[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12:05 SATI]] Poštovane zastupnice i poštovani zastupnice, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Prije nego što krenemo sa našim uobičajenim poslom u petak u 12,00 sati jedan mali podsjetnik iz povijesti. HS je na svom zasjedanju 9. i 10. lipnja 1687.g. na poticaj zagrebačkog biskupa Martina Borkovića jednoglasnom odlukom proglasio Svetog Josipa zaštitnikom Hrvatskog kraljevstva. Kao trajan spomen na tu odluku 14. srpnja 2008.g. na ulaz u HS postavljen je reljef Svetog Josipa rad kipara Šime Vulasa. Pa eto neka nas onda sve zajedno Sveti Josip čuva. Idemo sada dalje s radom. Sukladno čl. 226. st. 2. poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 11. sjednice sa 19 novih točaka, prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Čl. 227. poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Čl. 206. poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje, to su točke 1. i 2. predložene dopune Prijedlog zakona o elektroničkim komunikacijama i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona s otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom. Sukladno čl. 206. st. 1. poslovnika utvrđujem da su ovi zakonski prijedlozi uvršteni u dnevni red po hitnom postupku. Kako sukladno čl. 225. st. 4. poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 11. sjednice.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Klub zastupnika HDZ-a poštovanog zastupnika Ivana Ćelića.
U današnjem društvu industrije čiji proizvodi ili djelatnosti mogu imati štetni učinak na mentalno ili fizičko zdravlje ljudi nazivamo industrijama poroka, a u njih se između ostaloga uvrštava i industrija kockanja. Riječ je o industriji koja se pod utjecajem društvenih promjena i razvoja tehnologija brzo razvija. Stoga ne čudi i da je udio ovisnika o kockanju značajan te bilježi porast u RH se procjenjuje da je 40.000 ovisnika o kockanju. U tom smislu izuzetno je važna i regulativa igara na sreću kao jedan od ključnih okolinskih čimbenika koji doprinose razvoju problema. Dvije temeljne komponente društveno odgovornog priređivanja igara na sreću jesu dostupnost i pristupačnost igara te standardi oglašavanja. Priređivanje igara na sreću odnosno kockarskih proizvoda i usluga u Hrvatskoj je regulirano Zakonom o igrama na sreću i pripadajućim pravilnicima. Agencija za elektroničke medije uputila je u eSavjetovanje pravilnik o zaštiti maloljetnika u elektroničkim medijima kojim se nastoje propisati tehničke mjere i način postupanja pružatelja audiovizualnih medijskih usluga i medijskih usluga radija te pružatelja elektroničkih publikacija u slučajevima objavljivanja medijskih sadržaja koji mogu naštetiti fizičkom, mentalnom ili moralnom razdvoju maloljetnika. Ovdje bih se posebno osvrnuo na čl. 11. i 12. prijedloga pravilnika kojim se reguliraju audiovizualne i komercijalne komunikacije vezane uz igre na sreću po kojem se one ne smiju emitirati u programima namijenjenim djeci, ne smiju tvrditi da su igre na sreću bez rizika financijskih gubitaka, navoditi lažne ili nerealne informacije o vjerojatnosti dobitaka, sugerirati da vještina može utjecati na ishod igre slučajnosti, sugerirati da su igre na sreću važan dio života svakog pojedinca itd. sve audiovizualne i komercijalne komunikacije te audiovizualne medijske usluge i radijski programi koji se emitiraju u nekodiranom obliku, a vezni su uz igre na sreću trebaju sadržavati zvučnu ili tekstualnu poruku o postojanju rizika razvijanja ovisnosti o igrama na sreću te trebaju sadržavati vizualni simbol kategorije 18 za cijelo vrijeme njihova trajanja. U vremenu od 6 do 23 sata u audiovizualnim i radijskim programima koji se emitiraju u nekodiranom obliku nisu dopuštene audiovizualne i komercijalne komunikacije koje se bave igrama u kasinima, igrama klađenja i igrama na sreću automatima. Istraživanja pokazuju kako čista zabrana igara i oglašavanja nije dovoljna za prevenciju problema. Tim profesora Nevena Ricijaša s Edukacijsko-rehabilitacijskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, najvećeg hrvatskog eksperta na ovom području preporuča sljedeće promjene, dodatno ograničiti mjesta na kojima se priređuju igre na sreću s obzirom na geovremensku dostupnost u odnosu na širi spektar odgojno obrazovnih i socijalnih ustanova kao i s obzirom na broj stanovnika u pojedinoj lokalnoj zajednici, ukinuti samoposlužne terminale u ugostiteljskim objektima te priređivati igre na sreću samo u za njih specijaliziranim prostorima, uvesti centralizirani model registriranja za igre na sreću putem kartica i postrožiti standarde oglašavanja s obzirom na adiktivni potencijal igre, s obzirom na vrste poruka koje su dozvoljene kao mjesto i vrijeme oglašavanja. Implementiranjem društveno odgovornog pristupa i kvalitetnim reguliranjem igara na sreću stvaraju se okolnosti u kojima se građani odnosno igrači imaju mogućnost sudjelovanja u igrama na sreću, ali uz osigurane mehanizme zaštite, a priređivači ostvariti svoje komercijalne ciljeve. Jedino je takvim pristupom moguće umanjiti potencijalne štetne posljedice te dugoročno povoljno utjecati na prihode države budući da bi se smanjili i izdaci širokog spektra troškova povezanih s problemima ovisnosti o kockanju koji posredno opterećuju državni proračun. Hrvatska bi kao zemlja članica EU trebala slijediti europske dokumente i smjernice koje reguliraju oglašavanje kockanja. Jedan od temeljnih dokumenata su preporuke Komisije o načelima za zaštitu potrošača igrača internetskih igara na sreću te sprečavanje maloljetnika u igranju internetskih igara proizišle iz dokumenta Europske komisije pod nazivom „Prema sveobuhvatnom europskom okviru za on line kockanje“, u tom svjetlu treba podržati i ovaj pravilnik koji donosi Agencija za elektroničke medije jer uostalom Hrvatska će kao i ostale zemlje regije biti eksperimentalno polje u kojem će se gledati koliko se maksimalno može napregnuti naše hrvatsko društvo u posve loše reguliranom pitanju priređivanja igara na sreću.
Ovime smo završili iznošenje stajališta. Proglašavam pauzu do 12,00 sati kad ćemo nastaviti s glasanjem. STANKA U 11:09 SATI Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika CENTRA i GLAS-a poštovane Dalije Orešković.
Ustav obično pišu oci nacije, utemeljitelji, vizionari, oni koji o interesima svoje zemlje i njezinog naroda promišljaju duže i dalje od trajanja osobnih i političkih ambicija nekog stranačkog aparačika. Ustav ne bi trebali osmišljavati ili mijenjati oni koji su moralno, duhovno ali i intelektualno nakazni ili mali. HDZ ni manje ni više poznat i ovjekovječen po promicanju najviših demokratskih standarda, a još više po dobru koje čini Domovini u proteklih 30 godina kreće sa inicijativom kojom će narodu dati bolje mogućnosti da putem referenduma o nekim pitanjima sam odlučuje. U takve namjere HDZ-ove inicijative mogu povjerovati samo krajnje lakovjerni ili naivni ili naprosto kratkovidni. Jer sve što je krivo osmišljeno u samostalnoj i neovisnoj Hrvatskoj stvorio je HDZ i to sebi, a ne državi i njezinim građanima na korist. 20 županija, 555 gradova i općina, 5 puta više nego što smo ih imali prije rata. Na isti način na koji je HDZ teritorijalno razmrvio Hrvatsku na isti takav način je krađom i korupcijom razmrvio nacionalne, narodne resurse, naše javno, nacionalno bogatstvo. Pravomoćno osuđena politička stranka za korupciju nema legitimitet raspravljanja o hrvatskoj budućnosti, a kamoli u tome voditi glavnu riječ. A oni koji hrvatsku budućnost zamišljaju kao stanje u kojem nema HDZ-a i njegovog koruptivnog djelovanja nemaju se što odazivati na HDZ-ov zov sirena. Dakle, HDZ je truli temelj ovog društva, a na trulim temeljima ne mogu se sagraditi građevine duljeg trajanja. Pitanje referenduma jest jedno važno ustavno i demokratsko pitanje. Ali ja postavljam pitanje ma koja će to prava neposrednog odlučivanja građanima dati HDZ? I zar ona oporba koja se odazvala HDZ-ovom pozivu ne vidi da nam država funkcionira kao najgora jednostranačka partija i to partija u kojoj moć odlučivanja bilo kojih društvenih skupina manja, daleko manja nego što je bila u doba komunizma. Tada je barem odlučivala partija, neki njezini komiteti, odbori, a danas je sva moć u rukama jedne jedine osobe. Sjedimo se kako prolaze amandmani iz oporbe, sjetimo se kako prolaze bilo koje druge inicijative, sjetimo se kako HDZ kod zakona uvažava riječ, prijedloge, komentare struke, nema ničega. S druge strane postavljam pitanje, smatra li oporba da je HDZ sada moralno rehabilitiran nakon svih rekonstruiranih ministara, nakon imenovanja jednog Paladine, nakon postavljanja TČ-a za viceguvernera? Postavljam pitanje oporbi, osjeća li se sada možda politički važnijima samo zato što se HDZ dosjetio da se i njih nešto pita? Smatram da se o ustavu treba raspravljati, ali ovdje, ovdje, a ne u sobičcima HDZ-a i ne samo pitanje referenduma, trebamo urediti odnos predsjednika i premijera vidimo da ne funkcionira niti postoji mogućnost kontrole njihova djelovanja. Sukreiranja vanjske politike, što je s time? Kontrola vlasti gotovo nepostojeća. Mogli smo tražiti kao uvjet izmjene ustava da se napokon ojača pravosuđe sada kad je tome vrijeme. Možemo raspravljati i o ustavnosti izbornih jedinica i njegovog kroja, možemo primjerice odrediti da će mandat glavnog državnog odvjetnika trajati osam godina, ali mogućnosti reimenovanja. To su teme, to su teme, a ne reklame u medijima. Hvala.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Klub zastupnika Mosta poštovanog zastupnika Marina Miletiće.
Poštovani potpredsjedniče HS-a g. Sanadere, poštovane kolegice i kolege, Hrvatice i Hrvati, građani RH. Lockdown i covid politike dovele su do procesa pauperizacije osiromašenja građana, uništenja sportaša, sportskih klubova, pad kulture, pad gospodarstva, inflaciju, imamo najveću inflaciju u posljednjih 15 godina, probleme u gospodarstvu, pad poduzetništva, srozavanje obrazovanog sustava, ali isto tako ogromne, ogromne probleme u zdravstvenom sustavu. To je sve donijela pandemija odnosno točnije covid politike odnosno još točnije lockdown. Sve to radi pandemije da me svi razumiju, jedan čovjek da je stradao kogod je iole razborit mu je žao, ali radi pandemije kao što je rekao svjetski epidemiolog, namjerno sam sarkastičan Bill Gates jučer koja ima smrtnost 0,2%. Čovjek je to javno rekao, naši mainstream mediji ugledni, Večernjak je to prenio 0,2%. U Hrvatskom saboru posebno su radikalni u traženju lockdowna i cijepljenju svega što hoda bili kolege iz Možemo i kolege iz SDP-a. Ja bih čak rekao na jedan način iako moj habitus to ne bi nikada odobrio, ja kužim da su vladajuće pritiskali iz Bruxellesa, naručili se milioni i milioni cjepiva, a sad čujemo, sad pišemo bi htjeli vratiti, baciti je li, ali SDP i Možemo nitko nije pritiskao pa su zagovarali lockdown, strogi lockdown i cijepljenje svega što hoda. Plašili su građane kao što se na selu plašilo s baba rogama, nemoj ići u šumu tamo ti je babaroga, pomrijet ćemo svi, dogodit će ti se ovo, dogodit će ti se ono, a na kraju je babaroga u onoj kućici sa slatkišima. Capak sada najavljuje nova cjepiva, kaže dolaze na jesen ove podvarijante Omicrona, kaže stara cjepiva ne valjaju, ali stožerokracija će se pobrinuti da dolaze nova cjepiva. Ja ću mu reći bez kristalne kugle, dakle neće im uspjeti. Hrvatski narod im neće to dopustiti, pobacat ćemo i ta cjepiva. Citiram Bill Gatesa da ovi dežurni, ovi iz ministarstva istine, citiram ga, pozivam svjetske čelnike da oforme globalni tim od 3.000 stručnjaka za zarazne bolesti, oni sa svojim usuglašenim stavovima pomoći će čovječanstvu da lakše, bezbolnije prebrodi sve pandemije koje nam dolaze. Global epidemic response mobilisation, o tome sam ovdje govorio njime treba upravljati Svjetska zdravstvena organizacija, a ne smijemo dopustiti, pazite, da nacionalne države provode samostalne politike koje će onda doprinijeti većem širenju zaraze i problemima oko pandemija. Pa frende moj jesi li ti normalan? Pa momci su ginuli ovdje u ovom saboru ima hrvatskih branitelja, ginuli za našu slobodu, dali su svoje živote za našu slobodu, da bismo mi što sada nekoj globalističkoj organizaciji kako god se ona zvala, Svjetska zdravstvena organizacija, Bill Gatesova neka ne znam šta, da ne budem nepristojan ovdje jer je ovo časni dom, dakle neće vam proći. Neće vam proći. Je li to sad teorija zavjere? Jel to teorija zavjere? To je izjavio Bill Gates mrtav, hladan, čovjek je to izjavio, rekao je da pandemija ima 0,2% smrtnost. To je on izjavio. A mi kad smo s ovog mjesta govorili to napadalo nas se. Kao što su kolege iz Možemo 3 put cijepljeni napadali Grmoju i mene ovdje da stavimo masku, mi preboljeli, testirali se svaki dan. Napadali nas stavljaj maske, stavljaj maske onda im je stožerokracija rekla više ne treba nositi maske i ljudi za 2 dana dođu bez maske ovdje u sabor. Koji genijalci logike, genijalci logike. Je li to teorija zavjere? Je li teorija zavjere gotovo 3.000 znanstvenih radova koji govore i o problemima onih koji su se cijepili i o cjepivu, je li to teorija zavjere? Hrvatski narod neće dopustiti upravljanje svojom državom nikojoj globalističkoj organizaciji. Imamo legitimnu vlast, imat ćemo izbore, neka svi koji misle da bi htjeli upravljati izađu na izbore, izvažu se pa neka preuzmu odgovornost za vođenje države. 1687. godine na današnji dan je Hrvatski sabor rekao, proglasio Svetog Josipa svojim zaštitnikom, pa u kojim vremenima živimo i vladajući i mi u oporbi, neka nam stvarno bude na pomoći zagovor Svetog Josipa.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Klub zastupnika Hrvatskih suverenista poštovanog zastupnika Marijana Pavličeka.
Poštovani potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Sanja Garić njen brat Milan GArić, Dragan Ramljak, Dražen Čečura, Boris Antičević, Sanja Križanović, Augustina Grebenar i njen brat Velimir Grebenar imena su i prezimena osmero djece koji nikad nisu imali mogućnost završiti srednju školu, nikad nisu imali mogućnost upisati fakultet, nikad nisu imali mogućnost upoznati svijeta, nikad nisu imali mogućnost se vjenčati, nikad nisu imali mogućnost imati vlastitu djecu i doživjeti djecu svoje djece. nisu imali tu mogućnost jer je upravo na današnji dan 10. lipnja 1993. godine njihov mlad život naprasno prekinula neprijateljska granata u ovom slučaju armije BiH. Naime, radi se o stradaloj djeci u Vitezu. Unatoč potpisanom primirju između armije BiH i Hrvatskog vijeća obrane oko 20 sati i 45 minuta doletjela je granata sa položaja armije BiH kalibra 120 mm i pala 2 metra od 14 djece u igri na dječjem košarkaškom igralištu. Na licu mjesta je poginulo petero, a u bolnici od posljedica ranjavanje troje djece u dobi od 9 do 15 godina. Ostalih šestero djece je bilo ranjeno. Razorna moć granate vidjela se po tome što su roditelji svoju djecu prepoznavali po odjeći i obući. Za počinjeni zločin još nitko nije procesuiran. Mještani Viteza su samoinicijativno izgradili spomenik u obliku broja 8 uz znak sjećanja na poginulu djecu bez ikakve potpore službene države BiH. Ja ću vam ovom prilikom pročitati jedan dio teksta Marka Grebenara, brata stradale Augustine i Velimira u ovom zločinačkom piru. Zemlja gori, kamen puca, a nas 15 bijahu kod koša. Čujem vrisak i plač djece, ne vidim ih. Samo osjetim miris dima i prolivene krvi. Roditelji trče prema košu i opet čujem vrisak, plač, jauk. Lijep i miran, sunčan dan postao je najgora noćna mora. Mama traži brata, od crnila ne vidi ništa. Tata mene pronalazi i uzima u naručje i plače. Pitam svog tatu gdje je velo. On zaplaka i reče, Tina bit će sve dobro samo nemoj sklapati oči. Tata trčeći nosi me u svojim rukama da mi spasi život jer sam ranjena, teško ranjena ali nesvjesna svojih bolova. Stigli smo do ambulante i pitali su me kako se zovem, koga imam od obitelji. Smogla sam snage reći da imam stariju sestru Dijanu i brata Velu koji je ranjen. Tada sam samo pogledala svog tatu. On plaće i samo mi govori Tina kćeri bit će sve dobro, spasit ću te. Više nisam izdržala. Sklopila sam oči i zaspala na njegovu ramenu zauvijek. Bila sam najmlađa, malena Tina miljenica. Vitez, zemlja gori, kamen puca zbog mržnje neprijatelja našega. Pitam se zašto smo mi krivi? Zašto smo izgubili život ovako mladi? Zašto smo mi žrtve nečije mržnje? Zašto naši roditelji pate 29 godina? Zašto naši roditelji braća i sestre sanjaju o nama, a mi ne možemo biti s njima? Zašto je neprijatelj još na slobodi? Zašto su naši životi za nekoga bezvrijedni, komad mesa? Imam još milijun puta i milijun pitanja zašto. Odgovora nemam. Nitko ne odgovara za naše živote, ostaje samo sjećanje na nas. Svakog desetog lipnja u godini se izgovaraju naša imena i to je sve. Roditelji u boli i žalosti ostaju sami. Osmero nas čeka pravdu i odgovor. Mi smo primjer nevinih čistim srcem. U ratu stradava infrastruktura, uništavaju se obiteljske kuće, stambene zgrade, uništavaju se tvornice, a ono što je najgore ljudi gube svoje živote i najgore od najgoreg kad stradavaju, smrtno stradavaju nevina djeca. U Domovinskom ratu je stradalo 402 nevine djece. U ratu u BiH po procjenama preko 3700 nevine djece. Svima njima u čast sam danas pročitao imena ovih osmero djece. Neka im je svima vječna hvala i slava, počivali u miru božjem.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, poštovanog zastupnika Davora Dretara.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Dobar dan svima, kolegice i kolege, hrvatska javnosti, petak je pa da opet malo projurimo kroz tjedan. U Staroj Vlaškoj i novopečenoj pješačkoj zoni u centru Zagreba nepoznati je umjetnik danima farbao i farbao, vidio sam ga nekoliko puta, bojom u spreju i komadom kartona uljepšavao je tenkovske prepreke od pazite recikliranog betona čak je i pokojom kapljicom boje nacrtao i nekoliko plavih gusjenica na ispucalom i višebojnom asfaltu. Bješe li to smjela intervencija anonimnog artista, možda je u Zagrebu gostovao legendarni grafiter Banksy ili je ipak sve organizirao naš gradonačelnik povodom proslave prve godine njegove impresivne vladavine glavnim gradom Hrvatske. Pitanje je ako je sve to bilo pod okriljem grada je li raspisan natječaj, kako je taj natječaj izgledao, tko je na njemu pobijedio, je li plaćeno, kako je i kojim sredstvima plaćeno pitanja su koja ćemo postaviti u danima koji dolaze. No, bojim se da će to pitanje vjerojatno ostati bez odgovora kao što će i Zagrepčanima na vječnu uspomenu ostati Stara Vlaška kao simbol nesposobnosti i jednostavno rečeno neznanja. U drugoj točci dnevnog reda odlučio sam se baviti poezijom i posvetiti ju jednom zastupniku u Hrvatskom saboru koji pred očima javnosti i svih nas ovdje proživljava pravu i zapanjujuću katarzu, evidentni bljesak evidencije i ekstatičnu epifaniju. Viče na svoje bivše kolege da ih može biti sram. Njemu ću posvetiti nekoliko stihova iz pjesme Silvija Strahimira Kranjčevića. Zato ste tako legnuli meko, zato vam danas starost prolazi kao u loju, u kut iz kuta kako vam reknu, al se zato ne pruža vaša šapa badava. Eto što znači biti psetancem odlična gazde, najlakše k cilju podvita repa. Pitomanjuško cjeluješ petu al se i za te mirisno peče masna kobasa. Pretpostavljam da će se uvaženi zastupnik sam prepoznati, ako se ne prepozna srest ću ga ja negdje na hodniku pa ću podsjetiti. Bitno ozbiljnija tema jest činjenica da je na Graničnom prijelazu Tovarnik u pokušaju ulaska u Hrvatsku odnosno pri ulasku u Hrvatsku i podizanju hrvatske mirovine uhićen bivši potpukovnik KOS-a, Kontraobavještajne službe izvjesni Vojislav Medić. Vojislav Medić potpuno je dokazano, a evo imamo ovdje i kolegu Mlinarića, a njegov su žalac osjetili i mnogi drugi hrvatski branitelji i zna se što je radio u logoru u Sremskoj Mitrovici, mučio, istraživao, isljeđivao i maltretirao hrvatske borce koji su branili svoju domovinu. Još ćemo jednom dakle ovdje postaviti pitanje odnosno prvo postaviti tezu. Taj čovjek ima hrvatsku mirovinu. Procesuirajte malo još neko vrijeme ovu informaciju. Taj čovjek ima hrvatsku mirovinu. Hoćemo li jednom stvarno zauvijek nekim stvarima reći, e pa sad je stvarno bilo dosta. Što se tiče Zakona o prometu o kojem evo danas ovdje nismo stigli obrazložiti svoje amandmane očigledno će vladajući sa njime pričekati još neko vrijeme, podsjećamo još jednom na strašnu činjenicu odgovornosti liječnika obiteljske medicine unutar cijelog ovog sustava i naravno očekujemo i plašimo se možebitnog bijelog štrajka kompletnog sustava obiteljske medicine jer ne vidim apsolutno niti jedan razlog nakon što pričekamo famozni pravilnik iz ministarstva da liječnici obiteljske medicine apsolutno sve svoje pacijente iste sekunde prijave u sustav MUP-a tražeći da im se na određeno vrijeme suspendira vozačka dozvola. Eto, živi bili pa vidjeli. E sad za kraj tjedna da bi imali o čemu razmišljati tijekom vikenda ostavljam vam jednu istinsku ružicu ljepote. Naime, naši vladajući HDZ otkrili su ljepotu svih ali ama baš svih zajednica. Tko je malo bacio oko na njihov program mogao je vidjeti jednu vrlo zanimljivu tezu. Unutra piše, citiram, poštujemo sve zajednice obiteljskog života koje se temelje na međusobnoj ljubavi i brizi“, da ne idem dalje, očigledno vladajući su odlučili novim programom priznati obitelj kao obitelj bez obzira je li ta obitelj nastala u braku u izvanbračnoj zajednici ili u životnom partnerstvu. Dakle, ako negdje vidite dvoje veselih istospolnih ljudi koji se drže za ruku od danas je i moguće da su članovi HDZ-a.
Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovane zastupnice Martine Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice, poštovani kolege, danas ću govoriti o potrebama najugroženijih u našem društvu, a to su osobe s invaliditetom i djeca sa teškoćama u razvoju. Oni su zaboravljeni u tzv. reformskom paketu sustava socijalne skrbi, a to su korisnici doplatka za pomoć i njegu kojih je sada gotovo i 100.000 korisnika. Radi se o naknadi koja iznosi 600 kuna u punom opsegu i 420 kuna u smanjenom opsegu, a korisnici su djeca i odrasle osobe kojima je utvrđen 3 i 4 stupanj oštećenja zdravlja. Povećana je osnovica za izračun zajamčene minimalne naknade sa 800 na 1.000 kuna, međutim osnovica za izračun drugih naknada u sustavu socijalne skrbi je ostala nepromijenjena u iznosu 500 kuna. Povećana je osobna invalidnina za 250 kuna, promijenjeni su kriteriji za ostvarenje tog prava no korisnici doplatka za pomoć i njegu u toj, u toj reformi nisu dobili ništa. Smatramo da treba povećati osnovicu za izračun drugih prava u sustavu socijalne skrbi. Ovdje prvenstveno mislim na doplatak za pomoć i njegu te osnovicu za sva prava usklađivati jednom godišnje odlukom vlade s obzirom na inflaciju, a ne da nam se dogodi da zadnji put kad se povećala osnovica za izračun sustava socijalne skrbi je bila 2014. godine i tek sada nakon 8 godina donosi se nova odluka. Što je sa proteklim periodom, socijalno ugroženim obiteljima i svim rastućim troškovima života i gdje je tu bila socijalna država? Tražimo da se poveća naknada i da se korisnici doplatka uključe u krug korisnika koji ostvaruju pravo na ugroženog kupca energenata i da uz korisnike zajamčene minimalne naknade, osobne invalidnine, nezaposlene hrvatske branitelje, članove njihovih obitelji te korisnike nacionalne naknade za starije osobe također primaju naknadu za ugroženog kupca energenta. Što se tiče odredbi vezano za administriranje prava za novčanu, za ugroženog kupca energenata ta prava svi novi korisnici se administriraju pri centrima za socijalnu skrb što smatramo nedopustivim i tražimo da se za branitelje administriranje tih prava obavlja županija, a za administriranje korisnika nacionalne naknade za starije osobe administriranje obavlja HZMO-o kako se ne bi dodatno administrativno opteretilo stručne radnike i da im se ostavi prostor za rad, za obitelj i pružanje usluga i pružanje stručne podrške i pomoći. Nadalje, jučer smo imali Odbor za obitelj, mlade i sport tematsku sjednicu Zaštita prava djece sa teškoćama u razvoju i njihovih roditelja gdje je građanska inicijativa roditelja djece sa teškoćama u razvoju Udruga Sjena i Udruga Palčići predstavila svoj zahtjev za povećanje novčane naknade za dopust za njegu djeteta se težim smetnjama u razvoju sa sadašnjih 2.328 kuna i 20 lipa na minimalno 4.000 kuna. Klub SDP-a naravno taj zahtjev podržava i zapravo je to upozorenje i pokazatelj onoga što kontinuirano vladajući rade pri kreiranu svojih politika i povećanja određenih naknada kao što je to bilo porodiljnog dopusta za, za druge ostali su zaboravljeni određene kategorije, a to se misli prvenstveno na osobe s invaliditetom i djecu sa teškoćama u razvoju. Ono što građanska inicijativa predlaže, a to je da se poveća naknada što bi iznosilo za 5.094 korisnika 8,5 milijuna kuna više što na godišnjoj razini iznosi otprilike 100 miliona kuna odnosno manje od 0,1 ukupnog državnog proračuna. Potrebnih sredstava ima no stvar je loše provedbene politike i lošeg planiranja. Primjerice upozoravali smo naknada za starije osobe, nacionalna naknada je bila planirana u 2021. godini u iznosu od 134 milijuna kuna 210 tisuća. Sredstva su smanjenja tadašnjim rebalansom za 88 milijuna kuna jer od planiranih 20.000 korisnika sada imamo 5.853 korisnika. Dakle, sredstva ima i, i bilo je tad no loše su planirana, a ta sredstva koja su smanjena nisu preraspodijeljena primjerice, a mogla su biti za ovu stavku. Sve je to pokazatelj zapravo lošeg, loše skrbi, lošeg, lošeg planiranja i nepostojećeg sustava i podrške sustava socijalnoj skrbi, rane intervencije [[Upadica: Vrijeme.]] na logopeda se čega 3 godine, sve su [[Upadica: Vrijeme.]] to problemi za koje ministar mora konačno naći sluha. Zahvaljujem.
Slijedi iznošenje stajališta Klub zastupnika HSS-a i RF-a poštovane Katarine Peović.
Dobar dan svima. Ovih dana je u medijima procurio opet nacrt odnosno neke odrednice nacrta novog Zakona o radu, Zakona o radu koji se već dvije godine radi u tajnosti, koji je iniciran u covid krizi na način da se pokušalo suspendirati većinu odredbi koje štite radnika pa je srećom reagirala međunarodna konfederacija sindikata, a znamo da naš premijer reagira samo kad dođe nota iz EU pa je to prekinuto krenulo se u opsežne razgovore sa socijalnim partnerima. Nacrt je iscurio nekoliko puta ono što smo vidjeli je bilo zastrašujuće, ali ovo što sada vidimo u medijima je beyond, ne možemo to opisati nekim hrvatskim lijepim riječima. Znači najavljuje se ni manje ni više nego da će se radnicima u izvanrednim uvjetima znači epidemija, bolest, potresi, poplave isplaćivati samo 70% plaće po zakonu. Znači srušena vam je kuća, ali nije vam to jedini problem morat ćete još nekako prehraniti sebe i obitelj jer će vam 30% bit manje plaćeno. Razbolili ste se pa nije problem, još veći vam je problem što nemate novaca platiti zdravstveno liječenje jer će i to bit privatizirano. Poplavljena vam je kuća, al morate tražiti kredit da bi se prehranili. Uglavnom, idemo starim utabanim koracima gdje je zapravo Zakonom o radu vlada štiti poslodavce, štiti kapitaliste kojima je jedini cilj oguliti radnika i uopće nije u pitanju koliko je taj kapitalist proizveo profita taj mjesec, on ne mora se niti opravdavati, on može samo smanjiti plaću 70% jer profit čini se ustavna kategorija. To se ne može dirati, a pravo radnika na temeljne životne potrebe, zadovoljavanje temeljenih životnih potreba izgleda da nije. Ali nisu to jedini užasi iz tog zakona o radu koji ćemo tek dobiti u nacrtu u eSavjetovanju, usput rečeno vlada kasni, znači ovo je zadnji rok da izda izaće s tim Nacrtom zakona o radu zbog usklađivanja s europskim direktivama i sad će očito premašiti rok, ali lako za rokove, ono što smo vidjeli u samom nacrtu prethodno znači je bilo zastrašujuće, a glasilo je ovako, znači nemate više radno vrijeme i raspored radnog vremena nego imate predvidljivo radno vrijeme, donekle predvidljivo radno vrijeme, nepredvidljivo radno vrijeme i u potpunosti nepredvidljivo radno vrijeme kategoriju, to znači da poslodavac uopće nema obavezu obavještavanja radnika tjedan dana prije o njegovom rasporedu, može biti on hold znači radnik 24 sata. Ali ako ne može recimo da ima bolesno dijete majka ili ima starije članove obitelji kojima se mora posvetiti, obično žene nažalost u Hrvatskoj to preuzimaju, e onda ima mogućnost da radi na pola radnog vremena, ali naravno i za pola plaće. Drugim riječima, fleksibilizacija rada ne ide uopće u korist radnika, rad od kuće u slučaju epidemije itd., nego isključivo u korist poslodavca kojem će se omogućiti da doslovno produktivnost radnika i radne sate veže uz plaću znači nisi radio onoliko koliko si trebao iako sam nisi za to kriv, nije radnik taj koji određuje koliko je radio taj mjesec nego poslodavac mora organizirat rad, ha radit ćeš manje, ali ćeš dobit manju plaću. To smo imali i u slučaju minimalne plaće, Zakona o minimalnoj plaći, pokušaj da se radnicima na minimalnoj plaći isplaćuje manje od minimalne plaće u onim mjesecima u kojima ne rade poslodavcu dovoljno pa će u drugim mjesecima radit više pa će jedan mjesec valjda jesti više, a drugi mjesec će jesti manje jer ono minimalna plaća jedva zadovoljava temeljne životne potrebe, ali i to ne zadovoljava jel minimalna plaća je 25% temeljnih životnih potreba zadovoljava u Hrvatskoj. U svakom slučaju RF čeka taj Nacrt zakona o radu, predali smo ispred inicijative za radnički zakon o radu naš nacrt izmjena i dopuna zakona sa 50 amandmana u kojima idemo u sasvim drugom smjeru, znači štitimo radnike, smanjujemo radno vrijeme i osiguravamo dostojne radne uvjete. Hvala.
I kako smo najavili idemo sa: - Iznošenjem stajališta Prvi prijavljeni je u ime Klub zastupnika IDS-a poštovani Marin Lerotić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Prije gotovo dva mjeseca za ovom govornicom govorio sam o još uvijek aktualnom, a to znači neriješenom problemu hitne medicinske pomoći odnosno djelatnicima iste koji traže da im se omogući pravo na beneficirani radni staž, širenje mreže hitne službe, osnivanje radne skupine za izradu plana specijalizacije T2 tima i pridruživanje sanitetskog prijevoza i psihološku pomoć. Naime, hitna medicinska pomoć jedina je žurna služba u Hrvatskoj koja nema beneficirani radni staž unatoč nezamislivom stresnom poslu u iznimno zahtjevnim radnim uvjetima. Oni su svakog ponedjeljaka točno u podne palili sirene iz vozila hitne pomoći kao znak da se čuju njihovi vapaji i molba da im se ispuni ono što zaslužuju, osim toga objavljivali su slike iz vozila hitne medicinske pomoći kako bi ukazali na stres i uvjete u kojima svakodnevno rade. Zaista puno govori o zemlji u kojoj živimo kada država sama ne može uvidjeti da jedna takva žurna služba, ponavljam ujedno i jedina, što je teško i pojmiti nema beneficirani radni staž, kao i to da jedini način da se ukaže i razbudi ministarstvo prosvjed svakog ponedjeljaka s kulminacijom prosvjeda u Zagrebu upravo ovdje na Trgu sv. Marka 14. travnja. Ono što je možda u svakoj drugoj uređenoj zemlji neshvatljivo i nezamislivo nažalost u Hrvatskoj je to realnost. I ono što se već tada dalo naslutiti jest da će ministar zdravstva zajedno sa svojim timom i ravnateljicom Hrvatskog zavoda za hitnu medicinu pozvati predstavnike Hitne medicinske pomoći i pokušati smiriti situaciju. Ono što se nije dalo naslutiti jest da će predstavnici hitne u živo 194 i Hrvatskog sindikata medicine predati svoj prijedlog zakona stručnim službama. Da, dobro ste čuli, predstavnici hitne u živo i Hrvatskog sindikata medicine obavili su posao koje je trebalo obaviti Ministarstvo zdravstva. Sve stresne situacije s kojima se svakodnevno susreću od teških prometnih nesreća, reanimacija, različitih po život opasnih ozljeda, infarkta, moždanih udara, dakle situacija gdje je svaka sekunda ključna, svaki njihov radni dan je nepredvidiv, dinamičan i doslovno moraju dati 100% od sebe ne samo fizički nego i mentalno jer kao što sami znamo u situacijama kada nekome treba hitna medicinska pomoć svaka sekunda je ključna. I upravo iz tih teških životnih situacija treba im osigurati psihološku pomoć koju ti djelatnici traže i sami jer kao što kažu nemaju s kim podijeliti ono što svakodnevno proživljavaju jer nakon svake intervencije dolazi ona sljedeća potencijalno još teža i još gora. Dakle, njihov posao svodi se da iz stresa ulaze u još veći stres. Djelatnici hitne medicinske pomoći zaslužuju svoj zakon koji će im osigurati sve ono što im je potrebno. Ti isti djelatnici zaslužuju i javnu i iskrenu podršku ravnateljice Hrvatskog zavoda za hitinu medicinu. I uz sve nabrojano oni su napisali i prijedlog zakona koji je prošao pregled od strane Pravne službe Ministarstva te je zaključeno da je potrebno prikupiti još neke određene analitičke podatke koji su potrebni kako bi zakon bio još kvalitetniji. To je dokaz da se može i da nije potrebno inzistirati na elaboratu koje je treba napraviti svaka županija, iako to neke jesu i koji nije bio potreban niti jednoj drugoj žurnoj službi koja ima pravo na beneficirani radni staž. Kao što sam već rekao prije dva mjeseca ponovit ću opet, da klub IDS-a snažno podržava borbu djelatnika Hitne medicinske pomoći i ovim putem apeliramo na Ministarstvo zdravstva da do kraja ove godine zakon dođe u sabor na raspravu kako bi od 1. siječnja sljedeće godine stupilo na snagu sve ono za što se naši medicinari bore i za sve ono što naši medicinari zaslužuju. Vremena više nema jer predugo čekaju.
Dobro jutro svima. Nastavljamo dalje kako smo najavili izjašnjavanjem od amandmanima. Pro je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strukovnom obrazovanju, drugo čitanje, P.Z. broj 249. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnica Katarina Peović i zastupnica Dalija Orešković. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima. Poštovani državni tajnik Tomislav Paljak. Amandman 1. Katarina Peović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Ne prihvaća se. Naime, dosadašnja provedba postupka samovrednovanja pokazala je da povjerenstvo za kvalitetu od 7 članova nije dovoljno operativno i efikasno te da nije jasno tko je od 7 članova povjerenstva zadužen za operativnu provedbu procesa samovrednovanja na razini škole s obzirom da ravnatelji nisu bili u tim povjerenstvima. Zato se u konačnom prijedlogu zakona predlaže da povjerenstvo za kvalitetu ima 5 članova kako bi ono bilo efikasnije i svrsishodnije jer povjerenstvo prati i vrednuje postupak samovrednovanja. Konačnim prijedlogom zakona uz postojeće povjerenstvo za kvalitetu predlaže se formiranje i novog tijela odnosno školskog tima koje je sastavljeno od 3 člana koji se imenuju iz reda nastavnika i stručnih suradnika. Školski tim operativno će provoditi postupak samovrednovanja u školi i upravljati tim postupkom te o tome izvještavati povjerenstvo za kvalitetu.
Evo, nema zastupnice Peović pa ćemo onda glasovati o ovom amandmanu. 2. amandman na Članak 13.
Ne prihvaća se. Člankom 31. zakona o strukovnom obrazovanju koji nije mijenjan propisano je da za vrijeme izvođenja učenja temeljenog na radu kod poslodavca polaznik sukladno provedenom vremenu ima pravo na nagradu koju isplaćuje poslodavac, a poslodavac može dodatno nagraditi polaznika nagradom većom od propisane. Nadalje, Člankom 8. Pravilnika o načinu i provođenju i izvođenje nastave u strukovnim školama propisano je između ostaloga da ugovor o provedbi praktične nastave koji sklapaju poslodavac i polaznik odnosno roditelj ili skrbnik obvezno sadrži i visinu minimalne nagrade polazniku sukladno provedenom vremenu na ostvarivanju praktičnog dijela kurikuluma kod poslodavca.
Zastupnice nema pa ćemo glasovati o amandmanu. I ima još amandman broj 3.
Ne prihvaća se. Ti su članci povezani pa je i obrazloženje isto.
Dobro, isto tako kako nema zastupnice onda ćemo amandman proslijediti na glasovanje. I imamo amandman zastupnice Dalije Orešković.
Ne prihvaća se. Učenje temeljeno na radu kod poslodavca može se provoditi u gospodarskim subjektima i licenciranim obrtima. Temeljem Zakona o Agenciji za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih agencija može obavljati stručno pedagoški i drugi stručni nadzor nad radom odgojno obrazovnih ustanova i ustanova za obrazovanje ostalih u skladu sa zakonom i statutom stoga agencija nema ovlasti za provedbu stručnih nadzora u gospodarskim subjektima i obrtima. Intencija odredbe je kroz povjerenstvo za nadzor kod poslodavca uključiti sve relevantne dionike koji su nadležni za obrazovanje i za gospodarstvo i obrt.
Hvala. To su amandmani na … [[Govornik se ne razumije.]] Također kako je nema onda ćemo ovaj i direktno na glasovanje ovaj amandman.
Idemo sada na glasovanje, prva točka je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strukovnom obrazovanju, drugo čitanje, P.Z. br. 249, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnica Katarina Peović i zastupnica Dalija Orešković. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici pa ćemo prvo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća, ali imamo dvije za sada dva zahtjeva za stankom. Prva je na redu poštovana kolegica Peović. Izvolite.
Hvala. Tražim stanku u ime kluba HSS-a i RF-a u trajanju od 10 minuta kako bismo upozorili na Zakon o strukovnom obrazovanju, ali i na jednu jako važnu činjenicu. Ne znam da li ste pratili medije naš je premijer danas objavio da je on i da je HDZ za socijalno tržišno gospodarstvo. Mislim da tu treba zapljeskati. Ali ono što je ovdje bitno reći socijalno tržišno gospodarstvo nije tržišni socijalizam ako bi neko mogao to možda prevesti u neke druge termine, ali svakako je gospodarstvo koje brine o svojim građanima. E pa sad ovaj Zakon o strukovnom obrazovanju vam pokazuje kolegice i kolege kako to baš i nije tako. Znači ovdje se od srednje škole djecu uči da mi nismo baš ni u kakvoj socijalnoj državi nego da trebaju raditi puno više radnih sati za puno manje plaće i to je ona poruka koju smo dobili jučer kada je procurilo neke informacije o novom Zakonu o radu ni manje ni više nego novi Zakon o radu predviđa da se radnike plati 30% manje u izvanrednim situacijama. To su vam situacije epidemije, potresa, poplave znači čovjek kuću će izgubit u potresu, ali nije to najveći problem, morat će gledati kako da prehrani svoju obitelj jer minimalna plaća niti 25% troškova života ne pokriva i sad će mu još uzet 30% plaće. E zato ovaj tu zakon nam govori da srednjoškolcima se upućuje da se njihove kvalifikacije trebaju usuglasiti sa famoznim tržištem rada bez ikakve analize tog tržišta rada. Sve je puno glorifikacije tržišta i kvalifikacija, a istovremeno se povjerenstvo za kvalitetu srednjoškolskog obrazovanja [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] strukovnog desetkuje.
Hvala lijepo kolegice Peović, stanka je odobrena. Kolega Daus, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče HS-a. Tražim stanku od 10 minuta u ime Klub zastupnika IDS-a da se dodatno konzultiramo i ponovno ukažemo na jedan problem za kojeg u IDS-u smatramo da je konstantan već neko vrijeme, a to je diskriminacija građana RH na osnovu teritorijalne pripadnosti, a nije pozitivna. I ovdje se to događa s učenicima što nas posebno brine jer se i ovaj zakon poziva na mjeru 2.2 gdje se osiguravaju potpore polaznicima sustava stipendiranja za deficitarna zanimanja, osobito u slabije razvijenim krajevima. Mi jesmo za to da se pomogne onima slabijeg imovinskog statusa bez obzira odakle jesu, to je onda pozitivna diskriminacija i ljudima treba pomoći jer ima genijalaca bez obzira na kućni budžet i njima treba pomoć. A zaustavimo više proces odlučivanja dobivanja potpora kroz teritorijalnu pripadnost i indeks razvijenosti. To nam se događa s komunalnom infrastrukturom, to nam se događa sa eu projektima u raznim sferama i komunalne i društvene infrastrukture, ali nemojmo to još činiti i sa samim učenicima. I zbog toga tražimo stanku 10 minuta, nadam se da će bit odobrena. Hvala lijepa.
I ova stanka je odobrena, ali ćemo sukladno čl. 293.b nastaviti s radom, pa idemo sa amandmanima. Imamo tri amandmana poštovane kolegice Peović i jedan amandman poštovane kolegice Orešković nijedan od njih vlada ne prihvaća, tako da moramo glasovati. 1. amandman zastupnice Peović. Nije dobio potreban broj glasova. 2. amandman iste zastupnice. Nije dobio potreban broj glasova. 3. amandman ponovo zastupnica Peović. Nije dobio potreban broj glasova. I jedan amandman zastupnice Orešković, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Stoga prelazimo sada na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strukovnom obrazovanju. Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 125 zastupnica i zastupnica, 76 za, 23 suzdržana i 26 protiv, pa je donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o strukovnom obrazovanju.
Slijedi Konačni prijedlog Zakona o priznanju i vrednovanju inozemnih obrazovnih kvalifikacija, drugo čitanje, P.Z. 250. Predlagatelj je vlada. Amandman su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Damir Bajs i Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Oba amandmana Odbora za zakonodavstvo se prihvaćaju.
Oprostite. Odbor za zakonodavstvo?
Da, prihvaća se oba dva.
Prihvaća. I zastupnik Bajs.
Ne prihvaća se. Naime, Članak 14. stavak 1. ne sadrži zakonski rok u kojem su visoka učilišta dužna odluku o samostalnom provođenju postupku priznavanja inozemnih obrazovnih kvalifikacija sa svrhom nastavka obrazovanja dostaviti agenciji nadležnoj za znanost i visoko obrazovanje iz razloga što predlagatelj smatra da zbog učinkovitosti postupka visoko učilište o tome mora izvijestiti agenciju nadležnu za znanost i visoko obrazovanje bez odgode. Ukoliko bi rok bio 30 dana postoji mogućnost da podnositelj zahtjeva za priznavanje ne bi stigao zadovoljiti rokove iz natječaja za upis.
Zastupnika nema pa će amandman ići na glasovanje. Zastupnik, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, njihov amandman, 1. amandman.
Ne prihvaća se. Naime, visoka učilišta mogu provoditi upise preko središnjeg prijavnog ureda u agenciji nadležnoj za znanost i visoko obrazovanje ili samostalno. Shodno tome predlagatelj nije predvidio iznimku već opcije za provođenje postupka o kojem se visoko učilište mora očitovati agenciji kako bi podnositelj zahtjeva imao na jednom mjestu informaciju koje tijelu podnosi zahtjev za priznavanje.
Očitovanje na amandman, predstavnica zeleno-lijevog izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovani mi niti ne predviđamo da se ne bi agenciji javilo, takav postupak. Nego ovim amandmanom bismo željeli učvrstiti situaciji da osim agencije nadležne za znanost i visoko obrazovanje i visoko učilište može samostalno provoditi postupak priznavanja. Time bi ta odredba u zakonu bila jasnija, preciznija, konkretnija. I zbog toga smo taj amandman predložili. I mi naravno ostajemo kod tog amandman i tražimo glasanje. Zahvaljujem.
Dobro, pustit ćemo na glasovanje. Amandman broj 2.
Ne prihvaća se. Podnositelj zahtjeva za priznavanje nema mogućnost odabira da li će zahtjev postaviti visokom učilištu na kojem želi nastaviti obrazovanje ili Agenciji nadležnoj za visoko obrazovanje. Shodno tome postoji potreba za st. 2. u kojem se poziva na odgovarajuću primjenu čl.13..
Očitovanje izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, ovo je nastavak našeg prvog amandmana kojim uređujemo cijeli čl. 14. i smatramo da je na ovaj način cijeli proces oko priznavanja diploma na visokim učilištima jasniji, konkretniji, ponavljam i ne isključuje ovo o čemu vi govorite, prema tome ostajemo kod ovog amandmana i tražit ćemo glasanje, zahvaljujem.
… [[Govornik se ne razumije]] iscrpili taj amandman na taj zakon, slijedi izjašnjavanje o amandmanima, vi ste slobodni, hvala,
Konačni prijedlog Zakona o priznavanju i vrednovanju inozemnih obrazovnih kvalifikacija, drugo čitanje, P.Z. broj 250. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Damir Bajs i Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici, sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Idemo redom, Odbor za zakonodavstvo prihvaćena su 2 amandmana pa postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman zastupnika Bajsa vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Imamo i 2 amandmana Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ih ne prihvaća pa glasujemo sada o 1. amandmanu. Nije dobio potreban broj glasova i 2. amandman istog kluba zastupnika. Nije dobio potreban glasova. I prelazimo sada na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o priznavanju i vrednovanju inozemnih obrazovnih kvalifikacija. Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 125 zastupnica i zastupnika, 96 za, 29 suzdržanih pa je donesen Zakon o priznavanju i vrednovanju inozemnih obrazovnih kvalifikacija. Prijedlog Zakona o olakšavanju uporabe financijskih i drugih informacija u svrhu sprječavanja, otkrivanja, istraživanja ii progona teških kaznenih djela, prvo čitanje, P.Z.E. broj 277. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se prijedlog zakona i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Glasovalo je ponovo 125 zastupnica i zastupnika, 80 za, 43 suzdržana i 2 protiv, što znači da je donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Hvala vam. Tražimo stanku u ime zeleno-lijevog bloka u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom upozorili da je iz izvješća koje ste nam dostavili jasno da smo u 8 godina iskoristili svega 47% sredstava te da bi u naredne 2 trebali iskoristiti još 53%. A osim što smo povukli manje od 50% sredstava upozoravamo i na činjenicu da se natječaji za bespovratna sredstva kreiraju na način da se ne vrednuje niti kvaliteta projekta, niti cilj projekta, nego isključivo najbrži prst. Uz to sa terena dolaze informacije da oni koji su u tzv. HDZ-ovoj vertikali, dakle bliski HDZ-u bilo jedinice lokalne samouprave, bilo privatnici dobivaju informacije o natječajima daleko ranije kao i da se korekcije koje dodjeljuje SAFU dodjeljuju neravnomjerno i nepravedno. Odličan je primjer kojeg ću još jednom ponoviti kada je jedinica lokalne samouprave dobila korekciju u iznosu od 25% što je više od 300.000 kuna radi nađenih nepravilnosti koje su se sastojale u tome da je naslonjač kojeg su naručili bio 5 centimetara veći od onog koji je bio naveden u ugovoru. Osim toga, htjela bi istaknuti da je ispred nas period u kojem bismo trebali koristiti sredstva iz NPO-a, a da operativni programi za financijsku perspektivu koje je krenula prošle godine još nisu niti napisani, pa se stječe dojam da je još jednom bitna samo HDZ-ova vertikala koja bi trebala odlučivati o tome kako ćemo potrošiti desetke milijardi kuna koji bi trebali ovu zemlju konačno odvesti prema naprijed. Što nažalost ukoliko će ponovo biti u pitanju sprega sa HDZ-om neće biti moguće.
Dobro, odobravam stranku, ali da čujemo što kaže HDZ-ova vertikala, poštovani zastupnik Pavić traži povredu Poslovnika.
Hvala lijepa. Povrijeđen je Članak 238., pa drago mi je da naša stručnjakinja kolegica Kekin za EU fondove gdje tako dobro vodite Srebrnjak da vam je jedan od ključnih projekata pred propašću, govorite krive brojke, ministrica je jasno rekla 125% isplaćeno, ugovoreno, 71% isplaćeno, 55 milijardi kuna smo u plusu, dobit ćemo još 5 milijardi kuna slijedeći tjedan, 60 milijardi kuna po Nacionalnom programu oporavka, 5 smo u EU.
Hvala kolega Pavić, dobivate opomenu ovo je bila replika. Kolega Fabijanić, povreda Poslovnika, izvolite. Uključite mikrofon.
Poštovani predsjedniče sabora, uvrijedili ste kolegu Marka Pavića jer ste ga nazvali HDZ-ovom vertikalom, a on je uvaženi saborski zastupnik Hrvatskoga sabora.
Ne, ne, niste pažljivo, niste pažljivo slušali ja sam vam kazao da čujemo što kaže HDZ-ova vertikala, obratit će se zastupnik, dakle on je dio te vertikale. Mi imamo puno toga. Kolegice Orešković, izvolite.
Poštovani predsjedavatelju povrijeđen je Članak 238., kolega Pavić je ovdje išao na uvredu zastupnika i obmanjivanje javnosti. Naime, kad ste spomenuli Srebrnjak zar ste zaboravili da je i vlada putem resornih ministarstava supotpisnik tog ugovora. Ovdje je vaša resorna ministrica kad sam joj izravno postavila pitanje iznosila manipulativne podatke o tome da projekt nije samoodrživ. Provjerite što je tada govorila.
Kolegice Orešković, dobivate opomenu, ovo je bila isto tako replika, a ne povreda Poslovnika. Kolegice Benčić, izvolite. Mikrofon vas, mikrofon, mikrofon morate uključiti.
Povreda Članka 238., kolega Pavić evo vidim da prigovora stručnosti, pa ajmo razgovarati. Hoćete da malo razgovaramo o Srebrnjaku, hoćete da kažemo kako se vlada odnosi prema tom projektu od početka, hoćete da vam citiramo šta ste govorili o njegovoj održivosti, hoćete da pokažemo kako ste blokirali projekt, kako vaša vertikala sa privatnicima funkcionira ili hoćete da pričamo [[Upadica: Hvala lijepa.]] o tome tko su ti koji u prvim tisućinkama milisekunde dobivaju projekte?
Kolegice Benčić hvala vam lijepa. Kolegice Benčić dobivate opomenu, isto ste povrijedili Poslovnik, ovo je bila replika, ali evo ponovo sad kolega Škoro. Izvolite.
Hvala lijepa. Kako bi to bilo da se vratim kući bez opomene. Članka 238., dakle da žalosno je da je iskorišteno tako malo europskih fondova, međutim ovdje su stručnjaci iz zeleno-lijevog bloka koji su uspjeli povući prema mojim saznanjima svojim aktivnostima preko 500, 600 milijuna kuna. To je dobar model možda bi oni trebali voditi računa o tome, ali ne bi bilo dobro da se to troši na putne naloge i na putovanja kao što ste ih trošili vi, bilo bi dobro trošiti na dobrobit građana. Hvala vam.
Kolega Škoro, sada dobivate opomenu kao što smo već najavili. Idemo ponovo sada glasovati. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o korištenju europskih strukturnih i investicijskih fondova i pretpristupnih programa pomoći EU za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2021. godine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 122 zastupnica i zastupnika, 77 za, 13 suzdržanih, 32 protiv, pa je donesen zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo.
slijedi izjašnjavanje o amandmanima, vi ste slobodni, hvala, na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravu na pristup informacijama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 199.. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Dario Zurovec, zastupnica Dalija Orešković i Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Poštovani državni tajnik Josip Salapić, Odbor za zakonodavstvo, amandmani Odbora za zakonodavstvo.
Hvala potpredsjedniče. Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Drugi je, amandmani su.
Ima 4, sva 4 prihvaćamo.
Da.
Zakonodavstvo sva 4 prihvaćamo.
Okej. Slijede amandmani zastupnika Daria Zurovca.
Amandman se ne, aha.
Prvi amandman.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje, prijedlog amandmana nije prihvatljiv, čl. 14. st. 2. i 3. konačnog prijedloga zakona u cijelosti su usklađeni sa odredbama direktive iz 2019.g. 1024 o otvorenim podacima i ponovnoj uporabi informacija.
Dobro, amandman, nema izjašnjavanja jer zastupnika nema, ide na glasovanje. Drugi amandman.
Istog zastupnika, amandman se ne prihvaća. Čl. 17. konačnog prijedloga zakona u cijelosti smo uskladili sa direktivom i to čl.6. direktive koji se odnosi na načela kojima se uređuje naplata pristojbi.
Zastupnika nema, pa ide na glasovanje. To su ti amandmani, idemo na amandmane zastupnice Dalije Orešković.
Amandman se ne prihvaća. Čl. 6. st. 2. konačnog prijedloga zakona predlaže se izmjena čl. 16. st. 3. na način da se jasno utvrđuju vrste informacija u raspolaganju javnim sredstvima koje su dostupne bez provođenja testa razmjernosti javnog interesa osim ako informacija predstavlja klasificiranje podataka.
Zastupnice nema, pa ide i to na glasanje. Amandman br. 2..
Ne prihvaća se. Čl. 12. konačnog prijedloga zakona kojim se mijenja čl. 28. Zakona o prvu na pristup informacijama u cijelosti smo uskladili sa zahtjevima direktive.
Zastupnice nema, pa ide na glasovanje. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, njihov prvi amandman.
Amandman se ne prihvaća. Navedenom se odredbom sukladno prijedlogu povjerenika za informiranje rok za odlučivanje o žalbi usklađuje sa općim rokom za rješavanje žalbe prema Zakonu o općem upravnom postupku koji je 60 dana. Postojeći rok od 30 dana u praksi se pokazao objektivno prekratkim osobito u slučajevima podnošenja velikog broja istovjetnih i istovremenih žalbi i tužbi od strane istog korisnika, te u slučajevima pribavljanja prvostupanjskog spisa od tijela javne vlasti za što je potrebno više od 30 dana.
Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, mi smo tražili da ostane 30 dana iz jednostavnog razloga što živimo u vremenu u kojem su protok informacija nevjerojatno brz. Dakle svim subjektima za obavljanje njihove nadzorne, medijske, korektivne i istraživačke ili bilo koje slične funkcije potrebne su informacije što brže i što prije, pa se produžavanje tog roka naprosto nije dobro rješenje zato što u jednom momentu nakon 60 dana možda ta informacija koju će konačno dobiti više naprosto neće, neće imati svoj efekt, tako da zaista molimo da, da se još jednom promisli o tome da se taj članak zakona vrati na ono što je bio, a to da je rok za davanje informacija 30 dana, a ne 60. Hvala vam, ostajemo naravno kod amandmana i tražimo glasanje, hvala.
Dobro, amandman ide na glasovanje. Amandman 2 istog kluba.
Amandman se, hvala, amandman se ne prihvaća. Povjereniku stoji na raspolaganju godišnje izvješće, a nužno je HS kao tijelu kojem povjerenik odgovara sukladno zakonu osigurati alat kojim će od povjerenika zatražiti posebno izvješće o specifičnoj temi koju ocijeni potrebitom.
Izvolite očitovanje.
Hvala vam, da, ne vidimo nikakvog razloga da se ta interakcija između HS i povjerenika za informiranje ne proširi i na ovu mogućnost zato što kao nezavisno i nadzorno tijelo povjerenik za informiranje mora imati mogućnost kao i HS da se komunicira i traže izvješća i uopće imaju informacije u svakom mogućem obliku i zato i dalje mislimo da je takva mogućnost proširenje takve suradnje, a ovo što se ovdje predviđa je suženje takve suradnje, tako da evo naravno ostajemo kod svojeg amandmana i tražit ćemo glasanje, zahvaljujem.
Dobro, dat ćemo na glasovanje. Hvala državni tajniče. S ovim smo iscrpili raspravu o amandmanima. Idemo na točku, predviđenu točku dnevnog reda, a to je Prijedlog zakona o prestanku važenja, izvolite povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Ne znam ako možete reć, povrijeđen je Poslovnik jer di su amandmani o promjeni i izmjeni dopuna Zakona o sigurnosti prometa na cestama? Predali smo amandmane, raspravljen je ovaj zakon, mi smo spremni ovdje koji smo predlagatelji izmjena, ne vidim niti jedan razlog zbog čega su najavljeni amandmani i sad ih nema, znači, a najavljeni su bili amandmani, evo mi čekamo, odjednom.
Dobro, to nije bila povreda Poslovnika, vlada će, kad se vlada očituje onda ćemo te amandmane stavit ovdje na raspravu, zatražila je dodatno očitovanje i vrijeme, kad bude bit ćete obaviješteni.
Pa tribalo je najavit onda da znamo, mislim raspravljamo o zakonu … [[Govornik se ne razumije]] proceduru.
Izvolite sjest, završili smo.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravu na pristup informacijama, drugo čitanje, P.Z.E. broj 199. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Dario Zurovec, zastupnica Dalija Orešković i Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izjašnjavanje smo proveli ranije, sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća, ali prije toga imamo zahtjev za stanku. Zastupnica Orešković, izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Tražim stanku u ime Kluba Centra i GLAS u trajanju od 10 minuta radi konzultacija. Naime, bez prava na pristup informacijama koje je stvarno i realno ostvarivo, a ne samo nešto što je zapisano u Ustavu i zakonu ne postoji prava demokracija niti postoji mogućnost kontrole vlasti. Dovoljno je vidjeti koje to informacije, koje to podatke traže naši istraživački novinari, a ne mogu ih dobiti pa da zaključimo kako niti ovaj zakon ne donosi nikakav potreban iskorak. Naime, nije dovoljno prenijeti odredbe neke direktive u nacionalno zakonodavstvo, ako prije toga nismo uredili i propisali što bi to svako tijelo javne vlasti moralo imati javno objavljeno u svakom trenutku bez da ih itko išta pita i bez da se uopće mora podnositi zahtjev za pravo na pristup informacijama, a ako se taj zahtjev odbije da se pravo mora ostvarivati u dugotrajnim sudskim postupcima. Pravo na pristup informacijama je sam početak borbe protiv korupcije stoga sam na ovaj zakon podnijela jedan antikorupcijski amandman kojim predlažem da sva tijela javne vlasti moraju imati objavljen popis svih isplata iz svog proračuna, uz objavljivanje dokumenta koji je temelj za takvu isplatu. Zatim popis svih ugovora sklopljenih s tijelom javne vlasti uz objavu samog ugovora u pdf. formatu, zatim objavu sistematizacije radnih mjesta sa podacima o propisanim uvjetima za to radno mjesto, dakle tu su koeficijenti, tu je iznos plaće, ali isto tako mora biti i objavljen podataka o tome tko je pojedino radno mjesto u javnoj službi popunio. I treće, ukoliko odnosno četvrto ako tijelo javne vlasti raspolaže sa nekretninama tada i svi zemljišnoknjižni i katastarski podaci o toj nekretnini, opis njezinog stanja u naravi, podatak o tome tko nekretninu koristi i jesu li uplaćene sve ugovorene naknade. Molim da se o ovom amandmanu glasa i da ga što veći broj oporbenih zastupnika podrži, hvala.
Dobro, stanka je odobrena. Nastavljamo dalje s radom, pa ćemo krenuti na amandmane, imamo amandmane Odbora za zakonodavstvo, 4 amandmana, vlada ih sve prihvaća, pa postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Imamo 2 amandmana zastupnika Daria Zurovca koje vlada ne prihvaća, moramo glasovati, prvi amandman. Nije dobio potreban broj glasova. I drugi amandman istog zastupnika, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. Imamo isto tako i 2 amandmana zastupnice Orešković, prvi amandman vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. I drugi amandman iste zastupnice vlada ne prihvaća, glasujmo. Nije dobio potreban broj glasova. I na kraju imamo i 2 amandmana Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, vlada ih ne prihvaća, pa glasujmo o prvom. Nije dobio potreban broj glasova. I glasujmo o drugom amandmanu Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Nije dobio potreban broj glasova. Sada prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravu na pristup informacijama, pardon, prije toga javio se sada i kolega Bauk, isto tako zahtjev za stankom.
Zahvaljujem g. predsjedniče, kolegice i kolege, Zakon o pravu na pristup informacijama bio je jedan od 10 posljednjih uvjeta koji je RH morala ispuniti prilikom ulaska u EU, donesen je 2011. ili '12.g. i moram priznat da u 10.g. je to jedan od rijetkih zakona koji HDZ-ova vlada nije uspjela bitno pokvariti. U tom zakonu uvedena je i neovisna institucija „povjerenik za informiranje“. U situaciji u društvu kada svjedočimo okupaciji neovisnih institucija od strane vlade ili barem posvojenju kako je to slučaj sa državnim odvjetništvo, povjerenik za informiranje je ostao jeda od rijetkih uz možda bivšu pučku pravobraniteljicu, bivšu pučku pravobraniteljicu, bivšu pravobraniteljicu za djecu, bivši zakonski okvir Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa i mnogo toga što je u funkcioniraju neovisnih institucija u Hrvatskoj bivše. Ono što je predsjednik sabora rekao na početku o štovanju sv. Josipa, on je bio skroman i ponizan, tako piše u Wikipediji, a ovi čelnici državnih tijela koji zloupotrebljavaju zakon, koji skrivaju informacije su bahati i bezobrazni i privatizirali su te institucije i zato nam je potreban ovaj zakon i zato pozorno pratimo promjene u ovome zakonu. Jedna institucija koja pomaže u opstrukciji ovog zakona je državno odvjetništvo zato što konstantno opstruira objavljivanje informacija od strane HBOR-a, zbog toga, zbog nepovjerenja u funkcioniranje onih koje ste vi postavili na čelna tijela i njihovo bahaćenje ne možemo podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala vam. Dobro, onda ćemo sada pristupiti glasovanju o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravu na pristup informacijama, molim glasujmo. Glasovalo je 128 zastupnica i zastupnika, 77 za, 51 suzdržani, pa je na taj način donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o pravu na pristup informacijama. Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2021.. Podnositelj je glavni državni revizor, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2021., molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 127 glasova za donesen zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo.
Poštovani predsjedniče HS-a, kolegice i kolege, tražimo stanku od 10 minuta u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista kako bi još jedanput istaknuli da stanje u državnim robnim zalihama je daleko od dobrog. Naime, jer svima nama su ostala brojna sjećanja na afere što se tiče državnih robnih zaliha, posebice 2010. g. kada je nekoliko desetaka tisuća tona žitarica i uljarica nestalo iz đakovačkih silosa u vlasništvu državnih robnih zaliha. Danas nam tvrde da nedostaje niti jedna kilogram, da je u zadnjoj reviziji sve pod kontrolom i da su sve prehrambeni proizvodi na svom mjestu. Međutim, zabrinjava da u doba najveće ekonomske krize, doba velike neizvjesnosti, trenutno imamo svega 67 popunjenosti svih skladišta državnih robnih zaliha. Naime, žetva je, će doći vrlo brzo, zima će doći vrlo brzo. I Hrvati i građani RH moraju sigurno i mirno spavati i biti uvjereni da će biti dovoljno prehrambenih proizvoda u državnim robnim zalihama. Minimalno što treba biti popunjenost je trenutno bar 90% te ovim putem apeliram da se trgnu i da napokon popune sva ta skladišta kako bi naši građani mirno mogli dočekati zimu, ali isto tako, još jedanput apeliram da su nažalost brojni proizvodi nabavljani po drastično visokim cijenama jer nisu reagirali na vrijeme pa se tako litra ulja nabavljala po cijeni od čak 16 kuna, kilogram tjestenine po čak cijeni od 12 kuna i tu su otišli na stotine tisuća i milijuna kuna, nepotrebno da se reagiralo kada su cijene ovih proizvoda bile drastično niže.
Stanka je odobrena, kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Hrvatska Vlada nije na vrijeme reagirala što se tiče robnih rezervi i naravno, što se tiče samodostatnosti prehrambenih proizvoda, poglavito u ovim krizama. U korona krizi svega se događalo, tako da je se nabavljalo od jednog proizvođača bez javne nabave, tako da imamo ovu litru ulja, a 40, a 4 milijuna litara je nabavljeno, ova litra ulja je za robne rezerve 16 kuna, skuplje nego u trgovini. Skuplje nego u trgovini, govorimo o 4 milijuna litara ulja i zbog toga još jednom pozivam sve da se uozbilje, da u ovome trenutku su ugroženi svi i ovo jaje koje sam prije nekoliko mjeseci donio. Ono je toliko veliko i bitno našim obiteljima, u ovome trenutku prijeti gašenje svih farmi koje proizvode jaja u RH. I nije to neki velik broj, a i je, 2 milijuna jaja godišnje. Nitko ništa ne poduzima nego žitarice koje dajemo mi poticaje, izvozimo vanka i da 5 puta skuplje taj proizvod koji je odrađen i prodat našim proizvođačima jaja, gdje je dobit otišla strancima. A daje hrvatska država poticaje. Gospodo iz HDZ-a i SDSS-a, ova jaja više neće se proizvoditi u Hrvatskoj i neće biti kunu i po i dvi i nije ovo terorizam, ne bojte se, ovo jaje je vrlo bitan prehrambeni proizvod svakom našem građaninu, djetetu prije škole jer svako jaje organizmu snagu daje. Tako se nemojte smijati nego ste ugrozili nacionalne interese preko uvoznih lobija koji naše proizvode i žitarice šalju vani, a naše robe rezerve u ovome trenutku su upitne i čekamo zimu [[Upadica: Hvala. Hvala kolega Bulj.]] neobrađena polja i pripremili ste prodaju poljoprivrednog zemljišta.
Kolega Bulj, hvala vam lijepa, stanka je odobrena. Povreda Poslovnika, kolegice Bujević, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, 238 čl. kolega Bulj po nekoliko već puta, ne samo da dezinformira sve nas, sve, cjelokupnu javnost nego pravi lakrdiju od ovog HS-a. Dakle tih performansa smo se nagledali, neumjesni su i neprimjereni su, ja vas lijepo molim da ga opomenete.
Morat ću vas opomenuti jer kolega Bulj je imao živopisno izlaganje, ali nije povrijedio Poslovnik, a vi ste ga povrijedili pa moram vama dati opomenu. ... [[Upadica se ne čuje.]] ali možda ću sada dati opomenu kolegi Bulju, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bujević je povrijedila čl. 238, inače ona je bila simpatična kod onih izjava tako da mi je teško dati ovu povredu Poslovnika kad je rekla da ne trebaju maske, da nisu potrebne maske, vidimo i sad, ne nosite masku, isto je korona tu jer prva granata kad je pala, kad je Putin ispalio, tada je korona krepala. Tako da vaša mišljenja uopće ne uvažavam jer jednostavno ste cijelo vrijeme korona krize obmanjivali hrvatsku javnost i jedan ste od uzroka vi [[Upadica: Kolega Bulj.]] zbog ove krize [[Upadica: Kolega Bulj, molim vas.]] koju imamo u prehrani.
Povrijedili ste Poslovnik, dobivate i vi opomenu. Kolegice Selak Raspudić, izvolite.
Čl. 238, omalovažavanje saborskih zastupnika. Jedini performans koji mi godinama gledamo kada govorimo o robnim zalihama je performans da imamo za većinu namirnica, a tri sigurno, mesne konzerve, tjesteninu i sir po samo jednog ponuditelja. Tako da ako ćemo govoriti o performansu, onda možemo govoriti jedino o performansu bahatosti i samodostatnosti ove Vlade koja onemogućava normalne javne nabave.
Isto tako, ovo nije bila povreda Poslovnika nego replika i dobivate opomenu kolegice. I na kraju još jedna povreda Poslovnika, kolega Grmoja, izvolite.
Povrijeđen je čl. 238, kolegica kaže da kolega Bulj vrijeđa hrvatske građane s tim što je upozorio na činjenicu da se robnim rezervama ne upravlja na adekvatan način, da se po ekstremno visokim cijenama nabavljaju proizvodi dok je ulje bilo puno jeftinije, sada kolega Bulj ovaj, košta i u trgovinama čak i više od te cijene i to vrijeđa kolegicu Bujević, [[Upadica: Hvala kolega.]] a ne vrijeđa je ova situacija [[Upadica: Kolega Grmoja, hvala vam.]] koja je neizdrživa za hrvatske [[Upadica: Kolega Grmoja, hvala vam lijepo.]] građane.
Dobivate opomenu. I vi ste isto tako replicirali. Idemo dalje. Sada je kolega Hajduković zatražio je stanku, izvolite.
Hvala lijepo. U ime kluba Socijaldemokrata tražim stanku kako bi ukazali na nekoliko stvari. Prije svega kolegice i kolege ja vas pozivam da glasate za zaključak o skidanju tajnosti. Zašto? Lokacije na kojima se robne zalihe nalaze naravno da trebaju biti tajne, međutim sadržaj ne bi trebao biti pogotovo ne sada i pogotovo kada u malim dijelovima koje smo vidjeli da su se nabavljali i kako su se nabavljali postoji čitav niz nepravilnosti. Na žalost sustav je zakazao. I ja zaista ne mogu vjerovati, nisam se mogao načudit raspravama sa one strane sabornice koji su govorili da smo spremno zahvaljujući robnim zalihama zamislite odgovorili na covid krizu. Pa ako me sjećanje dobro služi, a još uvijek služi sjetite se nedostatka maski, nedostatka medicinskog zaštitnog pribora koji se interventno uvozio ili dobivao na poklon iz Kine. Evo toliko su naše robne zalihe skočile u toj krizi. Hoćemo govoriti o potresima 2020. godine. Pa kolegice i kolege kontejneri su prije stigli iz Turske nego iz naših robnih zaliha. Ako je to trijumf naše politike, Državnih robnih zaliha onda „ala nam vera“, onda smo zaista pogodili u sridu. Ali da iz jedne Turske, prijateljske zemlje kojoj se ovaj put zahvaljujem kontejneri stinu brže nego iz Zagreba, dakle prijeđu brže tisuću kilometara nego sto to mi zaista nije jasno. I sada su naši svi kontejneri angažirani i dalje na Banovini. Da se ne daj bože nešto desi ponovo, sa kojim kontejnerima ćemo odgovoriti, sa kojim robnim zalihama ćemo odgovoriti. Tek nakon početka rata u Ukrajini Vlada je odobrila nešto više od pola milijarde kuna za obnovu državnih rezervi a vidimo kako su se trošila. I zbog toga moramo razmisliti o ozbiljnoj reformi sustava i učinjenju sustava transparentnim.
Hvala vam lijepa. Imamo još jedan zahtjev za stankom. Kolega Tušek, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Evo stanka ispred Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice kako bismo se vratili na temu i na meritum, a to je izvješće o stanju i upravljanju državnim robnim zalihama iz 2020. godine. Ali prvo da se osvrnem kratko na ovaj zaključak koji predlaže nekoliko klubova da se danas usvoji uz ovo izvješće. Taj je zaključak nepotreban uz ovo izvješće, budući da je ovo izvješće u parlamentarnoj proceduri već od jeseni 2021. godine od 9 mjeseca raspravlja na Odboru za gospodarstvo i više-manje sa njime su svi apsolutno upoznati. Ako vi želite da se skine klasifikacija sa izvještaja Državnog ureda za reviziju o upravljanju strateškim robnim zalihama, onda trebate počekati da to izvješće uopće dođe u parlamentarnu proceduru. Ali vas samo želim upozoriti na to da je to izvješće Državnog ureda za reviziju temeljeno na Zakonu o upravljanju strateškim robnim zalihama koje su donešene … [[Govornik se ne razumije.]] i koji je upravo u drugom čitanju u Hrvatskom saboru idu njegove izmjene koje će kompletno deklasificirati ove teme o kojima se danas razgovara i koje će zapravo oznaku tajnosti očuvati samo na onim momentima kao što ste već sami rekli, a to su lokacije na kojima se čuvaju državne robne zalihe. O upravljanju robnim zalihama puno je danas ovdje rečeno. To je vrlo jedna kompleksna, izazovna materija. Ja samo želim reći da su Državne robne zalihe i u kontekstu covid krize i u kontekstu sveta što se događalo uz potres sa vrlo ograničenim i malim brojem ljudi učinile apsolutno sve da bi sustav bio održiv, da bi se ljudima osigurala dovoljna količina medicinske i zdravstvene opreme, hrane, kontejnera i svega ostalog što je bilo potrebno. Teško je planirati takve krize koje su se dogodile, nemoguće ih je planirati i siguran sam da je i kroz te krize sustav prepoznao eventualno neke probleme, da će ti problemi biti u budućnosti na neki način rješavani. Ali da li je netko znao da ćemo mi trebati 2019. godine 3000 kontejnera na zalihama mislim da to nitko nije znao, da to nitko nije mogao predvidjeti. Hvala vam lijepa.
Stanka je odobrena, ali imamo nekoliko povreda Poslovnika. Prvi je kolega Bulj ponovo, izvolite.
Hvala. Kolega je povrijedio članak 238. gdje kaže da je to raspravljeno 2015., pa dvije tisuće i ove, da je to. Gledajte, ja bi jednostavno rekao da su pometeni silosi žita bili, koji su bili robne rezerve 2010. godine. Bilo kakva rasprava, a da se ne podrže zaključci ovakvi, da to bude javno. Mi ne znamo uopće disperzija, kakva je disperzija skladišta. Kakve su mogućnosti popunjenosti? Tko kome viruje više? Pa još nije otkriveno di su nestali šleperi, tone, silosi di su nestali.
Hvala vam lijepa kolega Bulj, dobivate opomenu. Ovo je bila isto tako replika. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo. Članak 238. prema kolegi Tušeku u ovoj državi je očito sve nepotrebno, pa je nepotrebno razgovarati o ovom izvješću koje da smo čekali vladajuće vjerojatno još uvijek ne bi bilo na dnevnom redu i pitanje kad bi došlo. Ja se slažem da je razgovarati o 2020. sa odmakom od dvije godine malo bespredmetno, ali onda kolege vladajući vi koji postavljate dnevni red, dajte razmislite više o tome da o ovakvim izvješćima redovito raspravljamo ne samo o državnim robnim zalihama, nego primjerice i o pučkim pravobraniteljima i slično.
Hvala lijepa. Ali povreda Poslovnika se nije dogodila, vi ste povrijedili Poslovnik i dobivate opomenu. Kolegice Selak Raspudić, izvolite.
Članak 238. omalovažavanje saborskih zastupnika. Robne zalihe mjera su mogućnosti preživljavanja u vrijeme krize. I nema kolega Tušek ništa kompleksno u nabavljanju robnih zaliha za vrijeme covid krize. Dapače, proceduru ste do kraja pojednostavili, učinili tajnom, tako da ovdje možemo razgovarati eventualno o nečem kriminalnom, a sigurno ne o nečem kompleksnom jer vama trajno izvanredno stanje jedino i odgovara.
Kolegice Selak Raspudić dobivate drugu opomenu. Kolega Pavliček, izvolite.
Članak 238. Kolega Tušek je iznio niz neistina. Ako su igdje državne robne zalihe zakazale, to su upravo na potresu na Banovini, gdje je u prvih nekoliko dana bi uistinu građani ostali gladni da se nisu organizirali navijači, goloruk hrvatski narod i otišao na Banovinu pomoći stradalima. Državne robne zalihe su tu apsolutno zakazale.
Isto tako opomena. Kolega Tušek sada ste vi zatražili povredu Poslovnika.
Pa evo samo da odgovorim, članak 238. Kolega Hajduković je izrekao netočnu informaciju, neistinu ako želite. Znači nije istina da je na temelju vašeg zahtjeva ovo izvješće iz 2020. godine u parlamentarnoj proceduri, ono je već bilo u parlamentarnoj proceduri. Onda je prošlo radna tijela koja su bitna za njega bila na Odboru za gospodarstvo, javnost je sa njima bila informirana i čekalo je raspravu na plenarnoj sjednici, tako da to što ste rekli jednostavno nije točno.
Kolega Tušek isto tako dobivate opomenu. Kolega Šašlin izvolite.
Poštovani g. predsjedniče. Pa gospoda iz oporbe doista pokušavaju, čl. 238. obmanjivanje javnosti jer prema njihovim izjavama mi praktički bi sada trebali imati 100.000 kontejnera na lageru u robnim zalihama. Doista, a ako smo dobili kontejnere od Turske to je samo dokaz dobre vanjske politike. Kad bismo slušali vas i vašeg predsjednika ne bismo dobili vjerojatno od nikoga ništa. Hvala.
Kolega Šašlin isto tako dobivate opomenu. Kolega Bulj tražite povredu poslovnika, imate dvije ovo je onda zadnja ako bude povreda poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega je povrijedio čl. 238. gdje u biti ponižava saborske zastupnike gdje kaže da obmanjivamo javnost. Govorimo istinu, ova litra ulja je nabavljana po 16,00 kuna govorimo istinu kad govorite, govorimo istinu po pitanju ovoga jaja da će biti pet kuna Hrvat ga neće proizvoditi to je istina. I čeka nas tolika kriza, a sve zbog vaše neodgovorne politike koja je pogodovala i uvozniku [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj.]] lobijima i protivno interesima hrvatske poljoprivrede.
Dobivate treću opomenu i više ne možete sada se javljati. Gubite pravo govora. Kolega Škoro je tražio stanku isto tako, izvolite.
Jesam g. predsjedniče HS-a hvala vam lijepa i ne mogu dobiti opomenu jer sam tražio stanku. Dakle, tražim stanku od 10 minuta u ime kluba Za pravednu Hrvatsku da bi još jedanput javnost upozorio na važnost robnih rezervi u RH, a svi znamo i svjedoci smo mnogobrojnih afera koje su se izrodile još iz davnih vremena kada je u pitanju upravljanje robnim rezervama i koje su imale svoj sudski epilog. Ono što želim reći je da mi je indikativno kako se ovdje s takvom lakoćom koristi rečenica tko se mogao nadati da će Hrvatskoj trebati kontejneri. Pa tko bi se mogao nadati da će Hrvatskoj možda trebati i nafta, tko bi se mogao nadati da će Hrvatskoj trebati i prehrambeni proizvodi. Upravo zato i postoje robne rezerve, upravo se zato i podnosi izvješće, nažalost sa godinu i pol dana zakašnjenja. I može vam to biti simpatično i smiješno, ali godinu i pol dana zakašnjenja je stvar koja je na neki način postala praksa u upravljanju kriznim situacijama kada je vaša vlada u pitanju jer i sami smo svjedoci ja sam bio drugi dan na terenu nakon potresa na Banovini. Mi smo organizirali prehranu tih ljudi, a vlada i država su tek nakon 10-ak dana ako ne i dva tjedna organizirali prehranu za te ljude. Ja sam bio tamo u tom kontejneru, on ima 15 kvadrata i hvala turskoj vladi, ali eto dvoje ljudi može živjeti u tih 15 kvadrata, ima malu kupaonicu odnosno čučavac jel, ima malu kuhinju i žive u tako teškim uvjetima da im se hrana dostavlja svakog radnog dana osim praznika. Pa ne znam jel znate da nisu dobili jelo odnosno da su za Božić i Novu godinu prošle godine jeli konzerve. Dakle, jako je važno voditi računa o tome i da ako treba, treba nabaviti [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] i 5.000 kontejnera i 100.000.
Hvala vam. Povreda poslovnika kolega Ivanović.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. kolega Škoro govori o nadi i mi smo se jučer nadali da će ovdje barem biti 30 onih koji su potpisali ovu inicijativu i tražili da raspravljamo o Izvješću o robnim zalihama. Bilo ih je petero, a danas ovdje prosipaju pamet, HDZ-ova je bilo 20 i suvislo se raspravljalo i sve što su htjeli mogli su čuti jučer. No to je bilo jučer, nisu imali vremena, ali evo danas je zgodno doć malo poništiti [[Upadica predsjednik: Hvala vam kolega Ivanović.]] karticu sabora i pojavit se da ne platiš 150,00 kuna.
Dobivate opomenu ovo je bila replika, a ne povreda poslovnika. Imamo još dva zahtjeva za povredom poslovnika, kolegice Selak RAspudić vi imate ako se ne varam dvije opomene. Izvolite.
Čl. 238. da, mi prosipamo pamet, a prosipate i vi, biti ću pristojna pa ću reći što imate. Robne zalihe su takve da se kilogram sira Gouda plaća za njih specijalno 80,00 kuna, a cinično objašnjenje ravnateljstva je da je to zato što se kupuje sir u listićima, pa građani RH kad ne budete imali kruha jedite listiće od Goude sira.
Opomena broj tri tako da i vi gubite pravo govora. Kolega Škoro izvolite, sada ćete vjerojatno ostvariti tajnu želju da dobijete opomenu.
Ne, ja sam samo htio reći da kolega Ivanović nije koristio povredu poslovnika nego repliku, ali vi ste to već odradili pa onda povlačim. Hvala.
E onda dobro, onda ništa. Ajdemo mi sada onda glasovati. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Izvješće o stanju i upravljanju robnim zalihama za 2020.g. s financijskim pokazateljima.“ Molim glasujmo. Utvrđujem da je glasovalo 120 zastupnica i zastupnika, 77 za, 14 suzdržanih, 29 protiv što znači da je donesen zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo. Klubovi zastupnika SDP-a, zeleno-lijevog bloka, IDS-a, HSS-a i RF-a i Centra i GLAS-a predložili su donošenje sljedećeg zaključka: „Obvezuje se Vlada RH da u roku od 30 dana od donošenja ovog zaključka naloži Državnom uredu za reviziju uklanjanje oznake vrlo tajno s nalaza i mišljenja Državne revizije u sklopu revizije učinkovitosti upravljanja strateškim robnim zalihama za 2019. i 2020.g. osim tabličnih brojčanih prikaza konkretnog stanja određenih roba.“ Molim glasujmo. Glasovalo je 123 zastupnika i zastupnica, 48 za, 75 protiv tako da zaključak nije dobio potporu.
Konačni prijedlog Zakona o prestanku važenja, pardon. - Prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o matičnom broju, prvo čitanje, P.Z. br. 285. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Poštovani državni tajnik Žarko Katić, izvolite.
Poštovani g. predsjedavatelju, poštovane zastupnice i zastupnici. Odredbama Zakona o matičnom broju građana iz 1992. sa novelom iz 2022. uređeno je …
Ispričavam se državni tajniče, ispričavam se molim vas, samo jednu obavijest jer je važna imamo samo jednog prijavljenog poslije, pa pozivam sve koji su se prijavili za iznošenje stajališta da odmah nakon završetka ove točke iće iznošenje stajališta, samo kao obavijest da ne bude prekasno ljudima. Hvala vam, ispričavam se državni tajniče izvolite nastavit.
Hvala. Dakle, odredbama Zakona o matičnom broju iz 1992.g. i njegovom novelom iz 2022.g. uređeno je određivanje i davanje matičnog broja građana hrvatskim državljanima. Matični broj građana je inače identifikacijska oznaka hrvatskih državljana koja služi za povezivanje podataka u službenim evidencijama. S određivanjem jedinstvenog matičnog broja građana tad se dakle zvao JMBG započelo se 1982. prema tada važećem zakonu. Od 8. listopada 1991.g. JMBG građana određen u RH s registarskim brojem od 30 do 39 za hrvatske državljane su ostali važeći, a za hrvatske državljane kojima su ti matični brojevi bili određeni u drugim republikama bivše SFRJ oni su se mijenjali u brojeve također s registarskim brojem od 30 do 39, dakle da imaju iste brojeve kao i raniji hrvatski državljani. Termin odnosno skraćenica JMBG koristio se do 1. siječnja 2003.g., a od tada se koristi termin matični broj građana. Matični broj građana upisuje se u službene evidencije, a ranije se upisivao i u isprave građana, međutim od 1. siječnja 2003.g. počeo se primjenjivati Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o matičnom broju građana prema kojem se matični broj građana više ne može upisivati u isprave građana. Kao što je navedeno matični broj građana je identifikacijska oznaka koja služi za povezivanje podataka u službenim evidencijama, dakle onim evidencijama koje na temelju posebnog propisa vode državna tijela i pravne osobe koje imaju javne ovlasti, a on se kao identifikacijska oznaka široko koristi i u privatnom sektoru, znači različita trgovačka društva, banke, ali i udruge građana. 1. siječnja 2009.g. stupio je na snagu Zakon o osobnom identifikacijskom broju objavljeno u Narodnim novinama 60 iz 2008.g. kojima je uvedeni osobni identifikacijski broj tzv. OIB kao stalna identifikacijska oznaka obveznika tog broja koju korisnici identifikacijskog broja koriste u službenim evidencijama, u svakodnevnom radu i kod razmjene podataka. Prijelaznim i završnim odredbama toga zakona propisano je da će se određivanje i dodjeljivanje OIB-a te upis u službene evidencije onim hrvatskim državljanima rođenim u Hrvatskoj i pravnim osobama sa sjedištem na području RH koje su osnovane prije stupanja na snagu tog zakona završiti najkasnije 31. prosinca 2010.g., dakle u roku od dvije godine od stupanja na snagu zakona, do određivanja i dodjeljivanja OIB-a ostaje ostao je u primjeni i matični broj građana odnosno matični broj pravne osobe tzv. MB te sistemski brojevi koje je dodjeljivalo Ministarstvo financija odnosno Porezna uprava. Iako je određivanje i dodjeljivanje OIB-a hrvatskim državljanima rođenim, dakle prije stupanja na snagu tog zakona i pravnim osobama osnovanim prije stupanja na snagu Zakona o OIB-u završilo do kraja 2010.g. te se OIB redovito određuje i dodjeljuje fizičkim osobama odmah po rođenju, a pravnim osobama prilikom osnivanja, MB je ipak ostao u uporabi i nakon 2010.g. Naime, tijekom godina uporabe MB-a građana kao identifikacijske oznake hrvatskoga državljanina, velik broj evidencija koje vode različita tijela zasnovan je na matičnom broju odnosno postoji velik broj poslovnih procesa gdje je potrebno upisati MB građana da se proces pokrene kao i oni sustavi gdje je MB obvezan podatak kao kontrola. Sve ove naprijed navedene sustave prije ukidanja MB-a građana potrebno prilagoditi za uporabu korištenjem isključivo putem OIB-a što je očito zahtijevalo više vremena i resursa. Obzirom da je OIB ušao u punu primjenu tako da institucije korištenjem OIB sustava mogu koristiti i ostale podatke koji se nalaze u tom OIB sustavu kao što su osobno ime, datum rođenja, prebivalište fizičke osobe, a institucije koje to nisu ranije učinile prilagodile su svoje sustave za korištenje putem OIB-a, tako da sada prestaje potreba za daljnjim određivanjem MB-a građana kao druge odnosno kao pomoćne identifikacijske oznake. Danom prestanka važenja Zakona o MB-u prestat će se određivati matični brojevi građana i na taj način će se ukinuti da identifikacijska oznaka za kojom nakon kao što sam rekao punog ulaska u primjenu OIB-a više ne postoji potreba. Matični brojevi građana koji u određeni do dana prestanka važenja Zakona o matičnom broju, neće se brisati iz postojećih evidencija te će se moći koristiti za povezivanje i razmjenu podataka u onim slučajevima kada je povezivanje podataka, kad se ono neće moći izvršiti korištenjem OIB-a međutim ne kao osnovna i stalna identifikacijska oznaka građana nego kao kontrolni mehanizam. Evo, poštovane zastupnice i zastupnici držimo da su ovo dovoljni, utemeljeni razlozi da se donese ovaj zakon odnosno da prestane važenje Zakona o matičnom broju građana. Imali smo ga u našem sustavu ukupno 40 godina, 10 godina u bivšoj državi, evo 30 godina u ovoj državi, ali nakon punog stupanja na snagu OIB-a povezivanju brojnih evidencija koje se na njemu zasnivaju Vlada RH drži da za ovim zakonom više nema potrebe i stoga predlaže usvajanje ovog zakona o prestanku važenja Zakona o matičnom broju. Hvala vam lijepa na pozornosti.
Evo ima nekoliko replika. Prva je poštovani zastupnik Ivan Kirin.
Poštovani dopredsjedniče, poštovani tajniče, od 1976. godine dakle počinje se uvoditi JMBG dakle identifikacijski brojevi jedni i drugi i došli smo do OIB-a 2009. godine. Svi hrvatski državljani dakle svi koji imaju hrvatsko državljanstvo imaju OIB. Dakle, da li postoji rješenje, da li se razmišljalo o tome da oni građani Hrvatske koji su nekakve druge nacionalnosti ili žive negdje drugdje imaju hrvatske dokumente, imaju hrvatski OIB i bave se u Europi svim i svačim, uglavnom kriminalom. Da li im se može oduzeti državljanstvo, oduzeti naravno i time i OIB ili recimo u prošlo vrijeme se govorilo izopačenju? Hvala.
Poštovani gospodine …
Samo malo državni tajniče, imamo jednu povredu Poslovnika prije vašeg odgovora. Poštovani zastupnik Erik Fabijanić.
… [[Govornik nije uključen.]]
Gospodin Kirin mikrofon.
Uz riziko opomene htio bih samo ispraviti gospodina Kirina u izlaganju jer OIB je vezan za bilo koju fizičku osobu koja sudjeluje u platnom prometu sa RH, dakle nije vezana za državljanstvo, evo.
Dobro, vi ste to iskoristili kao repliku, pa kako ste sami rekli dobivate opomenu. Izvolite odgovoriti državni tajniče.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine zastupniče, dakle OIB se dodjeljuje širem krugu građana, ne samo hrvatskim državljanima. Dakle, hrvatskom državljanu prilikom rođenja u pravilu dakle malom djetetu, ali isto tako strancu koji je stekao hrvatsko državljanstvo u času njegovog dakle stjecanja državljanstva, pravomoćnosti tog rješenja dodjeljuje se i OIB i on se upisuje i u knjige državljana i u matične knjige ali i u OIB sustav. OIB imaju rekao sam uvodno i pravne osobe ali i fizičke osobe koji su stranci koji imaju legalan boravak u RH, dakle privremeni boravak, dozvolu za boravak i rad ili stalni boravak, ali isto tako i strani državljani koji u Hrvatskoj, nešto slično što je gospodin Fabijanić rekao koji sklapaju određene poslove koji u Hrvatskoj dolaze. Hrvatsko državljanstvo se ne može oduzeti temeljem Ustava tako da se ne može ni tim osobama koje ste spomenuli oduzeti hrvatsko državljanstvo.
Ok, slijedeća replika poštovani zastupnik Josip Begonja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, dakle 2009. godine Zakon o osobnom identifikacijskom broju. 12-13 godina je prošlo. U nekim državnim tijelima imamo sistemske brojeve, OIB-e, matični broj građana, dakle po 3 osnova možete identificirati osobu. Iako znamo da iz matičnog broja građana imamo i neke podatke koji možda i nisu u skladu sa Zakonom o zaštiti osobnih podataka tipa datum rođenja, godina rođenja itd. Isto tako prilikom popunjavanja obrazaca za javno okupljanje ne traži se podatak OIB o osobama nego matični broj građana. Zanima me da li nakon ovoga doći do brisanja u informacijskim sustavima podatka o matičnom broju građana ili će on i dalje biti službenicima na dispoziciji. Hvala.
Odgovor.
Hvala. Poštovani gospodine zastupniče, izričito naglašavam neće biti brisanja matičnog broja građana u evidencijama gdje se on već nalazi i služit će više kao dakle nekakvi kontrolni broj, kao rezervni broj ako se neki podatak ne može dobiti na temelju OIB-a. Postoji vjerojatno i neki zakoni gdje se još taj broj navodi koji su donijeti prije donošenja Zakona o OIB-u kao potrebni za davanje nekih podataka. To se će se postupno uskladiti odnosno ubuduće će se po tim posebnim zakonima tražiti OIB ne matični broj građana. Ovo duže vrijeme je bilo potrebno jer mnoga tijela koja imaju javne ovlasti su, još uvijek nisu bila potpuno spremna. Prošao je možda nešto duži rok nego što je bilo za očekivati za stavljanje van snage ovog zakona, ali držimo da su sad ispunjeni svi uvjeti.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Više građani ne znaju koliko imaju brojeva. Imamo znači, nema službe koja nema svoj broj. Od broja osiguranika, broja ovog, broja onog, tako da ovaj zakon koji mi donosimo u provedbi u biti ne ostaje samo znači ovaj OIB nego će ostati brojni drugi brojevi, tako da ne bi zavaravali narod. Recimo za broj osiguranika vi morate imati drugi broj. Međutim, da bi ovo bilo primjenjivo onda bi tribao biti OIB onaj broj koji će biti uvezan u cijelom sustavu. Međutim, ja ne znam koliko će još godina proći da građani nemaju desetine, 15, 20, 30 ili 40 brojeva po raznim ovaj, raznim osnovama. Tako da temeljno iz ovoga zakona uopće ne mogu razumiti koliko će ovo javnih tijela ovaj broj koristiti i koliko će se tih drugih ne samo JMBG nego i drugih osnova brojeva koji imaju naši građani jer i građani sami ne znaju koliko imaju brojeva.
Odgovor.
Evo cijenjeni zastupniče, točno je da imaju neke tijela s javnim ovlastima koriste i još neke brojeve, kao što ste spomenuli broj osiguranika i sl. međutim OIB je ušao u svoju punu primjenu i za time više ne postoji potreba, sve se može odrediti i pratiti putem OIB-a. Međutim, imam određenih situacija da je recimo neka osoba preminula prije stupanja na snagu Zakona o OIB-u, a recimo na temelju nje članovi obitelji, posebno se to odnosi na stradalnike Domovinskog rata, ali i druge osobe, članovi obitelji koriste mirovine ili neka prava i zbog toga je potrebno da se ovaj broj ne briše u postojećim evidencijama, ali se neće više dodjeljivati novim pravnim i fizičkim osobama.
Hvala državni tajniče. S tim smo iscrpili replike. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi prijavljeni je u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovani zastupnik Erik Fabijanić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavniku predlagatelja, cijenjeni kolege zastupnici. Klub Socijaldemokrata će podržat ukidanje MB-a građana i iskoristit ću dakle ovo prvo čitanje samo da upozorim na onaj dio odredbi koje su vezene za stupanje na snagu samog zakona. Naime, u ovom tekstu kakav je predložen predviđeno je da taj zakon stupi na snagu tjedan dana od dana objave, međutim ako mi pogledamo koliko obrazaca u RH traže MB građana kojeg se mnogi građani nažalost više ni ne sjećaju pa traže po starim vozačkama, starim zdravstvenim iskaznicama itd., ja znam da dosta institucija čak i prešutno tolerira da u obrascu MB nije ispunjen, ali je on nažalost još uvijek predviđen, što je i normalno barem dok ne ukinemo taj propis. Pitanje je da li se ti sustavi koji nisu samo državni nego i lokalni, ali i ono što je dio privatnog biznisa može na vrijeme prilagoditi u roku od tjedan dana? Ja osobno smatram da ne može. Recimo npr. imamo dio tiskanica koje nisu dio službenih, dakle koje nisu objavljene u Narodnim novinama, pojedini zahtjevi, međutim imamo i tiskanica koje su objavljeni u Narodnim novinama dakle na temelju nekakvih pravilnika i drugih akata kao npr. što je recimo prijava-odjava odnosno promjena u HZZO-u dakle to je tiskanica koja je objavljena u NN, prema tome nova tiskanica bez MB građana, ja pretpostavljam da bi trebala biti isto objavljena u NN, ja mislim da sustavu treba dati vremena dakle i očekujem da na drugom čitanju ćemo produljiti taj rok vezano za stupanje na snagu. Evo, zato imamo npr. evo ga da imamo previše brojeva što je rekao kolega Bulj, dovoljno je da pogledate tiskanicu vezano za zahtjev za obiteljsku mirovinu, dječji doplatak ili osobnu mirovinu bilo da je prijevremena, puna ili klasična starosna gdje se traži osobni broj osiguranika, traži se OIB i traži se MB građana. Dalje, možemo vidjeti zahtjev za kupnju stana u vlasništvu RH i tu se traži MB i moja matična županija isto tako traži u nekim slučajevima MB građana. Za određene obrasce evo slučajno sam vidio da neke osiguravajuće kuće u nekim svojim obrascima traže MB građana, za dodjelu OIB-a o kojemu smo već govorili isto tako traži se MB građana. Ja nisam pravnik, ali tako da sam ja da li je dovoljno zadržati ove obrasce i samo reći bilo kojoj od ovih institucija da mogu zadržati stare obrasce da ne treba samo se neće taj dio ispunjavat i to je prihvatljivo, a da ne kažem da imamo tiskanice i druge informacije vezano za matični broj građana koji imaju sve naše javne institucije i koje se nalaze i na njihovim portalima i to treba prilagoditi. I da tome nije tako i da ljudi ne čitaju NN i da ne čitaju novine odnosno na portalima i vijestima, ljude će i dakle da nemaju informaciju da je MB ukinut, ako mi zadržimo te postojeće obrasce zato što ljudi ne prate zakonodavno tijelo ako baš ne moraju, može im se dogoditi ako mi zadržimo te stare obrasce da će ih to dalje zbunjivat pa možda samo zato zbog neposjedovanja tog broja koji više neće biti potreban, ipak će odgađati neke žurne zahtjeve koji su im možda i životno važni. Tako da sada apeliram na predlagatelja da produži te rokove po nekoj procjeni sada meni je to teško reći zato što ne znam koliko sustav državne uprave funkcionira, ali činjenica je da u roku od tjedan dana sumnjam da možemo staviti novi pravilnik vezano za pojedine obrasce, objaviti te tiskanice, a nakon toga i u roku od tjedan dana da to može biti napravljeno. To se možda eventualno može pripremiti između u razdoblju između dva čitanja, ali to znači da prejudiciramo ishod glasanja. Evo zahvaljujem.
Hvala. Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Mosta poštovanog Mira Bulja.
Poštovani. Evo ja bi se sa kolegom Erikom složio u ovome dijelu da jednostavno zahtjevi u brojnim postupcima, bilo na svim razinama, u svim tijelima koja imaju javnu ovlast jednostavno imamo brojeva i ne znamo koliko imamo. Tako da i ja nije mi jasno na koji način bi upozorio na kako i u kojemu vremenskom periodu mi možemo da stupi ovaj zakon na primjenu jer jednostavno brojni naši građani koji će morati davati zahtjeve zbog žurnosti i hitnosti oni će morati imat određene stare podatke tako da ne znam kako ovaj uopće ovaj sustav prilagoditi i na koji način poglavito ljudi koji ne prate i ljudi na, u ruralnim područjima koji još manje prate, još teže im je, manja im je pristupačnost javno, javnim tijelima sa kojima imaju ovlasti, tako da uopće ne znam na koji način će ovo profunkcionirati, opet ponavljam u nerazvijenim područjima, kako će ona baka sa Svilaje, Dinare, ne znam iz Gorskog kotara koja je udaljena od središta uopće doći do toga, a kad dođe vrlo teško joj je dostupno da dođe do tog tijela fizički jer je udaljena, promet nije organiziran najbolje, na koji način će oni neku žurnu situaciju kroz zahtjev ovaj odraditi jer će ih vratiti, službenik će reći vi se vratite, morate imat ovo i tako će se gubiti dani i dani. Tako da ta prilagodba je vrlo bitna oni će morati i trajat će duže, vjerojatno sama ova primjena zakona će odgoditi u biti same odredbe ovoga zakona i ove izmjene tj. ovo brisanje matičnoga broja i naravno ja bi ovdje napomenuo da kad se govori o tim brojnim brojevima da moramo imati punu kesu uza se, vrećicu ovih starih iskaznica, starih brojeva, tako da ja sam se evo spomenuo broj osiguranika i nije uopće povezan sa OIB-om, tako da imamo brojne te probleme i ne znam na koji način to ubrzati. Mi kao stvaramo preduvjete već godinama 2009. čini mi se da je krenuo taj postupak, međutim to jednostavno ne funkcionira i onako često imam taj nekakav problem koji vidim kaže da je OIB zaštićen, niko ne zna, ne smije, mislim taj OIB je tolko vidljiv, kad potpisivate ne znam običnu peticiju znači nevezanu peticiju al neku ne znam stavljate svoj OIB, tako da i ta tajnost tih podataka, tih brojeva u biti je onaj pod upitnikom, recimo kad meni netko kaže od informiranja ovaj za informaciju, pravo na informaciju onda traže recimo 5 tisuća stranica, sve izvode traže, onda triba sve OIB-e izbrisat. To je jedan kompleksan posao u nas, tako da moramo na tome još više poraditi. Međutim, ja bi ovdje samo rekao da nažalost će biti sve manje OIB-a, sve manje brojeva, tako da će se računala oladiti jer ako država hitno ne intervenira po pitanju poglavito na razini područja poglavito u ovoj krizi tako da neće biti baš zamorno jel će ljudi nastaviti nažalost iseljavati tako da isključivo i samo gledati ljude kroz brojke, a brojevi su evo jednostavno ono o čemu raspravljamo, imat ćemo probleme, pad broja stanovnika, pad ne znam statističke pokazatelje, al vidimo da je sve manje i manje naših ljudi na tim područjima gdje starije stanovništvo. Stoga još jednom ja bi samo kratko upozorio da ovaj zakon ovom primjenom od 7 dana stupanja na snagu kad izglasamo u biti neće se ništa dogodit i sad ne znam sam šta bi reka jel bolje da se nešto dogodi il da se ne dogodi, ako se dogodi naši građani koji imaju određena prava i obaveze ispunjajući određene zahtjeve dal će imati taj broj il neće imati taj broj uza se, poglavito opet ponavljam na teže dostupnim područjima, nerazvijenim područjima gdje je teže doći do javnopravnih tijela gdje su udaljenost županijska središta, lokalne samouprave tako da ne znam sam na koji, ne znam, ne znam što bi vam rekao ova primjena, al ovaj zakon sam po sebi nikakve, ništa neće promijeniti, a obrasci ako promijenimo da je neke brojeve brišemo bit će problem i sustavima koji postoje, informacijskim sustavima, a problem će biti i našim građanima jer će odužiti njihove zahtjeve koje imaju pravo da ostvare, a ponekad će možda i izgubiti određena prava, izgubiti jel neće imati sve na, u tom trenutku. Stoga još jednom ja mislim da u državi što se tiče javne uprave moramo urediti puno bolje poglavito teritorijalno istu dostupnost svim građanima, 2/3 Hrvatske nemaju istu dostupnost, možda je malo lakše gledat iz Zagreba na ovo i možda kad iz Zagreba razgovaramo sa ove govornice možda je to puno lakše jel uglavnom sva tijela su u Zagrebu, međutim u ruralnim područjima gdje su slabije razvijena teško je dostupno određenim osobama, grupacijama da dođu do javnih, tijela s javnim ovlastima, tako da moramo razmišljati u tome smjeru i nije isključivo samo donijeti zakon, ako donosimo zakon moramo ga donijeti isključivo za čovika. Šta on donosi čoviku, najmanjem čoviku koji je najugroženiji i koji će imati najviše problema i dok ne riješimo toga zadnjega čovika i dok taj najteži slučaj, tog zaboravljenog građanina, našeg državljanina, našeg tu čovika koji je iskonski ostao na tom nerazvijenome području, dok ne napravi se analiza kako će on sve ove promjene prihvatiti, pa i brisanje ovaj matičnog broja smatram da će biti ovaj zakon neprimjenjiv kao što je i od 2009. jednostavno neprimjenjiv i sva tijela od lokalne, županijske, državne razine, osim ovih naših gusto naseljenih područja, govorimo evo primjer Grada Zagreba gdje je u biti i centralizirana sva moć upravljačke strukture, sve je tu centralizirano, zato imamo i neravnomjeran razvoj, zapravo imamo neravnomjeran razvoj i zbog ovih stvari i zbog ovih stvari će ljudi jednostavno ne mogu doći do potrebnih svojih i potrebnih svojih prava, ali propisanih prava, ali i obveza. Stoga još jednom napominjem da primjena je vrlo bitna i ova izmjena zakona tj. brisanje matičnoga broja apsolutno neće ništa napraviti na ovaj način jel teren nije pripremljen, poglavito 2/3 Hrvatske i ljudi sa tog područja jer znam šta je u Dalmatinskoj zagori, znam što je u, evo u Drnišu tu je kolega maloprije se gradonačelnik javio, znam šta se događa na tim područjima da jednostavno ljudi nemaju istu mogućnost. A da im triba za sve brojeve, triba im jedna kesa ovih starih iskaznica.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Mato Franković.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Zapravo davno je došlo vrijeme da jedinstveni matični broj građana otiđe u povijest. Prije svega zato što je on sadržavao osobne podatke poput datuma rođenja, područja rođenja i spola čime je bio i podložan zlouporabi i upravo za zbog toga 2010. godine zamijenjen OIB-om. OIB se sastoji od 11 znamenki koje su određene slučajnim odabirom. Također OIB je stalna identifikacijska oznaka obveznika osobnog identifikacijskoj broja koji se primjenjuje i koristi u službenim evidencijama, svakodnevnom radu i kod razmjene podataka. Stoga je jasno da upravo zbog toga potreba za određivanjem matičnog broja prestaje. Ovdje smo od prethodnih kolega čuli što će se našim sugrađanima promijeniti od trenutka usvajanja ovog zakona. Neće im se puno promijeniti upravo iz razloga što je OIB u velikoj primjeni, zapravo u stalnoj primjeni još od 2010. godine, ali će im se olakšati, olakšat će im se da se više neće tražiti još dodatni broj, a to je matični broj građana. I uistinu je istina da još uvijek postoji traženje različitih institucija za predočenje matičnog broja. Isto kao što je istina da više identifikacijskih brojeva stvaraju zbrku kod naših građana kao što sam prethodno i rekao. Upravo iz tog razloga čvrstog smo stajališta kako treba promijeniti odnosno ukinuti potrebu za matičnim brojem građana i ne vidim problem u primjeni 7 dana nakon što zakon stupi na snagu. Ne vidim problem zato što imamo vrlo aktivnu i raširenu uporabu osobnog identifikacijskog broja i upravo iz tog razloga ćemo samo smanjiti neke administrativne procedure i jednostavno ćemo ukinuti nešto što se vremenom pokazalo kako više isto nije potrebno. Još želim istaknuti svakako kako je naravno OIB u potpunosti u skladu sa zakonom o GDPR-u, a što matični broj građana nije jer otkriva one osnovne podatke svakog građanina. I to je još jedan dodatni razlog zašto treba ovaj zakon usvojiti i čim prije ga staviti u primjenu i ponavljam nema nikakvog razloga da on ne bi stupio na snagu 7 dana od izglasavanja u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Zahvaljujem. Kako je 2000. i kako pište u zakonu '10. donesen odnosno 2009. je stupio na snagu Zakon o osobnom identifikacijskom broju trebalo nam je 13 godina da JMBG pošaljemo u povijest. Ja se nadam da će nama trebat manje da HDZ pošaljemo u opoziciju, ali to ne ovisi samo, samo o nama. Ovaj zakon je, pa 13 godina, ovaj zakon je jedan od onih zakona koje je dobro za popunit petak ujutro u Hrvatskom saboru. Zakon oko kojeg se svi slažemo i smatramo da treba biti donesen i sad možemo pisati, možemo raspravljati o tome jel mogao biti donesen prije, jel mogao biti donesen kasnije, ali u osnovi to je to. Možda bi bilo dobro da u saborskoj proceduri ovaj zakon ima broj P.Z. i onda da mu se da P.Z. po pravilima kako se daje jedinstveni matični, jedinstveni matični broj građana pa da tako na simboličan način to bude zadnji koji će dobiti JMBG. Također u javnoj raspravi koja je bila relativno kratka odnosno relativno štura je jedna građanka upozorila da u nekim zakonima je ostalo da se traži jedinstveni matični broj građana. Možda ne bi bilo loše dodati još jedan članak i prijelaznu odredbu da se stupanjem na snagu ovog zakona odnosno prestankom važenja zakona o JMBG-u u svim drugim propisima u kojima se negdje traži jedinstveni matični broj građana u podzakonskim aktima ili u općim aktima nekih javnih ili privatnih institucija da se to, da će se smatrati da se traži OIB. Tako da, tako da ne bi i građani ono ostali u čudu kada negdje nađu da se traži JMBG. Mislim da čak u jednoj odredbi o referendumu ostao JMBG, a sigurno je prilikom ovaj podnošenja ustavnih tužbi kao što piše u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću. A inače, bez obzira na relativno precizne zakonske propise o tome primjerice kojom javnom ispravnom se može utvrditi identitet, mnoga tijela ili barem mnoge javne institucije i dalje vam traže osobnu iskaznicu. Na moje pitanje zašto, kažu pa da utvrdimo identitet, a onda ja kažem ali identitet se može utvrditi vozačkom dozvolom, čak i otočnom iskaznicom piše u zakonu, putovnicom to isto piše u zakonu. Čak štoviše jedini je Zakon o osobnoj iskaznici čini mi se takav da je osobna iskaznica sada zbog pandemije ostala važiti i nakon isteka onoga roka koji piše na osobnoj iskaznici. Također, uvijek se postavljalo pitanje npr. zašto institucije traže rodni list ne stariji od 6 mjeseci kao da su se podaci promijenili u međuvremenu. Tako će vjerojatno još neko vrijeme biti i sa jedinstvenim matičnim brojem građana odnosno matičnim brojem građana i OIB-om. Moram priznati JMBG svoj sam naučio relativno jednostavno jer je prvih sedam znamenaka bila datum rođenja, za OIB mi je trebalo malo više, ali ga isto znam na pamet jer počelo ga je sve češće tražit, trebao se sve češće upisivat pa onda eto na kraju kad krenete pisat deseti put već i naučite napamet. JMBG odnosno OIB odnosno sve ono što je jedinstveni identifikator ili primarni ključ baze podataka kako se to prije 30 godina u školi kako smo učili je dakle u pravilu onaj podatak koji je isti ili glavni u svim bazama podataka u građana, prema tome sva povezivanja baza podataka se u pravilu rade preko jednog takvog podatka i to je OIB. I nadam se da će taj podatak imati jedan blagotvorni učinak na birokraciju i da neće tražiti od građana veliku količinu podataka koje i sami imaju ili da budem precizan da će biti službenicima što državnim, što javnim dostupni oni podaci koji im trebaju za svakodnevni rad, a koje neće trebat tražit od građana već će temeljem OIB-a svi bitni podaci biti vidljivi službenicima temeljem pristupa raznim registrima, ali to zahtjeva još malo bolju organizaciju. Obzirom da zakon ide u dva čitanja, iako ste moli to i u hitni postupak nije bitno, onda ćemo sličnu raspravu ponoviti jedan drugi petak kada bude ponovno trebalo popunit vrijeme do glasanja. Zahvaljujem.
Slijede završne rasprave, prva je u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovanog Tomislava Okroša.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče, uvažene kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Pred nama je zakon kojim prestaje važiti dugo korišteni JMBG. Od 1. siječnja 2009.g. stupio je na snagu Zakon o OIB-u kojim je uveden osobni identifikacijski broj tzv. OIB, kao stalna identifikacijska oznaka obveznika OIB-a koji korisnici OIB-a koriste u službenim evidencijama, a u svakodnevnom radu i kod razmjene podataka. Mogu slobodno reći da je moja generacija među zadnjima koja je JMBG učila napamet, a danas se to čini sa OIB-om. Donošenjem ovog zakona ostvarit ćemo nekoliko ciljeva, danom prestanka važenja Zakona o MB-u prestat će se određivati matični brojevi građana i tako će se ukinuti ta identifikacijska oznaka za kojom nakon ulaska u punu primjenu OIB-a više nema potrebe. Matični brojevi građana koji su određeni do dana prestanka važenja Zakona o matičnom broju neće se brisati iz postojećih evidencija te će se moći koristiti za povezivanje i razmjenu podataka u onim slučajevima kad se povezivanje podataka neće moći izvršiti korištenjem OIB-a, međutim ne kao osnovna i stalna identifikacijska oznaka građanina već kao kontrolni mehanizam. Na ovaj način nitko tko je svoj JMBG znao i učio napamet neće biti zakinut. Naime, iz primjera osoba koja je preminula prije 31. prosinca 2008. odnosno osobe koje su nestale ili stradale tijekom Domovinskog rada ili članovi obitelji stradalnika iz Domovinskog rata koji su preminule prije stupanja na snagu Zakona o OIB-u nije i ne može biti određene i dodijeljen OIB jer se iste osobe ne smatraju obveznicima broja. Iz ovoga vidimo važnost nastavka korištenja JMBG-a, a kao povezujućeg i kontrolnog mehanizma odnosno broja identifikacije. Smatram kako se ovim zakonskim rješenjem završava jedna etapa u kojoj smo prešli na kvalitetniji sustav obrade osobnih podataka uz veću efikasnost i veću zaštitu podataka pojedinaca. Završno, Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Slijedi završna rasprava u ime Klub zastupnika Centra i GLAS-a poštovane Dalije Orešković.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Bilo bi krajnje nerazumno i besmisleno ne podržati ovaj zakon, međutim bilo bi još besmislenije propustiti priliku pa ukazati na činjenicu da je 12 godina trebalo za prilagodbu institucija na jedan novi identifikator. To govori u prilog tome da u trenutku uvođenja oni koji su ga uvodili nisu imali jasnu sliku o tome na koji način JMBG funkcionira u praksi, niti su tada bili u stanju osmisliti i implementirati OIB na odgovarajući način. Neke modalitete koje sada uvodimo mogli smo uvesti i prvi put. To sve potvrđuje nešto što bi valjda i vrapci na grani trebali znati, a to je da su HDZ institucije i institucionalno djelovanje na zadnjem mjestu, ako već niste znali sami što i kako sami činiti mogli ste pitati ljude koji u sustavu rade. To su oni nevidljivi ljudi čije znanje i iskustvo niti ko čuje niti ih tko treba, niti ih tko poštuje. A za kraj, s obzirom da mi danas ovaj zakon imamo u trenutku kada eto treba popuniti rupu prije glasanja da se stekne dojam da HS nešto radi, dođe mi da otpjevam stihove, ne vaše kolega Drele, nadam se da ste barem čuli za Alanis Morissette i onu njezinu pjesmu „Isn't it ironic dont you think“, pa nije li ironično da mi 12 godina nakon uvođenja OIB-a raspravljamo i možemo u HS-u raspravljati o OIB-u, a o potrebama za izmjenama ustava pričat ćemo svugdje, po kuloarima, po sobičcima, po hodnicima, po medijima, po medijima, ali ne ovdje. Hvala.
S ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o matičnom broju, prvo čitanje, P.Z. br. 285.. Predlagatelj je vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: 1. Prihvaća se prijedlog Zakona o prestanku važenju Zakona o matičnom broju i 1. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona, molim glasujmo. Utvrđujem da je 127 zastupnica i zastupnika glasovalo, svi su bili za, dakle jednoglasno je donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Izvješće o radu Povjerenstva za fiskalnu politiku za 2021.g., podnositelj je Povjerenstvo za fiskalnu politiku, o ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44. st. 4. Poslovnika HS. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o radu Povjerenstva za fiskalnu politiku za 2021.g., molim glasujmo. Glasovalo je 114 zastupnica i zastupnika, 104 za, 10 suzdržanih, tako da je donesen zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo.
Važniji je antifašizam nego Tijelovo.
Možda vama, ne znam kako drugima, hvala vam lijepa i doviđenja. SJEDNICA PREKINUTA U 12,58 SATI Dobro jutro poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Prije nego što prijeđemo na iznošenje stajališta klubova zastupnika želim vas samo obavijestiti da je sukladno članku 125. stavku 3. Poslovnika u dnevni red 11. sjednice uvrštena točka Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Viliju Berošu, ministru zdravstva u Vladi Republike Hrvatske koja su predložila 32 zastupnika u Hrvatskom saboru.