Ko je taj Ristić?
Nemojte mene da pitate, nisam ga ja postavljao. Budite ljubazni, sedite. Obaveštavam vas da prema službenoj evidenciji današnjoj sednici prisustvuje 140 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja kvoruma molim narodne poslanike da postave svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Molim vas, vi znate kako utvrđujemo, ako ne može putem elektronskog sistema, moraće službenici da prebroje. Ali, sačekajte još malo, dolaze poslanici. Ja koristim poslovničku proceduru onako kako mi Poslovnik nalaže. Molim stručne službe, pošto ne možemo da utvrdimo elektronskim putem, da prebroje narodne poslanike. (Poslanici SRS napuštaju salu.) Molim stručne službe da prebroje poslanike u sali. Brojanjem smo utvrdili da ima 107 narodnih poslanika. Znači, nemamo kvorum. Predlažem pauzu do 12,00 časova. (POSLE PAUZE - 15,20 č.) Nastavljamo rad. Radi utvrđivanja kvoruma, molim vas da postavite svoje kartice u poslaničke jedinice. Ako elektronski sistem ne funkcioniše, zamolio bih stručne službe da prebroje narodne poslanike u sali. Pošto nemamo kvorum, dajem pauzu od pet minuta. Zamolio bih poslanike da se ne udaljavaju iz sale. Pošto su se stekli uslovi, predlažem da konstatujemo potvrđivanje mandata narodnih poslanika u Narodnoj skupštiniRepublike Srbije za upražnjena poslanička mesta, kako bismo omogućili njihovo učešće u radu Narodne skupštine. Uručen vam je izveštaj Republičke izborne komisije o izboru narodnih poslanika u izbornim jedinicama 5 - Subotica i 6 - Zrenjanin, radi popune poslaničkih mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Takođe vam je uručen izveštaj Administrativnog odbora koji je utvrdio da su se stekli uslovi za potvrđivanje mandata narodnih poslanika sa predlogom da Narodna skupština, shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatuje potvrđivanje mandata narodnim poslanicima: Mihalju Vermešu, kandidatu sa izborne liste Socijalistička partija Srbije, Jugoslovenska levica, Nova demokratija - Slobodan Milošević u izbornoj jedinici 5 - Subotica i mr Milovanu Vukoju, kandidatu sa izborne liste Socijalistička partija Srbije, Jugoslovenska levica, Nova demokratija - Slobodan Milošević u izbornoj jedinici 6 - Zrenjanin. Na osnovu izveštaja Republičke izborne komisije i izveštaja i predloga Administrativnog odbora, a shodno članu 27. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatujem potvrđivanje mandata narodnim poslanicima Mihalju Vermešu i mr Milovanu Vukoju. Čestitam narodnim poslanicima na izboru. Molim narodne poslanike da uzmu učešća u radu. Podsećam vas da je Narodna skupština na jučerašnjoj sednici donela odluku o narodnim poslanicima na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije. U međuvremenu Administrativni odbor je predložio još jednu odluku o narodnim poslanicima na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije, koja vam je uručena. Otvaram jedinstven pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? Ima reč narodni poslanik Života Cvetković.
Ja hoću da dam predlog da se pored imena poslanika na stalnom radu u Skupštini, doda ime Đušić Dušana.
Da li predstavnik predlagača prihvata ovaj predlog? (Prihvata.) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice.Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke o narodnim poslanicima na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije, uz dopunu koju je predložio narodni poslanik Života Cvetković. Konstatujem da su za ovaj predlog glasala 123 narodna poslanika, protiv nije bio niko, uzržanih nije bilo, nije glasalo šest narodnih poslanika. Bilo je prisutno u sali 129 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, prihvatila Predlog odluke o narodnim poslanicima na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Predlažem da seprilikom priprema za objavljivanje u "Službenom glasniku Republike Srbije" obe odluke o poslanicima na stalnom radu u Narodnoj skupštini Republike Srbije, koje je Narodna skupština usvojila na ovoj sednici 23. i 24. oktobra 2000. godine, pravno - tehnički objedine i objave kao jedan akt. Podsećam vas da je Narodna skupština na jučerašnjoj sednici utvrdila dnevni red Druge sednice Drugog redovnog zasedanja u 2000. godini od pet tačaka i započela načelni pretres povodom prve tačke dnevnog reda. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O DOPUNAMA ZAKONA O MINISTARSTVIMA U načelnom pretresu učestvovalo je 28 narodnih poslanika. Nastavljamo pretres po ovom predlogu. Da li se neko javlja za reč? Ima reč narodni poslanik Spasoje Krunić.
Dame i gospodo, poštovani poslanici, izdržali smo mnogo što - šta i ono juče i žao mi je što nismo u prilici da izdržimo još više iz prostog razloga što smo se 9. marta izborili za javne prenose rada najvišeg tela u Republici. SPO nikad nije prihvatao, niti može da prihvati da radi u pećini. Istina je da postoje neke kamere, do malo pre, a i sada, ali je istina da se u ovakvim uslovima poniženja svako od nas mora zapitati da li treba da radimo. Ja verujem, gospodine predsedniče, zaista verujem da nije Skupština naložila ukidanje prenosa. Verujem zato što je juče bio pokušaj Nove radio-televizije, ili kako se zove, meni je svejedno, pa je posle 15 minuta to sve bilo sređeno, pa su jutros sklonjene kamere da bi kasnije poslali pismo predsedniku Skupštine da će biti jednog dana, verovatno, prenosa skupštinskih sednica, ali da danas nema tehničkih mogućnosti. Bilo ih je, naravno, za prenos iz Sava centra i to je dobro što je bilo, bilo je prenosa i juče, ali nije dobro što i danas nema. Tri osnovna zahteva koje je postavio SPO u pregovorima oko formiranja prelazne vlade nisu ispunjena i važno je bilo za sve simpatizere i članove SPO-a da javnost zna zašto na tome insistiramo. Insistiramo iz prostog razloga pošto smatramo da gospodin Govedarica, Krsmanović i Marković predstavljaju i jesu simbol nečeg što ne može da ostane tu gde jeste. Ukoliko želimo poštovanje prava i državu u kojoj se pravo poštuje zarad svega onoga o čemu govori sporazum koji smo potpisali. Podsećam da je9. juna prošle godine SPOpredlagao prelaznu vladu shvatajući da posle užasa koje smo preživeli zločinačkom agresijom NATO-a treba hitno nešto preduzeti za spas ove države i kretanje ka boljem. Drugi su bili drugog mišljenja, jedni su bili bez mišljenja ili ga bar nisu iznosili. Danas smo zapravo u situaciji da nova struktura odnosno DOS, koji izgleda diktira ponašanje u ovoj državi, određuje da li će biti prenosa, neće li ga biti, da li će javnost znati šta poslanici kao predstavnici naroda u ovoj skupštini govore ili šta su prećutali. Bili smo za vanredne izbore, bili smo za prelaznu vladu, potpisali smo sporazum, zbog toga što smatramo da 45 poslanika u Republičkoj skupštini iz SPO-a predstavlja veliku obavezu, predstavlja snagu koju toj vladi može da da svoj doprinos sve do prevremenih izbora 23. decembra. Istina, sinoć je gospodinu Markoviću produžen intervju koji je kažu, trajao dva sata, ja sam bio u prinudnom zatvoru kao i vi ovde, da on može da podnese ostavku samo gospodinu Koštunici. To znači da za njega ne postoji Republička skupština, ne postoji niko u ovoj sali. Ako je tako, oprostite ako je neko od vas imao prilike da čuje pa je nešto drugačije, onda ja ovo što sam rekao povlačim, ali čini mi se da je suvišno intervenisati. Mi ćemo u nastavku našeg zajedničkog rada, za koje verujem da će biti u interesu svega onoga što smo potpisali, raditi uporno na tome i zahtevati da ono što smo predložili poštuje do kraja i da se uvaži stav SPO-a iz prostog razloga što ne možemo, a znate vrlo dobro, prihvatiti, to ste na vreme povukli, ne možemo prihvatiti da gospodin Govedarica bude jedan od članova izborne komisije. To podsećam zbog toga što makar da poneko od nas čuje, što je simbol krađe, simbol zloupotrebe i simbol onoga čime se prošla vlast zapravo igrala. Gospodo poslanici, dame i gospodo, gospodine predsedniče, oprostite što možda nije direktno vezano za prvu tačku i tačku koja je na dnevnom redu. Zahvaljujem se što ste me saslušali. Zapamtite da smo veoma poraženi, veoma poniženi činjenicom da televizijskog prenosa nema voljom nekog kogami u ovoj sali ne znamo. Verujem, niko od nas. Hvala vam.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (Da.) Izvolite, ima reč narodni poslanik Bojana Ristić.
Povreda poslovnika.
Vi ste govorili, gospodine Ljubojeviću, povodom ove tačke. O tome ćemo posle.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo poslanici, i pored opstrukcije Nove RTS i pored toga što nema televizijskog prenosa ove sednice Skupštine Srbije, SPO će učestvovati u donošenju odluke o prelaznoj Vladi Srbije. Narod Srbije želi da se što pre formira prelazna Vlada, kako bi legalnim putem došlo do promena i do republičkih izbora. Dobro je što su se poslanici SRS-a odlučili da prekinu opstrukciju. SPS, SRS i JUL su u koalicionoj vladi Srbije od izbora 1997. godine i imali su vremena da pokažu šta znaju da urade. Građani žele promene i sada ih zanima kada će imati grejanje, kada će biti prekinuta isključenja električne energije i sl. Narod više ne želi da čuje, ne želi više da čeka prelaznu vladu koja treba da isplati plate, penzije, dečije dodatke. Građani Srbije žele prelaznu vladu odmah. Znam da su poslanici SRS-a ovo radili zato što su u Srbiji mediji režimski i to mi je donekle razumljivo. Znam da ćemo, ako se ovako nastavi, morati da kažemo da u Srbiji mediji imaju jednog urednika i da imamo jednoumlje, a naročito elektronskih medija. Mi iz SPO-a možemo mnogo više da se žalimo na medije od bilo koga. U predizbornoj kampanji, a i sada, RTS je potpuno zatvoren za SPO i našeg predsednika Vuka Draškovića. Predsednik radikala Vojislav Šešelj je primera radi, već nekoliko puta bio na Novoj televiziji Srbije, znači posle izbora. Bio je i na staroj Televiziji Srbije pre izbora. O SPS-u da ne govorimo. Njihovi predstavnici su stalno na državnoj televiziji i pre i posle izbora. Sinoć je paralelno sa sednicom Skupštine Srbije na Novom RTS-u tekao intervju sa Radetom Markovićem, načelnikom službe DB. Pošto je na pitanje novinara, da li će podneti ostavku, odgovorio da hoće, ako to od njega zatraži predsednik Jugoslavije Vojislav Koštunica, pa evo prilike da pitam gospodina Koštunicu, zašto ne zatraži ostavku Radeta Markovića, načelnika službe DB-a Republike Srbije? Da li posle svega trebamo još da slušamo i pretnje Radeta Markovića Vuku Draškoviću? Preko Nove televizije Srbije. Da li je ovo nacistička država, a članovi SPO-a Jevreji koje može svako da ubija i maltretira bez ikakve odgovornosti? Da li je emisija Nove televizije Srbije značila podršku DOS-a Radetu Markoviću? U normalnoj, demokratskoj zemlji, samo zbog nerazjašnjenog pokušaja atentata na predsednika najveće opozicione stranke, kompletno rukovodstvo policije moralo bi da podnese ostavke ili još bolje, da bude smenjeno. Na Novoj RTS načelniku državne bezbednosti daje se termin, a žrtvama i porodicama ubijenih i nestalih ne daje se termin. Osim dva pokušaja atentata na Vuka Draškovića, Rade Marković bi trebao da objasni i otmicu Ivana Stambolića, ubistvo Slavka Ćuruvije, brojna druga nerasvetljena ubistva. Rade Marković ne sme da bude ni pod čijom zaštitom. Najmanje smo očekivali da Nova RTS brani Radeta Markovića od SPO-a. Kakav je to šef službe DB-a koji kaže da pitamo Dodika i Mila Đukanovića gde je Ivan Stambolić, umesto da on to zna i štiti svoje građane? Ako su mnogi ministri podneli ostavke, ako je DOS preuzeo RTS itd, čemu tolika uzdržanost kada je u pitanju načelnik DB-a, predsednik Vrhovnog suda Srbije, republički tužilac? Ako SPS i DOS ne žele da podrže zahtev SPO-a da načelnik državne bezbednosti Rade Marković podnese ostavku, pitam zašto ga štitite? Uostalom, ako SPS i DOS smatraju da zbog SPO-a i Vuka Draškovića ne treba, neka Rade Marković podnese ostavku zbog nerasvetljenog ubistva Slavka Ćuruvije, zbog otmice Ivana Stambolića. Da li još treba nabrajati? Zbog prebijanja studenata, zbog prebijanja građana, da li još treba podsećati?
Molim vas, ja sam vas pustio dovoljno da napravite uvod, a sada se držite tačke dnevnog reda.
Poslanici SPO-a traže od predsednika Jugoslavije i DOS-a da podrže zahtev SPO-a, da načelnik službe DB-a podnese ostavku. Ostavka je moralni čin. Odgovornost će valjda utvrditi nadležni organi. Hvala.
Hvala. Molim?
Povreda Poslovnika.
Da li ste se registrovali?
Da.
Sada možete, ali molim vas navedite tačno šta je povreda Poslovnika.
Dame i gospodo narodni poslanici, da bi Skupština radila i da bi punovažno odlučivala, u skupštinskoj sali mora da bude prisutno 126 narodnih poslanika, a ne 126, 127 ili 128 identifikacionih kartica. Pri utvrđivanju kvoruma, u prvom redu sede četiri narodna poslanika, bilo je pet poslaničkih kartica. Pretpostavljam da je jedna kartica od Zorana Anđelkovića - Bakija, generalnog sekretara SPS-a. Zato zahtevam da se utvrdi kvorum prozivkom. Sada kada su izvađene duple kartice, sa mojom karticom ima 122 narodna poslanika. Znači, nema dovoljno za rad.
Dobro, stavili ste vašu primedbu. Budite ljubazni sedite.
Molim vas da se utvrdi kvorum prozivkom, 126 poslanika ni jednog momenta nije bilo u sali.
Prvo će da se utvrdi kvorum. Gospodine, vi ste dali vaš predlog i budite ljubazni sedite.
Možete vi da radite i sa 100 poslanika, možete da izglasate i Vladu sa 100 poslanika, ali ova vlada, kao i sve što radite od ovog momenta, nije ni legalno ni legitimno. Vi iz Srpskog pokreta obnove vrlo dobro znate šta su socijalisti i JUL radili u prethodnom mandatu i to isto vi radite sada.
Poslanik ima pravo da reklamira kvorum. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Da li se još neko javlja za reč? (Niko.) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Molim ljude iz tehničke službe da ovo provere. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopunama Zakona o ministarstvima u načelu. Za je glasalo - 131, protiv - niko, uzdržanih - nema, nisu glasala dva, ukupno su prisutna - 133 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopunama Zakona o ministarstvima u celini. Za je glasalo - 125, protiv - niko, uzdržanih - nema, nije glasalo - 8, ukupno su prisutna - 133 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o dopunama Zakona o ministarstvima. Predlazimo na 2. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O RADU VLADE REPUBLIKE SRBIJE I MINISTARSTAVA DO OBRAZOVANjA VLADE REPUBLIKE SRBIJE POSLE PARLAMENTARNIH IZBORA 2000. GODINE Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Otvaran načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne želi.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne želi.) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o radu Vlade Republike Srbije i ministarstvima do obrazovanja Vlade Republike Srbije posle parlamentarnih izbora 2000. godine u načelu. Za je glasalo - 127, protiv - niko, uzdržan jedan, nije glasalo - pet, ukupno su prisutna - 133 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (Ne želi.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Molim narodne poslanike da se ne zabavljaju. Stavljam na glasanje Predlog zakona o radu Vlade Republike Srbije i ministarstava do obrazovanja Vlade Republike Srbije posle parlamentarnih izbora 2000. godine u celini. Za je glasalo - 128, protiv - niko, uzdržanih - jedan, nije glasalo - četiri, ukupno su prisutna - 133 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o radu Vlade Republike Srbije i ministarstava do obrazovanja Vlade Repbulike Srbije posle parlamentarnih izbora 2000. godine. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: - IZBOR PREDSEDNIKA I ČLANOVA VLADE REPUBLIKE SRBIJE Uručen vam je predlog kandidata za predsednika Vlade Republike Srbije, saglasno članu 83. Ustava Republike Srbije, koji je podneo predsednik Republike Srbije Milan Milutinović. Uručena vam je saglasnost Milomira Minića, kandidata za predsednika Vlade Republike Srbije, da prihvata kandidaturu. Na taj način, a saglasno odredbama Ustava Repbulike Srbije, Zakona o Vladi Republike Srbije i Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, stekli su se uslovi da: - kandidat za predsednika Vlade izloži pred Narodnom skupštinom svoj program i predloži sastav Vlade Republike Srbije (član 92. stav 1. Ustava Republike Srbije), - da otvorimo pretres o kandidatu za predsednika Vlade, programu kandidata za predsednika Vlade i kandidatima za članove Vlade, - prilikom izbora Vlade, utvrdimo broj potpredsednika Vlade i izaberemo predsednika i potpredsednike Vlade i ministre u Vladi (član 73. tačka 10. Ustava Republike Srbije, član 5. Zakona o Vladi Republike Srbije i član 187. Poslovnika) i da - članovi Vlade polože zakletvu. Da li je Milomir Minić u sali? (Nije.) Molim vas, pozovite ga. Molim Milomira Minića, kandidata za predsednika Vlade Republike Srbije, da pred Narodnom skupštinom izloži program i predloži sastav Vlade Republike Srbije. Ima reč kandidat za predsednika Vlade Republike Srbije, Milomir Minić.
Uvaženi predsedniče, poštovani narodni poslanici, politička i bezbednosna situacija u Srbiji, nastala povodom saveznih izbora i posebno izazvana događajima od 5. oktobra napadom i paljenjem Skupštine Savezne Republike Jugoslavije i Radio televizije Srbije, izuzetno je teška i puna raznih iskušenja. Talas nasilja i nesigurnosti zahvatio je Srbiju. Da će današnja situacija da se reši sama od sebe je iluzija. U takvoj situaciji, kada Vlada i snage bezbednosti nisu u stanju da obezbede javni red i mir, poštovanje Ustava i zakona, jedina sredstva da se obezbedi javni red i mir u zemlji su ostala politička sredstva. Socijalistička partija Srbije prihvatila je sporazum da se političkim sredstvima reši politička kriza, da se rešavanjem političke krize u zemlji stvore uslovi da Vlada i snage bezbednosti osiguraju mir i sigurnost u Srbiji. Sporazum političkih subjekata nije lako postignut. Sporazum nisu postigli politički saveznici. Sporazum su postigli žestoki politički protivnici. Sporazum su postigli Socijalistička partija Srbije, Demokratska opozicija Srbije i Srpski pokret obnove. Socijalistička partija Srbije nije ušla u ovaj sporazum iz straha, iz političkog kalkulantstva i uskostranačkih interesa, već iz odgovornosti za Srbiju, za stanje u zemlji, da građanima Srbije bude bolje nego što je danas, da im bude lakše nego što je danas i da bude manje neizvesnosti. To su ključni razlozi Socijalističke partije, a uveren sam i Srpskog pokreta obnove i Demokretske opozicije Srbije, koji su nas rukovodili da pokušamo da na ovaj način, sa novom Vladom, sa mirom u Srbiji, sa vanrednim parlamentarnim izborima rešimo političku krizu u našoj zemlji. Prihvatio sam mandat za predsednika Vlade Republike Srbije, koji mi je poverio predsednik Republike Milan Milutinović, u iskrenoj želji da doprinesem očuvanju mira i stabilnosti našoj zemlji zajedno sa onim političkim subjektima koji su potpisali sporazum o raspisivanju vanrednih parlamentarnih izbora i prihvatili da uđu u Vladu u vremenu i prilikama koje zahtevaju odmerenost i tolerantnost, veliku odgovornost i mudrost u zaštiti vitalnih interesa naroda i države i svih građana naše Republike. Mogu da kažem u ime članova Vlade da bi rado menjali prilike u kojima bi bili ministri u Vladi, ali mi ne biramo vreme. Teško i složeno vreme za sve građane naše zemlje zahteva da se u interesu naroda i države deluje danas. Osnovni zadatak ove vlade je da obezbedi javni red i mir, da stvori sve neophodne uslove za normalan život i rad privrede i ustanova, osigura da se svi problemi rešavaju u okviru Ustava i zakona političkim sredstvima, da se potpuno zaštite institucije sistema i obezbedi njihovo funkcionisanje na svim nivoima, da se obezbedi puna zaštita građana, državne, privatne i lične imovine i osigura neometan i slobodan rad svih političkih partija. Sve to treba da stvori uslove da izbori za narodne poslanike, koji će se raspisati za 23. decembar ove godine, proteknu u demokratskoj atmosferi, u duhu tolerancije i uvažavanja političkih razlika. Vlada koja se obrazuje posebna je kako po načinu nastanka, tako i po načinu rada i ograničenim zadacima koji joj se postavljaju. To je Vlada koja je proizašla iz političkog sporazuma. Glasanje o njenom izboru danas u Narodnoj skupštini Republike Srbije je glasanje o usvajanju tog političkog sporazuma, sačinjenog od parlamentarnih i neparlamentarnih stranaka - Socijalističke partije Srbije, Srpskog pokreta obnove i Demokratske opozicije Srbije. To je Vlada koja će raditi bez parlamenta, koja će u vreme dok postoji biti središnji državni organ i zato će njena odgovornost uz predsednika Republike Srbije, za stanje u zemlji biti veoma izuzetna. Tu veliku odgovornost treba da opravdamo samo velikom odgovornošću političkih subjekata koji su formirali Vladu i maksimalnom podrškom građana i javnosti. Učiniću sve što je u mojoj moći da se to i ostvari. Po svom sastavu i po načinu rada ova vlada je drugačija od poznatih primera parlamentarne vlade u uporednoj i našoj političkoj istoriji. Ona će biti sastavljena od starešina dvojakih resornih ministarstava. Jednih u kojima se upravlja na inokosnoj, i drugih u kojima se upravlja na kolegijalnom načelu. I sama predsednička funkcija u Vladi obavljaće se jednoglasnošću predsednika i potpredsednika Vlade. Od funkcije kolegijalnog predsednika i kolegijalnih ministara očekuje se da u donošenju odluka budu potisnuti uskostranački i ideološki činioci i da u prvi plan izbiju opšti interesi i opšta korist za građane naše zemlje. Na istom principu konsenzusa obezbediće se upravljanje, uređivačka politika u Radio-televiziji Srbije preko paritetno sastavljenog Upravnog odbora, koga će imenovati Vlada, sa ciljem da se pred građanima slobodno, profesionalno i odgovorno, kao i objektivno izraze svi politički stavovi i uverenja i programi za budući ekonomski, kulturni i demokratski razvoj Srbije. Mediji imaju veliki značaj u političkom demokratskom životu svake zemlje, posebno u današnjim uslovima u Srbiji. Nezavisno od toga ko je vlasnik, država ili privatnik, svi mediji treba da budu u funkciji istine. Samo takvim odnosom bitno će uticati na smanjenje političkih tenzija, na širenje tolerancije i demokratske kulture u našoj zemlji. To se može postići samo ako mediji ostanu slobodni i nezavisni i profesionalnost svog rada podignu na visok nivo. U skladu sa postignutim političkim sporazumom Vlada će formirati paritetne komisije koje će preispitati promene koje su izvršene u preduzećima, republičkim organima i ustanovama i, ukoliko je to suprotno tim organizacijama, izvršiće neophodne promene. Za ukupno funkcionisanje sistema u Republici od velike je važnosti da se bez ikakvih opstrukcija i pritisaka konstituišu sve preostale skupštine opština koje se do sada nisu konstituisale na osnovu izbornih rezultata septembarskih izbora, da se stvore uslovi da se vršenje funkcija lokalne samouprave obavlja u interesu građana i u skladu sa zakonom. Vreme postojanja ove vlade je oročeno, a njeni zadaci su ograničeni. Ovo je vlada u doizbornom i neposredno posleizbornom periodu novog budućeg parlamenta. Dakle, ova vlada će trajati najviše dva do tri meseca. Ona jednostavno treba da obezbedi zadovoljavanje svakodnevnih potreba građana a njih je mnogo i mnoge su veoma urgentne. Dozvolite mi zato da izložim samo neke osnovne mere za vođenje ekonomsko-socijalne politike u narednim mesecima. Osnovni cilj je da se izvrši stabilizacija ekonomskih i socijalnih tokova u našoj Republici. Time će se stvoriti uslovi da nova vlada koja će se formirati nakon izbora može da vodi dugoročnu politiku stabilizacije privrede i povećanja proizvodnje,izvoza i ukupnog razvoja zemlje. U ostvarivanju ovog cilja, Vlada će u narednom periodu imati dva osnovna zadatka - stabilizaciju ekonomskih tokova i hitno rešavanje najznačajnijih životnih pitanja građana Srbije. Mere ekonomske politike do kraja godine treba da obezbede stabilnost tržišta i cena u Republici, a u saradnji sa Saveznom vladom stabilizaciju ukupnih makroekonomskih kretanja. Događaji do kojih je došlo u prethodnom periodu stvorili su određeni diskontinuitet u ekonomskoj politici, što je izazvalo određene probleme, pre svega, veliki rast cena. Hitan zadatak je da se preduzmu mere za zaustavljanje naglog rasta cena, radi opšte ekonomske stabilnosti i zaštite životnog standarda građana. Drugi prioritet Vlade je hitno rešavanje životnih pitanja građana, što se pre svega odnosi na isplatu zarada i socijalnih davanja, na snabdevanje osnovnim životnim namirnicama i lekovima i na obezbeđivanje energenata za grejanje. Jedan od ključnih elemenata predstavlja politika javne potrošnje. Poznato je da su postojeći prihodi nedovoljni za predviđeni obim javne potrošnje. Zbog toga je potrebno čvrsto opredeljenje o prioritetima u ovoj oblasti. S obzirom na današnju situaciju u oblasti javne potrošnje, osnovni prioritet biće redovna i uredna mesečna isplata plata, penzija i socijalnih davanja. Preko budžeta Republike treba obezbediti sredstva za redovnu isplatu plata zaposlenih u osnovnom, srednjem i višem obrazovanju, kao i na univerzitetu, zatim plata zaposlenih u pravosuđu i policiji, kao i za dečiju i socijalnu zaštitu i zaštitu izbeglica. Nedostajuća sredstva u budžetu za ove svrhe do kraja godine iznose oko 20% od planirane potrošnje. Tako je veoma važno da se preko fondova socijalnezaštite, fondova penzijsko-invalidskog osiguranja zaposlenih i zemljoradnika, fonda socijalnog osiguranja, Zavoda za tržište rada, omogući redovna isplata plata zaposlenih u zdravstvu, kao i penzija i naknada za nezaposlene. Razlika između tekućih mesečnih obaveza za isplatu penzija, zdravstvene zaštite i socijalnih davanja za nezaposlene, procenjuju se na oko 450 miliona dinara mesečno samo za isplate na današnjem nivou. Nedostajuća sredstva za budžetske obaveze i obaveze fondova društvenih delatnosti Vlada će nastojati da obezbedi iz realnih izvora efikasnijom naplatom javnih prihoda. Međutim, u pitanju je krupan strukturni debalans između proizvodnje i potrošnje, koji nastaje pre svega zbog niskog intenziteta privredne aktivnosti. Drugi ključni pravac aktivnosti odnosi se na mere Vlade,kojima bi se obuzdao rast cena osnovnih prehrambenih proizvoda. Merama Vlade omogućiće se subvencioniranje troškova u proizvodnji hleba i mleka. Time će se omogućiti smanjenje troškovnog udara na standard građana. Pored toga neophodno je, koristeći ovlašćenja koja daje antimonopolski zakon, da se preispitaju odluke o povećanju cena, posebno onihkoje su nedavno imale veoma visok rast i koje su od odlučujućeg uticaja na životni standard stanovništva. Da bi se smirilo kretanje cena, preduzimaće se i druge mere iz nadležnosti Vlade, uključujući i intervencije iz izvoza. Politika u oblasti energetike u narednim mesecima od presudneje važnosti za život stanovništva i za odvijanje privredne aktivnosti. Najvažnije je da se obezbedi izvršenje energetskog bilansa, posebno da se za predstojeću grejnu sezonu obezbedi kontinuitet uvoza gasa. Što se tiče električne energije prioritet je stvaranje uslova za stabilno funkcionisanje elektro-energetskog sistema, kroz poboljšanje funkcionalne sposobnosti elektroprivrede i poboljšanje njenih ekonomskih performansi. Zato je potrebno obezbediti dodatna sredstva, uključujući devizna sredstva, za neophodan uvoz električne energije. Obezbeđivanje nafte i naftnih derivata i njihov nesmetan uvoz krupan je problem pre svega zbog nedostatka deviznih sredstava, koji će Vlada nastojati da rešava u skladu sa svojim ovlašćenjima i materijalnim mogućnostima. Agrar, selo i seljak, jedan su od prioriteta Vlade. To je oblast koja je u proteklom periodu najviše doprinela u očuvanju stabilnosti u Republici. Zato će Vlada sve učiniti da se jesenji radovi u poljoprivredi obave uspešno i u tom smislu preduzimati mere za obezbeđivanje semenske robe, đubriva, energenata i adekvatnu politiku cena poljoprivredno-prehrambenih proizvoda. Od izuzetne važnosti je da preduzećanastave da rade. Mere Vlade biće usmerene u pravcu da im se to olakša kroz podsticanje proizvodnje i obezbeđivanje stabilnih uslova privređivanja. Smatram prioritetnim da ukupnim svojim delovanjem i merama doprinesemo upravljačkoj i rukovodnojkonsolidaciji u preduzećima, gde je to danas narušeno, da ohrabrujemo poslovne inicijative za poslovnu saradnju sa kompanijama iz sveta, u cilju povećanja proizvodnje, ubrzane tehnološke obnove u našim preduzećima, za veću proizvodnju i uspešnije poslovanje. Nastavićemo realizaciju projekata obnove, u skladu sa materijalnimfinansijskim mogućnostima, posebnona onim intervencijama u infrastrukturii preduzećima koja su stradala u NATO agresiji. Isto tako, smatram da treba da pružimo maksimalnu moguću podršku nastavku realizacijeprojekta izgradnje stanova, koji našoj industriji obezbeđuju poslove,a građanima stanove pod povoljnim uslovima. U realizaciji svih ovih ekonomskih zadataka, Vlada će sarađivati sa Savezom sindikata, Privrednom komoromi drugim asocijacijama i udruženjima, posebno kad je reč o najosetljivijim ekonomskim i socijalnim pitanjima. Od njih očekujemo podršku i razumevanje. Svojim radom Vlada će voditi računa o celoj Srbiji a njen prioritet i dalje će biti Kosovo i Metohija. U tom cilju, Vlada će nastaviti politiku zaštite našeg naroda, koji je mnogostruko ugrožen u ovoj našoj pokrajini, insistiraće na doslednom poštovanju i sprovođenju Rezolucije UN 1244.. Velika je odgovornost ove vlade za kratak period. Zašto - prvo, iza ove vlade ne stoji parlament, jer se parlament raspušta. Ovu vladu će kontrolisati javnost, građani i uzajamna odgovornost potpisnika Sporazuma, sa istom snagom, argumentima i političkom težinom, kao i oni koji će ovoj vladi biti opozicija. Iako oročena, u vremenu postojanja i ograničena u postavljenim zadacima, od ove vlade se očekuje da odigra ulogu koja je za Srbiju i njene građane izuzetno važna. Ona, nezavisno od rezultata parlamentarnih izbora, mora da položi pretpostavke za uspostavljanje vladavine zakona i za rehabilitovanje institucija u zemlji. Posle iskustva sa uzimanjem zakona u ruke pojedinaca ili grupa i skrnavljenjem institucija, pod maskom ničim verifikovane legitimnosti, od ove vlade se očekuje da svojim radom doprinese političkom sazrevanjusvih partija, građana i institucija i da podigne nivo kompetetnosti i odgovornosti u poštovanju Ustava i zakona, da bi se tako obnovilo poverenje u autoritet institucija i političke metode rada i rešavanja problema. Vlada će preduzimati sve mere iz njene nadležnosti da država efikasno funkcioniše, da se zakoni poštuju, da građani mogu da ostvarujui zaštite svoja prava, interese i slobode. Rad Vlade Republike Srbije u mnogo čemu zavisi od makroekonomske politike, koja je u nadležnosti Savezne vlade i monetarnih vlasti Savezne države. Zato ova vlada smatra da savezne vlasti moraju odmah da se konstituišu (mislim na Saveznu skupštinu i Saveznu vladu) i da odmah preuzmu sve svoje ustavne nadležnosti i odgovornosti za stanje u zemlji, za poštovanje Ustava i saveznih zakona. Oni politički subjekti koji su potpisali Sporazum mogli su se opredeliti da ne naprave ovu vladu i Srbiju prepuste politici kriznih štabova, svađi,isključivosti i netoleranciji ili posezanju za vanrednim sredstvima koja počivaju na sili. Kao čovek, nezadovoljan sam što je Srbija došla u priliku da bira između ove dve opcije. Kao mandatar, zadovoljan samšto je Srbija izabrala pravi put, sporazumevanje i politički načini rešavanja problema. Vlada će učiniti sve da se problemi rešavaju političkim sredstvima, kroz institucije sistema i zato će sve preduzeti da građani u slobodnoj, demokratskoj i tolerantnojatmosferi, u ravnopravnim medijskim uslovima, po novomizbornom zakonu, slobodnom voljom izaberu23. decembra, kojim programima i ljudima će poveriti da odlučuju u Narodnoj skupštini Srbije, da formiraju novu vladu i upravljaju Srbijom. Poštovani poslanici, politički subjekti, potpisnici Sporazuma, ulaskom u Vladu prihvatili su odgovornostda zajedno radeza dobro Srbije i njenih građanai da u javnom životu i na bilo koji način ne ometaju rad političkim neistomišljenicima i suparnicima na predstojećim izborima. Srbija i naša zemlja našle su se pred velikim iskušenjima. Mislim da je ovo što danas činimo pravi politički i realan odgovor na posledice koje bi mogle nastati, ako se odgovori na iskušenja ne bi tražili na politički način. Duboko uveren da Srbija želi i hoće mir i razvoj, okupljanje, a ne sukobe i podele, ja sam sa ljudima, koji danas ulaze u Vladu, koji su pristali da založe svoj profesionalni, lični i moralni integritet, odlučio da prihvatim mandat i tražim da Narodna skupština podrži ovu vladu, koja će obezbediti stabilnost Srbije kao pretpostavke za obnovu ekonomije, ostvarivanje socijalnih funkcija, jačanje pravne države i dalji razvoj demokratije. U Vladu Republike Srbije predlažem za potpredsednike Vlade (čitam po azbučnom redu): profesora doktora Spasoja Krunića, rođenog 1939. godine, arhitektu, redovnog profesora Arhitektonskog fakulteta u Beogradu, saveznog i republičkog poslanika [[aplauz]] ; - doktora Nebojšu Čovića, rođenog 1958. godine, doktora mašinskih nauka, predsednika Skupštine AD FMP, saveznog poslanika. Za resorne ministre predlažem: - za ministra vera doktor Gordanu Aničić, rođenu 1944. godine, doktora medicine, specijalistu ginekologije, saveznog poslanika; - za ministra za rudarstvo i energetiku doktora Srboljuba Antića, rođenog 1955. godine, doktora ekonomskih nauka, od 1997. godine istraživača u Ekonomskom institutu u Beogradu [[aplauz]] ; - za ministra za veze sa Srbima izvan Srbije profesora doktora Vojislava Vukčevića, rođenog 1938. godine, doktora pravnih nauka, advokata; - za kominsitra za informacije Ivicu Dačića, rođenog 1966. godine, diplomiranog politikologa, saveznog poslanika; - za koministra finansija profesora doktora Bojana Dimitrijevića, rođenog 1963. godine, doktora ekonomskih nauka, docenta na Ekonomskom fakultetu u Beogradu; - za ministra za brigu o porodici profesora doktora Slavicu Đukić-Dejanović, rođenu 1951. godine, doktora medicinskih nauka i saveznog poslanika; - za ministra za nauku i tehnologiju profesora doktora Radivoja Mitrovića, rođenog 1952. godine, doktora tehničkih nauka, profesora Mašinskog fakulteta u Beogradu, dosadašnjeg zamenika ministra za nauku i tehnologiju; - za koministra finansija magistra Ljubišu Jovanovića, rođenog 1945. godine, magistra ekonomskih nauka, direktora Interne banke AIK Niš; - za ministra za ekonomsku i vlasničku transformaciju profesora doktora Oskara Kovača, rođenog 1937. godine, doktora ekonomskih nauka, profesora Ekonomskog fakulteta u Beogradu, saveznog poslanika; - za ministra građevina Dejana Kovačevića, rođenog 1937. godine, diplomiranog građevinskog inženjera, dosadašnjeg ministra građevina; - za ministra kulture Milana Komnenića, diplomiranog filologa, književnika i književnog prevodioca, dugogodišnjeg urednika-izdavača; - za ministra zdravlja doktor Nadu Kostić, rođenu 1956. godine, doktora medicinskih nauka, specijalistu, zaposlenu u KBC"Dragiša Mišović"; - za ministra za više i visoko školstvo doktor Gašu Kneževića, rođenog 1953. godine, doktora pravnih nauka, advokata; - za ministra za omladinu i sport Svetozara Mijailovića, rođenog 1947. godine, diplomiranog inženjera organizacije rada, zaposlenog u Institutu za transfer tehnologije, dugogodišnjeg sportskog radnika; - za ministra prosvete doktor Mihajla Jokića, rođenog 1948. godine, doktora nauka, direktora Srednje ekonomske škole u Valjevu i sadašnjeg zamenika ministra prosvete u Vladi Republike Srbije; - za ministra turizma Tomislava Milenkovića, rođenog 1950. godine, diplomiranog ekonomistu, dosadašnjeg ministra za rad, boračka i socijalna pitanja; - za ministra trgovine Milorada Miškovića, rođenog 1948. godine, diplomiranog pravnika, direktora Trgovinskog preduzeća "Jabuka" u Beogradu; - za koministra finansija Borislava Milačića, rođenog 1953. godine, diplomiranog ekonomistu, dosadašnjeg ministra za finansije; - za ministra saobraćaja i veza magistra Aleksandra Milutinovića, rođenog 1948. godine, magistra rudarstva; - za koministra za informacije Biserku Matić-Spasojević, rođenu 1937. godine, završila jugoslovensku i svetsku književnost na Filozofskom fakultetu u Beogradu; - za ministra za rad i boračka i socijalna pitanja doktor Gordanu Matković, rođenu 1960. godine, doktorirala na Filozofskom fakultetu, zaposlena na Ekonomskom institutu u Beogradu, direktor Centra za međunarodne projekte; - za koministra pravde Zorana Nikolića, rođenog 1958. godine, diplomiranog pravnika, načelnika Južno-banatskog okruga, narodnog poslanika; - za koministra unutrašnjih poslova Stevana Nikčevića, rođenog 1961. godine, diplomiranog politikologa, bio je zaposlen u MUP-u Srbije; - za ministra za lokalnu samoupravu Veljka Odalovića, rođenog 1956. godine, diplomiranog pravnika, načelnika Kosovskog okruga, saveznog poslanika; - za koministra za informacije Bogoljuba Pejčića, rođenog 1937. godine [[aplauz]] , diplomiranog politikologa, glavnog i odgovornog urednika "Srpske reči"; - za koministra unutrašnjih poslova Božu Prelevića, rođenog 1969. godine, diplomiranog pravnika, advokata; - za ministra za ekonomske odnose sa inostranstvom doktora Gorana Pitića, rođenog 1961. godine, doktora ekonomskih nauka, od 1996. godine direktora Centra ekonomskih istraživanja; - za ministra za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu magistra Živanka Radovančeva, rođenog 1949. godine, magistra tehnoloških nauka, direktora DD "Mlekoprodukt", Zrenjanin, narodnog poslanika; - za ministra za zaštitu životne sredine Milu Rosić, rođenu 1947. godine, diplomiranog geografa, profesora; - za ministra za industriju Veroljuba Stevanovića, rođenog 1946. godine [[aplauz]] , diplomiranog inženjera, radio na poslovima proizvodnje, tehnologije i održavanja Fabrike automobila u Kragujevcu; - za koministra pravde Seada Spahovića, rođenog 1957. godine, diplomiranog pravnika, gradskog javnog pravobranioca Grada Beograda; - za koministra pravde Dragana Subašića, rođenog 1955. godine, diplomiranog pravnika, advokata; - za koministra unutrašnjih poslova magistra Slobodana Tomovića, rođenog 1946. godine, magistra tehničkih nauka, dosadašnjeg ministra za rudarstvo i energetiku, narodnog poslanika.
Zahvaljujem. [[Aplauz.]] Čuli smo program i predlog sastava Vlade, koji je izložio Milomir Minić, kandidat za predsednika Vlade. Program i predlog za sastav Vlade su vam uručeni u toku sednice. Otvaram pretres o kandidatu za predsednika Vlade, programu kandidata za predsednika Vlade i kandidatima za članove Vlade. Da li neko želi reč? Ima reč narodni poslanik Spasoje Krunić, a potom narodni poslanik Aleksandar Milutinović.
Dame i gospodo, ništa, naravno, neću da protivrečim. Pošto smo za vladavinu prava i za afirmaciju istine, već pod brojem jedan ispred mog imena postoji jedna mala greška, koja zaista ne znači mnogo, ali meni čini velike neprijatnosti, pa vas molim radi reda i istine, ja jesam redovni profesor Arhitektonskog fakulteta, ali nisam doktorirao. Bilo bi mi veoma žao kada bi u štampu ili bilo gde otišla jedna potpuno spontana greška, jer je to uobičajeno. Ali, na mojoj katedri na Arhitektonskom fakultetu, koji je stariji od 155 godina, nikada nije bilo neophodno da profesor bude doktor nauka. A sve ono drugo je bilo veoma teško i sve sam, života mi, ispunio. Oprostite i hvala.
Zahvaljujem, uvažavajući primedbe. Ima reč narodni poslanik Aleksandar Milutinović.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, želim da mi pomognete i da se večeras svi ovde dogovorimo kako ćemo, kada stignemo kući, ili među prijatelje, da odgovorimo tim ljudima koji nas budu pitali, kako je moguće da Skupština Srbije bira novu vladu, bila ona prelazna ili neprelazna, dvomesečna ili tromesečna, ma kakva, a da to ne vide građani Srbije. Da li će oni, mislim građani, videti i čuti za taj program iz nekakvih izveštaja, u koje već počinjem da sumnjam, pre svega, što juče poslanici SPO i predsednik stranke drže konferenciju, daju izjave, ali to nigde niti može da se vidi, niti može da se pročita. Na čast neka vam je, gospodo novinari. Prelazna vlada nije osmišljena 16. oktobra. Prelazna vlada je pomenuta krajem juna 1999. godine, par dana nakon agresije NATO-a na Jugoslaviju i prvi put je pomenuta u govoru Vuka Draškovića na velikom mitingu SPO-a u Kragujevcu. Sve ove ciljeve, koje je izrekao mandatar ove vlade gospodin Minić, izrekli su tada i, pre svega, gospodin Drašković i drugi čelnici SPO-a: lična i materijalna sigurnost svih naših građana i pravni poredak, zaštita socijalno-najugroženijih građana, funkcionisanje države i njenih organa i organizovanje prvih izbora, fer i demokratskih izbora u našoj zemlji. Sve se to uklapa u program koji je mandatar dao i za koji će SPO sigurno glasati. Na kraju, samo jedna dilema. Po čemu će ova prelazna, ili neprelazna, ili tehnička, ili dvomesečna vlada ostati zapamćena? Da lipo tome što je ona tehnički sklop, kako je rečeno i potpuno se slažem, politički nepomirljivih neprijatelja, ili po tome što će ona svojim radom doprineti daljem razvoju demokratije u ovoj našoj zemlji. Što se tiče poslanika SPO-a, to će biti, pre svega, zbog ovog drugog.
Da li još neko želi reč? (Niko.) Pošto se niko ne javlja za reč, pitam kandidata za predsednika da li on želi reč? Ima reč Milomir Minić.
Želim lično da se ovde u Skupštini Srbije zahvalim dosadašnjem predsedniku Vlade Repulbike Srbije Mirku Marjanoviću, koji je sedam godina bio na čelu Vlade narodnog jedinstva [[aplauz]] , lično znam da je bio na čelu Vlade u teška vremena. Videće ljudi koji dođu na vlast 23. decembra i da je dao maksimalan doprinos ekonomskoj i socijalnoj stabilnosti Srbije i da je dao ogroman doprinos začetku projekata obnove posle agresije. Još jednomlično želim i osećam veliku odgovornost, svedok sam toga rada, da se zahvalim našem drugu Mirku i da mu poželim sve najbolje. [[Aplauz.]]
Zaključujem pretres i prelazimo na odlučivanje. Prema članu 187. stav 1. Poslovnika, o predlogu za predsednika i članove Vlade odlučuje se u celini tajnim glasanjem, osim ako Narodna skupština ne odluči da se glasa javno. Podsećam vas da se prema članu 114. i 115. Poslovnika Narodne skupštine javno glasanje obavlja upotrebom elektronskog sistema za glasanje, ukoliko Narodna skupština ne odluči da se glasanje obavi dizanjem ruke ili prozivkom. Narodni poslanik Života Cvetković ima predlog.
Predlažem da u cilju efikasnijeg rada, glasanje za članove Vlade bude javno i to putem elektronskog sistema.
Da li ima drugih predloga? (Nema.) Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice, prvo, da prihvatimo ovaj predlog. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Živote Cvetkovića da se o predlogu za predsednika i članove Vlade odlučuje javnim glasanjem upotrebom elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je za ovaj predlog glasalo 125 narodnih poslanika, protiv tri, uzdržanih jedan, nisu glasala tri od 132 narodna poslanika u sali. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, odlučila da se o predlogu za predsednika i članove Vlade glasa javno upotrebom elektronskog sistema za glasanje. Pošto je Narodna skupština odlučila da se o predlogu za predsednika i članove Vlade Republike Srbije glasa javno upotrebom elektronskog sistema za glasanje, Narodna skupština će se o ovom predlogu izjasniti u celini. Podsećam vas da je prema članu 92. stav 2. Ustava Republike Srbije i članu 187. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine Vlada izabrana ako je za njen izbor glasala većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Pre pristupanja glasanju molim narodne poslanike da utvrdimo kvorum. Postavite svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog za predsednika i članove Vlade Republike Srbije u celini. Konstatujem da su za ovaj predlog glasala 133 narodna poslanika, protiv jedan, uzdržan jedan, nije glasao jedan. Ukupno je prisutno 136 narodnih poslanika. Pošto su za predlog za predsednika i članove Vlade Republike Srbije glasala 133 narodna poslanika, što predstavlja većinu od ukupnog broja narodnih poslanika, konstatujem da je Narodna skupština izabrala Vladu Republike Srbije u predloženom sastavu. Dozvolite mi da u vaše i svoje ime čestitam predsedniku i članovima Vlade Republike Srbije na izboru. [[Aplauz.]] Molim članove Vlade da u skladu sa članom 6. Zakona o Vladi Republike Srbije pristupe radi polaganja zakletve. (Novoizabrani članovi Vlade Republike Srbije daju zakletvu): "Zaklinjem se da ću se u svom radu pridržavati Ustava i Zakona i da ću dužnost člana Vlade vršiti odgovorno i savesno." Molim predsednika i članove Vlade da potpišu tekst zakletve. Molim članove Vlade da potpišu i predaju tekst zakletve. [[Aplauz.]] Dozvolite mi da se u ime Narodne skupštine zahvalim predsedniku Vlade, dosadašnje Vlade Srbije Mirku Marjanoviću i članovima Vlade na radu i saradnji i želim im puno uspeha u radu na novim dužnostima. Molim članove Vlade da zauzmu svoja mesta, a to su prvi redovi skupštinske dvorane. Molim narodne poslanike da zauzmu svoja mesta i da završimo rad ove sednice. Imamo još dve tačke dnevnog reda. Prelazimo na četvrtu 4. dnevnog reda: - PREDLOG ODLUKE O IMENOVANjU PREDSEDNIKA, SEKRETARA I ČLANOVA REPUBLIČKE IZBORNE KOMISIJE I NjIHOVIH ZAMENIKA Primili ste Predlog odluke, koji je podnelo 48 narodnih poslanika poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije. Otvaram jedinstven pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstveni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. I dalje nam treba kvorum, proverite da li vam funkcionišu kartice. Molim vas neka narodni poslanici koji su izašli uđu u salu da završimo ovaj veliki deo posla. Imamo kvorum. Za je glasalo 128, protiv niko, uzdržani jedan, nije glasalo tri, ukupno su prisutna 132 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke o imenovanju predsednika, sekretara i članova Republičke izborne komisije i njihovih zamenika. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ODLUKE O IMENOVANjU ČLANOVA NADZORNOG ODBORA ZA SPROVOĐENjE OPŠTEG NADZORA NAD POSTUPCIMA POLITIČKIH STRANAKA, KANDIDATA I SREDSTAVA JAVNOG OBAVEŠTAVANjA Primili ste Predlog odluke, koji je podnelo 48 narodnih poslanika Poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije. Otvaram jedinstven pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (Ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (Ne.) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstveni pretres. Molim narodne poslanike da, radi utvrđenja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke o imenovanju članova Nadzornog odbora za sprovođenje opšteg nadzora nad postupcima političkih stranaka, kandidata i sredstava javnog obaveštavanja. Za je glasalo 124, protiv niko, uzdržan jedan, nije glasalo pet, ukupno je prisutno 130 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke o imenovanju članova Nadzornog odbora za sprovođenje opšteg nadzora nad postupcima političkih stranaka, kandidata i sredstava javnog obaveštavanja. Samo još sekundu. Ovim činom je završen jedan bogat period rada ovog parlamenta. Ja sam predsedavao ovim parlamentom 7 godina, uz vašu pomoć, na kojoj vam se svesrdno zahvaljujem. Nadam se da je ovaj naš parlament doprineo razvoju demokratije u našoj zemlji i da će budući parlament koji bude izabran posle raspuštanja našeg, na izborima koji će se obaviti 23. decembra, takođe još više unaprediti demokratiju i demokratske procese u našoj zemlji. U svemu, živela Srbija. Hvala vam. [[Aplauz.]]