Dame i gospodo, poštovani poslanici, poštovani gosti, otvaram 63. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Ministar spoljnih poslova Igor Crnadak dostavio je obavještenje da zbog odsustva neće biti u mogućnosti da prisustvuje sjednici. Iz kabineta predsjedavajućeg Savjeta ministara Denisa Zvizdića stiglo je obavještenje da predsjedavajući neće moći učestvovati u radu 63. sjednice Doma zbog sastanka sa premijerima Bugarske i Makedonije. Iz kabineta ministra civilnih poslova stiglo je obavještenje da ministar Adil Osmanović i zamjenik ministra Goran Ćosić neće prisustvovati sjednici. Odsustvo sa sjednice opravdali su zamjenica predsjedavajućeg Doma Borjana Krišto, te poslanici Monika Tomić, Denis Bećirović i Nikola Špirić. Prema podacima Službe sjednici prisustvuje 35 poslanika. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa članom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, poslanicima će biti omogućeno da postavljaju poslanička pitanja u usmenoj formi. Pitanja su poredana prema redosljedu pristizanja, te će ih poslanici tim redosljedom i izlagati. Prvo dajem riječ poslaniku Saši Magazinoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Moje pitanje je za ministra sigurnosti, koji nije tu ali ja želim da postavim pitanje i insistiram na pismenom odgovoru. Pitanje je sljedeće, svjedoci smo da su slučajevi ubistva Dženana Memića i Davida Dragičevića još uvijek nerazriješeni, svjedočimo da su brojne i kontraverze vezane za ova dva slučaja. Znamo da je puno pitanja bez odgovora i da je puno onih koji izgleda da sprječavaju da se istina sazna. Svjedočimo strahu građana zbog, ne samo ova dva nerazriješena ubistva, nego kako stvari stoje i većem broju, u najmanju ruku, čudnih okolnosti smrti osoba u Bosni i Hercegovini. Vidimo proteste svuda oko nas, ljude je strah ubica, ljude je strah nepravde i ljudi su u strahu od mogućnosti i sumnje da institucije štite ubice. Ja ne pitam ko je ubio Dženana Memića i Davida Dragičevića, ali pitam – Da li se raspolaže informacijama o tome da sistem krije ubice? Da li su entitetske i kantonalne policijske agencije tražile asistenciju i pomoć državnih institucija, SIPA-e, OSA-e ili bilo koje druge, u naporima da se dođe do istine? Sa kakvim informacijama raspolaže Ministarstvo sigurnosti o ovim slučajevima i mogu li državne institucije pomoći da se pronađu ubice? Hvala vam. 2
Hvala Vam. Nemamo nikoga za odgovor, kao što ste rekli. Sljedeću riječ dajem poslanici Mensuri Beganović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja sam zastupničko pitanje mislila uputiti Ministarstvu civilnih poslova, zapravo možda to nije ni prava adresa, ali evo vidjećemo šta se može dobiti kao odgovor. Dakle – Da li će novi Sporazum o saradnji na području obrazovanja između Slovenije i Bosne i Hercegovine biti ratificiran do početaka školske ili akademske 2018/2019. godine? Sadašnji Sporazum o saradnji na području obrazovanja između Slovenije i Bosne i Hercegovine važi do kraja septembra ove godine. Nadležno ministarstvo Slovenije je odobrilo produženje ovog Sporazuma i čeka da Sporazum prođe proceduru odobravanja od januara ove godine. Koliko je meni poznato samo je u Ministarstvu financija i trezora BiH Sporazum čekao na odobravanje duže od mjesec dana. Interes naših studenata i učenika za studiranje u Sloveniji sigurno je znatno veći nego što je obrnuto interes slovenačkih studenata za studiranje u Bosni i Hercegovini, tako da ova sporost naše administracije ide samo na štetu naših mladih ljudi. Dakle, ako Protokol o produženju ... Sporazuma o saradnji na području obrazovanja između Slovenije i Bosne i Hercegovine ne bude s naše strane odobren od nadležnih institucija u nekom vrlo kratkom roku, a već smo mi produžavanjem ovog našeg rada u Parlamentu, da kažem, izgubili dodatnih mjesec dana, monogi će studenti biti u vrlo nezavidnoj situaciji i platiti punu školarinu za ono što budu htjeli studirati u Sloveniji. Hvala.
Hvala Vam. Nemamo ministra civilnih poslova, kao što sam već najavio. Idemo na pitanje poslanice Hanke Vajzović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja također sam uputila pitanje Vijeću ministara, zapravo očekivala sam odgovor od predsjedavajućeg, njega sad nema i ne znam ima li smisla da sada to, ako mogu to prenijeti na sljedeću sjednicu, jer su vrlo, riječ je o graničnom prelazu, pomorskom graničnom prelazu u Neumu, koji je predsjedavajući Vijeće ministara skinuo iz nadležnosti novoformirane komisije koja je trebala napraviti izmjene i dopune Ugovora o graničnim prelazima sa Republikom Hrvatskom. Taj Ugovor je bio vrlo negativan po nas, sad je bila prilika da se revidira i predsjedavajući je naprosto isključio tu jednu tačku i to je bilo moje pitanje, voljela bi da mi on odgovori kad bude tu. Hvala.
Pitanja na koje nema ko da odgovori idu po automatizmu na sljedeću sjednicu. Riječ dajem poslaniku Lazaru Prodanoviću. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući moje pitanje sam imao namjeru uputiti ministru bezbjednosti Bosne i Hercegovine, Savjetu ministara BiH, nažalost on danas nije tu, ali postaviću ga bez obzira na to, nadam se da će on bez obzira na ogromnu zauzetost različitim konferencijama za štampu moći da odgovori pismeno na ovaj zahtjev. Dakle, stanovnici opštine Zvornik koji imaju prebivalište i izvan opštine Zvornik i koji su nastanjeni na opštinama, području opština koje se naslanjaju na područje opštine Zvornik nisu u mogućnosti preći granicu Bosne i Hercegovine na mjestu, dakle na mostu, na starom mostu u Zvorniku, odnosno Mostu kralja Aleksandra Karađorđevića. Od 9. oktobra 2015. godine ova mogućnost je onemogućena prelaskom sa ličnom kartom ovim stanovnicima. Zanima me – Zbog čega nadležno ministarstvo, odnosno Ministarstvo bezbjednosti BiH nije iniciralo otklanjanje, odnosno potpisivanje novog međudržavnog sporazuma ili aneksa državnog sporazuma, obzirom da se važeći Sporazum između Bosne i Hercegovine i Republike Srbije o prekograničnom saobraćaju iz 2007. godine, koji reguliše ovo pitanje, ne primjenjuje? Kada će Ministarstvo bezbjednosti preduzeti konkretne mjere koje bi omogućile stanovnicima susjednih opština Zvornika da, to su Šekovići, to je Bratunac, to je Srebrenica, to su Milići, Vlasenica, ali to su i opštine Sapna, Kalesija, čak i Tuzla, da građani slobodno mogu preći sa ličnim karatama ovaj granični prelaz? Postoji više, dakle, razloga, ukoliko bi neko želio da pređe u Mali Zvornik, nažalost, često su prisiljeni da imaju potrebu da prelaze ovaj granični prelaz, oni bi morali da idu 5 do 7 km zapravo više, u dva pravca to je 14 km i morali bi imati svoje putnično vozilo. Ne vidim razloga zbog čega se ova, ovaj problem ne riješi Mislim da tu treba postojati dobra volja između Ministarstva bezbjednosti BiH, odnosno Savjeta ministara BiH i nadležnog ministarstva Republike Srbije kako bi građani susjednih opština bez bilo kakvih smetnji imali slobodno kretanje iz različitih potreba, čak je to često u pitanju i lijekovi ili druge potrebe koje žele u ...da ispune. Hvala vam, očekujem pismeni odgovor nadležnog ministarstva po ovom.
Dobro, hvala. Poslanik Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, moje pitanje je predsjedavajućem Vijeća ministara, aktuelno je veoma. Javnosti je poznato da je Nezavisni blok bio protiv uvođenja dodatnih akciza na gorivo. Klub polsanika Nezavisnog bloka ovdje u Predstavničkom domu je nakon što je na onakav način usvojen Zakon o povećanju akciza uputio u januaru u proceduru inicijativu za utvrđivanje maksimalnog iznosa marže distributera nafte i naftnih derivata. Navedenom inicijativom Nezavisni blok je tražio da se ograniče marže distributera nafte i naftnih derivata i da dio tereta poskupljenja preuzmu upravo oni. Parlament BiH je takav prijedlog usvojio 20. februara 2018. godine i zadužio Vijeće ministara i entitetske vlade da to realiziraju. S obzirom da nije bilo povratne informacije, nema 4 odgovora, nakon toga sam 27.02. uputio prvo otvoreno pismo i urgenciju pre mijerima, pa onda poslije toga 8. maja drugo, 11. juna treće. Usvojenom inicijativom se tražilo od Vijeća ministara BiH da zajedno sa nadležnim entitetskim institucijama izvrši provjere koliko iznose marže distributera nafte i naftnih derivata u Bosni i Hercegovini po litri goriva, te da se one zakonski ograniče i smanje, a sve u cilju kako bi se dio poskupljenja zbog uvođenja dodatnih akciza prebacio na njihov teret. Od februara 2018. godine do danas desilo se ukupno šest povećanja cijena goriva, tako da litra goriva košta i više od 50 feninga po litri. Kao posljedica uvođenja ovih akciza imamo rast cijena, lančano, troškova života i svega onoga što prati jedan takav događaj. Dakle, moje pitanje je – Što Vijeće ministara dosad ništa konktreno u tom smislu nije odreagovalo i da nam, dakle, dostavi pismeno šta je zapravo uradilo, zašto nije uradilo ono što je bio njihov dio posla i kako je moguće kad izađu građani na ulice, s obzirom da su nam prije toga govorili da nemaju otvoreno tržište, slobodno formiranje cijena, što je potpuna prevara, dakle kako je moguće kad građani zaustave auto jedan sat na ulicama da odma h poslije toga se nađe rješenje? Ovi ministri, dakle, na način kako poltronski postupaju prema s vojim šefovima, na daljinski prvo mogu pa ne mogu, vidite kako poslije toga čak i oni koji su ovdje u Parlamentu toliko zdrušno branili mogućnost da se usvoje akcize, su tobože poslije toga bili zabrinuti za poskupljenje i natjerali te svoje ministre, koji na takav način obnašaju te svoje pozicije, da smanje cijenu između 5 i 10 feninga [[govornik se upozorava na vrijeme]] Ja tražim od Vijeća ministara da odgovori – Zašto ono što je imalo obavezu nije uradilo na vrijeme i šta je zapravo razlog tome? Hvala.
Hvala. Pitanje, poslanik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovo će brzo ići nema niko s one strane, ne ustaje da odgovara. Vidite, ja već mjesecima čekam odgovor je li član Upravnog odbora BHRT-a Mufid Memija, koji je bio trećeplasirani na listi RAK-a i na listi nadležne Komisije za saobraćaj i komunikacije, ali je ipak na prijedlog Kolegija, a posebno nakon insistiranja gospodina Džaferovića, imenovan u Upravni odbor – Da li je Memija glasao za izbor direktorice BH Radija 1 koja je ranije na društvenim mrežama postavljala slike Ratka Mladića, Radovana Karadžića, kao i uvredljive statuse vezane za Srebrenicu? Dva puta sam ovo isto pitanje postavio BHRT-u ali oni odbijaju dati odgovor. Sada vidim, sada sam uputio pitanje gospodinu Zvizdiću, ali evo i on se krije. Ja ću ovo pitanje ponavljati na svim narednim sjednicama, jer smatram da je neophodno dobiti informaciju o glasanju Memije vezano za izbor Pejke Medić, jer to onda vuče i odgovornost onih, a posebno gospodina Džaferovića, koji su glasali i zagovarali izbor Memije u Upravni odbor BHRT-a, iako je bio trećeplasirani, ne samo na listi RAK-a već i na listi nadležne Komisije za saobraćaj i komunikacije Predstavničkog doma. Insistiram da dobijem ovaj odgovor i da se Zvizdić konačno pojavi u ovoj sali i da nam odgovor, a mogao bi i neko od ovih njegovih ministara. Hvala. 5
Hvala. Poslanik Mirsad Isaković, pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno Vijeću ministara, a moglo je i drugim institucijama koje se bave prikupljanjem i raspodjelom javnih prihoda. Dakle, sredstva sa Jedinstvenog računa ili indirektni porezi su u Bosni i Hercegovini prisutni na svim budžetima u iznosu od 75 do 80%. Raspodjela tih sredstava i prikupljanje tih sredstava je dosta netransparentno i nekorektno. Uvjerili smo se to i na primjeru izdvojene partije za cestarine gdje je prihod jednog od entiteta 27%, a traži se raspodjela 39%, mada to ne pripada ovom Zakonu nego treba da bude poseban sporazum. Takva raspodjela i takvi prihodi su, dakle, prisutni i na Jedinstvenom računu gdje postoji zakon koji tačno određuje koliko je to sredstava. Ono što je interesantno je, dakle, da se više u Republiku Srpsku prelijeva sredstava nego što se na Jedinstveni račun ulaže sredstava, odnosno prihoda. Ovdje želim istaći da pojedini kantoni, odnosno dijelovi ove države su zaista zapostavljeni. Kod raspodjele javnih prihoda imamo da Distrikt Brčko, recimo, najbolji primjer ili ilustrat ivno možemo navesti kao primjer je Distrikt Brčko gdje dobija 2% ili negdje oko 171 milion na godišnjem nivou, a jedan kanton poput Zeničko-dobojskog, kanton gdje ima otprilike 400 hiljada stanovnika, dakle dobija svega 180 miliona. Ili ako uzmemo primjer Grad Brčko i Grad Zenicu gdje Brčko ima nešto malo više od 80 miliona, a Zenica barem za 20 hiljada više dobija, svega nepunih 20 miliona, a Distrikt Brčko 171 milion. Mislim da je ovo dovoljno da situaciju okarakterišemo najmanje nekorektnom, iz prostog razloga što raspodjela javnih prihoda nije korektna. Dolazi, dakle, prelijevanje kako iz [[govornik se upozorava na vrijeme]] jednog entiteta u drugi, tako i iz Federacije prema kantonima, dakle, nije ravnomjerno. Zbog toga kriteriji koji su bili kod raspodjele javnih prihoda su davno prevaziđeni i da kriteriji po kojima postoje i ponderi, dakle na nižem nivou, više nisu relevantni. Tražim od Vijeća ministara i postavio sam, dakle, takvo pitanje – Kad ćemo vidjeti novi Zakono o raspodjeli javnih prihoda? Pošto nema odgovora, ja mislim [[govornik se upozorava na vrijeme]] da je ovo tema o kojoj, koja je najvažnija u ovoj državi, jer ne možemo se dogovoriti oko raspodjele, onda ne vidim oko čega se možemo dogovoriti. Očekujem odgovor od nadležnog ministra, odnosno resornog ministra ili od predsjedavajućeg Vijeća ministara i to usmeni, a ne pismeni. Hvala lijepo.
Hvala. Pitanje, poslanik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno Vijeću ministara, radi se o kompromitaciji Zakona o akcizama i kompromitaciji činjenice da je preko 100 miliona, neke cifre su tu različite, 105, 108, 110 miliona, KM prikupljeno na račun i da ti novci stoje. Najmanje me zanima zbog čega je to, ali pitanje odgovornosti se ovdje neminovno mora postaviti. Taj Zakon je donešen s namjerom da bude pokretač investicionog zamaha itekako potrebnog Bosni i Hercegovini, međutim ti novci na ovakav način i odnos prema sredstvima koja su prikupljena praktično ne predstavljaju ništa 6 značajno kad je taj, kada je ta aktivnosti u Bosni i Hercegovini u pitanju i logično bi bilo da neko mora postaviti pitanje odgovornosti. Ja pitam da li je to Vijeće ministara, koje može da pokrene pitanje odgovornosti onih koji nisu u stanju da rasporede ta sredstva, ili ukoliko je neko drugi to, ja predlažem i tražim da Vijeće ministara sugerira tom drugom organu koji može pokrenuti pitanje odgovornosti, pa i smjene svih onih koji nisu omogućili na najbolji mogući način sprovođenje ovoga Zakona. Hvala, ali evo nema nikog da mi na to pitanje odgovori, pa molim ako ništa drugo da mi se što je moguće prije dostavi odgovor u pismenom obliku.
Dobro, hvala. Poslanik Salko Sokolović, pitanje. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Moje pitanje je predsjedavajućem Vijeća ministara, tema je Zakon o sprječavanju sukoba interesa. Sukob interesa veoma je rasprostranjen u Bosni i Hercegovini, on ima jako ozbilj ne posljedice po građane u Bosni i Hercegovini, jer nosioci javnih funkcija svoje interese stavljaju ispred rada u službi građana. Očuvanje povjerenja jedan je od najva žnijih elemenata funkcionalne vlasti, a povjerenje u institucije vlasti u Bosni i Hercegovini kontinuirano trpi posljedice nerazrješenih sukoba interesa. Obzirom da je postojeći Zakon o sprječavanju sukoba interesa neadekvatan i nefunkcionalan početkom novembra 2017. godine upućen je novi zakon u parlamentarnu proceduru. Podršku novom Zakonu o sprječavanju sukoba interesa dali su GRECO, znači Grupa država Vijeća Evrope za borbu protiv korupcije, Evropska unija i OSCE. Međutim, ovaj Zakon još nije došao na red u Predstavnički dom na razmatranje, sve je stalo navodno u Ustavnopravnoj komisiji, obzirom da je ista dala priliku Vijeću ministara da donese mišljenje o predloženom zakonskom rješenju. Međutim, Vijeće ministara već sedam mjeseci ne oglašava se i ne dostavlja mišljenje Ustavnopravnoj komisiji, iako je neophodnost hitnog usvajanja ovog Zakona iz dana u dan sve veća i Ustavnopravna komisija nema stav, čeka mišljenje Vijeća ministara i ne započinje razmatranje Prijedloga zakona. Napominjem da je poboljšanje ovog zakonskog okvira za rješavanje sukoba interesa dio Reformske agende i ključni korak na putu prema integracijama u Evropsku uniju. Prema tome sva dalja odlaganja i preporuke u razmatranju Prijedloga zakona negativno će se odraziti na spremnost Bosne i Hercegovine da provede suštinske reforme. Pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara – Kada će Vijeće ministara Ustavnopravnoj komisiji dostaviti mišljenje po predmetnom Zakonu, kako bi Komisija provela raspravu i novi Zakon o sprječavanju sukoba interesa uputila u dalju parlamentarnu proceduru? Hvala.
Hvala Vam. Pitanje, poslanika Šemsudina Mehmedovića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti 7 Ja sam postavio pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara i sekretaru Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH. Naime, pitanje glasi – Ko je i na osnovu čega nedavno dozvolio ugradnju telekom opreme u zgradu Parlamentarne skupštine BiH i zgradu Vijeća ministara u situaciji kada je Kolegij Sekretarijata uskratio saglasnost za te radove? Evo ima ovdje i broj akta, ali nema potrebe da ga čitam. Da li je ta, ali i druga komunikacijska oprema u zgradi, prošla odgovarajući pregled iz nadležnosti Obavještajno-sigurnosne agencije kako bi se osigurala, između ostalog, zaštita tajnih podataka koje Bosna i Hercegovina drži u zgradi Parlamentarne skupštine BiH i štiti u skladu sa domaćim Zakonom o zaštiti tajnih podataka, ali isto tako i poštujući odredbe međunarodnih bilateralnih sporazuma čija je potpisnica i Bosna i Hercegovina? Da li je tačno da se u zgradi Parlamentarne skupštine BiH nalazi nekoliko tzv. sigurnosnih zona, odnosno područja koje podliježu posebnoj zaštiti po domaćim i međunarodnim sigurnosnim standardima, te da li ta područja posjeduju domaće ili međunarodne licence kojima se potvrđuje njihova usklađenost sa relevantnim propisima u oblasti zaštite tajnih podataka? Da li je moguće da Bosna i Hercegovina, Parlamentarna skupština, Vijeće ministara ili neko ministarstvo ili drugi organ smješten u zgradi u slučaju nemarnog odnosa spram ovih pitanja izgubi licencu? I da li je tačno da je prijedlog koji je dostavila kompanija iz tačke 1. sadržavao detaljne tlocrte obje zbrade na Trgu Bosne i Hercegovine broj 1, te ko je i po čijem ovlaštenju ustupio te tlocrte privatnoj kompaniji ili bilo kojem trećem licu ili organu sa izuzetkom sigurnosnih agencija koje su direktno zadužene za obezbjeđenje obje zgrade?
Hvala Vam. Ovim smo završili postavljanje pitanja. Prije nego što pređemo na utvrđivanje dnevnog reda dajem pauzu za ručak do 15:15 sati. [[PAUZA]] Molim vas da zauzmete mjesta da krenemo sa daljim radom. Da vas informišem da su sa dnevnog reda skinute tačke: Tačka 2. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o ombudsmenu za lјudska prava BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01-02-1-2568/17, od 30.10.2017. godine (drugo čitanje), Tačka 8. Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za lјudska prava BiH za 2017. godinu – podnosilac: Institucija ombudsmena za lјudska prava BiH, broj: 01,02-37-776/18, od 19.03.2018. godine, jer Zajednička komisija za ljudska prava nije održala sjednicu. Na zahtjev Ustavnopravne komisije skinute su: Tačka 6. Prijedlog izmjene Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH – predlagač: poslanica Maja Gasal-Vražalica, broj: 01-02-1-1290/18, od 28.05.2018. godine (prvo čitanje), 8 Tačka 7. Prijedlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: Ustavnopravna komisija Predstavničkog doma, broj: 01/1-50-3-1-62/18, veza broj: 03/7-02-4-367/18, od 17.04.2018. godine, Tačka 10. Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-09-1029/18, od 23.04.2018. godine. Tačka 4. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o Obavještajno-bezbjedonosnoj agenciji BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1104/18, od 04.05.2018. godine (prvo čitanje), skraćeni postupak, skinuta je sa dnevnog reda jer Zajednička komisija za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjedonosne agencije nije održala sjednicu. Tačke od 13. do 28. ranijeg dnevnog reda koje se odnose na saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora skinute su sa dnevnog reda 63. sjednice zato što u tom periodu komisija nije bila održala sjednicu, Komisija za spoljne poslove. Komisija je jutros održala sjednicu i dala Mišljenje o navedenim materijalima, kao i o ugovorima koji su u međuvremenu dostavljeni u parlamentarnu proceduru, a to su: Ugovor o finansiranju Koridor 5c Mostar Jug između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke, broj: 01,02-05-2-1485/18, od 25.06.2018., Ugovor o finansiranju Koridor 5c Zenica Sjever između Bosne i Hecegovine i Evropske investicione banke, broj: 01,02-05-2-1486/18, od 25.06.2018. Mišljenja Komisije za spoljne poslove ste dobili na klupu. Odlukom Kolegijuma Doma u proširenom sastavu sa 71. sjednice, održane 04.07.2018., sa izmjenjenog i dopunjenog dnevnog reda 63. sjednice koji je utvrđen na 70. sjednici Kolegija u proširenom sastavu, održanoj 19.06.2018., skinuta je: Tačka 8. Razmatranje zahtjeva Tatjane Klječanin-Martić za razrješenje dužnosti člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, broj: 01,02,05/1-34-1-1382/18, od 07.06.2018. i Prijedlog odluke o razrješenju dužnosti člana Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine, broj: 01,02- 34-1-1382/18, od 14.06.2018. Na dnevni red dodate su: Tačka 2. Zahtjev poslanika: Aleksandre Pandurević, Mladena Bosića, Nenada Lalića i Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hecegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1453/18, od 18.06.2018., Tačka 8. Prijedlog odluke o imenovanju članova Komisije za koncesije BiH, materijal Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, broj: 01,02-34-1-1415/18, od 11.06.2018. godine. Prijedlog je da ove sporazume koji su prošli proceduru u Komisiji za spoljne poslove sada priložimo kao dopunu dnevnog reda o čemu se po proceduri moramo izjasniti. 9 Otvaram raspravu. Borislav Bojić, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Na samom finišu ste kazali u vezi sa sporazumima, ja sam apropo toga i imao namjeru da predložim obzirom da je neuobičajeno mali broj tačaka dnevnog reda za ovu sjednicu. Inače, kad su u pitanju sami sporazumi mi smo ih u paketu vrlo često razmatrali. Zanimljivo je da na ovoj sjednici nema sporazuma, pa vjerujem da će se Parlamentarna skupština u vezi s tim izjasniti. S tim u vezi, a koristeći se prilikom da po članu 71. Poslovnika predložim da se dopuni dnevni red 63. sjednice, od tačke 8. da se uvrste tačke od 9. do 26., a riječ je o davanju, dakle, saglasnosti za ratifikaciju međunarodnih sporazuma i ugovora koje ja ne bih sada da čitam redom, opisani su ovdje pa ću ja vama to sve skupa dostaviti u pisanoj formi. Pošto postoji provedena praktično procedura pred samom Komisijom i ne vidim nijedan razlog da Parlamentarna skupština ne uvrsti na ovu sjednicu ovu tačku dnevnog reda koja je inače svaki put, na s vim sjednicama koje smo mi održavali, bila predmet rasprava u Parlamentarnoj skupštini, a način izjašnjavanja je o tome da li će se neki od sporazuma podržati ili neće, to ostavimo poslanicima. Zato bih ja ovaj predmet u pisanoj formi Vama predsjedavajuć i dao, pa molim Službu da podijeli poslanicima ovaj prijedlog. Evo, izvolite. Hvala.
Hvala. Rasprava, Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Ja predlažem novu tačku dnevnog reda koja bi glasila – Informacija Vijeća ministara BiH o razlozima neizvršavanja Zaključka koji je usvojen na 59. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01-50-1-15-59/18, od 21.03.2018. godine. Ovaj uvaženi Dom je na 59. sjednici usvojio Zaključak koji glasi – Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara da za prvu sljedeću sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH izradi i dostavi na razmatranje Informaciju sa zajedničke sjednice Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske koja je održana u Sarajevu 7. jula 2017. o razgovorima i zaključcima u vezi s namjerom Republike Hrvatske da izgradi skladište i odlagalište radioaktivnog i nuklearnog otpada na lokaciji Trgovska Gora, mikrolokacija Čerkezovac u Općini Dvor, Republika Hrvatska. S obzirom da Vijeće ministara nije ispoštovalo ovaj rok koji je utvrđen Zaključkom, da se dostavi tražena informacija, što znači da nije izvršilo Zaključak Predstavničkog doma ja predlažem da Vijeće ministara se izjasni o tome zašto ne izvršava zaključke Predstavničkog doma. Ja želim podsjetiti da godinu dana ja tražim od Vijeća ministara informaciju sa zajedničke sjednice Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o temi izgradnje odlagališta radioaktivnog i nuklearnog otpada na lokac iji Trgovske Gore. Koristio sam sve poslaničke mogućnosti, od usmenog pitanja, pismenog pitanja, i svi smo svjedočili tome da je predsjedavajući Vijeća ministara se čudio zašto nije odgovorio na moje poslaničko pitanje u pisanoj formi, te da će to učiniti u najkraćem roku. Za ovom govornicom to je uvaženi 10 predsjedavajući Vijeća ministara obećao meni kao zastupniku. Nakon toga, naravno, ništa nije bilo od tog obećanja jer ovo Vijeće ministara očigledno svoja obećanja zaboravlja. Tražio sam, i ovaj uvaženi Dom je prihvatio, da razmatramo tačku dnevnog reda kojom se traži od Vijeća ministara da dostavi ovom Domu informaciju o ovoj temi. Usvojen je taj Zaključak i, evo, od 21.03.2018. do danas ovaj Zaključak nije izvršen, odnosno Vijeće ministara se oglušilo o izvršavanje Zaključka Predstavničkog doma [[govornik se upozorava na vrijeme]] Pa bih ja pitao Vijeće ministara šta oni kriju, da li oni uopće su nešto razgovarali o ovoj temi, a imaju obaveze [[govornik se upozorava na vrijeme]] u skladu sa ranijim zaključcima ovog Doma. Hvala.
Hvala. Senad Šepić, diskusija. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja predlažem da se danas na, u dnevni red ove današnje sjednice uvrste dvije tačke. Prva je – Informacija o razlozima nerealizacije incijative za utvrđivanje maksimalnog iznosa marže distributera nafte i naftnih derivata. I na prethodnom, u prethodnom sam dijelu sjednice ponovo aktueltizirao i to poslaničko pitanje. Javnosti je poznato da je ovaj Parlament 20. februara usvojio incijativu koju smo predložili i zadužio Vijeće ministara i entitetske vlade da odreaguju u tom smislu. Poslije toga nemamo nikakav odgovor. Dakle, tri puta sam pisao urgencije, pisao otvorena pisma, tražio reakciju, nema nikakve reakcije. Dakle, javnost, a i mi o vdje u Parlamentu koji smo usvajali ovakve incijative, zaslužujemo da nam predsjedavajući Vijeća ministara i ljudi iz Vijeća ministara odgovore zašto zapravo oni ne rade svoj posao i zašto ne realiziraju ono što im je ovaj Parlament stavio kao obavezu. Dakle, to je prva tačka dnevnog, prvi prijedlog. Drugi se odnosi na Informaciju Vijeća ministara BiH o izostanku realizacije incijativa u sistemskoj podršci i zaštiti poljoprivrednih proizvođača, te osiguravanju principa utvrđivanja zagarantovane cijene i sigurnog otkupa domaćih poljoprivrednih proizvoda u Bosni i Hercegovini. Dakle, i vama ovdje u ovoj sali, a i javnosti u Bosni i Hercegovini, poznato je da, evo, skoro tri godine govorim o ovim sistemskim rješenjima i o tome kako, šta bi trebala biti naša uloga, šta je to šta mi možemo uraditi da ovu oblast stavimo u funkciju i da zaštitimo običnog čovjeka koji radi na zemlji. Ja znam da ljudi koji vode državu, oni to svakim danom pokazuju do kraja, dakle, lideri ove zemlje koji vode zemlju, predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, entitetski, jedni, drugi, oni do kraja kad dođe se do toga da se suštinski nešto napravi za običnog čovjeka ili da se stane u zaštitu nekih tamo tajkuna, uskih, malih skupina ljudi, biraju ovo drugo, ali ono šta mi ovdje u Parlamentu, dakle, ono šta Parlament ima pravo da zna je šta se dešava. Prvi sam put u avgustu 2016. godine podnio ovu incijativu, imali smo tu raspravu, imali smo pozitivno izjašnjavanje Parlamenta o tome. Iza toga, u julu 2017. godine ponovo to ponovio, 2018. godine u martu, 2018. godine u maju. Svake godine se ponovi isti problem da kad dođe ljeto, desetine hiljada ljudi koji žive od rada na zemlji, od proizvodnje maline, nađu se uvijek u istim problemima. Nema nikakve zaštite tih ljudi, država ništa u tom s mislu ne odreaguje, nego ih prepusti ovim otkupljivačima, ljudima koji ih na kraju ucijene da onaj proizvod kojeg oni proizvodu po minimalnoj cijeni moraju predati njima, ili taj proizvod propada. Dakle, ova država i vlast i ljudi koji vode zemlju, oni su odgovorni što tri godine nema nikakve poštene reakcije, a ne mogu reći da ne znaju kako se to radi. Evo, imali su incijativu, imali su prijedlog, imali su jednu jasnu mapu puta. Samo uzmete tu stvar, prenesete je u Vladu i od toga napravite konkretnu 11 akciju i zaštitite ljude. Ako hoćete u tom smislu da pokažete da ste stvarno na strani ljudi napravite to na takav način. Dakle, evo, ovdje postoji argumentacija, postoji ovaj cjelokupan materijal, očekujem da u tom smislu danas dobijemo tu vrstu rekacije, a ove godine imamo dodatni problem i zbog ovih vremenskih nepogoda. Kad je dodatno ovaj sam urod, odnosno ovo što je trebalo da prispije ove godine je puno manje nego što je bilo očekivano, dakle, imamo jedan ogroman broj ljudi, 30.000 ljudi živi od ovoga [[govornik se upozorava na vrijeme]] Nemamo nikakvu u tom smislu pozitivnu akciju i pozitivan odnos prema tim ljudima. Ja samo tražim da se objasni Parlamentu šta se je do sada radilo, tri godine u incijativama koje sam, evo, podnosio, pisao, na jedan najpošteniji način, zašto to do sada suštinski ništa nije urađeno. Hvala.
Hvala. Rasprava, Maja Gasal- Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja bih da pitam za tačku sedam, šta je materijal koji prati o vu tačku, budući da u klubove nije stigao nikakav pisani materijal, a i u datoteci kada se otvori nema nijedan folder koji bi pratio ovu tačku dnevnog reda, a koliko se ja sjećam na jednoj od aprilskih sjednica smo mi imenovali članove i članice ove komisije? Da tu vjerovatno nekih određenih problema ima, da nekome ne odgovaraju pojedini članovi i članice, pa da nas izvijestite kao Kolegij, a ukoliko nemate materijala predlažem da skinete ovu točku, ukoliko, dok je ne pripremite onako kako to nalaže i Poslovnik.
Hvala. Znači, imamo tri prijedloga i imamo zahtjev za skidanje tačke broj sedam. ŠEFK
Mirsad Đonlagić raspravu traži.
Mirsad Đonlagić, rasprava. Izvolite
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja moram da priznam da me prijedlog gospodina Bojića pomalo iznenadio, da se uvrste ove tačke na dnevni red, ne zato što sam ja protiv toga, naravno, ja ću to podržati, ali čini mi se da se po prvi put desilo da se Komisija održala, a da to nije bilo u prijedlogu dnevnog reda. Dosad je uvijek bilo, nisu sve komisije održane dan prije toga, pa je to bilo u dnevnom redu. Čak je bilo i sjednica komisija i na dan zasjedanja Paralamenta, pa čak i toku zasjedanja Parlamenta održana je komisija, a bilo je to, bili su ti prijedlozi na listama. Tako, zbog svega toga mislim da to u krajnjem slučaju je nekorektno sa strane Kolegija da se na ovakav način mi treba da 12 izjašnjavamo. Ali evo, ponovo govorim, ja podržavam ovaj prijedlog i ne vidim onda razloga i svrhe zašto smo se mi sastajali ako to neće biti danas u dnevnom redu. Ovo je po prvi puta i ja, molim vas, da se eto to ne dešava, da ostanemo principijelni do kraja ovog našeg mandata. Zahvaljujem.
Komisija je tek jutros zasjedala u 9 sati nakon završetka Proširenog kolegija koji je utvrdio ovakav prijedlog dnevnog reda bez tih tačaka. Dogovor je da mi predložimo u promjenu dnevnog reda da se te tačke uvrste i to je najlakša procedura bez ikakvih drugih sas tanaka, i nismo vidjeli da ima bilo ko protiv toga da se to uradi. Znači, ovo je tehnička stvar, gospodin Bojić je formalno, ne znam da li je pisano predložio, ali bez obzira, ići će kao prijedlog i ne vidim nikakav razlog za bilo kakav problem oko toga. Znači, zaključujem raspravu po dnevnom redu i ići ćemo sada u izjašnjavanje. Imamo prijedlog tačke dnevnog reda poslanika Jasmina Emrića – Informacija Vijeća ministara ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ko? Bojić? A gdje je ta, ja nemam to od Bojića. Je li ima od gospodina Bojića prijedlog? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Otišao na kopiranje.
Evo, dolazi. Dobro. Glasamo o proširenju dnevnog reda. Poslanik Šepić je predložio da se uvrsti nova tačka – Informacija Vijeća ministara BiH o izostanku realizacije Incijative o sistemskoj podršci i zaštiti poljoprivrednih proizvođača, te osiguravanju principa utvrđivanja zagaranovane cijene i sigurnog otkupa domaćih poljoprivrednih proizvoda u Bosni i Hercegovini. Pripremite se za glasanje. Za 19, protiv 9, uzdržanih 6. Postoji opšta većina, entitetska većina ne postoji u Republici Srpskoj. Nemamo uslova za usaglašavanje sad, ostaje za sljedeću sjednicu. Moraćemo napraviti pet minuta pauze da tehničke službe slože novi dnevni red.
A to je bilo, to je bilo, da. Znači, Vi ste tražili da skinemo 7 tačku dnevnog reda – Izbor tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine. Znači, ja koliko sam dobio od Službe informaciju, to nije ovo na šta ste se Vi referisali, nego je ovo novi izbor ljudi koji nisu bili ranije izabrani, ali, evo, molim sekretara eventualno ako treba da pojasni o čemu se radi, pa ukoliko insistirate mi ćemo staviti na ...
14 [[nije uključen mikrofon]]
Pa tu bi trebalo imenovati tri člana, znači tri imena. Kad dođe do rasprave vidjet ćemo šta su prijedlozi. Nema, znači, Kolegij nema, poučen time da prijedlozi Kolegija ne prolaze zbog nepostojanja skupštinske većine, kad dođemo do tačke vidjet ćemo kako ćemo formirati ta tri imena. ŠEFIK
Prijedlozi pa glasajte, nema druge.
Je li insistirate da glasamo o skidanju? MAJA
/nije uključen mikrofon/
Stavljam na glasanje prijedlog poslanice Maje Gasal-Vražalica o skidanju sa dnevnog reda 7. tačke. Pripremite se za glasanje. Za 15, protiv 14, uzdržanih 5. Postoji opšta i entitetska većina. Znači, skinuli smo tačku 7. sa dnevnog reda. Morat ćemo sačekati, evo sad čujem desetak minuta, 10 minuta pauze. ŠEFIK
[[nije uključen mikrofon]] /PAUZA/
Današnja sjednica ima sljedeći: D ne vni re d 1. Komentari na dobijene odgovore na poslanička pitanja; 2. Zahtjev poslanika: Aleksandre Pandurević, Mladena Bosića, Nenada Lalića i Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1453/18, od 18.06.2018.; 3. Prijedlog zakona o osiguranju depozita u bankama BiH (P.Z.E.I.) – predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1027/18, od 18.05.2018. (prvo čitanje), skraćeni postupak; 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zastavi BiH – predlagač: poslanik Saša Magazinović, broj: 01-02-1-1206/18, od 16.05.2018. (prvo čitanje), skraćeni postupak; 15 5. Izvještaj o radu Kancelarije za razmatranje žalbi BiH za 2017. godinu, broj: 01,02-50- 19-1258/18, od 22.05.2018.; 6. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu poslanika Senada Šepića za uvrštavanje nove tačke u dnevni red 62. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, koja glasi: Informacija Savjeta ministara BiH o konkretno preduzetim aktivnostima vezanim za zaštitu imovine BiH na teritoriji Republike Hrvatske, a u procesu usvajanja Zakona o upravljanju državnom imovinom u Republici Hrvatskoj, broj: 01-50-1-1314/18, od 31.05.2018.; 7. Prijedlog odluke o imenovanju članova Komisije za koncesije Bosne i Herce govine, materijal Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-34-1- 1415/18, od 11.06.2018.; 8. Informacija Savjeta ministara BiH o razlozima neizvršavanja zaključka koji je usvojen na 59. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Jasmin Emrić, broj: 01-50-1-15-59/18, od 21.03.2018.; 9. Informacija o razlozima nerealizacije inicijative za utvrđivanje maksimalnog iznosa marže distributera nafte i naftnih derivata – predlagač: poslanik Senad Šepić, broj: 01- 50-1-15-63/18, od 05.07.2018.; 10. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i Evropske investicione banke i JP Autoputevi Republike Srpske - Autoput Banja Luka – Doboj B, broj: 01,02-50-2-1041/18, od 24.04.2018.; 11. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o saradnji između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije u procesu pristupanja Evropskoj uniji, broj: 01,02-05-2-1068/18, od 26.04.2018.; 12. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Posebnog sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, koji zastupa Direkcija za evropske integracije BiH, i Švedske, koju zastupa Švedska agencija za međunarodnu razvojnu saradnju, o podršci Direkciji za evropske integracije, broj: 01,02-05-2-1102/18, od 03.05.2018.; 13. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Kralјevine Španije o međunarodnom drumskom saobraćaju, broj: 01,02-05-2-1140/18, od 09.05.2018.; 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju za saradnju u oblasti obrazovanja, visokog obrazovanja i naučnog istraživanja između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Države Katar, broj: 01,02-05-2-1141/18, od 09.05. 2018.; 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Države Katar o saradnji u oblasti zdravstva, proizvodnje lijekova i zapošlјavanja zdravstvenih radnika, broj: 01,02-05-2-1142/18, od 09.05.2018.; 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju Programa aktivnosti prekogranične saradnje Srbija – Bosna i Hercegovina za 2016. godinu između Evropske unije, Vlade Republike Srbije i Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-05-2- 1143/18, od 09.05.2018.; 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju i saradnji u oblasti mladih između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Države Katar, broj: 01,02-05-2-1194/18, od 16.05.2018.; 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Aranžmana o bespovratnoj pomoći iz programa ORIO za Fazu sprovođenja i Fazu funkcionisanja i održavanja/Modernizacija regionalnog puta R-435, Nevesinje – Berkovići, ORI11BA041, između Kraljevine Holandije, koju predstavlja ministar za spoljnju trgovinu i razvojnu saradnju, i Bosne i 16 Hercegovine, koju predstavlja ministar finansija i trezora BiH, broj: 01,02-05-2- 1294/18, od 29.05.2018.; 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o privredno-tehničkoj saradnji za bespovratnu pomoć između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Narodne Republike Kine, broj: 01,02-05-2-1295/18, od 29.05.2018.; 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o kulturnoj, obrazovnoj i naučnoj saradnji između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Češke Republike, broj: 01,02-05-2-1296/18, od 29.05.2018.; 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o garanciji (Koridor 5c u RS-u Dio 1) između Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2- 1220/18, od 31.05.2018.; 22. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Projekat restrukturiranja željeznica Republike Srpske) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-1343/18, od 01.06.2018.; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zaštiti šišmiša u Evropi (EUROBATS), London, 04.12.1991, broj: 01,02-05-2-1347/18, od 01.06.2018.; 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Izmjena i dopuna Sporazuma o uspostavljanju međunarodne organizacije ST-EP (Eliminacija siromaštva putem održivog turizma), broj: 01,02-05-2-1348/18, od 31.05.2018.; 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Makedonije o uslovima putovanja državljana dviju država, broj: 01,02-05-2-1353/18, od 05.06.2018.; 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o finansiranju (Koridor 5c Mostar Jug) između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke, broj: 01,02-05-2-1485/18, od 25.06.2018.; 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o finansiranju (Koridor 5c Zenica Sjever) između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke, broj: 01,02-05-2-1486/18, od 25.06.2018. Molim vas da zauzmete svoja mjesta, nastavljamo sa radom. Prelazimo na prvu tačku, Ad. 1. Komentari na dobije ne odgovore na poslanička pitanja U skladu sa članom 170. Poslovnika do ove sjednice Doma pitanja u pisanoj formi postavili su poslanici: Predrag Kožul, Senad Šepić, Nikola Lovrinović i Saša Magazinović. Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori: Mirsad Đonlagić je dobio odgovor na postavljeno pitanje u usmenoj formi na 60. i u pisanoj formi na 62. sjednici, odgovor dostavilo Ministarstvo komunikacija i transporta, na pitanje postavljeno u pisanoj formi na 60. sjednici odgovor dostavilo Ministarstvo bezbjednosti, na pitanja po stavljena u pisanoj formi na 56., 60. i 62. sjednici odgovore dostavio Savjet ministara, na pitanje postavljeno u usmenoj formi na 61. sjednici odgovor dostavilo Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, a na pitanje postavljeno u pisanoj formi na 61. sjednici odgovor dostavio sekretar Zajedničke službe Parlamentarne skupštine; na pitanje Jasmina Emrića, postavljeno u usmenoj formi na 60. sjednici, odgovor dostavilo Ministarstvo komunikacija i transporta, a na pitanje postavljeno u 17 usmenoj formi na 61. sjednici Savjet ministara proslijedio odgovor Ministarstva bezbjednosti; na dopunsko pitanje Nikole Lovrinovića, postavljeno u pisanoj formi na 61. sjednici, odgovor dostavila rektorica Univerziteta u Tuzli, na pitanja postavljena u pisanoj formi na 61. sjednici odgovor i obavještenje dostavilo Tužilaštvo BiH, na pitanja postavljena u pisano j formi u pripremi 63. sjednice odgovore su dostavili Visoki sudski i tužilački savjet i načelnik Opštine Novi Travnik, a Savjet ministara BiH dostavio je odgovor na inicijativu; na pitanje Mirsada Isakovića, postavljeno u usmenoj formi na 61. sjednici, odgovor dostavilo Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa; na pitanje Senada Šepića, postavljeno u pisanoj formi na 58. sjednici i na inicijativu upućenu na 62. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara, na pitanje postavljeno na 59. sjednici u pisanoj formi odgovor dostavilo Ministarstvo bezbjednosti, a na pitanja postavljena u pisanoj formi na 62. sjednici odgovore dostavila Vlada Federacije BiH, Federalna uprava za inspekcijske poslove i Federalna uprava za geodetske i imovinsko-pravne poslove; na pitanje Šemsudina Mehmedovića, postavljeno u usmenoj formi na 61. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara; na pitanje Maje Gasal-Vražalica, postavljeno u usmenoj formi na 61. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara, proslijeđen odgovor Ministarstva civilnih poslova, a na pitanje postavljeno u pisanoj formi na 61. sjednici odgovor dostavilo Ministarstvo pravde; na pitanje Hanke Vajzović, postavljeno u pisanoj formi na 58. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara; na pitanje Safera Demirovića, postavljeno u pisanoj formi na 60. sjednici, odgovor dostavila Uprava za indirektno oporezivanje BiH; na pitanje Mensure Beganović, postavljeno u usmenoj formi na 61. sjednici, odgovor dostavilo M inistarstvo komunikacija i transporta; na pitanje Damira Arnauta, postavljeno u pisanoj formi na 56. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara, a na pitanja postavljena u pisanoj formi na 59. sjednici Savjet ministara proslijedio odgovor Ministarstva spo ljnih poslova BiH, te dostavio odgovor na pitanje postavljeno u pisanoj formi na 61. sjednici; na pitanje Mirsada Mešića, postavljeno u pisanoj formi na 61. sjednici, odgovor dostavila Agenicija za državnu službu; na pitanje Predraga Kožula, postavljeno u usmenoj formi na 37. sjednici, odgovor je dostavilo Ministarstvo pravde, na pitanje postavljeno u pisanoj formi na 61. sjednici, odgovor dostavio ministar unutrašnjih poslova Hercegovačko- neretvanskog kantona, a na pitanje postavljeno u pisanoj formi na 62. sjednici odgovor dostavila Služba za poslove sa strancima; na pitanje Aleksandre Pandurević, postavljeno u pisanoj formi na 55. sjednici, odgovor dostavio Savjet ministara BiH. Ima li komentara na dobijene odgovore? Komentar, poslanik Senad Šepić. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja sam postavio pitanje vezano sa ovim problemima vezano za migrante – koliko je stanje s prilivom migranata u Bosni i Hercegovini, dakle, alarmantno i šta država, šta institucije rade u tom smislu, dakle postoji li akcioni plan, zašto Akcijski plan koji je napravljen prije nekoliko godina nije u funkciji i ako je u funkciji šta se sa njim dešava, itd.? Ja sam dobio odgovor, ali bih zamolio konkretno odgovor na pitanja koja sam postavio. Dakle, ovdje ima puno nekih informacija koje su uopćene forme ali nemamo odgovore na stvarna, na stvarno postavljena pitanja, pogotovo nemamo ni ove, rekao bih, jasne reakcije Vijeća ministara i državnih institucija spram aktuelnog ovoga stanja danas, znate da je to jedno od najvažnijih nam pitanja sad u državi. Svi smo svjesni toga da se institucije ne snalaze ni približno onako kako bi se trebale snalaziti. Ne bude li pritiska i ovdje iz ovih klupa i nekog odgovornijeg pristupa, pogotovo neće biti nikakve konkretne akcije. Ja dolazim iz izborne jedinice, iz grada, iz dijela države Bosne i Hercegovine u kojem sad u ovome momentu imamo skoro 4 hiljade ljudi potpuno bez nekog, 18 bez mogućnosti da se lokalna zajednica u tom smislu bavi sa svim tim problemima. Nema konkretne u tom smislu akcije. Zato bih zamolio da se dopuni sa konkretnim odgovorima ovaj materijal i da u tom smislu imamo tako vidljivu i jasnu akciju Vijeća ministara i institucija države Bosne i Hercegovine.
Hvala. Komentar, Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam postavio tri pitanja. Jedno pitanje je bilo vezano za uspostavu 4G mreže u Bosni i Hercegovini, drugo pitanje je bilo za reakciju institucija Bosne i Hercegovine vezano za odluke Ustavnog suda i pojedinih gradova u Njemačkoj za mogućnost uskraćivanja ulaska u određene gradove vozilima dizel, i treće pitanje je bilo u vezi visokog obrazovanja, odnosno priznavanje i nepriznavanja diploma iz Bosne i Hercegovine, obzirom da se u štampi vodila jedna zaista vrlo široka polemika po tom problemu koji je, po meni, zaista dubok problem. Vrlo interesantno je da sam dobio odgovor, evo, otprilike nakon dva mjeseca vezano za ova dizel vozila. To isto pitanje sam postavio generalnom direktoru „Audija“ u Njemačkoj, dobio sam u roku od dva sata odgovor iz Njemačke. I ja ne mogu da razumijem pasivnost naših organa koji jednostavno ... činjenicu da postoji mogućnost 12 miliona vozila iz Njemačke, koji su praktično otpad, da se prodaju po Evropi gdje bi ... to bilo prodaja vozila na ovom našem području, da u Bosni i Hercegovini po tom pitanju niko ne reaguje. Ja bih, ja da imam mogućnosti, ja bih jednostavno preduzeo mjere reciprociteta. Mi ne možemo u Njemačku ući sa vozilima kategorije 3, 4, ne može ni iz Njemačke niko sa tim vozilima ući u Bosni i Hercegovinu. Drugog rješenja nema. Ali evo, ja sam dobio neke odgovore, pa kakav takava odgovor je, ustvari je to očito da tu ne postoji ni mogućnost, ni volja, ni mehanizmi da se bilo šta po tom pitanju poduzima. Što se tiče priznavanja diploma, znate ja želim da vas podsjetim, jedan od, jedna od olakšica ili preduvjeta koje je međunarodna zajednica postavila pred univerzitete u Bosni i Hercegovini je to da oni budu akreditirani. Oni su svi dobili uslovnu akreditaciju, to nisu akreditacije koje su utemeljene na jednim dubinskim analizama, kvalitetnim analizama, ono sve što se radi svuda u svijetu. To su procesi koji nas sad očekuju. Zato je izuzetno važno pitanje da li je ENQA prihvatila našu Agenciju ili nije i vrlo je važno da se interveniše u Okvirnom zakonu o visokom obrazovanju. Naravno, taj odgovor koji sam ja dobio mislim da ne ukazuje da postoji dovolja briga ili zabrinutost za neko, za to stanje koje vrlo lako može da bude problematično za sve one koji dobivaju diplomu u Bosni i Hercegovini. Nije tačno da je to stvar koja nije problematična, nije tačno da je to stvar koja nas ne može, od koje nas ne može glava zabolit i nije tačno da se tu ne treba poduzimati bilo šta. Ja ovdje znam, vidio sam po glasanju, jedino ne mogu da razumijem neke stranke odavde iz Federacije koje nisu podržale promjene zakona, razumijem odnose entiteta jednog i drugog, ali, jasni su mi ti odnosi, ali mislim da to nije dobro. I ja sam ono, kao što sam i rekao, da je to velika mrlja, po mom dubokom uvjerenju, ovom Parlamentu i očekujem da će oni koji budu sljedeći u Parlamentu, ne da rade štiteći interese neke koji su imaginarni, koje ja ne mogu na najbolji način da definiram, nego interese mladih ljudi. Predviđanja su da će između 1,5 i 2 miliona mladih ljudi napustiti ovo područje, ovaj region. Ljudi moji pa krajnje je vrijeme da se uozbiljimo i da tim mladim ljudima damo šansu da se 19 obrazuju, da mogu da rade ovdje i da na kraju krajeva da preuzmu odgovornost za ovu zemlju u budućnosti. Evo, ja pokušavam, meni je savjest mirna, ustvari sam pokušao nešto da uradim, jer ta pitanja koja sam, evo, ja elaborirao daleko mi je važnije nego sve ono o čemu smo mi danas i prethodnih sjednica diskutirali. Hvala.
Hvala. Komentar, Nikola Lovrinović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ja sam dobio tri odgovora, ni sa jednim odgovorom nisam zado voljan, ima ih još koliko hoćete koje nisam dobio, ali ću prokomentirati sva tri. Dakle, jedan sam odgovor dobio od dekanice, odnosno rektorice Tuzlanskoga univerziteta ili sveučilišta, a podsjetiću vas, pitao sam – kako se to ravnopravno izučavaju srpski, hrvatski i bosanski jezik na Univerzitetu u Tuzli, pa je ona meni odgovorila, ja s tim nisam bio zadovoljan, da je to sve ravnopravno, znači pričala mi je floskule, što je i nastavila i kasnije. Ali kad sam je konkretno upitao kako je regulirano, pošto ja znam da nastavni proces ne može teći na dva, tri ili pet službenih jezika nego samo na jednom, onda mi je dekanica odgovorila da na Filozofskom fakultetu gdje se izučavaju jezici, pazite govorim sad za Filozofski fakultet, nema studija, odnosno nema toga, dakle, katedre, ona ima za bosanski jezik, nema je za hrvatski i srpski, a da sad ne govorim o drugim fakultetima, članicama Univerziteta kako se izučava jezik. I odgovorila mi je vrlo interesantno, kaže – nako završenog, pitao sam je – kako je to regulirano i za isprave, dakle obrasce, obrazovne isprave koje dobiva nakon završenog studija, ona mi je reka, kaže – nakon završenog školovanja studentu se izdaje diploma kao javna isprava. Ja sam mislio oni samo onako odu, čuj, dakle fino sam je pitao, ona mi ništa nije odgovorila. Dalje, pitao sam je o nacionalnoj strukturi zaposlenih na Univerzitetu, jer ona je javno, javni univerzitet i ona bi morala provoditi i poštivati, dakle, odredbe Ustava kad je u pitanju popunjenost kadrova po popisu '91. godine. Naravno, nije mi htjela odgovoriti nego je rekla da tu ide javni natječaj, da struka i tako. Znači, vrlo mi je sofisticirano odgovorila. To je vrhunac laži i petljavine koju mi sebi sve ove godine pričamo kako smo ravnopravno zastupljeni, kako ravnopravno izučavamo jezike, ovo je samo priča za malu djecu. Dakle, kad sam je fino upitao kako se to radi, ne može mi, naravno da ne može odgovoriti jer nije tako kako je rekla. Drugi odgovor koji sam dobio je od Tužiteljstva BiH, Odjela za ratni zločin, gdje sam ja pitao – dokle su došle istrage o ratnim zločinima u Miletićima, Bikošima, Maljinama kod Travnika i područja Zenica i na jednom mjestu Sebeš kod općine Novi Travnik. Oni su mi rekli ovako – s tim u svezi Vam odgovaramo da Tužiteljstvo BiH ne može davati podatke o toku istrage o navedenim predmetima iz razloga što prema Zakonu o krivičnom postupku, dakle, tajna je. Ja sam inače kod izvješćivanje Tužiteljstva BiH nekoliko puta pitao, pa i u ranijim nekim pitanjima, kako osoba, obitelj koja je zainteresirana za neki predmet može doći do informacije u kojem statusu je taj predmet. Dakle, ne šta vi koga ispitujete, koga istražujete, nego je li predmet živ, radite li još na njemu, šta radite. Oni su meni samo rekli da je to nekakva tajna, da je u cilju 20 istrage, dakle ništa mi ne mogu reći oko ovoga. To su zločini, dakle u Miletićima je pobijeno preko 30 ljudi, zarobljenih civila i vojnika. Osamnaestogodišnjak je ubijen u Sebešiću, dakle ima izjava majke njegove, sve ima, ja to znam, ne treba mi to, nego radite li gospodo išta, kad ćete to završiti, kadćete podignuti optužnice. Ništa nema, dakle, ni ovdje, ne znam kako ću dalje, vidjeću što ću. I imam treći odgovor od mog načelnika iz Općine Novi Travnik, to je jedna ovako interesantna osoba, ovaj, nisam imao namjeru da ga diram dok on nije počeo da dira neke stvari koje stvarno nemaju smisla. Dakle, ja stanujem u dijelu Novog Travnika u kojem ima grobljanska kapelica i s koje on hoće da skine križ koji tu stoji 30 godina, jer je to po nekakvom projektu. Dakle, ali nije samo to, to je načelnik koji svako malo izaziva probleme u korištenju jezika hrvatskoga, u uređivanju grada za Božić i advent. Prema tome on je meni odgovorio da je to nekim projektom regulirano iz '89. godine, da treba gore stajati neka kugla, da je to gradsko groblje. Sad se stjecajem okolnosti, hoćete li malo gospodine ne mogu, dekoncentrirate me, malo samo ispričavam se, samo malo da završim pa onda. Može li? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja.
Dobro, inače vidio sam u jednom trenutku da ...
Pa pričate, bezobrazni ste. MLADEN
pet poslanika razgovara na raznim stranama i zbilja ako treba pauzu da napravimo napravimo pauzu. Hajte, gospodine Lovrinoviću hajde.
Aj, ja čovjeka, a profesor. Dakle, ja sam ga pitao što to radi, zašto to radi, tu se uglavnom sad, eto stjecajem okolnosti ukapaju Hrvati-katolici najviše, dakle možda na trideset ukopa jedan je. On je meni odgovorio da je to projekat iz '89. Niti te države više ima, ni tog projekta, niti znam što, ali naravno da će dobiti dopunsko pitanje, nije mi odgovorio zašto to radi i mislim da vrijeđa s time osjećaje nekih koje ne bi trebao raditi. Nije mi na to odgovorio pa ću, dakle, biti prinuđen dopunsko pitanje. Hvala lijepo.
Hvala. Komentar, poslanica Hanka Vajzović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Moje pitanje se odnosilo na nacionalnu strukturu, ovo za koje sam dobila odgovor, i zahvaljujem svima koji su taj odgovor dostavili. Međutim, toliko je, zanimljiv je, dakle, sadržaj vrlo zanimljiv, ali je i vrlo obiman materijal, pa nije prilika da se u nekakvom kratkom komentaru osvrćem na to, o tome bi trebalo više pisati, kažem, vrlo je zanimljivo, ali ću iskoristiti priliku da se požalim što nisam dobila jedan odgovor na pitanje postavljeno u aprilu. Riječ je o Pelješkom mostu i onim pitanjima na kojima insistiram već više od godinu. Dobila sam od ministra Juske odgovor u kojem je kazao, samo od njega, kaže da je Ministarstvo prometa i komunikacija imalo samo tehničku ulogu u vezi s pitanjem izgradnje Pelješkog mosta, što naravno nije tačno. I na temelju dosadašnjih njihovih izjava, ponašanja, zaključujem, a i inače riječ je o koridoru koji se tiče, kao i na kopnu p utevi, tiče se ovog Ministarstva. Pitanje je bilo upućeno prije svega predsjedavajućem Vijeća ministara i on mi, valjda već uobičajeno, nije ništa odgovorio. Očekivala sam da odgovori, pogotovo nakon što je u posjeti Bosni i Hercegovini bila komesarka Bulc i njoj sam postavila u Delegaciji Evropske unije pitanje. Kazala je – obratite se Evropskoj komisiji s pitanjem. Ja sam pitala Vijeće ministara – šta ste uradili prema Evropskoj komisiji, između ostalog, nikad mi nisu odgovorili. Bilo je, dakle, razloga da to pitam, ne znam kad ću dobiti odgovor, Boga mi dva mjeseca evo čekam, a to nije valjda već više ništa neobično da toliko čekamo i da uopće ne dobijemo odgovor, i takvih imam naravno primjera. Hvala.
Hvala. Komentar, Jasmin Emrić. Izvolite
Zahvaljujem uvaženi predsjedavajući. Ja sam vrlo jasno i precizno postavio pitanje Ministarstvu komunikacija i prometa BiH u vezi naplate usluge EKO-testa u Federaciji BiH. Dobio sam vrlo opširan odgovor koji nije konkretan i koji meni ne daje one informacije koje sam ja želio saznati, odnosno nisam dobio odgovor na ono što zanima građane Bosne i Hercegovine, od nosno Fedracije BiH, a to je – da li se naplata usluge EKO-testa u Federaciji BiH naplaćuje na zakonit način. Državnim pravilnikom je utvrđena naknada za uslugu EKO-testa u iznosu 5 KM, a na području Federacije se ova usluga naplaćuje u iznosu od 22, 32 i 36 KM. Značajna financijska sredstva na ovaj način se uzimaju od građana u Federaciji BiH i ta sredstva, nažalost, ne idu u javne fondove i u budžete nego idu prema privatnim firmama koje vrše takvu vrstu usluge. Stoga ja sam tražio od Ministarstva da se izjasni da li je to zakonito i kako je moguće da je niži akt u koliziji sa državnim aktom. Oni na to ne daju odgovor nego općenito navode zašto su nadležni i šta se u međuvremenu radi, odnosno kakve se konsultacije vrše, što mene uopće ne zanima. Mene je zanimalo šta oni trebaju poduzeti i da li nešto mogu poduzeti u smislu da se ova stvar pospješi, odnosno da se uredi na zakonit način. Stoga ću ja ponovno postaviti pitanje nadležnom ministarstvu jer ovaka v način odgovaranja nema smisla. Mi koristimo ove poslaničke inicijative i postavljamo poslanička pitanja na način da određenu stvar razriješimo i da eventualno građanima objasnimo ono što njih zanima i kakva pitanja nama postavljaju. Na ovaj način ove naše inicijative, ova naša pitanja su obzvrijeđena i čini mi se ovdje se radi samo o tome da nas formalno, da samo formalno Vijeće ministara i nadležno ministarstvo ispuni svoju obavezu ovim odgovorom kojim nikakvu informaciju ne daju i ne odgovaraju na ono što im mi postavljamo. 22 Hvala.
Hvala. Komentar, Zaim Backović. Izvolite
Moj komentar se svodi da nemam komentara. Ne mogu sebi da dođem da pojedina pitanja i odgovore ne mogu da dobijem već godinu i po dana, iako ih ovdje stalno ponavljam. Da li je naše Vijeće ministara, da li su direkcije, agencije, itd. iznad ovog zakonodavnog tijela? Ko su ti koji ne poštuju one koji su im poslodavci? Ja sam od vas kao Kolegija tražio da intervenirate da se odgovori dobiju, jer preko vas mi treba da dobijemo odgovore. O čemu se ovdje radi? Evo ga, o praznim klupama, mi pričamo flašama vode, prevrnutim čašama, to su naši ministri i njihovi zamjenici i pomoćnici i gospoda iz raznih direkcija. Pogledajte to smo mi, toliko se poštuje ovo zakonodavno tijelo. Teško onoj zemlji koja ima ove dvije strane ovakve. Od kako sam poslanik u ovom Domu u onoj prvoj klupi gdje bi trebali da sjede tri izabrane osobe, ne imenovane, samo sam u dva navrata vidio po jednu u onoj klupi dole, teško nama. Valjda će se tako i nastaviti, jer kako se između sebe dogovaraju tako će i dalje biti. Ja insistiram da dobijem odgovore na svoja pitanja, insistiram. Ili da vi kao oni koji predsjedavate ovim tijelom date prijedlog šta da uradimo i koje su konsekvence onih koji neće zakonodavnom tijelu da odgovore. Mi ovdje nismo aparačici u njihovim džepovima, oni bi trebali da budu aparačici koji sprovode ono što mi radimo, prevršila je Dara mjeru u svim segmentima, ali baš u svim segmentima. Bio sam neki dan u Novoj ljubljanskoj banci da platim kredit, jer se jedno moje pitanje na to odnosilo, fotografirao sam taj red, preko 400 mladih osoba iz svih dijelova Bosne i Hercegovine i to radnika, raznih struka, varioca, građevinara, ovakvih, tesara i ne znam više koga ne, uplaćuju za slovenačku radnu vizu. I vi nama ovdje govorite ili mi svi govorimo o perspektivi djece. Djeco potjerajte nas, išutajte nas, učinite sve da vam mi ne krojimo sudbinu, jer smo vam je tako skrojili da vi ne možete da formirate porodice, ne možete da imate djecu, nemate gdje da stanujete, nemate od čega da živite, teško vama sa nama. Hvala.
Hvala. Samo da Vas obavijestim da je usvojen Zakon, da Vas podsjetim da je usvojen Zakon o parlamentarnom nadzoru u aprilu mjesecu i da je po njemu predviđena kazna za one, novčana kazna za one koji ne dostavljaju odgovore na poslanička pitanja, ali da nema podzakonskih akata koji definišu kako se vodi ta procedura, pa bi Parlament vjerovatno sljedeći morao to da razriješi. ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Nemate, zaista nema, mislim nema, nemojte bezveze. ZAIM
[[nije uključen mikrofon]] 23
Nemojte molim Vas, nije po Pravilniku. Komentar, Mensura Beganović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. ZAIM
/nije uključen mikrofon/
Ja sam dobila odgovor od Agencije za zaštitu ličnih podataka na moje pitanje – kako se provodi zaštita ličnih podataka, koliko u Bosni i Hercegovini imamo onih koji su kontrolori ličnih podataka građana Bosne i Hercegovine. I taj odgovor, koji je vrlo kratak, nema pola stranice teksta, je prilično zabrinjavajući, da ne kažem razočaravajući. Ono koliko je evidentirano i registrirano kontrolora ukupno 174 na državnom nivou, entitetskim nivoima i u Brčko Distrikut, u Agenciji za zaštitu ličnih podataka treba da nadziru inspektori ove Agencije, a od 45 planiranih izvršilaca 26 je zaposleno. Nigdje nema informacija koliko je onih koji zaista provode nadzor nad obradom, čuvanjem, zaštitom i uništavanjem ličnih podataka građana Bosne i Hercegovine. Druga, drugi dio mog pitanje se odnosio, što je po mojoj ocjeni bilo red da mi se odgovori ovom prilikom, drugi dio mog pitanja se odnosio na Izvještaj o radu Agencije za zaštitu ličnih podataka iz 2016. godine u kojem je istaknuto da nisu provedene odluke ovog Parlamenta, a koje su bile usmjerene ka Vijeću ministara da obezbijedi odgovarajuće uslove za rad ove Agencije. I tu je sve što mi je potvrđeno da se ništa nije dogodilo u međuvremenu. Dakle, mi i Vijeće ministara, pa indirektno i ovaj Parlament, ovaj visoki Dom, ne pridaje značaj radu jedne agencije koja se bavi vrlo osjetljivim pitanjem, a to je zaštita ličnih podataka svih građana Bosne i Hercegovine. Treći dio se odnosi na, hoću da skrenem pažnju da i mi sami imamo jako puno odluka koje nam ne provodi izvršna vlast i ništa po tom osnovu ne činimo, i treći dio mog pitanja se odnosio na to kako je, da li je i zašto nije, ako nije, provedeno rješenje prema Centralnoj izbornoj komisiji, kad je riječ o javnom prezentiranju imovinskih kartona izabranih i imenovanih zvaničnika. I odgovor je takođe vrlo štur i kaže da je ta tačka koja je odlukom Suda, zapravo rješenjem Suda se odnosila na Centralnu izbornu komisiju, da objavu skeniranih imovinskih kartona objavljuje na internetskoj stranici nešto što treba drugačije riješiti. Dakle, to jeste podatak koji može biti javno dostupan, ali ne na ovaj način, nego može biti na upit onih koji žele da te podatke znaju iz različitih razloga, a da budu javno ponuđeni na internet stranici to nije jedino rješenje. I na kraju mi još nude da dođem u Agenciju za zaštitu ličnih podataka da se sama uvjerim u ono što su mi oni napisali. Dakle, nisu se trebali truditi da mi ovakav odgovor uopće napišu, a ja nemam namjeru ići u Agenciju da provjerim kako stvari stoje vezano za zaštitu ličnih podataka, nadam se da će nas i ovo što se na neki način i provodi, Zakon o zaštiti ličnih podataka, jednog dana ipak unaprijediti, poboljšati, ako ni radi čega drugog ono bar radi zahtjeva evropske direktive. Hvala.
Hvala. 24 Nemamo više zahtjeva za komentare. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Zahtjev poslanika: Aleksandre Pandurević, Mladena Bosića, Nenada Lalića i Momčila Novakovića za razmatranje Prijedloga zakona o izmje nama i dopunama Zakona o akcizama u Bosni i He rcegovini po hitnom postupku, u skladu s članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-1453/18, od 18.06.2018. Dobili ste Prijedlog zakona sa zahtjevom za hitni postupak. Zakonodavno-pravni sektor Mišljenje je dostavio 21.06.2018. godine. U Mišljenju je navedeno da je Prijedlog zakona djelimično usklađen sa članom 105. Poslovnika i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Predlagači su 22.06.2018. dostavili korigovani Prijedlog zakona u skladu sa Mišljenjem Zakonodavno-pravnog sektora. Otvaram raspravu o proceduri, znači o hitnom postupku. Izvolite. Ako nema ... BORISLAV
/nije uključen mikrofon/
Borislav Bojić, diskusija.
Može li u ime Kluba pauza 10 minuta prije nego što pređemo na izjašnjavanje o hitnoj proceduri? ŠEFIK
/nije uključen mikrofon/
Znači, nemamo više prijavljenih, zaključujem raspravu. Deset minuta pauza, onda izjašnjavanje o hitnoj proceduri. U pet do pet glasamo. [[PAUZA]] Molim vas da zauzmete mjesta da nastavimo sa radom. Znači, došli smo, zaključili smo raspravu o hitnoj proceduri. Molim vas da se spre mite za glasanje o hitnoj proceduri. ŠEFIK
Ponovi glasanje. 25
Ponavljamo glasanje. 17 za, protiv 15, uzdržanih nema. Postoji opšta i entitetska većina. Znači, otvaram raspravu o Prijedlogu zakona po hitnoj proceduri. Ima li rasprave? Ako nema ... DIANA
/nije uključen mikrofon/
Diskusija, Diana Zelenika. Izvolite.
Evo, ja vas sve srdačno pozdravljam. Želim se kratko podsjetiti nekih stvari, da u prosincu prošle godine prvo je Dom naroda usvojio ovaj Zakon o trošarinama i moj stranački kolega, bivši predsjednik koji je potpisao Reformsku agendu, gospodin Martin Raguž, je podržao taj Zakon i stranački stav je b io da evropski put nema alternativu. Netrasparentnost trošenja državnog novca je ono preko čega nismo mogli preći, tako da usvajanjem izmijenjenog Zakona sa dva namjenska računa pri Centralnoj banci za ceste i autoceste uz garanciju međunarodnog faktora, taj uvjet je bio ispunjen. I ne želeći dalje propadanje cestovne infrastrukture u državi i težeći kako za razvojem gospodarstva, tako i za ispunjenjem uvjeta i u konačnici uspostavi pravne države, stranački stav je bio da taj Zakon treba podržati. Ja sam osobno imala nadu i bila sam uvjerena da će se početi graditi i da ćemo, da će ustvari doći do razvoja cestovne infrastrukture, međutim gorka stvarnost me razuvjerila i pokazala da su nas sve zajedno prevarili i nažalost lijepim obećanjima, mogu slobodno reći, nasamarili. Tako da sad sa odmakom od šest mjeseci nisam promijenila svoj stav glede mišljenja da nam ceste trebaju uz sve beneficije koje donose, međutim sama spoznaja da ovom državom vladaju oni koji se ne mogu dogovoriti kako trošiti novce, da se nije napravio niti centimetar puta, a da su troškovi života porasli, marže se utvrđuju odokativno, kako bih rekla, ovaj put ću podržati usvajanje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o trošarinama do uspostavljanja neke nove vlade koja će se znati dogovoriti. Hvala lijepo.
Hvala. Safer Demirović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani predsjedavajući. Naravno, pozdravljam Vas i sve prisutne u sali. Poznato je, evo, iz sredstava informisanja da sam i ja jedan od onih koji će podržati izmjene Zakona o putarini. Razloge sam već naveo, a i ponovit ću ih samo. Znači, radi se o drastičnom i nekontrolisanom povećanju cijena nafte gdje smo mi dobili bili uvjeravanja da neće do toga doći, definitivno da entitetske vlade nisu na pravi način odgovorile ovom izazovu, i drugi razlog jeste ovaj koji je doktorica spomenula, a to je da bez obzira što su se značajna sredstva 26 prikupila na računu i koja su namijenjena za ove, za izgradnju novih saobraćajnica, novih puteva, cesta, znači mi jednostavno u ovakvoj kosolidaciji snaga nemamo mogućnosti i nemamo jednostavno dobro volje da se ljudi dogovore na koji način da se izvrši podjela tih sredstava, a svima nam je jasno i svi to vidimo da je to bolje uraditi danas nego sutra i intenzivnije krenuti sa cestogradnjom. Znači, evo ponovo kažem, jedan sam od onih koji će podržati ovakav Zakon, iako sam, evo, na prethodnim svim sjednicama gdje se glasalo o ovom Zakonu, na kojim sam bio, glasao za njihovo uvođenje. Zahvaljujem se.
Znači, ograničavam raspravu na pet minuta, mada niko nije pričao duže od pet minuta po ovoj raspravi, tako da nema problem da će biti neravnopravan odnos. Saša Magazinović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kolegica Zelenika je dala dobar šlagvort za raspravu i mislim svojom diskusijom u mnogome skratila naše. Bez obzira kakav smo stav imali tada mi koji smo bili protiv i oni koji su glasali za Zakon, svi se slažemo sa ovim što je ona rekla, da smo prevareni. Glavni argument za usvajanje akciza je bilo intenziviranje radova kad je u pitanju cestogradnja, kako autoputeva, tako i regionalnih cesta. S druge strane, ismijavani su svi oni koji su tvrdili da će doći do poskupljenja većih nego što je iznos akciza i da će doći do lančanih postkupljenja. Danas kada je više nego jasno da su cijene nafte, naftnih derivata, plina, goriva, svega, povećane za mnogo veći iznos nego što su to, što je iznos akciza, kada je jasno da argument porasta cijene nafte na svjetskom tržištu se koristi samo za poskupljenje nafte, a kad padnu cijene to nikada nije razlog da se cijene u tom istom omjeru i spuste, možemo reći da smo bili u pravu, ali da nije to nikome od nas satisfakcija. Vidjeli smo da u Bosni i Hercegovini tzv. biznismeni koji su zapravo pokazali svoje pravo lice i pokazali da su lovci u mutnom, jedva čekaju na prazan prostor u koji vrlo spremno uskoče i pokušavaju ostvariti ekstra profit krijući se iza države i zakona. S druge strane vidjeli smo nemoć, kako državnih institucija, tako i entitetskih, da jasno i bez ikakvog okolišanja odgovore na takve aktivnosti. Zašto to nije se desilo ne znam. Jedni kažu zato što su neki od tih ljudi finansijeri političkih stranaka pa imaju tu vrstu zaleđine da takve stvari rade, drugi kažu zato što bi to svako onaj ko je u tom biznisu uradilo ukoliko mu država omogući. Ali to je manje važno, mnogo je važnije da su građani u Bosni i Hercegovini pokazali da i taj mali građanski bunt koji se vidio u tih par dana u gradovima širom Bosne i Hercegovine kada su ljudi zaustavljajući svoja vozila pokazali otpor itekako daje rezultat i pokazuje da vlasti na svim nivoima imaju alat da vrlo jednostavno i, rekao bih, u kratkom vremenskom periodu pokažu da državni intervencionizam može postojati iako svi razumijemo da slobodno formiranje cijena, itd., živi i u Bosni i Hercegovini, ali, dakle, može se kad se hoće. Vratio bih se na taj period kad su akcize usvajane. Često se govorilo da je to dio predizborne kampanje onih koji su protiv. Danas bi više nego ikada, pošto su izbori vrlo blizu, imali razlog da budemo mnogo glasniji, agresivniji, da koristimo teške riječi i prema onima koji su ovdje branili taj Zakon, kao i kolegama koji su glasali za taj Zakon, ali evo vidite da to ne radimo. Ne radimo zato što doživljavam i ovaj Prijedlog kao jedan od načina da se smanji negativan efekat Zakona, da se pokaže da je zapravo i vlast svojim činjenjem nakon usvajanja zakona pokazala da je ovo bio nepotreban Zakon. Jer kako drugačiju poruku šalju vlasti na svim nivoima ako nisu u stanju da aktiviraju novac koji je prikupljen akcizama, ako nisu u stanju da 27 stave ga u funkciju i da održe obećanje o toj ekspanziji cestogradnje. Mi slušamo najave, gledamo video klipove koji, slike maketa, i sve više ličimo na susjed nu državu gdje se Beograd na vodi, recimo, gradi godinama i gdje otvaranje makete jedan vrlo onako bio medijski propaćen događaj. Tako i kod nas, izgleda da su pokupili taj fazon pa smo imali priliku posljednjih dana u medijima da gledamo video prikaz simulacije buduće dionice autoputa koja je, da je sve bilo kako treba, trebala biti izgrađena u protekle četri godine, da vidimo maketu mosta i slične aktivnosti. Mislim da je to jedan neozbiljan pristup i mislim da on ne može proći, koliko god se pojavljivao u predizborno vrijeme. Zato mislim da ovaj Zakon, šta god ko kazao o njemu treba biti podržan i da na ovaj način pokažemo dio odgovornosti Parlamenta, a svima onima koji na ovako korektan način kao kolega Safer i kolegica Diana otvoreno revidiraju svoj stav uz veoma čvrste argumente, ja čestitam na tome, jer treba donositi hrabre odluke, ali treba i reći kad se pogriješi.
Hvala. Sadik Ahmetović, diskusija. Izvolite
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice, kolege. Bilo bi zanimljivo sada pogledati zapisnike možda, sa onih silnih sjednica koje smo imali kada smo govorili o Zakonu o akcizama u ovom Parlamentu i sve ono što je pratilo usvajanje ovog Zakona. Ovdje sada imamo jednu situaciju kada imamo enormno povećanje cijena goriva što je vlast u Bosni i Hercegovini svaki put, kada se o tome govorilo što u ovome Parlamentu, što javno, govorila da neće doći do drastičnih povećanja cijena nafte, što je svakako jedna od laži koje su plasirane građanima Bosne i Hercegovine. Drugo, stiče se utisak da novac koji se prikuplja od građana koji, za koji nema rješenja kako ga raspodijeliti ustvari nikako nešto posebno puno ne interesira i cilj, stiče se zaključak da povećanje akciza nije bilo sa onim razlogom koji smo ovdje mogli slušati, a da se poveća ili ubrza cestogradnja u Bosni i Hercegovini. O tome više ne govori niko ništa. Jedini, jedina istina je da je to bio strah od nekih ovih međunarodnih predstavnika kojih se pojedinci plaše u našoj zemlji i oni su tu obavezu prema njima ispunili i sada novac se prikuplja, građani plaćaju veću cijenu nafte i nikoga ništa nije briga. Nema intervencije države na cijene nafte, nema izgradnje autoputeva, nema izgradnje ni makadama, a kamo li autoputeva. Evropski ovi zvaničnici su zado voljni, vrše se vjerovatno obaveze koje su nastale naspram evropskih banaka. I mi tako možemo u krug, a paralelno s tim imamo, dakle, vrlo negativan stav Evropske unije kad je u pitanju izgradnja azilantskih centara u Bosni i Hercegovini, ni za to država nema odgovor. Je li ko otišao po ovom pitanju da razgovara sa uvaženim ambasadorom Wigemarkom? Zašto je to tako? Mi smo jedina zemlja koja je dobila tako vrlo ružan odgovor iz Brisela kad je u pitanju izgradnja azilantskih centara. Je li to zbog nesposobnosti vlasti u Bosni i Hercegovini, je li to zbog toga što za važna pitanja za državu Bosnu i Hercegovinu gdje Evropska unija nema interes nemaju pravog sugovornika u Bosni i Hercegovini. Dakle, to je niz pitanja na koja ovdje treba odgovoriti neko. Mi sami sebi možemo u krug pričati i nećemo vjerovatno imati odgovore na ta pitanja. Jedini zaključak koji se stiče jeste da je bio taj tzv. strah i poltronstvo prema onome što se zove nekakav međunarodni predstavnik u Bosni i Hercegovini, bez obzira šta će i kolike će cijene biti nafte i na kraju imate, nemate ni izgradnje makadama u Bosni i Hercegovin. Za to više nikoga ništa nije briga. Građani će nastaviti plaćati, mi nemamo Trampa da nazove nekog da smanji ovu cijenu nafte, ustvari ne znam imamo li koga. Dakle, po onome što možemo vidjeti, onaj, u javnosti da niko niti kog 28 zove, niti se ko s kim sreće kad su u pitanju ovi naši državni, vodstvo države. Vrte se u krug, svađaju se, a država u problemima. Građani nemaju novca, sada država ima novca ali neće i ne zna da to potroši. Svako da ću podržati izmjene ovog, donošenje ovog Zakona. Hvala.
Hvala. Senad Šepić, rasprava. Izvolite
Hvala gospodine predsjedavajući. Ova tema je, možda, najbolja tema koja pokazuje tu neku neozbiljnost, nekonzistentnost, nepostojanje neke jasne vizije plana vođenja zemlje koju imaju sad u ovome momentu ljudi koji vode zemlji. Prošle godine kad je bilo, tri puta propadalo ono, onaj pristup da se usvoje akcize mi smo ponudili rješenje 29.09.2017. godine. Nije poslije to ni došlo na dnevni red jer je na način na koji je usvojen Zakon o akcizama ustvari obesmislio više tu našu proceduru. Ove smo godine 15.05. nakon što je, evo, prošlo skoro pola godine, a potvrdilo se ono o čemu smo govorili prošle godine da neće niko praviti ceste, da neće biti novih zapošljavanja, da neće biti nikakvog novog generiranja sredstava, mi smo predložili zakon koji otprilike je sličan ovome kojeg danas imamo u hitnoj proceduri. Dakle, danas je usvojen, podržan je i na Komisiji za finansije Predstavničkog doma Parlamenta, imat ćemo ga, evo, naredne, također, sjednice ovdje u ovoj proceduri. Ali šta je suština? Dakle, suština je da je, da se pokazalo da sve ono što je urađeno sa Zakonom o akcizama da nije bila namjera predlagača, niti ljudi koji vode zemlju ono što su govorili. Dakle, njihov je intres bio, kao što smo govorili cijelo vrijeme, da osiguraju sebi mogućnost podizanja novih kredita, osiguravanje sredstava za ovu izbornu kampanju i za vođenje zemlje, zaduživanje dodatno, plaćanje ovih izbornih kampanja i sva se politika i sva se priča oko akciza zapravo, evo, i na kraju funkcionalno svela u tu ravan. Zato ja danas podržavam ovu i hitnu proceduru, dakle, predlažem da se u ovom smislu, jer je jedini način kako možemo sad brzinski izaći iz problema u koje su nas uvukli ovi neozbiljni politički lideri koji su nakon što su uradili ono što su uradili, poslije se posipali pepelom pa sami oni, jer se sjeća javnost u Bosni i Hercegovini da smo mi iz Nezavisnog bloka odmah nakon što je usvojen na onakav način Zakon o akcizama zatražili jednu drugu vrstu garancije da se zaštite ljudi u Bosni i Hercegovini, a to je bilo da se ograniče marže ljudima koji prodaju naftu, dakle, distruterima nafte i naftnih proizvoda. I šta se desilo poslije toga? To sam maloprije govorio, evo, imat ćemo tačku dnevnog reda u narednom dijelu zasjedanja, ponovo je vlast, dakle, u potpunosti imate jedno ponašanje ljudi koji pripadaju jednoj političkoj stranici ovdje u Parlamentu koji izglasaju nešto, a onda svojim ljudima u Vijeću ministara kažu – sad ste vi tamo taj naš, naša brana, nemojte to realizirati, gurnite to negdje u stranu, nemojte se baviti time. I imate to stalno, kao što je recimo danas bio slučaju sa kolegama iz SBB-a, evo ne vidim ih pola u Klubu, prvo izglasaju, prvo govore da su protiv toga da ih neko vara na onim mjestima, da su protiv izbornih manipulacija i krađa, pa onda budu suzdržani oko toga da imamo ovu mogućnost, rekao b ih, jednog šireg javnog pritiska od strane građana da dobijemo elektronsko glasanje i ovo uvođenje skenera. Kad vide da to može proći bez njih, onda poslije toga glasaju skupa sa onim koji žele da ospore jedno takvo pravo. Dakle, imate jedno potpuno licemjerno ponašanje glavnih političkih aktera, glavnih političkih lidera, jedno govore u institucijama, potpuno drugo rade, treće, treći potez povuku kad treba nešto da se suštinski promijeni u Bosni i Hercegovini. Zato je važno i zato uporno govorimo da u ovoj zemlji se mora desiti jedna nova politika, jedan novi koncept, jedna nova, jedan novi pristup u kojem ćemo jednostavno imati tu vrstu i personalne i političke i svake druge 29 odgovornosti da pokrenemo procese naprijed. Zato je dobro, ovo je pravo rješenje, dakle, u smislu da odgovorimo šta to mi trebamo sad uraditi da bismo ustvari vratili, dakle, da bismo na neki način pokušali popraviti ovo što je urađeno u proteklom periodu kad je u pitanju Zakon o akcizama, vratiti sredstva građanima, vratiti sredstva privredi jer ona ionako bezveze stoje, blokirana, zbog nemogućnosti ljudi da išta suštinski dogovore i da ustvari stave u funkciju taj novac za koji su se zaklinjali i nas ubjeđivali kako su tobože oni opredijeljeni ka tome da grade ceste, da zapošljavaju ljude, a eto, vrlo se brzo ispostavi da je to bila jedna potpuna, jedna potpuna prevara. Zato, evo, podržavam hitnu proceduru i podržavam da na ovakav način izađemo iz ovoga problema u koji su nas ti takvi neodgovorni ljudi doveli.
Hvala. Diskusija, Zaim Backović, izvinjavam se gospodine Backoviću, Mirsad Isaković ima ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Gospodne Šepiću, ja ne mogu Vas shvatiti da vi spominjete SBB u tom kontekstu. Zašto? Pa SBB je prvi predložio zakon, ovaj Izborni zakon u kome će se, i kutije stavljati, i skenirati listići i sve ostalo. Ja ne znam u kom smislu to, ta ide diskusija. I druga stvar, to upošte nije tačka dnevnog reda. Nije korektno da Vi sad u ovom kontekstu spominjete SBB. SBB je dosljedan onome što je i tada tvrdio i danas tvrdi. Mi danas smo donosili ovdje Zakon koji sigurno neće biti sproveden. Za to niti ima vremena, niti ima novca, a kad smo mi predlagali, kad je trebalo to da ..., bilo je dovoljno i prostora, i vremena, i novca. Dakle, kad su bili sasvim normalni uslovi i kad je bilo realno da se to izvede, a sada ste doveli u poziciju da SBB optužujete za nešto što nije tačno. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Senad Šepić. Izvolite.
Mislim zadnja stvar koju je trebao kolega, dakle, uopšte uzimati ono što sam rekao, otvarati ovu vrstu diskusije, samo nemojte o dosljednosti. Ja sam govorio generalno o principima, pa evo, kada govorimo i o ovoj tački dnevnog reda, znači akcize, samo nemo jte vi iz SBB- govoriti o tome kakvu ste vi imali dosljednost kada smo govorili o akcizama. Prvo, nikad to nećemo usvojiti, pa onda poslije toga, najvažnije je da to usvojimo, pa onda iza toga, vidite šta radi ova vlast, poskupljuje to, kako se zove, gorivo, mi ne možemo to tako prihvatiti. Mislim da to, javnost to gospodine Isakoviću zna u Bosni i Hercegovini. Ja sam ovo spomenuo u kontekstu, identična je stvar i oko ovoga maloprije prijedloga, vezanog za peticiju i za omogućavanje da dobijemo elektronsko glasanje i da dobijemo sistem skeniranja glasačkih listića. Dakle, vi ste to ... Vi ste prvo bili suzdržani, a onda kad ste vidjeli da je prošla tačka dnevnog reda sa vašim suzdržanim, onda ste tražili ponovno glasanje, a onda ste u ponovnom glasanju bili protiv, i onda 30 ste oborili. Ustvari, zaustavili ste u Parlamentu jednu mogućnost da iz Parlamenta izađe poruka da smo mi za to, da pozovemo ljude u Bosni i Hercegovini da nas podrže da dobijemo elektronsko glasanje i skeniranje glasačkih listića. Sve drugo što bi vi sad kazali je neko bezvezno igranje, nismo djeca. Dakle, ja vama govorim, a taj vaš primjer mi je bio nekako najsvježiji, odnosa politički stranaka spram nekih promjena koje nam trebaju u Bosni i Hercegovini. Jedno radite, potpuno, jedno govorite, potpuno drugo radite. I, dakle, to vam je to što sad vi argumentovano imate kao svoju, uzmite, kako se zove, pregledajte to svoje glasanje. Vidite, dakle sami sebe zapitajte što ste tražili da se ponovi glasanje. Kad ste vidjeli da je bez vaših glasova, prvo ste bili suzdržani, kad ste vidjeli da bez vaših glasova ima većina u Parlamentu koja će podržati barem u nekom, kako bih rekao, u nekom metaforičkom smislu ... MIRSAD
/nije uključen mikrofon/
Ima veze, kako nema veze, ja Vam repliciram zato što ste i Vi meni, ja Vama odgovaram zato što ste vi meni replicirali.
Molim Vas da ne vodimo diskusiju. Prijavite se ako imate primjedbu na dnevni red.
Bolje vam je da u tom smislu ništa dalje ne govorite. I sebi i nama ćete pomoći ...
Hvala. Ispravak krivog navoda, Mirsad Isaković. Izvolite.
Dakle, Šepiću, onaj ko je pokraden u ovom Parlamentu se najviše zna, na izborima 2014. godine, to je SBB. To je s jedne strane. S druge strane, kada govorite o akcizama, nisam mislio da diskutujem, a, evo, sad ću diskutovati, povećanje cijena goriva 40 feninga, odnosno četri puta više, nije uslovljeno akcizama, onaj ko se razumije u tu problematiku, jasno će vam reći to. Cijena goriva je trebala biti 1,86 KM, povećanje za 18 feninga, 2,04 KM, to je uslovljeno akcizama i odgovorno tvrdim tada, sada i ubuće da to nije razlog za povećanje linearno robe, usluga, itd. Međutim, daljnje povećanje cijena je uslovljeno distributerima i poskupljenje nafte na svjetskom tržištu. To nema veze sa akcizama ali vam dajem za pravo jedno, da raspodjela prihoda na izdvojenoj partiji Centralne banke, da cijelo vrijeme preko 150 miliona stoji, da nije raspoređeno, to je sramno, tu ste u pravu, ali sve osta lo što govorite je politikanstvo i sve ovo ostalo što govorite nema veze sa ovom tačkom dnevnog reda, niti sa istinom koju sad plasirate ovdje u javnosti.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Senad Šepić. Izvolite. 31
Gospodine Isakoviću, ima veze, sve što se dešavalo oko ovih poskupljenja ima veze sa povećanjem akciza. Onaj ko to ne može vidjeti da je to bio razlog i da je to ustvari bio motiv i da je to bila tema na kojoj su ljudi radili ovo što su radili, onda stvarno ne razumijem gdje mi živimo i šta mi radimo i kud mi idemo. Dakle, povezano je, sve je povezano jer se tu otvorila ta mogućnost da manipulišu ljudi iz naftnih distributera. Uzmite svoju, ako ne bude Vi mogli naći, evo, pronaći ću Vam ja Vaš stenogram, uzmite stenogam, kad sam tad predlagao da se ograniče marže nemojte dopuštati ljudima da pljačkaju, kako se zove, ovaj narod pod pričom, uzmite ... MIRSAD
[[nije uključen mikrofon]] SENAD
Hajte, nemojte raspravu voditi.
... predložio, pa ja sam i prvi put to predložio gospodine Isakoviću, i prvi sam put predložio pa ste bili suzdržani, pa sam i drugi put, i drugi put se radi isto o meni, drugi ste put ... MIRSAD
/nije uključen mikrofon/
Pa znate, mislim, to Vam je očajan argument, ali eto. Završio sam diskusiju.
Hvala. Diskusija, Zaim Backović. Izvolite.
Trebali ste ovaj igrokaz pustiti da mi slušamo malo, ozbiljno, zabavno je. Možda ne bi bilo loše napraviti stenogram ovoga pa dati nekom pozorištu, dobar dijalog. Nego, da se mi vratimo na ove ozbiljne stvari. Svaka izmjena i promjena koja će doći na bolje će biti podržana što se tiče BPS-a, odnosno mene. Ali pošto vi govorite o poskupljenjima, neposkupljenjima, ja ću govoriti o ciframa. Ukupno učešće goriva u proizvodnji ulja je manje od 1%. Prošla cijena ulja, prije povećanja akciza, bila je 2,10 KM, danas je ulje 2,35 KM prosječna cijena. Pogledajte koliko je to povećanje. Prosječna cijena šećera je bila 1 KM, danas je prosječna cijena od 1,10 kod onih koji ga pakuju domicilno kao Amko, kao Bingo, do 1,35 KM. Moramo govoriti mi ciframa, prosječna cijena kafe je bila na 500 grama 5,85 KM, danas je prosječna cijena 5,75KM, da samo napomenem, na berzi je pala cijena kafe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pala cijena govorim, na berzi. Cijene transporta, taxi transporta i javnih transporta, akcize su povećane 15%, cijene su porasle u prosjeku, 15 feninga što nije 15 %, izvinjavam se, su porasle u prosjeku 35%. Na ono što je najjeftinije, so, bila morska, krupna, sitna, bilo tuzlanska, bilo, vidim ima nekih sad soli iz Ukrajine i iz Poljske po prodavnicama, bila je 0,60 KM, danas je 1 KM, to je 40 feninga. Mi moramo nešto uraditi da zaštitimo građane Bosne i Hercegovine. Ovdje nema entitetskog interesa, ovdje ima interes preživljavanja ljudi. Kažu povećali smo penzionerima 2%, a cijene porasle 15%. Smanjili smo penziju za 13%, kupovnu moć. Tu su sad dalje kategorije, ja to moram navoditi jer je vrlo zanimljivo, zbog mladih, što je smiješno kada ovako govorimo. Kakve veze imaju cijene kolica za djecu sa povećanjem akciza? U prosjeku su porasle od 25 Chicco, pa nekakve sad nove te marke, ja sam ovo se potrudio da dobijem od ljudi, do 50%. Cijene nekretnina u novogradnji su porasle između 8 i 20%. Aferim braćo, sve je pokriveno povećanjem akciza, kao povećala se cijena energije. U ukupnoj analizi energija u svemu ovome što sam ja nabrojao, ovo je samo jedan djelić, jedna tačka, ne učestvuje sa 1%. Može li nam neko objasniti kakav je ovo udar i šta smo mi to proizveli građanima Bosne i Hercegovine? Šta mi to radimo i zašto mi to i u čije zdravlje mi to radimo? Čiji je to interes da sad stoji na nekom računu xy 150 miliona KM, cijene i dalje divljaju, građani plaćaju to skupo gorivo, a efekti u tom, kako su govorili, realnom sekto ru, investicionom zamahu, jednak je nuli. U čemu je kvaka? O čemu se radi? [[govornik se upozorava na vrijeme]] Raspodjela, to je nešto što je svugdje u svijetu, pa i u tim nerazvijenim zemljama, Ujedinjenom Kraljevstvu, Francuskoj, Njemačkoj, Austriji, Belgiji, Danskoj, Švedskoj, Norveškoj, Španiji, Italiji, alokacija i ponovna lokacija je svugdje u izvornoj definiciji na mjestu krajnje potrošnje [[govornik se upozorava na vrijeme]] Tako se vraća, a oni se sad svađaju koliko kome pripada, jao, kao nije ne znaju gdje su benzinske pumpe, gdje se one nalaze i gdje je ta potrošnja nastupila. Svi oni to dobro znaju.
Gospodine Backović, vrijeme smo značajno prošli. ZAIM
Ali je važno da ove građane dovode u kantu za smeće, ili nad kantu za smeće da bi mogli tako da prežive. Hvala. 33
Hvala. Diskusija, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Prije svega, želim svim kolegama koji su podržali hitnu proceduru danas ovdje da se zahvalim i to je bilo očekivano, jer su to uglavnom bili ljudi koji su i bili protiv onih poskupljenja. Tako da danas bilo ko da spočitava da je riječ o nekom politikanstvu apslut no nema pravo. Mi smo samo dosljedni, već pet puta smo, je li tako, bili protiv tog Zakona svi. Mene iznenađuju oni koji su upozoravali i tvrdili, tada sasvim tačno, da će povećanje akciza dovesti do lančanog poskupljenja cijena, da će čak narod izaći na ulice. Vjerujte, bili su vidoviti tad, a danas mijenjau stav, valjda riječ je riječ, to je novi partijski moto. Vidimo da je na računima Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje prikupljeno 220 miliona od početka godine i ta sredstva nisu povučena, nisu podijeljena jer se ne mogu dogovoriti oko koeficijenata raspodjele. Znači, te pare nam ne trebaju, zašto bi nam te pare trebale ako, jer je to novac ne samo za autoputeve, nego i za puteve Republike Srpske. Ako Javno preduzeće Putevi Republike Srpske ima toliko novca da 800.000 maraka izdvaja za kupovinu 21 luksuznog automobila, o čemu sam već danas govorila na jednoj drugoj temi, i to automobila koji ima onu opremu za bebe, kompjutere u boji, telefone, znači imaju novca, ne treba im novac. Mi smo i tad govorili da postoji drugi model gradnje puteva. Nama je drago da su to i prihvatili. Neki kažu – vi ne znate o čemu pričate. Pa predsjednik Dodik je, i mi to podržavamo, pazite, kao model mi to zaista podržavamo, najavio koncesiju sa Kinezima za gradnju autoputa Banja Luka – Novi Grad. I to pokazuje da možemo bez nameta građanima raditi autoputeve da se ne zavlači ruka u džep narodu. Protesti ko je smo imali su, takođe, pokazali šta narod misli o tome. Negdje je narod odustao pod silom, pod represijom, ali je činjenica da isto misle. I ne možemo samo pričati o poskupljenju nafte na svjetskom tržištu. Pa molim vas, i padale su cijene barela, a ne vidim da su naši distributeri ikad te cijene smanjili. Pa u Trebinju je po 10 feninga skuplja, skuplji litar nafte nego u Istočnom Sarajevu ili u Banja Luci. Zašto niko ne reaguje? I želim još i ovo da kažem, da od 01.01.2017. do danas narod je državi dao 602 miliona za izgradnju puteva i autoputeva. Gdje su ti tenderi? Gdje su te pare? Od kako su uvedene ove naknade za izgradnju autoputeva do 31. maja na ime tih naknada ubrano je 1.200.000.000. Od 2006. do 31. maja na ime naknada za izgradnju puteva 2.300.000.000, znači, ukupno 3,5 milijarde. Za izgradnju autoputeva u Republici Srpskoj zadužili smo se 1.300.000.000 i u Federaciji toliko. I koliko imamo? U Republici Srpskoj 97 km autoputeva, u Federaciji malo više, sve u svemu manje od 200 kilometara. Pa mogli smo za taj novac pozlatiti i svaki seoski put. I teške ekonomske okolnosti, težak život građana su jedino što nas je nagnulo da predložimo ovo, cijeneći da ovo jeste momenat i da neke kolege koje su ranije bile za će promijeniti mišljenje i uvidjeti svoju grešku, zato još jednom se zahvaljujem svim kolegama i nadam se da ćemo danas ovo pitanje riješiti u najboljem interesu svih građana ove države.
Hvala. Hanka Vajzović, diskusija. Izvolite.
... potrebu kratko kazati da će Klub Demokratske fronte sa zadovoljstvom podržati Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama, pri tom, bez potrebe da se posipamo pepelom ili da, kao što su drugi radili otpočetka, mislimo do podne jedno, popodne drugo, pa sutra ponovo u krug, dakle ostat ćemo dosljedni. I nije trebalo nikome puno pameti tada da shvati kako će se desiti ovo što sada, čemu sada svjedočimo. I prije je bilo akciza, i prije je bilo akumuliranih sredstava, a puteva nema. Sad su se ponovo nakupila neka sredstva, vrlo ozbiljna, niko ništa ne radi. Kako reče Saša, imamo makete, onako možemo simulirati igrice, pa da uživamo u onom što nam se prikazuje i pri tom imamo stalno hvalospjeve ljudi iz Ministarstva prometa i komunikacija. Bila je opet, evo drugi put danas spominjem gospođu Bulc iz Evropske komisije, nekih 600, 700 miliona se spominje, sve su nam dostupna sredstva, uvjetno naravno, pa kako onaj reče, more bit bidne, more bit ne bidne, vidjet ćemo šta je od toga biti, ali mi se hvalimo, evo, mi smo to dobili, i ovo smo sada nakupili od akciza, nigdje puteva. Imamo hvalospjeve da imamo strategiju, Transportnu strategiju u kojoj, vjerovali ili ne, između ostalog kao naš veliki problem piše da nam nedostaje odmarališta pored brzih cesta i autocesta. I tu nam, mi bismo sigurno puno toga riješili, ali nam te autoceste fale. A fale nam, evo, mi ne znamo potrošiti ni ono, ni ono što je. Dakle, podražavamo i biće nam drago da ovaj Prijedlog bude usvojen. Hvala lijepo.
Hvala Vam. Jasmin Emrić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Kada smo imali raspravu o Prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o akcizama i kada su se povećale akcize na naftu i naftne derivate mi smo koji smo bili protiv povećanja akciza ukazivali na ovu situaciju u koju ćemo doći. I tada smo jasno prezentirali i Vijeću ministara i svima onima koji su podržali povećanje akciza da će povećanje akciza utjecati na povećanje cijene na naftu i naftne derivate, a da će onda biti lančana reakcija povećanja cijena i za sve ostale osnovne životne namirnice. I to se desilo, to je bilo logično da će se desiti. A tada smo imali uvjeravanja od strane Vijeća ministara i predlagača da to neće biti tako, da će to biti kontrolirano, da će to biti ublaženo, da ta situacija nimalo neće biti onako kako smo je mi vidjeli iz naše perspektive, sa argumentima, sa analizama, ukazivali na to. I evo danas nema predlagača tog ranijeg zakona da brane ono što su govorili da će biti, a govorili su da će biti ako ništa onda unapređenje izgradnje infrastrukture i ulaganja u ceste i autoceste, i to se nagovještavalo kao nagli skok u smislu poboljšanja cestogradnje i izgradnje autocesta. Ono što ja tada nisam predvidio je to da će ove vlasti biti toliko nesposobne pa da neće ništa urad iti u tom smislu kako su oni to zagovarali. Ja jedino to nisam mogao predvidjeti, tu nesposobnost, tu neaktivnost i tu njihovu pasivnost u smislu da ono što su obećali nerealiziraju i da dopuste da sredstva koja su tvrdili da će biti uložena u infrastrukturu, modernizaciju cesta i autocesta i danas su neraspoređena, odnosno da ista su zarobljena na računu Uprave za indirektno oporezivanje. Naravno, zna mo mi da se 35 vraćaju i stari krediti i stare obaveze, i da je i to jedan od razoga što nema značajnijih investicija koje su najavljene. Sve u svemu mi trebamo usvojiti ovaj Zakon danas da bi stvari vratili na početak, da bi neka odgovorna vlast koja će doći, ja se nadam, uradila prave analize, projekcije, relevantne dogovore i raspodjele kako bi se unaprijedio ukupan životni ambijent u Bosni i Hercegovini, te kako bi, prije svega, građanima ove države olakšali život. Očekujem da će, ja se nadam, ta situacija biti daleko, daleko povoljnija nego što je to danas.
Hvala. Predrag Kožul, diskusija. Izvolite
Ma, ja neću ovdje spominjati populizam, niti ću spominjati, makar bi se dosta dalo pričati o ..., o različitim promjenama mišljenja, pa u nekoliko navrata, to je posebna priča i to će se oni koji mijenjaju to mišljenje vjerovatno morati na određenim mjestima pravdati, o toj promjeni mišljenja i motivima. Ali nije to bitno. Kada govorimo o populizmu ja ću se, ja ću govoriti o samom tekstu Zakona. Zakon je nepismen i potpuno traljav i kao takav neprimjenjiv. On će strašnu zbrku, eventualno kada bi bio usvojen, izazvati, jer morate znati da svaki propis, bio to zakon, bio niži propis koji se tiče trošarinskih roba, akciza ili trošarina, bilo da se radi o cigaretama, bilo da se radi o gorivu mora imati vrlo jasno definirano pitanje šta u momentu primjene tog zakona šta sa zalihama robe. To je u prethodnom zakonu, koji se ovim anulira, bilo jasno definirano člankom 45.a) koji se ovdje ukida. Dakle, u trenutku, nije bez razoga svaki propis koji se tiče trošarinskih roba i izmjena trošarina, to se relativno često događa kod cigareta, a nešto rjeđe kod ove vrste trošarinske robe, definira na način da je definiran datum stupanja na snagu i datum primjene, kako bi se pitanje zaliha, to je jedno vrlo ozbiljno pitanje kod ovakvih zakona, moglo ... Ovim Zakonom to pitanje nije regulirano. Zakon je u hitnoj proceduri, amandmani nisu mogući, tako da je usvajanje ovakvog zakona jedan populizam bez presedana koji će kod eventualne primjene takvog zakona izazvati tolike probleme i zbrku i tumačenje ovog Zakona od onih koji bi ga trebali operativno primjenjivati, a on sam po sebi ovakav kakav jeste je potpuno neprimjenjiv.
Hvala. Staša, izvinjavam se, Maja Gasa-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, ne mogu da se ne referiram na ovo što je kolega Predrag Kožul iznio. Dakle, ovaj Prijedlog koji predlaže Klub poslanika SDS-a je nepismen i traljav, ja postavljam pitanje kolegi Kožulu da li je pismen onaj zakon, odnosno onaj set zakona o akcizama koji smo imali u maratonskoj sjednici, kojem se nije čak znao ni predlagač, nije se znalo ko ga predlaže, da li Dom naroda, da li Vijeće ministara, pa smo mi ovdje 13 sati pitali, molili da nam kažu ko predlaže taj set zakona. Dakle, po kolegi Kožulu, ako sam dobro razumjela, pismen je taj zakon i onaj zakon koji u dvije jezičke varijante ima račun i dva podračuna, u trećoj jezičkoj varijanti pare idu Bog zna kome i gdje. Dakle, to je dosljedna politika koju slijede. Tačno je, možemo se 36 mi referirati na ovo ko mijenja mišljenje i kako, ali bih rado da javnost još jednom podsjetimo ko ostaje konzistentan u onome kako da preko grbače građana uzme sve što je moguće kako bi zaštitili svoje centrale, svoje interese. A, naravno, o nekim kolegama i kolegicama, sami su rek li, pa im čovjek može i oprostiti jer su glasali, pa evo sada ispravili mišljenje, a o politici HDZ-a koja podržava sve što ide preko leđa građana ja mislim da je već odavno sve rečeno.
Hvala. Predrag Kožul, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ma, ne vrijedi možda ispravljati krivi navod, nije tu bilo krivog navoda. Ja sam govorio, kada sam, evo, možda oštrim riječima formulirao šta mislim o tom Zakonu, ja sam govorio o vrlo praktičnim i operativnim pitanjima jednog zakona, njegove ... Posao zakonodavca i u dijelu pisanja zakona pa i u dijelu donošenja zakona je vrlo ozbiljan. Ako pišemo zakon koji će u svojoj primjeni stvoriti zabunu, zbrku i probleme onda smo vrlo neodgovorni i neozbiljni. A ja sam vam, evo, pokušao obrazložiti i to dalje vam govorim da je ovaj Zakon upravo takav.
Hvala. Staša Košarac, diskusija. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Maja Gasal-Vražalica, izvinjavam se, ponovo ispravak krivog navoda.
Kolega Kožul nije problem, apsolutno ja se slažem s Vama da pitanje zakona treba da bude jasno, samo znate šta, kad Vi pričate danas o tome onda ne može čovjek da se ne pita zašto onda na onoj sjednici se Vi niste javili također da ukažete na manjkavosti i nedostatke onog seta zakona o akcizama. Ne, niste, nego ste šutili i ovdje sjedili 14 sati, niko od vas koji i danas glasate protiv ovog Prijedloga zakona nije smio do toaleta da ode da ne bi se nešto izdešavalo, nego ste nijemo šutili i posmatrali kako smo se mi borili da otvorimo možda oči Vama ili nekome od vas da ne podržite taj set zakona o akcizama.
Hvala. Jasmin Emrić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Mi ovim Zakonom u biti ne uvodimo ništa novo već vraćamo stvari na početak, vraćamo stvari prije povećanja akciza, odnosno prije izmjena i dopuna Zakona o akcizama. Znači, ništa novo se ne dešava, nego se samo vraća sve na način kako je bilo prije povećanja akciza. 37
Hvala. Staša Košarac, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa, ja bih rekao da je ovdje jedna klasična predstava za javnost prisutna danas i da je nažalost u nizu predstava za javnost. Prvo, da sve nas zajedno podsjetim da je Savjet ministara, a ovdje stoje, odnosno sjede ljudi iz tih struktura koji podržavaju Savjet ministara, mi ne podržavamo Savjet ministara od prvog dana, u dijalogu sa strancima, Evropljanima, predstavnici Evropske komisije su obavezali na implementaciju Reformske agende i aranžmana sa MMF-om. I upravo vlast koju vi činite jeste obavezala se u Briselu i rekla da će usvojiti set zakona iz Reformske agende. Sad se postavlja pitanje jeste li vi opozicija ljudima u Savjetu ministara? S druge strane Savjet ministara sve vrijeme priča u superlativu i dobrom kretanju Bosne i Hercegovine ka Evropskoj uniji, a imamo izvještaj Evropske komisije koji je sasvim drugačije govori. Imamo situaciju da ono što Savjet ministara, predsjedavajući i njegovi zamjenici obećaju u Briselu jeste problematično u Sarajevu. To je činjenica i nemojte da žmirimo. Druga stvar, želim da upozorim sve da za donošenje ovakvih zakona je neophodno odluka, odnosno stav Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje u kome participiraju entitetski nivou. Danas ako donesemo zakon po hitnom postupku direktno ulazimo u nadležnosti i onemogućavamo onim predstavnicima u Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje, koji dolaze iz entiteta, da kažu svoje mišljenje. Ovakvim zakonom se prenosi nadležnost time što je onemogućeno onima koji participiraju u Upravi za indirektno oporezivanje i ... Upravnom odboru da kažu svoju stav. Zato je to predstava za javnost. Dalje, zašto ne pričamo o tome, da, jeste skupljeno oko 130 miliona, zašto ne pričamo da postoje takve tendencije da se promijeni omjer koji je na štetu Republike Srpske, zašto ne pričamo o tome da deblokiramo sredstva od 130 miliona koji stoje na računu. Tada bi građani vidjeli da postoje ta sredstva, vidjeli bi da ima efekata, vjerovatno bi došlo do razvoja putne komunikacije, tako stoji u tom zakonu, itd., itd. Ali mi o tome ne pričamo. Ovdje ako postoji većina, većina može donijeti zakon i apsolutno to nije problem, ne znam kako će se provesti taj zakon, nemamo relevatno mišljenje Upravnog odbora, nemamo relevantno mišljenje Ministarstva finansija, nemamo mišljenje Savjeta ministara. I šta radimo? Pravimo predstavu za javnost. Ja se slažem s činjenicom da je došlo do enormnog poskupljenja i tu nema dileme, nisu na to uticali samo ovi zakoni, u prvom možda poskupljenju da, ali smo svi svjedoci činjenice da globalno poremećaj tržišta je ... i naravno odnos određenih ljudi koji rade promet naftnih derivata, njihov finansijski interes da iskoriste tu priliku i da dignu cijene. Ja samo želim da kažem, dio diskusije mi je uzeo gospodin Kožul, da li smo, da li oni koji mis le da mogu da imaju većinu, da li će imati evo vidjećemo nije sporno, da li će se obezbijediti provodivost ovoga Zakona, da li je moguće i da li ćemo imati onda samo priču pred građanima da smo se borili za interese građana, a da imamo zakon koji se u prak si neće moći provesti. Ne govorim o tome šta će biti u Domu naroda, ne znam šta će biti u daljnjim procedurama, uopšte to ne želim da otvaram, a bez učešća relevantnih institucija zakonom predviđenih, zakon je predvidio da za ovako, promjene zakona, učešće u koncipiranju zakona ... mora da postoji stav Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Ako ga možete obezbijediti nije sporno, ali dajte nemojte da preskačemo one ljude kojima je zakon omogućio, a snose odgovornost iz entitetskih nivoa vlasti 38 da se ne ukljčuju u taj, jer je to zakon jednostavno omogućio. I zato smatram da ovo jeste predstava za javnost, uvažavajući definitivno to da postoji poblem na tržištu kad je u pitanju cijena naftnih derivata. Hvala.
Hvala. Samo da vas obavijestim da postoji prijedlog da večeras radimo do 19:00 časova. Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Svašta, danas smo spoznali da je smanjenje cijena goriva za 18 feninga prenos nadležnosti. Druga stvar, u Reformskoj agendi nigdje nijednim slovom ne stoji povećanje akciza. Povećanje akciza je iz Ugovora sa MMF-om da bi se osigurala Evropska banka za obnovu i razvoj da će joj se vratiti postojeći kredit. U sporazumima o postojećim kreditima koji nisu bili ni u jednom parlamentu, pazite potpisao ih je tamo XY osoba i u ime države nekog zadužio i onda još rekao – e mi ćemo povećati akcize. Jedna osoba to uradi ili tri, nebitno. Dakle, ja se pitam, evo sad je MMF uzeo da napravi pregled i uptna je sljedeća tranša, pa što se onda sikiramo kad i onako sljedeće tranše neće biti, zašto se sad brinemo za MMF, je li tako, nema razloga. Ako smo ugrozili nekim zakonima već, a Vlada Republike Srpske je to uradila, tranšu MMF-a, kakve to onda ima veze, hajde da narodu olakšamo život za ovih 18 feninga. Hvala.
Hvala. Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ovdje su sve pozicije jasne. Dakle, kad je prošli put Zakon usvajan traženo je, odnosno vjerovatno je Upravni odbor imao svoje mišljenje i to mišljenje da je on saglasan da se akcize povećaju. Pa nije valjda da sad očekujemo da će on biti saglasan da se akcize smanje. Znači, imamo mi jasan stav Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Za ovaj Zakon nam nije potreban taj stav, jer on je jasan, nedvosmislen i to mišljenje, po meni, nije uslov za ovaj Zakon i za primjenu ovog Zakona. Dakle, ja ne mislim da to može biti problem kod primjene Zakona. Ono što je takođe svima nama jesno da ovaj Zakon neće dobiti podršku u Domu naroda, dakle to je svim nama više nego jasno, ali će to, ali će to sa svoje strane pokazati i u Domu naroda ono što je ovdje pokazano, ko je, kad se radi o ovom pitanju, na kojim pozicijama. Taj Zakon čak i ako se ne usvoji je svoj cilj ispunio, znači on je tad ispunio svoj cilj čak i ako se ne usvoji. Nažalost, nažalost, postoji ta vjerovatnoća da se on ne usvoji dole, kao i svaki drugi zakon, jer će odlučivati neke druge većine i neki drugi interesi, a ne interesi o kojima mi danas ovdje govorimo. Druga stvar koja se ovdje pominjala, a po meni je apsolutno netačna, a to je da je, da su ovi zakoni ili akcize nekakvi reformski zakoni, a to smo vidjeli u jednom broju izvještaja, gdje se Bosna i Hercegovina pohvaljuje kao neko ko je usvojio jedan set reformskih zakona, pa onda nabrojani zakoni o akcizama. Ako su ovo reformski zakoni, koji se od nas očekuju [[govonik se 39 upozorava na vrijeme]] onda smo mi na dobrom putu, jer mi ovakve reforme očito rješavamo vrlo lako, pokazalo je to glasanje prošli put kad smo usvajali ove akcize.
Hvala Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Gospođi Gasal-Vražalica, dakle jasno je i evidentno da posljednjih dana da se gospođa ni u čemu ne slaže sa svojim predsjednikom osim u optužbama na račun HDZ-a, dakle tu su jedinstveni. Dakle, gospođa je iznijela tvrdnje kao da je HDZ svemoćan u ovome Parlamentu, kamo puste sreće pa da možemo donijeti Izborni zakon, za sve ono što ne valja i što ne radi ovaj Parlament i ove državne institucije najradije to prebace HDZ-u. Dakle, a kad trebamo nešto ostvariti za prava onih koje zastupamo, dakle očito da nemamo te snage koje nam se u prerogativima daje. Međutim nije ni to bitno, dakle ja mislim da je stranka iz koje ona dolazi najodgovornija stranke za ovu vrstu tzv. parlamentarne većine ili političke anarhije, jer su bili u vlasti na početku, jer su je kreirali oni, među prvima oni, možda najviše oni, a onda su pobjegli. Zašto ste pobjegli, dakle kome to sad prevaljujete. Ovakav, mi za ovakvu većinu nismo bili, da odmah znate, nego ste nas prihvatili iz nužde i to sam vam stotinu puta prigovorio, a ponosan sam zato što HDZ u tijeku ovog mandata nikada nije mijenjao svoje mišljenje o nekim stavovima koje je donosio ovdje i u što je u najvećem mogućoj mjeri jedina stranka koja podržavala Vijeće ministara kad smo već prihvatili takvu parlamentarnu većinu kakva je ovdje bila. I definitivno je jasno da Vi doista mrzite političku volju hrvatskog naroda.
Hvala. Maja Gasal-Vražalica, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite.
Dakle, meni je žao što Vi kao predsjedavajući koji predsjedavate ovim Domom nećete apsolutno da opomenete kolegu, dakle ovo je treći put da kolega Lovrinović spominje, odnosno iznosi lažne tvrdnje da ja mrzim bilo koga. Dakle, ja ne mrzim nikoga.
Slažem se Vama, ali je na kraju rekao i ...
Ja ću, iskoristiti svu svoju mogućnost koja mi stoji na raspolaganju poslovničku da pokreneme Kodeks ponašanja protiv kolege Lovrinovića, jer on iznosi apsolutno laži, odnosno ja ga pitam da li on ima neku mašinicu da mjeri ko koga koliko voli, ko je, koji narod ili bilo što tome slično. Međutim, to je trošenje vremena kada čovjek pomisli samo na Nikolicu i na Lovrinovića, troši čovjek energiju, ja ne znam je li on u klimaksu, je li njemu rade hormni, je li on zaista ima toliku opsesiju, je li on toliko ...
Gospođo Majo ne morate sad ...
Vidite, mene ćete prekinuti i mene ćete opomenuti, to je jedan neravnopravan položaj ..
Ma ne, on je završio i sjeo, prekinuo ... MAJA
položaj koji Vi upražnjavate u ovom Parlamentu, ali to Vama na čast, ne meni. Dakle, slažem se u jednom sa gospodinom Lovrinovićem, ovaj, u tom što smo ikad bili u mogućnosti, odnosno što smo sebe doveli u poziciju kao stranka, kao Demokratska fronta da se svežemo sa HDZ-om BiH jer je to nespojiva varijanta. Dakle, mi smo dijametralno različiti i meni je iskreno žao, dakle lično sebi prebacujem što sam ikad digla ruku da gospođa Krišto sjed ne sa ove strane sale, jer je tad bila ta stranačka volja da se uđe u vlast da bi se podržao neko. A gospodine Lovrinoviću, to što ste Vi opterećeni u kojem odnosu sam ja unutar svoje stranke, to je jadno i bjedno, najpametnije bi bilo da Vi pričate u kojem odnosu ste Vi sa svojim predsjednikom, da li ste homo ili hetero.
Hvala. Saša Magazinović, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Izvolite.
Kolega Lovrinović, a onda i neke druge kolege iz HDZ-a danas po ko zna koji put atakuju na kolegicu Gasal-Vražalica. Ja mislim da to treba zaustaviti. Mi možemo to uraditi na dva načina, jedan je da predsjedavajući Vi zajedno sa Vašim kolegama utičete na njih, a drugi put, sljedeći da kad se god to desi da tražimo pauze iz dva, tri kluba, evo ovdje svi komentarišemo da je ovo vrlo neumjesno, pa da onda na taj način to zaustavimo. Nije tema HDZ i to nema nikakve veze sa akcizama, mada HDZ ima sa akcizama, ali ovo o čemu kolega Lovrinović govori da zapravo nema. Ne znam šta je to kolegica Maja Gasal- Vražalica učinila da postane najveći problem HDZ-a, pa da se ovoliko puta danas na nju atakuje. Nema smisla stvarno.
Hvala. Maja Gasal-Vražalica, povreda Poslovnika. Izvolite.
U ime Kluba Demokratske fronte tražim pauzu od pola sata.
Pošto je ovakva situacije predlažem da nastavimo, da prekinemo sjednicu i da ju nastavimo u sljedećem terminu, 25. Znači, prekidamo sjednicu, nastavak 25., izvinjavam se 26. je nastavak, znate već kalendar. 41 Sjednica prekinuta u 18:05 sati.