Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sednicu Devetog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2013. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 111 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da su u sali prisutna 92 narodna poslanika, odnosno da su prisutna najmanje 84 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da je predsednik Narodne skupštine, pored predstavnika predlagača mr Velimira Ilića, ministra građevinarstva i urbanizma, pozvao da sednici prisustvuju i Zoran Krejović, direktor Republičkog geodetskog zavoda i Miljana Kuzmanović Kostić, pomoćnik direktora Republičkog geodetskog zavoda. Nastavljamo načelni pretres 1. tačke dnevnog reda – PREDLOGA ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DRŽAVNOM PREMERU I KATASTRU Da li još neko od ovlašćenih predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi reč? Reč ima narodna poslanica Suzana Spasojević.
Poštovana predsedavajuća, uvaženi ministre sa saradnicima, koleginice i kolege poslanici, izmene i dopune Zakona o državnom premeru i katastru su u najvećoj meri i potrebne i očekivane, s obzirom da postoje određeni nedostaci u dosadašnjoj primeni zakona, kao i nagomilani problemi u funkcionisanju Republičkog geodetskog zavoda. Cilj izmena i dopuna Zakona o državnom premeru i katastru je da se reše postojeći problemi i unapredi sistem katastarskog poslovanja. Izmene i dopune Zakona o državnom premeru i katastru prvenstveno se odnose na uvođenje dopunskih koeficijenata za plate i drugačijih zvanja za zaposlene u Republikom geodetskom zavodu, sve u cilju veće motivisanosti zaposlenih i boljih pružanja usluga građanima. U obrazloženju zakona smo mogli pročitati da se, kao razlog propisivanja zvanja i plata u Zakonu o državnom premeru i katastru, navodi potreba usaglašavanja ovog zakona sa Zakonom o državnim službenicima. Kao još jedan razlog navodi se povećanje obima posla, do kojeg je, između ostalog, došlo i zbog Zakona o posebnim uslovima za upis objekata, koji smo usvojili u martu mesecu ove godine, poslova na prikupljanju podataka potrebnih za realizaciju projekta katastar i upisa prava, kao i drugih poslova koji su ograničeni rokovima. Dodate koeficijente svakom zaposlenom utvrđivaće direktor Zavoda, rešenjem na osnovu odgovornosti radnika, obrazovanja, radnog mesta itd. Činjenica je da je direktor organ koji rukovodi, koji ima kontrolu i koji ima najbolji uvid ko koliko i šta radi, koliki učinak na poslu ima. Međutim, u dilemi smo da li ovolika ovlašćenja ipak treba dati direktoru. Nesumnjivo će se dovesti u pitanje njegova objektivnost ili subjektivnost, kao i njegova procena. Zato ili treba jasnije odrediti kriterijume ili standarde ili naći neko drugo rešenje. Zahtevi zaposlenih u Republičkom geodetskom zavodu, kao i zaposlenih u katastrima na nivou lokalnih samouprava, upravo su išli u pravcu da se izvršilačka radna mesta u Zavodu razvrstavaju po zvanjima, u zavisnosti od stepena odgovornosti, od radnog mesta, od uslova rada, od geodetskih referenata sa srednjom stručnom spremom, geodetskih saradnika sa osnovnim strukovnim studijama, do samostalnog stručnog saradnika, višeg stručnog saradnika itd. i u skladu sa tim da se odredi visina plata i dodatnih koeficijenata.Povećanje koeficijenata, odnosno uvođenje dodatnog koeficijenta na zarade zaposlenima, neminovno će uticati na povećanje troškova. Vi ste, gospodine ministre, juče objasnili da su zaposleni u Geodetskom zavodu primali dodatne iznose na plate iz budžetskih rezervi, jer im je osnovna plata mala. Možda ja nešto nisam dobro shvatila, vi me saslušajte, pa ćete to možda kasnije bolje pojasniti. Do sada smo katastru, stranke su katastru za jednu uslugu plaćale i taksu i naknadu i to su prvo bila samostalna sredstva, zatim je to pre godinu, dve prešlo na budžetska sredstva i iz tih sredstava su isplaćivane naknade. Ovim zakonom je predviđeno da se naknade ukidaju, da ostaju samo takse. Rekli ste da se ništa neće menjati, što se troškova tiče, da će iz onih sredstava iz kojih su se isplaćivali dodatni iznosi na plate sada biti isplaćivani dodatni koeficijenti. Ako ukidamo naknade, nema tih dodatnih sredstava, ostaju takse. Ograđujem se, možda nisam dobro shvatila i očekujem da to objasnite. Osim toga, mislim da moramo voditi računa i o tome kako će član ovog zakona uticati na zaposlene u drugim oblastima, koji takođe imaju povećan obim posla, koji nemaju nikakve dodatke iz budžetskih rezervi, nemaju prava na dodatne koeficijente i koji su demotivisani malim platama. Ovako ih stavljamo u podređen i neravnopravan položaj. Da se razumemo, mi iz SPS se zalažemo, nemamo ništa protiv da radnici u Republičkom geodetskom zavodu imaju veće plate, mi se zalažemo da svi imaju veće plate, zalažemo se da svi građani budu zaposleni, ali se samo postavlja pitanje – da li sada, u vremenu kada je kriza, kada svi štedimo na svim nivoima, kada štedimo i mi u parlamentu, kada smo samo pre par dana usvojili rebalans budžeta koji planira uštede u svim ministarstvima, da li baš sada treba da donosimo ovakav zakon? Osim ovoga, da ne bude da samo kritikujemo, važno je reći da će ove izmene i dopune Zakona ipak prilično urediti ovu oblast i izazvati niz pozitivnih efekata. Pre svega, izmene Zakona omogućiće i da geodetska organizacija, koja nema zaposlena lica sa geodetskom licencom, može da obavlja geodetske radove u odražavanju katastra nepokretnosti, katastra vodova i realizaciji projekta geodetskog obeležavanja u oblasti urbanističkog planiranja, ako ima najmanje dva zaposlena lica geodetske struke, sa najmanje završenom srednjom geodetskom školom, položenim državnim stručnim ispitom za tu stručnu spremu i radnim iskustvom od najmanje tri godine sa tom stručnom spremom. Prema važećem zakonu to nije bilo moguće. Podsećanja radi, Zakonom o državnom premeru i katastru iz 2009. godine, kojim su propisani strogi uslovi za obavljanje geodetskih radova, znatan broj geodetskih organizacija bio je prinuđen da prestane sa radom, a veliki broj lica sa srednjom stručnom spremom geodetske struke ostao je bez posla. Novo zakonsko rešenje direktno će uticati na opstanak postojećih i stvaranje novih geodetskih organizacija. Takođe, izmenom i dopunom zakona proširene su vrste geodetskih radova koje geodetske organizacije mogu obavljati. Prema važećem zakonu potrebno je i da je geodetska organizacija registrovana kod nadležnog organa Republike Srbije za izvođenje geodetskih radova, da ima radne prostorije i poseduje odgovarajuće merne instrumente i opremu. Geodetska organizacija koja nije uskladila svoje poslovanje, shodno članu 195. stav 1. Zakona, i kojoj je Republički geodetski zavod ukinuo rešenje o ispunjenosti uslova za rad, dužna je da se u zakonom propisanom roku registruje, odnosno podnese zahtev Republičkom geodetskom zavodu za izdavanje licence za rad. Pored navedenog, proširen je i broj lica koja mogu dobiti geodetsku licencu prvog i drugog reda. Izmenom zakona određene kategorije lica moći će besplatno da dobiju izvode iz Geodetskog katastarskog informacionog sistema. Takođe, Republika Srbija, AP, jedinica lokalne samouprave i njihovi organi i organizacije oslobađaju se plaćanja takse za obavljanje kancelarijskih poslova iz delokruga zavoda - izdavanje izvoda iz Geodetskog katastarskog informacionog sistema i uvid u geodetsko katastarske poslove. Moram da primetim da nijednim članom nije predviđeno prioritetno rešavanje po zahtevu stranke koje su u situaciji da im je potrebna hitna katastarska usluga u kraćim rokovima od onih koje zakon propisuje, iako je to preporuka Agencije za borbu protiv korupcije. Radi se o tome da je Uredbom o visini naknade za korišćenje podataka premera katastra i pružanje usluga Republičkog geodetskog zavoda propisao da se za izdavanje podataka i pružanje usluga po hitnom i izričitom zahtevu stranke prekoredno naplaćuje dupla taksa. Agencija za borbu protiv korupcije ukazala je da ovakvo rešenje predstavlja rizik korupcije i pitanje hitnih usluga građanima od strane katastarskih službi treba da bude regulisano zakonom. Očekivali smo da će to ovaj zakon da reši. Istakla bih da je zakonom predviđeno da svako zainteresovano lice može putem interneta besplatno da izvrši uvid u određene podatke Geodetskog katastarskog informacionog sistema, koji će se precizirati podzakonskim aktom. To će prilično olakšati građanima da u svakom momentu mogu da izvrše uvid u to ko je katastarski vlasnik, koja je površina parcele, u kojim granicama, imali upisanih zabeležbi, tereta, hipoteke itd, čime će se povećati sigurnost kod svih eventualnih raspolaganja katastarskim parcelama i objektima. Članom 8. uvodi se inspekcijski nadzor nad radom pravnih subjekata, koji se bavi izdavanjem kartografskih publikacija, što će sprečiti izdavanje i stavljanje u promet kartografskih publikacija bez zakonom propisane saglasnosti Republičkog geodetskog zavoda i doprineti povećanju njihovog kvaliteta i pouzdanosti. Sadašnjim zakonom za najteže oblike nepravilnog i nezakonitog rada propisano je trajno oduzimanje geodetske licence. Postoji mišljenje da je ovo preoštra mera i Predlogom zakona predviđene su blaže mere – privremeno oduzimanje licence ili zabrana rada od tri meseca do tri godine. Međutim, dilema je da li treba prihvatiti predlog blažih mera, s obzirom na značaj ispravnosti geodetskih poslova u našem narodu. Imam mnogo primera u praksi da su građani godinama u sukobu oko međa, da je značaj ispravnog rada geometra veliki i da se poverenje u one koji obavljaju geodetske poslove teško stiče, a lako gubi, posebno u ovim vremenima. Određena pitanja koja nisu precizno utvrđena ovim zakonom, npr. visina taksi za usluge Geodetskog zavoda, regulisaće se donošenjem podzakonskog akta, kao i oblast izdavanja geodetskih licenci i licenci za rad geodetskih organizacija. Takođe ste, gospodine ministre, rekli da je zakon dugo očekivan, da je mnogo problema u Republičkom katastru, da je bilo potrebno rešiti status geometara, platu, koeficijente zaposlenih i slično. Vrlo malo ste govorili o tome koji su problemi koji realno postoje u praksi, problemi u poslovanju katastra, problemi u odnosu koji zaposleni imaju prema strankama koje su u situaciji da svakodnevno traže usluge katastra. Katastar je veoma bitan. U katastru se vodi evidencija vlasništva nad nepokretnostima, evidencija o položaju i veličini parcela. Katastar ne izdaje dozvole za gradnju, ali je prvi u nizu koji obezbeđuje potrebnu dokumentaciju za dalju realizaciju projekata i dobijanje građevinskih dozvola, a poslednji u nizu kada se knjiži vlasništvo na parcelama ili izgrađenim objektima koji imaju upotrebnu dozvolu. Tačno je da mnogi investitori odustaju od gradnje upravo iz činjenice neažurnosti zaposlenih u katastru, nepridržavanja rokova za uknjižbu rokova za izdavanje rešenja zaključaka i slično. To su ozbiljna pitanja koja će što pre morati da se reše. Ima još situacije koje su nepovoljne po građane. Mogu vam dati primer, bavim se tim poslom i svakodnevno sarađujem sa katastrom. Ako stranka koja želi da upiše svoje vlasništvo nad parcelom ili objektom, uz zahtev, podnese i potrebnu dokumentaciju i plati taksu, iz nekih razloga propusti da dostavi neki dokument, katastar u roku, koji je sigurno duži od zakonom propisanog, donosi zaključak o odbijanju zahteva stranke. Nije problem u taksi, novac za datu taksu se vraća, problem je u vremenu koje stranka izgubi dok podnese zahtev, dok ide po povraćaj novca koji je dala za takse itd. Zar nije bilo jednostavnije predvideti da se taksa plati u momentu kada se donese rešenje da je zahtev stranke u redu i da će uknjižba moći da se obavi? Verujte mi, to je mnogo lakše, štedi na vremenu i stranka i katastar. Mislim da o tome ipak treba razmisliti. Ovim zakonom nije sve uređeno, ima još mnogo toga da se uredi, ali je svakako načinjen pomak u rešavanju problema katastarskog poslovanja. Ovim predlogom izmena i dopuna Zakona o državnom premeru i katastru moramo da kažemo da katastar sada postaje partner u razvoju i države i lokalne samouprave, a do sada je bio služba. Ovim ukidanjem taksi, koje su plaćale Republika, lokalne samouprave i pokrajina, sada se dovodi u situaciju da je katastar partner u razvoju. Posle dugog niza godina Republika Srbija je stigla do ključnog pitanja ulaska u EU i u obavezi je da ispuni odgovarajuće kriterijume. Vi ste o tome juče pričali. Samom tom činjenicom postavilo se vitalno pitanje razvoja infrastrukture i uređenja katastarskog operata. Poslednjih godina izuzetno je intenzivirano ovo pitanje, kako u zemlji, tako i od strane spoljnih faktora. Geodezija predstavlja neizbežnu kariku u lancu izgradnje infrastrukture Republike Srbije. Sa svojim savremenim tehnologijama, veštinama, inženjerskim tehnikama dajemo mogućnosti koje ispunjavaju savremene kriterijume. Poslanička grupa SPS će svakako podržati Predlog izmena i dopuna ovog zakona. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Ilić. Izvolite.
Želim samo da odgovorim na neka pitanja koja ste vi postavili. Na neka sam juče odgovorio, a sada bih želeo da ponovim; da ne bi danas imali slične probleme. Vi znate da je katastar godinama sam sebe finansirao. Znači, imao je takse i od toga se kompletno finansirao i veliki deo sredstava je i ostajao. Međutim, ova vlada je donela odluku da svi prihodi katastra idu direktno u budžet i katastar nema više sopstvene prihode. Katastar se finansirao, nagrađivao zaposlene koji imaju niska primanja. Rekao sam juče, oko 300 radnika ima platu između 23.000 i 25.000 dinara. I ostali su sa niskim primanjima, ali se to nadoknadilo kroz prekovremene sate, izlazak na teren, razne oblike stimulacije, koje su se plaćale iz sopstvenih prihoda Geodetskog zavoda. Međutim, uzimanjem tih prihoda u budžet, oni su morali svakog prvog da dođu na Vladu da traže iz budžetske rezerve da im se to nadomesti da bi mogli da prime pristojne plate, o primanjima koje smo juče čuli i u raznim diskusijama koje su ovde iznesene. Da ne bi toga bilo i da ne bi finansije, svaki put, hoće dati – neće dati, oni najave štrajk, neće da rade, čekaju i to se ostvari i onda idemo dalje. Želelo se da se kroz zakon regulišu primanja i da nema ništa više, to je to. Da ne idemo više u finansije i da finansije ne gledaju kroz prste. Oni su rekli – ljudi, dajte, napravite zakon da vidimo kolika je masa, da predvidimo i da to bude jednom rešeno za svagda. To je tražio sindikat zaposlenih, to su tražili svi. I oni to godinama traže, da imaju platu koju stvarno i primaju, ali da bude zakonom regulisana. Znači, ništa se u masi ne menja, samo se zakonski reguliše. Slažem se sa vama, ima tu par amandmana koje sam pogledao, koji će to regulisati. Nije u redu i to će imati neki vid pravilnika koji je tu ili će se kroz onaj amandman koji je priložen regulisati sa tim primanjima, povećanje je toliko, ovi sa zaradom od 23.000 dobiće 50%, a oni sa većim primanjima 3% i to će biti definisano. Nije u redu da to direktor određuje. U potpunosti se slažem, u startu sam bio protiv toga. Znači, potpuno samo na istom što se toga tiče. Što se tiče ovih obaveza katastra da ispuni neke obaveze, gde ste vi naveli primer da nema efikasnost itd, katastar sve rešava bez problema. Iz iskustva to govorim. Ali, mi imamo jako puno nerešenih imovinskih odnosa u Srbiji. Imamo nerešenu restituciju, imamo nerešenu konverziju, imamo nerešeno pitanje imovine i to nije definisano i svi ti problematični slučajevi su, maltene, u sporu. Tu je nemoć katastra. Ako ste u bilo kakvom sudskom sporu, ne može se ništa izdati, dati, upisati dok se spor ne završi. Sporovi traju i do 10 godina. Mi smo nedavno razgovarali sa ministrom pravde da se mnogi problemi razreše već jednom i da to pitanje rešimo. Naravno, kroz Zakon o planiranju i izgradnji mi moramo rešiti i pitanje konverzije. Mi smo iz jednog oblika imovine prešli u drugi oblik, a to nismo pravno rešili i ostavili smo nekom sudskom veštaku da on to rešava, razreže, što nije u redu. Svi u svetu koji su gledali, kažu da je to leglo korupcije. Vi date jednom čoveku da on izađe i da proceni, da odredi visinu konverzije. To je stvarno neprimereno. Znači, mora to da uđe u zakonske okvire i da to regulišemo. Nadamo se da će eksperti koji rade na tom problemu dati najpovoljnije rešenje i kada zakon dođe, mislim u septembru, ovde u parlament da ćemo moći o tome da raspravimo. Mi želimo da uredimo katastar, da znamo kolika su primanja katastra, da znamo godišnje koliko to košta državu i koje su njihove obaveze za taj novac. Ovo pitanje kadrova je izuzetno važno, jer imamo sredine gde i nemamo kadar. Mi ne možemo sada tamo da isključimo katastar, ali moramo nekako kroz neke edukacije, stručna osposobljavanja, te ljude dovesti u poziciju da mogu da izađu na teren da nešto izmere, premere, upišu itd. Imamo sredine gde je nemoguće dovesti geometra sada ili pravnika diplomiranog, da dođe da radi, koji se bavio katastrom, koji se bavio pitanjem imovine. Meni je jako žao, ali to je nemoguće. Mi smo onda uveli da gostuju ljudi iz drugih mesta po jedan dan sedmično, što nije dovoljno. Sada imate jednog pravnika koji dođe u neki grad i za sedam dana mu nakupe tamo gomilu predmeta i on to treba sve da razvrsta, razreši. Tu moramo, kao država, učiniti puno štošta da se ti ljudi osposobe, ali prvenstveno smo hteli kroz ovo da se nagrade. On kad vidi u pravilniku kolika je plata, on neće da dođe. Vi mu sad kažete – pa, imaćete stimulaciju. On vam onda kaže – izvinite, ja potpisujem rešenje, pa to je žalosno, neću. Kada mu mi sad promenimo rešenje i kažemo – evo, u rešenju piše toliko. Inače, sa nekim delovima vaše diskusije potpuno se slažem, na mestu su i učinićemo sve da to bude bolje. Katastar je važan za državu, mnogo važan. Bez njega ne može ništa ni da krene, ni da se završi. Kada završite posao, kod njih uknjižite, kada počnete, bez njih ne možete da počnete ako niste vlasnik imovine. Pitanje imovine stvarno moramo da rešimo. To je veliki problem Srbije. Mi imamo hiljade i hiljade hektara gde status imovine nije rešen. Kroz privatizaciju to se veoma lako otkupilo. Ali, šta sa tim zemljištem? Videli ste u Kaću nedavno onaj slučaj, ljudi su kupili za sto hiljada evra, a preprodali, preveli u gradsko građevinsko i zaradili trista miliona evra. Zašto? Pa, iskoristili su neke mogućnosti zakonske, razne veze i to odradili i enormno se obogatili. Sada država to mora da reguliše. Zato je najveći problem Srbije - pitanje imovine građana i imovine određenih firmi koje su prešle iz društvenog sektora, državnog, u privatne ruke i preneli milione. Onaj je kupio sto hektara da se bavi šećernom repom, ali ako on prevede to sad u gradsko građevinsko zemljište, u industrijsku zonu, on je zaradio puta sto. To pitanje moramo rešiti i to je veoma bitno sa ovim zakonom o planiranju i izgradnji. Inače, sa ovim delovima vaše diskusije potpuno sam saglasan, posebno ovo – direktor ne može da sedi i da razreže. Ne može, to mora da se radi kroz pravilnik, kroz sporazum koji će oni napraviti, naravno, sa svojim rukovodstvom. Tu su se sindikati aktivirali. Oni prave taj sporazum raspodele i tačno će se znati koje kategorije razvrstane mogu koliko imati povećanja. Hvala vam na diskusiji koja je bila izuzetno dobra.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Senić. Izvolite.
Poštovana gospođo predsedavajuća, poštovani gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, slažemo se da je uređenje katastra jedna od najvažnijih stvari u nekoj zemlji. Samim tim, konstatujemo da je ovaj predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru, najblaže rečeno, neozbiljan. Neozbiljan je zato što od svih problema koji postoje u katastru, ovaj zakon se odnosi samo na regulisanje plata zaposlenih, tj. njihovo povećanje do 50% i uređuje oblast taksi. O problemima koji muče naše građane, o načinu upisa, o ubrzanju procedure skoro da nema ni reči.
Hvala. Reč ima ministar Ilić. Izvolite.
Želim samo da odgovorim na neka pitanja koja ste vi postavili. Na neka sam juče odgovorio, a sada bih želeo da ponovim; da ne bi danas imali slične probleme. Vi znate da je katastar godinama sam sebe finansirao. Znači, imao je takse i od toga se kompletno finansirao i veliki deo sredstava je i ostajao. Međutim, ova vlada je donela odluku da svi prihodi katastra idu direktno u budžet i katastar nema više sopstvene prihode. Katastar se finansirao, nagrađivao zaposlene koji imaju niska primanja. Rekao sam juče, oko 300 radnika ima platu između 23.000 i 25.000 dinara. I ostali su sa niskim primanjima, ali se to nadoknadilo kroz prekovremene sate, izlazak na teren, razne oblike stimulacije, koje su se plaćale iz sopstvenih prihoda Geodetskog zavoda. Međutim, uzimanjem tih prihoda u budžet, oni su morali svakog prvog da dođu na Vladu da traže iz budžetske rezerve da im se to nadomesti da bi mogli da prime pristojne plate, o primanjima koje smo juče čuli i u raznim diskusijama koje su ovde iznesene. Da ne bi toga bilo i da ne bi finansije, svaki put, hoće dati – neće dati, oni najave štrajk, neće da rade, čekaju i to se ostvari i onda idemo dalje. Želelo se da se kroz zakon regulišu primanja i da nema ništa više, to je to. Da ne idemo više u finansije i da finansije ne gledaju kroz prste. Oni su rekli – ljudi, dajte, napravite zakon da vidimo kolika je masa, da predvidimo i da to bude jednom rešeno za svagda. To je tražio sindikat zaposlenih, to su tražili svi. I oni to godinama traže, da imaju platu koju stvarno i primaju, ali da bude zakonom regulisana. Znači, ništa se u masi ne menja, samo se zakonski reguliše. Slažem se sa vama, ima tu par amandmana koje sam pogledao, koji će to regulisati. Nije u redu i to će imati neki vid pravilnika koji je tu ili će se kroz onaj amandman koji je priložen regulisati sa tim primanjima, povećanje je toliko, ovi sa zaradom od 23.000 dobiće 50%, a oni sa većim primanjima 3% i to će biti definisano. Nije u redu da to direktor određuje. U potpunosti se slažem, u startu sam bio protiv toga. Znači, potpuno samo na istom što se toga tiče. Što se tiče ovih obaveza katastra da ispuni neke obaveze, gde ste vi naveli primer da nema efikasnost itd, katastar sve rešava bez problema. Iz iskustva to govorim. Ali, mi imamo jako puno nerešenih imovinskih odnosa u Srbiji. Imamo nerešenu restituciju, imamo nerešenu konverziju, imamo nerešeno pitanje imovine i to nije definisano i svi ti problematični slučajevi su, maltene, u sporu. Tu je nemoć katastra. Ako ste u bilo kakvom sudskom sporu, ne može se ništa izdati, dati, upisati dok se spor ne završi. Sporovi traju i do 10 godina. Mi smo nedavno razgovarali sa ministrom pravde da se mnogi problemi razreše već jednom i da to pitanje rešimo. Naravno, kroz Zakon o planiranju i izgradnji mi moramo rešiti i pitanje konverzije. Mi smo iz jednog oblika imovine prešli u drugi oblik, a to nismo pravno rešili i ostavili smo nekom sudskom veštaku da on to rešava, razreže, što nije u redu. Svi u svetu koji su gledali, kažu da je to leglo korupcije. Vi date jednom čoveku da on izađe i da proceni, da odredi visinu konverzije. To je stvarno neprimereno. Znači, mora to da uđe u zakonske okvire i da to regulišemo. Nadamo se da će eksperti koji rade na tom problemu dati najpovoljnije rešenje i kada zakon dođe, mislim u septembru, ovde u parlament da ćemo moći o tome da raspravimo. Mi želimo da uredimo katastar, da znamo kolika su primanja katastra, da znamo godišnje koliko to košta državu i koje su njihove obaveze za taj novac. Ovo pitanje kadrova je izuzetno važno, jer imamo sredine gde i nemamo kadar. Mi ne možemo sada tamo da isključimo katastar, ali moramo nekako kroz neke edukacije, stručna osposobljavanja, te ljude dovesti u poziciju da mogu da izađu na teren da nešto izmere, premere, upišu itd. Imamo sredine gde je nemoguće dovesti geometra sada ili pravnika diplomiranog, da dođe da radi, koji se bavio katastrom, koji se bavio pitanjem imovine. Meni je jako žao, ali to je nemoguće. Mi smo onda uveli da gostuju ljudi iz drugih mesta po jedan dan sedmično, što nije dovoljno. Sada imate jednog pravnika koji dođe u neki grad i za sedam dana mu nakupe tamo gomilu predmeta i on to treba sve da razvrsta, razreši. Tu moramo, kao država, učiniti puno štošta da se ti ljudi osposobe, ali prvenstveno smo hteli kroz ovo da se nagrade. On kad vidi u pravilniku kolika je plata, on neće da dođe. Vi mu sad kažete – pa, imaćete stimulaciju. On vam onda kaže – izvinite, ja potpisujem rešenje, pa to je žalosno, neću. Kada mu mi sad promenimo rešenje i kažemo – evo, u rešenju piše toliko. Inače, sa nekim delovima vaše diskusije potpuno se slažem, na mestu su i učinićemo sve da to bude bolje. Katastar je važan za državu, mnogo važan. Bez njega ne može ništa ni da krene, ni da se završi. Kada završite posao, kod njih uknjižite, kada počnete, bez njih ne možete da počnete ako niste vlasnik imovine. Pitanje imovine stvarno moramo da rešimo. To je veliki problem Srbije. Mi imamo hiljade i hiljade hektara gde status imovine nije rešen. Kroz privatizaciju to se veoma lako otkupilo. Ali, šta sa tim zemljištem? Videli ste u Kaću nedavno onaj slučaj, ljudi su kupili za sto hiljada evra, a preprodali, preveli u gradsko građevinsko i zaradili trista miliona evra. Zašto? Pa, iskoristili su neke mogućnosti zakonske, razne veze i to odradili i enormno se obogatili. Sada država to mora da reguliše. Zato je najveći problem Srbije - pitanje imovine građana i imovine određenih firmi koje su prešle iz društvenog sektora, državnog, u privatne ruke i preneli milione. Onaj je kupio sto hektara da se bavi šećernom repom, ali ako on prevede to sad u gradsko građevinsko zemljište, u industrijsku zonu, on je zaradio puta sto. To pitanje moramo rešiti i to je veoma bitno sa ovim zakonom o planiranju i izgradnji. Inače, sa ovim delovima vaše diskusije potpuno sam saglasan, posebno ovo – direktor ne može da sedi i da razreže. Ne može, to mora da se radi kroz pravilnik, kroz sporazum koji će oni napraviti, naravno, sa svojim rukovodstvom. Tu su se sindikati aktivirali. Oni prave taj sporazum raspodele i tačno će se znati koje kategorije razvrstane mogu koliko imati povećanja. Hvala vam na diskusiji koja je bila izuzetno dobra.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Senić. Izvolite.
Poštovana gospođo predsedavajuća, poštovani gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, slažemo se da je uređenje katastra jedna od najvažnijih stvari u nekoj zemlji. Samim tim, konstatujemo da je ovaj predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru, najblaže rečeno, neozbiljan. Neozbiljan je zato što od svih problema koji postoje u katastru, ovaj zakon se odnosi samo na regulisanje plata zaposlenih, tj. njihovo povećanje do 50% i uređuje oblast taksi. O problemima koji muče naše građane, o načinu upisa, o ubrzanju procedure skoro da nema ni reči. Ovaj zakon ima 30 članova, a preko 60 amandmana je uloženo na ovaj zakon, što znači da je veoma nestručno napisan. Nestručno je napisan isto kao što smo i videli nestručno rešavanje hrasta u Savincima. Prvo rešenje je bilo da se hrast iščupa, da se kao struk paprike ili paradajza posadi na nekom drugom mestu i da dalje nastavi da raste i razvija se, što je apsurd. Drugi način je bio da se obloži čeličnom oblogom i da se ugradi neka staklena pasarela. Ja sam zamolio svoje studente sa Građevinskog fakulteta u Beogradu da daju idejno rešenje po onome kako je ministar opisao to rešenje sa čeličnom oblogom i staklenom pasarelom. Nemoguće je tako rešiti ako ne želite da odsečete 60% krošnje hrasta. A ako odsečete 60%... (Predsedavajuća: Gospodine Seniću, da se vratite na temu.) Ovo je tema, juče smo pričali o hrastu ceo dan, da vas obavestim, s obzirom da juče niste bili tu. Dakle, nemoguće je da se 60% krošnje iseče i da hrast ostane živ. U Dnevniku ste obrazložili i da je nemoguće izmeštanje mosta jer su već izliveni određeni stubovi na mostovima. Juče smo čuli da ipak nisu izliveni i da je moguće izmeštanje mosta. Ja želim da vam verujem i želim da verujem u to da je problem hrasta konačno rešen. A ono u šta zaista verujem je da je trasa Koridora 11 zaobišla svaku kafanu. Dakle, juče ste rekli da nijedna kafana neće biti srušena zbog Koridora 11 i u to vam 100% verujem i na osnovu toga što vam u to verujem, želim da vam verujem da je hrast konačno rešen. Da se vratimo na Zakon o platama u katastru. Da li će zaposleni posle usvajanja ovog zakona raditi više? Ja smatram da neće. Ja smatram da već rade koliko mogu. Vi kažete da su u depresiji, da ne mogu da rade koliko bi trebalo da rade, a ja zaista mislim da se ljudi tamo trude i da rade koliko mogu. Ali, postoji ograničenje. Kada smo usvajali Zakon o upisu objekata izgrađenih bez građevinske dozvole, upozoravali smo vas ovde da katastar nema kapacitete. Sami ste rekli da je 720 hiljada predmeta prosleđeno iz raznih sekretarijata za urbanizam i gradskih uprava u katastar i da sada katastar treba da postupa po tim predmetima. Kako, kada ste isto juče rekli da ima četiri ili pet pravnika u celoj Srbiji koji su na raspolaganju katastru i oni jedino mogu da reše te predmete? Moj proračun je da će upis svojine na tim objektima trajati 50 godina. S druge strane, za godinu dana ste zaposlili preko 10 hiljada partijskih činovnika u državnoj upravi i javnim preduzećima, ljudi koji ne rade ništa i koji su plaćeni da pričaju da je neko lep i pametan i da ova Vlada dobro radi, a niste zaposlili ljude tamo gde su zaista potrebni, u katastru, da rešavaju probleme građana. Zašto katastar ima 650 činovnika po ugovoru o delu? Zašto ima 179 ili oko 200 zaposlenih po ugovoru na određeno vreme? Kako mislite da zadržite stručnjake ako im ne date ugovor o radu? Postoje određena rešenja koja su ovim zakonom nedopustiva. Prvo je to da cena usluga koju pruža katastar ne može biti propisana od strane direktora. Članom 25. ovog zakona ste predvideli da direktor propisuje cenovnik usluga, tj. određuje takse. Mora se ustanoviti kontrolni faktor i bar ići na saglasnost Vladi ili Ministarstvu finansija. Diskriminišu se zaposleni u katastru. Pričali ste da su pravnici potrebni. Dičili ste se informatičkim sistemom. A ovim zakonom ih diskriminišete, stavljate ih u podređeni položaj u odnosu na zaposlene geodetske struke. Mi smo dali amandman da se to ispravi. Dakle, katastar ne može da funkcioniše bez pravnika i bez informatičara i svi oni moraju biti dovoljno motivisani da rade i da imaju iste zarade. Nadam se da ćete taj amandman prihvatiti. Predvideli ste da Republika Srbija i lokalne samouprave plaćaju takse za upis prava svojine nad objektima koje knjiže. Nije logično da Republika Srbija svom organu, svom zavodu plaća taksu. Mi smo podneli amandman kojim će i Republika Srbija i lokalne samouprave biti oslobođene takse za upis prava svojine nad svojom imovinom. Ono što je zaista hitno i ono što je presudno za donošenje i za usvajanje u ovoj Skupštini, da bismo privukli strane investicije, je usaglašavanje Zakona o planiranju i izgradnji, Zakona o državnom premeru i katastru i Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Nisu svi zakoni u vašem resoru. Ali ako ova Vlada, u rekonstrukciji ili ne, još uvek funkcioniše, potrebno je da se ti zakoni što pre usaglase. Kancelarijom za brze odgovore nećete dobiti nikakve rezultate. Nadam se da je direktor katastra, koji je ovde prisutan, toga svestan i nadam se da može da vam ukaže na to da kada iz Kancelarije za brze odgovore bude došao zahtev Katastru da uknjiži ili da reši neki predmet po hitnom postupku, da on po samom Zakonu o državnom premeru i katastru neće moći da reši taj predmet ukoliko postoji neki predmet na drugom stepenu u ministarstvu, gde postoji preko 30 hiljada nerešenih predmeta koji čekaju neko razrešenje. Zbog toga je blokiran katastar, zbog toga su blokirane investicije i zbog toga predsednik Nikolić ne može da ispuni svoje obećanje da će doći 10 milijardi evra investicija godišnje. Bez obzira na naš stav da je zakon neozbiljan, on je svakako potreban, jer se reguliše radno-pravni status zaposlenih. Mi smo dali amandmane i pokušaćemo da taj zakon popravimo. Ali, potrebno je donošenje mnogo ozbiljnijih promena Zakona o katastru, da bi investicije u ovoj zemlji bile lakše sprovodive. Još jednu stvar bih rekao. Pričali ste o fiktivnim dodatnim časovima rada. Pričali ste o tome da se pišu i fiktivni radovi na terenu, tj. izlasci na teren. Ko garantuje da takva praksa, obzirom da je već ustaljena, neće biti nastavljena? Ako se nastavi sa takvom praksom, naravno da će ukupna novčana masa koja je sada obezbeđena za plate i za koju tvrdite da neće biti probijena, da će biti probijena. Očekujem da razmotrite naše amandmane, da ih u najvećoj meri prihvatite, a mi ćemo se kasnije opredeliti o našem stavu po ovom zakonu. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Ilić. Izvolite.
Ja se vama gospodine poslaniče zahvaljujem na sugestijama i svemu što ste dali. Meni je drago što ste vi shvatili probleme tek sada kada ste opozicija. Četiri godine imali ste ovaj problem. Imali ste vašeg direktora Teslu, čuvenog Teslu, koji je obišao čitav svet da bi napravio dobar zakon. Pa je otišao malo do Južne Amerike i proveo dole mesece, pa je bio malo u Kini, u Japanu, gde sve nije bio da bi napravio dobar zakon, ali putešestvije nije završio za četiri godine, trebalo mu je možda još četiri godine, i kada je posle bio smenjen morao je da nastavi neka svoja putovanja i zamolio nas je da zaokruži ciklus. I to je trajalo jako dugo i koštalo jako mnogo. Vi ste primili ovih ugovoraca 550, niste hteli da ih date, pa ste ih cimali, ako nisu dobri idu odmah kući, sutradan dođu novi. To je vama odgovaralo jer je bio strah i trepet u RGZ od direktora. Kod vas je direktor imao sva ovlašćenja, samo pozove i kaže- doviđenja od sutra i dolaze novi. Ivama je to tad odgovaralo sve. Tačno je da ima 30 hiljada predmeta. Tačno je da sam ja nasledio 30 hiljada predmeta u drugom stepenu i da nema ni jedan više samo se smanjilo od tada do danas za 10 hiljada, i sada ima 20 hiljada. Tačno je da ste u legalizaciji imali 720 hiljada predmeta i ni jedan niste rešili. Zašto, ne znam. Dobro je da vi sada razmišljate da želite da pomognete, sve je ovo dobro, dobro je da ste shvatili da direktor ne može da bude kako su vaši govorili, bog i batina, kako je on govorio. Nego da direktor tamo bude jedna ličnost koja će da ima komunikaciju sa Vladom, sa svima, i to je sve dobro. Mi to želimo da promenimo, zato i pravimo zakon, a vi niste hteli taj zakon. Tačno je da su vam radnici za svaku platu štrajkovali. Kada sam ja došao prvo me je dočekao štrajk radnika. Oni ne rade dok ne dobiju od finansija ovu razliku. Sada nema razlike, i ne može naknadno da se dobije iz budžetske rezerve ništa. Ne može da se deli ono što ste vi rekli moda će se. Ne može. Dogovor sa Ministarstvom finansija nema ni potražnje ni podrške. Prema tome svi greše. Shvatili ste svoje greške, i dobro je da ste shvatili. Možda ćete vi opet nekada biti na vlasti. Nemojte biti tako bahati. Nemojte raditi to što ste radili u katastru Beograda, gde sada ne može 1000 pravnika da razmrsi tu imovinu, razumete. Nemojte raditi i graditi ovo što ste radili bez dozvola, bez katastra, bez geometara, bez ponuda, bez ičega. Ne valja to. Ne valja. Nemojte nas vi učiti kako treba da se radi u građevini. Vi ste na nesreći Kraljevčana od zemljotresa pohapsili celu stranku tamo. Seljacima za đubrivo, pohapsiste celo ministarstvo. Na šta to liči. Evo sada, robne rezerve, ne znam šta se tu dogodilo, tu nema ništa, i to je sad došlo na dnevni red. Meni je drago da ste vi shvatili da ćete vi sada biti kooperativni, da sarađujemo, da menjamo zakone, da se zemlja polako uvodi u red, i to je dobro. To je dobro za sve nas, dobro za Srbiju, bolje ikad nego nikad. Hvala puno. Ovo što ste vi predložili mi prihvatamo oberučke, jer to je bilo vreme, samo ste mogli to da uradite pre pet godina.
Gospodine Veselinoviću, da li ste hteli možda povredu Poslovnika ili repliku? Reč ima narodni poslanik Aleksandar Senić. Izvolite.
Meni je žao gospodine ministre, što ste malo toga shvatili iz mog izlaganja, niti sam učestvovao u prošloj Vladi, niti sam donosio rešenja u katastru, niti sam delio đubrivo, niti sam obnavljao Kraljevo. Znači, ništa od toga nisam radio. Samo vas molim da za svoju nesposobnost i nestručnost koja se pokazuje i ovim zakonom, jer ovaj zakon ste vi pisali, odnosno vaša komisija za koju sam vam rekao još prošlog puta kada je bio upis nelegalnih objekata, da je smenite, jer ne radi dobro svoj posao. Molim vas da za svoju neozbiljnost i nestručnost, ne optužujete druge stranke, već da radite svoj posao, ukoliko zaista mislite da znate da ga radite.
Prvo ministar Ilić, pa gospodin Veselinović.
Prvo, ja nisam rekao lično vama, ja sam rekao stranka koja je vršila vlast. Drugo, vi imate veliku odgovornost kao stranka. Vi danas vršite vlast nad četiri miliona građana Srbije. Najveći problemi u katastru, znate da su u Beogradu, Novom Sadu. Ko je vlast u Beogradu? Dakle, dva miliona ljudi. Ko je vlast u Vojvodini? Gde su najveći problemi? U Vojvodini, Kać, ovo sve tamo, hapšenja, urbanistička mafija itd. Prema tome, vidite gde je problem. Mi nemamo problema u Lebanu, Surdulici, nemamo probleme u Čačku, Kragujevcu, nemamo. Svi problemi su u Vojvodini i Beogradu.
Ministre, molim vas da se vratimo na temu.
Gospodine poslaniče, pomozite malo da se uvede, a meni je drago što vi niste učestvovali u tome, jer vi ste mlad čovek, od vas očekujem veliku saradnju i da naterate da se to dovede u red i daće Bog da to bude tako.
Gospodin Veselinović, replika u ime DS.
Ovo može biti replika i reklamiranje Poslovnika, ali neka bude replika. Mislim da gospodin Ilić ne zaslužuje da bude ni ministar sa ovakvim rečnikom, niti zaslužuje da ostane u sali posle ovakvog izlaganja. Trebalo je, predsedavajuća, malopre da ga opomenete i znatno ranije. On koristi rečnik koji nije dostojan ovom skupštinskom domu. Pre svega, haos u građevini, odnosno haos u ovoj oblasti koja se tiče izgradnje objekata i upisa u registar, napravili ste vi lično, gospodine ministre, tako što ste u skupštinsku proceduru pustili Zakon o upisu nelegalno sagrađenih objekata. Nakon toga je obustavljen postupak legalizacije, nakon toga su svi predmeti preseljeni u katastar i posle toga u katastru je nastao opšti haos. Dakle, sada nema ni postupka legalizacije, ni upisa u katastar, a o obećanju besplatne legalizacije nema ni reči. Sramotno je i krajnje neodgovorno sa vaše strane da vi delite lekcije o nelegalnoj gradnji. Zar vi lično niste gradili nelegalno kliniku, tamo na brdašcetu povfrh vašeg grada i zar niste terali novinare koji su to hteli da slikaju? Kome vi delite lekcije za nelegalnu gradnju? Vi nemate nikakav moralni osnov da pričate o ovoj oblasti, jer ste napravili opšti haos u ovoj oblasti. Vi, koji ste obustavili bilo kakvu gradnju u Republici Srbiji, a da ne govorim o stranim investitorima kojima ne pada na pamet da ulažu u ovako neuređenu zemlju.
Vreme, gospodine Veselinoviću. Reč ima ministar Ilić. Izvolite.
Meni je jako žao, govorim vrlo korektno i biram reči, gospodine predsedniče poslaničke grupe, izuzetno biram reči. Vi ste mene izvređali, a ja vas nisam nikada, meni ste svašta rekli, ali nema problema ja se ne ljutim. Tačno je da je Zakon o legalizaciji van snage. Šta mislite zašto? Ustavni sud je Dulićev zakon iz 2009. godine, proglasio nelegalnim i Ustavni sud ga je poništio, nisam ja i zato nemamo legalizaciju. Upis u Katastar nepokretnosti, šta je to? Ustavno pravo svakog građanina da upiše svoju imovinu. To što vi kažete i što su vaši šefovi slali meni novinare da traže dozvolu, pa im ja nisam dao, to je vaš problem. Kada je došao inspektor, video je sve dozvole i sve papire, u šta se uverila i javnost i svi ostali, a vi ste imali vašeg novinara, pa ste ga slali sa kamerom da traži dozvolu na tom gradilištu, to nigde nema. Kada dođe službeno lice, ono dobije sve papire. Znači, sve dozvole postoje i ta vaša priča ne pije vodu. Vi danas gradite ove pristupe na mostu, vašem čuvenom, ovde na Adi, bez i jednog papira, bez građevinske dozvole. Imate li građevinsku dozvolu? Nemate. Imate li za bilo šta, imate li upotrebnu za most? Nemate. Kada ćete da je dobijete? Nikad, jer ne možete da napravite papire. Prema tome, što to radite? Vi kažete - unešen haos u građevinarstvo. Kod mene niko nije dobio krivičnu prijavu, a u vašoj ekipi u našoj postavi svi su dobili krivične prijave i svi su procesuirani. Prema tome, ja ne znam o čemu se radi. Ne razumem. Vi to nekada možda i pojasnite, ja ne želim sa vama da polemišem. Ovo je jedan ozbiljan zakon koji mora da se usvoji da bi se nešto uvelo u red i zato pozivam poslanike da to podrže, a naravno, vi ste u opoziciji, imate pravo da kažete šta god hoćete i to je vaše pravo a građani će ceniti svoje. Nerešenih problema urbanističkih i ostalih najviše je u Beogradu, 80% spornih građevinskih dozvola nalazi se u Beogradu, a ko je tu na vlasti? E, to vi znate.
Hvala. Gospodine Markićeviću, vi ste hteli povredu Poslovnika? Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovane kolege narodni poslanici, reklamiram povredu Poslovnika od člana 103. do člana 108. Gospođo predsedavajuća, pre svega reklamiram povredu Poslovnika u delu načina na koji vi vodite sednicu. Mislim da je to nedopustivo i odmah da vam kažem da u danu za glasanje tražim da se Skupština izjasni o ovom mom predlogu. Dakle, u ovih dva minuta želim, ako dozvolite da obrazložim. Malo mi je nepojmljivo da vi opominjete ministra da nije, to prvi put čujem da predsedavajući radi da ne govori o dnevnom redu koji je 100% govorio o dnevnom redu, a dva minuta pre toga niste opominjali kolege poslanike iz DS da ne govore o dnevnom redu, pošto hrast nije na dnevnom redu. Gospođo predsedavajuća, pogotovo nije hrast ako o njemu govore bukve. Prema tome, ja vas molim da toku sednice koja ide da budete ravnopravni i dostojanstveni da ne pozivate poslanike DS da govore o povredi Poslovnika iako oni to nisu hteli. Zaista ovo nisam doživeo u ovom sazivu. Izvinjavam se i teško mi je što sam ovo morao da vam kažem. Ponavljam da tražim da se Skupština u danu za glasanje izjasni o povredi Poslovnika.
Gospodine Markićeviću nemam potrebe da vam obrazlažem, pošto ste se već izjasnili. PogledaJte stenografske beleške, uverićete se da sam i gospodina Senića upozorila da priča van teme. Da vam kažem nešto, kad poslanik ima repliku na nečije izlaganje, onda može malo da ode van teme, ali kada izlaže neko o nečemu, ja molim sve, znači i ministre i narodne poslanike, prema Poslovniku prema svima treba da budem jednaka, tako da ne merim da li je neko poslanik ili je ministar, dakle trudim se da svi pričaju o temi dnevnog reda. U danu za glasanje ćete se izjasniti o povredi Poslovnika. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović. Izvolite.
Pre svega, poslanik koji je govorio pre mene, morao je imati u vidu da je ministar juče otvorio temu hrasta. Kada je u pitanju Zakon o legalizaciji bespravno sagrađenih objekata, ministre niste u pravu, da ne kažem - ne govorite istinu. Pojedine odredbe tog zakona su osporene, to nije sporno, ali ste vi dekretom usmenim naložili neprimenu svih ostalih odredba zakona, a sa druge strane ste odgovorni što niste novi zakon ili izmene postojećeg zakona pustili u proceduru, već sada ta oblast nije uređena i 700.000 dokumenata čeka u raznim sekretarijatima za legalizaciju. Niko ne može da legalizuje svoj objekat i nije zato kriv Dulić, nego vi. S druge strane, ne znamo o kakvim krivičnim prijavama govorite. Svako protiv svakoga može podneti krivičnu prijav, a ne znam o kojim to svim našim govorite, protiv kojih su podnete krivične prijave. Pa sami znate da protiv vas postoji na desetine krivičnih prijava. S druge strane, nije to naš novinar bio da gleda vaš, tada nelegalno sagrađen objekat i na sreću taj novinar je dobro prošao za razliku od drugih novinara koji su hteli nešto da vas pitaju. Kada je u pitanju dozvola za most, ponos Beograda, taj most, rekao sam vam prošli put u raspravi ima privremenu upotrebnu dozvolu. Za takve objekte vi bi trebali da znate, bavite se tim poslom i normalno je da prvo dobiju privremenu upotrebnu dozvolu, a nakon toga konačnu upotrebnu dozvolu. Na kraju, kada je u pitanju primena Zakona o upisu nelegalno sagrađenih objekata, dakle, on se ne primenjuje iako ste ga na sva zvona najavljivali, zbog toga što niste stvorili tehničke uslove i zbog toga što nemate sposobnosti za tako nešto.
Hvala. Prekidamo repliku, krećemo dalje o temi dnevnog reda. Reč ima ministar Ilić. Izvolite.
Zakon o legalizaciji nalazi se u skupštinskoj proceduri. On je urađen, prošao je sva mišljenja i očekujem da će doći ovde kod vas na sledećem zasedanju. (Janko Veselinović, s mesta: Nije u Skupštini.) Ja sam ga dao i potpisao, a gde se nalazi ne znamo. To je završeno. Druga stvar, nemojte te priče, nemojte te vaše priče da ponavljate stoti put i ne želim da polemišem sa vama. Tačno je da sam ja dao upotrebnu dozvolu za most, ali data je i istekla je u decembru mesecu. Koji je sad mesec?
Hvala. Reč ima narodni poslanik Vladimir Cvijan. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi gospodine ministre, pa evo, sticajem okolnosti, drugi dan već vodimo diskusiju o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru. Odmah ću reći, na početku u danu za glasanje SNS će, naravno, podržati ovaj zakon, jer mi smatramo da je ovo jedan dobar zakon koji je prosto morao da se pojavi pred narodnim poslanicima. Poslednje izmene i dopune ovog zakona su vršene još 2010. godine i to su bile vrlo male tehničke izmene. Sada je prosto došlo vreme da se ovaj zakon usaglasi sa čitavim nizom drugih zakona koji su u međuvremenu izglasani, koji su stupili na snagu, da se Zakon o državnom premeru i katastru upodobi i novim investicijama, novim projektima koje sprovode nadležna ministarstva, da se jednom rečju ovaj zakon modernizuje i u skladu sa našim stremljenjem ka evropskim standardima i ka usaglašavanju našeg zakonodavstva sa pravom EU. Podsetiću i prisutne narodne poslanike i građane da izmene zakona o državnom premeru i katastru su na neki način uslovljene i donošenjem Zakona o posebnim uslovima za upis prava svojine na objektima izgrađenim bez građevinske dozvole.Taj zakon je često u javnosti, u medijima, pogrešno nazivan – Zakon o legalizaciji. Daleko je to od Zakona o legalizaciji. To je jedan hrabar zakon koji je morao da se donese da bi se 1.300.000 objekata koji su naši građani sazidali širom Srbije, a nisu imali građevinsku dozvolu, da bi se tu uvelo reda, da bi se ti objekti evidentirali, da bi kada odemo na pregovore sa našim prijateljima iz EU, prikazali taj podatak, da bi smo jednom rečju, zaštitili stečena prava, u nekoj meri stečena prava tih skoro 1.300.000 građana Srbije, koji iz ovih ili onih razloga nisu svojevremeno mogli da dobiju dozvolu za izgradnju. Donošenje ovog zakona, odnosno izmena i dopuna, neophodno je i zbog Zakona o planiranju i izgradnji. Složićemo se svi ovde da konverzija i sve što prati konverziju možda i nije bilo najsrećnije rešenje, ali taj zakon je donet, kad je donet, pre više godina, mora se poštovati, mora se možda i menjati u budućnosti, ali definitivno sve to je doprinelo da Republički geodetski zavod ima sve više i više posla, sve više i više predmeta. U tom smislu poslanička grupa SNS pozdravlja trud i novog direktora gospodina Krejovića i celog njegovog tima, u smislu da se Republički geodetski zavod i situacija u njemu dovede u red. Naravno da je neophodno doneti ovakav zakon i zbog čitavog niza investicija koje su trenutno u toku, da li govorimo o Koridoru 10, da li govorimo o Koridoru 11, uz naravno veliku pomoć naših prijatelja, posebno iz Azerbejdžana, s kojim znamo da imamo odličnu saradnju, a i ministar lično. Dakle, neophodno je izmeniti zakon i zbog toga što postoje određeni zahtevi stranih investitora, vrlo konkretnih i vrlo korektnih, naravno, u skladu sa evropskim standardima, da se u ovu oblast zavede red. Konačno, svedoci smo da je čitav niz vrlo povoljnih investicija od Svetske banke došao upravo preko EU. Očekujemo da će i u budućnosti sve više takvih investicija biti sada kada smo dobili datum za pregovore sa EU. Sve je to zahtevalo da se pred nama pojavi predlog ovoga zakona, koji će, u skladu sa evropskim standardima, zavesti red u oblast državnog premera i katastra. Posebno podržavamo činjenicu da će u budućnosti elektronski pristup podacima, koji je i sada na vrlo zavidnom nivou, biti još bolje uređen. Građani će, posle usvajanja ovog zakona, imati mogućnost da se preko interneta na najbrži i najjeftiniji način obaveste, recimo, i o podacima, primera radi, o licencama, o geodetskim organizacijama, o licima zaposlenim u geodetskim organizacijama. To će dovesti do većeg nivoa pravne sigurnosti I to će dovesti naravno i do jednog pozitivnijeg pogleda stranih investitora ka Srbiji i ka klimi koja u Srbiji vlada. Posebno podržavamo i činjenicu da je ovaj zakon usaglašen, kako je sad predložen, i sa nekim u međuvremenu donetim zakonima, poput, recimo, Zakona o ministarstvima, Zakona o prekršajima, Zakona o visokom obrazovanju, naročito u oblasti visokog obrazovanja. Drago nam je što postoji čitav niz odredbi koji sada definiše na precizan način i ko će moći da dobije naziv geodete, koji će dobijati licence. Licence imaju više svojih kategorija i to će doprineti i većem kvaliteta rada. Jedna od vrednosti koju vidimo u zakonu je to što se precizno utvrđuje kakve geodetske organizacije, sa koliko zaposlenih i koliko licenciranih zaposlenih mogu da obavljaju najsloženije radove. Podsetiću da u članu 17. piše da kada je za određene geodetske radove predviđena izrada glavnog projekta, onda geodetska organizacija koja sprovodi takve radove mora da ima najmanje pet zaposlenih, od čega dvoje sa najvišom licencom. To je isto dobro, to je evropski standard i to je nešto što će poboljšati kvalitet geodetskih radova u Srbiji. Što se tiče plata o kojima se dosta ovih dana razgovaralo, s jedne strane mi podržavamo i hrabrost ministra i hrabrost direktora Republičkog geodetskog zavoda da otvoreno kaže - tamo gde postoji deficitarno zanimanje mora da sadrži određeni nivo, naravno, u skladu sa zakonom plata i primanja. Mislim da bi se većina kolega ovde koji su advokati ili koji su u praksi radili sa nekretninama složila da ogroman broj geodeta koje smo mi školovali, koje je Srbija školovala, zbog malih plata u državnim službama danas rade kod privatnika, radi kod stranih investitora ili su prosto otišli u inostranstvo trbuhom za kruhom. Mi danas imamo situaciju da naše geodete zidaju, pomažu i rade u Kanadi, u Australiji, u Saudijskoj Arabiji, u Ujedinjenim Arapskim Emiratima. To nije dobro i nije put za koji se SNS zalaže. Mi vas tu podržavamo, da treba svakome dati primanja koja će omogućiti pristojan život. Kada govorimo o deficitarnim zanimanjima, ovde definitivno imamo takav jedan primer, da se plate moraju urediti na jedan kvalitetan način. Naravno, dosta je debate izazvao način na koji su te plate uvećane po predlogu zakona. Ovde bih obavestio ministra, ako dozvoli, da je čak devet amandmana došlo ovim povodom. Amandmane su praktično podnele poslaničke grupe, i kolega Senić, i koleginica Batić, i SNS, čak i NS. Evo, podneli su i poslanici LDP. Ako sam nekog zaboravio, unapred se izvinjavam. Imamo devet amandmana. To nisu identični amandmani, veoma su slični i mislim da su vrlo korektno i vrlo kvalitetno napisani i mislim da bi trebalo razmotriti te amandmane, ne dirajući u pravilo da geodeti, ljudi koji rade na terenu vrlo odgovorne poslove, naročito u vreme kada su investicije počele da se ostvaruju, moraju imati adekvatnu platu. Treba razmisliti i o platnim razredima. Treba razmisliti o tome po kojim kriterijumima se te plate određuju i isplaćuju. Kao što rekoh devet amandmana je stiglo na tu temu što pokazuje da imamo ipak jednu konstruktivnu raspravu u Skupštini. Inače, ukupno je došlo oko 30 amandmana, devet amandmana je na tu temu i mislim da bi ministar moga kasnije da razmotri da li neki od tih amandmana da prihvati. Imamo oko osam amandmana na temu određivanja visine naknada i da li tu treba određuje direktor ili treba neka druga procedura. Opet, praktično sve poslaničke grupe su podnele skoro identičan amandman, tako da je to možda jedan prikaz da ovaj zakon ima široku podršku u Narodnoj skupštini. Eto, imamo dve odredbe koje su neuralgične i možda ako bi se te dve odredbe razmotrile, ponavljam, amandmani su potpuno identični, možda bismo došli do jedne najširije podrške jednog ovakvom zakonu prilikom dana za glasanje. Konačno, mi se nadamo da će usvajanje ovog zakona doprineti i ubrzanju rada izdavanja adekvatnih i upisa i adekvatnih dokumenata iz Republičkog geodetskog zavoda. Naravno najviše problema ima u Beogradu iz mnogih razloga. Možda je jedan od razloga i to što kada pročitamo statistiku vidimo da u Beogradu ima 19.000.000 parcela i preko 4.600.000 objekata. Nadamo se da će negde u budućnosti saradnja između ministarstva i nadležnih službi u gradu biti bolja, naročito u nekoj budućnosti. U danu za glasanje SNS će podržati ovaj zakon. Podržaćemo ga i zbog toga što se nikakva posebna sredstva ne zahtevaju za njegovo sprovođenje, što treba para već obezbeđena u budžetu. Dakle, biće izvršene određene uštede. Biće izvršeno određeno ubrzanje rada Republičkog geodetskog zavoda. Biće ubrzano pružanje usluga svim investitorima, naročito na Koridoru 10,11, gde vidimo da poslovi idu, što bi se reklo sasvim u skladu sa zakonom i interes Srbije, naravno, u planiranim rokovima. Biće uvedena određena dopunska pravila o kvalitetu rada u oblasti geodetskih usluga, tako da su sve to razlozi koji navode da će SNS podržati ovaj zakon. Naravno, mislimo da bi kroz prihvatanje nekih amandmana, a vidimo da praktično samo dve odredbe ovog zakona su možda malo problematične i izazivaju određenu diskusiju, ali da bi prihvatanjem takvih amandmana i ta diskusija mogla da se eliminiše i onda možda i da zakon bude usvojen bez glasa protiv, što bi zaista za jedan ovako važan zakon i za jednu ovako važnu oblast bilo odlično i zbog stranih investitora, i zbog domaćih investitora i zbog svih ljudi koji su povezani sa oblašću geodezije. Zahvaljujem vam se i želim vam puno uspeha.
Reč ima ministar Ilić. Izvolite.
Mi smo razmotrili amandmane. Zaista za ove dve grupacije amandmana tražimo samo modus koji je najprihvatljivije rešenje i najbolje. Možda bi bilo najbolje da se na odboru zauzme jedan zajednički stav. Svi su slični u svi su tu negde, ali bi bilo možda najbolje da odbor predloži jedan zajednički amandman koji bi to pokrio sve. Potpuno sam saglasan da su dve grupacije amandmana dobrodošle da poprave zakon.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Cvijan. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući, što ste mi dali priliku za ovu repliku, mada nije u pravom smislu reči replika. Dakle, još jednom ću ponoviti zarad korektnosti. Praktično sve poslaničke grupe, ako sam malo pre zaboravio LDP, izvinjavam se, su podnele amandmane koji su zaista jako slični, ali kao predsednik Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo moram da vam kažem da je vaš predlog zapravo najbolji iz tog razloga što ovo jesu slični amandmani, ali nisu identični i možda bi najbolje bilo da se sublimiraju svi ovi zaista vrlo korektni i vrlo kvalitetno napisani amandmani u jedan, koji bi onda odbor predložio, odbor nadležan za ova pitanja. Naravno, Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo bi onda takav amandman, nemam sumnje, jednoglasno pustio u dalju proceduru, kao što je i sam zakon prošao na ovom odboru, jednoglasno. Isto važi i za pravila o taksama. Možda bi to bilo najbolje iz korektnosti prema svim poslaničkim grupama, jer, ponavljam, svi su dali praktično amandmane. Mislim da bismo svi podržali jednu takvu ideju, a SNS bi onda još sa više zadovoljstva u danu za glasanje izglasala ovaj zakon. Hvala.
Da li još neko od ovlašćenih predstavnika želi reč? (Ne) Prelazimo na pretres zakona prema redosledu prijava za reč u pisanom obliku od strane narodnih poslanika. Prvi prijavljeni govornik je narodni poslanik Vladimir Marinković. Nije tu. Sledeći prijavljeni govornik je narodni poslanik Mirko Čikiriz, koji takođe nije tu. Sledeći prijavljeni govornik je narodni poslanik Ljubica Milošević. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što krenem sa govorom u vezi zakona, želim da SPS čestitam rođendan i da im poželim uspeh i još bolju saradnju u budućem periodu. U vezi amandmana odmah želim da kažem da je i naša partija podnela ovakva dva amandmana, odnosno ukupno smo tri amandmana podneli i verovatno ćete imati sluha i prihvatiti naše amandmane, pošto se odnose na ove oblasti o kojima je gospodin Cvijan govorio. Republički geodetski zavod je posebna organizacija Vlade Republike Srbije koja obavlja stručne poslove i poslove državne uprave koji se odnose na državni premer, katastar i upis prava na nepokretnostima i njihovu obnovu i održanje, kao i brojne druge poslove određene zakonom. Na poslovima RGZ se primenjuju svi zakoni Republike Srbije, a naročito Zakon o ministarstvima, Zakon o državnom premeru i katastru iz 2009. godine, Zakon o državnoj upravi, Zakon o državnim službenicima, Zakon o planiranju i izgradnji, Zakon o hipoteci, srednjoročni program rada RGZ za period od 2009. do 2014. godine, strateški ciljevi RGZ 2006-20015. godine i ostali propisi. Pored ovoga, na zaposlene u RGZ se primenjuju i Zakon o platama državnih službenika i nameštenika, Poseban kolektivni ugovor za državne službenike i nameštenike, Zakon o radu Republike Srbije, kao i brojne međunarodne konvencije, čiji je potpisnik Republika Srbija. Pored ovoga, u proteklom periodu u RGZ su realizovani brojni projekti, od kojih je najznačajniji projekat izrade katastra nepokretnosti i upis prava u Srbiji, koji se ovih dana okončava. Katastar nepokretnosti je zamišljen kao pouzdana evidencija o nepokretnostima i pravima. Način realizacije i neusklađenost dinamike radova i kadrovske strukture RGZ dovela je do toga da je nakon završetka projekta potrebno dodatno angažovanje na otklanjanju grešaka koje su nastale u postupku izrade KNA. Kao paralelni proces, trenutno je aktuelna izrada digitalnog plana, koja se ne odvija u otežanim okolnostima, ali svakako predstavlja jedan od najznačajnijih poslova RGZ. I jedan i drugi posao zahtevali su angažovanje znatno većeg broja zaposlenih od onog koji je u stalnom radnom odnosu. Kadrovska struktura angažovanih lica je vrlo raznolika, iako je normalno očekivati da na tim poslovima budu angažovani, pre svega geodete, a delom i kadrovipravne struke. Trenutno u RGZ ima 2.400 stalno zaposlenih, 179 na određeno i oko 650 lica po osnovu ugovora o delu. Od stalno zaposlenih 1.750 su geodetske struke, od čega 1.200 geodeta sa četvrtim stepenom geometara, oko 250 diplomiranih inženjera geodezije i oko 500 inženjera geodezije. U grupi zaposlenih, koji nisu geodetske struke, ima 250 diplomiranih pravnika, oko 50 pravnika, više od 100 informatičara i više od 300 referenata sa završenom srednjom ekonomskom, gimnazijom i slično. Ono što je karakteristično za RGZ i posebno za katastarske poslove koji se obavljaju po organizacionim jedinicama, u svakoj opštini i gradu postoji katastar, jeste da ne postoji jasna klasifikacija poslova. Katastarski poslovi su zasnovani, pre svega, na premeru i podacima koji su nastali nakon geodetskih radova. Održavanje premera i baze katastra nepokretnosti danas se u velikoj meri razlikuje od perioda kada je katastar samo imao evidenciju katastra zemljišta, dakle najsavremeniju tehnologiju i softverska rešenja. Podaci iz katastra nepokretnosti direktno se prezentuju na internetu. Baze su povezane sa drugim institucijama, tako da se svakodnevno vrši transfer, kao i ažuriranje podataka u katastru. U pogledu preuzetih obaveza i poslova RGZ, on prednjači u odnosu na druge državne institucije i u pogledu uspostavljanja savremenog katastra i visoko je ocenjen na međunarodnoj lestvici. Od efikasnosti i ažurnosti katastra, svakako zavisi i efikasnost rada drugih organa i institucija, poreska uprava, organi uprave, bankarski poslovi, MUP i druge. U tom smislu može se reći da svi zaposleni obavljaju poslove posebne stručnosti, uz primenu posebnih metoda iznanja. Obaveza diplomiranog pravnika da moraju posedovati pravosudni ispit, sama po sebi govori o njihovoj odgovornosti i stručnosti i karakteru posla koji obavljaju. Veoma bitna komponenta u realizaciji svih ovih poslova jeste polje finansija i obezbeđenja neophodnih finansijskih sredstava. Od svog osnivanja RGZ je putem naknada i taksi ostvarivao pozamašne sopstvene prihode koji su u poslednje vreme narasli do granice da pokrivaju kompletne troškove u funkcionisanju i poslovanju. Gotovo je izvesno da bi već u narednoj godini RGZ mogao da ispuni onaj cilj koji se tiče samofinansiranja sopstvenih troškova. Kreditna sredstva koja su plasirana od strane Svetske banke kao i ona koja su namenjena realizaciji drugih manjih projekata uglavnom su potrošena u materijal i opremu ili u korist angažovanja konsultanata i spoljnih saradnika na realizaciji ovih projekata. Možda je trebalo ići ka tome da veći deo tih sredstava ostane u RGZ čime bi se pojačala kako kadrovska struktura, tako i tehnička opremljenost, pre svega službi za katastar nepokretnosti, kako bi mogle u predstojećem periodu da nastupaju na tržištu. U poslednjih desetak godina u nekoliko navrata je Vlada Republike Srbije ako predlagač zakonskih propisa svojim odlukama dovela do stavljanja RGZ u veoma nepovoljnu situaciju, naročito u pogledu materijalnog položaja zaposlenih koji su Zakonom o državnim službenicima svrstani u korpus državne birokratije iako je u periodu od pre 2005. godine RGZ uvek bio na neki način izuzet kao što su i drugi organi sličnog oblika organizovanja, kao na primer Poreska uprava, carina, policija i slično. U godini 2006. plate za veliku većinu zaposlenih su bile zamrznute više od tri godine. Nakon donošenja posebnog kolektivnog ugovora, za državne službenike su stvoreni uslovi da se materijalni položaj zaposlenih popravi i omogući normalno funkcionisanje zavoda koji je vrlo često bio potresan opravdanim nezadovoljstvom sindikata i zaposlenih. U godini 2009. je još jedna nesmotrena odluka Vlade Republike Srbije dovela do pokušaja smanjenja broja zaposlenih u izuzetno odlučnu reakciju sindikata i 27% radnih mesta, što je takođe izazvalo odlučnu reakciju sindikata i onemogućilo ovaj scenario. Kao rezultat te borbe u protekloj godini je raspisan konkurs za delimičnu popunu radnih mesta iako skoro deset godina nije bilo prijema novih kadrova i pored toga što je veliki broj kolega radio na određeno, po desetak godina ovaj konkurs je u velikoj meri zloupotrebljen od strane poslodavca, a sa druge strane i dalje je više od 250 radnih mesta nepopunjeno. Najnovije odluke Vlade Republike Srbije kojima je dovedeno u pitanje normalno funkcionisanje RGZ takođe ukazuju na sistemske probleme koji opterećuju ovu instituciju. Trenutna pozicija RGZ na prvi pogled može da izgleda zadovoljavajuće za sve one kojima nivo primanja ne prestavlja socijalnu kategoriju. Analiza zarada zaposlenih, ukoliko bi se posmatrao samo onaj nivo koji predviđa Zakon o platama i utvrđena cena rada pokazuje da više od 70% zaposlenih bi imalo primanja na nivou polukvalifikovane radne snage. Neophodna stručnost, kao i povišen stepen odgovornosti gotovo svih zaposlenih zahteva da taj rad bude i adekvatno vrednovan i nagrađen. U tom smislu inicijative, kao iskustva iz nekih susednih zemalja koja idu ka isticanju te posebnosti, koja bi se ogledala kroz uvođenje zvanja, sa prefiksom geodetski ili katastarski, čine se kao najoptimalnije rešenje. Naravno, to bi imalo smisla ukoliko bi bilo i propraćeno sa povećanjem koeficijenta, tj. platnog razreda, do nivoa koji bi pokrio sadašnji nivo zarada uvećan za posebna primanja po članu 24. PKU. Treba istaći i da su sredstva u budžetu predviđena za isplatu primanja sa ovim uvećanjem i da se taj nivo zarada isplaćuje svim zaposlenima od decembra 2008. godine. Gotovo da od donošenja Zakona o državnim službenicima sindikat RGZ nastoji da se zavod izuzme iz odredbi člana 32. Zakona o državnim službenicima. Otpori ovoj inicijativi su prisutni u svim političkim strukturama koje su bile na vlasti, odnosno nije bilo potrebnog razumevanja za ovim zahtevom. Čak bi se moglo zaključiti da je mnogo jači uticaj onih struktura koje se zalažu za transformaciju RGZ u oblik javne agencije i rasparčavanje na nekoliko celina. Danas ostaje utisak da su sve krupnije odluke, koje se tiču sudbine RGZ, donošene izvan ove institucije i u uskom krugu moćnika, koji pre svega štite svoje lične interese. Početak ubrzane legalizacije bespravno izgrađenih objekata i stavljanje RGZ u sedište ove operacije dodatno opterećuje i onako uzdrmanu poziciju zavoda. Bezuspešni pokušaji prethodnih političkih faktora da ovaj postupak sprovedu u značajnijem obimu, pre svega, su bili uzrokovani neusaglašenom zakonskom regulativom. Ono što dodatno opterećuje poziciju RGZ jeste značajno smanjenje budžeta za 2013. godinu, kao i najava izmena nekih sistemskih zakona, koji bi mogli da utiču na materijalna primanja zaposlenih. Naime, rebalansom budžeta za ovu i Predlogom budžeta za 2013. godinu, RGZ su umanjena sredstva u iznosu od 900 miliona dinara, što je jedna petina sredstava opredeljenih budžetom za 2012. godinu. Pored toga su ukinuti sopstveni prihodi, kao izvor finansiranja određenih stavki iz programa radova RGZ, koje su usvojene Uredbom Vlade Republike Srbije iz 2010. godine. Finansijski bilans RGZ je relativno povoljan, jer su prihodi u odnosu na prošlogodišnje značajno uvećani. U cilju rešavanja dugogodišnje problematike i omogućavanja nesmetanog funkcionisanja RGZ kao kredibilne i efikasne državne institucije, napravljen je i Predlog izmena i dopuna Zakona o državnom premeru i katastru, kojim bi se uredila zvanja zaposlenih i obezbedio dostojanstven rad državnih službenika. Omogućio bi se nesmetan rad privatne geodetske prakse, olakšala procedura olakšavanja predmeta i definisale bi se takse za usluge RGZ. Polazeći od proste činjenice da zaposleni u RGZ svojim radom ostvaruju izuzetne prihode u budžetu Republike Srbije i argumenti koji su izneti dobijaju na snazi. Više sam se osvrnula na kadrove, zato što od kadrova zavisi i rad ministarstva i odgovarajućih službi. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Judita Popović. Izvolite.
Hvala. Poštovani gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, pozdravljam i predstavnike RGZ, naravno da je ovaj član 1. zakona ključni član i oko ovog člana se najviše razgovaralo tokom diskusije evo već drugi dan povodom ovog predloga zakona. Htela bih samo da istaknem jednu činjenicu, gospodine ministre, da je ovo rešenje iz člana 1. Predloga zakona još jedan izuzetak i to treći izuzetak od januara meseca ove godine u odnosu na Zakon o platama u državnim organima i javnim službama. Prvi izuzetak je bio onaj iz januara meseca ove godine, gde se izuzimaju zaposleni u Fondu za socijalno osiguranje vojnih osiguranika. Prošlog meseca, juna, razgovaralo se o izuzimanju zaposlenih u visokoškolskim ustanovama iz regulacije Zakona o platama u državnim organima. Evo, sada razgovaramo o ovom trećem izuzetku, o platama geodeta. Naravno da pozdravljamo legalizaciju, formalizaciju jednog faktičkog stanja. Dobro je to kada se stvari uvedu u sistem, dignu se na jedan pravni nivo, umesto da se snalaze radnici, odnosno predstavnici konkretno RGZ svakog meseca kako bi nekako te svoje plate nivelisali. Kod nas to snalaženje ima neku negativnu konotaciju. Zaista treba da se uvede jedan red, čak i oko tih plata. Nemamo problem oko te formalizacije. Recimo, sada bih predložila i skupštinskoj većini da u tom smislu postupi i u pogledu Poslovnika, pa neka se onda izmene odredbe Poslovnika člana 128, koji se odnosi na ove poslaničke kartice, jer očigledno da već godinu dana poslanici vladajuće većine nisu u mogućnosti da razumeju šta to piše u tom članu 128. Bilo bi dobro da se stvari svedu na taj neki nivo. Ako ne možete poslanike da naučite, bilo bi dobro da promenite Poslovnik. Nemamo mi problem oko koeficijenata i povećanja plata.
Gospođo Judita, nemojte uvredljivo da se izražavate prema narodnim poslanicima. Da li neko može da nauči ili ne može, to je stvar pojedinca, ali nemojte vi davati takve ocene.
Gospodine predsedavajući, činjenice govore, ništa drugo. Moj argument je to što i dan danas posle cele godine još uvek ne može da se postupi u skladu sa članom 128. Poslovnika.
To je drugo pitanje. Saslušajte me. Vreme ću vam nadoknaditi. Razumem vašu potrebu da to kažete, ali govorim samo o načinu. Nemojte kvalifikovati da li neko može ili ne može. Nemojte vređati ljude. Samo o tome govorim. Izvolite.
Hvala. U vezi ovih plata za geodete i povećanje tih koeficijenata, zaista nemamo neki problem da to podržimo. Šta više, jesmo za to da se nagrade državni službenici za pravi njihov rad i shvatamo značaj RGZ. Međutim, imamo problem oko diskriminacije koja se provlači kroz ovaj član u odnosu na druge struke koje nisu geodetske. Naime, RGZ je veoma kompleksna državna služba koja pored toga što obavlja stručne poslove, obavlja i poslove državne uprave, pravne poslove. To je veoma komplikovan sistem koji funkcioniše sa bukvalno dve različite polovine. Dozvolićete, oni stručni poslovi koji se tiču geodezije, koji se tiču geomagnetizma, aeronomije, magnetskog i elektromagnetskog polja, teško da imaju dodirne tačke sa katastrom nepokretnosti, odnosno onim pravnim poslovima u vezi upisa prava vlasništva i slično. Ako se radi o tako ozbiljnoj državnoj službi, onda se i ozbiljno pristupa svemu što se tiče rada u RGZ. Zbog toga ne razumemo zašto je došlo do promene onog prvobitnog nacrta koji je predviđao da se ti koeficijenti primenjuju na zarade svih državnih službenika, ne izdvajajući nijednu struku posebno. Htela bih da napomenem da, recimo, u Zrenjaninu imate 10% radnika, državnih službenika od zaposlenih, koji su pravne struke ili neke druge struke, ali nisu geodetske struke. Oni nose 50%, ako ne i više poslova koji se obavljaju u lokalnoj službi RGZ. Ako su srednjoškolci do sada imali tih 11.000 dinara dodatka na svoju osnovnu platu, a oni sa visokom stručnom spremom 5.000, i to svi bez obzira koje su struke, ne razumem zašto ste se opredelili za ovu varijantu da izdvojite tu geodetsku struku? To jeste problem ukoliko zaista mislite da unapredite rad Republičkog geodetskog zavoda. U obrazloženju zakona zaista navodite neke argumente koje podržavam. Navodite i jačanje efikasnosti, navodite i jačanje zakonitosti i osvrćete se na to da se preduprede sve mogućnosti korupcije, da motivišete radnike i slično. To je u redu. Shvatate obim poslova, koji je u međuvremenu povećan. Sve te nadležnosti, svi ti poslovi, sva ta očekivanja koje ste u međuvremenu natovarili na Republički geodetski zavod, teško da može pozitivno da odgovori na sve to, ukoliko pravite ovakvu vrstu grešaka, diskriminacije zaposlenih, radnika, državnih službenika u RGZ. To zaista ne možemo podržati. Ukoliko bude razumevanja za amandman LDP u vezi ovog člana 1, sigurno ćemo da razmislimo o tome da damo podršku ovom predlogu zakona. Još nešto, gospodine ministre. Možemo svašta da kažemo za ovu prethodnu vlast. Zaista ima milion zamerki i kritika, ali ne možemo nikako da izostavimo jednu činjenicu da je 2009. godine donet jedan zakon o privremenom smanjenju plata, odnosno zarada, neto naknada i drugih primanja u državnoj administraciji i javnom sektoru, te 2009. godine, koji jeste bio hrabar čin tada za te uslove. Nekako nedostaje takva vrsta hrabrosti ovoj Vladi i ovoj vlasti koja se zalaže za štednju, za smanjivanje troškova, koja ima tu ambiciju da rebalans budžeta bude jedini rebalans u toku 2013. godine. Prosto, nemate političke volje da se izađe u javnost i da se kaže – teško da će biti povećanja plata. Štaviše, plate ne da će biti zamrznute, plate će i da padaju upravo iz tog razloga jer imamo dvocifrenu inflaciju, imamo depresaciju dinara, zato što imamo ozbiljnu ekonomsku krizu u državi. Dakle, hrabrost nekako nedostaje ovoj Vladi, a mislim da nedostaje i ozbiljna podrška Republičkom geodetskom zavodu za sve one poslove koje taj RGZ treba da obavi, upravo iz tog nekog razloga da ojačamo i ekonomski i u smislu jednog položaja pravne države koja i te kako poštuje pravo vlasništva i privatnu svojinu.
Istrošeno vreme je 10 minuta, a oduzeću vam jedan minut, tako da će biti devet minuta oduzeto od vašeg vremena. Reč ima narodni poslanik Pavle Markov. Izvolite.
Poštovani ministre, predsedavajući, kolege poslanici, u Skupštinu je prošlog meseca došao na razmatranje o odlučivanje zakon o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru, što je po hitnom postupku stavljeno na današnji dnevni red. Hitnost zakona je obrazložena izmenama i dopunama Zakona o budžetskom sistemu i posledicama koje su nastupile izmenama tog zakona, a koje su direktno vezane za Zakon o državnom premeru i njegovom sprovođenju preko istog zakona i podzakonskih akata. Uzimajući u obzir ovaj razlog kao stupanje na snagu Zakona o posebnim uslovima za upis prava svojine na objektima izgrađenim bez građevinske dozvole, kojim je znatno povećan obim posla u Republičkom geodetskom zavodu i čime su utvrđeni kraći rokovi za postupanje po zahtevima stranaka, čime dolazi do problema vrednovanja i raspoređivanja zaposlenih u Zavodu, a što sve ovaj zakon rešava, onda je hitnost ovog zakona opravdana i smatram da ga u takvom postupku trebamo podržati. Ono što ide u prilog ovom zakonu je što sam zakon sadrži 31 član i otklanja nedostatke koji su primećeni u dosadašnjem postupku primene Zakona o državnom premeru i katastru, a koji se odnose na adekvatno regulisanje statusa zaposlenih uRepubličkom geodetskom zavodu, na preciziranje odredaba o izvođenju geodetskih radova, radu geodetskih organizacija i rešavanje kolizije pojedinih podzakonskih odredaba, kao i na izmene odredaba koje uređuju postupak održavanja katastra nepokretnosti i masovnu procenu vrednosti nepokretnosti. Članom 1. ovog zakona su propisana zvanja i plate državnih službenika u Republičkom geodetskom zavodu geodetske struke na izvršilačkim radnim mestima. Propisivanje zvanja i plata u Zakonu o državnom premeru i katastru je bilo neophodno, pošto Zakon o državnim službenicima kojima su uređena zvanja državnih službenika i njihovo napredovanje u svim državnim organima nije adekvatan zaposlenima geodetske struke u Republičkom geodetskom zavodu, zbog prirode i značaja posla koji obavljaju. Naime, Republičkom geodetskom zavodu geodetske struke obavljaju terenske, stručne, geodetske i katastarske poslove na geodetskom merenju, prikupljanju i registraciji podataka koji su od opšteg interesa za Republiku Srbiju. Ovi poslovi su ograničeni rokovima, potrebama investicionih ulaganja i ekonomskog razvoja zemlje, kojeg ne može biti bez uređenih i registrovanih podataka o nepokretnostima i vlasništvu nad njima, a sa čime je u vezi i Republika Srbija koristila kredit Svetske banke. Takođe, ne treba zaboraviti da su zaposleni u Republičkom geodetskom zavodu angažovani kod svih velikih infrastrukturnih projekata u Republici Srbiji. Osim navedenog, Zakonom o posebnim uslovima za upis prava svojine na objektima izgrađenih bez građevinske dozvole je određen upis objekata izgrađenih bez dozvole i prava svojine na njima. U cilju realizacije ovog zakona, zaposleni u Republičkom geodetskom zavodu posebno će se angažovati u skladu sa zakonskim rokom koji je kratak, a posebno ako se ima u vidu milion i 300.000 objekata u Republici Srbiji. Takođe, Zakonom o planiranju i izgradnji je propisana konverzija prava korišćenja u pravo svojine nepokretnostima, upis po zahtevu i po upis po službenoj dužnosti, što je dovelo do višestrukog broja predmeta koji se rešavaju. Navedene poslove obavljaju samo zaposleni u Republičkom geodetskom zavodu i drugačiji su od poslova koje obavljaju zaposleni u drugim državnim organima. Shodno tome, posebno su uređena zvanja, napredovanja i dodatni koeficijent za plate zaposlenih geodetske struke, te se na ovaj način obezbeđuje kadrovska stabilnost i pozitivna motivacija za povećan obim posla koji sada ne postoji, jer postojeći sistem plata ne motiviše dovoljno zaposlene na radu. Dodatkom na platu se eleminiše prostor za korupciju, što je sve, uz sve postojeće, jedan od uslova za ulazak Srbije u EU. Međutim, ono što je kritika ovog zakona, a što dolazi od stručne javnosti jeste što zakon nije prošao kroz stručnu raspravu, barem tako kažu, što se oslanja samo na mišljenje Republičkog geodetskog zavoda i što se zakonom uređuju odnosi na celom tržištu, a ne samo status geodetskih stručnjaka u Republičkom geodetskom zavodu. Kritika je u smislu poistovećivanja specijalističkih strukovnih studija sa master studijama, odnosno više škole se izjednačavaju sa fakultetima. Uzimajući u obzir Univerzitet u Beogradu, konkretno Građevinski fakultet, katedra za geodeziju i geoinformatiku je analizirala iste i smatra da postoje ozbiljni razlozi da se deo predloga koji se odnosi na uslove za dobijanje licenci prvog i drugo reda izmeni. Po njihovom mišljenju se u potpunosti ignoriše važnost master i specijalističkih akademskih studija na Građevinskom fakultetu u Beogradu. Podsetiću da studije u oblasti visokog obrazovanja su podeljena na strukovne i akademske. Strukovne studije veći akcenat daju praktičnim sadržajima i usmerene su na izvođenju određenih geodetskih aktivnosti. Mogu biti osnovne, specijalističke i master studije, ali su kod nas razvijene samo ove prve dve. Studije na odseku za geodeziju i geoinformatiku se realizuju kroz sledeće nivoe. To su osnovni, master i doktorski. Navedeni nivoi se razlikuju po obimu gradiva, vrsti i sadržini nastavnih predmeta i oblicima nastave se čime se dolazi do toga da opšte osnovne studije traju tri godine. Ovakav pristup stvara suštinsku razliku između strukovnih i akademskih studija. Zanemarujući ovo članom 7. je izmenjen član 17. i zakonske odredbe koje se odnose na uslove za izvođenje geodetskih radova, u skladu sa vrstom geodetskih radova. Propisano je da će i geodetska organizacija koja nema zaposleno lice sa geodetskom licencom moći da obavlja geodetske radove na održavanju katastra nepokretnosti, ako ima najmanje dva zaposlena lica geodetske struke sa najmanje završenom srednjom geodetskom školom, položenim državnim stručnim ispitom za to obrazovanje i radnim iskustvom od najmanje tri godine. Na taj način, ovim zakonom sam omogućio se opstanak na tržištu za veliki broj geodetskih organizacija, koje su bile prinuđene da zbog propisivanja strožijih uslova za obavljanje geodetskih radova važećim Zakonom o državnom premeru i katastru iz 2009. godine prestanu sa radom i otpuste zakone. Ova lica su do sada, kao zaposleni u geodetskim organizacijama, kvalitetno obavljala poslove na održavanju katastra nepokretnosti i smatra se da im treba omogućiti da te poslove i nastave. Osim toga, ovim licima uskraćivanjem obavljanja poslova bila bi ugrožena i osnovna egzistencija. Napomenuću i član 21. kojim je propisan inspekcijski nadzor nad izdavanjem kartografskih publikacija i provere koje vrši inspektor. Ovakva potreba za nadzorom se ukazala, ili je uočen zabrinjavajuće veliki broj kartografskih publikacija koje nemaju saglasnost zavoda, zbog čega se sumnja u njihov izbor podataka, kvalitet i tačnost onoga što predstavljaju, i pored odredbe člana 156. - da se publikacije mogu izdavati i staviti u promet po prethodno pribavljenoj saglasnosti zavoda. Na kraju, svi ovi razlozi idu u prilog da se ovim izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru vrši poboljšanje i efikasnost postojećih zakona, kao i činjenica da je u budućnosti neophodno uključiti što širu stručnu javnost, jer posledice ovakvih zakona mogu biti veoma ozbiljne. U svakom slučaju naša poslanička grupa, kao što sam i rekao na početku, smatra da je potpuno opravdano hitno donošenje pomenutog zakona. U Danu za glasanje ćemo to javno i podržati. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Donka Banović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsedniče. Dakle, uvek kada dobijemo izmene i dopune nekog zakona onda to znači da se u njegovoj praksi, odnosno u njegovoj primeni da su se primetili problemi i nedostaci. Pa je takav slučaj i danas sa izmenama i dopunama Zakonao državnom premeru i katastru. Posle usvajanja lošeg lex specialis zakona iz februara ove godine, taj se zakon inače zove Zakon o posebnim uslovima za upis prava svojine na objektima izgrađenim bez građevinske dozvole, ali se u narodu taj zakon skraćeno naziva "katastarska legalizacija", poslanici DSS su, takođe, ministru Velimiru Iliću ukazivali na to da Republički geodetski zavod, uz postojeću zakonsku regulativu, neće moći da sprovede odredbe te i takve katastarske legalizacije u propisanim rokovima. Zaista mnoge izmene i dopune se upravo odnose na status i položaj zaposlenih, na usklađivanje sa Zakonom o visokom obrazovanju, na ukidanje obaveze licence za pojedine struke u geodetskim agencijama. Menja se, ono što je najdiskutabilnije, o čemu je bilo mnogo reči, tako da neću da ulazim u sve detalje, je vaš predlog da se menja način obračuna plata, odnosno da se predviđa dodatak na platu. Pročitaću iz obrazloženja samo jednu rečenicu zbog čega se uvodi dodatak na platu, zato što mislim da nikada nismo dobili takvu rečenicu u obrazloženju i mislim da je pomalo neobična, da ne kažem drska. Citiram dakle, rečenicu iz obrazloženja, vi kažete – dodatkom na platu eliminiše se prostor za korupciju, što je veoma bitno, uzimajući u obzir da je to i jedan od uslova za ulazak Srbije u EU. Dakle, pročitala sam rečenicu iz vašeg obrazloženja. Šta vi, u stvari, nama kažete? Da, ukoliko Skupština ne usvoji ovakve izmene i dopune zakona, da će zaposleni primati mito ukoliko ne dobiju taj dodatak, ili će, ne želim da budem maliciozna, nastaviti da primaju mito? Uglavnom, ovo je rečenica koja je uvredljiva i za sve one ljude u ovoj oblasti koji ni do sada nisu, a verovatno ni nadalje nemaju nameru da budu korumpirani. O tim i svim drugim članovima ćemo govoriti kada bude rasprava u pojedinostima. Demokratska stranka Srbije je podnela oko 20 amandmana. Koliko se ništa nije promenilo kada je upis objekata u Katastar od donošenja zakona do danas, možda najbolje govore i vaše izjave iz intervjua, ministre, koje ste dali početkom jula za jedne dnevne novine, a onda su to prenele sve novine, gde kažete, nekoliko rečenica ću samo da pročitam, citiram vas – ne mogu više da objašnjavam narodu da EU neće Srbiju sa milion i 300 hiljada neupisanih objekata. Upišite svoje objekte i iskoristite svoje pravo ove i naredne godine. Druga rečenica iz intervjua – ono što nije upisano u Katastar nepokretnost za Evropu ne postoji. Ljudi, nemojte se igrati sa svojom imovinom. Negde pri kraju intervjua još kažete -službenici opštinskih organa zaduženi za legalizaciju i Katastar, koji inače ne vole mnogo da rade, čuli da je Dulićev zakon pao na Ustavnom sudu, pa odbijaju građane za upis objekata u Katastar sa obrazloženjem – ne znamo, videćemo, navratite kasnije. Još dodajete -ako vas ne upišu a pitanje vlasništva nije sporno odnosno nije u sudskom sporu, dođite kod mene lično i prijavite ko vas nije upisao. Ovo ste vi izjavili pre 15 dana gde ste okarakterisali ljude koji rade u toj oblasti kao ljude koji ne vole mnogo da rade i da one koji ne žele da rade, da ih građani vama prijave. Postavljam pitanje – šta nam rade inspekcije u toj oblasti, kako oni kontrolišu rad službenika? Na više mesta građanima pretite EU, odnosno plašite ih EU, što je iz ugla DSS, bogami, potpuno i opravdano jer kako nam otimaju imovinu i zemlju na Kosmetu, uz pomoć Vlade u kojoj i vi sedite i sada ste ministar, ko zna šta nas još sve čeka i kakva nas sve otimačina čeka na putu ovih evropskih integracija. Šta kažu katastarske knjige na KiM, čija je to zemlja? Knjige kažu da srpska državna, društvena i privatna imovine i imovina SPC obuhvata 60% ukupne imovine na Kosmetu i to su podaci iz Katastra zemljišta za ukupno 1300 katastarskih opština, koliko ih ima na Kosmetu. Veći deo te dokumentacije, odnosno originala je 1999. godine bilo sklonjeno u gradove u Srbiji. Ponavljam ovu rečenicu i vama gospodine ministre a i gospodinu ih GRZ kod nas, Srbija ima dokaz o vlasništvu zemljišta imovine na KiM. Međutim, s obzirom da vi punom parom primenjujete sve neustavne uredbe koje je donela prethodna vlada, a koje su proistekle iz tehničkih pregovora sa Prištinom iz 2011. godine, DSS je veoma zabrinuta i za podatke iz tih katastarskih knjiga i za srpsku imovinu. Inače, naziv te uredbe je Uredba o posebnom načinu obrade podataka sadržanih u Katastru zemljišta za AP KiM. Između ostalog, uredbom je predviđeno da poslove obrade podataka obavlja RGZ i obradi prisustvuju i predstavnici EU i UN. Dalje, da se podaci iz Katastra zemljišta koriste u cilju izvršavanja dogovora tima za dijalog sa Prištinom, sa organima EU i UN. Po tome kako pristajete na sve što se od vas traži, odnosno na sve što traži EU, odnosno u zagradi Tači i Priština, uvereni smo da ćete naneti ogromnu štetu srpskoj imovini koja je trenutno uzurpirana ali je ipak prema svetoj knjizi, odnosno katastarskih knjigama, srpska. Demokratska stranka Srbije je pokrenula postupak za preispitivanje ustavnosti i ove uredbe, kao i ostalih, pa i ovom prilikom apelujemo na ljudi koji sede u Ustavnom sudu i sebe nazivaju sudijama Ustavnog suda da počnu da rade svoj posao i da rešavaju naše pritužbe. Još jedno pitanje, pošto je tu i gospodin iz Geodetskog zavoda. Našla sam "Tanjugovu" vest od 4. 06, od pre mesec dana, kada se održavala Regionalna konferencija o katastru i infrastrukturi u Beogradu, da je gospodin Krejović naveo da RGZ treba u određenom roku da skenira dokumentaciju i organizuje sukcesivnu primopredaju. Čega? Molim vas da mi odgovorite na postavljena pitanja.
Reč ima narodni poslanik Ljubica Mrdaković Todorović. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre, uvaženi saradnici, koleginice i kolege narodni poslanici, možda ću se u svojoj diskusiji ponoviti sa mojim kolegama iz SNS po nekim pitanjima o kojima smo postigli konsenzus, ali nije naodmet, pre svega zbog naših građana, s jedne strane, a tako i zbog ljudi iz struke. Naime, u želji da dam maksimalni doprinos donošenju kvalitetnog zakona, postarala sam se da kroz razgovor i konsultacije sa stručnim ljudima, ali i sa ljudima koji u svakodnevnom poslu dolaze u dodir sa ovom materijom, čitajući kako osnovni zakon tako i sadašnje izmene i dopune Predloga zakona, želim samo da ukažem na neke momente koji možda nisu sagledani iz druge perspektive, a mogli bi uticati na kvalitet samog zakona i na njegovo sprovođenje. Naravno, sve u cilju što efikasnije praktične primene ovog zakona, pri čemu nijednog momenta ne dovodim u pitanje stručnost niti uloženi trud. U obrazloženju i razlozima za donošenje zakona navedeno je da je prvi razlog adekvatno regulisanje statusa zaposlenih u RGZ. Takođe, u objašnjenju pojedinih rešenja još eksplicitnije se tvrdi da je propisivanje zvanja i plata u Zakonu o državnom premeru i katastru bilo neophodno pošto Zakon o državnim službenicima kojima su uređena zvanja državnih službenika i njihovo napredovanje u svim državnim organima nije adekvatno zaposlenima geodetske struke zbog prirode posla i značaja posla koji obavljaju. Ovakva formulacija implicira ocenu da status zaposlenih u RGZ nije adekvatno regulisan i da Zakon o državnim službenicima nema adekvatna rešenja za značajne poslove od opšteg interesa za Republiku Srbiju, da postojeći sistem plata nedovoljno motiviše zaposlene na rad i da postojeći sistem ne eliminiše prostor za korupciju. Čini mi se da ovakve ocene ne stoje i čini mi se da ovo može da navede na zaključak da je ovaj predlog zakona u suprotnosti sa drugim zakonom, naročito sa Zakonom o državnim službenicima i možda bi trebalo ukloniti iz ovog zakona takve ocene, a povećani obim poslova koji se očekuje u Zavodu u narednom periodu rešiti upošljavanjem novih radnika. Član 4. Predloga zakona o izmenama i dopunama ostavlja prostor možda za tumačenje da geodetska organizacija može dobiti licencu iako ima zaposlene bez geodetske licence. Koji je smisao izdavanja licencii licenciranja ako se u stavu 4. kaže da se "korisniku budžetskih sredstava i javnom preduzeću može izdati licenca za rad za geodetske radove koje mogu da obavljaju samo za svoje potrebe"? Možda bi trebalo ostati pri ranijem rešenju koje zahteva da geodetska organizacija ima licencirane radnike i da sve geodetske poslove, bez obzira da li za sopstvene ili tuđe potrebe, obavljaju stručna i licencirana lica i organizacije. Zakon o državnom premeru i katastru iz 2009. i 2010. godine, kao i ovaj predlog zakona o izmenama i dopunama, reguliše način izdavanja licenci licima geodetske struke. Zakon o planiranju i izgradnji iz 2009. godine reguliše rad Inženjerske komore Srbije koja ima proceduru i izdaje licence inženjerima građevinske, mašinske, arhitektonske, elektro i ostalih tehničkih struka, među kojima i licence geodetske struke, i to 372 – odgovorni projektant geodetskih projekata, 471 - odgovorni izvođač geodetskih radova, 771 – odgovorni izvođač sa specijalističkim strukovnim studijama geodetskih radova na objektima visokogradnje i niskogradnje, 871 – odgovorni izvođač geodetskih radova na objektima visokogradnje i niskogradnje. Naime, u našem pravnom sistemu u ovom trenutku imamo dva zakona koji regulišu licenciranje inženjera geodetske struke. Predložena izmena zakona detaljnije opisuje proceduru licenciranja lica geodetske struke, ali bojim se da takvo rešenje uvećava troškove inženjerima koji treba da imaju licencu po Zakonu o planiranju i izgradnji i licencu po ovom zakonu i, naravno, uvećava administraciju koja se bavi izdavanjem licenci. Možda bi bilo bolje da se ukinu dvostruke licence i da Zakon o državnom premeru i katastru reguliše licenciranje organizacija i izdavanje licenci licima koja nemaju akademsko obrazovanje, dok bi izdavanje licenci inženjerima, kao i kod svih ostalih struka, rešavala Inženjerska komora Srbije. Predlog zakona o izmenama i dopunama u članu 24. predlaže izmene osnovnog zakona definisanjem koje lice može da obavlja inspekcijski nadzor nad radom geodetske organizacije. Predlažem da pored odgovarajućeg obrazovanja, stručnog ispita, radnog iskustva, inspektor ima i odgovarajuću licencu geodetske struke. Taj uslov bi možda trebalo uneti u stav 1. i stav 2. ovog člana, jer mi nije baš logično da nelicencirani inspektor kontroliše rad licencirane organizacije i licenciranog lica koje obavlja geodetske poslove. Srpska napredna stranka u Danu za glasanje će podržati ove izmene i dopune zakona. Hvala na pažnji.
Reč ima narodni poslanik Zoran Bojanić. Izvolite.
Pred nama se nalazi Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru. Kao što je većina mojih kolega to istakla, ovo je veoma bitan zakon koji se tiče uređenja i organizacije samog društva i države. Ovim predlogom zakona bliže se definiše niz pitanja. Pre svega, niz pitanja zaposlenih u Republičkom zavodu i vrše se usklađivanja ove oblasti, veoma kompleksne, sa evropskim standardima i normama. Da ne bih dužio, pošto znam da gospodin ministar ima previše obaveza, a ima i jednu lepu obavezu u mom rodnom gradu, ja ću se truditi da sve ono što su rekle i istakle već moje kolege pozitivno o ovom zakonu, ja ne ponavljam, nego ću u par crta reći nešto o njemu. Predlogom zakona se vrši razvrstavanje radnih mesta u Zavodu po zvanjima, a u zavisnosti od potrebnih znanja, sposobnosti i uslova za rad, kao i složenosti i odgovornosti poslova. Takođe, Predlogom zakona utvrđuju se dodatni koeficijenti za državne službenike geodetske struke u Zavodu prilikom obračuna plata. Raspon kod ovog dodatnog koeficijenta kreće se od 3 do 50% od koeficijenta utvrđenog u skladu sa Zakonom o državnim službenicima, odnosno zakonom kojim se utvrđuju plate kod državnih službenika. Predlogom zakona definisano je da rešenje o tome donosi direktor. Ali, kako je istakao i sam ministar, a to smo primetili i iz diskusija prethodnih diskutanata, mislimo da to nije pravo rešenje. To se može definisati ili posebnim kolektivnim ugovorom ili samom sistematizacijom i organizacijom rada. Direktor ima prava i ovlašćenja da pre svega kažnjava odnosno da za neblagovremeno i nekvalitetno obavljene radove primeni određene konsekvence. Ovim predlogom zakona bliže se određuje način izdavanja licenci za obavljanje radova, sticanja određenog nivoa licenci kao i uslovi za to. Posebno se definiše izdavanje licenci za pravna lica, budžetske korisnike i javna preduzeća, te oni licencu za radove iz ove oblasti mogu obavljati samo za svoje potrebe. Uslovi su definisani i definišu se u određenom broju kvalifikovanih zaposlenih lica geodetske struke sa određenim nivoom licenci u geodetskim organizacijama, radi izvođenja radova određenog nivoa ili izrade određene tehničke dokumentacije. Takođe, ovim predlogom zakona bliže se definišu dužnosti i odgovornosti lica koja izvode geodetske radove. Ovaj predlog zakona uređuje obavezu zavoda za vođenje registra, izdatih licenci za rad geodetskih organizacija, kao i licencama zaposlenih u njima, kao i o oduzimanju licenci i zabrani izvođenja geodetskih radova. Obaveza zavoda je da registar bude javan i dostupan putem interneta. Takođe, Predlog zakona bliže definiše postupak čuvanja, uvid i izdavanje podataka, kao i takse za pružanje usluga zavoda. Pored visine takse koju zavod određuje podzakonskim aktima, bliže je Predlogom zakona definisano ko je i u kojim slučajevima oslobođen plaćanja takse. Takođe, i ovde smatram da bi takse trebalo da donosi neki drugi organ. Vidim da su i kolege iz PUPS dale predlog amandmana da to bude Vlada, nekim svojim podzakonskim aktima. Ono što posebno istaći je da je Predlogom zakona definisan inspekcijski nadzornad pravnim subjektom koji se bavi izdavanjem kartografskih publikacija i bliže je određeno šta taj nadzor podrazumeva, koja su ovlašćenja istog, kao i ko može da obavlja poslove inspekcijskog nadzora. Predlogom zakona propisana je i obaveza zavoda da po službenoj dužnosti dopuni rešenje za rad geodetskoj organizaciji koja ispunjava uslove za izvođenje geodetskih radova, kao i donošenje rešenja o poništavanju, za geodetske organizacije koje nisu uskladile poslovanje, shodno Zakonu o državnom premeru i katastru, i naložiti da se u roku od tri meseca registruje u skladu sa propisanim uslovima. U danu za glasanje SNS će podržati ovaj Predlog zakona i glasati za. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Radmila Gerov, sedam minuta na raspolaganju. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsedniče, uvaženi ministre, poštovani direktore RGZ, pomoćnici direktora, dame i gospodo narodni poslanici, predložene izmene Zakona o državnom premeru i katastru neće, ministre, uticati na efikasnost rada RGZ, iz razloga što u ovom predlogu nemamo ni jedan član koji skraćuje rokove po kojima RGZ treba da odgovori rešenjem ili zaključkom određenoj stranci. Osnovni cilj ovih izmena zakona je da Vlada reši problem nezakonitog primanja ličnih dohodaka radnika koji su do sada radili i danas rade u RGZ i to je dobro. Glupo je terati i ovde prisutnog direktora i šefove ispostava da upisuju radnicima prekovremen sate, odlazak na teren, kako bi radnici RGZ imali pristojne plate. To je dobro rešenje. Nije to povećanje plata, to je samo usaglašavanje postojećih plata bez prekovremenih sati. Praktično, radnici RGZ, nakon izglasavanja ovog zakona, primaće istu platu kao što su primali do juče. Loše je što zakon predviđa da se to odnosi samo na radnike geodetske struke. Vi ste i sami, ministre, rekli da pojedini pravnici odu jednom nedeljno u neku drugu opštinu, gde ih RGZ nema, gde imaju veliki broj predmeta i zato smatramo da ovaj član zakona treba da bude primenjen i na sve one druge radnike čiji su poslovi vezani za katastar nepokretnosti. Nadamo se da ćete, kao Vlada, imati sluga i prihvatiti ovaj amandman LDP. Druga stvar koju želite da izmenite ovim zakonom, to je menjanje termina "naknada" u termin "taksa". Zaista ne vidim šta je smetnja tome, da predlog takse daje RGZ. Ko će drugi da da predlog takse? Potpuno je jasno da RGZ neće moći da propiše takse previsoke, iz razloga što, po izmenama Zakona o budžetskom sistemu, oni taj svoj predlog moraju da dostave Ministarstvu finansija na saglasnost do 31. marta. Ukoliko bi direktor sa svojim saradnicima dao prevelike takse, očekujem da Ministarstvo finansija takav predlog ne bi usvojilo. Direktore, iskoristiću priliku, pošto ste ovde, da vam kažem da smatram da su do danas naknade koje ste primenjivali jako visoke za građane. Sa jedne strane, ovim zakonom mi oslobađamo sve one budžetske korisnike od plaćanja taksi, a sa druge strane, dosadašnje naknade su bile jako velike za građane, pa prilikom konverzije npr. zemljišta iz svojstva korisnika u svojstvo svojine, taksa je bila oko devet hiljada dinara. Mislim da, za uslove u kojima građani danas žive, je ta taksa jako visoka. Tačno je, ministre, da RGZ ima najviše problema zbog lošeg Zakona o planiranju i izgradnji, zbog mnogih sudskih postupaka koji su u toku i zbog 30 hiljada predmeta koji čekaju u vašem ministarstvu po drugostepenoj žalbi. Reći ću vam samo jedan primer. Vaše odeljenje u Zaječaru šest godina ne rešava predmete vezane za legalizaciju u drugostepenom postupku. Smatram da je šest godina dovoljno primeren rok. Mislim da je dovoljan rok i šest meseci da drugostepeni organ reši neke predmete, ali šest godina je, složićete se, malo mnogo, pa takav građanin niti može sad da upiše pravo svojine kod katastra, niti je mogao u nekom prethodnom roku, jer su to predmeti iz 2007. godine, da se prijavi ponovo za legalizaciju. Deluje, ministre, da svaka Vlada, ova i ona prethodna i ona pre nje, kada radi izmene Zakona o planiranju i izgradnji, kao da se trudi – na koji način što teže dobiti građevinsku nekada, sada lokacijsku ili upotrebnu dozvolu. Ovde se govorilo i presudi Ustavnog suda i vi to vrlo dobro znate, o tome smo govorili i kada je donošen Zakon o upisu prava svojine na objektima izgrađenim bez građevinske dozvole, da postoji presuda Ustavnog suda, vi ste to rekli, kojim su ovlašćeni određeni članovi zakona vezani baš za legalizaciju, kao neustavni. Gospodine ministre, vaša obaveza je bila, ne vas lično nego vašeg ministarstva, da do početka juna ovom parlamentu predložite izmene Zakona o planiranju i izgradnji. Čak ste u nekom prethodnom periodu najavljivali potpuno novi Zakon o legalizaciji. Trenutno radnici opštinskih i gradskih uprava ne mogu da snose odgovornost zato što ne mogu da vrše legalizaciju po neustavnim odredbama. Mi smatramo da je potrebno da što pre takav zakon uđe u skupštinsku proceduru. Govorili ste o tome, ministre, u raspravi u načelu, da je bilo mnogo korupcije u RGZ. Pritom ništa niste rekli o tome kakva je to korupcija bila. Podržavam lično ovaj član koji kaže da budžetski korisnici mogu dobiti licencu za izvođenje geodetskih radova za svoje potrebe. Na takav način budžetski korisnici ne bi plaćali privatnim geodetskim organizacijama ogromne takse, odnosno naknade za izvršene radove, a složićete se, ministre, da je to nekoliko stotina, nekoliko hiljada i nekoliko desetina hiljada evra, koje uzimaju privatne geodetske organizacije od lokalnih samouprava, konkretno njihovih direkcija za izgradnju, za bilo koji projekat koji je potreban za odobrenje lokacijskih dozvola. Kada ste već tu, imam još jedno pitanje da vam postavim vezano za Zakon o planiranju i izgradnji, koji nam niste dostavili, a odnosi se na retroaktivno izdavanje građevinskih, tj. lokacijskih dozvola. Pretpostavljam da ništa ne znate o tome. Kako je moguće, ministre, da opštinska uprava u Boru retroaktivno, 2012. godine, izda dozvolu za rekonstrukciju i dogradnju kluba RTB Bor, gde su radovi izvedeni 2011. godine bez ikakve dokumentacije? Zar to po zakonu nije krivično delo? (Predsedavajući: Vreme.) Završavam. Ne postoji ni jedan član zakona koji dozvoljava da se za novo izvedene radove na takav način izdaju lokacijske dozvole.
Reč ima ministar Ilić. Izvolite.
Vezano za zadnje pitanje koje ste postavili, slažem se sa vama da je neko dao dozvolu da se jedna velika investicija pokrene bez jednog papira. Tražio sam da se daju krivične prijave i date su, ali investiciju od 300 miliona evra ne možemo sada baciti kroz prozor. Moramo je nekako uvesti u regularne tokove. Napravili smo jedan tim na nivou države koji to uvodi u red i priprema određenu dokumentaciju. Nemoguće je bilo dobiti dozvolu, jer Bor nije vlasnik imovine na kojoj je trebao da dobije dozvolu, već je Republika Srbija. Kada se sve završilo, ispalo je da je kredit podigao onaj ko nema ništa, nema ni zemlju, nema ništa. Ja za to nisam kriv, to je uradio neko pre mene. Naravno, date su krivične prijave protiv toga. Nezakonito je potrošeno 300 miliona evra i to stoji. Molim vas, što se tiče ovih predmeta za koje kažete da stoje šest godina, ima predmeta, da vam ne pričam gde su sve stajali, gde smo ih sve našli itd, donesite kopije u roku od sedam dana i dobićete rešenje. Znači, za sedam dana sigurno dobijate rešenje. Opominjem, svi građani koji imaju predmete koji su možda izgubljeni ili su nestali jer su se godinama prenosili, da ih donesu lično u ministarstvo ili dostave i biće rešeni u najkraćem mogućem roku. Prema tome, slažem se sa ovim nekim vašim primedbama i stoji da ćemo to uvesti u red, ali moramo ovaj posao završiti. Vi ste tu kao poslanik i svi da zajednički odradimo taj posao i da ubuduće nema gradnje bez građevinske dozvole. Zakon o legalizaciji je u proceduri, potpisao sam ga i on je ušao u proceduru. Mislimda će na sledećoj sednici doći u parlament. Zakon o planiranju i izgradnji je kompletno gotov. Traženo je da ekspertska grupa još jednom pregleda konverziju i formirana je grupa sa pravnog fakulteta, koja će dati konačnu verziju i razmotriti to sve i uvesti neko najbolje rešenje koje će odgovarati Srbiji. To je jedino sporno u tom zakonu, a sve drugo je urađeno, napisano i spremno da dođe u skupštinsku proceduru.
Reč ima Radmila Gerov, replika. Izvolite.
Gospodine ministre, nisam pričala o investiciji topionice i izgradnji fabrike sumporne kiseline, koja se takođe radi bez građevinske dozvole i za koju RTB Bor ima garancije ove skupštine za obezbeđenje od kanadske banke, što se takođe radi bez građevinske dozvole. Tu smo došli do toga da dva ministra iz Vlade poništavaju rešenje građevinskog inspektora. Vi ste tu potpuno u pravu da je to nedopustivo. Govorila sam o klubu RTB Bor, o kafani, banket sali, u koju je RTB Bor uložio 2011. godine 173.000.000 dinara za rekonstrukciji i dogradnju banket sale i soba za smeštaj, bez dozvole. Onda su one jadnike, radnike opštinske uprave, naterali da im izdaju dozvolu za novoizgrađeni objekat u toku 2012. godine. Vi ste lepo rekli da to jeste krivično delo, ali je greota da radnici službe nastradaju, ni krivi ni dužni, zbog bahatog ponašanja generalnog direktora RTB, Blagoja Spaskovskog. Što se tiče ovih predmeta, naravno, ja ne mogu da vam dam kopije predmeta, ali mogu u saradnji sa Opštinskom upravom u Negotinu da vam prosledim na koga se vode predmeti i iz koje su godine, a sigurno je da ima predmeta starih šest godina.
Hvala. Za reč se javila Judita Popović. Po kom osnovu? (Judita Popović, s mesta: Po Poslovniku.) Izvolite.
Hvala vam, gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, javljam se po čl. 107, 27. i 128. Gospodine predsedavajući, vama u klupama sede kartice, ali ne i poslanici. To jeste vređanje dostojanstva Skupštine. To je bahatost vladajuće koalicija i najveće stranke na vlasti. Vi kao predsedavajući ste u obavezi da vodite računa o dostojanstvu ovog parlamenta i da vodite računa o tome da primenjujete odredbe Poslovnika. Ako se ne slažete sa pojedinim članovima Poslovnika, vi izvolite inicirajte promene, ali dok god postoji Poslovnik, moraju da se poštuju sve odredbe važećeg Poslovnika. Prema tome, gospodine predsedavajući, ovo nije vređanje, ovo nije bahatost opozicione poslanice, ovo jeste bahatost vladajuće koalicije i vas koji dopuštate da se na ovaj način odnose prema Poslovniku.
Gospođo Judita, vi ste u pravu što se toga tiče, ali ne i što se tiče mog ponašanja ili bilo koga. Niko se ovde bahato ne ponaša. Molim stručnu službu da iz poslaničkih jedinica izvuče kartice narodnih poslanika koji nisu prisutni. Reč ima narodni poslanik Dušan Obradović.
Zahvaljujem se, gospodine predsedavajući.
Gospodine Obradoviću, molim vas, da se dogovorimo, vi niste bili ovde kada ste bili na redosledu, tako da ću vam dati reč na kraju. Neću vam uskratiti to pravo, ali u onom momentu kada ste trebali da govorite niste bili…
To je bilo pre par minuta, s obzirom da sam opravdani razlog obrazložio sekretaru. Mislim da to nije predmet rasprave na plenumu.
Dobićete reč, neću vam uskratiti to pravo, ali ne može sada bilo kako poslanik da uskače, jer postoji redosled i ja na taj način kršim Poslovnik. Daću vam pravo na reč nakon zadnjeg govornika.
Meni još bolje na kraju. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Milanka Jevtović Vukoičić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, kolege poslanici i poslanice, pred nama je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru, koji svakako predstavlja korak napred pre svega ka katastarskom uređenju Republike Srbije, a samim tim i ka približavanju standardima EU. Ovaj zakon reguliše pre svega izvršilačka radna mesta geodetske struke, i to počev od referenta geodetske struke, preko saradnika i savetnika. Takođe, Predlogom zakona regulišu se i plate zaposlenih u Zavodu za katastar nepokretnosti, s obzirom da su zaposleni geodetske struke izloženi terenskom radu. Njihovo radno vreme svakako da ne traje osam sati, posebno u brdsko-planinskim područjima. Svakako ovaj predlog zakona ide u pravcu jačanja kadrovskih potencijala, jer možda u Beogradu ima dovoljan broj fakultetski obrazovanih ljudi geodetske struke, ali u jugozapadnom delu Srbije i u opštini iz koje ja dolazim, a to je opština Priboj, ljudi sa završenim fakultetom geodetske struke je jako malo, a takođe je i jako mali broj ljudi sa srednjim obrazovanjem geodetske struke. Takođe se slažem sa tim da bi adekvatno regulisanje plata i te kako bila motivacija za njihov rad, jer sva lica, sem ispunjavanja svojih radnih dužnosti i obaveza, na posao svakako idu i radi plate i plata jeste motivacija za uspešan rad svakog zaposlenog. Takođe se u potpunosti slažem sa predlogom mojih kolega iz SNS, sa čime se ministar i saglasio, da bi ovo usaglašavanje plata, odnosno dodati koeficijent trebao da se odnosi i na druge zaposlene u zavodu, a ne samo na zaposlene geodetske struke. Ovaj predlog zakona proširio je i broj lica koja mogu da dobiju licencu za svoj rad, a takođe je i skratio broj godina radnog staža potrebnih za dobijanje licence ako postoji prethodno radno iskustvo u geodetskoj struci sa nižim obrazovanjem. Tako je za dobijanje licence prvog reda predviđeno, između ostalog, a tiče se fakultetskog obrazovanja i akademskog master obrazovanja, da zaposleni ima pet godina radnog iskustva u geodetskoj upravi na geodetskim poslovima, a od toga najmanje dve godine u obrazovanju za koje se dobija licenca prvog reda. Ovim zakonom takođe je predviđena i mogućnost da geodetske organizacije, koje nemaju zaposlene geodetske stručnjake sa licencom, ali imaju zaposlene geodete sa srednjom stručnom spremom i položenim državnim ispitom i najmanje tri godine radnog iskustva u struci, mogu da obavljaju poslove katastarskog održavanja nepokretnosti vodova, kao i da obavljaju poslove katastarskog obeležavanja u skladu sa urbanističkim planom. Takođe, ovaj predlog zakona predlaže inspekcijski nadzor, i to inspekcijski nadzor stručnjaka geodetske struke, kada su u pitanju geodetske organizacije, sedam godina radnog iskustva, položen državni ispit i slažem se sa koleginicom iz SNS, da bi to lice koje vrši inspekcijski nadzor trebalo da ima i licencu. Što se tiče inspekcijskog nadzora nad organizacijama koje vrše izdavanje i stavljanje u promet kartografskih publikacija, tu je ovim zakonom predviđeno da, sem stručnjaka geodetske struke sa radnim iskustvom, kao i kod prethodnog inspektora, od sedam godina radnog staža, položenim državnim ispitom, naravno, inspektor može da bude i stručnjak geografske struke. Svakako da što se tiče inspekcijskog nadzora predviđeni su i prekršaji za one organizacije koje izdaju kartografske publikacije bez prethodno pribavljene saglasnosti zavoda i te prekršajne kazne su u iznosu za pravna lica od 100.000 do 500.000 dinara, a za odgovorno lice u pravnom licu od 25.000 do 50.000 dinara. Ovim predlogom zakona takođe je predviđeno i oslobađanje od plaćanje takse, omogućen je neposredan uvid u zavodu lica koja imaju potrebu za uvidom u te podatke, a takođe zavod na svojoj internet stranici objavljuje sve te podatke, tako da su širem krugu građana ti podaci dostupni i mogu da budu poznati. Što se tiče ovog dela koji se odnosi na oslobađanje od plaćanje takse, predviđeno je da su lica oslobođena od plaćanje takse radi upisa u katastar nepokretnosti svoje imovine, ako su u pitanju lica koja imaju rešenje o nasleđivanju, ako su u pitanju lica kojima je vraćena imovina koja je ranije oduzeta. Ono što je jako značajno, ovim zakonom je predviđeno da je jedna jako osetljiva i ranjiva kategorija građana oslobođena od plaćanje taksi na izdavanje izvoda iz katastra nepokretnosti, a radi ostvarivanja prava u oblasti socijalnog osiguranja, socijalne zaštite, boračko-invalidske zaštite, ostvarivanja prava po propisima o finansijskoj podršci porodici sa decom i ostvarivanja prava civilnih invalida rata. Iz neposrednog iskustva znam da su neki zavodi, odnosno neke geodetske organizacije naplaćivale taksu licima kojima je izvod iz katastra nepokretnosti bio neophodan radi ostvarivanja prava iz oblasti socijalne zaštite i ovako uređeno i precizirano u ovom zakonu smatram napretkom. Svakako da je uređenje katastra nepokretnosti u Republici Srbiji, upisivanje vlasništva nad katastrom nepokretnosti što je jako značajno za Republiku Srbiju, kako u smislu novih investicionih ulaganja, tako i u smislu ekonomskog razvoja Republike Srbije. Iz tog razloga, SNS u Danu za glasanje podržaće ovaj zakon. Hvala.
Hvala lepo. Samo jedno obaveštenje, stručni saradnik je kartice koje su bile ubačene u sistem poslanika koji nisu trenutno u sali doneo ovde, tako da ne bude da je neko ukrao kartice ili se igra. Ovde su kartice. Znači, ko uđe, može da dođe da je uzme. Sledeći na listi govornika je Miroslav Petković, DSS.
Hvala, gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gospodine ministre, Srbija ima ogroman problem sa evidencijom nepokretnosti i pravima na tim nepokretnostima. Nažalost, naša država je pokazala da nije sposobna da reguliše stanje u prostoru i zbog toga danas imamo urbanistički haos širom Srbije. Koliko se luta u ovoj oblasti, najbolje pokazuje podatak da je u svakoj vladi nadležno ministarstvo dobijalo novi naziv i neka nova ovlašćenja. To ministarstvo je nekada bilo Ministarstvo urbanizma, građevine i komunalnih i stambenih poslova, onda Ministarstvo urbanizma i građevine, pa onda Ministarstvo za kapitalne investicije, pa za infrastrukturu, pa za zaštitu životne sredine i prostorno planiranje, tako da zaista više i ne znamo kako se zove ministarstvo i čime se bavi, a vi, kao ministar koji je praktično dobio trećinu ovlašćenja u ovom resoru, najbolje znate na kakve probleme nailazite. Vaš prethodnik, gospodin Oliver Dulić, tvrdio je u ovoj sali, kada smo usvajali Zakon o državnom premeru i katastru, da će baš ovaj zakon rešiti sve probleme u Srbiji, da će omogućiti transparentniju i precizniju evidenciju objekata unetih u katastar nepokretnosti. Da li je taj cilj ostvaren? Na osnovu diskusije koju smo imali danas i juče, na osnovu svega onoga što se događa na terenu, siguran sam da ovaj Dulićev zakon nije ostvario postavljene ciljeve. Zna li se ko je odgovoran zato što dugi niz godina nije urađeno dovoljno da se reši stanje u prostoru? Ko konačno treba da preuzme odgovornost? Da li je to aktuelni ministar u Vladi, da li su to neki projektanti, da li su to izvođači radova, da li ljudi iz katastra, da li berači malina? Nikako ne možemo da saznamo odgovor na to pitanje. Gospodine Iliću, za nekoliko dana, kako se najavljuje, sledi ta famozna rekonstrukcija i zaista bih voleo, pošto ćemo verovatno menjati u ovoj skupštini Zakon o ministarstvima, da vaše ministarstvo bude objedinjeno, znači, da ne bude podeljeno na tri dela i da konačno znamo ko šta radi u ovoj zemlji i da za taj posao i odgovara. Jer, nezgodno je da se jednim poslom bavi gospodin Bačević, jednim delom gospodin Mrkonjić, jednim delom. Hajde da to konačnouradimo na pravi način, ako ste već pre godinu dana, kada ste predlagali zakon o ministarstvima tadašnji, odnosno kada smo usvajali taj zakon na predlog premijera, napravili grešku, sada je možda prilika da se to ispravi. Hajde da usvojimo zakon o državnom premeru i katastru, koji će konačno da završi reformu katastra i ujedini evidenciju o nepokretnostima u celoj zemlji. Mislim da je krajnje vreme da u 21. veku napravimo barem osnovnu evidenciju o nepokretnostima, koja će objediniti evidenciju fizičkog i pravnog stanja. Demokratska stranka Srbije je spremna da u tome pomogne. Podneli smo niz amandmana i nadamo se da će oni biti usvojeni. Govorili smo ovde i danas i juče, a naravno, i pre četiri godine, kada su se otvorila mnoga pitanja, da je suštinski problem u Srbiji, u stvari, legalizacija. Mi smo predlagali da ovo pitanje bude rešeno posebnim zakonom i čuo sam danas da se na tome nešto radi. Mi nismo dobili u skupštinskoj proceduri predlog tog zakona, nismo videli čak ni nacrt njegov, ni u javnoj raspravi nismo imali prilike da se upoznamo sa tim detaljima, tako da bih voleo da na vreme dobijemo materijal, kako bismo mogli da se spremimo na adekvatan način. Na osnovu usvajanja takvog zakona, to je jedini način da se sanira prostor koji je već narušen brojnim kršenjem zakona u prethodnim godinama. Vi ste, gospodine ministre, kao opozicioni poslanik, te 2009. godine, kada smo razgovarali o ovim problemima, govorili o propaloj legalizaciji koju je pokušao da sprovede tadašnji ministar Šumarac, govorili ste da je vaš predlog zakona, kada ste bili u Vladi, o socijalnom stanovanju ministar Dinkić odbacio kao zadnju krpu i rekao da on ima svoj sistem gradnje. Pitali ste da li postoji još negde zemlja u svetu gde će se napraviti savet za infrastrukturu u kome će sedeti šef države. Govorili ste o problemima u stanici Prokop, o nelegalnoj gradnji na jezeru Uvac, govorili ste da veći uticaj ima u istočnoj Srbiji profesor Mića sa "Megatrenda" nego svi iz tadašnjeg aktuelnog ministarstva. Govorili ste da je "Delta Siti" izgrađen bez ijedne dozvole. Zaista nas zanima – da li su ti problemi u međuvremenu rešeni, gospodine ministre? Znam da nije lako sve ovo otkloniti što je prethodni ministar napravio, ali dajte konačno da krenemo na konkretno rešavanje tih problema. Mi smo u toj raspravi, poslanici DSS, upravo govorili i izneli primedbe na rokove koje je zakon predviđao za izdavanje rešenja prilikom upisivanja objekata u državni katastar, zatražili da se oni preciziraju. Takođe su poslanici DSS u toj raspravi zahtevali da se ublaže kriterijumi za izdavanje geodetske licence, ukazujući da će zbog takvog predloga zakona, ukoliko bude usvojen, licencu moći da dobiju samo visoko obrazovani kadrovi, kojih, nažalost, u Srbiji nema dovoljno i da će od nekih 800 geodetskih preduzeća, samo njih desetak moći da radi. Kao što vidite, bili smo potpuno u pravu i nakon četiri godine to jeste predmet izmena i dopuna ovog zakona, ali mislimo da ovo rešenje vezano za licencu prvog i drugog reda, nije baš najsrećnije rešenje. Juče smo imali jednu strašno obrazloženje od kolege narodnog poslanika, koji je pokušao da izjednači strukovne i akademske studije, što je apsolutno neprihvatljivo. Dajte da prilikom usvajanja ovog zakona, ne dozvolimo da izjednačimo ljude koji su završili akademske studije, koji su polagali 40 i više ispita, sa nekim ko je imao 30-ak ispita. Da su isti, oni bi se isto zvali, imali bi ista zvanja, mogli bi da dobijaju licence potpuno jednako. Postoji još jedno rešenje u ovom zakonu koje može biti problematično. Prethodna Vlada je 2011. godine usvojila Uredbu o visini naknade za korišćenje podataka premera katastra i pružanje usluga RGZ. Ova uredba sa sobom nosi veliki rizik od korupcije, s obzirom da nije u skladu sa odredbama Zakona o državnom premeru i katastru. Podsećam, uredba služi da bi se sproveo zakon, a ne da bi se dopunile zakonske odredbe. Zamislite šta su vaši prethodnici u Vladi usvojili. Tom uredbom propisano je da se naknada utvrđena tarifom uvećava za 100% ukoliko se izdavanje podataka i pružanje usluga vrši po zahtevu za prioritetno rešavanje, a RGZ hitno reaguje i rešava samo te predmete. Razumeo bih da se možda ova odredba našla u zakonu, naravno da bi je kritikovali, da bi je napadali, ali mislimo da je nedopustivo da se ovakva materija uređuje uredbama. Potpuno je jasno koliko je ova uredba otvorila mogućnosti za koruptivno delovanje. Na to je reagovala i Agencija za borbu protiv korupcije, a reagovao je i Ustavni sud, koji je ovu uredbu proglasio protivustavnom. Reagovala je grupa ljudi koja sebe naziva sudijama Ustavnog suda, vezano za ovu uredbu, i to naravno pohvalno, ali ne može biti pohvalno da Ustavni sud godinama ćuti, vezano za zahteve DSS za ocenu ustavnosti. Hajde da ne pričamo sada o Statutu Vojvodine, Pravosudnoj akademiji, ali upravo o uredbi koju je prethodna Vlada donela, a tiče se katastarskih knjiga i predaje šiptarskim secesionistima na Kosovu. Demokratska stranka Srbije je predložila, da ne dužim,pošto nemam dugo vremena, izmenu člana 174. gde visinu taksi utvrđuju geodetski zavodi i jasno precizirala rok u kome je on obavezan da to uradi. Zaista moram da iskoristim ovu priliku da pomenem i prostorni plan, kao osnovni razvojni dokument Republike Srbije. Svaka Vlada je donosila po neku strategiju. U Srbiji imamo više od 50 strategija, ali problem je što se one ne sprovode i što se ne primenjuju. Jedini smisao svake strategije, svakog plana jeste ako predvidi jasne obaveze za delovanje u budućnosti. I vi ste gospodine Iliću o tome govorili, o prostornom planu, kako se nije poštovao u prethodnom periodu. Svaki dan u medijima imamo priliku da čujemo da ponovo postoje problemi vezani za to. To je jedini dokument na osnovu koga Vlada može da ujednači regionalni razvoj u Srbiji, na osnovu koga ova država može da se razvija onako kako treba. Nadam se da ćete pažljivo razmotriti amandmane DSS, u skladu sa vašim stavom prema našim krajnje konstruktivnim i dobronamernim predlozima koje smo izneli na predlog ovog zakona. Mi ćemo se u danu za glasanje opredeliti da li ćemo podržati ili ne ovaj zakon, ali smatram da je konačno došlo vreme da se ovaj problem reši u Srbiji. Jesu bolni rezovi, možda treba radikalno delovati, ali nema više vremena za čekanje, jer ovo je problem koji milioni ljudi u ovoj zemlji imaju. Hvala vam najlepše.
Gospodine Marinkoviću, po kom osnovu?
Replika.
Nemate pravo na repliku.
Kolega je pomenuo moj jučerašnji govor i to se direktno vidi. Dozvolite mi da iznesem svoje argumente.
Nije to dovoljan razlog da imate repliku. Izvinite, ali ništa uvredljivo nije bilo. Pratio sam dobro, nije bilo ništa uvredljivo. On ima pravo na svoje mišljenje o nečemu, nemojte, molim vas da svaku priliku koristimo. Hvala, ali vam neću dozvoliti repliku.
Onda povreda Poslovnika, član 107.
Molim vas gospodine Marinkoviću nemate osnova. Hvala vam. Hoćete po Poslovniku? (Vladimir Marinković: Znači,…) Ne, nisam vam dao reč. Molim vas sedite. Nisam vam dao pravo na reč. (Vladimir Marinković: Da li imam pravo na reč ili ne?) Nemate reč. Reč ima narodni poslanik Željko Sušec.
Poštovani predsedavajući, uvaženi gospodine ministre, uvaženi predstavnici RGZ-a, dame i gospodo narodni poslanici, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru ima za cilj da otkloni sve nedostatke koje koče rad RGZ, odnosno geodetskih organizacija. Prenatrpanost predmetima stvara neefikasnost i nedovoljnu organizovanost unutar geodetskih organizacija i samim tim predstavlja i stvara ozbiljan problem građanima Srbije. Gotovo da ne postoji gradu u Srbiji u kome građani nemaju primedbu na rad u vidu dužine trajanja postupka dobijanja raznih dokumenata od strane geodetskih organizacija. Ovo je samo jedan od razloga da se postojeći zakon dopuni u nekim delovima izmeni za rad stvaranja boljeg, organizovanijeg, efikasnijeg zakona koji ispunjava standarde EU i Saveta Evrope. Novim predlogom i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru određuje se bolja radna organizovanost i odgovornost u vidu raspodele zaposlenih u geodetskim organizacijama na osnovu stručne spreme. Naime, dosadašnja praksa je pokazala da u geodetskim organizacijama neke složene zadatke obavljaju zaposleni sa srednjim stepenom stručne spreme i da za isti primaju lični dohodak bez naknade za prekovremeni rad i težinu zadataka koje obavljaju. Novim predlogom i dopunama zakona reguliše se raspodela radne organizovanosti i odgovornosti u vidu raspodele zaposlenih u geodetskim organizacijama na osnovu njihove stručne spreme i vrednovanje njihovog rada i zalaganja kroz lično dohodak sa mogućnošću dodatnog koeficijenta koji se kreće od 3% do 50%, zavisno od poslova i odgovornosti koje obavljaju. Ovim dodatkom zaposleni dobijaju radni stimulans što u mnogome utiče na organizaciju, izvršenje radnih obaveza. Zakonom o planiranju i izgradnji propisana je konverzija prava, korišćenja prava svojine nad nepokretnostima, upisa po zahtevu i upis po službenoj dužnosti, što je dovelo do višestrukog broja predmeta koji se rešavaju.Dodatkom na platu eliminiše se prostor za korupciju što je veoma bitno uzimajući u obzir da je jedan od uslova ulaska Srbije u EU. Novim Predlogom zakona takođe je utvrđeno dobijanje geodetske licence na osnovu stručne spreme i godina radnog iskustva, a sve sa ciljem stvaranja ekspeditivnijeg radnog tima u zavodu. Novim zakonom određuje se i nadzor, odnosno inspekcijska kontrola i u slučaju kršenja zakona i propisa propisuje se sankcionisanje oduzimanjem licencena određeni vremenski period od strane zavoda, kao i novčanim kažnjavanjem za prekršioce. Novim predlogom zakona određuje se i visina naplate taksi za pružene usluge od strane zakona kao i oslobađanje od naplate taksi Republici Srbiji, AP Vojvodini, jedinicama lokalne samouprave, licima kojima je zakonom vraćena nepokretnost oduzeta po ranijim propisima, licu za upis o rešenju nasledstva, licu u postupku za ispravku grešku, licu u postupku izlaganja na javni uvid podataka o nepokretnostima i stvarnim pravima nad njima. Takođe, takse su oslobođene za potrebe ostvarivanja prava iz obaveznog socijalnog osiguranja, socijalne zaštite, boračke i invalidske zaštite, zaštite invalida rada, uvid u dokumentaciju geodetskog katastarskog informacionog sistema ili dokumentaciju u analognom obliku koja se vrši neposredno u prostorijama zavoda, kao i za uvid putem interneta. Za sprovođenje ovog zakona nije potrebno obezbeđivanje dodatnih finansijskih sredstava, već se finansijska sredstva dobijaju preraspodelom sredstava utvrđenih Zakonom o budžetu Republike Srbije za RGZ. Stupanjem na snagu Zakona o posebnim uslovima za upis prava svojine na objektima izgrađenim bez građevinske dozvole znatno se povećao posla u RGZ zbog čega zaposleni treba što pre raspodeliti i vrednovati njegov rad i nesmanjivati dosadašnji nivo zarade zaposlenih. Na osnovu svega i da još jednom vidimo da se novim predlogom zakona pospešuje i unapređuje, organizuje i vrednuje rad RGZ i geodetskih organizacija i njegovih zaposlenih. Na kraju moram da napomenem da je ovo samo prva faza rekonstrukcije postojećeg zakona čime se stvara dobar pravac za izradu dobrog zakona koji je u interesu i službi građana Republike Srbije. U danu za glasanje poslanička grupa SNS glasaće za Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru. Hvala vam.
Hvala vam. Reč ima narodni poslanik Bojana Božanić. Osam minuta na raspolaganju. Izvolite.
Hvala poštovani predsedavajući, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani ministre, pomoćniče ministra, poštovani direktore Republičkog geodetskog zavoda, rekla bih da u odnosu na kolege iz opozicije i nije baš sve tako crno u ovom zakonu, na primer, baš sam htela da pohvalim, u članu 20. to što više lokalne samouprave, pokrajine i organi lokalnih samouprava neće morati da plaćaju takse katastru, što mislim da je jako dobro i otprilike, to bi bilo to od ovih dobrih strana zakona, a onda bi trebalo u svakom slučaju malo da obratimo pažnju, kako će ovaj zakon da doprinese ispunjenju ciljeva, tih novoproklamovanih, sada pred rekonstrukciju, koji se non-stop pominju, a to je ulazak u blaženstvo EU, zatim unapređenje privredne aktivnosti, privlačenje stranih, dakle, ne domaćih, nego stranih investitora. O tome se non-stop govori, ne znam zbog čega je to baš tako. Kako da dostignemo standard Evropske unije, ako nemamo jasno definisan sistem u čitavoj oblasti urbanizma. Čini mi se da ovaj zakon, kao što su i neke moje kolege rekle definiše u potpunosti sve ono što bi trebalo, kako bi se rešili ovi problemi ovde u oblasti urbanizma. Kako da dođemo do Evropske unije bez zakona o planiranju i izgradnji? Pre neki dan sam pročitala da je pomoćnica ministra rekla da ukoliko do polovine jula ne bude ušao u proceduru zakon o planiranju i izgradnji, ne može se usvojiti do septembra. Ako dobro računam, taj rok je prošao. Kako bez zakona o legalizaciji? Ako znate od 6. juna se zakon o legalizaciji, odnosno odredbe zakona o planiranju i izgradnji ne primenjuju, tako da su svi građani ogorčeni što ne mogu da izvrše legalizaciju. To je, poštovani građani, samo iz razloga neažurnosti Ministarstva urbanizma i građevine. Kako bez planskih dokumenata koje nisu uradile sve lokalne samouprave? Kako do Evropske unije sa Zakonom o upisu prava svojine, koji je čas legalizacija, pa je besplatna legalizacija, pa nije uopšte legalizacija? Kako da privučemo investitore sa komplikovanom birokratijom koja je i dalje na snazi, kako sa zamršenim imovinsko-pravnim odnosima, koje sam takođe očekivala da može ovaj zakon o državnom premeru i katastru malo bolje da se potrudi da uredi, kako bez komunalne infrastrukture na parcelama? Kako sa komplikovanom i dugačkom procedurom izdavanja građevinskih dozvola, koje smo govorili da ćemo promeniti? Kako da unapredimo privredu, kada Republički geodetski zavod naplaćuje duple takse i tako stavlja u neravnopravan položaj građane, kako kada od 29 propisa koji su važni za privredu u poslednjih godinu dana, dvadeset je doneto po hitnom postupku. Kako kada je administracija, odnosno ti administrativni poslovi u privredi najviše vremena oduzimaju, konkretno, na primer u katastrima kada govorimo? Problemi u katastrima su u stvari praktične prirode. Dakle, kažem u Republičkom geodetskom zavodu i 120 službi za katastar nepokretnosti po lokalnim samoupravama i praktično ih treba i rešavati. Prvo je problem broja zaposlenih u katastrima. Čuli smo juče preko 3.200 zaposlenih, zajedno sa ovim ljudima koji su zaposleni u lokalnim službama. Onda sam našla podatak da je 208.500 predmeta prosleđeno iz lokalnih samouprava za upis prava svojine. Nešto preko 3.200 je naknadno, bez ovih zahteva za legalizaciju takođe prosleđeno. Kako će svi ti ljudi da se bave ovim stvarima. Dakle, i pored plata i stimulansa i svega ja mislim da tu uopšte oni ne mogu da ostvare, pre svega u lokalnim sredinama. Čuli smo juče u Žitištu, ima pet zaposlenih u katastru. U opštini Čajetina ima 12. Kako će oni da reše preko 3.500, blizu 4.000 zahteva za upis prava svojine koji su kao zahtevi za legalizaciju preneti u katastar, plus dodatni zahtevi? Kako će svi ti ljudi da traže dopunu dokumentacije, jer upravo nije završena legalizacija, zato što nije bila dopunjena dokumentacija. Treba od njih da traže saglasnost, da bi se izvršio ovaj upis prava svojine, pre nego što se završi postupak za legalizaciju. Užice, na primer ima tri puta zaposlenih, nego Čajetima, ima mnogo manje zahteva. Dolazimo do toga da se ponovo zapošljavaju radnici u tim državnim službama po broju stanovnika. Ne možemo više da gledamo broj stanovnika. Moramo da gledamo po broju zahteva, broju izdatih građevinskih dozvola. Po prosto urbanističkoj situaciji i građevinskoj situaciji u datoj lokalnoj samoupravi. Drugačije ne možemo. Takođe, RGZ treba da kompletira adresni registar sela i gradova Srbije, 3,2 miliona stanova po poslednjem popisu, kako i sa kim. Opet se vraćam na opštinu Čajetina, preko 90% objekata u naseljenom mestu Zlatibor smo popisali i dali katastru da bi oni pripremili sve to, a kada smo hteli da uzmemo posle gotove podatke, onda smo morali da platimo uz neki popust, ali moralo je da se plati i uz brojna izdavanja i oduzimanja licenci, listova nepokretnosti, puno tih stvari koje RGZ treba da radi, samo ne znam kako sa tako malim brojem radnika. Kažete da nema kadrova? Uopšte nije tačno da nema kadrova, samo lokalne samouprave moraju da naprave povoljan ambijent i dobru klimu, da ljudi dođu tu i da rade. Kako se vraćaju u opštinu Čajetina? Na svaki naš konkurs, ljudi iz Novog Sada i Kragujevca se prijavljuju, pripravnici dolaze da odrade pripravnički kod nas i sve primamo, želimo da ih osposobimo za rad, da im damo nekakvo iskustvo. Mi vodimo pogrešnu politiku? Mi treba da stipendiramo mlade kadrove, u startu javna preduzeća, lokalne samouprave, da napravimo analizu stanja, analizu tržišta rada, stipendiramo mlade i obavežemo ih da dođu da rade kod nas. Mislim da je to jedna dobra politika. Takođe, bez analize stanja, mi školujemo neke kadrove koji nam nisu potrebni, pa zato dolazimo u ovakvu situaciju da ne možemo da nađem odgovarajuće ljudi, a ljudi hoće da rade, u svakom slučaju, samo treba po učinku da ih nagradimo i ne možemo katastrima sada davati dodatno na platu, slažem se da treba, veliki obim posla, ali oni ne mogu sve to da urade, ali moramo tako gledati na lokalne samouprave jer imate odeljenje za urbanizam koji radi pet hiljada zahteva za legalizaciju. Šta ćemo sa tim službenikom? Zašto on ne dobije stimulans na platu? Ne može, Ministarstvo finansija je to zabranilo i u potpunosti se slažem. Mora da se štedi, ali moramo a gledamo na svim nivoima i u svakoj oblasti da dajemo svima jednako. Takođe bih htela da kažem da su podaci na sajtu RGZ pomalo neažurni, da se promene oblika parcele ne provode kako bi trebalo, odnosno radi se samo ukoliko dolazi do greške katastra, ali ne i ukoliko treba da se izmesti zbog kanalizacije, vodovoda i slično. To se ne radi, a niko ne zna zbog čega sve ove promene se ne provode. Sa druge strane, RGZ navodi da su krivi građani, što im ne dopunjavaju dokumentaciju ili opštine što ne šalju saglasnosti. Opet ono što Zakon o državnom premeru i katastru treba da reši, a to je problem nestajanja zemlje u državnom vlasništvu. Dakle, imamo probleme koji se dešavaju, a to je da, kada se uporedi stanje na terenu sa parcelama i stanje u katastru, vidi se da mnoge parcele koje su u državnom vlasništvu, prosto su nestale, nema ih ni u kakvoj evidenciji, vode se negde drugde. Šta se dešava? Neko hoće da dođe do neke državne parcele, dogovori se sa nekim u katastru, u toj lokalnoj službi za katastar, onda oni to polako preknjiže i slučajno se to kao desilo, dok neko ne primeti. Ako primeti, oni kažu, to je greška, a i snižavanje traje vrlo dugo, a ukoliko niko ne primeti, oni sede i čekaju i posle toga upisani kao držaoci čekaju da prođe onaj rok od pet godina da se upišu oni kao vlasnici i svi srećni i zadovoljni. To je jedan veliki izvor korupcije u RGZ, u ovim lokalnim službama za katastr i mislim da je to veliki problem, jer tu dolazi do sprege. U svakom slučaju, i oni koji treba da štite interese građana, odnosno države, a to je opštinski javni pravobranilac ili republički, ne kažem da je to u svakom slučaju, ali prosto ako nisu svesni da postoji neki problem da je neko uzurpirao neku parcelu državnu, oni ne mogu ni da reaguju, ili nema vremena, a kažem, postoje slučajevi da rade sigurno i u sprezi i onda javni pravobranilac ne stavi prigovor na javnom izlaganju koje se dešava u katastru za tu parcelu i to tako prođe. To je veliki problem, jer takva se situacija desila u opštini Odžaci, to smo videli, imamo tako i u opštini Čajetina i mi moramo da znamo da ne možemo kozmetički i površinski da rešavamo stvari, nego suštinski, ne možemo do EU pričajući, nego moramo konkretno da rešavamo i realizujemo određene aktivnosti, kako bi sredili i napravili sistem i rešili konačno oblast urbanizma. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Dragan Todorović.
Zahvaljujem. Možda ja neću biti toliko rečit kao moj prethodni govornik, neću se ni truditi da budem toliko rečit, trudiću se da budem što sažetiji, što sublimiraniji u svom izlaganju. Dakle, moje poslaničko iskustvo posle 2000. godine daje mi za pravo da kažem da smo od 2000. godine na ovamo imali zaista prilike da se nauživamo u pokušajima sređivanja stanja u oblasti državnog premera i katastra, jednoj veoma značajnoj oblasti koja je bila podpomognuta i mnogobrojnim i velikim sredstvima iz inostranstva, neću reći da je to samo iz EU, da ne bude da sam ja evro fanatik, a nisam ni evro skeptik, ni evro fanatik, reći ću samo da smo imali prilike da prisustvujemo svim tim, nažalost, manje uspešnim pokušajima sređivanja stanja u jednoj ovakvo značajnoj društvenoj oblasti kao što je katastar. Mnogobrojni pokušaji su zabeleženi i neki od ministara su se busali u grudi da će to vrlo brzo srediti i da će dovesti u red za 24 sata maltene. Nažalost, evo nas i u 2013. godini, kao država imamo potrebu da u ovoj oblasti koja je, kao što sam već istakao, vrlo značajna, donesemo mere unapređenja, sređujemo stanje i ja sa zadovoljstvom mogu da konstatujem da je na tom planu novo rukovodstvo RGZ načinilo značajne korake, ne samo u oblasti sređivanja stanja u katastru, već i u oblasti saradnje sa drugim državnim organima, što je vrlo dobro moglo da se vidi na primeru saradnje Republičkog geodetskog zavoda i Srpske pravoslavne crkve i Kancelarije za Kosovo i Metohiju koja je zajedničkim delovanjem uspela da dovede do izvesnosti nekoliko veoma teških pitanja koja će nam u perspektivi veoma mnogo značiti za odbranu naših prava na prostorima Kosova i Metohije. Sada moram sa žaljenjem da konstatujem da za vikend većina od poslanika, članova drugih poslaničkih grupa, nije bila prisutna na prostorima Kosova i Metohije u poseti koju je organizovala Kancelarija za Kosovo i Metohiju, gde se takođe moglo videti koliki je značaj katastra, jer smo prilikom posete Orahovca bili u prilici da sa jednim domaćinom koji obrađuje 20 hektara vinograda, razgovaramo da mu je veoma žao što nije imao prilike da sa dokumentima koje je od države Srbije mogao da iskoristi, da dokaže svoje pravo svojine na nepokretnosti, što je svedočenje o tome da je u prethodnom periodu bilo zaista loše u toj oblasti. Na svu sreću, njegova je baka je sačuvala tapiju iz turskog perioda, pa je čovek ipak uspeo da zaštiti svoja prava, ali, nadam se da će i oni koji žele da pripomognu ljudima na prostoru Kosova i Metohije, smoći hrabrosti i snage da sa nama što češće bivaju i južno od Ibra i severno od Ibra, pa da zajedničkim snagama njima pomognemo i dođemo do konkretnijih rešenja. No, da se vratim na sam Predlog izmene i dopune Zakona o državnom premeru i katastru. Kao što sam već rekao, stanje u ovoj oblasti je vrlo, mogu da kažem, bitno za osećanje našeg naroda koji je nakon 13 godina ipak, tačnije nakon 12 godina, vlasti proreformskih snaga u smanjenom obimu imao osećaj pravde i pravičnosti. Kada jedan srpski seljak ne može sa sigurnošću da potvrdi ili da kaže ili da vrlo lako potvrdi svoje pravo svojine, a to se najčešće može utvrditi, dokazati uz pomoć ažurnog dobrog RGZ i katastra, onda taj čovek i pribegne samopomoći ili traži neke druge modalitete za zaštitu svojih prava. Zbog toga je u ovom trenutku veoma važno da podržimo napore koje čini ministarstvo, na sređivanju stanja u toj oblasti, da podržimo jedan ovakav predlog zakona koji upravo u tom cilju sačinjen i danas je pred nama, kako bi smo ga razmotrili i kako bi smo eventualno dali svoje predloge za njegovu izmenu, dopunu ili poboljšanje onih rešenja koja su sadržana u ovom predlogu zakona. Pozivam sve poslanike da maksimalno odgovorno uzmu učešće u ovom razmatranju ovog zakona. Dakle, kao što se iz priloženog teksta može videti, razlozi za donošenje ovog zakona jesu pre svega povodom povećanog obima posla, koji će RGZ imati u narednom periodu, stimulisanje, pre svega radnika RGZ da odgovorno i časno vrše svoju funkciju i svoj posao. Moram da istaknem da je u tom smislu kroz istoriju bilo više pokušaja, ne samo u Srbiji već i širom sveta i da se sve najkraće moglo definisati kao – dati dobru nagradu onome ko radi, ali mu istovremeno i zapretiti dobrim sankcijama, da ukoliko ne radi može da izgubi tu nadoknadu i da će ostati bez nadoknade i bez posla. Ovo je dobar pokušaj, pa je tako odredbom člana 1, u kome su propisana zvanja i plate državnih službenika u RGZ geodetske struke na izvršilačkim radnim mestima, pokušan predlog i dat predlog da zaposleni u RGZ, koji obavljaju terenske,stručne, geodetske i katastarske poslove, imaju poslove koji su ograničeni rokovima, imaju poslove koji su ograničeni i vrlo odgovorni i da im se da poseban način i poseban stimulans za efikasno obavljanje tih svojih poslova. S tim u vezi, ja sam kao poslanik Pokreta socijalista Aleksandra Vulina ipak uložio amandman kojim sam želeo da poboljšam ovaj predlog zakona, kojim je, najkraće rečeno pokušano da se u isti rang stave i oni radnici RGZ, ne samo geodetske struke nego i drugih struka i da se ne pravi razlika samo između njih koji rade iz geodetske struke i onih koji su pravnici, ekonomisti, jer zaista treba nagraditi sve one koji su angažovani u RGZ na ovim važnim poslovima, bez obzira da li je njihova struka geodetska ili ne. Zbog toga je, nadam se da će i ministarstvo i ministar Ilić imati razumevanja za taj moj amandman i da će uvažiti moju nameru da dođemo do jednog zajedničkog rešenja koje će značiti stvaranje boljih uslova za stimulaciju svih radnika, čuo sam da su i kolege iz opozicije podnele sličan predlog, da je to jedan dokaz da mi želimo da prihvatimo sve ono što je pozitivno, a da ono što je negativno, naravno otklonimo. Povećan je obim i aktivnosti RGZ i zaposlenih u RGZ i biće u narednom periodu zbog toga što se veliki infrastrukturni projekti u Srbiji odvijaju ili grade, biće i zbog toga što se po Zakonu o posebnim uslovima za upis prava svojine na objektima izgrađenim bez građevinske dozvole, očekuje upis objekata i prava svojine nad njima, nekih, kao što smo videli, milion i 300 hiljada takvih objekata u Republici Srbiji. Takođe, Zakonom o planiranju i izgradnji je propisana konverzija prava korišćenja upravo svojine na nepokretnostima i sad moram da kažem i kao Piroćanac, da je jedna od vrlo bitnih stvari koje su sadržane u ovom predlogu zakona, posebno su uređena zvanja, napredovanje i dodatni koeficijent za plate zaposlenih geodetske struke, suština mog amandmana jeste da to bude i na zvanja drugih struka. Interesantno je da je Predlogom ovog zakona pokušano da se eliminiše, tu bih upotrebio blaži izraz, eliminisati korupciju, nije moguće u punoj meri, korupcija postoji u svim oblastima, ali je dovoljno pokušati da se ta korupcija smanji i da oni koji rade na ovako odgovornim poslovima ne dođu u iskušenje podlegnu toj korupciji, nego da se dodatkom na platu onima koji rade na odgovornim poslovima, stavi do znanja da mogu komotno dobro i adekvatno da budu nagrađeni za svoj rad, a da im ne pada na pamet da budu u situaciji da budu korumpirani. Takođe, moram da istaknem da je dobro da se u članu 17, tačnije u članu 7. kojim je izmenjen član 17, vrši pokušaj sređivanja u oblasti uslova za izvođenje geodetskih radova, jer u toj oblasti nakon 2009. godine i tadašnjeg zakona koji je DS usvojila, geodetska organizacija praktično, ili mnoštvo geodetskih organizacija, bile dovedene u situaciju da budu ugašene, jer nisu zadovoljavale kriterijume po kojima su morale da funkcionišu, a da se ovim predlogom za geodetske organizacije koje imaju najmanje dva zaposlena lica geodetske struke, sa najmanje srednjom geodetskom školom, položenim državnim stručnim ispitom i tri godine iskustva u toj oblasti, mogu da radi i da će to s obzirom na povećan obim poslova u ovoj geodetskoj oblasti, omogućiti upošljavanje tih geodetskih organizacija i njihovo funkcionisanje, a ne zatvaranje kao što je to po zakonu iz 2009. godine bilo nužno. Takođe, s jedne strane se omogućuje širi rad i stvaraju uslovi za veće angažovanje tih organizacija, ali se s druge strane, pored stručnog, tačnije, pored inspekcijskog nadzora, uvodi i stručni nadzor koji je geodetska organizacija dužna da, radi otklanjanja nepravilnosti u svom radu, koje se utvrđuju i u stručnom, a ne samo u inspekcijskom nadzoru i to je taj korak da se pitanje nadzora poveća, da se oni koji rade u toj oblasti žešće ili striktnije kontrolišu, kako bi se eventualno onemogućile zloupotrebe u toj oblasti. Dobro je i ono što je predviđeno članom 10, da se povodom izdatih licenci za rad u geodetskim organizacijama vodi registar u okviru zavoda koji će biti dostupan kako izdatim licencama, tako i onim oduzetim, pa će građani moći da putem interneta vrše uvid neposredni u bonitet onih organizacija koje se bave tim poslovima. U članu 14. je precizirano da je na zahtev zavoda organ nadležan za overuugovora dužan da dostavi zavodu kopiju overenih kupo-prodajnih ugovora i ugovora o zakupu za potrebe procene vrednosti nepokretnosti. To je jedna oblast o kojoj bih želeo malo više da pričam, s obzirom da dolazim iz Pirota, gde je kroz teritoriju opštine Pirot građen i još uvek se gradi, nažalost, i tri dana posle roka ili mnogo više od tri dana posle roka, Koridor 10. Veliko je nezadovoljstvo upravo zbog pitanja procene vrednosti nepokretnosti koja je vršena do sada na način na koji je vršena. Dakle, prema podacima Uprave prihoda. Apsolutno se slažem sa intencijama da katastar dobija veći značaj i veću ulogu prilikom procene vrednosti nepokretnosti, jer kako objasniti jednom građaninu ili meštaninu pirotskog sela da je, recimo, kvadrat ili ar plaćan po jednoj ceni u zemlji Srbiji, a da se na drugoj strani po tri puta većoj ceni ista takva zemlja, skoro sličnog boniteta, naplaćuje. Nažalost, tu je došlo do eklatantnog pojavljivanja ili izlaska na površinu svih negativnih stvari u ovoj oblasti po ovom pitanju, tako da se apsolutno i kao narodni poslanik i kao socijalista, kao levičar, ali i kao nacionalista zalažem da se jedno takvo pitanje uredi bolje i na adekvatniji način. Pošto sam već istakao da sam Piroćanac, u članu 20. je regulisano pitanje naknada. Za nas Piroćance zna se da smo mi poznati po svojoj ekonomičnosti i štedljivosti. Za sve građane Pirota, ali i za sve građane Srbije vrlo je bitno da se ovim članom određuje da se neće plaćati taksa na uvid u podatke koji se vrši u prostorijama zavoda i podatke koji su na internet stranici zavoda, što je praksa i EU. To je nešto što će obradovati ljude koji žele da vrše uvid u svoje nepokretnosti i to je nešto što ćemo mi takođe podržati. Ono što je bitno oko inspekcijskog nadzora nad izdavanjem kartografskih publikacija i provere koje vrše inspektori je takođe jedna bitna oblast, s obzirom da se u praksi pojavilo mnogo netačnih podataka u toj oblasti, koje nemaju saglasnost Republičkog geodetskog zavoda i zaista je potrebno srediti stanje u toj oblasti kako se ne bi dešavale pojave kao što su već bile zabeležene, da se u javnosti i u nekim stručnim pitanjima pojavljuju netačne kartografske publikacije. Zbog svega toga moja malenkost kao poslanik Pokreta socijalista Aleksandra Vulina u okviru poslaničkog kluba SNS glasaće za ovaj predlog zakona i dati punu podršku za sređivanje stanja u ovoj oblasti. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Srđan Šajn. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo, ja bih samo par rečenica u prilog tome zašto ću kao poslanik Romske partije i član poslaničkog kluba SNS da podržim ovaj zakon. Jednostavno, ovo je samo kontinuitet donošenja propisa koji su iz evropske agende. Ovo je nastavak socijalno-odgovornog odnosa prema državi. To se vidi iz same činjenice da su socijalno najugroženiji oslobođeni takse u onom delu ili nadoknade kada treba da plate da bi došli do određenih dokumenata. Dozvolite mi da kažem nešto u prilog tome zašto jeste dobro i zašto moramo da prekinemo sa demagogijom kada govorimo o tome da li neko treba da ima velike plate. Nisu svi državni službenici u istoj situaciji. Nisu u istoj situaciji u nekoj opštini pet državnih službenika koji su zaposleni zato što su kumovi i politički pripadnici, njih petoro rade na istom poslu i, s druge strane, ljudi geodeti koji jedan radi za njih dvoje. Ako uzmete da ovde njih petoro radi na jednom radnom mestu, a ovde jedan radi za njih dvoje, onda bi logično bilo da svi oni koji zastupaju koncept liberalnog kapitalizma kažu – pa on treba da ima deset puta veću platu, jer pet puta dva jeste 10. Jednom za stalno moramo da prekinemo sa tom demagogijom da svi možemo da imamo iste plate, da svi možemo isto da dobijamo i da ćemo na taj način da stvorimo neku bolju i bogatiju Srbiju. Ne, tako se stvara siromašna Srbija ako dobijamo svi isto, tako se stvara loša Srbija i tako se neguju loše generacije. Moramo da prekinemo sa time da nam opštinske uprave, da nam ministarstva, da nam različite sredine budu mesta za zapošljavanje onih koji nigde drugde ne mogu da se zaposle. Smatram da je ovo vrlo odgovoran odnos, upravo vas, ministre, i ljudi koji su pripremali ovaj zakon i da na taj način definišemo jednu drugačiju politiku, da definišemo stvaranje i planiranje kadrova u odnosu na ono kakvi su zahtevi i potrebe tržišta i da ukoliko budemo tim stopama krenuli mi zaista možemo da odgovorimo u narednih pet, šest godina jednom bitnom zahtevu EU, a to je da se racionalizuje broj državnih službenika, koji su danas nama jedno ozbiljno opterećenje. Ja bih sa time završio. Ne bih ponavljao sve ono što su govorile moje kolege. To su dovoljni razlozi, ono što su kolege govorile i ovo o čemu sam govorio danas, da mi podržimo ovaj zakon, jer njega vidimo kao zakon o legalizaciji, koji je u proceduri i sve one zakone kao nešto što treba da uvede red i u neformalna naselja i na taj način da zaista različite strukture stanovništva izvadimo iz bede, siromaštva i damo im jednu bolju mogućnost. Hvala vam lepo.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Vojislav Vujić. Izvolite.
Gospodine predsedavajući, gospodine ministre, gospodo iz Republičkog geodetskog zavoda, čulo danas dosta kritika, ali postoje stvari koje moramo svakako i da hvalimo. Možda su indirektno vezane za ovaj zakon, ali to su svakako koridori za koje lično imam priliku da vidim da se maksimalno brzo rade. Veliki udeo u tom poslu ima i katastar, zato što su angažovani na svim tim lokacijama. Ministre, dobro je i to što se lome ta brda i doline. Kamen se lomi, ali taj hrast o kome svi pričaju je ipak ostao i zaslužuje da bude sačuvan, kao što jeste. Prva stvar o kojoj pričamo kada govorimo o ovoj izmeni zakona ili uopšte sve što ovaj zakon predviđa, moram da kažem da će poslanička grupa to podržati. Postoje tri stvari na koje bih se fokusirao. Prva stvar o kojoj pričamo su plate zaposlenih koji tamo rade. Poslanička grupa JS je uložila jedan amandman. U razgovoru sa vama čuli smo da će taj amandman i da bude prihvaćen, a to je da uskladimo, pored tog usklađivanja, ne nominalno povećavanje njihovih zarada, nego usklađivanje jedne dodatne sigurnosti tim ljudima koji rade te poslove, da pokušamo da izjednačimo i ljude koji nisu iz te struke. Pre svega mislim na pravnike i na sve ostale koji rade a nisu direktno vezani za geologiju. Imao sam priliku i da vidim koliko je to ljudi. Trenutno u Republičkom geodetskom zavodu ima negde oko 2.400 stalno zaposlenih. Video sam strukturu svih tih ljudi. Zašto se poslanička grupa JS opredeljuje da ovo podrži je pre svega razlog što to uopšte nije cifra o kojoj su svi pričali, da su tu sad hiljade i hiljade radnika. Ne mogu da napravim tačnu procenu, ali verovatno ljudi koji se time bave su se opredelili za jedan optimum. Da li ih treba imati više na lokalima, neko od kolega je to malo pre spomenuo, mislim da treba. Dolazim iz jedne male sredine, iz Vrnjačke Banje, ali Vrnjačka Banja je svakako interesantna, kao i Zlatibor, po svojoj povećanoj izgradnji. Ono što ljudima smeta je što se neki put malo duže čeka na sve te dokumente, ali mislim da je jedno usko grlo kada su u pitanju ljudi koji tu rade. Zašto ovo nije veliki broj i zašto ovo treba da podržimo? Zato što u Srbiji trenutno ima preko 130 i nešto agencija i čisto sumnjam da biste vi ili bilo koji ministar iz ove aktuelne vlade, možda čak i iz prošle, one koji su ih stvarali, uspeo da nabroji sve te agencije. Činjenica je da sve te agencije troše preko milijardu evra na godišnjem nivou. Još nešto što je vrlo bitno. Nisam siguran da pored naziva agencija mogu da mi nabroje šta te agencije rade. A ovde pričamo o ljudima koji rade konkretne stvari, čiji je rad svakako merljiv. Dajući podršku svim tim zaposlenima, skrećemo pažnju vama i ljudima koji nadzorišu njihov posao je da biste možda trebali da u svaki katastar na lokalu uvedete i jednu knjigu utisaka, da to bude neka najbliža forma vaše komunikacije sa klijentima, zato što nije u svakom lokalu isto. Neko od kolega je spomenuo u jednom trenutku, kada ste pričali da li treba dati ovlašćenje direktoru da podrži ili da ne podrži, da on bude taj koji nagrađuje radnike, vi ste rekli da ste to izbrisali i da će to biti jednako za sve. Možda, sa druge strane, treba direktorima dati ta ovlašćenja. Jer, ipak oni najbolje znaju, kao prvi nalogodavci, ko više radi, ko manje radi, itd. Ja smatram da ne treba plata da bude merilo da li neko hoće ili neće da radi. Imamo mi previše ljudi koji se nalaze na tržištu rada i koji bi bili srećni da mogu da rade za jednu ovakvu platu. Druga stvar o kojoj želim da prokomentarišem pre svega sa direktorom RGZ je ta da imamo primer Jagodine gde se, sticajem okolnosti, javio veći broj investitora nego u nekim drugim sredinama. Neću da pričam šta je razlog toj situaciji, ali činjenica sa terena jeste da sve površine ispod pet hektara mogu da reše vaše filijale ili zavodi u lokalu, a sve što je preko pet hektara, mora da dođe do Beograda. Ono što je najinteresantnije, na lokalu to ide mnogo brzo, na lokalu se to rešava urgentno, a kad dođe do Beograda, tu dođe do nekog zastoja. Prosto, na to želim da vam ukažem, da biste možda mogli da predvidite neka veća ovlašćenja kada su u pitanju lokali, a da se tim poslom bave. Drugi član koji mi je privukao pažnju jeste član 17. Mislim da nije u redu da treba da ograničavamo da li treba da radi jedno stručno lice ili dva, tj. da budu oba prijavljena, da bi jedna radnja mogla da funkcioniše i da radi. Mi bi trebali da se trudimo da svakim zakonom afirmišemo te ljude da zadrže svoje poslove, a ovako smo ih doveli u jednu situaciju da budu zavisni od nekih ljudi koji imaju diplome, a činjenica je da na terenu 90% poslova katastra obavljaju ljudi koji imaju srednju stručnu spremu. Zašto to kažem? Nadovezaću se sada i na član 29, jer lično mislim da je tu napravljena jedna greška. Naime, ljudi koji su u jednom sistemu radili sa srednjom stručnom spremom, gde su završavali školu da bi se bavili poslom koji sada rade, dolaze u situaciju da ostaju bez tog posla i ostaju bez firmi. To su ljudi koji su službi preko 20, 30 godina. Znači, oni imaju dve varijante. Prva varijanta je da u 55-60 godina upisuju fakultete, što morate da se složite da nije lako. Postavlja se pitanje šta do tog trenutka dok ne završe oni koji se opredele za tako nešto? Drugo, da li sada mi ovakvim zakonom dajemo i mogućnost inženjerima, onima koji već imaju te licence, da privatno oporezuju ove ljude koji imaju srednju stručnu spremu a imaju firme koje godinama rade? Mislim da biste na ova pitanja trebali da obratite pažnju. Ja sam pročitao amandmane koji su do sada podneti, nije to tako puno kako neko kaže, nego se dosta amandmana odnosilo na pojedine članove. Još jednom ponavljam, poslanika grupa JS će svakako podržati ovaj zakon, a vas bih zamolio da ove sugestije koje sam rekao uvažite. Hvala.
Hvala. Reč ima Dušan Obradović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Ono što je danas najvažnije da kažemo jeste i nešto što je globalno, ne tiče se samo ovog zakona, ali iz ovog zakona se vidi jasna odluka ove Vlade da apsolutno zanemari institut javnosti. Mi možemo videti da procedura u kojoj je došao ovaj zakon na dnevni red upravo govori u prilog tome da aktuelna Vlada ovo drži u nekakvim zatvorenim krugovima i plaši se mišljenja stručnih ljudi. Znamo da je ovaj zakon rađen u uskim interesnim krugovima samog Zavoda, čak ni zaposleni u Zavodu nisu bili potpuno obavešteni, a da ne pričamo o Komori inženjerskoj, koja ovde nije apsolutno konsultovana. To je nešto što postaje boljka ove Vlade i to je nešto za šta se nismo borili, gospodine Iliću, ni u jednom trenutku. Ono što treba reći jeste da su važne te stvari koje se stalno zaboravljaju, ne zato što su to samo tekovine demokratije, nego zbog toga što i konkretno, na primer, znamo da imamo svake godine veoma opravdane štrajkove ljudi zaposlenih u Geodetskom zavodu, koji traju i po nekoliko nedelja. Oni ni ovoga puta nisu konsultovani, a veoma su relevantna i cenjena ustanova u ovoj oblasti. Kada smo tražili podatke u trenutku pisanja, znali smo ko to ima, a to su ljudi bliski upravi Geodetskog zavoda. Naravno, ne pričamo o tome da kada je zakon ušao u samu završnicu i u skupštinsku proceduru, to je uvek kraće vreme i ako nekada iskreno želite da popravite zakon, ne možete to uvek samo amandmanima. Za nešto je potrebno i više vremena. Ako je neki zakon postavljen nakrivo od početka, nijedan dobar amandman ne može da ga ispravi. Što se tiče drugog dela ovog govora vezano za javnost, treba reći da su podaci katastra nepokretnosti osnov za investicionu gradnju i promet nepokretnosti. Potpuno je jasno zašto je ovde važna institucija javnosti i zbog čega je interes države da ovo apsolutno dobro uredi. Kada krenemo po pojedinostima, gospodine ministre, u članu 2. ovog zakona o izmenama i dopunama Zakona, a zapravo izmenama člana 11, tačka 2), mi smo predložili kroz amandmane ali želim i kroz načelnu raspravu da vam skrenem pažnju na to da je žalba u drugom stepenu – Ministarstvo nadležno za rad zavoda. To je naš predlog, jer bi se time vezali za Zakon o Vladi Republike Srbije. Gospodine ministre, mi znamo da ova Vlada neće još dugo, mada svaki dan koji provedete je predug za građane Srbije i to je opšte poznat stav DS. Jer, kako koja nova vlada nastane, naprave se nova ministarstva. To su radile, nažalost, sve vlade u prošlosti, ali kod vas u ovoj Vladi je dodatno poznata podela nadležnosti između vas i gospodina Mrkonjića, pa čak i ministarke energetike i rudarstva. To je sve sad izukrštano i mnogi ljudi koji se ozbiljno bave ovim poslom više ne znaju kome da se obrate. Vi ste ovaj zakon, umesto da ste vezali za Zakon o Vladi i rekli na ovaj način, vezali ste ga za svoje ministarstvo, za koje je pitanje da li će nakon 27. jula postojati, a novu godinu sigurno neće dočekati. To je nešto za šta smo apsolutno sigurni i to je nešto što nam smeta, jer se ovde govori o tome da ljudi žele da prave sebi zakone koje će pričati svojoj deci i unucima i pozivati se na period kada su oni bili u vlasti, ali ćemo mi morati opet da sedimo i da menjamo zakon kada se promeni ime ministarstva. Najiskrenija molba jeste da vežemo za Zakon o Vladi i da jednostavno veoma jasno ovaj zakon postavimo i da barem u nekom formalnom delu bude primenljiv. Od prve tačke koju sam zamerio vidi se da se za ovaj zakon nije mnogo uključivao mozak kada su pisani neki delovi koji su veoma važni. Ono što se odnosi na član 4 zakona o izmeni zakona…. Sačekaćemo ministra da završi razgovor. Molim vas, ministre, pošto najveći deo obraćanja jeste ka javnosti Srbije i ljudima koji se bave ovom oblašću, ali i vama kao nadležnom ministru, jer želimo stvarno da i vas čujemo u ovom trenutku kada snosite najveću odgovornost za ovakav predlog zakona. Dakle, član 4. Zakona o izmenama i dopunama zakona govori zapravo o članu 13. osnovnog zakona, stav 3. tačka 4. gde smo predložili da pravnom licu javnom preduzeću koje je direktni ili indirektni korisnik budžetskih sredstava, u skladu sa Zakonom o budžetskom sistemu, može se izdati licenca za radove iz člana 12. ovog zakona, koje mogu da obavljaju samo za svoje potrebe. Ovo je nešto što je predlog ne bi li smo uskladili ovaj zakon sa drugim pravnim aktom koji takođe ovde reguliše, posle ću govoriti o tome, Zakon o planiranju i izgradnji, koji je u članu 20. ovog zakona o izmeni zakona takođe sporan. Znači, postoje pravna lica, javna preduzeća kojima jeste osnivač grad, autonomna pokrajina ili republika, ali zapravo ni na koji način oni nisu privilegovani od strane svog osnivača. Zapravo, oni mogu veoma dobro tržišno da učestvuju na svim tenderima i na koji način nisu privilegovani. Oni se bore na tržištu jer imaju za to i licence i sve potrebne dozvole. Nema nikakvog razloga doći u ovu situaciju. Ono što treba govoriti ovde jeste da se mnogi od njih vode kao direktni ili indirektni budžetski korisnici, ali zapravo to nisu. Imate veliki broj takvih ustanova po Srbiji. Kada se ovim predlogom sva takva preduzeća ograniče za dobijanje dozvole za rad samo za sopstvene potrebe, onda takva javna preduzeća dolaze u situaciju da nisu ravnopravna na tržištu, jer ona zapravo to sada jesu. Usmeravanjem na rad za sopstvene potrebe navedena pravna lica i javna preduzeća gube mogućnost dobijanja licence prvog reda, a samim tim se snižava rejting geodetske organizacije za tržište. Amandmanom se precizno razdvajaju pravna lica i javna preduzeća korisnici direktnih i indirektnih budžetskih sredstava koji mogu da rade samo za sopstvene potrebe, a ostala pravna lica i javna preduzeća koja nisu korisnici budžetskih sredstava dobijaju ravnopravan status i mogućnost da učestvuju u tržišnoj utakmici. To je nešto što smo ovim amandmanom takođe želeli da kažemo i veoma je važno. Pored toga, videli smo ovde veliko nerazumevanje našeg savremenog obrazovnog sistema. On jeste preživeo jedan delić reforme vezan za univerzitetsko obrazovanje. Vidimo čitav karambol koji je nastao vašom formulacijom kako se nazivaju funkcije, odnosno diplome svršenih geodeta. Ovde se prvo pravi jedan sukob između onih koji završe na Građevinskom fakultetu u Beogradu, geodetski odsek, a imate i univerzitet u Novom Sadu. Postoji osnovno nerazumevanje toga što sada u sve zakonske predloge moramo uvrstiti i broj bodova, takozvanih ESP bodova, i to je nešto što je ovde potpuno zaboravljeno. U nekoliko amandmana, o tome ćemo pričati u danu za amandmane, vi imate potpuno pogrešno postavljene i za master. Vi ste magistar, gospodine Iliću, ali verovatno po starom programu. Možda i ne znate kako se stiču bodovi, kako se oni sabiraju, kakva zvanja nose. Ovo je veoma neprecizno, gospodine ministre. Ne znam ko vam je pisao. Možda je gospodin Obradović bio zauzet u danima kada je trebalo da vam pomogne, mada ne znam kako je to na Megatrendu. U svakom slučaju, veliki problem će nastati ukoliko ostane formulacija. Mi smo podneli nekih pet amandmana koji se odnose i na to šta su to akademske studije. Dovodite u problem mnoge ljude koji ne mogu da svoje diplome sada vrednuju, valorizuju. Imaće probleme i na svojim aktuelnim radnim mestima, ali i kasnije za dobijanje novih radnih mesta i dozvola. To je nešto o čemu ćemo pričati u danu za amandmane, jer takvih ima pet primera koje smo mi podneli. Ali, ako ovo postane praksa da Vlada ne poštuje one odredbe koje se tiču obrazovanja u… Izvinjavam se, kolege, do te mere ste toliko glasni, da ne mogu da se koncentrišem. Dakle, u svakom slučaju mladi ljudi koji danas znaju šta su ovi bodovi o kojima govorim i znaju koje diplome nose, oni su veoma zabrinuti za svoju sudbinu. Razumem da vi u vašem kabinetu imate ljude koji ne razumeju naše obrazovanje. Razumem da se ministar obrazovanja ne meša mnogo u svoj posao, ali vas molim da se ne igrate sa ovako velikim stvarima, kao što su zvanja koja ste ovde na nekoliko mesta pomenuli. Zahvaljujem.
Ministar je želeo reč. Gospodine ministre, izvinjavam se, još ima procedure. Vi, vidim, hoćete završnu reč da date. Molim vas da minut, dva sačekate. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja načelnog pretresa, pitam da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa ili još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 96. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Aleksandar Senić.
Poštovani gospodine predsedavajući, poštovani gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, u konsultacijama između moja dva izlaganja sam saznao da će ministarstvo prihvatiti amandman kojim se ispravlja diskriminacija između zaposlenih geodetske struke i pravnika i informatičara, tako da ovim putem želim da se zahvalim ministru za obzirnost prema tim zaposlenim ljudima, jer ako od njih očekujemo adekvatne rezultate, moramo ih adekvatno i platiti. To je valjda i svrha donošenja ovog zakona. Ono što nisam uspeo da pronađem, a kontaktirao sam i druge kolege iz svog poslaničkog kluba je Predlog zakona o legalizaciji. Želim da vas obavestim, pošto očigledno niste dobro obavešteni, da taj zakon još uvek nije stigao u skupštinsku proceduru. Vi ga možda jeste potpisali, ali on u Skupštinu nije došao. Još jednom, osim ovog amandmana koji se odnosi na izjednačavanje zaposlenih u RGZ, mi smo podneli i niz drugih amandmana gde pre svega eliminišemo diskriminaciju master akademskih studija koje su po Zakonu o visokom obrazovanju ustanovljene 2005. godine i koje zaista treba da ispoštujete. Tu smo da učestvujemo u radu Odbora za prostorno planiranje, koji će razmatrati sve amandmane i zaista želimo da ovaj zakon, iako neće unaprediti rad RGZ i neće pomoći u velikoj meri poboljšanju i ubrzanju rešavanja zaostalih predmeta, da pružimo pun doprinos što boljem usvajanju ovog zakona. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladimir Cvijan.
Uvaženi gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, evo posle dva dana načelne diskusije o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru, vreme je da polako saberemo utiske. Govoriću u ime poslaničke grupe SNS. Utisci su da je ovo jedan kvalitetan zakon, kako smo rekli na samom početku rasprave, da je zakon potpuno u skladu sa evropskim standardima, da je dobro da se ovim zakonom izvrše usaglašavanja sa ranije donetim zakonima, bilo da je u pitanju Zakon o planiranju i izgradnji ili Zakon o visokom obrazovanju. Naravno da će ovaj zakon, nadamo se, učiniti da građanima budu brže i lakše dostupni podaci iz katastra. I do sada su ti podaci bili jako fino dostupni putem internet sajta RGZ, ali sad će biti prilike da i neki novi podaci budu dostupni, jer je to ipak najjeftiniji način pristupa podacima, a opet, s druge strane, način i na koji Evropa posebno insistira, jer Evropa i EU posebno insistiraju na tome da svi podaci budu dostupni preko interneta, tako da kao što je nedavno uvedeno da će, recimo, građani Srbije i tekstovima usvojenih zakona u Skupštini moći da pristupaju besplatno, tako će i nekim drugim podacima koji se tiču rada RGZ moći da pristupe besplatno. Naravno da će u danu za glasanje SNS podržati ovaj zakon. Cenimo trud ministra Ilića, cenimo trud i direktora RGZ. Posebno nam je drago što će i neki amandmani biti usvojeni. Čujemo da su maltene u identičnom tekstu amandmane podneli i poslanici SNS i poslanici iz opozicije, tako da nemamo sumnje da će ovo biti vrlo kvalitetan zakon, zakon koji će doprineti evropskom putu Srbije, doprineti harmonizaciji našeg pravnog sistema sa pravom EU i doprineti boljem životu građana, a i jeftinijem pristupu informacijama iz oblasti rada RGZ. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Ilić.
Na samom kraju, dame i gospodo narodni poslanici, već dva dana vodimo raspravu o jednom zakonu koji je ovakav kakav je. Dobio sam neke vaše ispravke, sugestije, predloge i prihvatićemo one amandmane koji su dobri. To se već i najavljuje šta će biti u pitanju. To će sve biti uvršteno u zakon. Predložićemo Vladi da to prihvati i da bude sastavni deo zakona. Želim da se zahvalim svim poslanicima koji su učestvovali u ovoj raspravi, koja je po meni bila izuzetno dobra i kvalitetna. Bilo je nekih malih odstupanja, neki ljudi mešaju ingerencije Republičkog geodetskog zavoda i urbanizma u pojedinim sredinama, što se čulo iz rasprave. Građevinske dozvole u gradovima, opštinama daju urbanizmi a ne Republički geodetski zavod. Od ažurnosti od samog urbanizma i upis bi bio znatno bolji i brži, jer oni treba da daju taj jedan papir koji je veoma bitan da objekat nije na javnoj površini, na trasi ulice, na raskrsnici itd. Ne bih se samo složio sa jednim. Ovde je bilo nekih priča zbog nekih zakona stale su sve investicije, stalo je ovo, stalo je ono itd. Nije stalo ništa. Investicija je izuzetno puno. Ministarstvo koje ja vodim, za ovih nepunih godinu dana sklopilo je i realizuje trenutno 640.000.000 evra projekata. Ima dva ugovora koji su pred realizacijom za koji mesec, koji su negde preko 700.000.000 evra. Ako jedno ministarstvo ima investicija oko milijardu i 250 – 300 miliona evra, ne mogu reći da su stale investicije i ne mogu reći da određene službe ne rade ništa ako su za sve ove projekte pripremile određen studije, dokumentaciju, obeležile trase, izdate su sve građevinske dozvole, ili su pred izdajom, uveli sve to u red, uknjižili desetine hiljada novih objekata u katastar nepokretnosti i niz drugih stvari koje su urađene. Investitori dolaze svakodnevno. Verujte, ako se dobro organizujemo, investicija ima koliko hoćete. Mi ne možemo da stignemo da primimo one izvođače koji su zainteresovani da rade u Srbiji. Zato i apelujem. Tačno je da se neki projekti ne rade, nekoliko objekata u Beogradu, zbog nekih tehničkih razloga koje grad mora da reši i koji su sporni više godina - grada Saveznog MUP, Višnjica i nekoliko ključnih objekata, Prokop i to treba da se razreši. Ali je isto tako tačno da su mnoge svetske kompanije došle. Mogu vam reći da smo sklopili ugovore i predugovore i dogovore za određene poslove sa kompanijama koje se nalaze među 100 najjačih na svetu, i one su došle ovde, da sada imamo velike ponude ovih dana i još većih investicija i ako Bog da, ako se pola od toga realizuje, krenuće sve to punom parom. Tačno je da su dve naše firme u stečaju i teško je da izađu na tendere, da su vlasnici u jednoj lošoj privatizaciji pohapšeni i nalaze se u zatvoru, a imovina pod nadzorom Specijalnog suda i to je pitanje koje hitno treba razrešavati i to je jedan od problema. Ali isto tako proizvodni radnici nisu bez posla. Mi smo ovih dana tražili stotine tesara, armirača, njih nema. Iz ove diskusije izašlo je da se neke struke ne poštuju. Ne, poštujemo sve struke i uvažavamo. I ne volim te priče ko je šta uradio, gde je završio. Jedan gospodin je nedavno diskutovao, ja sam beogradski student sa beogradskog univerziteta i ne dozvoljavam da mi neko priča, da ne kažem gde su neki studirali, ali cenimo visoko obrazovane ljude. Ima ih 60.000 to stoji. Ali nisu, što kaže naš narod, pravilno raspoređeni. Vi imate odlične fudbalere, ali ne mogu da igraju, ako imate najboljih 10 bekova i pet golmana, i to je nikakav tim, a nemate nijedno krilo i centarfor. Znači, morate da imate i građevince, i mašince i sve ostale da sve uđe u posao da bi posao išao. Ovako, neke struke su deficitarne, što je pokazao i ovogodišnji upis. Zato apelujemo na mlade ljude da se usmere tamo gde su potrebe ove države izuzetno velike za kadrovima. Ponavljam, nema građevinskih inženjera bez posla. Nema mašinaca bez posla. Svakodnevno dobri pravnici dobijaju posao koji znaju da rade posao dobro, ali ima nekih struka, ima i nekih fakulteta - ovih dana sam imao konkurs i javili su se ljudi, doneli su diplome za koje smo tražili tumačenje od kadrovske službe. Oni nisu znali nikako da protumače šta je zanimanje tog čoveka. U pitanju je visoka stručna sprema, ali ne možemo nigde da je uvrstimo. Neko je smislio neki privatni fakultet, dao mu neki naziv, ljudi su završili i možda su oni vrhunski stručnjaci, ali to treba regulisati. Zato je moj apel da se okrenemo malo ovim zanimanjima koja su deficitarna u Srbiji. Sada za autoput nam treba 1000 tesara, treba nam 1000 armirača, treba nam 1000 betoniraca, a nema ih. Niko se ne javlja za ta zanimanja. Zar treba da uvodimo radnu snagu spolja? Mladi ljudi su završili i završili su, ali zato tražimo mogućnost da ih prekvalifikujemo, preusmerimo, osposobimo i zaposlimo. To su zanimanja koja su sada aktuelna. Danas ne možete da nađete rukovaoca građevinskih mašina da vozi ekstrafinišer. Malo ih je. Ne možete ni 10 da ih nađete u celoj Srbiji, da radi autoput, da radi velike raspone itd. Zato apelujemo da se mladi ljudi doškoluju, dođu na te kurseve za koje se trudimo da ih organizujemo, da ih preusmerimo i da počnu da rade. Toliko. Kroz amandmane ćemo ovo doterati još. Hvala vam. Hvala vam i za dve grupe amandmana koje ćemo stvarno prihvatiti. Nemojte se samo ljutiti, trudićemo se da svi budete zadovoljni jer su oni potpuno, maltene identični, malo se razlikuju, ali moramo videti šta je najpovoljnije. Nadam se da ćemo i ubuduće imati ovako dobru saradnju. Oprostite ako je bilo nekih malih čarki, ali toga uvek bude. Ovo je parlament i nije interesantno u parlamentu ako nema malo i takvih diskusija koje su i dokaz da je parlament mesto gde se vodi rasprava, gde se biju bitke da se neki poslovi dobro urade i završe. Još jednom, hvala vam na saradnji. Hvala svima. Vidimo se na odbrani amandmana.
Na osnovu člana 98. stav 4. Poslovnika zaključujem načelni pretres o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18,00 časova,zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akta iz dnevnog reda ove sednice. Sada određujem pauzu. Sa radom nastavljamo u 14,55 časova.
Nastavljamo sa radom. Prelazimo na zajednički načelni jedinstveni pretresu o Predlogu zakona o prekršajima, Predlogu odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, Predlogu odluke o izboru zamenika javnog tužioca i Predlogu za izbor člana Odbora agencije za borbu protiv korupcije. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine obaveštavam vas da je predsednik Narodne skupštine povodom zajedničkog načelnog jedinstvenog pretresa o Predlozima akata iz tačka 2, 3, 4. i 5. dnevnog reda. Pored predstavnika predlagača Nikola Selaković je ministar pravde i državne uprave Dragomira Milojevića predsednika Visokog saveta sudstva i Zorica Stojišić, Danijela Sinđelić, izbornih članova državnog veća tužilaca pozvao da sednici prisustvuju i doktor Danilo Nikolić državni sekretar u Ministarstvu pravde i državne uprave, magistar Milisav Čogurić, pomoćnik ministra pravde i državne uprave, Jovan Ćosić, načelnik Odeljenja u Ministarstvu pravde i državne uprave i Zlatko Petrović, viši savetnik u Ministarstvu pravde i državne uprave. Saglasno odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički načelni jedinstveni pretres sa predlozima iz tačaka 2, 3, 4. i 5. dnevnog rada. Pre otvaranja pretresa, podsećam vas da prema članu 193. a shodno članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao ida se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Raspored vremena po poslaničkim grupama dobili ste u materijalu. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2. članu 92. stav 3. i članu 201. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni i jedinstveni pretres o Predlogu zakona o prekršajima, Predlogu odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, Predlogu odluke o izboru zamenika javnog tužioca i Predlogu za izbor člana Odbora agencije za borbu protiv korupcije. Da li predstavnici predlagača žele reč? Ministar Nikola Selaković ima reč.
Uvažena predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, kao što se krivično zakonodavstvo menja sledeći savremene tendencije i potrebe društva, tako se i prekršajno zakonodavstvo menja poslednjih decenija sa ciljem da postane efikasno u borbi protiv ove vrste delikata. Ustavni osnov za donošenje novog zakona o prekršajima proizilazi iz člana 97. Ustava Republike Srbije u kom je između ostalog propisano pravo da se zakonima uređuje postupak pred sudovima i drugim državnim organima i da se propišu delikti, postupak za utvrđivanje krivaca i odgovornosti za određenu vrstu delikta, kao i sankcije njihovim učiniocima. Prekršajni organi u nekadašnjoj saveznoj državi i RS decenijama su imali status organa uprave. Organi za prekršaje u RS su u svom radu dugo primenjivali nekadašnji Savezni zakon o prekršajima i Republički zakon o prekršajima. Ta činjenica, kao i potreba za izmenom statusa prekršajnih organa uticali su na donošenje novog prekrštajnog zakonodavstva. Tako je 21. novembra 2005. godine objavljen novi Zakon o prekršajima kojim je bilo određeno da će se primenjivati nakon što istekne nešto više od godinu dana, odnosno od 01. januara 2007. godine, ali je njegova primena bila naknadno odložena do 01. januara 2010. godine, tako da je zakon počeo da se primenjuje posle četiri godine od donošenja. Do početka primene zakon je dva puta menjan i dopunjavan i to prvi put 2008. godine i drugi put 2009. godine. Same po sebi te činjenice ukazuju da su već tada uočeni nedostaci ovog zakona. Ali je postojala i potreba da se zakon dalje usklađuje sa novonastalim organizacionim promenama. Prekršajni organi su konačno dobili status sudova i kao deo jedinstvenog pravosudnog sistema RS od 01. januara 2010. godine počeli su sa radom organizovani kao prekršajni sudovi koji sude u prvom stepenu i jedan viši prekršajni sud kao drugostepeni sud. Početkom rada prekršajnih sudova, prekršajna odgovornost izmeštena je iz nadležnosti uprave u sudsku vlast. Prekršajnu odgovornost prema međunarodno pravnim zahtevima i proklamovanju našeg Ustava, a posebno kažnjavanje za najteže vrste prekršaja i izricanja kazni zatvora mogu učiniti samo nezavisni sudovi. Na ovaj način ostvareno je i u ovoj oblasti pravo na pravično suđenje zajemčeno članom 6. Evropske konvencije o ljudskim pravima i osnovnim slobodama koje je prihvatio i naš Ustav iz 2006. godine. No, bez obzira što je nadležnost prekršajne odgovornosti iz uprave kao dela izvršne vlasti izmeštena i poverena nezavisnim sudovima, samo je delimično izvršena reforma u oblasti prekršaja jer je samo postavljen institucionalni okvir. Rešavanje nagomilanih i raznovrsnih problema u oblasti prekršaja kao preka potreba prepoznata je još od prethodnog Ministarstva pravde koje je oformilo Radnu grupu za izradu Zakona o prekršajima u decembru 2011. godine. Ministarstvo pravde i državne uprave naložilo je Radnoj grupi da nastavi rad tako da se na izradi ovog zakona radilo od decembra 2011. godine pa sve do njegovog upućivanja u skupštinsku proceduru pre nešto više od mesec dana. Namera zakonodavca prilikom donošenja važećeg Zakona o prekršajima, s obzirom da je usvojen 2005. godine kada je bio usvojen i novi Krivični zakonik, očigledno je bila da se kazneno-pravni sistem uskladi tako što će novi Zakon o prekršajima koju bi trebalo u svom radu da primenjuju sudije za prekršaje prihvatiti rešenja iz materijalnog i procesnog krivičnog zakonodavstva. Međutim, neodgovarajuće prihvatanje nekih nedovoljno dobrih rešenja otežavali su primenu zakona u praksi. Pored toga, specifičnosti prekršaja, kao posebnih kaznenih delikata, imajući u vidu obim tih delikata koji se svakodnevno vrše i samim tim potrebu za efikasnom reakcijom društva, iziskuje efikasan, ali i specifičan poseban sudski postupak. Istovremeno sa efikasnošću sudskog postupka, potrebno je na odgovarajući način zakonski uskladiti i zaštitu osnovnih prava okrivljenog lica sa međunarodnim standardima koji se odnose na zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda. U cilju rešavanja problema u radu prekršajnih sudova bilo je potrebno izraditi novi zakon o prekršajima, koji će regulisati i rešavanje prekršajnih predmeta na ekonomičan i efikasan način i u skladu sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima, odlukama Evropskog suda za ljudska prava i drugim važećim međunarodnim dokumentima. Potreban je savremeniji, svrsishodniji, efikasniji i ekonomičniji postupak koji mnogo uspešnije uspostavlja ravnotežu između opštih, odnosno društvenih i pojedinačnih interesa. Zakonodavnih motiva za donošenje novog, a ne za izmene i dopune postojećeg Zakona o prekršajima, ima više. Dozvolite mi da istaknem samo neke od njih. Postojeći zakon o prekršajima odlikuje nesvrsishodnost ili, možemo reći, nefunkcionalnost postupka. Postupak je komplikovan, a zakonska rešenja koja ga regulišu su nedorečena u toj meri da sudu i učesnicima u prekršajnom postupku nije omogućeno da postupak na zakonit i efikasan način okonča u razumnom roku za ovu vrstu delikata. Izveštaji o radu prekršajnih sudova pokazuju da se pred prekršajnim sudovima u kojima radi 593 sudija godišnje primi oko 600.000 predmeta, što je sa nerešenim predmetima iz prethodne godine, na kraju 2011. godine, činilo 1.108.990 nerešenih predmeta, a na kraju 2012. godine 1.025.826 predmeta. Problem nije samo u broju nerešenih predmeta, jer je situacija sa procentom uredno izvršenih pravosnažnih odluka i naplatom novčanih kazni u prekršajnim sudovima, možemo slobodno reći, katastrofalna. Tako prekršajni sudovi izvršavaju izrečene kazne u procentu od 14,3% u Beogradu, 32,5% u Zrenjaninu, u Valjevu 16,8%, Kikindi 30,6%, Leskovcu 23,7%, Aranđelovcu 16,3% itd. Statistički podaci ukazuju da je procenat neizvršenih predmeta od 70% do 86%. Pri ovakvom stanju rada prekršajnih sudova postavlja se pitanje svrhe njihovog rada, celishodnosti njihovog postojanja i uopšte svrhe vođenja prekršajnog postupka, ako isti zastarevaju i kazne se ne naplaćuju u procentu od 70% do 86%. Ako ove procente primenimo na broj rešenih predmeta, od 644.845, videćemo da je gotovo potpuno uzaludan rad u najmanje preko 450.000 predmeta. Kakvu poruku ovo šalje potencijalnim učiniocima prekršaja, o tome ne treba ni govoriti. Pri ovakvom stanju stvari, u izvršenju prekršajnih predmeta nema ni govora o pojedinačnoj ili generalnoj prevenciji. Postojeći Zakon o prekršajima svojim rešenjima u delu mera za obezbeđenje prisustva okrivljenog za uspešno vođenje prekršajnog postupka, dostavljanje pismena itd, su učesnicima u postupku omogućavale niz zloupotreba koje su dovodile, i još uvek dovode, do zastarelosti prekršajnog gonjenja. Dakle, bilo je potrebno ne samo osavremeniti načine obaveštavanja okrivljenog u prekršajnom postupku, nego ih učiniti i životno realnim, a sve u cilju disciplinovanja učesnika u postupku i omogućavanja zakonito i efikasno povedenog prekršajnog postupka. Motiv za donošenje novog zakona o prekršajima je i činjenica da postojeći omogućava potpunu pasivnost podnosiocima zahteva za pokretanje prekršajnog postupka, jer se njihova aktivnost i zainteresovanost završavala podnošenjem prekršajne prijave ili zahteva. Šta će biti sa prijavom i kako će se postupak okončati, to nije njihova briga, nego suda koji vodi postupak. Pored toga, poseban motiv za donošenje novog zakona predstavlja i nastojanje da se zakonskim rešenjima pojača generalna i specijalna prevencija i tako utiče na smanjenje vršenja ove vrste delikata. Prevashodni zadatak je bio da se izradi tekst zakona kojim će se unaprediti postojeća zakonska rešenja, pre svega u pogledu pozivanja i obezbeđivanja prisustva okrivljenog i drugih učesnika u postupku, uočenim teškoćama u vezi sa kratkim rokovima za postupanje, zatim rešenja u vezi sa izvršenjem sudskih odluka i isplatom novčanih kazni i sudskih troškova, kao i radi usklađivanja rešenja iz Zakona o prekršajima sa odgovarajućim odredbama zakona u oblasti krivične materije i materije izvršenja, s obzirom da su u međuvremenu, od donošenja poslednjih izmena važećeg Zakona o prekršajima, realizovane normativne aktivnosti i u ovim oblastima. Izradi zakonskog teksta prethodila je analiza o problemima dostavljanja poziva i naplate kazni, što je ukazivalo na potrebu izmena zakona, koje bi unapredile stopu naplate novčanih kazni, ali i da se prekršajni postupak učini jednostavnijim i pravičnijim za građane. U izradi zakona bilo je potrebno naći pravu meru dosadašnjeg razvoja u ovoj oblasti, regulisanja, uvažavanja tradicije i usklađenosti materijalno-pravnih i procesno-pravnih odredaba sa evropskim standardima i propisima. Ovaj predlog zakona je kreiran od onih koji ga primenjuju, ali su na izradi zakona učestvovali i predstavnici nauke. Dakle, svi oni koji poznaju i koji se bave ovom oblašću. Tokom rada na ovom zakonskom tekstu, intervenisano je u većem broju članova, počev od otklanjanja nedoumica u primeni važećeg Zakona o prekršajima, tako da su brojnim izmenama sadašnjih zakonskih rešenja uvedeni i novi instituti, nova poglavlja, a neka postojeća izostavljena. Radna verzija zakona objavljena je na sajtu Ministarstva pravde i državne uprave. Javna rasprava posebno organizovana dana 23. oktobra 2012. godine kada je detaljno predstavljena radna verzija zakona, kao i ekspertski izveštaji uglednih profesora pravnih fakulteta o usklađenosti radne verzije zakona u određenom delu sa Krivičnim zakonikom. Na javnu raspravu su, u skladu sa zaključkom Odbora Vlade, posebno pozvani zainteresovani predstavnici organa, organizacija, ovlašćenih podnosilaca zahteva za pokretanje prekršajnog postupka, pravosudnih organa, MUP, Ministarstva finansija i privrede, Ministarstva rada, ministarstava nadležnih za infrastrukturu, za spoljnu i unutrašnju trgovinu i telekomunikacije, predstavnici međunarodnih organizacija, ambasada, stranih država, Poverenika za ravnopravnog polova, nevladinih organizacija i udruženja, Agencije za borbu protiv korupcije, Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, DRI, profesori, kao i drugi zainteresovani organi, ustanove i organizacije. Pored toga, na zahtev zajednice preduzetnika Privredne komore Srbije, u Komori je posebno predstavljena radna verzija Zakona o prekršajima, zbog velike zainteresovanosti preduzetnika i njihove želje za učešćem u rapsravi. Posebno je predstavljen Nacrt zakona i u prisustvu najvećeg broja sudija svih prekršajnih sudija na redovnom godišnjem savetovanju sudija prekršajnih sudova i omogućena je diskusija o predloženim zakonskim rešenjima, a radna verzija zakona je predstavljena predstavnicima svih prekršajnih sudova i u okviru godišnjeg savetovanja koje organizuje Vrhovni kasacioni sud. Rezultat sprovedene javne rasprave je predlog zakona koji je danas pred vama, a nakon što je svaki predlog, sugestija, primedba prethodno razmotrena, pri čemu je veliki broj unet u konačnu verziju Nacrta, odnosno sada predloga zakona. Dame i gospodo narodni poslanici, dozvolite mi da ukažem na značajna pojedina rešenja ovog predloga zakona. Na samom početku Predlog zakona sadrži definiciju prekršaja kao protivpravnog dela koje je zakonom ili drugim propisom nadležnog organa određeno kao prekršaj i za koje je predviđena prekršajna sankcija. Ova definicija prekršaja koncepcijski odgovara rešenjima prihvaćenim u drugim pravnim sistemima koja imaju sličnost sa kaznenim sistemom Republike Srbije i usaglašena je sa osobenom prirodom prekršaja, koji najčešće iz nehata i propuštanjem čine, kako fizička, tako i pravna lica. Ranija definicija se odnosila isključivo na prekršaje fizičkih lica. Bilo je potrebno na odgovarajući način regulisati prekršajnu odgovornost pravnih lica kako bi se dalje sprečila praksa da pravna lica, putem izmena u svom statusu, izbegavaju prekršajnu odgovornost ili obavezu plaćanja kazne.Preciznijim uređenjem rada u javnom interesu stvaraju se uslovi da i ova sankcija dobije širu primenu, što bi bilo od nesumnjive koristi, kako za učinioce prekršaja, tako i za državu. Obaveza suda da utvrdi materijalnu istinu je zamenjena odredbom, da je teret dokazivanja obeležja prekršaja i prekršajne odgovornosti na podnosiocu zahteva za pokretanje prekršajnog postupka. U sadašnjem tipu postupka, celokupan teret dokazivanja je zapravo na sudu, što ga dovodi u izuzetno nepovoljnu situaciju, s obzirom na poslovičnu neaktivnost stranaka u postupku, uz često izbegavanje prijema poziva ili pojavljivanja na ročištima. Uvođenjem osnovnog pravila, da je stranka dužna da pribavi dokaze, čije je izvođenje predložila, značajno će se poboljšati procesna disciplina stranaka, s obzirom da je u nesumnjivom interesu stranaka da sudu pribave dokaze u korist svojih tvrdnji. U cilju zaštite prezunkcije nevinosti, kao i radi poštovanja načela jednakosti pred sudom, sud može pribaviti dokaze u korist okrivljenog, ako on nije u stanju da to sam učini. Neuspešna dostava predstavlja jedan od najvećih problema prekršajnog postupka. U velikim gradovima, kao što su Beograd, Novi Sad ili Niš, procenat uspešnih dostava ne prelazi 20%, što posledično dovodi do neopravdano dugog trajanja postupka, kao i do čestog nastupanja zastarelosti postupka. Zbog ovih razloga, odredbama o dostavi je poklonjena posebna pažnja sa ciljem njihovog detaljnog uređivanja, kako bi se svela na minimum mogućnost zloupotrebe i izbegavanja prijema u cilju odugovlačenja postupka i izbegavanja prekršajne odgovornosti. Dostavljanje je regulisano detaljnije. Pismena će se dostavljati preko pošte ili druge službe ovlašćene za dostavu, čime se uvodi mogućnost konkurencije pošti, kao načina da pošta podigne nivo uspešnosti dostave. Uvodi se nov način dostavljanja, kada za to postoje uslovi, i to elektronsko dostavljanje. Posebno je regulisano dostavljanje na kućnu adresu, dostavljanje na radnom mestu i dostavljanje odsutnom licu. Jedna od ključnih novina u ovom predlogu zakona je prekršajni nalog, prekršajni nalog koji predstavlja nov pravni institut koji se uvodi ovim zakonom. Prekršajni nalog našao je svoju primenu u zakonima susednih zemalja, kao i većini evropskih zemalja u kojima je pokazao vrlo dobre rezultate u praksi. Njime se pojednostavljuje procesuiranje blažih prekršaja, uz značajno smanjenje troškova za državne organe, kako se učiniocima prekršaja izdavanjem naloga nudi mogućnost da u slučaju plaćanja polovine izrečene kazne, u roku za dobrovoljno plaćanje, ostvare značajnu uštedu. Za očekivati je značajno povećanje broja dobrovoljno plaćenih kazni, a samim tim i povećanje ukupnog prihoda za budžet Republike Srbije, po osnovu naplate ovih kazni. Primenom prekršajnog naloga prestaće mogućnost za plaćanje fiksne novčane kazne na licu mesta, čime se smanjuje mogućnost korupcije policijskih i inspekcijskih organa. Kako bi se stekli svi potrebni uslovi za njegovu primenu, zajedno sa nekim drugim odredbama ovog zakona, ovaj institut počeo bi da se primenjuje protekom primene zakona i to godinu dana nakon početka primene. U tom periodu sprovela bi se odgovarajuća obuka ovlašćenih organa i obezbedili bi se drugi uslovi za nesmetanu primenu ovog instituta. Prekršajnim nalogom organi uprave će dobiti efikasno sredstvo za sankcionisanje blažih prekršaja, za koje je propisana novčana kazna u fiksnom iznosu. Izdavanjem naloga ovlašćeni organ direktno će primenjivati zakone i svoje nadležnosti, s obzirom da nalogom izriče novčanu kaznu čija je visina unapred zakonom utvrđena. Za sve druge prekršaje za koje je propisana novčana kazna u rasponu ili predviđena neka druga prekršajna sankcija za čije izricanje je neophodna individualizacija propisane kazne, uz procenu svih konkretnih olakšavajućih i otežavajućih okolnosti i činjenica, organi upravi biće u obavezi da nadležnom prekršajnom sudu podnesu zahtev za pokretanje prekršajnog postupka. Za razliku od postojećeg zakona, organi uprave više neće moći za određene prekršaje da pokreću i vode prekršajni postupak i odlučuju, odnosno izriču prekršajne sankcije. Time je ovaj predlog zakona otišao korak dalje ka usaglašavanju sa međunarodnim standardima, da se postupci u kojima se izriču kaznene sankcije vode od strane nepristrasnog suda, uz poštovanje procesnih prava učesnika u postupku, u skladu sa međunarodnim standardima koji se odnose na vođenje sudskih postupaka. Iz odluka Evropskog suda za ljudska prava proizilazi stav da Međunarodno pravo ne pravi razliku između prekršajnog i krivičnog postupka, da vođenje jednog isključuje mogućnost vođenja drugog, po pravilu "Ne bis in idem" te da za oba postupka važe isti pravni standardi, kada su u pitanju položaj i prava okrivljenog u postupku. Pored dostave, naplata novčanih kazni predstavlja drugi najveći problem prekršajnog postupka. Dosadašnja praksa prekršajnih sudova ukazuje da se naplata novčanih kazni od fizičkih lica i preduzetnika gotovo isključivo vrši tek pod pretnjom izvršenja kazne zatvora, a nakon što se sprovede postupak zamene neplaćene novčane kazne kaznom zatvora. Ovo često dovodi do nastupanja zastarelosti izvršenja kazne, a kada bi se kazna i naplatila, dosuđeni troškovi postupka su po pravilu ostajali nenaplaćeni i tako padali na teret sudova, s obzirom da se oni ne mogu zameniti kaznom zatvora. Na ovaj način zamena kazne je postala redovno sredstvo prinudne naplate, bez pokušavanja stvarne prinudne naplate i bez obzira da li su za to postojali realni uslovi ili ne. U poslednje vreme, usled sve jače ekonomske krize, sve veći broj građana rađe pristaje na izdržavanje zatvorske kazne, nego na plaćanje novčane kazne, čime se troškovi države značajno povećavaju, umesto da se naplatom novčanih kazni ostvaruje realan prihod. Pored toga, s obzirom da su zatvorski kapaciteti nedovoljni, postoji realna opasnost da mnogi učinioci prekršaja čekaju da budu pozvani na izdržavanje kazne zbog nastupanja zastarelosti, nikada i ne izdrže zatvorsku kaznu, dok dug po osnovu izrečene novčane kazne i troškova postupka nikada ne biva naplaćen. Imajući to u vidu, odredbe o prinudnoj naplati novčanih kazni i drugih novčanih iznosa su pretrpele značajne promene u cilju jačanja nadležnosti, a sa tim i veće odgovornosti prekršajnog postupka, prekršajnog suda koji je izrekao novčanu kaznu, da tu kaznu i naplati. Ovim zakonom ustanovljena su dva jedinstvena registra, kao elektronske baze podataka o okrivljenom i o izrečenim prekršajnim sankcijama. Zakonom se uspostavlja registar sankcija kao jedinstvena evidencija izrečenih prekršajnih sankcija i registar neplaćenih novčanih kazni kao jedinstvena evidencija neplaćenih novčanih kazni i drugih dosuđenih novčanih iznosa. Registri su uvedeni radi centralizovane evidencije o svim izrečenim prekršajnim sankcijama i učiniocima, o čemu do sada nije postojala precizna i jedinstvena evidencija, kao i radi vođenja evidencije o neplaćenim novčanim kaznama i drugim dosuđenim novčanim iznosima, a radi njihove efikasnije naplate. Odredbe zakona koje regulišu registre sačinjene su u skladu sa načelima Zakona o zaštiti podataka o ličnosti, uzimajući u obzir primedbe od strane Kancelarije Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, koje su u radnoj grupi za izradu ovog zakona predočene tokom javnih rasprava. S tim u vezi, zakon sadrži odredbe o uvođenju i formiranju registara, o tome ko je rukovodilac podataka u registru, a ko obrađivač podataka, koja je svrha registara, ko će imati pristup podacima iz registara, ko će moći podatke da koristi, koliko će podaci čuvati, kao i druge potrebne odredbe. Na kraju, želim da vam se zahvalim na pažnji i da izrazim nadu da će nakon rasprave u načelu i pojedinostima Narodna skupština usvojiti Predlog zakona o prekršajima. Zahvaljujem.
Hvala. Da li još neko od predstavnika predlagača želi reč? (Ne) Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? (Ne) Da li neko od ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ili predsednika poslaničkih grupa želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Laslo Varga. Izvolite.
Gospođo potpredsednice, gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, iz uvodnog izlaganja gospodina ministra i iz obrazloženja Predloga zakona smo imali prilike da konstatujemo da se godinu i po dana radilo na ovom predlogu zakona. Što se tiče naše poslaničke grupe, mogu da kažem da je naša ocena da je Ministarstvo izradilo jedan dobar predlog zakona. Činjenica je da je na Odboru za pravosuđe ovaj zakon podržan u načelu jednoglasno, ali to naravno ne znači da nema brojnih amandmana i da neće biti i nekih kritičkih ocena. Sve u svemu, to nam ipak govori o tome da bar u načelu postoji jedna značajna saglasnost i oko važnosti i oko sadržaja ovog predloga zakona. Gospodin ministar je detaljno govorio o mnogim rešenjima koja donosi ovaj predlog zakona, odnosno nov zakon o prekršajima, o mnogim novim pravnim institutima, o brojnim izmenama u proceduri prekršajnog postupka i mislim da nema potrebe da se bilo šta što je već rečeno ponavlja. Možda vredi ipak skrenuti pažnju ili podvući činjenicu na katastrofalno stanje što se tiče procenta izvršenih prekršajnih sankcija. To stanje ili ti pokazatelji, verujem da su za širu javnost nepoznati ili su bili do sada nepoznati. Činjenica je da je u Beogradu i u nekim gradovima u centralnoj Srbiji procenat izvršenih sankcija 15%, a u Vojvodini je to nešto više, otprilike 30%, što je duplo više, ali i jedna i druga cifra je katastrofalna. Dakle, to zaista obesmišljava postojanje ili vođenje prekršajnih postupaka. Ovaj procenat je možda ispod procenta u kojem se RTV pretplata naplaćuje, tako da nam to zaista govori o tome da je bilo izuzetno velike potrebe da se Zakon o prekršajima izmeni, odnosno da se u formalnom smislu donese nov zakon o prekršajima. Govorio bih samo o nekoliko pitanja koja možda do sada nisu spominjana ili se ni gospodin ministar nije na njih osvrtao ili delimično jeste. Sa jedne strane, ono što je za nas bitna novina, to je afirmacija prekršajne kazne rada u javnom interesu. Mislimo da je bilo vreme i da jeste vreme da se zaista ta kazna ili ta sankcija mnogo šire primenjuje u odnosu na dosadašnju praksu. Postoje brojni argumenti zašto je to dobro ili zašto bi to bilo dobro. Izmenjena su pravila koja su regulisala ovu sankciju i zaista je naša nada da će rad u javnom interesu, nakon donošenja ovog zakona i početka primene ovog zakona, i u praksi zaživeti. To je sigurno jedna kritika u odnosu na ovo pitanje rada u javnom interesu, ali je problem, bar čitajući zakon, činjenica da bez obzira na namere, u to ne sumnjam, ali čitajući zakon iz teksta ne proizilazi činjenica da je postavljen jasan prioritet između ovih sankcija. Dakle, ako gledate član 33. zakona, onda je redosled kazni sledeći – zatvor, novčana kazna, rad u javnom interesu. Ako gledate sledeće članove, onda je redosled drugačiji - prvo ide zatvor, pa rad u javnom interesu, pa novčana kazna. Kada gledate član koji reguliše zamenu novčane kazne za zatvorsku ili za kaznu rada u javnom interesu, onda opet zatvorska kazna uživa neki prioritet, jer ipak u tom nekom nabrajanju stoji na prvom mestu. Nije to suštinska zamerka, ali je ovo bila prilika da na jedan precizan način zakonopisac, a i mi kao zakonodavac, odredi prioritet što se tiče novčane kazne, rada u javnom interesu i zatvorske kazne. Što se tiče drugog pitanja, i o tome će biti sigurno puno i dosta polemika, to je pitanje zastarelosti. Mi možemo da podržimo ovo rešenje da se produžava rok zastarelosti, relativne zastarelosti na dve godine, a apsolutne zastarelosti na četiri godine, ali mislimo da bi to trebalo zaista da bude kao jedno prelazno rešenje i da se to jasno kaže. Verovatno se to ne može u zakonu napisati, ali da se kaže da zakonodavac nema nameru da i u nekom dugom vremenskom periodu ovako dugačak rok zastarelosti predviđa. Evropska tendencija sigurno ne ide u ovom pravcu. U mnogim državama relativni rok zastarelosti je šest meseci kod prekršajnih postupaka, a kod nas će biti dve godine. Zaista imamo razumevanja zbog katastrofalnog stanja o kojem sam govorio, ali još jednom ponavljam – kao prelazno rešenje. Mi smo podneli jedan amandman na Predlog zakona. Taj amandman se odnosi na član 94. stav 2. Taj član zakona reguliše jezik prekršajnog postupka. U tom članu je predlagač zakona ostavio jednu dosta dvosmislenu formulaciju o tome da li sud ima mogućnosti, u slučajevima kada je inače obavezno vođenje postupka i na jezicima nacionalnih manjina, da li sud ima diskrecionu nadležnost ili mogućnost da drugačije odluči. U tom smislu smo i podneli amandman. Inače, već smo na Odboru za pravosuđe na ovaj problem skrenuli pažnju, podneli smo i amandman i neke druge poslaničke grupe su podnele amandman. Suština je da se ovo pitanje na nedvosmisleni način postavi, dakle, da se izbegne mogućnost bilo kakvog tumačenja, jer u Srbiji, nažalost, različita tumačenja su isto tako praksa, kao katastrofalna procena što se tiče izvršnih sankcija u prekršajnom postupku. Iz tog razloga bi bilo dobro ukoliko bi se ovaj amandman prihvatio i ukoliko bi se jednostavno postavilo jasno pravilo da se po ovom pitanju, po pitanju službene upotrebe jezika i pisma manjina, u prekršajnim postupcima kao i u svim drugim postupcima primenjuje Zakon o službenoj upotrebi jezika i pisma. To je ono što smo mi sa ovim našim amandmanom predložili. Iskoristio bih ovu priliku pošto se ovaj amandman odnosi na službenu upotrebu jezika i pisma da skrenem pažnju gospodinu ministru da smo i formalno, putem Nacionalnog saveta Mađara, dostavili inicijativu da se u Akcionom planu za sprovođenje Strategije reforme pravosuđa nađe obaveza izrade novog zakona o službenoj upotrebi jezika i pisma, pošto je to praktično bila vaša ideja na sednici Narodne skupštine kao odgovor na moju diskusiju. Nadam se da će se u tom dokumentu zaista naći ova obaveza. Ovaj naš amandman i ovo pitanje je dokaz zašto bi to bilo dobro sistemski rešiti jednim novim zakonom o službenoj upotrebi jezika. Dakle, službenu upotrebu manjinskih jezika u svim postupcima – krivičnim, parničnim, prekršajnim, itd. Iskoristio bih ovu priliku da skrenem pažnju na jednu našu zakonodavnu inicijativu koja se odnosi na oblast prekršajnih postupaka. Mi smo 8. marta podneli dva predloga zakona – Predlog zakona o izmenama Zakona o javnom redu i miru i Predlog izmena Krivičnog zakonika, sa ciljem da se sitne krađe definišu, dakle, krađa ispod pet hiljada dinara, definišu kao prekršaji. Do sada nije stigao ni pozitivan ni negativan odgovor Vlade. Budući da se danas ili ovih dana donosi nov zakon o prekršajima, budući da ćemo imati za nekoliko dana nov pravni okvir, bar što se prekršajnog postupka tiče, mislim da bi bilo dobro ukoliko bi se i ta naša inicijativa razmotrila. Posebno bih skrenuo pažnju na povezanost naše inicijative sa ciljem ministarstva da se proširi primena sankcija rada u javnom interesu, budući da mnogi učinioci sitnih krađa ne mogu biti demotivisani ni novčanom kaznom, ni zatvorskom kaznom. Novčana kazna se ne može naplatiti, zatvorska kazna za mnoge od njih nije sankcija, ali bi rad u javnom interesu za učinioce sitnih krađa mogao da bude i te kako dobra sankcija. Iz tog razloga bih želeo još jednom da vam na to skrenem pažnju i da vas zamolim da zaista to razmotrite. Verovatno je ministarstvo nadležno za jedan zakon, MUP za drugi, ali to čini jedan paket. Voleo bih da se ovo pitanje na jednoj od narednih sednica nađe na dnevnom redu. Jer, verujte, pojava sitnih krađa u mnogim selima je postala jedna svakodnevna pojava. Rekao bih još nekoliko reči o drugoj tački, koja je spojena sa ovom tačkom, a to je Odluka o izboru sudija koji se prvi put biraju. Želim da iskažem naše zadovoljstvo zbog činjenice da se među tri sudije koje se biraju na teritoriji Vojvodine nalazi jedan pripadnik mađarske zajednice, što je svakako važno, iz praktičnih razloga, iz razloga poštovanja ustavnog načela koje govori o odgovarajućoj zastupljenosti manjinskih zajednica u državnim organima, itd. Ovom prilikom bih želeo skrenuti pažnju, a o tome sam i prošli put govorio, o neadekvatnom sistemu u Pravosudnoj akademiji, od prijemnog ispita, preko obuke, pa do kraja procesa kada dolazi do izbora sudija. Naime, sadašnji sistem, koji je uspostavljen Zakonom o Pravosudnoj akademiji, ne sadrži afirmativnu meru u odnosu na manjinske zajednice, nego jednu, možda je najadekvatniji izraz, skrivenu diskriminaciju. Kada prosek sa fakulteta čini značajan deo rezultata prijemnog ispita, i to u situacijama kada su jezici određenih manjinskih zajednica bitno različiti u odnosu na srpski jezik i kada studenti iz tih zajednica na početku, na prvoj, drugoj godini pravnih fakulteta jednostavno ne mogu da postižu dobre rezultate jer prvo moraju srpski jezik da savladaju, pa stručnu terminologiju srpskog jezika, pa kasnije dolazi tek samo gradimo, tu bih želeo skrenuti pažnju još jednom na ovaj problem. Ovaj problem ili ovo pitanje će se sigurno pojaviti ako ne na početku, onda tokom pristupnih pregovora sa EU. Naime, ukoliko Ustav definiše jedno načelo, odnosno sadrži jednu garanciju prema kojoj manjinske zajednice imaju pravo na odgovarajuću zastupljenost u državnim organima, između ostalog i u pravosudnim organima, onda svi ostali zakoni koji tretiraju određenu oblast, u ovom slučaju oblast pravosuđa, moraju da pomažu taj cilj. Taj cilj je postizanje odgovarajuće zastupljenosti manjinskih zajednica u pravosuđu. Kao što sam rekao, Zakon o Pravosudnoj akademiji sadrži jedan sistem, jedan mehanizam koji znači destimulaciju, umesto jednog afirmativnog sistema. To nije pitanje za današnji dan, ali je svakako pitanje za neko ne daleko, buduće vreme, jer će se ovo pitanje, još jednom ponavljam, sigurno naći na stolu jer, jednostavno, ukoliko Ustav sadrži jednu garanciju, sadrži jedno važno načelo koje je evropski standard, onda svi ostali zakoni koji u ovoj oblasti proizilaze iz Ustava moraju da imaju isti ili identičan cilj. Današnja odluka, dakle, odluka o izboru sudija koji se biraju prvi put znači svakako jedan važan i dobar korak u ovom pravcu, ali bez obzira na to, sigurno je da će doći vreme i kada bude Zakon o Pravosudnoj akademiji menjan i tada bi trebalo i ovo pitanje o kojem sam govorio razmotriti. Hvala vam.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Mirna Kosanović. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovane kolege poslanici, predstavnici Ministarstva, predstavnici Državnog veća tužilaca, htela bih da napomenem da je važeći Zakon o prekršajima donet u novembru mesecu 2005. godine, ali da je počeo da se primenjuje posle četiri godine od dana donošenja, s tim što su dve izmene vršene 2008. i 2009. godine. Predlog novog zakona o prekršajima je urađen u skladu sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i jurisprudencijom Evropskog suda za ljudska prava i drugim važećim međunarodnim dokumentima i to je, između ostalog, razlog što će Socijaldemokratska partija Srbije podržati donošenje ovog zakona. Novi zakon je potreban s obzirom na neophodnost izmena velikog broja postojećih zakonskih normi, kao i potrebe usvajanja novih, savremenijih zakonskih rešenja. .Najvažniji razlog za donošenje ovakvo zakona je svakako nastavak započete reforme prekršajnog prava. Budući da je primećeno da nekoliko desetina hiljada prekršajnih predmeta godišnje zastareva uglavnom zbog opstrukcije stranaka koja je važećim zakonom strankama široko omogućena. Ovako veliki broj neizvršenih i ne završenih predmeta predstavlja veliki problem u radu prekršajnih sudova, kako sa stanovišta efikasnosti rada sudova, tako i u smislunegativnog ekonomskog efekta na budžet Republike Srbije. Pored ovoga što je već navedeno, u sadašnjoj praksi prekršajnih sudova se najčešće javljaju teškoće u vezi sa pozivanjem i obezbeđenjem prisustva okrivljenih i drugih učesnika u postupku u suviše kratkim rokovima za postupanje u vrlo lošoj procesnoj disciplini stranaka, u negativnom ovlašćenju podnosioca zahteva za pokretanje prekršajnog postupka i postupku pred sudom, u njihovoj, zapravo krajnjoj nezainteresovanosti za uspešan ishod postupka, u problemu procesuiranja stranih fizičkih i pravnih lica itd. Iz tih razloga tokom rada Radna grupa je izvršila intervencije u 220 članova važećeg zakona. Uvedeni su neki novi instituti, neka nova poglavlja, dok su neka poglavlja izostavljena. Ovaj nacrt za osnov ima važeći zakon. Zadržana je osnovna struktura postojećeg zakona uz dodavanje novih i brisanje nepotrebnih glava zakona. Ono što su novine, to su npr. prekršajna odgovornost pravnog lica, što je bilo potrebno kako bi se sprečila praksa da pravna lica putem izmena u svom statusu izbegavaju prekršajnu odgovornost ili obavezu plaćanja kazni. Zatim je to kao novina, rad u javnom interesu, čijim su preciznim uređenjem zapravo stvoreni uslovi da se ova sankcija najšire primeni, što je nesumnjivo korisno kako za počinioca prekšaja tako i za samu državu. Korigovanje postojećih rokova zastarelosti u tom smislu što su rokovi produženi sa jedne na dve godine, odnosno kod apsolutne zastarelosti sa dve godine na četiri godine, svakako će proizvesti odgovarajuće rezultate. Jer, kratak rok zastarelosti je redovno istican kao razlog za nastupanje zastarelosti bilo prekršajnog gonjenja bilo zastarevanja izvršenja prekršajne sankcije. Obaveza suda je da utvrdi materijalnu istinu i izmenjen je zapravo odredbama zakona teret dokazivanja obeležja postojanja prekršaja i prekršajne odgovornosti sa suda na podnosioca zahteva za pokretanje prekršaja. U sadašnjem postupku celokupan teret dokazivanja je zapravo bio na sudu, što ga je dovodilo u izuzetno nepovoljnu situaciju, s obzirom da se sud u toku postupka suočava sa poslovičnom neaktivnosti stranaka u postupku, sa čestim izbegavanjem prijema poziva ili pojavljivanjem na ročištima. Uvođenjem osnovnog pravila da je stranka zapravo ta, koja je dužna da pribavi dokaze čije izvođenje predložila, značajno poboljšava procesnu disciplinu stranaka, s obzirom da je nesumnjivo u interesu stranaka da sudu pribave dokaze u korist svojih tvrdnji u cilju zaštite prezunkcije nevinosti, kao i radi poštovanja načela jednakosti pred sudom sud može pribavljati dokaze u korist okrivljenog ako on nije u stanju to sam da učini. Dostavljanje, je takođe mnogo bolje regulisano sadašnjim zakonom nego što je to bilo prethodnim zakonom. Pismena se dostavljaju ili preko pošte ili preko odgovarajuće službe koja je ovlašćena za dostavu, te se uvodi mogućnost konkurencije, kao načina da se podigne ukupni nivo uspešnosti dostave. Uvodi se nov način dostavljanja, kada za to postoje uslovi, recimo elektronsko dostavljanje, što do sada nije postojalo. Naravno da je potrebna odgovarajuća tehnološka opremljenost suda za elektronsko dostavljanje i za elektronsku adresu. Posebno je regulisano dostavljanje na kućnu adresu, dostavljanje na radno mesto, dostavljanje odsutnom licu, dostavljanje, odnosno mogućnost dostavljanja preko oglasne table suda, što takođe nije postojalo. Izbegnuta je mogućnost da se u nekim slučajevima mora izvršiti lična dostava, dakle, može se izvršiti dostava i preko oglasne table. Ono što je takođe uvedeno kao pravilo, to je da sud može naložiti stranci da pozove i da obezbedi prisustvo svedoka čije je saslušanje predložila. Dakle, izmešta se mogućnost i obaveza sa suda na stranku, odnosno na onoga ko je zapravo počeo i inicirao postupak. Neuspešna dostava je jedan od najvećih problema prekršajnog postupka i ukupno problema rada našeg pravosuđa, naročito, kada su u pitanju veliki gradovi kao što su Beograd, Novi Sad ili Niš. Procenat uspešnih dostava nije prelazio ni 20% što dovodi upravo do neopravdano dugog trajanja postupka, do čestog nastupanja zastarelosti upravo zbog nemogućnosti izvršenja dostave i nemogućnosti otpočinjanja i vođenja postupka. Iz tih razloga ovim odredbama je poklonjena posebna pažnja, a sve sa ciljem da se detaljno uredi, da se unapredi, da bi se mogućnost zloupotrebe zapravo svela na neki minimum i da bi se izbegla mogućnost prijema, odugovlačenja postupka kao i mogućnost izbegavanja prekršajne odgovornosti. Ono što je novina u zakonu jeste prekršajni nalog koji predstavlja novi pravni institut koji se uvodi ovim zakonom. Njime se pojednostavljuje procesuiranje blažih prekršaja u značajno smanjenje troškova za državne organe. Kako se počiniocima prekršaja izdavanjem naloga nudi mogućnost da u slučaju postojanja i plaćanja polovine izrečene kazne u roku za doborovoljno plaćanje, na taj način se ostvaruje značajna ušteda za ukupan prihod budžeta Republike Srbije, jer se povećava broj dobrovoljno plaćenih kazni. Primenom ovoga instituta prestaće mogućnost za plaćanje fiksne novčane kazne na licu mesta, a što je opet u vezi sa smanjenjem mogućnosti korupcije policijskih i inspekcijskih organa. Osnovna karakteristika zakona je sankcionisanje blažih prekršaja za koje je propisana novčana kazna u fiksnom iznosu. Moram da dodam da je novim zakonom ustanovljena mogućnost formiranja dva jedinstvena registra, kako elektronske baze podataka o okrivljenima, tako i o izrečenim prekršajnim sankcijama. Konkretno zakonom se uspostavlja registar sankcija kao jedinstvena evidencija izrečenih prekršajnih sankcija, kao i registar neplaćenih novčanih kazni takođe kao jedinstvena evidencija neplaćenih kazni i drugih osuđenih novčanih iznosa. Ovi su registri uvedeni radi centralizovane evidencije, a u skladu sa načelima Zakona o zaštiti podataka o ličnosti, uzimajući u obzir primedbe iznete od strane Kancelarije poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, koje su radnoj grupi tokom rasprave dali svoje primedbe i određene sugestije koje su svakako bile na mestu i koje su kao takve prihvaćene. Karakteristično je i pohvalno sve ovo što je izneto do sada u ovom zakona iz tih razloga će SDPS podržati taj zakon. Sama definicija prekršaja koja sada obuhvata i fizička ali i pravna lica u skladu je sa Zakonom o odgovornosti pravnih lica za krivična dela. U pogledu instituta kao što su npr. nužna odbrana, krajnja nužda, sila i pretnja, pravna zabluda, vrši se izjednačavanje sa krivičnim zakonodavstvom što je zapravo bila i intencija prilikom donošenja ovog zakona. Prekršaj se novim odredbama zakona može izvršiti i u produženom trajanju u situaciji kada učinilac sa jedinstvenim umišljajem učini više istovremeno vremenski povezanih radnji prekršaja koji čine jednu celinu. Postojećim zaštitnim merama koje se izriču zajedno sa kaznom o prekršaju, uvedene su dve nove zaštitne mere, a to su obavezno psihijatrijsko lečenje i mera oduzimanja životinja i zabrana držanja životinja kao druga mera u situaciji mučenja životinja, a što je bilo doneto u skladu sa Zakonom o dobrobiti životinja. Naravno da se ovo obavezno psihijatrijsko lečenje izriči učiniocu koji počini prekršaj u stanju neuračunljivosti i u situaciji kada postoji opasnost da će ponoviti izvršenje prekršaja. Kod kažnjavanja starijih maloletnih lica zatvorska kazna se pomera sa 15 dana novom zatvorskom kaznom od 30 dana, što znači da se duplo povećava mogućnost, odnosno daje se mogućnost zakonodavstvu da izrekne duplo dužu zatvorsku kaznu za maloletno lice. Svakako da pažnju posebno zaslužuju odredbe zakona koje se odnose na zastarelost pokretanja postupka i izvršenja kazne, koje su zapravo predviđene u duplo dužem iznosu, odnosno u duplo dužim rokovima sa godinu na dve i sa dve na četiri godine. Radi veće efikasnosti u postupanju nužno je bilo izmeniti odredbe koje se odnose, kao što sam već napomenula na dostavu, pa se propisuje mogućnost da nije obavezna u svakom slučaju lična dostava, tako da se može naložiti stranci da sama, znači bez učešća suda, što će opet da se odrazi na troškove budžeta Srbije, da obezbedi dostavu i da se na taj način reguliše i dostava odsutnim licima, kao i mogućnost da se recimo, pismeno podigne u sedištu suda u određenom roku posle čega se smatra da je dostavljanje izvršeno uredno i postupak može da otpočne odnosno postupak može da se nastavi. Ono što je još karakteristično, što se svakako mora izneti, to je da se uvodi mogućnost zaključenja sporazuma o priznanju prekršaja, do donošenja prvostepene presude po uzoru na Zakonik o krivičnom postupku. Radi povećanja učinka i poboljšanja rezultata ukupnog prekršajnog postupka, uvodi se mogućnost donošenja rešenja o izvršenju po proteku roka za dobrovoljno izvršenje. To znači da, kada se učiniocu prekršaja ostavi rok za dobrovoljno izvršenje a on se ogluši o taj rok, odnosno ne izvrši dobrovoljno ono što mu je naloženo da izvrši, sledi postupak prinudnog izvršenja koji će se, radi postizanja svrhe postupaka odlučiti da li će se zameniti kaznom zatvora, da li će se zameniti merom rada u javnom interesu ili možda naplatom putem prinude, znači skidanjem sa računa ili blokadom računa u zavisnosti od toga ko je učinilac prekršaja. U svakom slučaju, shodno će se primenjivati odredbe Zakona o izvršenju i obezbeđenju. Smatramo da su predložena rešenja dobra i nova i ova koja su data kao nova i rešenja koja su izmenjena, pa kako je reforma pravosuđa važan prioritet Republike Srbije u smislu pripreme celokupnog pravnog sistema za nove izazove, a u skladu sa evropskim standardima i vrednostima, sve u cilju uspešnog sprovođenja izmene normativnog okvira, smatramo u SDPS da predloženi tekst zakona treba podržati u celosti. Socijaldemokratska partija Srbije će podržati predložena rešenja, budući da smatramo da će rezultati koji se budu ostvarili između ostalih i primenom ovog novog zakona, povećati poverenje građana u pravosudni sistem, što je u svakom slučaju cilj i naše stranke a i države u celini. Hvala lepo.
Reč ima narodni poslanik Slobodan Veličković. Izvolite.
Gospođo predsedavajuća, uvaženi gospodine ministre, dame i gospodo poslanici, Predlog zakona o prekršajima koji se nalazi pred nama predstavlja urgentnu preko potrebnu i temeljnu reformu prekršajno-pravnog sistema u Republici Srbiji. Kao što je ovlašćeni predlagač naveo u obrazloženju ovog predloga, u procesu reforme pravosuđa, najkrupniji sistemski iskorak učinjen je upravo u materiji prekršajnog prava, pre svega činjenicom da su prekršaji iz oblasti nadležnosti državne uprave prevedeni u pravosudni sistem poštujući relevantne odredbe ratifikovanih međunarodnih konvencija, po kojima se o odgovornostima i kažnjavanju pravnih subjekata može odlučivati samo u postupku pred nepristrasnim i na zakonu ustanovljenim sudovima, što predstavlja implementaciju obaveze sadržane u članu 6. stava 1. Evropske konvencije o ljudskih pravima i osnovnim slobodama i članu 32. Ustava Republike Srbije. Međutim, dosadašnja zakonska rešenja koja su uređivala prekršajnu materiju, uračunavajući tu i sada važeći Zakon o prekršajima iz 2005. godine i pogotovo važeća pravila prekršajnog postupka koja suštinski tada nisu menjana, jednostavno nisu odgovarala sve većoj dinamičnosti društvenih odnosa ali i pojedinih okolnosti koje su u međuvremenu nastupile, a koje su specifične za našu zemlju, neažurnost evidencije o prebivalištima građana ojačana, ekonomska kriza i slično. Kao posledicu svega toga imamo činjenicu da je procenat izvršenja izrečenih kazni što dobrovoljno, što prinudnim putem u ovoj oblasti najniži u celom pravosudnom sistemu. Prema izveštaju o radu za 2012. godinu, od 31. januara do 31. marta 2012. godine, ovaj procenat izvršenja, recimo u Leskovcu u gradu, odakle dolazim je 23,7%. Kada se tome doda činjenica da su prekršaji društveno štetna dela, koja građani najčešće čine za razliku od, na primer, krivičnih dela i koja po brojnosti u masi takvih dela zauzimaju prvo mesto, te da zastarevanjem ili nemogućnošću izvršenja izrečene kazne izostaje sankcija od strane države za takva dela, očigledno je da se u javnosti i među građanima, stvara utisak nesposobne i neefikasne države koja nije u mogućnosti da sopstvene zakone sprovede na adekvatan način. Na taj način se posredno prevencija vršenja kažnjivih dela, kao svrha kažnjavanja, sadržina u odgovarajućim odredbama ovog i drugih procesnih zakona ukazanoj materiji izvrgava i ruglu i podsmehu a kod onih koja zakon treba da štiti ostaje gorak utisak nepostojanja adekvatnog mehanizma zaštite njihovih prava i interesa. Istovremeno, nasleđeni sistem distinkcije različitih vidova kažnjivih dela i samim tim postojanja posebnih pravila, koja ih uređuju kao i posebnih sudova koji po njima postupaju, a koji bi u budućnosti, po našem mišljenju, trebalo da pretrpi ozbiljne izmene, doveo je do velikih problema u praksi. Postojanje prekršaja privrednih prestupa i krivičnih dela kao kažnjivih dela koja se međusobno razlikuju po subjektima učiniocima, pravilima postupka i organima koji su nadležni za njihovo procesuiranje je imalo svoje opravdanje u ranijem društveno-ekonomskom i pravnom sistemu, ali u međuvremenu, kako se naše zakonodavstvo i pravni sistem, usaglašavaju sa rešenjima u pravnim sistemima zemalja EU, izgubilo je na značaju, sada počinje da predstavlja nepotreban teret. U prilog tome je i shvatanje Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu, koji je razlikuje prekršaj i krivična dela, kao što je to u obrazloženju predlagača i napomenuto svojom odlukom u slučaju Mareti protiv Hrvatske 2005. godine, Evropski sud je našao da kažnjavanje istog lica za isti štetni događaj i u krivičnom i u prekršajnom postupku predstavlja povredu načela zabrane da se istom licu sudi za isto delo dva puta. Ovaj slučaj imao je dalekosežne posledice i u našem pravnom sistemu, obzirom da je doveo do toga da se u mnoštvo slučajeva, pogotovo u domenu kažnjivih dela sa elementima nasilja i u oblasti bezbednosti saobraćaja na putevima, u slučaju kada su se paralelno vodili postupci i za prekršaj i za krivično delo i jedan od njih redovno obustavljao. Ovo predstavlja realnu opasnost obzirom da se često dešavalo da zbog bržeg postupka jedno lice izbegne krivičnu odgovornost obzirom da ga prekršajni sud oglasi krivim, pa krivični sud onda mora da obustavi postupak. Na taj način počinilac koji realno počini delo veće društvene opasnosti plati prekršajnu novčanu kaznu i time izbegne zaprećenu kaznu zatvora za krivično delo. Zakon koji se sada razmatra upravo nastoji da te nedostatke otkloni i mogući efikasno vođenje prekršajnog postupka i izvršenje prekršajnih kazni. Pred nama se nalazi celovit tekst zakona koji je pretrpeo ozbiljne izmene u onim tačkama koje su ozbiljnom i studioznom analizom stručnjaka i relevantnih institucija, koje taj zakon primenjuju prepoznate kao kritične, i koji bi trebalo da doprinese povećanju efikasnosti rada sudova uz istovremenu zaštitu prava i interesa svih učesnika u postupku, ali i ostvarivanju proklamovane svrhe, odnosno cilja prekršajnog kažnjavanja, a to je veći stepen poštovanja zakona i smanjenje broja prekršaja. Ključne izmene koji ovaj zakon donosi, sadržane su odredbama koje uređuju odgovornost pravnih lica za prekršaje, temeljnije uređenje rada u javnom interesu kao vrste prekršajne sankcije, rokova zastarelosti, vođenja postupka izvršenje izrečenih sankcija, zamene istražnog načela u vođenju postupka optužnim načelom, boljim uređivanjem pravila dostavljanja poziva odluka i drugih akata, uvođenjem instituta prekršajnog naloga, uređivanjem pravila izvršenja prekršajnih kazni i uspostavljanje dvaju registra, registra izrečenih prekršajnih sankcija i registra neplaćenih novčanih kazni. Zakon na znatno bolji i temeljitiji način od dosadašnjeg, reguliše odgovornost pravnih lica za prekršaje. Član od 27, po prvi put se u prekršajnoj materiji utvrđuje osnov odgovornosti pravnih lica za prekršaje i to tako što pravno lice odgovara za prekršaj koji svojim radom ili propuštanjem dužnog nadzora učini njegov organ upravljanja ili odgovorno lice ili drugo lice koje je u vreme izvršenja prekršaja bilo ovlašćeno da postupa u ime tog pravnog lica, te se u odredbama toga člana bliže pojašnjavaju navedene radnje. Ujedno, utvrđuje se i da se u slučaju prestanka postojanja pravnog lica, postupak može nastaviti prema njegovom pravnom sledbeniku, čime se osujećuje dosadašnja praksa privrednika upravljanja ka izbegavanju odgovornosti i kažnjavanja time što su privredna društva brisali iz registra, usled čega se postupak obustavljao. Rad u javnom interesu, kao vid alternativne sankcije, uveden je i u naš prekršajno-pravni sistem iz 2005. godine. Međutim, do današnjeg dana nije zaživeo u meri u kojoj je to potrebno, uzevši u obzir svrhu kažnjavanja, sadržinu u odgovarajućoj odredbi ovog zakona, tj. izricanje društvenog prekora i uticanje kako na konkretnog pojedinca, tako i društva u celini, da ne čine prekršaje. Ovaj institut predstavlja jednu od najadekvatnijih sankcija za ovu vrstu kažnjivih dela. Svedoci smo činjenice da resorno ministarstvo preduzima odgovarajuće mere, kako bi se omogućila što veća primena ove kazne, od strane prekršajnih sudova, jer se na taj način postiže dvostruka korist. Država se oslobađa troškova boravka osuđenog lica na izdržavanju kazne u zatvoru, dok se sa druge strane dobija besplatna radna snaga koja se može koristiti za obavljanje poslova u opštem interesu, pre svega u lokalnim zajednicama. U tom smislu, i odgovarajuće odredbe ovog zakona preciziraju da sud kada određuje kaznu rada u javnom interesu, mora imati u vidu vrstu izvršenog prekršaja, uzrast, fizičku i radnu sposobnost, psihička svojstva, obrazovanje, sklonosti i druge posebne okolnosti koje se odnose na ličnost učinioca. Time bih se u saradnji sa institucijama kojima je taj rad potreban, kažnjeni uputio na one poslove koji najbolje odgovaraju njegovim ličnim svojstvima. Zakon dvostruko produžava rokove zastarelosti vođenja prekršajnih postupka i rokove izvršenja prekršajne sankcije i to kako relativne, tako i apsolutne zastarelosti. Naime, iz dosadašnje prakse i više nego očigledno da zbog niza procesnih odredbi, koje su okrivljena lica prečesto zloupotrebljavala, kao i zbog preopterećenosti sudova, veliki broj predmeta nije moguće pravosnažno okončati u do sada postavljenim rokovima. Posledica toga je i preveliki broj zastarelih predmeta, koji nikada nisu dočekali pravosnažno okončanje ili pak izvršenje izrečene sankcije. U tom smislu, zakon kada duplira vreme potrebno za nastupanje relativne zastarelosti, pokretanja i vođenja prekršajnog postupka sa jedne na dve godine, računajući od dana izvršenja prekršaja, s tim da se zastarelost prekida sa svakom radnjom koju nadležni sud preduzme i iznova počinje da teče, ali u svakom slučaju, apsolutna zastarelost nastupa kada proteknu četiri godine od dana izvršenja prekršaja. Isti vremenski rok predviđen je i za zastarelost izrečene prekršajne kazne i zaštitne mere. Smatramo da je ovaj vremenski okvir uzet zajedno sa predloženim izmenama u pogledu strukture i toka postupka, sasvim adekvatan, kako za pravosnažno okončanje postupka, tako i za izvršenje same prekršajne sankcije. Za razliku od do sada prisutnog izvršnog načela u vođenju postupka, po kome je sud bio dužan da utvrđuje materijalnu istinu, te da po službenoj dužnosti i po sopstvenom nahođenju odlučuje koje dokaze treba sprovesti i da naređuje njihovo provođenje. Novi zakon predviđa uvođenje tzv. "Optužnog načela". Takvo rešenje u skladu je sa rešenjem prihvaćenim u zakonu o krivičnom postupku i glavni cilj mu je da teret dokazivanja prebaci sa suda, koji je do sada bio glavni i gotovo jedini aktivni učesnik postupka na pokretače postupka, bilo da je u pitanju javni tužilac, drugi državni organ ili sam oštećenim. Samim tim pokretač postupka, odnosno predlagač, dužan je da u zahtevu za pokretanje prekršajnog postupka predloži izvođenje dokaza i sve vreme aktivno participira u postupku za stupajuću optužbu. Sud je ovlašćen jedino da u slučaju protivrečnosti izvedenih dokaza ili potreba razjašnjenja pojedinih činjenica, naloži izvođenje dokaza. Praksa je pokazala da je ovakvo rešenje neophodno, budući da se najveći broj prekršajnih postupaka pokreće po zahtevu ovlašćenih državnih organa, koji ne uzimaju aktivno učešće u postupku i koji svoj deo posla završavaju podnošenjem zahteva za pokretanje postupka, pa zatim ceo postupak pada na teret suda. Dostavljanje poziva, odluka i drugih akata suda, generalno predstavlja najveći problem svih sudskih i upravnih postupaka, pa tako i prekršajnog postupka. Naime, najveći broj opstrukcija i zloupotreba procesnih prava od strane okrivljenih, događa se upravo u ovoj fazi postupka, tako što okrivljeni izbegavajući prijem, nastoje da odugovlače postupak sa ciljem da dovedu do zastarelosti prekršajnog gonjenja. U tom smislu, zakon nastoji da restriktivnije postavljajući pravila o dostavljanju omogući sudu da u slučajevima kada okrivljeni očigledno da opstruira postupak, isti pravosnažno okonča, poštujući utvrđena pravila. S toga se uvodi mogućnost dostave akata, za koji se do sada tražilo obavezno lično dostavljanje i članovima porodice, odnosno punoletnim članovima domaćinstva, uz odredbu da se odbijanje prijema od strane njih, poistovećuje sa izvršenim dostavljanjem, uz napomenu na dostavnici o tome. Uređuje se i dostavljanje odsutnom licu tako što se omogućava da se istom na adresi stanovanja ostavi obaveštenje o prispelom pismenu, uz ostavljanje određenog roka za njegovo preuzimanje, usled čijeg isteka se smatra da je dostavljanje izvršeno. Takođe, u slučaju kada okrivljeni ima branica, dostavljanje se vrši isključivo njemu, uzevši u obzir da se radi o pravnom profesionalcu, odnosno advokatu koji ima odgovornost prema svom klijentu po odredbama odgovarajućeg zakona. Ključna novina koju zakon uvodi jeste institut prekršajnog nalog. Prekršajnim nalogom omogućuje se da organi uprave koji prilikom vršenja službenog nadzora kontrole ili na drugi način otkriju izvršenje prekršaja izreknu novčanu prekršajnu kaznu ako je takva kazna zakonom utvrđena u fiksnom iznosu, ostavljajući pri tom učiniocu rok od osam dana za plaćanje kazne. Takođe, specifičnost prekršajnog naloga leži u tome što bi i sami počinioci prekršaja bili zainteresovani da plate izrečenu kaznu, jer bi kazna bila u visini polovine one koja je zaprećena po zakonu ukoliko istu plate u ostavljenom roku od osam dana ili u visini zakonom zaprećene kazne ako je plate do početka redovnog postupka pred sudom. Ujedno, osumnjičenim počiniocima, kojima bude izdat prekršajni nalog, ostavljena je mogućnost da, ukoliko smatraju da nisu krivi za prekršaj koji im se stavlja na teret, potpisan prekršajni nalog dostave nadležnom prekršajnom sudu uz eventualnu pisanu odbranu, koji bi se potom smatrao zahtevom za pokretanje prekršajnog postupka i time se otvarao redovni prekršajni postupak pred sudom u kome bi podnosilac zahteva, ovlašćeni organ uprave, morao da dokazuje krivicu okrivljenog, a okrivljeni da iznosi svoju odbranu. Istovremeno, kada se radi o prekršajnim nalozima izdatim strancima, licima bez državljanstva ili domaćim državljanima koji napuštaju Republiku Srbiju, kao i u slučaju da je to učinjeno prilikom kontrole van naseljenog mesta, npr. prilikom kontrole učesnika u saobraćaju na putevima, omogućilo bi se da kaznu naplati službeno lice na licu mesta uz troškove poštarine, sa obavezom da naplaćeni iznos uplati na odgovarajući račun javnih prihoda po povratku u službene prostorije ili sutradan. Ovakvo rešenje u skladu je sa već ustaljenom praksom u zemljama u okruženju i pojedinim evropskim državama i time se znatno ubrzao postupak prekršajnog kažnjavanja, uzevši u obzir da je ovaj institut naročito prilagođen onoj grupi prekršaja koji u strukturi ukupnih prekršajnih postupaka učestvuje sa gotovo 50%, a to su prekršaji u oblasti bezbednosti saobraćaja na putevima. Shodno tome, a uzevši u obzir napred navedenu obavezu Republike Srbije, da materiju prekršaja uredi u skladu sa prihvaćenim normama međunarodnog prava, po kojima ona spada u nadležnost sudova, potrebno je da se iz nadležnosti organa uprave izuzme vođenje prekršajnih postupaka. S tim u vezi stoje i prelazne odredbe zakona koje nalažu organima uprave koji su do sada bili nadležni za vođenje postupka, pri čemu se pre svega misli na policijske uprave, poresku upravu, upravu carina, devizni inspektorat, kao i resorna ministarstva, da izrade predloge izmena i dopuna zakona kojim su predviđene odredbe o prekršajnom kažnjavanju i nadležnosti tih organa za vođenje prekršajnog postupka i da predvide veći broj prekršaja kod kojih bi kazne bile u fiksnom iznosu, kako bi se omogućila puna primena instituta prekršajnog naloga. Takođe, kao jedna od ključnih novina, uvodi se i ustanovljavanje dvaju registara – registar izrečenih prekršajnih sankcija i registar neplaćenih novčanih kazni. Svrha prvog registra jeste evidencija o kažnjenim licima koja je od uticaja prilikom odmeravanja kazne licu koje je već kažnjavano za prekršaje, dok je svrha drugog registra upravo u boljoj naplati izrečenih kazni, jer bi se izdavanje javnih isprava, dozvola, registracija licenci, sem onih vezanih za lična stanja građana, uslovilo prethodnim izmirivanjem izrečenih kazni, što je već praksa u mnogim zemljama. Pred nama je, dakle, jedan zakon koji na veoma temeljan način, uz primenu savremenih instituta do kojih došlo iskustvom postupanja u praksi i upoređujući rešenja drugih država, nastoji da poveća efikasnost sistema prekršajnog kažnjavanja, istovremeno nastojeći da poveća na kvalitetu sudskih odluka i zaštiti prava i interesa učesnika u postupku. S tim u vezi, mišljenja sam da se isti treba podržati u danu za glasanje. Hvala.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Judita Popović. Izvolite.
Hvala vam, gospođo potpredsednice. Poštovani gospodine ministre, poštovani predstavnici Državnog veća tužilaca, poštovani predstavnici Ministarstva pravde, ali čini mi se da nema ovde ovlašćenog predstavnika Visokog saveta sudstva, pa o tome možemo da razgovaramo, dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, imamo ovaj objedinjeni zajednički jedinstveni pretres više zakonskih predloga, izbora sudija i tužilaca na prvu sudijsku, odnosno javnotužilačku funkciju, kao i za izbor člana Agencije za borbu protiv korupcije. Nemamo ništa protiv ove objedinjene zajedničke rasprave, ali imamo neke zamerke u pogledu ovlašćenog predstavnika Visokog saveta sudstva i smatramo da mi danas, kada razgovaramo o kandidatima za izbor prve sudijske funkcije, ipak bi trebalo da razgovaramo sa ovlašćenim predstavnikom, s obzirom da čak i ovde, u ovom sinopsisu, je predviđeno da bude prisutan predstavnik Visokog saveta sudstva i to gospodin Dragomir Milojević. Međutim, koliko ja vidim, njega ovde nema. Gospodine ministre, što se ovog predloga zakona o prekršajima tiče, u suštini ovaj zakon sasvim odgovara standardima kvalitetnih zakonskih predloga i u suštini, ukoliko budete neke od naših amandmana koje smo podneli uvažili, u tom slučaju bismo mogli da razmislimo o tome da li ćemo u danu za glasanje i glasati za ovaj predlog zakona. Dakle, osnovna zamerka na ovaj predlog zakona o prekršajima je ta što je previše restriktivan. Dakle, kao da ste se previše konsultovali sa ministrom finansija i kao da ste se nekako dogovorili na koji način da se dopuni budžet Republike Srbije, pa, evo, pronašao se način i sa ovim novim zakonom o prekršajima. Ovde vidimo na koji način mislite da kaznite čak i svedoke ukoliko odbijaju da svedoče, ne odazovu se pozivu i slično. Tako je jedan svedok izložen pretnji da plati kaznu i od 50 hiljada dinara. Što se okrivljenog tiče, takođe i okrivljeni će da plati veliku kaznu ukoliko da neke netačne podatke. To se prosto kosi sa nekim načelima koji su toliko jasni i kod Zakona o krivičnom postupku gde nekako okrivljeni ne bi trebalo da odgovara za neke svoje postupke koje je uradio da bi sebe odbranio u krivičnom postupku, a s obzirom da je ovaj zakon o prekršajima veoma sličan u nekim svojim rešenjima, upravo Zakon o krivičnom postupku, mislim da ste trebali da vodite malo računa o tome da ne disciplinujete na ovaj način okrivljenog. Prevelike su to kazne, gospodine ministre. Zaista su prevelike kazne koje su predviđene kao novčane kazne. Novčane kazne za fizičko lice od pet do 150 hiljada dinara. Ogroman je raspon. Za pravna lica od 50 do dva miliona dinara, za preduzetnike od 10 do 500 hiljada dinara. Dakle, taj preduzetnik definitivno zatvara svoj privatni biznis u slučaju da napravi neki iole beznačajan prekršaj. Dakle, kazne su ogromne i smatramo da bi to trebalo da se promeni. U tom smislu smo podneli određene predloge za promenu predloga ovih zakonskih rešenja. Što se Zakona o prekršajima tiče, vreme je bilo da se donese jedan dobar zakon o prekršajima kako bi zaista postupak postao efikasniji, racionalniji, kako bi se umanjila ona zagušenja koja su nastala iz raznoraznih razloga. Jedan od razloga je bio taj što ovaj postojeći zakon nije baš omogućavao neki efikasniji i jednostavnije postupanje u prekršajnim postupcima. Međutim, najmanji problem imamo sa ovim predlogom zakonom. Još nešto gospodine ministre, negde sam pročitala da je vaše ministarstvo u okviru svog delokruga rada predložilo nekih 19 zakona, koji su i prošli kroz ovaj parlament. Mislim da je to malo i da vam nije baš dobro prolazno vreme, s obzirom na karakter tih zakona. Dakle, uglavnom se radi o izmenama i dopunama i 19 zakona za godinu dana, to je jedan i po zakon. Celo to ministarstvo je moglo daleko više da se potrudi i to je uopšte zamerka za ovu Vladu, da mnogo priča, a malo radi, a pogotovo malo realizuje od onoga što obećava ili skoro ništa. Dakle, očekivali smo daleko više elana, daleko više rada, a eto dobili smo u stvari jedan marketinški potez u smislu hvaljenja oko donošenja 19 zakona. Gospodine ministre, da se vratimo ovom predlogu Visokog saveta sudstva, s obzirom da nema nikog ovde od predstavnika Visokog saveta sudstva, prosto moram vama da se obratim, a i vi ste po funkciji deo tog Visokog saveta sudstva, pa ćete najverovatnije moći da date irelevantne odgovore za sve one nedoumice koje ćemo ovde izneti, a pogotovo što ste i vi kao deo izvršne vlasti i te kako odgovorni za rad celokupnog pravosuđa. Rad Visokog saveta sudstva se u ovome veoma dobro može definisati, jer čim se predlaže izbor novih sudija, a pri tom se ne nađe za shodno da se dođe u Parlament i da se taj predlog obrazloži, mislim da to dosta toga govori o Visokom savetu sudstva. Gospodine ministre, vi ste veoma slatko nasmejali kada sam napomenula da vi kao deo izvršne vlasti, i te kako snosite odgovornost za reformu pravosuđa i to nije bila omaška, zaista i mislim da i te kako snosite veliku odgovornost. Snosite zaista, jer ne bi trebalo da se lažemo. Dakle, ne treba da se lažemo oko toga kako se prave koncepcije, programi i kako se rade planovi za reformu pravosuđa, za borbu protiv korupcije i kako u stvari se misli da se promeni trenutna loša situacija i u pogledu stanja u pravosuđu i u pogledu visokog stepena korupcije, organizovanog kriminala, dakle, svega onoga što predstavlja osnovno pitanje za funkcionisanje jedne pravne države. Vidite gospodine ministre, Visoki savet sudstva je imao dve sednice, 21. i 28. maja 2013. godine, ako niste znali. Te odluke 21. i 28. maja imaju određene razlike u pogledu kandidata koji su predloženi za izbor sudija. Dakle, još marta meseca, 6. marta konkretnije, raspisan je oglas za izbor sudija. Dakle, 15 sudijskih mesta je predviđeno da se popuni. Dvadesetprvog maja, predlog je bio taj da zaista to bude 15 kandidata, međutim 28. maja se odluka menja sa još jednim kandidatom i vi sada 28. maja imate već 16 kandidata. Dakle, jedan kandidat više od onoga što je oglasom bilo predviđeno. Dakle, to je nedopustivo. Ako je Visoki savet sudstva takvo jedno ozbiljno pravosudno telo, valjda bi bilo u redu da vodi računa o tome da i proceduru poštuje, pa ako raspiše oglas za 15, onda će da razmišlja o 15 kandidata, onda će svoj predlog koji daje Skupštini u tom smislu da usaglasi sa raspisanim oglasom. Dakle, to je već ozbiljan problem Visokog saveta sudstva. Zatim, ovde se predviđa i traži se da Visoki savet sudstva predlaže, Narodna skupština po hitnom postupku razmotri predlog odluke i ređa zakonske članove. Zašto po hitnom postupku gospodine ministre, kada mi već sada imamo dvostruko više sudija od evropskog standarda? Vi ste oko 1.000 sudija vratili u pravosuđe. Dakle, gospodine ministre, gde sve te sudije rade? Da li vi znate gospodine ministre da imate sudije koji ujedno primaju i platu i penziju? Da li gospodine ministre znate da nije promenjena mreža sudova? Dakle, dvostruko više sudija i možda čak i više od onog broja koji je potreban za postojeću mrežu sudova. Mi smo očekivali da ćete vi sigurno do početka leta da završite sve te predloge zakona i Zakon o sudijama i Zakon o uređenju sudova, o mreži sudova, itd, međutim, očigledno ste to nekako prolongirali za neka bolja vremena, ali ste požurili da birate nove sudije i to na ovako čudan način. Obrazloženje koje će Skupština da potpiše, da potvrdi, da izglasa je taj da Visoki savet sudstva je prilikom predlaganja kandidata posebno imao u vidu da u Osnovnom sudu u Novom Sadu ima upražnjenih sudijskih mesta. Dakle, nema veza oglasi, nema veze procedura, mi smo raspisali za 15, primićemo 16, jedan tu ili tamo, nije bitno. Ovo je kompromitacija tih sudijskih kandidata, ovo je dovođenje u pitanje validnosti celokupnog predlaganja svih ovih kandidata za izbor sudija. Dakle, na koji način, mislite gospodine ministre da omogućite efikasniji rad sudova, ukoliko sa ovakvom skandaloznom odlukom Visokog saveta sudstva se pojavljujete ovde u ovom parlamentu i očekujete da parlament izglasa ovakav nonses, koji je sastavni deo obrazloženja Predloga odluke. Zaista, ovo jeste parlament i zaista jeste zakonodavno telo i predstavničko telo i mi prosto ne možemo sebi da dozvolimo ukoliko razmišljamo o tome da postoji ipak neko dostojanstvo poslanika i ovog skupštinskog zdanja. Dakle, gospodine ministre, samo ako se pročita ovaj predlog, vi imate kompletnu argumentaciju zašto da ovaj parlament ne izglasa ovaj predlog Visokog saveta sudstva, i to je možda vama smešno, meni zaista nije smešno, meni je zaista tužno, a pored toga što mi je tužno, smatram da je to zabrinjavajuće, jer ukoliko ste vi iz ovog razloga, ukoliko ste vi u cilju ovakvih predloga smenili Natu Mesarević, predsednicu Vrhovnog kasacionog suda, ukoliko ste vi u cilju ovakvih predloga primili 600 sudija u redove Srpske napredne stranke i tada ih inkorporirali u pravosudni sistem, time što ih je Ustavni sud vratio, onda gospodine ministre, to je daleko od smešnog, to je jako veliki problem za srpsko pravosuđe. Jako veliki problem je to gospodine ministre, što je Vrhovni kasacioni sud na svojoj prošloj sednici 26. aprila ove godine odlučio da ne podrži te kandidate koji su im predočeni, a u smislu forsiranja tih kandidata koji su završili Pravosudnu akademiju. Dakle, Vrhovni kasacioni sud je stao na stanovište da Zakon o Pravosudnoj akademiji i to konkretno njen član broj 40, nije u saglasnosti sa Zakonom o sudijama, nije u saglasnosti sa Ustavom. Štaviše, radi se o apriori favorizovanju kandidata koji su prošli određenu obuku tako što su bili primljeni od strane nadležnih organa Pravosudne akademije, koja ni u kom slučaju nije deo Visokog saveta sudstva, tako što su prijemni prilikom prijema polagali i bili primljeni, što znači da su oni već tada kada su krenuli u Pravosudnu akademiju bili izabrani za sudije. Nema tu više ni Visokog saveta sudstva, nema tu ni parlamenta. To je jedan automatizam. To nešto što se kosi sa Zakonom o sudijama. To je problem, gospodine ministre. Umesto da krenete da zakone menjate i usaglašavate u najboljoj nameri i sa najboljim standardima EU, vi nekako uvek izaberete pogrešni put. Nemojte, gospodine ministre, da mi pričate o tome da je Evropska komisija, da je Venecijanska komisija bila toliko za Pravosudnu akademiju. Pogledajte vaše zakone i pogledajte u kojoj meri su ti zakoni problematični kada vi diskvalifikujete preko 400 sudijskih pomoćnika koji nisu završili Pravosudnu akademiju i koji nemaju mogućnosti ukoliko se direktno primenjuju ove odredbe Pravosudne akademije da budu izabrani za sudije. Bilo bi mnogo bolje da ste vi prethodno rešili pitanje Zakona o sudijama, da ste rešili pitanje Pravosudne akademije, našli pravo rešenje i da ste tek tada odlučili da birate nove sudije, s obzirom da zaista imate veliki broj sudija. Zaista sada imate sudija na pretek. Zašto onda za ovih godinu dana nije ta efikasnost porasla u toj meri u pravosuđu, u srpskim sudovima, ukoliko su bili ti uslovi ispunjeni, što se kapaciteta i brojnosti tiče. Gospodine ministre, to su ozbiljna pitanja. Ako se bavite pravosuđem, u tom slučaju ne možete da budete u toj meri površni i ne možete u toj meri da predviđate određene stvari. Ako insistirate na tome da se poštuju zakoni, da se poštuju procedure, zar nije najnormalnije da Visoki savet sudstva pokaže tu svoju volju da poštuje proceduru? Šta ćemo sada, gospodine ministre, ukoliko je Vrhovni kasacioni sud utvrdio da tu postoje određeni problemi sa izborom sudija? Šta ćemo ako utvrdimo da imamo jednog kandidata više? Da li tu postoje neki elementi koji nas eventualno upućuju na to da bi možda trebalo da se razmisli o mnogo čemu, između ostalog i o nečijoj političkoj volji? Možda ima i elemenata korupcije. Hajde da vidimo šta se to dešava kada na ovaj način prezentujete i predlažete jednu ovakvu odluku na skupštinsko usvajanje.
Hvala. Reč ima ministar.
Dame i gospodo narodni poslanici, osvrnuću se prvo na temu zbog koje sam došao u Narodnu skupštinu kao predstavnik predlagača, odnosno Vlade Republike Srbije, da govorim o Predlogu zakona o prekršajima. Pre toga, moram da se osvrnem na nešto što je ovde provejavalo u prethodnoj diskusiji sve vreme, tokom koje sam se i nasmejao, kad čujete od narodnog poslanika, pa još i diplomiranog pravnika da priča stvari koje su protivustavne, da priča stvari koje ne stoje, da priča stvari koje su recidir neke prošlosti od pre 10, 15, 20 godina, onda se nekada i nasmejete. Na kraju, jeste tužno i tu mogu da se složim, stvarno je tužno dosta toga što se čulo. Prvo, o Predlogu zakona o prekršajima. Kaže se – previše restriktivan zakon, kao da smo se dogovorili sa ministrom finansija kako da popunjavamo budžet, pa onda posle toga da su kazne koje su predviđene veoma oštre. Ko je želeo da sedne, da pročita, da se uveri, video bi da su kazne prepisane iz važećeg zakona, video bi da te kazne važe već četvrtu godinu. Dakle, sednete pa pročitate ono što je danas na snazi, pa vidite ono što se predlaže, upredite to i lepo govorite u Skupštini ono što je istina, a ne ono što nije. Kaže – kažnjava se okrivljeni. Naravno, ali recite do kraja – okrivljeni se kažnjava kada daje netačne, odnosno lažne podatke o samom sebi, ne o prekršaju, već kada laže. Da li mislite da ne treba neko da se kazni ako laže? Mislim da treba. Svedok koji se ne odaziva na poziv, koji ne poštuje sud, treba da se kazni, i te kako treba da se kazni. Međutim, meni ne pada na pamet da ovde istupam u ime Visokog saveta sudstva, jer u tom svojstvu nisam došao. To je prva stvar. Druga stvar, hvala vam na komplimentu ako mislite da sam toliko moćan da mogu da upravljam sa devet ljudi koji su odrasli, iskusni, stručni ljudi, u tom poslu mnogo duže od mene i da istupam u ime svih njih. Kao što rekoh, nisam kao takav došao. Ono što je neustavno i što je ovde izrečeno, na šta sam se nasmejao, kaže – vi kao predstavnik izvršne vlasti odgovorni ste za rad pravosuđa. Ko može to da izrekne, za rad? Posle toga je došlo do ispravke, pa je rečeno – reforma. Pokušali smo da se ispravimo malo. Rečeno je – rad. Može da se ostvari uvid u transkript. Kaže – ja kao predstavnik izvršne vlasti, odgovoran za rad pravosuđa. Sedite, pročitajte Ustav. U Ustavu lepo piše ko je odgovoran za rad pravosuđa. Kao diplomirani pravnik, kao neko ko je diplomirao na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu, radio jedno vreme tu, imam svoje mišljenje i moje mišljenje kao pravnika ne mora da obavezuje, ali bio bih srećan da Srbija zaista nije izabrala ovaj jedan probni put regulisanja pravosuđa, pa da, recimo, kao u razvijenim demokratijama, kao što je to u Nemačkoj, Austriji, Češkoj, da sudije imenuje ministar pravde, pa da onda ministar za to i odgovora. U Srbiji nije takva situacija. Možda je nekad u prošlosti faktički to bilo tako, pa je to još jedan od recidiva prošlosti koji provejava kroz čitavu ovu diskusiju. Šta je evropski standard za broj sudija? Dajte mi taj evropski standard. Ne postoji, zato što sudija u Španiji i sudija u Švedskoj i sudija u Srbiji, sudija u Moldaviji ne rade isti posao. U Španiji na jednog sudiju dolazi od tri do četiri sudijska pomoćnika. Oni pišu presudu. On samo vrši njenu konačnu korekciju i kaže ovo može ili ovo ne može da ide. To nije posao sudije u Srbiji. Po tom standardu koji Komitet Saveta Evrope plasira kao neki standard o broju sudija, ali je to vrlo relativno, po tom standardu, recimo, jedna Slovenija ima tri puta više sudija nego što propisuje standard. Budite iskreni, pa to recite. Ako mene iskreno pitate, na osnovu podataka, procena kojima raspolažemo, Republici Srbiji je potrebno sudija i na to ukazuju svi relevantni podaci. Ali, ne postoji evropski standard koji će reći koliko na 100.000 stanovnika dolazi sudija. Pomenuo sam Sloveniju. Slovenija na eks-Ju prostoru ima najviše, zatim Hrvatska. Tek na trećem mestu je Srbija, a obe zemlje koje sam prvo pomenuo su članice EU. Valjda bi bilo uputno da one ispunjavaju evropski standard. Očekivani su do leta da budu završeni zakoni. Zakoni, predlozi, odnosno nacrti zakona su završeni ima već četiri meseca. Zašto nisu u Narodnoj skupštini? To je već posebna priča. Izuzetno mi je drago kada čujem nekoga ko se na rečima zalaže za evropske vrednosti, a onda kroz priču u potpunosti negira to svoje zalaganje. Nisu zato što je Evropska komisija svojim mišljenjima blokirala za sada usvajanje tih zakona. Zbog čega? Zbog političkog pitanja broj jedan u Srbiji, a to je pitanje razgovora o KiM u Briselu. To otvoreno kažem pred građanima Srbije, građani imaju pravo da to znaju, jer smo rekli da će na proleće ti zakoni biti pred narodnim poslanicima. Jesu li bili? Nisu bili. Da li je to van domašaja naših moći? Mogli smo to da uradimo, ali to bi za sobom nosilo mnoge posledice, a onda bi oni koji se danas pozivaju na evropske vrednosti prvi skočili što se to tako radi. Moram nešto da kažem što je potpuno paušalno izneto. Kaže – 400 sudijskih pomoćnika. Nije tačno. U Srbiji radi 1.527 sudijskih i tužilačkih pomoćnika. Među njima se nalazi veliki broj izuzetno dobrih, stručnih, sposobnih kadrova. Kada je donet Zakon o Pravosudnoj akademiji, donet je kao neka vrsta "leks specijalisa". Niti sam radio na njegovoj izradi, niti sam ga predlagao, na funkciju ministra sam stupio kada je taj zakon bio na snazi. Bila je jedna rečenica, kaže – pogledajte vaše zakone. Nema ovde mojih ili vaših zakona, ovo su zakoni Republike Srbije, koji nas sve obavezuju i po svima smo dužni da postupamo. Kada već iznosite podatke o broju kandidata koji su predloženi za izbor, onda budite iskreni do kraja. Znate, poluistine su najopasnije stvari na svetu. Ako hoćete da kažete istinu, recite je celu a ne pola. Ponosan sam što sam kao član Visokog saveta sudstva prethodne nedelje mogao da prisustvujem na sednici kada su se prvi put posle 2009. godine birale sudije. Bilo je upražnjeno 21 sudijsko mesto u Upravnom sudu, Privrednom-apelacionom sudu, dakle u Upravnom devet, u Privrednom-apelacionom sudu tri i još devet sudijskih upražnjenih mesta u privrednim sudovima. Dakle, ukupno 21 mesto. Od devet mesta u Upravnom sudu, na tri mesta su došle sudije, na šest mesta je predložen Narodnoj skupštini izbor šest savetnika iz nekadašnjeg Vrhovnog suda, danas Vrhovnog kasacionog ili Upravnog suda. Najmanje godina savetničkog staža ima kandidatkinja koja je osam godina savetnik u Vrhovnom kasacionom sudu, a najviše ima ljudi sa po 13 godina. Nepodeljeno je mišljenje sudija da su ti savetnici možda stručniji i od nekih sudija, a predloženi su da budu izabrani. Pazite, odnos šest naprema tri, dve trećine savetnici, jedna trećina sudije. Kada su u pitanju privredni sudovi, od devet upražnjenih mesta u privrednim sudovima u Beogradu, Pančevu, Somboru, Subotici, Novom Sadu i Valjevu, na devet upražnjenih mesta pet sudijskih pomoćnika, četiri sudije. Mislim da to govori o nečemu vrlo pozitivnom. Naravno, za Privredni apelacioni sud kao drugostepeni sud, kao sud republičkog ranga su ipak birani ljudi iz privrednih sudova koji imaju sudijsku funkciju trenutno. Dajte, budite jednom fer i iskreni i okrenite medalju na obe strane, pa kada je nešto dobro, recite – to je dobro. Kaže se da kroz ove odredbe, iako kažem da neću preći tu granicu i neću komentarisati niti govoriti o ovoj tački dnevnog reda za koju nisam pozvan da ovde govorim, ali sam prozvan kao odgovoran što poštujem zakon koji je ova Narodna skupština usvojila. Upravo EU zahteva "favorizovanje" kandidata koji su prošli kroz početnu obuku Pravosudne akademije. Upravo je EU Pravosudnu akademiju jedino pozitivno ocenila u prethodnoj reformi pravosuđa do kraja i nedvosmisleno. Ovog puta se predlažu kandidati koji su upisali Pravosudnu akademiju dve godine pre nego što sam stupio na funkciju ministra. Dakle, dve godine pre nego što sam stupio na funkciju su ti ljudi upisali akademiju. Da li mislite da sam mogao da utičem na njihov prijemni ispit, na kriterijume njihovog izbora? Verovatno koliko i vi, ali sam uveren - i manje od toga. Kada je reč o Predlogu zakona o prekršajima, molim vas da sednete i da ga pročitate bolje. Ako kažete – kažnjava se okrivljeni, kažnjava se u kom slučaju? Ne u vezi sa prekršajem, već kada iznosi netačne podatke o sebi. Ako kažete da je zakon restriktivan, uzmite nešto što je u uređenom svetu praksa. Ovde to nismo uradili, a nismo uradili zbog teške ekonomske situacije u kojoj građani Srbije žive. Pogledajte stopu inflacije pre četiri godine kada su vršene izmene i dopune važećeg Zakona o prekršajima, kolika je ona bila u prethodne četiri godine, šta se to izdešavalo, pa je bilo negde i za očekivati da se za taj iznos povećaju i kazne. To nije urađeno. Prekršajni sudovi su sudovi sa kojima se najveći broj građana Srbije najviše i najčešće susreće. Ona moraju da budu lica efikasnosti pravosuđa. Stvarnost u prekršajnom sudstvu u Srbiji je sasvim obrnuta. Uveren sam da će ovaj predlog zakona tu stvarnost poboljšati i da će tu efikasnost poboljšati. To je ono gde ja kao ministar pravde i državne uprave mogu da utičem na efikasnost pravosuđa, da putem Vlade Republike Srbije predložimo bolje zakonsko rešenje koje će omogućiti da pravosuđe i kasnije radi. To je, možda, jedina stvar u kojoj ste bili u pravu. Mislim da ovim zakonom pravimo jedan korak u dobrom smeru da do povećanja te efikasnosti i dođe. Hvala.
Reč ima Nenad Konstantinović, povreda Poslovnika.
Predsedavajuća, povredili ste član 107. jer ste bili dužni da opomenete ministra koji vređa dostojanstvo Skupštine, vređa sve poslanike koji sede u ovoj Skupštini jer im se obraća na jedan omalovažavajući način i sa nipodaštavanjem. Prvi put moram da priznam za pet godina da prisustvujem situaciji u kojoj jedan ministar, mahajući prstom i preteći se obraća jednoj narodnoj poslanici, govori o tome da treba neko ovde da sedne i pročita zakon, da pročita Ustav, da nauči da mu je smešno to što govori narodni poslanik, ili da je tužno to što govori narodni poslanik. Mislim da morate da opomenete ministra, koji jeste mlad i jeste prvi put u ovoj ulozi. Mora da zna da Skupštinu biraju građani Srbije i građani biraju svoje predstavnike, a Skupština bira Vladu i Skupština kontroliše Vladu, a ne Vlada da kontroliše Skupštinu i šta govore narodni poslanici. Molim vas da ubuduće opomenete svakoga ko se ne ponaša na jedan dostojanstven način, naročito ministra kada govori urušavajući ugled Skupštini i narodnih poslanika.
Smatram da nisam povredila član 107. Poslovnika, jer je ministar odgovarao narodnom poslaniku. To je vaš utisak, ja nisam imala taj utisak, dozvolite mi da imamo različite utiske o tome. Dakle, niti sam videla da je ministar mahao prstom, zaista nisam videla taj trenutak. Ukoliko jeste, molim ministra da to više ne čini, ali zaista nisam videla da je to tako. Mislim da je ministar vrlo argumentovano odgovarao narodnoj poslanici. Reč ima narodni poslanik Judita Popović, replika.
Hvala vam, gospođo potpredsednice. Poštovani gospodine ministre, meni je zaista drago što ste vi, na kraju, shvatili poentu da novčane kazne treba da se smanjuju. Dakle, mi danas razgovaramo o vašem predlogu zakona, o predlogu zakona koji je na dnevnom redu, ne o starom zakonu. Danas razgovaramo o novčanim kaznama koje su deo ovog Predloga zakona. Drago mi je što ste shvatili da su te kazne visoke. To je uredu. Međutim, gospodine ministre, niste mi odgovorili na jedno jasno pitanje. Vi jeste član Visokog saveta sudstva po funkciji, gospodine ministre, ja sam se vama obraćala kao članu Visokog saveta sudstva zato što nisam imala kome drugom da se obraćam od predstavnika ove odluke predloga Visokog saveta sudstva. To je problem, gospodine ministre, što ste vi deo izvršne vlasti i kao deo izvršne vlasti vi ste ušli u polemiku samnom o sadržini ovog predloga koji potiče iz Visokog saveta sudstva iz druge grane vlasti. Toliko, gospodine ministre o čitanju Ustava, o čitanju zakona itd. Znate šta, ja razumem da ste vi mlad čovek i prosto na tu vašu mladost prihvatiću taj vaš, kako da vam kažem, nedostatak nekog uvažavanja i pristojnosti, ali ne mogu da vam progledam kroz prste, gospodine ministre, kada ovde kao ministar se obraćate meni kao narodnoj poslanici. Dakle, u toj nekoj koleraciji mora da postoji poštovanje. Evo, ovih mojih dva minuta na onih vaših 15 ili 20 minuta.
Reč ima narodni poslanik Vučeta Tošković, povreda Poslovnika.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, povređeni su čl. 107. i 108. – nepoštovanje dostojanstva Narodne skupštine. Ovde član 108. stav 1. kaže – o radu na sednici Narodne skupštine stara se predsednik Narodne skupštine. Prethodna govornica je toliko omalovažavala ministra i ministarstvo da to ne može da se prihvati ovde u Skupštini. Toliko negativne energije u toj njenoj besedi je da ne može ni Tesla tu energiju da prihvati u jednoj tački. Dakle, moralo se reagovati na izlaganje gospođe iz LDP, jer ona u čoveku uvek vidi veliko zlo, a kod sebe ne vidi ni trn u oku. Trebalo je reagovati odmah na diskusiju. Gospodine predsedavajući, vi niste bili tu. Mislim da je nedostojanstveno od strane poslanika iz LDP da su ono jedini pametni i da više niko u ovoj skupštini ili u Srbiji nije pametan, nego samo oni predlažu neka rešenja koja su sa Sorbone, imam utisak, donesena i tamo ste završili pravni fakultet. Neću tražiti da se glasa po ovome.
Iako nisam predsedavao, imam potrebu da obrazložim. Molim vas, morate ipak očekivati da poslanici opozicione stranke ne mogu hvaliti zakon. U žaru tih njihovih diskusija, slažem se, oni prelaze neku granicu tolerancije, ali dozvolite da to ipak bude prihvatljivo na neki način. Reč ima ministar Selaković. Izvolite.
Prvo, osvrnuću se na ono – mojih dva minuta na vaših 15 minuta, mojih 15 minuta je bilo na vaših 20 minuta. Što se tiče poštovanja dostojanstva Narodne skupštine, dame i gospodo narodni poslanici, uveren sam apsolutno da niko od građana Srbije nije glasao za bilo koga od vas, niti za nas koje ste vi birali u izvršnu vlast da bi ovde iznosio neistine. Notorna je neistina, ko nije dobro čuo, notorna je neistina, tri puta Bog pomaže, notorna je neistina da je ministar pravde u Srbiji odgovorno lice za rad pravosuđa. Ko to kaže, tome nisu dobro poznata ustavna rešenja važećeg Ustava. Na neistinu ću uvek tako da reagujem, sa punim uvažavanjem ovog doma u kome se nalazimo, kao što sam to radio od početka. Uvažavam i poštujem svakog narodnog poslanika, kao javnog funkcionera, i smatram da narodni poslanici dužno poštovanje prema funkciji predstavnika Vlade, ko god da je, koji dolazi u Narodnu skupštinu treba i da uzvrati. Dakle, ni jednog jedinog trenutka se ne obraćam sa rečima omalovažavanja i veoma vodim računa šta govorim. Kome se pričinjava neki prst, samo mu se pričinjava. Toga nije bilo, niti će biti. Što se tiče tačke dnevnog reda za koju nisam ovlašćeni predstavnik, rekao sam o njoj neću govoriti i nisam govorio. Replicirao sam u delu koji se tiče poštovanja važećeg zakona Republike Srbije. Izvinite što sam prekoračio 15 sekundi u ovih dva minuta.
Gospođo Popović, po kom osnovu se javljate? (Judita Popović, sa mesta: Replika.) Na čije izlaganje tražite repliku? (Judita Popović, sa mesta: Replika na izlaganje ministra i na izlaganje prethodnog govornika.) Repliku na povredu Poslovnika ne možete dobiti. Repliku na reklamiranje povrede Poslovnika ne možete dobiti, a na ministrovo izlaganje izvolite.
Gospodine ministre, opet da se vratimo na temu. Bila sam prinuđena da se vama obraćam iz tog razloga, gospodine ministre, jer ste vi član Visokog saveta sudstva, a ovlašćenog predstavnika Visokog saveta sudstva ovde nema. Zato sam vas i pitala – da li ste u ovom cilju, da bi na ovaj način funkcionisao Visoki savet sudstva, odlučili da smenite predsednicu Vrhovnog kasacionog suda i predsednicu Visokog saveta sudstva Natu Mesarović? Da li se sećate da smo raspravljali o njenoj smeni? Ovo je posledica rada Visokog saveta sudstva. Da li ste ovo želeli da postignete? Što se tiče spominjanja Boga i ostalog, gospodine ministre, podsećam vas da smo mi laička država i ovde smo mi ti koji odlučujemo, mi smo ti koji raspravljamo i debatujemo. Što se notornih laži tiče, izvolite, gospodine ministre, obratite pažnju na sve ono što vam govore sudijski pomoćnici i sudije Vrhovnog kasacionog suda i opšta sednica Vrhovnog kasacionog suda, obratite pažnju šta će vam govoriti poslanici i onda ćete mnogo šta čuti, mnogo šta saznati i možda ćete promeniti svoje mišljenje o tome šta je notorna laž. Dve hiljade i petsto sudijskih pomoćnika postoji u Srbiji, ali je preko 400 njih razmišljalo o tome, kandidovalo se i htelo da budu sudije u srpskim sudovima. Gospodine ministre, dobila sam pismo od Udruženja sudijskih pomoćnika. Dakle, vama sam samo citirala te njihove opaske i te njihove kritike koje se nalaze u tom pismu.
Samo jednu opasku. Ovde raspravljamo o zakonu, a ne šta ko priča po kolarima. Ubuduće to neću dozvoliti. Znači, govorimo o zakonu. Šta je rekla-kazala, to me se ovde ne tiče. Ima reč ministar Nikola Selaković. Izvolite. Izvinjavam se ministre, povreda Poslovnika, Nenad Konstantinović.
Poštovani predsedavajući, imamo novonastalu situaciju zbog koje smatram da ste povredili Poslovnik ako ne prekinete ovu sednicu, iz razloga što smo čuli da ministar nije ovlašćen za dve tačke dnevnog reda, koje su danas na dnevnom redu. Mi ne možemo da raspravljamo o tačkama dnevnog reda bez predstavnika predlagača. Dakle, četiri tačke su spojene u jednu. Ministar je za Zakon o prekršaju, predstavnici Državnog veća tužilaca za drugu tačku, a nema nijednog predstavnika predlagača ispred Visokog saveta sudstva, odnosno oni koji predlažu izbor sudija i nemamo predstavnika predlagača onoga ko predlaže izbor člana upravnog odbora Agencije za borbu protiv korupcije. Dakle, dužni ste da prekinete sednicu dok se ne obezbedi da predstavnici predlagača budu u sali. Niko, sve vreme rasprave, jednu reč nije rekao o ovim predlozima. Ja sam prvo pomislio da je ministar ovlašćen za to, ali nije ovlašćen za to. Dakle, ne možemo da nastavimo sednicu bez predstavnika predlagača. Hvala.
Ja imam zvaničan akt kojim je ministar ovlašćen da brani zakone iz dnevnog reda. To što on neće da diskutuje o tom zakonu, računam da će ministar koristiti pravo da se konsultuje na primedbe ili na amandmane koje date. Izvolite. Povreda Poslovnika.
Dakle, predsedavajući, niste me razumeli. Ministar jeste ovlašćen za Zakon o prekršajima… (Marko Atlagić, sa mesta: Koji član?) Ko pita? Marijan. Član 27. Dakle, ministar je ovlašćen za Zakon o prekršajima i može da govori o tome, ali nije ovlašćen za druge dve tačke dnevnog reda, koje su danas na redu i uopšte nemaju nikakve veze sa zakonima. Tako da, ovlašćenje za zakone ne može da važi za tačku dnevnog reda izbora sudija, koja je na današnjem dnevnom redu. Hvala.
Ostajem dužan za nešto što je malopre izrečeno. (Predsedavajući:Molim vas, strpite se za par minuta, otišao je sekretar da se konsultuje. Izvolite, gospodine ministre.) Prvo, izneta je još jedna neistina. Ja sam tačno rekao 1527 sudijskih i tužilačkih pomoćnika, a ne 2500. Što se tiče pominjanja Boga, ovde je Ustav Republike Srbije, "Službeni glasnik", izdanje 2007. godine, a nakraju kaže – himna Republike Srbije. Iz tog razloga mi dozvolite da ustanem pa da pročitam, ko ne zna. Himna se zove "Bože pravde", napisao je Jovan Đorđević, komponovao Davorin Jenko, komad sa igranjem i pesmom "Markova sablja", izveden prvi put u Narodnom pozorištu. Kaže: "Bože pravde, ti što spase od propasti do sad nas, čuj i od sad naše glase i od sad nam budi spas. Moćnom rukom vodi, brani, budućnosti srpske brod, Bože spasi, Bože hrani, srpske zemlje, srpski rod.". Toliko o tome koliko je ovde zabranjeno pominjati Boga. Ja sa tim nemam problem. Pitao me je neko. Da ste pažljivije slušali, čuli biste da je pitao. Dakle, narodna izreka – tri puta Bog pomaže, kome smeta, ne mora da je koristi. Još jednom kažem, i to utiče na uvažavanje prilikom obraćanja. Zahvaljujem.
Samo da napravim redosled. Prva je Radmila Gerov, povreda Poslovnika, pa onda Janko Veselinović, pa Judita Popović. Izvolite Radmila.
Zahvaljujem predsedavajući. Član 107, dostojanstvo Narodne skupštine. Upravo smo imali prilike da vidimo od uvaženog gospodina ministra da nam čita i citira pesmu "Bože pravde". Da li, ministre, mislite da mi poslanici ne znamo stihove "Bože pravde"? Mnogo bih više volela da ste uvodno izlaganje od jedno 25 minuta isto tako govorili iz glave, umesto što ste nam čitali s papira sve ono što imamo u obrazloženju Zakona o prekršajima, a što smo kao narodni poslanici sami mogli da pročitamo. [[Isključen mikrofon.]]
Gospođo Gerov, molim vas, kada reklamirate povredu Poslovnika onda govorite o povredi Poslovnika, nemojte da replicirate nikome. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Predsedavajući, povredili ste Poslovnik, član 106. i ostale odredbe Poslovnika, kojima je jasno regulisano da se himna "Bože pravde" izvodi na početku redovnog zasedanja prolećnog i na početku i završetku prolećnog i jesenjeg zasedanja. Do sada je praksa bila da tu himnu izvode renomirani horovi iz Srbije. Ovo nije bilo na tom nivou, mislim da se i ministar sa tim slaže, pa vas molim, predsedavajući, da priznate da ste prekršili Poslovnik i da u danu za glasanje o tome glasamo ili, ako priznate, mi nećemo glasati da ste povredili Poslovnik.
Ne mislim da je povređen Poslovnik iz prostog razloga što je na svojstven način ministar govorio u pogledu spominjanja Boga. Prema tome, ne vidim osnova. No, možemo se u danu za glasanje izjasniti. Što se tiče rada Skupštine, dobio sam informaciju. Vlada određuje predstavnika koji brani zakon u Skupštini. Ostale tačke dnevnog reda nisu predviđene da mora biti predlagač. To je po Poslovniku. Prema tome, Skupština može da radi legitimno. Povreda Poslovnika, Judita Popović.
Toliko je članova, gospodine predsedavajući, povređeno, da prosto mogu sada da citiram ceo Poslovnik, od člana 27, pa nadalje, sve sa članom 89. i 107. itd. Definitivno je povređeno dostojanstvo Skupštine. Gospodine predsedavajući, vi ste povredili dostojanstvo Skupštine kada ste izjednačili opštu sednicu Vrhovnog kasacionog suda, kada ste izjednačili Udruženje sudijskih pomoćnika sa kuloarima. Ne možete na taj način da se odnosite prema ovim institutima. O tome se radi, gospodine predsedavajući. Vidim da imate veliko razumevanje u vezi Boga, ali Bog nije tema današnje rasprave, ali jeste tema izbor sudija, gospodine predsedavajući. Kome da se obraćamo, od koga da tražimo odgovore na pitanja koja postoje u vezi predlaganja 16 kandidata umesto 15, za koji broj je oglas raspisan? O čemu se ovde radi, gospodine predsedavajući? Da li predsednik Visokog saveta sudstva se nije usudio da dođe u ovaj parlament i da brani svoju odluku? Da li je znao da je rađeno nešto što nije smelo da se radi? Da li ste vi svesni toga na koji način se unapred kompromituju ti ljudi koje, zaista ne sumnjam, ćete izabrati za sudije? Da li vi znate na koji način će građani da se tim budućim sudijama obraćaju?
Gospođo Judita, prešli ste na repliku. Mislim da nisam povredio Poslovnik i nije mi namera bila da bilo koga vređam, najmanje zvanične institucije. Međutim, vi ste, gospođo, govorili da ste čuli od toga, toga, po kancelarijama itd. Vi niste govorili o zvaničnim dokumentima, o zvaničnim dopisima itd. Prema tome, vi ste mene izazvali da tako reagujem. Vi možete da tražite da se izjasnite. Jeste li za to da se u danu za glasanje izjasnimo? Želite ponovo? Čekajte, molim vas,ima drugih koji su se isto javili i niste vi jedini tu. Reč ima narodni poslanik Neđo Jovanović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, ukazujem na povredu člana 27. Poslovnika Skupštine Republike Srbije, jer niste reagovali na zloupotrebe procesnih ovlašćenja, konkretno zloupotrebe Poslovnika. Te su zloupotrebe dovele do blokade trenutno rada Skupštine zbog toga što nismo u mogućnosti da na efikasan način nastavimo svoj rad po tački dnevnog reda, podsećanja radi ovde svim poslanicima, jedina tačka dnevnog reda o kojoj sada raspravljamo jeste Zakon o prekršajima, za koji postoji ovlašćeni predstavnik, a to je ministar pravde. (Predsedavajući: Gospodine Jovanoviću, molim vas.) Što se tiče odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju… Budite ljubazni, pa mi dozvolite da obrazložim povredu. (Predsedavajući: Neću vam dozvoliti jer ste reklamirali da nisam na vreme ukazao na povredu.) Niste na vreme ukazali na povredu. (Predsedavajući: Onda nemojte sada vi da skrećete sa teme i da replicirate.) Ne, ovo nije replika, ovo je isključivo obrazlaganje, nemate sad pravo da me prekidate. Ovo je obrazlaganje povrede Poslovnika zbog toga što upravo odluka o izboru sudija, to sam hteo da kažem, nema razlog da postoji predstavnik. Ono što je bitno, bitno je da se sa ovim zloupotrebama Poslovnika prekine kako bi skupština mogla da nastavi svoj rad. Zahvaljujem se.
Meni je žao, gospodine Jovanoviću, što vi niste izgleda pratili moje reakcije. Na vreme sam reagovao i na povredu Poslovnika od strane gospođe Gerov i od strane Judite Popović, čak sam i na vas reagovao. Prema tome, smatram da nije povređen Poslovnik. No, vi imate pravo da tražite i da se o tome izjasnimo. Ne treba, dobro. Ko još želi povredu Poslovnika? Reč ima Judita Popović. Izvolite.
Hvala vam, gospodine predsedavajući. Vi ste povredili Poslovnik član 27. Upravo ste povredili Poslovnik, kada niste obavestili kolegu koji očigledno ili laže ili nije pročitao dnevni red. (Predsedavajući: Molim vas, gospođo Judita, izričem vam opomenu. Izvolite.) Gospodine predsedavajući, dalje, član 27. Ovo je, u stvari, pravi recidiv prošlosti. Kad god se spomene istina, kada god treba da date validan odgovor, vi se pozivate na Boga. (Predsedavajući: Gospođo Judita, molim vas da obrazložite povredu Poslovnika.) Gospodine predsedavajući, zajednički načelni i jedinstveni pretres, da li je ovo sinopsis ove skupštine? Jeste. Bilo bi dobro da pročitate narodnim poslanicima šta je na dnevnom redu - Predlog zakona o prekršajima. Tačno. Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju za sudijsku funkciju. Je li tako? Imamo li predstavnike za ovu tačku? Nemamo. Imamo li ministra koji je po funkciji član Visokog saveta sudstva?Jeste. Da li je mene predsedavajući opomenuo i kaznio, ali nije imao za to argumente? Jeste. Da li se na taj način, u stvari, želi kazniti slobodna reč? Jeste. Da li je to recidiv prošlosti? Jeste, gospodine predsedavajući.
Gospođo Judita, meni je žao, vi samo čujete sebe. Obrazložio sam, poslao sam sekretara da pita, nisam bio siguran, dobio sam obrazloženje, a to je i Neđo Jovanović, iako nije imao pravo na to, obrazložio, da za ove druge tačke ne treba zvanični predstavnik, sem za zakon. Nemojte se smejati, tako je. Prema tome, to niste čuli i ponovo reklamirate povredu Poslovnika. Radmila Gerov, vodite računa, gospođo Radmila. Ne volim nikoga da kažnjavam. Vodite računa od sada, ko god skrene, pređe na repliku… Izvinjavam se, gospodin Marković je pre vas. Gospodine Markoviću, molim vas, prijavite se samo. Izvolite.
Hvala vam, gospodine predsedavajući. Da, odavno sam se javio, u pokušaju da sve nas opomenem da su neke stvari za koje su poslanici, hvala bogu, plaćeni, već godinama iste u Poslovniku. Pozivam se na članove 1, 89. i 96. i spreman sam da vam pročitam, ako treba, posebne delove, mada se nadam da i vi u međuvremenu znate. Dakle,jasno se u svim sazivima, u svim poslovnicima i pre nego što su u njih ubacivane neverovatne činjenice kao što je, ne znam ko je radio na ovom poslovniku, ko je upisao da vladajuća većina mora da ima većinu u odborima, što je stvarno protiv svih ustava, pa pretpostavljam da neko ko je to napisao neće se nikad javiti po Poslovniku da govori. Ali, član 89. jasno govori ko može da bude pozvan, član 96. jasno govori ko može da govori na sednici Narodne skupštine i ako neki narodni poslanik pokušava da obmane javnost i građane tako što kaže – nije prisutan neko da mi odgovori, a taj, i da je prisutan, kao pozvan od strane predsednika Skupštine da prisustvuje, po članu 89. stav 2, ne može uopšte da učestvuje u radu, dakle, mogao bi da klima glavom ili da odgovara. I to je vrsta obmanjivanja. Molim vas, i vas i sve koji predsedavaju, da u tim situacijama oštro reaguju, jer nije u pitanju zloupotreba Poslovnika, nego zloupotreba pristojnosti i odgovornosti prema radu. Drugo, kad god neko, jer neko izgovara tekst himne, svejedno tačno znao kada i u kom obliku je nastao ili ne, i ako neko smatra da je to povreda ma čega u državi Srbiji, ima pravo to da smatra, ali ja mislim da nema pravo ni da pritisne ovo dugme, a kamoli da učestvuje u radu Narodne skupštine. Hvala svima.
Da li još neko reklamira povredu Poslovnika? Reč ima Judita Popović.
Gospodine predsedavajući, zaista ne znam ko ovde obmanjuje javnost, dakle, samo čitam Poslovnik i pokušavam da i narodnim poslanicima taj Poslovnik malo približim. Član 96. kaže: "U osnovnom postupku po otvaranju… (Predsedavajući: Da li vi, gospođo Judita, reklamirate povredu Poslovnika?) Da, kako da ne, član 27. i 96. (Predsedavajući: Onda mi obrazložite.) Upravo pokušavam, gospodine predsedavajući. Znam da je teško da se vodi sednica kada imamo očigledno takve probleme kao što ih ima u današnjem zasedanju. "U osnovnom postupku, po otvaranju načelnog pretresa svake tačke dnevnog reda sednice Narodne skupštine, pravo da govore po sledećem redosledu i vremenskom trajanju imaju predlagač akta, odnosno ovlašćeni predstavnik grupe predlagača akta koji dobija reč kad je zatraži i na njega se ne odnosi ograničenje u pogledu trajanja izlaganja". Gde je ovde predlagač akta, gospodine predsedavajući? Predlagač akta je Visoki savet sudstva. Gde je taj čovek koji će ovde, ovlašćeni predstavnik, da daje odgovore na urgentna i ozbiljna pitanja? (Predsedavajući: Gospođo Judita, vi ste to već jednom reklamirali. Ovo je drugi put. Ne možete istu temu dva puta.) Gospodine predsedavajući, vi ste obmanuli javnost. Ovo je član 96. (Predsedavajući: Neću vam dozvoliti. Možete se vi pozvati na sto članova, kada govorite istu stvar. Molim vas, završite da ne preduzimam opet meru.) Gospodine predsedavajući, malo pre je ovde izrečeno da ovlašćeni predstavnik predlagača akta ne može i neće dobiti reč ako je zatraži.
Molim vas, vreme. Reč ima Srđan Miković. Povreda Poslovnika. Izvolite.
Vidite, član 27…. (Predsedavajući: Molim vas, narodni poslanici, ja moram da čujem da bi mogao da odgovorim ljudima. Molim vas polako.) Molim vas da mi vratite vreme, ovih 20 sekundi. (Predsedavajući: U redu. Da, 27 sekundi.) Član 27, član 32, član 157, 192, 201. i 107. Poslovnika Narodne skupštine. Moram da kažem da sam ja izuzetno neprijatno iznenađen, s obzirom da kada je započela načelna rasprava o ove četiri tačke, očigledno smo dovedeni u zabludu, jer izričito je ovako pročitano – da li predstavnici predlagača žele reč? Nikola Selaković, ministar pravde i državne uprave, Dragomir Milojević, predsednik Visokog saveta sudstva i Zorica Stojšić i Danijela Sinđelić, izborni članovi Državnog veća tužilaca. Svi predsednici poslaničkih grupa, odnosno svaka poslanička grupa je dobila ovaj podsetnik. Da li je to istina, ili nije istina? Ili, kada je sačinjavan podsetnik, neko nas je prevario da Dragomir Milojević, predsednik Visokog saveta sudstva ima mogućnost da se obrati i da imamo mogućnost da mu postavimo pitanje. Ili je jedno istina, ili je drugo istina. Nikakav problem, kako god da odlučite, ali ne može i ovo i ono. Ne može pola riba, pola devojka. Opredelite se. Šta je istina tu? Ili jedno ili drugo. Znači, da Dragomir Milojević može i treba da učestvuje u raspravi, ili da ne treba, ali onda, nemojte da nam kažete da on ima pravo da uzme reč.
Gospodine Mikoviću, mislim da skoro da nema potrebe da odgovaram, ali ja shvatam da je njihovo prava da prisustvuju, ali to ne znači da moraju. Prema tome, dobili ste obrazloženje, jedino ako želite da se u danu za glasanje izjasnimo o povredi Poslovnika? Da li želite, ili ne? (Srđan Miković, s mesta: Neću zbog vas.) Dobro. Reč ima Marijan Rističević, povreda Poslovnika.
Dame i gospodo narodni poslanici, ja sam se javio za povredu poslovnika među prvima. Međutim, poštujem odluku predsedavajućeg da opozicija ima sve prednosti, pa uključujući i prednost da reklamira Poslovnik, ali nisam zadovoljan što su neki poslanici nastupali nekoliko puta. Reklamiram članove 103. i 108. Dakle, 103. stav 2.Za razliku od mojih opozicionih kolega ja ću to pročitati, iako nisam pravnik, ali kada pročitam neki propis, otprilike mogu da ga tumačim na način na koji to neki pravnici iz opozicije ne mogu. "Narodni poslanik ne može da ukaže na povredu u postupanju predsednika Narodne skupštine na koju je već ukazano". Član 103. stav 2. Gospodine predsedavajući, vi ste više puta dozvolili da se reklamira isti član, a da prethodno nije bilo ni jednog govornika. Dakle, član 27. je reklamiran četiri puta, od toga dva puta uzastopno. Recimo, gospodin Jovanović, član 27, onda gospođa Judita Popović, član 27. Četiri puta ukupno reklamiran u ovoj seriji. Dakle, dva puta uzastopno, da bi dozvolili to da gospođa Judita Popović dva puta reklamira isti član 27, a da prethodno niko nije govorio. Dakle, vi niste mogli napraviti neku novu povredu člana 27. Ne znam da li je mislila na stav 1. ili stav 2. To je na neki način gruba zloupotreba opozicionih kolega da pokušaju da ovu raspravu pretvore u nešto drugo, a ne u raspravu o sudijama, zakonu, prekršaju, itd. Takođe, član 108. stav 1. - o redu na sednici Narodne skupštine stara se predsednik Narodne skupštine. Tu vas u potpunosti podržavam da pokušavate da zavedete red, ali takođe, moram da ukažem i na to da naše opozicione kolege pokušavaju da vama preuzmu tu nadležnosti i stoga ne tražim da se o ovome glasa. (Predsedavajući: Vreme, gospodine Rističeviću.) Evo, samo da kažem da ne tražim da se o tome glasa, ali da ipak malo povedete računa. Dajte više prostora, ali nemojte previše. Hvala.
Hvala. Narodni poslanik Radmila Gerov, povreda Poslovnika.
Potpredsedniče, pošto ste mi dali reč jedno 20-ak minuta nakon što ste me prekinuli, da biste dali reč gospodinu Markoviću. Reklamiram član 109. Poslovnika, a to je izricanje opomene sa vaše strane, jer ste opomenu izrekli narodnom poslaniku Juditi Popović, bez ikakvog obrazloženja člana 109. po kom osnovu ste joj izrekli novčanu kaznu i opomenu? Obzirom da ovde imate nekoliko, nije stavova, citata, ja bih volela da se izjasnite kao predsedavajući - da li je to Judita Popović prišla govornici bez dozvole,? Da li je govorila pre nego što je zatražila i dobila reč?Da li je upotrebljavala psovke i uvredljive izraze itd? Po kom stavu ste joj izrekli opomenu? Drugo, predsedavajući od vas očekujem odgovor da li ste prekršili član 109. a pozivam se i na član 101. Član 101. koji kaže da vi imate pravo da odredite pauzu u radu sednice Narodne skupštine da biste izvršili potrebne konsultacije ili pribavili mišljenje. Vi ste malo pre poslali gospodina koji sedi pored vas, znači, negde da se nešto raspita i rekli ste nam da ste pribavili mišljenje da može bez predstavnika predlagača. Izvinite, od koga ste pribavili to mišljenje? Gde je mišljenje u pisanoj formi? Na koji član Poslovnika se vi sada pozivate? Ko je to dao mišljenje da mi ovde možemo raditi bez predlagača, a to su predstavnici Vrhovnog saveta sudstva. Zaista ne vidim šta je problem da pozovete predstavnika Vrhovnog saveta sudstva, da dođe i obrazloži ovde poslanicima odakle 16 sudija kada je konkurs bio za 15? Ne vidim šta je problem?
Dužan sam da vam dam obrazloženje. Neposredno uvredljivo se izjasnila prema narodnom poslaniku Neđi Jovanoviću, direktno mu je rekla da laže. Prema tome, za mene je to uvredljiv izraz i to je osnovni razlog zbog čega sam joj izrekao opomenu. Što se tiče ostalog, ja sam vam već dao tumačenje – nemaju obavezu da prisustvuju ovome, molim vas da to jednom već razumete. Da li zahtevate da se izjasnimo u danu za glasanje. Dobro u danu za glasanje ćemo se izjasniti o povredi Poslovnika. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić.
Gospodine predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici reklamiran član 106. Poslovnika o radu, stav 1. Naravno, opstrukcija je legitiman politički alat koji se u političkoj borbi koristi. Onaj ko koristi opstrukciju kao alata pred građanima Republike Srbije koji od parlamenta Republike Srbije očekuju odgovore, a ne nerad, trpi i određene političke posledice. Znam da se na političkoj sceni Srbije pojavljuju ljudikoji broje kartice i broje tartufe. Ne smemo da dozvolimo takve stvari… (Predsedavajući:Gospodine Babiću, reklamirali ste povredu Poslovnika i vas molim da obrazložite.) Molim vas samo dve rečenice, ako mi dozvolite. Jedna rečenica je da SNS neće učestvovati u daljem reklamiranju povreda Poslovnika. Pozivam i ostale kolege da nastavimo sa radom, da nastavimo sa radom na tački dnevnog reda koja je veoma bitna, a to je Zakon o prekršajima. To je nešto što tangira veliki broj građana Republike Srbije i zbog toga vas molim da izađemo iz ovakve rasprave. Što se tiče himne, zalažem se za recept Siniše Mihajlovića, ali se plašim da tada u Narodnoj skupštini ne bi ostalo ni 50-ak narodnih poslanika koji bi znali tekst himne.
Gospodine Babiću, dužan sam da vas pitam da li tražite da se izjasnimo o povredi. (Zoran Babić, s mesta: Ne, ne želim zbog vas.) Ne, u redu. Povreda Poslovnika Janko Veselinović, izvinjavam se. Teško je napraviti ovde redosled kad odjednom imam mnogo vas. Prvo, Predrag Marković, zatim Janko Veselinović, pa Radmila Gerov. Reč ima narodni poslanik Predrag Marković. Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. U skladu sa članom 1. član 27. i obavezama radnog vremena, a još jednom kažem zašto su poslanici plaćeni, kao što su plaćeni da nauče ne samo Poslovnik, nego i to da se i on kao i svaki pravni akt piše od opšteg ka pojedinačnom, da se razlikuje šta je izvestilac, šta je predlagač, ko može da govori, šta se u kom delu akta navodi. Molim da u skladu sa tim da je blizu 18,00 časova, pošto nije produženo vreme, završite sednicu dva minuta ranije, jer, inače ovlašćena ispred naredne poslaničke grupe, to je mislim gospođica Radović, neće biti u prilici da iskoristi svih 20 minuta. Niko nema pravo da ošteti narodnog poslanika, a moramo da štedimo i vreme i novac ove skupštine. Hvala svima.
Povreda Poslovnika, Janko Veselinović.
Prvo, mislim predsedavajući da je rad produžen, posle 18,00, gospodin Marković nije bio u sali kada je bila reč o tome, s druge strane ugrožen je rad Narodne skupštine, javljam se po članu 108. Mislim da ćemo ovu situaciju razrešiti na sledeći način, pošto zaista Poslovnik možemo tumačiti na ovaj ili onaj način. Međutim, ministar može da se izjasni da li je on zaista ovlašćen da brani, odnosno da je obrazlaže ili da bude ovlašćeni predlagač za sve četiri tačke dnevnog reda. Dakle, da li ministre ste vi tu da obrazložite Predlog zakona o prekršajima, Predlog odluke o izboru sudija, koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, Predlog odluke o izboru zamenika javnog tužioca i Predlog za izbor člana Odbora Agencije za borbu protiv korupcije. Ako je gospodin ministar već jednom rekao … (Predsedavajući: Reklamirali ste povredu Poslovnika.) … ako ministar izričito kaže da nije tu da obrazloži ove dve tačke dnevnog reda, ona mi zaista nemamo ovlašćenog predlagača. S druge strane, zaista bi reklamirao i oštro protestvovao na reči gospodina Babića, svemu sudeći ponekad ne zna o čemu priča i mislim da ste trebali da ga opomenete da je uvredio narodne poslanike. Dakle, ne može on procenjivati ko u Narodnoj skupštini zna koju strofu himne "Bože pravde". To može za svoju poslaničku grupu da kaže, ali ne za ostale poslanike u Skupštini Republike Srbije, i sa tim je povredio Poslovnik ove skupštine.
Poštovani narodni poslanici, završavamo današnji rad i nastavljamo sutra u 10,00 časova. Istovremeno vas obaveštavam da saglasno članu 101. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine prekidam ovu sednicu, s obzirom da je za četvrtak 18. jula 2013. godine, sa početkom u 10,00 časova sazvana Peta posebna sednica Narodne skupštine Republike Srbije u 2013. godini, na kojoj će se narodnim poslanicima obratiti njegova ekselencija gospodin Štefan File, komesar Evropske komisije za proširenje i susedsku politiku. Prekinuta sednica biće nastavljena u četvrtak 18. jula 2013. godine, sa početkom u 11,00 časova. Hvala.