno Pevkurile soolise võrdõiguslikkuse nõukogu kohta. Nimelt, 2004. aasta 7. aprillil võeti Riigikogus vastu soolise võrdõiguslikkuse seadus, mille § 24 sätestab soolise võrdõiguslikkuse nõukogu loomise. Seni ei ole seda nõukogu loodud ja sellega seoses on meil mitu küsimust. Mis põhjusel on teie hinnangul soolise võrdõiguslikkuse nõukogu moodustamine edasi lükkunud? Soolise võrdõiguslikkuse nõukogu kinnitab soolise võrdõiguslikkuse poliitika üldsuunad ja esitab Vabariigi Valitsusele oma seisukohad ministeeriumide esitatud riiklike programmide vastavuse kohta soolise võrdõiguslikkuse seaduse §-le 9. Kes täidab praegu nõukogule pandud ülesandeid, kuna nõukogu pole loodud? Millal selle nõukogu moodustamine ette võetakse ja kuidas härra Pevkur sotsiaalministrina hindab soolise võrdõiguslikkuse seaduse § 11 lõike 2 vajalikkust? Too lõige kohustab tööandjat koguma soopõhiseid tööalaseid statistilisi andmeid? Aitäh!
Head ametikaaslased, rohkem kõnesoove ei ole. Olen Riigikogu juhatuse nimel vastu võtnud kolm eelnõu ja kaks arupärimist ning Riigikogu juhatus otsustab nende edasise menetlemise vastavalt kodu- ja töökorra seadusele. Läheme edasi teadete juurde. Riigikogu juhatus on menetlusse võtnud järgmised eelnõud ja määranud neile juhtivkomisjonid. Esiteks, Vabariigi Valitsuse s.a 5. detsembril algatatud kaupade piirikontrolli tingimuste kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooni 8. lisa heakskiitmise seaduse eelnõu, juhtivkomisjon on majanduskomisjon; teiseks, Vabariigi Valitsuse s.a 6. detsembril algatatud elektrituruseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu, juhtivkomisjon on majanduskomisjon; kolmandaks, Vabariigi Valitsuse s.a 6. detsembril algatatud karistusseadustiku ja sellega seonduvate seaduste muutmise seaduse eelnõu, juhtivkomisjon on õiguskomisjon; neljandaks, riigikaitsekomisjoni s.a 6. detsembril algatatud rahvusvahelise sõjalise koostöö seaduse § 8 muutmise seaduse eelnõu, juhtivkomisjon on riigikaitsekomisjon. Riigikogu juhatus on registreerinud Riigikogu liikme Andres Jalaku Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni liikmeks ning kinnitanud ta maaelukomisjoni liikmeks. Jõudu teile! Riigikogu esimees on edastanud Riigikogu liikmete arupärimise siseminister Ken-Marti Vaherile. Head ametikaaslased, viime läbi kohaloleku kontrolli! Kohalolijaks registreerus 93 Riigikogu liiget, puudub 8.
Läheme nüüd päevakorra juurde. Esimene päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud Eesti keskmise palgaga seotud ametipalkade maksmise ajutise korralduse seaduse, kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse, Kohtute Raamatupidamiskeskuse Rahandusministeeriumi valitsemisalasse üleviimisega seotud seaduste, riigieelarve seaduse ning Vabariigi Valitsuse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 101 kolmas lugemine. Kas fraktsioonide esindajad soovivad pidada läbirääkimisi? Avan läbirääkimised. Palun saalis vaikust! Palun Riigikogu kõnetooli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esindaja Eiki Nestori!
Austatud juhataja! Austatud Riigikogu! Lühidalt meie fraktsiooni hääletuse tagamaadest. Eelnõul on teatavasti meie põhiseaduse järgi oma kindlad nõuded. See eelnõu koosneb valdavalt sätetest, mille kohta me võiks isegi öelda, et kui nii, siis nii. Kahjuks esitati eelnõu kobareelnõuna ja nüüd on see veel muutunud ka. Kõige suurem probleem selle eelnõu puhul on seotud muudatustega, mis on seotud riigieelarve baasseadusega. Nimelt oleme me soovinud, et see baasseadus mingilgi moel leevendaks valitsuse poolt jõupositsioonilt läbi viidud sotsiaalkindlustusreservide kaaperdamist – et baasseaduses oleks säte, et lepingud, mis töötuskindlustuse ja ravikindlustuse alal sõlmitakse, ei saa mingilgi moel kahjustada seadusega neile mõlemale kindlustusele pandud ülesandeid ja huve. Kahjuks jättis komisjon selle soovi arvestamata. Seetõttu meie fraktsioon seda eelnõu ei toeta.
Aitäh! Nüüd ma palun Riigikogu kõnetooli Eesti Keskerakonna fraktsiooni esindaja. Deniss Boroditš, palun!
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Ma olen mitu korda öelnud ja ütlen veel kord, et täna on tegemist seadusega, mis muudab tervelt 21 seadust. Need on seadused, mis ei ole mitte kuidagi omavahel sisuliselt seotud, vaid on meelevaldselt ühte paketti kokku pandud. Näiteks autoriõiguse seaduse muutmine ei ole kuidagi seotud riigieelarve seaduse muutmisega, mis puudutab Rahandusministeeriumi soovi ja õigust käsutada haigekassa vahendeid. Seega ma näen siin selgelt saadikute probleemi oma mandaadi teostamisel. Ei ole tagatud piisav arutelu asjaomastes komisjonides ja mis kõige tähtsam, saadikutel ei võimaldata võtta seisukohta eraldi kõigi 21 seadusmuudatuse osas, sest hääletada saab ainult üks kord, kas poolt või vastu. Seega ma arvan, et kui me praegu toetame seda Vabariigi Valitsuse algatatud seaduseelnõu, siis me vähendame teadlikult iseenda põhiõigusi – õigust esitada oma seisukoht. Seega Keskerakonna fraktsioon sellega nõustuda ei saa. Me ei saa anda oma häält sellele, et jätkuvalt eiratakse demokraatia põhiprintsiipe ning et seatakse ohtu ka põhiseaduse põhimõtted. Palun kõigil teil mõelda selle peale, enne kui te oma valiku teete! Aitäh!
Tänan! Rohkem kõnesoove ei ole. Sulgen läbirääkimised. Nüüd võime asuda eelnõu 101 lõpphääletust ette valmistama. Kas võime minna lõpphääletuse juurde? Head ametikaaslased, tulenevalt põhiseadusest nõuab eelnõu 101 heakskiitmine Riigikogu koosseisu häälteenamust ning enne lõpphääletust viime läbi kohaloleku kontrolli. Kohalolijaks registreerus 92 Riigikogu liiget, puudub 9. Panen lõpphääletusele eelnõu 101. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt hääletas 54 Riigikogu liiget, vastu 38, erapooletuid ei ole. Vabariigi Valitsuse algatatud Eesti keskmise palgaga seotud ametipalkade maksmise ajutise korralduse seaduse, kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse, Kohtute Raamatupidamiskeskuse Rahandusministeeriumi valitsemisalasse üleviimisega seotud seaduste ja riigieelarve seaduse ning Vabariigi Valitsuse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 101 on seadusena vastu võetud. Esimese päevakorrapunkti käsitlemine on lõppenud.
Liigume teise päevakorrapunkti juurde, milleks on rahanduskomisjoni algatatud käibemaksuseaduse § 5 muutmise seaduse eelnõu kolmas lugemine. Kas fraktsioonide esindajad soovivad pidada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole. Alustame lõpphääletuse ettevalmistamist. Panen lõpphääletusele eelnõu 134. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt on 83 Riigikogu liiget, vastuolijaid on 4, erapooletuid ei ole. Rahanduskomisjoni algatatud käibemaksuseaduse § 5 muutmise seaduse eelnõu 134 on seadusena vastu võetud. Teise päevakorrapunkti käsitlemine on lõpetatud.
Liigume kolmanda päevakorrapunkti juurde, milleks on Vabariigi Valitsuse algatatud 2012. aasta riigieelarve seadusega seonduvalt alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse, Eesti Haigekassa seaduse, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse ja töötuskindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu kolmas lugemine. Kas fraktsioonide esindajad soovivad pidada läbirääkimisi? Soovivad. Avan läbirääkimised. Palun Riigikogu kõnetooli Eesti Keskerakonna fraktsiooni esindaja Inara Luigase!
Austatud Riigikogu juhataja! Lugupeetud kolleegid! Me tahame enne selle seaduseelnõu lõpphääletust veel kord välja tuua selle seaduseelnõu puudused ja mõningad siin sisalduvad vastuolud. Meenutan riigi presidendi kõnet siin saalis 12. septembril s.a: "Erineva eesmärgiga seadusmuudatusi pole praegu enam kohane menetleda üheskoos. Ma palun teid, võtke aega, arutage erinevaid eluvaldkondi eraldi!" Kuid peame tõdema, et me ei ole selle ettepanekuga nõustunud ja menetleme jätkuvalt kobareelnõu. Me ei saa teha otsuseid ühe või teise muudatuse kohta eraldi ja seega pole hääletamine poolt või vastu kaugeltki objektiivne. Teiseks, valitsussektori rahavoo efektiivsemaks juhtimiseks ja likviidsuse suurendamiseks konsolideeritakse haigekassa ja töötukassa rahalised vahendid. Sellega aga riivatakse nii haigekassa kui ka töötukassa autonoomiat. Regulatsiooni kohaselt sõlmitakse küll riigi ning haigekassa ja töötukassa vahel hoiulepingud, milles reguleeritakse raha asumine ja kasutamine, kuid tuleb tunnistada, et riik peab lepinguga tagama piiramatu õiguse igal ajal oma raha kasutada ja riik peab lepinguga tagama usalduse sotsiaalkindlustusfondide suhtes. Tahan ka välja tuua, milline on selle seaduseelnõu mõju riigieelarvele tulevikus. Riigieelarve finantseerimisvajadus aastatel 2011–2015 on kokku 1,2 miljardit eurot. Negatiivset rahavoogu saab katta likviidsusreserviga ja Euroopa Investeerimispangalt võetava sihtotstarbelise laenuga. Samas on vaja aastate jooksul võtta täiendavalt laenu või emiteerida võlakirju 569 miljoni euro ulatuses. 2015. aasta lõpuks kuuekordistub keskvalitsuse võlakohustuste maht 172 miljonist eurost 1076 miljoni euroni ja valitsussektori võlakoormuse osakaal SKT-s suureneb 6,6%-st 9,5%-ni. See toimub siis aastal 2015. Aastane intressikulu võlakohustustelt kasvab hinnanguliselt 3,1 miljonist eurost 42,3 miljoni euroni. Haigekassa ja töötukassa vabade vahendite prognoositav maht 2012. aasta lõpuks on 557 miljonit eurot. Nende vabade vahendite liitmine riigi likviidsusreserviga võimaldab riigil lähiaastatel hoiduda kulukale laenuturule minemisest. Kuid Rahandusministeerium pole kaugeltki andnud selgitusi selle kohta, kuidas hakkab riik käituma siis, kui sotsiaalkindlustusfondidel tekib reaalne vajadus raha kasutada ja suureneb ka riigi vajadus likviidsuse järele. Riigikassa konsolideerimine lükkab riigi laenuvõtmise kindlalt edasi tulevikku. Mis puudutab kohalikke omavalitsusi, siis kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse muudatusega petab riik taas omavalitsusi. Kui riik kontsernikonto kaudu tagab endale parema likviidsuse ja suurema reservi rahavoogude juhtimisel, siis kohalikele omavalitsustele jäävad taas ...
Austatud ettekandja! Ma palun vabandust! Head ametikaaslased! Saalis on väga suur lärm. Palun austame ettekandjat ja neid ametikaaslasi, kes soovivad ettekannet kuulata! Palun, ettekandja! Pool minutit lisaaega.
Aitäh! Kui riik kontsernikonto kaudu tagab endale parema likviidsuse ja ka suurema reservi rahavoogude juhtimiseks, siis kohalikele omavalitsustele jäävad taas kehtima piirangud ja neil puudub ka võimalus edasiseks arenguks. Käesoleva aasta lõpus küll lõpeb 2009. aastal kehtestatud erakorraline laenupiirang, kuid need omavalitsused, kes ootasid võimalust võlakoormust suurendada individuaalsele võimekusele toetudes ja kes on kõikide investeeringute elluviimise edasi lükanud, peavad selle seaduseelnõu jõustumise korral pettuma, kuna sajaprotsendiliselt põhitegevuse tulude mahu ulatuses ülempiiri rakendumine lükatakse taas ühe aasta võrra edasi. Neljandaks, alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse muutmise seaduse juures peab veel kord toonitama, et puuduvad igasugused analüüsid, kuidas paraneb sellega alkoholipoliitika, mis selles muutub ja nimelt, kui suurt survet avaldab see muudatus salaturule. Vastamata jääb ka küsimus, mis on parem, kas suunata rohkem raha Maksu- ja Tolliametile, kes korraldaks paremat järelevalvet salaturul, minimeeriks seda turgu, andes sellega panuse legaalse alkoholi tarbimisse, mis omakorda suurendaks maksutulusid, või tõsta aktsiise, tõstes nii legaalse alkoholi hinda, mis kasvataks veelgi salaturu osakaalu ja mõjuks negatiivselt alkoholipoliitikale. Kõiki neid asjaolusid arvesse võttes Keskerakonna fraktsioon seda seaduseelnõu ei toeta. Aitäh!
Tänan! Ma palun Riigikogu kõnetooli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esindaja Eiki Nestori!
Austatud juhataja! Austatud Riigikogu! Püüan seekord vähem rääkida rahast. Mõte mitte rääkida rahast tekkis seoses sellega, et see teema on olnud pikka aega üleval ja kuum, kuid on jäänud mulje, et vähemalt mõni valitsuse liige, olgu näiteks toodud Jürgen Ligi, ei saagi aru, mille üle vaidlus käib. Tegelik vaidlus toimub minu meelest selle üle, kuidas üks riik peaks olema üles ehitatud. On üks selline arusaam, et kodanik, kes parasjagu siin saalis 101 Riigikogu liikme seas ei ole, osaleb Eesti riigi elu korraldamisel järgmine kord siis, kui ta Riigikogu korralistel valimistel, näiteks märtsis 2015, hääletuskasti juurde läheb. On ka teine seisukoht. Selle õigsust püüavad minu meelest tõestada need kaks kindlustusliiki: ravikindlustus ja töötuskindlustus. Selle seisukoha järgi on olemas valdkonnad, kus seadusandlik võim, kes annab tuge seaduse näol, täidesaatev võim ja kodanikuühiskond peaksid koostööd tegema, just selle eesmärgiga, et valimised ei murraks nende kindlustusliikide selgroogu, et need tegutseksid jätkusuutlikult ja oleksid püsti pandud natuke laiemal pinnal kui ainult poliitilise otsuse alusel. Selle eelnõu seadusena vastuvõtmisega on nende kindlustusliikide töö sisuliselt juba lõppenud. Eesti Tööandjate Keskliit on protesti märgiks kutsunud ära oma esindajad töötukassa nõukogust (olgu öeldud, et see nõukogu saab otsuseid langetada siis, kui kohal on kaks kolmandikku liikmetest) ja 1. jaanuarist kutsub ta oma esindajad tagasi haigekassa nõukogust. Ka selle nõukogu tulevastel koosolekutel ei saa ühtegi otsust vastu võtta, kui kõik liikmed pole kohal, ja on ka otsuseid, mis jäävad tulevikus selles nõukogus vastu võtmata, sest nõuetekohast liikmete arvu ei ole võimalik kokku saada. Selle eelnõu tagamaa on ka selles, et sõltumata sellest, kas meil on majanduslikult head või nigelad aastad, on üks suur vaidlus teemal, kes, kus ja mida otsustama peaks. Ma arvan, et Eesti riik on midagi rohkemat kui Rahandusministeerium. Ma arvan, et ministrid ei peaks igal aastal rahandusministriga peetaval eelarvevaidlusel viimases hädas musta huumorina välja käima ettepanekut oma ministeeriumi ärakaotamise kohta, kuna Rahandusministeerium on kõigist kõige targem ja just tema teab täpselt, kus midagi kokku hoida saab, ministeeriumid ise ei tea midagi. Ma arvan, et nii ei saa ühte riiki juhtida. See on rahakeskne riik, see ei ole inimestekeskne riik. Nii ei tohi riiki juhtida. Me hääletame vastu ka seetõttu, et lõppkokkuvõttes võiks selle idee autor Jürgen Ligi endale poliitikuna selgeks teha, kas järgmisel aastal meie majandus kasvab 3%, nagu tuleneb riigieelarve eelnõust, või majandus kukub 8%, sest arvestades seda töötuskindlustusmakse määra, mida inimesed järgmisel aastal maksavad, ja seda, et valitsus jõupositsioonilt reservid kaaperdab, tuleks ta oma tulude ja kuludega toime isegi siis, kui Eestis oleks 110 000 – 120 000 töötut, st 8%-line majanduslangus. Kuidagi võiks valitsus selle SKT 3%-lise kasvu ja 8%-lise kukkumise vahel aru saada, mida ta teeb. Ma arvan, et ju neil on plaan selge, aga kuna retoorikat ei ole ja käitumisnormid on ülbed, siis aetakse teile jama.
Aitäh! Rohkem kõnesoove ei ole, sulgen läbirääkimised. Asume eelnõu 100 lõpphääletuse ettevalmistamise juurde. Head ametikaaslased, panen lõpphääletusele eelnõu 100. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt 55 Riigikogu liiget, vastu on 40, erapooletuid ei ole. Vabariigi Valitsuse algatatud 2012. aasta riigieelarve seadusega seonduvalt alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduse, Eesti Haigekassa seaduse, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse ja töötuskindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 100 on seadusena vastu võetud. Kolmanda päevakorrapunkti käsitlemine on lõpetatud.
Liigume neljanda päevakorrapunkti juurde, milleks on põhiseaduskomisjoni algatatud prokuratuuriseaduse muutmise seaduse eelnõu kolmas lugemine. Kas fraktsioonide esindajad soovivad pidada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole. Võime minna eelnõu lõpphääletuse ettevalmistamise juurde. Panen eelnõu 126 lõpphääletusele. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt 71 Riigikogu liiget, 1 on vastu ja 2 jäid erapooletuks. Põhiseaduskomisjoni algatatud prokuratuuriseaduse muutmise seaduse eelnõu 126 on seadusena vastu võetud. Neljanda päevakorrapunkti käsitlemine on lõpetatud.
Liigume järgmise päevakorrapunkti juurde, milleks on Vabariigi Valitsuse algatatud strateegilise kauba seaduse eelnõu kolmas lugemine. Kas fraktsioonide esindajad soovivad pidada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Alustame lõpphääletuse ettevalmistamist. Panen lõpphääletusele eelnõu 96. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt 83 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei ole. Vabariigi Valitsuse algatatud strateegilise kauba seaduse eelnõu 96 on seadusena vastu võetud. Viienda päevakorrapunkti käsitlemine on lõpetatud.
Liigume kuuenda päevakorrapunkti juurde, milleks on Vabariigi Valitsuse algatatud lennundusseaduse, meresõiduohutuse seaduse ja raudteeseaduse muutmise seaduse eelnõu kolmas lugemine. Kas fraktsioonide esindajad soovivad pidada läbirääkimisi? Läbirääkimissoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Alustame lõpphääletuse ettevalmistamist. Panen lõpphääletusele eelnõu 103. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Poolt on 84 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei ole. Vabariigi Valitsuse algatatud lennundusseaduse, meresõiduohutuse seaduse ja raudteeseaduse muutmise seaduse eelnõu on seadusena vastu võetud. Kuuenda päevakorrapunkti käsitlemine on lõpetatud.
Tere päevast! Järgmine päevakorrapunkt on Vabariigi Valitsuse algatatud 2012. aasta riigieelarve seaduse eelnõu kolmas lugemine. Ettekandjaks palun kõnepulti rahanduskomisjoni esimehe Sven Sesteri!
Proua juhataja! Head kolleegid! Annan teile ülevaate 2012. aasta riigieelarve seaduse eelnõu kolmanda lugemisega seonduvast informatsioonist. Nimelt, 2012. aasta riigieelarve seaduse eelnõu esimene lugemine toimus 26. oktoobril ja teine lugemine 16. novembril s.a. Kolmanda lugemise ettevalmistamiseks arutas rahanduskomisjon 2012. aasta riigieelarve eelnõu ja sellega seonduvat temaatikat oma istungitel 21. ja 22. novembril ning 5. ja 6. detsembril 2011. aastal. 21. novembril andsid komisjonile oma valitsemisala 2012. aasta eelarve kohta detailse ülevaate põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder ning haridus- ja teadusminister Jaak Aaviksoo. Need olid kaks ministrit, kes ei olnud veel komisjoni ees oma haldusalast või valitsemisalast rääkimas käinud. Põllumajandusvaldkonnas seondusid olulisemad käsitlused seiretega ja analüüsidega, analüüsideks eraldatavate vahenditega ja nende piisavusega, mida minister markeeris PRIA IT-süsteemide uuendamise vajadusega. Ta mainis ära ka maaparandussüsteemidega seonduva, nende arengu ja finantsid. Eelarvest on näha, et Põllumajandusministeeriumi eelarve kasvab. Minister tõi välja, et kasvu peamine põhjus on toetuste mahu suurenemine. Haridusteemadel oli varem (kõige esimesena ministeeriumide inimestest tegelikult) rahanduskomisjonis rääkimas käinud haridusministeeriumi kantsler, aga seekord tuli komisjoni ka minister, kuna teemad, mis on seotud haridusega, eriti just eelarve kontekstis, on olnud ju aktuaalsed läbi kogu selle aja. Minister tõi esile olulisemad teemad haridusvaldkonnas. Põhiteema, mille ta välja tõi, oli õpetajate töötasu. Selle ümber käis pikem diskussioon ning see teema on olnud ka avalikkuses päris pikalt kõne all. Ta markeeris ära ka sellised teemad nagu vajadus üldharidusvõrku reformida, haridusvõrku optimeerida, st struktuursed ümberkorraldused, ja vajadus leida lisavahendeid. Minister mainis, et ta eeldab ja loodab väga, et töö viib selleni, et ühel hetkel tuleb riigi ja kohalike omavalitsuste kompromiss. Ta on astunud samme, et luua töögruppi, kus linnade liidu, maaomavalitsuste liidu, haridustöötajate liidu ja haridusministeeriumi esindajad oleksid ühe laua taga. Ta ütles komisjonis, et praegu tehakse tööd selle nimel, et 2013. aasta eelarve menetlemise ajal oleksid ootused ja võimalused juba väga selgelt teada. Kui rääkida enne kolmandat lugemist laekunud muudatusettepanekutest, siis tähtajaks oli antud 21. november ja selleks ajaks laekus 19 muudatusettepanekut Riigikogu fraktsioonidelt, lisaks oli ühe muudatusettepaneku koostanud rahanduskomisjon. Kui rääkida komisjoni enda muudatusettepanekust, siis see koosneb mitmest osast ja on koostatud ministeeriumidelt saadud lisainfo alusel. Selgitused on lisatud muudatusettepanekute loetellu. Kui tuua välja olulisemad muudatused, mida nähakse ette rahanduskomisjoni muudatusettepanekus, siis need on seotud kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse jõustumise edasilükkamisega, AS-i Estonian Air aktsiakapitali suurendamisega, alkoholiaktsiisi tõusu edasilükkamisega ühe kuu võrra, Muuseumiehituse Sihtasutuse likvideerimismenetlusega, Päästeameti elupäästevõimekust suurendava tegevuskava täpsustamisega ja Riigimetsa Majandamise Keskusele Rahandusministeeriumilt lühiajalise laenu võtmise võimaldamisega. Lisavahendeid suunatakse haridus-, keskkonna-, kultuuri- ja sotsiaalvaldkonna projektide toetuseks ja investeeringuteks, viljatusraviks, narkotestide tõhususe suurendamiseks, samuti suurendatakse eraldisi päästeliidule, päästekeskustele, eri piirkondades täiendavatele vabatahtlikele komandodele ning Politsei- ja Piirivalveameti tegevuskuludeks. Komisjon arvestas osaliselt ettepanekut nr 19, mille eesmärk on suurendada Sotsiaalministeeriumi eraldisi, tulenevalt kunstliku viljastamise ja embrüokaitse seaduses sätestatud rahastamise tingimustest. Eesti Keskerakonna fraktsiooni muudatusettepanekud nr 3, 4, 5 ja 13 ei leidnud komisjoni toetust, tulenevalt nende vastuolust riigieelarve seaduse §-ga 20. Põhjus on see, et Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 120 lõike 3 kohaselt peavad riigieelarve eelnõu kohta esitatud muudatusettepanekud vastama riigieelarve seaduse §-s 20 ettenähtud tingimustele ning riigieelarve seaduse § 20 lõige 3 sätestab, et riigieelarve muutmise ettepanek ei või põhjustada riigieelarve puudujääki, selle suurenemist või ülejäägi vähenemist. Eelnimetatud ettepanekutes oli katteallikatena esitatud riigieelarve finantseerimistehingute muudatused, mis võivad põhjustada riigieelarve puudujäägi suurenemist. Nimetatud ettepanekuid ei toeta ka Vabariigi Valitsus ning Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 120 lõike 5 kohaselt ei kuulu need Riigikogu täiskogus hääletamisele. Ülejäänud ettepanekud ei leidnud komisjoni toetust järgmistel põhjustel. Tulenevalt rahvusvahelistest kohustustest on kaitsekulude mahuks 2012. aastal ette nähtud 2% SKT-st. Osal muudatusettepanekutel oli katteallikaks pakutud just nimelt nende kulutuste vähendamine. Komisjonis leiti, et Vabariigi Valitsuse reservi vähendamine ja RMK kasumieraldise suurendamine nimetatud mahus ei ole jätkusuutlik. Ühe muudatusettepaneku puhul olid ära märgitud valitsemisala omatulud. Need laekuvad siiski eri asutuste tulude laekumise tulemusel ja neid on võimalik kasutada vaid tulu teeninud asutuste endi kulude katteks. Kohalike teede hoiuks on 2012. aasta eelarves juba ette nähtud 17,8 miljonit eurot, kasv on 5,1 miljonit eurot ehk protsentuaalselt on see üle 40%, kuid ühes muudatusettepanekus leiti, et peaks veel finantsressursse lisama. Ühe muudatusettepaneku puhul pakuti katteallikana loodusväärtuslike maade ostuks vajalike vahendite vähendamist, mis tegelikult pikendaks menetlust. Kuigi mitme lisaprojekti rahastamist on võimalik taotleda Euroopa Liidu struktuurifondidest, oli ühes muudatusettepanekus ette nähtud, et konkreetset projekti võiks rahastada riigieelarvest. Kui rääkida arvudest, siis riigieelarve tulude maht on ligikaudu 6,116 miljardit ja kulude maht 6,576 miljardit eurot. Eelarve eesmärk on suurendada majanduslikku stabiilsust ning luua üldist soodsat majanduskeskkonda. Järgmise aasta puudujääk ulatub 2,1%-ni SKT-st ja seda eelkõige põhjustatuna CO2 kvootide müügi tulust tehtavatest investeeringutest ja teise pensionisamba riigipoolsete maksete täies mahus taastamisest. Riigieelarve puudujääki ja finantseerimistehinguid on kavas rahastada reservide abil. Komisjon teeb ettepaneku kolmas lugemine lõpetada ja panna eelnõu lõpphääletusele. Hääletamisel oli selle poolt 6 komisjoni liiget, vastu oli 3 ja erapooletuid ei olnud. Tänan!
Suur tänu, kolleeg Sven Sester! Kas ettekandjale on küsimusi? Küsimusi ei ole. Kas soovitakse pidada läbirääkimisi? Läbirääkimistes võivad osaleda ainult fraktsioonide esindajad. Palun, kolleeg Kadri Simson Keskerakonna fraktsiooni esindajana!
Lugupeetud Riigikogu esimees! Head kolleegid! Järgmise aasta eelarve menetlemine on siin saalis taas kord lõpusirgele jõudmas. Nii nagu mitmel aastal, nii ei ole ka sellel aastal valitsuskomisjoni ja Omavalitsusliitude Koostöökogu delegatsioonide läbirääkimised lõppenud läbirääkimiste protokolli allkirjastamisega ning nii ei jõua ka koalitsioon ja opositsioon Riigikogu saalis riigieelarve osas kokkuleppele. Kohati tundub, et me elaksime justkui kahes Eestis, mille ühisosa on vaid see hoone siin Toompeal, sest kogu see sisend, mis tuleb Eesti eri paikadest, on koalitsioonil ja opositsioonil totaalselt isesugune. Koalitsiooni jaoks Eestis muresid ja probleeme justkui ei olekski. Muidu arvaksin, et te nähtavasti ei tõsta oma jalga väljapoole Tallinna, kuid ma olen Riigikogu kodulehelt näinud, et ka koalitsioonifraktsioon käib väljaspool Tallinna rahvaga kohtumas. Ei tea, kellega te kohtute, kas ainult pankurite ja ärimeestega, sest kui te Eesti äärealadel kohtuksite õpetajatega, siis te räägiksite eelarve puhul õpetajate palga tõusust. Kui te kohtuksite tavaliste inimestega, siis te saaksite aru, et toasooja hinnaralli ei saa meid ükskõikseks jätta ja ilmselt oleks mõistlik toasooja käibemaksu vähendada. Kui te kohtuksite väljaspool Tallinna omavalitsusjuhtidega, siis te ilmselt mõtleksite eelarvele ka sellest vaatepunktist, et kohalike omavalitsuste tulubaas tuleks taastada. Kui te käiksite väljaspool Tallinna koolides, siis saaksite aru, et te peaksite nagu meiegi koolitoidu rahastamisest rääkima. Tuleva aasta eelarve kõige suurem puudus ongi Eesti inimeste äraunustamine. Kuidas ikkagi peaks see eelarve toetama tavalist Eesti inimest? Mis on valitsuse sõnum nendele inimestele, kelle reaalpalk on viimaste aastate jooksul järjepidevalt langenud ning kes on praegu olukorras, kus nad tulevad vaevu ots otsaga kokku? Paar kuud tagasi oli Toompeal õpetajate meeleavaldus. Ei ole just tavaline, et Eesti maa sool tuleb Toompeale. See oli kindlasti viimasest hädast põhjustatud samm. Õpetajate meeleavaldusel ütles üks õpetaja, et ta kuulas Riigikogus toimunud peaministri küsimuste-vastuste vooru, oodates, kas sealt tuleb ka õpetajate jaoks sõnum, mingi lootusekiir. Peale peaministri pikka monoloogi oli selge, et õpetajate jaoks sealt midagi head ei tulnudki. Tuleva aasta eelarve puhul on näha, et ainukesed positiivsed sõnumid puudutavad aastat 2015 ehk järgmist Riigikogu valimiste aastat. Mõnes mõttes on need sõnumid kümme aastat vanad, sest taas lubatakse, et aastal 2015 alandatakse tulumaksumäära. See on saanud juba pigem eesmärgiks iseeneses kui meetmeks mõne muu eesmärgi saavutamisel. Aga oma vigadest tuleb ikkagi õppida, mitte neid järjepidevalt korrata. Protsüklilise maksupoliitikaga jõudsime majanduskriisi ajal Euroopa ühte suurimasse majanduslangusesse. Väide, et tulumaksureformist võitsid kõik, pole samuti päris korrektne, kui mitte öelda, et see on suisa vale, sest nn võidu suurus on olnud väga erinev. Miinimumpalga saaja ning 4000 euro suuruse kuupalga saaja võit erineb peaaegu 30 korda. Oleks koalitsioonil siiras soov parandada inimeste olukorda ja vähendada ebavõrdsust, siis plaanitaks 2015. aastal tulumaksuvaba miinimumi tõstmist, aga see ei ole arutlusel, sest parandatakse vaid ühe väikese, rikkama ühiskonnaosa elujärge. Ülejäänud vaadaku ise, kuidas hakkama saavad. Mis puudutab Keskerakonna fraktsiooni muudatusettepanekuid, siis me oleme pakkunud riigieelarve eri lugemistel neile erinevaid katteallikaid. Viimase katteallika kohta võib öelda, et ka Riigikogus harrastatakse sellist teguviisi, et mis on lubatud Jupiterile, ei ole sugugi lubatud härjale. Kuidas muidu seletada seda, et ESM-i sissemakse katteallikaks on üks eelarverida sobilik, aga õpetajate palga tõusuks ei sobi see kohe mitte kuidagi? Tegelikult, kui päris aus olla, olles teinud eksperimente muudatusettepanekutega, võib öelda, et mitte ükski opositsiooni pakutav katteallikas poleks koalitsioonile nagunii sobinud. Ei saa nõustuda koalitsioonipoliitikute jutuga, et tegemist on vajalike muudatusettepanekutega, kuid kahjuks ei saa neid toetada, sest katteallikas ei sobi. Küsimus on siiski prioriteetides ehk selles, millest me alustame riigieelarve koostamist. Palun kolm minutit lisaaega!
Kolm minutit.
Meie jaoks on oluline õpetajate palga tõus, see tõus peab olema oluline ega tohi olla tingimuslik, mitte nii, et paneme 220 gümnaasiumist 150 kinni ja siis leiame vahendeid allesjäänud õpetajate palga tõusuks. Praegu on eelarves ikkagi vähem tähtis olnud see, kuidas Eesti inimesed toime tulevad, ja enam tähtis on olnud see, kuidas me välja näeme. Üleöö leiti vajalik sissemaksusumma endast rikkamate riikide toetamiseks, aga oma inimeste valupunktide leevendamiseks mitte mingeid lahendusi otsida ei püütagi. Hea tahte ja hoolimise märgiks oleks võinud koalitsioon siiski mõnda opositsiooni muudatusettepanekut toetada, kas või koolitoidu maksumuse suurendamist ühe euroni ja tasuta koolitoidu sisseviimist gümnaasiumiastmes või lapsetoetuse määra tõstmist. Paljudele lastele on koolilõuna ainus soe söök päevas. Tervisliku koolilõuna pakkumine vaid 78 eurosendi eest käib kooliköökides töötavatele inimestele juba üle jõu. Keskerakond on esitanud eelnõu, mis näeb ette, et koolilõunatoetus tuleb viia ühe euroni ning viia tasuta koolilõuna sisse ka gümnaasiumiastmesse. See eelnõu, mis kevadel algatati, on siiamaani Riigikogu menetluses. Loodetavasti, kui koalitsioonifraktsioonid millalgi satuvad väljaspool Tallinna mõnda kooli, siis saavad nad aru, et rasketel aegadel on tasuta koolilõuna eriti vajalik. Reaalsuses on selle 2012. aasta riigieelarve koostanud valitsus ja Riigikogu panus selle muutmiseks on olnud marginaalne. Koalitsiooni liikmed on seda eelarvet taevani kiitnud ja rääkinud, kuidas see lahendab kõik Eesti probleemid, kuigi mingisugune enesekriitika võiks ka koalitsioonipoliitikutel olemas olla. Demokraatlikule riigile omaselt on opositsioonierakonnad toonud välja eelarve puudused, sest kus viga näed laita, seal tule ja aita. Opositsioonierakonnad on teinud muudatusettepanekuid, et valitsuse vigu parandada, kuid nendest ettepanekutest on teerulliga üle sõidetud. See on paraku muutunud viimasel ajal tavapäraseks käitumiseks. Pärast 2012. aasta riigieelarve vastuvõtmist kuuleme, et selle eelarve võttis vastu Riigikogu. See on küll juriidiliselt õige, kuid tegelikult vale, sest see eelarve võetakse vastu koalitsioonipoliitikute häältega. Keskerakonna fraktsioon ei saa toetada eelarvet, mis ei paku lahendust Eesti elu võtmeprobleemidele. Nendeks on mitmete ametite lahutamatuks osaks saanud ebaõiglaselt madal palk, ühiskonna suurenev kihistumine, inimeste väljaränne ning loomulikult laste vähene heaolu.
Suur tänu, kolleeg Kadri Simson! Kutsun kõnepulti kolleeg Sven Mikseri Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esindajana!
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Väga raske on midagi lisada sellele, mida olen juba öelnud eelarve eelmistel lugemistel, sest ega see eelarve lugemiste vahel ju nähtavalt paremaks ei ole läinud. Kuigi riigis, mis nimetab ennast parlamentaarseks riigiks, võiks valitsuse poolt Riigikogule arutamiseks esitatud eelnõu menetlemise käigus ju paremaks saada. Tegelikult peegeldab selle eelarve menetlemise protsess üht üldisemat protsessi Eesti poliitikas, nimelt seda, kuidas riik liigub inimesest kaugemale. Me siin Toompeal ütleme selle kohta vahel, et inimesed võõranduvad riigist. Mina arvan, et tegelikult võõrandub riik ja riigivõim oma inimestest. Toimub see nii, et valitsev koalitsioon siin Toompeal saadab oma parimad pojad ja tütred täitevvõimu teostama, need aga sulguvad omaenda elevandiluust või eebenipuust torni ja suhtlevad rohkem oma kolleegidega Brüsselis kui oma valijatega siin Eestimaal. Nii juhtubki, et me investeerime oma raha nii, et tulemuseks on Brüsselist tulev kiitus, aga ei investeeri omaenda inimestesse. Tagajärjeks on mõistagi see, et inimesed lähevad Eestist lihtsalt ära. Sotsiaaldemokraadid tegid selle eelarve kohta mitmeid olulisi, põhimõttelisi, tulevikku suunatud muudatusettepanekuid. Me tegime ettepaneku kolmekordistada praegust 19 euro suurust lastetoetust. Ühelt poolt on tegu küsimusega õiglusest, sest kahtlemata on lastega perekonna kulud oluliselt suuremad kui sama sissetulekuga lasteta perekonnal. Teisalt on lastele arengutingimuste loomine riigi jaoks investeering, mis nõuab ressursse pika aja jooksul, kuid on samas väga suure tulususega. Teiseks, õpetajate palk. See on samuti küsimus n-ö tunnetatud õiglusest, aga ka küsimus investeeringust Eesti inimvarasse, sest just siit ju algabki haridusreform, millest me nii palju räägime. Reformierakondlastest pea- ja rahandusminister on teatanud Riigikogu ees, et õpetajate palga tõusuks ei jagu raha sel põhjusel, et siiani on tegemata koolivõrgureform. Ei ole kuskilt kuulnud, et õpetajate tööülesannete hulka käiks lisaks muule ka üleriigilise koolireformi tegemine. Teisisõnu ütleb valitsus, et nende endi, st valitsusliikmete siiani tegemata töö tõttu ei saa järgmise aasta eelarves õpetajate palga tõusuks vahendeid ette näha. Tegelikult kumab siit läbi ka ideoloogiline veendumus, et väärtust luuakse üksnes erasektoris, avalik sektor aga sööb selle väärtuse lihtsalt ära. Väga raske on asuda Eestis investeerima inimvarasse, niikaua kuni me ei näe õpetajat väärtuse loojana, kes väärib ka riigi tunnustust. Järgmiseks tudengitest. Sotsiaaldemokraadid on teinud ettepaneku luua praegustele tudengitele toimiv õppetoetuste süsteem alates järgmisest õppeaastast ja taastada endistele tudengitele õppelaenu kompenseerimise kord. Siin on küsimus riigi usaldusväärsusest. Me räägime väga palju oma riigi usaldusväärsusest nii, nagu see paistab väljastpoolt meie riiki vaadates, märksa vähem räägime paraku riigi usaldusväärsusest omaenda kodanike silmis. Sotsiaaldemokraadid tegid ettepaneku finantseerida riiklikult tasuta koolitoitu ka gümnaasiumiastmes ja taastada 2009. aastal peatatud programm "Igale lapsele lasteaiakoht". Me tegime ettepaneku asuda likvideerima seda ebaõiglust, mis majanduskriisi ajal tehti meie omavalitsustele tasandusfondi kärpimise ja tulumaksuosa vähendamisega. Mitte ükski neist ettepanekutest ei leidnud valitseva koalitsiooni toetust. Ma palun lisaaega!
Kolm minutit.
Me nägime oma ettepanekutele ette ka katteallikad. Üks neist, mis oli koalitsioonile vastuvõetamatu, oli kaitsekulutuste suurendamine pisut mõõdukamas tempos kui valitsuse ettepandud 22%-line kasv järgmisel aastal. Teised olid seotud täiendavate tuluallikatega, mis samuti ei olnud valitsevale koalitsioonile vastuvõetav. Kui me tahame tulevikus oma riigi ja rahva arengusse investeerida, panustada meie kõige väärtuslikuma ressursi, Eesti inimvara arendamisse, siis kahtlemata peame võtma eest ära ideoloogilised prillid või silmaklapid, mis ei lase meil ringi vaadata riigieelarve täiendavate tuluallikate järele, mis ühest küljest ei pärsiks ettevõtlikkust ja ettevõtlust, teisest küljest oleksid sotsiaalselt õiglased ja kolmandaks annaksid riigile raha vajalike asjade tegemiseks. Näiteks tegid sotsiaaldemokraadid ettepaneku suurendada üldist tulumaksumäära ning toetada tööandjate ja töövõtjate ettepanekuid töötuskindlustusmakse vähendamiseks. Paraku ei olnud ideoloogilistel põhjustel ka see ettepanek valitsevale koalitsioonile vastuvõetav. Kuna eelarve menetlemine siin saalis ei ole olnud dialoog valitsuse ja parlamendi vahel, veel vähem dialoog valitseva koalitsiooni ja Riigikogu opositsiooni vahel, ja kuna ühtegi opositsiooni muudatusettepanekut ei ole sisuliselt arvestatud, siis ei saa sotsiaaldemokraadid 2012. aasta riigieelarve seaduse eelnõu lõpphääletusel toetada. Aitäh!
Suur tänu, kolleeg Sven Mikser! Palun kõnepulti kolleeg Jaanus Tamkivi Reformierakonna fraktsiooni esindajana!
Head kolleegid! Riigikogu teeb täna loodetavasti parlamendi selle koosseisu seni tähtsaima otsuse. Me võtame vastu järgmise aasta eelarve, mille järgi riik hakkab elama aastal 2012. Eelarvest rääkides on olnud juttu rekordilistest investeeringutest, kaitsekuludest, pensionitõusust, toe pakkumisest peredele ja ettevõtlusele. See kõik on väga oluline ja väärib ülekordamist. Lõpphääletuse eel tahaksin aga lausuda tänusõnu nii valitsusele kui ka rahandusministrile, kes on pidanud Riigikoguga sisukat dialoogi, mille käigus on eelarve saanud palju paremaks. See protsess siin on kulgenud nii, nagu on kohane parlamentaarses demokraatias. Eelarve menetlemine on olnud tasakaalukas ja näidanud Riigikogus valitsevat poliitilist küpsust. See lause oli mõeldud opositsioonile, kelle mitmed ettepanekud on olnud väga asjalikud, kui välja arvata üks asi, nimelt katteallikad. Eestile edu toonud majandusmudel sai sel kevadel jällegi valijatelt heakskiidu ja sellega tuleb jätkata. Majanduskasv on märksa jätkusuutlikum eelarvetulude kasvu allikas kui maksutõus. Ettepanekud maksutõusudeks pole mitte ainult poliitiliselt vastuvõetamatud, vaid need tooksid ka oluliselt vähem maksutulu, kui algatajad väidavad. Soove eelarve mahtu ja puudujääki suurendada oli menetluse käigus palju. Õnneks jäi peale ettevaatlik hoiak ning me jäime truuks konservatiivsele eelarvepoliitikale. Hulk opositsiooni ettepanekuid nägid katteallikana ette reservide vähendamise ehk defitsiidi suurendamise. See on otseses vastuolus nii seaduse kui ka terve mõistusega. Euroopa riigid mässavad suurtes võlgades ja see loob ohte ka Eesti majandusele. Me ei pidanud eelarvet menetledes vajalikuks liigset, igaks juhuks kärpimist, aga kindlasti mitte ka kulude ja puudujäägi suurendamist. Eesti vanasõna ütleb, et võlg on võõra oma. Seda tõde tunnistavad lisaks meile ka IMF ja rahvusvahelised reitinguagentuurid. Just seetõttu, et Eestil pole vaja maksta suuri laenuintresse, saame järgmisel aastal lubada ajaloo suurimaid investeeringunumbreid. Mõtleme sellele ja majandame järgmistele põlvedele laenukoormat panemata. Reformierakond pole kunagi toetanud reforme, mille kogu sisu on vaid pealkiri. Ei ole toetanud ka maksulangetusi, mille tegemiseks tuleb laenu võtta. Kindlasti ei jää töötuskindlustusmakse langetamata. Selles on valitsusliit juba ammugi kokku leppinud. Teeme seda esimesel võimalusel, mil see on meile jõukohane. Maksude langetamisel soovime eelistada tööjõumaksude langetamist, sest need maksud pidurdavad majanduskasvu tarbimismaksudest enam. Töötukassa ja haigekassa reservide eelarvega ühendamise kriitikutele tahan aga öelda, et rahakotil ei ole mõistlik ühte taskut kinni õmmelda, et siis pärast arutleda selle üle, kes meile laenu võiks anda. 2012. aasta eelarve, mille Riigikogu täna heaks kiidab, pakub Eestile maailmamajanduse tõmbetuultes kindlust. Tänaste teadmiste põhjal võib öelda, et saame eelarve, mida pole vaja häbeneda ka kümne aasta pärast. Kuid maailm ei ole veel valmis, Eesti riik ei ole valmis. Me peame toimuvat hoolega jälgima ja kui reaalsus muutub, siis vajaduse korral eelarves korrektiive tegema. Reformierakonna fraktsioon on siiski kindlal arvamusel, et 2012. aasta eelarve on parim võimalik, ja annab selle eelarve toetuseks tubli kolmandiku kõigi Riigikogu liikmete häältest. Kutsun ka kõiki teisi kolleege üles selle eelarve poolt hääletama! Aitäh!
Suur tänu, kolleeg Jaanus Tamkivi! Palun kõnepulti kolleeg Urmas Reinsalu Isamaa ja Res Publica Liidu esindajana!
Palun kolm lisaminutit!
Kaheksa minutit.
Austatud parlamendi esinaine! Austatud parlamendiliikmed! IRL-i fraktsioon toetab selle riigieelarve vastuvõtmist. Kui üks eelkõnelejatest Sven Mikser osutas sellele, et opositsiooni muudatusettepanekute tagasilükkamise tõttu ei õnnestunud parlamendil muudatusettepanekuid menetledes seda eelarvet paremaks muuta, siis ma arvan, et selle menetluse üks suuremaid voorusi oli see, et me ei teinud seda eelnõu kehvemaks. Eelkõige oli üks fundamentaalseid ettepanekuid, mida opositsioon esitas ka oma muudatusettepanekute põhilise katteallikana, astmelise tulumaksu sisseseadmine. Meie selge seisukoht on, et Eesti majanduskasvu eeldus on üldise maksukoormuse mittetõstmine. On hea meel tõdeda, et järgmise aasta riigieelarvega jääb üldine maksukoormus Eestis 32,4% tasemele ning valitsuskoalitsiooni siht on langetada see 2015. aastaks 31,7%-le. Teine tõsine kriitikakoht oli see, et eelarve eelnõu otsekui ei puuduta inimest, jääb inimkaugeks ja inimene, kes on meid siia parlamenti otsuseid tegema lähetanud, ei näe, et selle eelarve abil saaks lahendada tema olulisi probleeme. Meie jaoks on majanduse perspektiive vaadates tähtsaim küsimus tööhõive. Järgmise aasta eelarve väga selge prioriteet on tööhõive suurendamine nende vahenditega, mida keskvalitsusel on võimalik tagada. Esiteks, avaliku sektori investeeringute kasv. Avaliku sektori investeeringud kasvavad järgmisel aastal 1,25 miljardi euroni ehk 28%. Suurim osa investeeringutest on planeeritud riigimaanteede remondiks. Teine märksõna tööhõive suurendamiseks on ettevõtluse toetamine maapiirkondades. Me toetame järgmisel aastal Eesti põllumeest täiendavate otsetoetuste mahu 10%-lise kasvuga. Põllumajanduse, maaelu ja kalanduse valdkonna arendamise toetused kasvavad 47,1 miljoni euro võrra. Kolmandaks on väga oluline teema aktiivsed tööturumeetmed. Ma juhin tähelepanu, et võrreldes registreeritud töötuse kõrgtasemega 2010. aasta märtsis, kui oli üle 95 000 registreeritud töötu, on tööpuudus vähenenud tasemele alla 50 000 registreeritud töötu. Murekoht on aga see, et on kasvanud pikaajaliste töötute osakaal, nende inimeste osakaal, kes on olnud registreeritud töötud üle 12 kuu. Seetõttu on otstarbekas, et riik suunab 37,6 miljonit eurot ehk kõigi aegade suurima summa aktiivseteks tööturumeetmeteks. Eelistus on see, et kahandada pikaajalist töötust. Tööhõivevaldkonnas annab järgmise aasta riigieelarve puhul selge kursi konkurentsivõime kava "Eesti 2020". On igati loogiline, et selle kava valguses langetatakse otsused ka eelarve prioriteetide rahaliste katete kohta. Neljandaks, tööhõivet soodustatakse ettevõtlustoetuste abil. On positiivne, et järgmisel aastal vähendatakse ettevõtlustoetuse taotlemisel bürokraatiat ning prioriteetideks on seatud stardi-, tootearendus- ja eksporditoetused. Kui kõnelda inimesest ja inimkesksusest, siis vaadakem eelarve struktuurset jagunemist. Jätkuvalt suunab riik kõige enam raha sotsiaalsele kaitsele – 33% eelarvekuludest. Järgnevad majandus (16%), tervishoid (13%) ja haridus (12%). On positiivne, et riikliku ravikindlustuse maht kasvab käesoleva aasta eelarvega võrreldes 8,5%. Positiivne on see, et riigieelarve võimaldab järgmisel aastal tõsta pensione 4,4% ning täies mahus taastuvad ka teise pensionisamba maksed. Järgmise aasta eelarvest eraldatakse summasid, et jätkuks asenduskodude reorganiseerimine ning nende asemel peremajade ehitamine vanemliku hoolitsuseta lastele. Jätkame lasterikaste perede kodutoetuse programmiga, millest on saanud oma kodu soetamiseks ja kordategemiseks raha juba üle 1200 pere, kus kokku kasvab üle 7000 lapse. Järgmise aasta jooksul peaks valmima Sotsiaalministeeriumi raport peretoetuste üldise süsteemi muutmiseks nii, et kitsamates majanduslikes oludes lapsed saaksid suuremat toetust. On tõsi, et areng saab tulla ainult hariduse, innovatsiooni ja teaduse kaudu. Kui me vaatame arengu soodustamist, siis riigi kulud teadus- ja haridustegevusele moodustavad järgmise aasta eelarvest tervelt 1% SKT-st. Haridusvaldkonna kulud suurenevad 65 miljonit eurot ehk 12%. Järgmisel aastal seisab ees enam kui poolesaja koolihoone ja õpilaskodu renoveerimine. Järgmisel aastal käivitatakse eelarveeraldise toel IT Akadeemia, et tagada konkurentsivõimeline IKT-haridus. Suureneb ülikoolide riikliku koolitustellimuse maht, mis kõrgharidusreformi elluviimise korral muutub ka tõhusamaks tegevustoetuseks. On tõsiasi, et me suutsime õpetajate alampalka 2007. ja 2008. aastal tõsta ligi viiendiku. Meil ei ole põhjust seda otsust kahetseda. Haridusminister on väljendanud meie selget tahet, et täiskoormusega õpetaja palk peab olema 20% riigi keskmisest kõrgem. Selle saavutamiseks on vajalik, nagu eelkõnelejad ka osutasid, praegust haridusraha tõhusamalt kasutada ning riigi rahaliste võimaluste paranemise korral suunata haridusse lisavahendeid. Opositsioon pakkus omapoolsete kuluprioriteetide ühe katteallikana välja ka riigikaitsekulude rida. Meie, IRL-i ja Reformierakonna koalitsiooni selge valik järgmisel aastal on eraldada Eesti riigi kaitseks 2% SKT-st. See tugevdab riigi iseseisvat kaitsevõimet ning tagab riigikaitse stabiilsuse. Kõige rohkem ehk 54,6% suurenevad kulutused kaitseväelastele tänapäevase varustuse ja laskemoona hankimiseks. Kaitseliidu rahastamine suureneb 16,8%, kaitseliitlased saavad juurde tänapäevaseid vormiriideid, varustust, sõidukeid ja korralikke lasketiire. Me ei saanud toetada ettepanekut neid eelarveeraldisi kahandada. IRL-i fraktsioon tänab koostöö eest selle eelarve menetlemisel Reformierakonna fraktsiooni, asjaliku kriitika eest mõlemat opositsioonierakonda ja muidugi kõiki tublisid ametnikke, kes aitasid seda eelarvet ette valmistada ja riigieelarve eelnõuks muuta. Meie hääletame kindla südamega selle eelarve eelnõu poolt. See on optimaalne valik, mis põhineb arusaamal, et riik saab kulutada nii palju, kui palju on meil võimalik teenida.
Aeg.
Aitäh teile koostöö eest!
Aitäh, kolleeg Urmas Reinsalu! Kõigi fraktsioonide esindajad on saanud võimaluse esineda. Lõpetan läbirääkimised ja läheme muudatusettepanekute läbivaatamise juurde. Neid on seaduseelnõu kohta esitatud 20. Esimese muudatusettepaneku on esitanud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, juhtivkomisjon on jätnud ettepaneku arvestamata, kuid Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse § 120 lõike 5 kohaselt ei kuulu see muudatusettepanek hääletamisele. Teise muudatusettepaneku on esitanud rahanduskomisjon ja ettepanekut on täielikult arvestatud. Kolmanda muudatusettepaneku on esitanud Eesti Keskerakonna fraktsioon, juhtivkomisjon on jätnud ettepaneku arvestamata, kuid see ettepanek ei kuulu samuti hääletamisele. Neljanda muudatusettepaneku on esitanud Eesti Keskerakonna fraktsioon, juhtivkomisjon on jätnud ettepaneku arvestamata ja see ettepanek ei kuulu samuti hääletamisele. Viienda muudatusettepaneku on esitanud Eesti Keskerakonna fraktsioon, juhtivkomisjon on jätnud ettepaneku arvestamata ja ettepanek hääletamisele ei kuulu. Kuuenda muudatusettepaneku on esitanud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, selle ettepaneku on juhtivkomisjon jätnud arvestamata ja ettepanek hääletamisele ei kuulu. Seitsmenda muudatusettepaneku on esitanud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, juhtivkomisjon on jätnud selle ettepaneku arvestamata ja ettepanek hääletamisele ei kuulu. Kaheksanda muudatusettepaneku on esitanud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, juhtivkomisjon on jätnud selle ettepaneku arvestamata ja ettepanek hääletamisele ei kuulu. Üheksanda muudatusettepaneku on esitanud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, juhtivkomisjon on jätnud ettepaneku arvestamata ja ettepanek hääletamisele ei kuulu. Kümnes muudatusettepanek on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonilt, juhtivkomisjon on jätnud ettepaneku arvestamata ja ettepanek hääletamisele ei kuulu. 11. muudatusettepaneku on esitanud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, juhtivkomisjon on jätnud ettepaneku arvestamata ja ettepanek hääletamisele ei kuulu. 12. muudatusettepanek on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonilt, juhtivkomisjon on jätnud ettepaneku arvestamata ja ettepanek hääletamisele ei kuulu. 13. muudatusettepanek on Eesti Keskerakonna fraktsioonilt, juhtivkomisjon on jätnud ettepaneku arvestamata ja ettepanek hääletamisele ei kuulu. 14. muudatusettepanek on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonilt, juhtivkomisjon on jätnud ettepaneku arvestamata ja ettepanek hääletamisele ei kuulu. 15. muudatusettepanek on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonilt, juhtivkomisjon on jätnud ettepaneku arvestamata ja ettepanek hääletamisele ei kuulu. 16. muudatusettepanek on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonilt, juhtivkomisjon on jätnud ettepaneku arvestamata ja ettepanek hääletamisele ei kuulu. 17. muudatusettepanek on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonilt, juhtivkomisjon on jätnud ettepaneku arvestamata ja ettepanek hääletamisele ei kuulu. 18. muudatusettepanek on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonilt, juhtivkomisjon on jätnud ettepaneku arvestamata ja ettepanek hääletamisele ei kuulu. 19. muudatusettepaneku on esitanud Eesti Keskerakonna fraktsioon, juhtivkomisjon on ettepanekut osaliselt arvestanud. 20. muudatusettepaneku on esitanud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon, juhtivkomisjon on jätnud ettepaneku arvestamata ja ettepanek hääletamisele ei kuulu. Me oleme kõik muudatusettepanekud läbi vaadanud ja võime minna lõpphääletuse juurde. Lugupeetud kolleegid, panen lõpphääletusele Vabariigi Valitsuse algatatud 2012. aasta riigieelarve seaduse eelnõu 99. Palun hääletada! Poolt hääletas 55 Riigikogu liiget, vastu oli 44 ja erapooletuid ei olnud. Eelnõu on seadusena vastu võetud. Õnnitlen! [[Aplaus.]]
Jätkame tööd päevakorrapunktidega. Algab Vabariigi Valitsuse esitatud Riigikogu otsuse "Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel rahutagamismissioonil Afganistanis" eelnõu teine lugemine. Ettekandjaks palun Riigikogu kõnepulti riigikaitsekomisjoni esimehe. Kolleeg Mati Raidma, palun!
Austatud Riigikogu esimees! Lugupeetud kolleegid! Selle otsuse eelnõu esimene lugemine lõpetati 23. novembril s.a. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks, 1. detsembril kella 18-ks eelnõu kohta ühtegi muudatusettepanekut ei esitatud, mistõttu tuleb otsuse eelnõu teisel lugemisel lähtuda otsuse eelnõu esimese lugemise tekstist. Afganistani missiooni näol on tegemist NATO kõige olulisema sõjalise missiooniga, millele laienevad ÜRO Julgeolekunõukogu vastavad resolutsioonid. Täpsustuseks Vabariigi Valitsuse esitatud eelnõu esimese lugemise seletuskirjale märgime, et s.a 12. oktoobril võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni nr 2011, millega ISAF-i operatsiooni volitusi pikendati kuni 2012. aasta 13. oktoobrini. Vastutus Afganistani julgeoleku eest antakse praeguste kavade kohaselt Afganistani valitsusele ja julgeolekujõududele üle 2014. aasta lõpuks. Riigikaitsekomisjon kohtus s.a 6. detsembril komisjoni istungil Kaitseväe Peastaabi ülema kohusetäitja kolonel Peeter Hoppega ja kolonelleitnant Eero Reboga. Kohtumisel saadi viimane ülevaade olukorrast missioonipiirkonnas. Riigikaitsekomisjon otsustas oma 5. detsembri s.a istungil konsensusega kiita heaks eelnõu teise lugemise seletuskiri, eelnõu ettekandjaks otsustati määrata siinkõneleja. Tuginedes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse §-le 109, otsustas riigikaitsekomisjon konsensusega teha Riigikogule ettepanek otsuse eelnõu teine lugemine lõpetada, panna eelnõu lõpphääletusele ning Riigikogu otsusena vastu võtta. Aitäh!
Suur tänu, kolleeg Mati Raidma! Kolleeg Marko Mihkelson.
Aitäh, lugupeetud parlamendi juhataja! Hea komisjoni esimees! Mul on selline küsimus. Kas järgmiseks aastaks missiooni pikendades tekkis komisjonis ka arutelu, milline võiks üldse olla Eesti missiooni tulevik Afganistanis, ka näiteks peale aastat 2014?
Aitäh! Kui me räägime konkreetselt kaitseväe missioonist, siis see peaks lähiaastatel ikkagi suunduma rohkem ja rohkem mentorluse ehk Afganistani julgeolekujõudude väljaarendamise ja toetamise suunas. Kui me räägime Eesti toetusest üldiselt, siis loomulikult ei lõpe arengukoostöö ja teised projektid aastal 2014. See suund sai kinnitust 5. detsembril Bonnis toimunud suurel rahvusvahelisel konverentsil, kus oli teemaks just nimelt Afganistani tulevik aastatel 2015–2024. Eesti jätkab kindlalt oma panuse andmist, aga me pigem toetame just nimelt tsiviilühiskonna ülesehitamist. Paralleelselt toimub Afganistanis missioon, mille käigus õpetavad Eesti politseinikud välja Afganistani politseid. Lähtuvalt seadustest politseinike osalus missioonil Riigikogu mandaati ei vaja.
Rohkem küsimusi ei ole. Suur tänu veel kord, kolleeg Mati Raidma! Kas kolleegid soovivad pidada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Seaduseelnõu kohta muudatusettepanekuid ei ole ja me võime minna lõpphääletuse juurde. Lugupeetud Riigikogu, panen lõpphääletusele Vabariigi Valitsuse esitatud Riigikogu otsuse "Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel rahutagamismissioonil Afganistanis" eelnõu 119. Palun hääletada! Poolt hääletas 72 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud. Eelnõu on otsusena vastu võetud.
Algab Vabariigi Valitsuse esitatud Riigikogu otsuse "Kaitseväe kasutamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel NATO reageerimisjõudude koosseisus" eelnõu teine lugemine. Ettekandjaks palun kõnepulti riigikaitsekomisjoni liikme Lauri Laasi!
Proua juhataja! Austatud kolleegid! Selle otsuse eelnõu esimene lugemine lõpetati 23. novembril s.a. Riigikaitsekomisjon arutas otsuse eelnõu enne teist lugemist oma 5. detsembri istungil. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks eelnõu kohta ühtegi muudatusettepanekut ei esitatud, mistõttu tuleb otsuse eelnõu teisel lugemisel lähtuda otsuse eelnõu esimesele lugemisele esitatud tekstist. Nii nagu ka eelmise eelnõu puhul, kohtus riigikaitsekomisjon selle eelnõu teist lugemist ette valmistades 6. detsembril kaitseväe esindajatega ning sai ülevaate olukorrast erinevates missioonipiirkondades ja kaitseväelaste ettevalmistamisest missioonipiirkondadesse siirdumise tarbeks. Nüüd natuke meeldetuletuseks. Eesti osalemine NATO reageerimisjõududes tuleneb NATO-liikmesusest. NRF-i reageerimisjõud on oluline vahend NATO kollektiivse enesekaitse operatsioonide kiirel käivitamisel, kui see peaks vajalik olema. Seega on NRF-is osalemine otseselt seotud ka Eesti julgeolekuga. NRF-i kasutamise otsustab NATO nõukogu ühehäälselt, mis tähendab, et NRF-i kasutamine saab toimuda ainult Eesti nõusolekul. Riigikaitsekomisjon otsustas oma s.a 5. detsembri istungil konsensusega kiita heaks eelnõu teise lugemise seletuskirja. Ettekandjaks määrati siinkõneleja. Tuginedes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse §-le 109, otsustas riigikaitsekomisjon konsensusega teha Riigikogule ettepanek otsuse eelnõu teine lugemine lõpetada, panna eelnõu lõpphääletusele ning Riigikogu otsusena vastu võtta. Aitäh!
Suur tänu, kolleeg Lauri Laasi! Kas ettekandjale on küsimusi? Küsimusi ei ole. Kas soovitakse pidada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Muudatusettepanekuid eelnõu kohta samuti ei ole ja me võime minna lõpphääletuse juurde. Lugupeetud kolleegid, panen lõpphääletusele Vabariigi Valitsuse esitatud Riigikogu otsuse "Kaitseväe kasutamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel NATO reageerimisjõudude koosseisus" eelnõu 117. Palun hääletada! Poolt hääletas 71 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud. Eelnõu on otsusena vastu võetud.
Algab Vabariigi Valitsuse esitatud Riigikogu otsuse "Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel Euroopa Liidu piraatlusevastase operatsiooni Atalanta ning NATO mereoperatsiooni Active Endeavour koosseisus" eelnõu teine lugemine. Ettekandjaks palun riigikaitsekomisjoni liikme Marianne Mikko!
Lugupeetud istungi juhataja! Austatud kolleegid! Riigikaitsekomisjon arutas otsuse eelnõu enne teist lugemist oma s.a 5. detsembri istungil. Arutluse all olev Riigikogu otsuse eelnõu esimene lugemine lõpetati s.a 23. novembril. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks eelnõu kohta ühtegi muudatusettepanekut ei esitatud, mistõttu tuleb otsuse eelnõu käesoleval ehk teisel lugemisel lähtuda otsuse eelnõu esimese lugemise tekstist. Otsuse eelnõu kohaselt jätkaks Eesti laevakaitsemeeskond osalemist nii Euroopa Liidu piraatlusevastases operatsioonis Atalanta kui ka NATO mereoperatsioonil Active Endeavour. Piraatlusevastane operatsioon Atalanta on Euroopa Liidu kõige olulisem sõjaline operatsioon. Euroopa Liidu liikmesriigina on Eesti jaoks oluline ellu viia Euroopa Liidu ühist julgeoleku- ja kaitsepoliitikat. Just seda tähendab ka osalemine operatsioonis Atalanta. Märgin veel, et vanakreeka keeles, kreeka mütoloogias tähendab atalanta naiskütti. Juhin tähelepanu, et Eesti õiguses on piraatlus karistatav. Karistusseadustiku § 100 näeb piraatluse eest karistusena ette vangistuse kuni 20 aastaks. 2010. aasta sügisel pikendas Euroopa Liit operatsiooni Atalanta mandaati kuni 2012. aasta 31. detsembrini. Täpsustuseks eelnõu esimese lugemise seletuskirja kohta märgin, et s.a 22. novembril võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni nr 2020, millega samuti pikendati Atalanta volitusi. Eelnõuga on seotud s.a 6. detsembri riigikaitsekomisjoni istung, kus riigikaitsekomisjon sai kaitseväe esindajatelt ülevaate olukorrast missioonipiirkonnas. Ma pean tunnistama, et meie mehed on seal erakordselt tublid. Seda võin siin teie ees seistes kindlalt väita. Kuni 2012. aasta aprillini tegutseb Eesti laevakaitsemeeskond Prantsusmaa sõjalaeva meeskonna koosseisus ning alates 2012. aasta maikuust tegutseb Eesti meeskond eeldatavalt taas Saksamaa sõjalaeval. Mereoperatsiooni Active Endeavour näol on NATO lepingu artikli 5 järgi tegemist kollektiivse kaitse operatsiooniga. Active endeavour tähendab aktiivset püüdlust. Jõuan lõpusirgele. Riigikaitsekomisjon otsustas oma 5. detsembri istungil konsensusega kiita heaks eelnõu teise lugemise seletuskiri. Varem, s.a 10. novembril oli riigikaitsekomisjon otsustanud, et kui otsuse eelnõu esimene lugemine lõpetatakse, siis teha Riigikogu juhatusele ettepanek võtta eelnõu teiseks lugemiseks Riigikogu täiskogu s.a 7. detsembri istungi päevakorda. Tuginedes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse §-le 109, otsustas riigikaitsekomisjon konsensusega teha Riigikogule ettepanek otsuse eelnõu teine lugemine lõpetada, teha ettepanek panna eelnõu lõpphääletusele ning Riigikogu otsusena vastu võtta. Tänan!
Suur tänu, kolleeg Marianne Mikko, väga põhjaliku ettekande eest! Teile on küsimusi. Kolleeg Kalle Laanet, palun!
Aitäh, austatud juhataja! Hea ettekandja! Kõigepealt suur tänu põhjaliku ettekande eest! Aga mul tekkis küsimus, kui palju me plaanime sinna neid nn naiskütte saata.
Ma seda oma ettekandes ei öelnud, aga eelnõus on kirjas, et kuni 15 kaitseväelast. Üldiselt on see arv umbes 12, lisaks paar ohvitseri.
Palun, kolleeg Tarmo Leinatamm!
Aitäh! Kas operatsioonile Atalanta nime andmine on mõjunud ka selle operatsiooni sõjalisele õnnele? Kui see nimi oleks olnud Lembitu, kas siis oleks see variant olnud tunduvalt halvem?
Ma arvan, et on mõjunud, sest nende operatsioonide tulemus on siiamaani olnud selline, et kolm neljandikku juhtumitest on olnud edukad. Aga aastal 2010 lõppes siiski 52 juhtumit piraatide võiduga.
Palun, Tarmo Leinatamm, teine küsimus!
Kas piraadid on ise ka kuidagi seda Atalanta nime kommenteerinud?
Seda me, kallis kolleeg, riigikaitsekomisjonis ei arutanud. Seega ma sellele küsimusele paraku vastata ei saa.
Rohkem küsimusi ei ole. Veel kord aitäh, Marianne Mikko! Kas soovitakse pidada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Muudatusettepanekuid samuti ei ole. Me võime minna otsuse eelnõu lõpphääletuse juurde. Lugupeetud Riigikogu, panen lõpphääletusele Vabariigi Valitsuse esitatud Riigikogu otsuse "Kaitseväe kasutamise tähtaja pikendamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel Euroopa Liidu piraatlusevastase operatsiooni Atalanta ning NATO mereoperatsiooni Active Endeavour koosseisus" eelnõu 122. Palun hääletada! Poolt hääletas 69 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei olnud. Eelnõu on otsusena vastu võetud.
Meie päevakorra viimane punkt on Vabariigi Valitsuse algatatud töölepingu seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu esimene lugemine. Palun ettekandjaks kõnepulti sotsiaalminister Hanno Pevkuri!
Austatud Riigikogu esimees! Head Riigikogu liikmed! Mul on au tutvustada teile töölepingu seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu, mille eesmärk on viia Eesti õigus kooskõlla kahe Euroopa Liidu direktiiviga. Me võtame selle eelnõuga üle renditööd ja vanemapuhkust käsitlevate direktiivide mõned sätted. Enamik eelnõus olevaid muudatusi on seotud renditööga. Kuna Eesti vanemapuhkuste süsteem on vanemapuhkusi käsitleva direktiiviga võrreldes soodsam, siis vajavad meie seadused selles osas üksnes täpsustust. Kuna eelnõu käsitleb peaasjalikult renditööga seonduvat, selgitan siinkohal renditöö mõistet. Renditööga on tegemist juhul, kui töötaja sõlmib töölepingu tööandjaga, kuid asub tööle kolmanda isiku ehk kasutajaettevõtja juures. Oluline on teada, et renditöö on juba praegu töölepingu seaduses reguleeritud, kuid vajab direktiivist tulenevalt täpsustust. Peamised muudatused, mida me ette paneme, on järgmised. Esiteks, kuna renditöödirektiiv rõhutab renditöö olulise tunnusena asjaolu, et töötaja teeb kasutajaettevõtja juures tööd ajutiselt, siis ongi täpsustatud renditöö mõistet, siia lisatakse sõna "ajutiselt". Teiseks täpsustab eelnõu tähtajaliste töölepingute sõlmimist renditöö korral. Siin on eelnõus tehtud kaks muudatust. Esimene on seotud sellega, et kehtiva õiguse alusel võib tähtajalise töölepingu sõlmida juhul, kui tööandja juures tehtav töö on ajutise iseloomuga, näiteks hooajatöö või töömahu ajutisest suurenemisest tulenev töö. Eelnõu täiendab töölepingu seadust selliselt, et renditöö korral võib tähtajalise lepingu sõlmida ka siis, kui töö, mida töötaja kasutajaettevõtja juures teeb, on ajutise iseloomuga. Näiteks on tähtajalise lepingu sõlmimine renditöö suhtes õigustatud, kui kasutajaettevõtja vajab töötajat suvehooajaks. Teine muudatus siin on see, et kehtiva õiguse alusel võib tööandja sõlmida töötajaga tähtajalise töölepingu järjest kaks korda, kusjuures aeg lepingute sõlmimise vahel ei ületa kahte kuud. Kolmanda tähtajalise lepingu sõlmimise korral muutub leping tähtajatuks. Eelnõu täpsustab, et renditöö suhtes kehtib see reegel iga kasutajaettevõtja kohta eraldi. See tähendab, et leping muutub tähtajatuks siis, kui töötaja on ühe ja sama kasutajaettevõtja juures töötanud kahe järjestikuse tähtajalise lepingu alusel. Kolmas muudatus puudutab vanemate õigust puhkust saada. Eelnõuga suurendatakse vanemate õigust puhkust saada, tagades mõlemale vanemale võimaluse võtta tasustamata puhkust kümme tööpäeva aastas kuni lapse 14-aastaseks saamiseni või kuni puudega lapse 18-aastaseks saamiseni. Sellega seoses oli tekkinud küsimus, sest praeguses legaaltekstis on "ja" ja "või" vahetuses. Neljas muudatus puudutab töötervishoiu ja tööohutuse seadust. Täpsustatakse, et tööülesandeid renditööna täitvate töötajate suhtes peab olema tagatud töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmine. Renditöö puhul peavad töötervishoid ja tööohutus olema tagatud samaväärselt nagu tavatöö puhul. Viimane, viies muudatus puudutab võrdse kohtlemise seadust. Muudatuse järgi tuleb renditööd tegevale töötajale rakendada samu töö- ja puhkeaja ning töötasu tingimusi, mis on ette nähtud võrreldavale kasutajaettevõtja töötajale. Ettevõttes tööd tegevaid isikuid ei või kohelda erinevalt seetõttu, et üks on tavatöötaja ja teine renditööna tööd tegev töötaja. Me toetame sotsiaalkomisjoni ettepanekut eelnõu esimene lugemine lõpetada ja suunata eelnõu teisele lugemisele. Aitäh!
Suur tänu, lugupeetud minister! Küsimusi ei ole. Ma palun ettekandjaks sotsiaalkomisjoni liikme Maret Maripuu!
Austatud istungi juhataja! Head kolleegid! Sotsiaalkomisjon arutas Vabariigi Valitsuse algatatud töölepingu seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 129 oma 22. novembri istungil. Lisaks komisjoni liikmetele osalesid arutelul Sotsiaalministeeriumi õigusnõunik Rene Lauk ja Sotsiaalministeeriumi tööelu arengu osakonna töösuhete poliitika juht Seili Suder, kes eelnõu komisjoni liikmetele ka tutvustas. Minister tegi hea ettekande ja tutvustas eelnõu põhjalikult, ma seda kordama ei hakka. Komisjonis tekkis vaid üks küsimus: kas kehtivas seaduses on küllalt täpselt defineeritud rendiagentuuri mõiste, sest direktiivi on lisaks juriidilisele isikule sisse toodud ka füüsiline isik, kes võib rendiagentuuri pidada? Komisjon otsustas, et kahe lugemise vahel me konsulteerime sel teemal Justiitsministeeriumiga. Komisjon oli täis koostöömeeleolu ja tegi kõik otsused konsensuslikult. Ma tutvustan neid teile. Nimelt otsustas komisjon teha juhatusele ettepaneku võtta eelnõu 129 Riigikogu täiskogu päevakorda 7. detsembril, teha täiskogule ettepanek esimene lugemine lõpetada ja muudatusettepanekute esitamise tähtajaks määrata 21. detsember kell 16. Ettekandjaks määras komisjon minu, Maret Maripuu, ka konsensuslikult. Aitäh!
Suur tänu, kolleeg Maret Maripuu! Küsimusi teile ei ole. Kas fraktsioonide volitatud esindajad soovivad pidada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata. Määran eelnõu 129 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 21. detsembri kell 16. Eelnõu 129 esimene lugemine on lõpetatud. Head kolleegid! Istung on lõppenud. Istungi lõpp kell 15.44.