Poštovane kolegice i kolege, dobar dan želim. Krećemo sa radom plenarne sjednice. Točka dnevnog reda: - Prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije za 2019. godinu Predlagatelj akta je Vlada RH temeljem članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obitelj, mlade i sport, Odbor za pravosuđe i Odbor za europske poslove. Molim predstavnicu predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje prijedloga, poštovanu državnu tajnicu Andreju Metelko Zgombić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici. Dopustite mi da vam predstavim Plan usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije za 2019. godinu. Sukladno dosadašnjoj dinamici procesa usklađivanja zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU-a, izrađen je program Vlade RH za preuzimanje i provedbu pravne stečevine čiji je sastavni dio upravo ovaj plan usklađivanja zakonodavstva koji je sada pred vama. Ovaj plan predstavlja potpunu i pravovremenu informaciju saborskim zastupnicima o zakonodavnim aktivnostima koje Vlada RH planira tijekom 2019. g. a koje proizlaze iz obveze članstva u EU-u i usklađivanja sa pravnom stečevinom EU-a. Uzevši u obzir činjenicu da zakonodavstvo EU-a kontinuirano se razvija, mijenja i Hrvatska kao članica EU-a sudjeluje u njegovoj izradi i tijekom 2019. g. potrebno je preuzeti i provesti određene dijelove tog zakonodavstva. Za pravilno prenošenje, primjenu i provedbu prava EU-a prvenstveno su odgovorne države članice a jedinstvena primjena prava EU-a u svim državama članicama ključna je za uspjeh EU-a i promoviranje interesa i samih država članica a u konačnici i građana EU-a jer učinkovitije izvršenje prava EU-a važno je i za hrvatske građane jer to zaista utječe i na naš svakodnevni život. Evo npr. Zakonom o provedbi trenutno aktualne uredbe o zabrani neopravdanog geografskog blokiranja na unutarnjem tržištu, uklonit će se dosadašnje ograničenje za potrošače na temelju njihove nacionalnosti ili mjesta boravišta. To između ostalog znači da će se kupci neće moći više biti blokirani, neće im biti blokiran pristup web stranicama ili web shopu u drugoj nekoj državi članici gdje se isti proizvodi nude po nekakvim povoljnijim cijenama. Sad će i hrvatski građani moći izravno i iz druge države članice dobivati odnosno nabavljati tako jednu robu pod jednim povoljnijim uvjetima. Evo dopustite da možda kažem kad je riječ o području prometa, uvodit će se nove digitalne kontakt točke koje će uvesti kroz Zakon o pružanju informacija o multimodalnim putovanjima koji će omogućiti svim zainteresiranim građanima da na jednom mjestu saznaju sve informacije o svim oblicima prijevoza sa jednog mjesta drugo uključujući sve modalitete prijevoza, cestovni, zračni, pomorski i željeznički promet. Dakle to će biti isto jedan model kojim će se olakšati građanima i izabrati najbolji način putovanja u smjerovima koje oni žele. Pri tome je naravno važno istaknuti da je ključna uloga upravo Hrvatskog sabora u ovom procesu jer donošenjem nacionalnih zakona osigurava se provedba novodonesenih pravnih akata EU-a. Stoga je Vlada ove godine 10. siječnja usvojila program koji sadrži jednogodišnji programski dokument u kojem su popisane aktivnosti koje planira navesti, pred vama vidite popis od 45 zakona i on je orijentacijski pripremljen na način da je pod svih 45 zakona su podijeljeni u 4 kvartala tako da u prvom kvartalu Vlada ima namjeru uputiti Hrvatskom saboru 19 zakona, u drugom 14, u trećem 9 i u četvrtom 3 zakonska prijedloga. Također treba biti svjestan osim nove pravne stečevine koja se nalazi u popisu ovog koji je pred vama, Hrvatski sabor će donositi zakone kojima se odgovara na one obveze iz povreda koje je Europska komisija pokrenula pred sudom EU-a u odnosu na RH i dakle taj popis stoga jest takav da će se tijekom godine ukoliko će nastati pojedina potreba, povremeno dodatno i usklađivati. Ovaj program dakle stvarno predstavlja instrument za planiranje i praćenje preuzimanje pravne stečevine a ujedno ima i preventivni učinak kako bi se spriječilo pokretanje nekih novih postupaka povrede protiv RH. Dame i gospodo zastupnici, smatramo da donošenjem ovog dokumenta Hrvatska potvrđuje učinkovito funkcioniranje u uvjetima članstva EU-a kao i promicanje nacionalnih interesa kroz sudjelovanje i kreiranje i provedbi zajedničke politike EU-a. Uloga Hrvatskog sabora u ovome je ključna i nezamjenjiva i slijedom toga Vlada RH predlaže da ovaj Visoki dom usvoji ovaj plan usklađivanja zakonodavstva Hrvatske sa pravnom stečevinom za tekuću 2019 g. Zahvaljujem na pozornosti. Hvala.
Zahvaljujem državnoj tajnici, imamo nekoliko replika, poštovani kolega Željko Glasonović, izvolite.
Poštovane gđe. i potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. EU provodi svake godine stotine pravnih propisa, a kod nas imamo totalni razlaz između propisa i zakona tamo provedbe na terenu, hoće se to poboljšati to je prvo pitanje. Drugo pitanje, kada se već pozivamo na stečevinu EU, kako je moguće dok … [[Govornik se ne razumije.]] miješaju, šta je sa ta čudna riječ lustracije, kada u drugim zemljama, postkomunističkim maknuti su svi bivši ljudi iz bivšeg sustava, a kod nas ilustracija provela u suprotnom smjeru i vratili su se natrag svi ti ljudi, iz te bivše tradicije pravne, iz SFRJ. Zadnje pitanje, zašto se ti zakoni selektivno provode, npr. za povrat oduzete mirovine, za vrijeme komunizma i osuda komunističkih režima, to je za mene samo puka divna zamisao, toj priči o propisu iz EU primjenjivati.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Glasnoviću, sljedeća replika, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena tajnice, prepisivati zakonodavstvo EU je najmanji problem, to Sabor izglasa kroz direktive, međutim, provedba je u pitanju. Pitanje se sada postavlja zbog čega Hrvatska država ne proglasi isključivi gospodarski pojas, ne zaštiti svoj teritorij, zbog čega će u Hrvatskoj će se do 2020. se moć prodavati poljoprivredno zemljište, sada kada je ispražnjena Slavonija i ostali dijelovi Hrvatske, dok u Mađarskoj stranci neće moći kupovati poljoprivredno zemljište. Pitanje je zbog čega radnici Dalmatinske, radnici Konstruktora, nemaju ista prava kao što imaju ne isplaćuju se njihove plaće u stečaju, dok u drugim državama to je obaveza. Što to znači? Da u centru direktiva i provedba u tom središtu problema je to što se ne izvršava ono što donesemo. Nije čovjek ovih direktiva i naši, mi nemao infrastrukturu za provedbu ovih zakona.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju, sljedeća replika, poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovana državna tajnice, govori se o pravnoj stečevini EU, vi ste naveli primjer da će sada hrvatski građani moći nesmetano kupovati sa web shopova iz bilo koje članice EU i to ste naveli kao jedan benefit. A zapravo ne govorite jednu ključnu stvar, da smo mi i ušli u EU, zato što je to željela Njemačka, Italija i Francuska jer smo mi njima tržište. I ono malo proizvodnje što sada imamo, na ovaj način kako se radi, nećemo imati i toga ste vi svjesni. Mi smo ušli u EU, isključivo kao tržište, svoju proizvodnju nemamo i onda mi idemo po ravnopravnim osnovama, znači mi koji ne proizvodimo ništa oni će moći kupovati kod nas ništa, a oni koji proizvode sve, naši će građani moći koliko kupovati? Dakle, smatram da ne govorite na način kako bi trebali govoriti, smatram da ova pozicija Hrvatske u EU, nije dobra i da će Hrvatska i dalje biti u svojoj lošijoj ekonomskoj situaciji, zbog nesuvremenističke politike naše vlade, prije svega.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Zekanoviću, sljedeća replika, poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pored ovih euroskeptika, koji misle da je sve negativno što dolazi iz EU, ja ih mogu samo upozoriti i vas zamoliti da malo jasnije komunicirate, da nije da nešto dolazi iz EU, nego i Hrvatska sudjeluje u kreiranju tih zakona. Znači naša vlada, naši ministri, naši zastupnici u Europskom parlamentu, oni sudjeluju tamo, ne. Tako da, vjerojatno će i kolega Bulj, sada i kao kandidat na izborima za Europski parlament, biti u prilici u budućnosti sudjelovati u izradi tih zakona, i onda možda Most ili neki novi Bulj u Hrvatskom saboru, neće govoriti da nam je to netko poslao. Znači s te strane trebamo biti svjesni. Mi jedno što nemamo dovoljno koristi iz EU, za to je g. Bulj i gđa. državna tajnice, zaslužna nesposobna naša vlada koja ne zna odraditi posao i gdje vidimo da ministrica Žalac upozorava ministre da užasno sporo povlačenje sredstava ide. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovani kolega Maras. Ja bi samo molio da u svom izričaju ne omalovažavate bilo koga od kolega. Čudan stil, ali dobro, evo izvolite, kojega Bulj povreda poslovnika.
Ja bi, kolega Maras, najbolji ministar od '90. g. prekršio čl. 238. gdje je rekao niz netočnosti o meni, netočnosti. A on kao najbolji ministar, mora znati od kada smo ušli u EU, da je 2/3 Hrvatske prazno, da nemamo više radništva, jedino što smo od EU uzeli, to smo uzeli njihove loše i štetne prozove, kao što je npr. teleoperateri u RH, zarađuju 42% marže, dok u ostatku Europu ispod 20% [[Upadica Brkić: Zahvaljujem kolega Bulj.]] i o tome pričajte, a ne o meni di ću ja biti ili neću biti … [[Govornik se ne razumije.]] hvala.
Kolega Bulj zahvaljujem. Članak 238. poslovnika ne govori o neistinama, i ja bi vas također zamolio da nezloupotrebljavane institut povrede poslovnika, da ne omalovažavate kolege na bilo koji način u svom izričaju. Povreda poslovnika poštovani kolega Gordan Maras.
Hvala lijepo. Povrijeđen je 238. ali i vi ste povrijedili s obzirom da niste opomenuli u formi ne samo izričaj kolegu Bulja, ali ja kolegu Bulja podržavam u ovim aktivnostima koje on govori, da se borimo za bolju Hrvatsku, za naseljavanje Hrvatske, za to da teleoperateri se u Hrvatskoj isto odnose prema našim građanima kao oni u Belgiji ili Njemačkoj, banke također, znači idemo se boriti za naše hrvatske građane, ali ne na način da govorimo da netko nešto nameće. Nego ajmo se boriti za jaku Hrvatsku u EU g. Bulj i pohvalio sam i hvala vam na komplimentu, zbilja mi je drago da prepoznajete tu mogu kvalitetu od '90. nadalje. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem vam također kao što sam kazao i kolegi Bulju, to govorim i vama, smatram da nije povrijeđen poslovnik i molim vas, nemojte zloupotrebljavati institut povrede poslovnika, ako ste me dobro slušali ja sam upozorio i zamolio kolegu Bulja da ne omalovažava a kad ću izreć opomenu i vama i njemu to ću ja odlučit, nećete vi. Prelazimo na slijedeću repliku, poštovani kolega Kažimir Varda, izvolite.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana tajnice, prvo mislim da je ovo dobra praksa da Vlada unaprijed upozna sabor sa programom zakonodavne aktivnosti u vezi sa preuzimanjem zakonodavstva EU. Međutim, mene zanima nešto sasma konkretno, da li ćemo kod donošenja ovih zakona i izmjena i dopuna zakona voditi računa o zakonu koji nalaže da se kod izmjena i dopuna ako se radi o 4 ili maksimalno 5 izmjena i dopuna zakona mora donijeti novi zakon. Imamo praksu da imamo 10, 12, 15 izmjena i dopuna, što nije dobro. Hvala vam.
Zahvaljujem poštovani kolega Varda. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ, ne, hvala lijepo. Otvaram raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Marijana Balić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice, poštovana pomoćnice, uvažene kolegice i kolege, dakle kao što je i rečeno danas je pred nama Prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU za 2019. godinu. Na samom početku valja podsjetiti kako je RH članstvom u EU potvrdila svoju međunarodnu poziciju, a ujedno koristi priliku biti dio pravne, ekonomske i razvojne zajednice odnosno dijeliti zajedničke vrijednosti s ostalima članicama naše Europske obitelji. S tim u svezi 6 godinu za redom Vlada RH je izradila plan Vlade za preuzimanje i provedbu pravne stečevine EU za 2019. godinu čiji je sastavni dio i plan usklađivanja zakonodavstva odnosno dokument koji sadržava obveze koje proizlaze iz članstva u EU. Kao što smo i čuli u uvodnom izlaganju ovaj plan predstavlja sveobuhvatnu informaciju o zakonodavnim aktivnostima kojim Vlada RH planira tijekom 2019. godine, a koji se tiču daljnjeg preuzimanja pravne stečevine EU u nacionalno zakonodavstvo. EU je pravna zajednica, odnosno zajednica vladavine prave u kojoj težimo dijeliti zajedničke vrijednosti, zato je jedinstvena i dosljedna primjena prava EU u svim državama članicama ključna kako bi dali legitimitet Europskom projektu, a istovremeno i osnažili provođenje naših politika. To je ujedno i u skladu sa izraženim težnjama Hrvatske kao potpisnice Rimske deklaracije u kojoj dijelimo zajedničku vjeru u budućnost EU i nastavak daljnjeg razvoja Europskog projekta uz uključiv pristup svima. U područjima koja nisu u isključivoj nadležnosti EU postoji koristan instrument načela supsidijarnosti kojim se želi zaštiti pravo država članica da donose odluke i djeluju. Ono što svakako valja istaknuti je kako se uvođenjem ovog načela ugovora nastojalo što više moguće približiti građanima. Mehanizam takvog ranog upozoravanja daje nam mogućnost da nacionalni parlamenti donošenjem obrazloženih mišljenja upozore na nepoštivanje načela supsidijarnosti u prijedlozima zakonodavnih akata EU i to je nešto što će zasigurno u idućim godinama članstvo u EU i daljnjem razvoju naše parlamentarne prakse doći više do izražaja. Osim uredbi koje predstavljaju pravne akte koji se automatski i ujednačeno primjenjuju u svim državama članicama čim stupe na snagu Direktivama se u državama članica zahtjeva da postignu određene rezultate i ciljeve, ali im se prepušta izvor provedbe. Držimo ključnim da ciljevi brojnih Direktiva koje se pretaču u naše nacionalno zakonodavstvo nakon što ih i mi ovdje u ovom visokom domu prođemo, uistinu djelovanjem Vlade i svih državnih institucija budu provedene u djelo kako bi se zadani ciljevi europskih politika, a koje su i hrvatske politike postale stvarnost. Učinkovito izvršenje pravila EU važno je za sve hrvatske građane jer u velikoj mjeri neposredno utječu na njihove svakodnevne živote. I premda se pravna stečevina EU stalno mijenja i razvija, a globalne okolnosti su također vrlo dinamične, važno je da Hrvatska prilagođava svoje zakonodavstvo i bude konkurentna na zajedničkom Europskom tržištu i samim time osigura učinkovitu primjenu prava EU u korist svih svojih građana. Slijedom toga, kao što sam već i rekla Vlada RH je i ove godine izradila i usvojila program Vlade za preuzimanje provedbe pravne stečevine EU za tekuću godinu. Riječ je dakle o jednogodišnjem programskom dokumentu koji predstavlja učinkoviti instrument za planiranje, praćenje i preuzimanje pravne stečevine. Ovaj plan predviđa donošenje 45 zakonodavnih mjera tj. novih zakona ili izmjena i dopuna već postojećih zakona koje su podijeljene po kvartalima, a kojima se preuzima prvenstveno nova pravna stečevina EU. No, budući da je pravna stečevina živi organizam koji se kontinuirano mijenja i razvija te se donose nove direktive i uredbe tako se i program odnosno plan stalno nadopunjuje. Većina predloženih zakonodavnih mjera, njih 33 od ukupno 45 Vlada predlaže da se donesu u prva dva kvartala. Ovdje svakako moramo istaknuti važnost pravovremenog preuzimanja pravne stečevine EU jer bi u protivnom RH bila izložena odgovoru Europske komisije i pokretanju postupka pred sudom EU, zbog povreda prava, odnosno eventualnim novčanim kaznama. Stoga će Klub zastupnika HDZ-a podržati usvajanje predmetnog plana, jer donošenjem ovakvog akta Hrvatska potvrđuje da je odgovorna i funkcionalna državna članica koja zna pozicionirati svoje nacionalne interese pri kreiranju zajedničkih politika EU uz jasan cilj, da dosljedna provedba ovih zakona ide u prvom redu na korist hrvatskih građana i donese im konkretnu korist i kvalitetnije uvjete u svakodnevnom životu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Balić. Prelazimo na slijedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika Nezavisnih, poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala podpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena državna tajnica, tajnice gospođo Anđela Metelko Zgombić i suradnicu, sa suradnicom, kolegice i kolege, nastojat ću u ovoj kratkoj raspravi postavit nekoliko pitanja koja me kao zastupnika i kao građana ove zemlje zanimaju iz čistog razloga što nisam dovoljno informiran ili sam propustio biti informiran ili mojom graškom ili greškom nekoga drugoga pa ćemo sad to pokušati u ovoj raspravi uvidjeti. A što se tiče samog Prijedloga plana usklađivanja zakonodavstva sa pravnom stečevinom, ja to shvaćam ovako, vi ste došli sa planom, pretpostavljam da je taj plan razumno napravljen jer na temelju onoga što iz EU se mijenja u zakonodavstvu, koje su uredbe donesene i da mi zapravo tu nemamo puno ni izbora nego taj plan prihvatiti. Što sad da izmišljamo tu, niste vi to u tačkama dovezli pa da se sad može mijenjati. Dakle ovaj plan ćemo svakako podržati. I ono što sam primijetio isto iz prijedloga plana da je, evo konkretno Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju pranja novca i finaciranja terorizma iako piše da je u trećem kvartalu plan, on je već sad bio na raspravi u prvom čitanju, tako da mislim da se te stvari nekad i brže odvijaju što je dobro, nije dobro ako su, a to je mislim da je kolegica iz HDZ-a upozorila u svojoj raspravi ako se kasni sa tim planom jer onda će RH snositi određene sankcije i mislim da je tu nadležan, ako sam razumio dobro vas, sud EU. Oprostite mi što sa pojmovima ne baratam dovoljno dobro ali namjerno sam se javio za ovu raspravu da pokažem da iako nam sve stvari nisu jasne, s druge strane ovi zakoni koji se donose i uredbe EU i sve ono što se u europskom zakonodavstvu mijenja se itekako tiče naših života. I dobro je kolega Maras spomenuo da i naši predstavnici tamo sudjeluju izravno u izradi ovakvih zakonskih rješenja. I zbog toga moramo biti informirani da bi mogli na pravi način djelovati i da bi mogli i onda upozoravati kada je nešto na štetu RH. Vlada RH je donijela mislim ljetos 2017. odluku o instrumentima za usklađivanje zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU. U toj odluci je zapravo definirano sve, postupci na koji način se čitava procedura obavlja pa je tako tamo definirana izjava o usklađenosti prijedloga propisa sa pravnom stečevinom EU koja je bila do sada i obrazac i upute usporednog prikaza podudaranja odredbi propisa EU sa prijedlogom propisa. I naravno u zakonima koji su imali oznaku P.Z.E. koji su u ovaj Sabor dolazili vidjeli smo kako izgleda ta izjava i vidjeli smo kako izgleda obrazac i u obrascu su definirani načini na koji se pojedini propis usklađuje sa propisom EU, je li to potpuno usklađenje ili djelomično i onda obrazloženje zašto nije potpuno i zašto je djelomično. Ono što bih ja sad htio pitati predstavnicu Vlade, državnu tajnicu, vidim da se ona potpisuje kao koordinator Ministarstva vanjskih poslova a pojedini koordinatori iz ministarstva koji upućuju zakon se mijenjaju. Sad ne znam mijenjaju li se oni po potrebama pojedinog zakona ili su oni stalni koordinatori za EU pitanja u pojedinom ministarstvu, to me zanima. Kakva je koordinacija između vas kao koordinatora iz Ministarstva vanjskih poslova i tih ljudi u ministarstvima? Je li ona isključivo bazirana na informacijsko komunikacijskom sustavu koji trebamo pohvaliti iako ja nemam dovoljno informacija koliko je on dobar, koliko je efikasan, međutim prema onome što sam pročitao taj sustav jako dobro funkcionira i tamo se, sve je prevedeno na hrvatski, automatski se dobiju podaci svih kojima je potrebno, pojedinom predstavniku ministarstva da uskladi svoje odredbe. Dakle moje pitanje i predstavnici ministarstava je jeste li vi zadovoljni sa prijedlozima koji dolaze na procjenu u vaše ministarstvo i vi morate o tome dati svoj sud, vratiti natrag ako nešto nije u redu? Koliko je takvih vraćanja bilo i kako zapravo ta koordinacija teče? Evo to je jedno pitanje. A što se tiče informacijsko komunikacijskog sustava, prošle, on je od 2002. uveden prema ovim podacima koje se možemo naći na internetu. Tada je bila implementacija koštala 2 milijuna 800 tisuća kuna. Prošle godine u srpnju je bila javna nabava za proširenje tog sustava, istina ne za ovo područje, ali bilo je, mislim da je 420 tisuća kuna uloženo u sustav, toliko je bilo oglašeno u javnoj nabavi. Da li se taj sustav kontinuirano obnavlja, unapređuje i koliko je od koristi predstavnicima ministarstva? I eto da ne duljim sa ovom raspravom, dakle jasno je da ovaj prijedlog plana trebamo što prije usvojiti da bi nastavili sa ovim poslom ali ono što me nekako me zanima, to sam rekao u uvodu, kao zastupnik, čini mi se da sam slabo informiran a nekako imam dojam da je u medijima je slaba informiranost ili slabo su mediji zainteresirani za sve ono što se događa u EU i to malo dolazi do naših građana i zbog toga, čini mi se da je to jedan od razloga zašto postoji toliko euroskepticizma u našem društvu. Ja ne mogu sada reći koliko je to ali čini mi se da postoji taj određeni broj euroskeptika. Ljudi su s pravom skeptični onda kada nemaju informacije. Dakle trebalo bi učiniti sve, ne možemo mi na medije utjecati što će oni pisati ali Vlada RH može više angažmana uložiti u tom smjeru da sa više informacija dolazi. Evo mi pratimo i redovito u informativnim emisijama slučaj Brexita, ali opet to nije, to je sve nešto na površini, prihvatili i što se događa kada oni hoće izlaziti te stvari bi trebale više se prezentirati hrvatskoj javnosti a pogotovo kada je u području zakonodavstvo. I na kraju još je isto tako, naš obrazovni sustav, funkcioniranje EU, ne znam koliko je zastupljen obrazovan sustav, evo Ministarstvo vanjskih poslova bi trebalo napraviti jednu koordinaciju sa Ministarstvom znanosti i obrazovanja, vidjeti u kojim je to kolegijima ili u kojim je to predmetnima zastupljeno, da se to još više učenicima prezentira da bi učenici shvatili kako EU funkcionira i da jednom možda i mi sebi razjasnimo je li doista, je li smo mi dio EU koji aktivno žele sudjelovati u toj Uniji ili smo samo netko koga eto, nažalost EU nešto skroz nameće, mi se tome opiremo, to će nam donesti štetu. Da te stvari budu jasnije, a posebno mladim ljudima jer na njima, oni su najzainteresiraniji za svoju budućnost da se tako izrazim jer prema onim podacima koje smo vidjeli i u V. Britaniji su uglavnom starije stanovništvo je bilo za izlazak a mlađe je bilo za ostanak. Evo to su neke stvari koje vas molim da poduzmete. A što se tiče ovog plana, treba ga podržati. Najljepša vam hvala.
Zahvaljujem kolegi Žagaru. U ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, poštovana kolegica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle ovo je redovna procedura, praksa s kojom smo započeli pred više od 13 g., kad smo počeli pregovore o ulasku Hrvatske u EU i kad su se počeli u redovnim ovakvim programima navoditi zakoni koji se usklađuju svake godine sa pravnom stečevinom EU-a. Možda ljude katkad zbunjuje i u javnosti i u Saboru činjenica da se na ovim listama često pojavljuju isti zakoni. Dakle često imate isti naslov zakona koji se pojavljuje, to je uglavnom zašto što se na europskoj razini mijenjaju pojedini elementi čak katkad vrlo male stvari u jednoj te istoj direktivi ili jednom te istom zakonu jamo reći tako i potrebno je onda s time uskladiti naše zakonodavstvo, dakle hrvatsko zakonodavstvo i istina što je rečeno, da naravno hrvatski predstavnici od Europskog vijeća do ministarskih vijeća do različitih radnih skupina na svim razinama sudjeluju u izradi ovih zakonskih dokumenata dakle to nije nešto što je Hrvatskoj unaprijed nepoznato i samo dođe i nitko to tada, sa hrvatske strane mi prvi puta vidimo. Htjela bi podržati kao kritiku na neki način svih nas ono što je kolega Žagar rekao i informiranosti. Dakle, ja se također slažem, to je od početka bio naš problem da se često mistificira to što znači EU i ta komunikacija sa EU-om, to je naprosto jedna naša tvorevina, dakle tvorevina 28 ili nažalost čini se uskoro 27 država članica i nema puno velike mistike oko toga koliko god se govorilo o trošenju novca i raznih stvari, proračun EU-a je jedan 1% proračuna država članica, GDP-a država članica za razliku od recimo hrvatskog proračuna koji je otprilike 50% BDP-a Hrvatske, dakle to vam govori o snazi državnosti, to nije država nego je naprosto jedan zajednički europski projekt koji je i gospodarski i mirovni itd., i ima mnogo elemenata koji su od interesa za opću javnost, kao neki utješni podatak, htjela bi citirati podatak iz jednog istraživanja čijoj prezentaciji sam prisustvovala jučer koja je napravila jedna mlada grupa zaista mladih ljudi, mladih istraživača sa zagrebačkog sveučilišta, interdisciplinarna, koja je upravo gledala na stavove mladih u nekim slučajevima između 15 i 24 g., u nekim slučajevima između 15 i 29 g., gledala na stavove mladih o EU-u i koristi, šteti itd. i u njihovim podacima, ispitivanja koje su radili, dobili za tu grupaciju 15 do 24 da ipak 57% te kategorije smatra da je članstvo u EU-u donijelo apsolutnu korist ili uglavnom korist, dakle u te dvije kategorije a ostatak dakle 43% je podijeljeno između onih koji smatraju da nije ni korist ni šteta i onih kojih smatraju da je šteta veća ili manja. Dakle, to pokazuje da čak iako ti mladi navode kad ih pitaju otkud se informiraju, navode apsolutno ono prednost u velikim postocima pred svima ostalima, imaju društvene mreže. Dakle najviše se informiraju preko društvenih mreža a televizija, radio, novine neću ni govoriti, to gotovo da ne postoji kao sredstvo informiranja. Dakle to govori vjerojatno o platformi da tako kaže ili području kroz koje bi informacije mogle i trebale ići i mogle doseći tu populaciju a istovremeno nas upozorava jer naravno da na društvenim mrežama ima svakakvih čuda, mislim ima točnih informacija, lažnih informacija, izmišljotina, ludila, svašta ima i naravno vrlo zanimljivih stvari. Prema tome, to je bez ikakvog kriterija i sa problemom da ta mlada populacija nema neki kriterij selekcije. O čemu se radi? Dakle mislim da je to nešto što je kolega Žagar dobro upozorio da je problem i koristimo zapravo ovu priliku da možda se upravo u tom pravcu i kroz društvene mreže pokuša doseći populacija koja je sada kad smatra sama i očito je loše informirana, još uvijek ima dominantno pozitivan stav prema hrvatskom članstvu u EU-u. Glavni razlog zbog kojeg sam se javila za ovu raspravu je da postavim jedno pitanje a ono se odnosi na program za četvrti kvartal, dakle za kraj godine, konkretno točka 43 a to je Zakon o upućivanju radnika u RH. Mi naravno ne znamo, ja ne znam, pretpostavljam da vi znate odnosno ljudi iz resornih ministarstava znaju o čemu se radi u sadržaju tog zakona, ja ne znam o čemu se radi u sadržaju tog zakona ali ako je to zakon koji govori o mogućnosti radnika iz drugih zemalja da rade u RH, onda bi preporučila da možda probam taj zakon iako on to olakšava, da taj zakon probamo staviti negdje ranije, dakle prije turističke sezone. Naša glavna poteškoća i glavni nedostatak radnika, se događa u turističkoj sezoni. Dakle, ako se radi o tako nečemu, onda mislim da bi bilo da on ne bude u 4 kvartalu, nego da eventualno bude u 2 kvartalu, 1 ili 2 kvartalu. Ali, budući da ne znam točno, ja samo iz naslova pokušavam deducirati, onda, predlažem ovu sugestiju, ako se ne radi o takvoj temi, naravno onda ovdje nije relevantna. Mi ćemo svakako podržati ovo usklađivanje.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Pusić. Sljedeća resprava u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, nama se obećavala kod ulaska u EU, da ćemo imati više slobode, da će naša zemlja doći do jednog većeg stupanja demokracije, međutim, moja je obveza vas izvijestiti da je danas, Vrhovni sud odlučio zabraniti štrajk u SDF Žetelice iz Županje. Znači u tvornici kombajna i ostalih poljoprivrednih proizvoda, štrajk je zabranjen. Argumenti su vrlo slični, zabrani štrajka svojedobnoj u Croatia Airlinesu. Znači, ako radnici smatraju da su im zakinuta prava, ako se zbog toga pobune u EU, u Hrvatskoj im se zabranjuje štrajk. Dame i gospodo, da li su radnici Croatia i tog SDF Žetelice iz Županje, dal su oni znali kada se ulazilo u EU, da u EU radnici nemaju pravo na štrajk, to je centralno pitanje. Ja mislim da nisu, ja mislim da ovo usklađivanje sa europskim direktivama, sada zovete vjerojatno smjernicama, to vi ne kažete ljudima da će slobode biti još manje, vi ih uvjeravate obratno, slobode će biti još više. Inače o čemu se radi, radnici SDF Žetelice stupili su štrajk 9. siječnja, jer traže povećanje plaća od 740 kn bruto za sve razrede, kao i povećanje od 8% na posebne uvijete rada. Od samog početka uprava za njihove zahtjeve nije htjela ni čuti. A kada je uvidjela da skoro mjesec dana radnici ne odustaju od štrajka, obratila se Vrhovnom sudu i Vrhovni sud u Hrvatskoj, u EU, pogađate, kome je presudio u korist, nije presudio radnicima. U kolovozu prošle godine, i županijski Vrhovni sud, zabranili su štrajk u Croatia Airlinesu, ovo su bitne informacije ljudi moji. Mi živimo danas u državi, u kojoj je suspendirano radnicima pravo na štrajk. Kada smo ulazili u EU, obećavali su nam med i mlijeko. Vidjeli smo nakon ulaska, da su ljudi pobjegli iz zemlje, oni koji su preostali, nalaze se pod sve većim terorom vlasti. Novom zabranom štrajka, u SDF Žetelice, država preko suda, je opet pokazala svoje lice. Mizerija za koju rade radnici tamo u Županji, stvarno nije dostojna za normalan život. To je ključna stvar. Ljudi tamo mnogi rade, doslovce za nikakve plaće. A strani investitor, odnosno, strani vlasnik, je ostvario stotine milijuna kuna na njihovom radu, međutim, njima plaća blizu minimalca. I naravno, što radnicima preostaje, radnicima preostaje jedino ili otpro do kraja ili povratak na posao i služenje dalje tom su stavu. Ja pozivam radnike, da se usprotive diktaturi kapitala, diktaturi u kojoj je kapital iznad čovjeka, gdje je profit najbitnija stvar, profit je na prvim mjestu, a od čega će ljudi živjeti, to nije briga poslodavca. Ja pozivam radnike, da ne odustanu od svojih zahtjeva, da se izbore za njih. I osim što nam EU nije dala više demokracija, što možemo vidjeti na primjeru štrajka koji je, mi smo nekada smatrali dok nismo bili u EU, da je štrajk legitimna stvar. Štrajk je bio moguć i u doba komunizma, bio je moguć u doba Hrvatske, sada u EU, odjedanput štrajk nije moguć. Međutim, osim što nam je EU lagala da će nam dati više slobode, a na primjeru zabrane štrajkova vidimo kako to izgleda u praksi, lagala nas je u još jednoj bitnoj stvari. Naime, za otvaranje jednostavnog d.o.o. potrebno je kažu samo 10 kn. Međutim, koliko je potrebno za zatvaranja j.d.o.o. Slušajte ovo, Hrvatska ima vrlo nestabilan zakonski okvir, a ta nestabilnost onemogućava normalno poslovanje. Kaže, vlasnici firmi, moraju imati spremnih 40 tisuća kuna za zatvaranje j.d.o.o. I sada pazite što kaže, članak, da bi poduzetnik zatvorio firmu, potrebno je, zbog spore birokracije, oko godine dana. A za svo to vrijeme, dok je firma se zatvara, taj likvidator mora plaćati doprinose, Vesna Varšava, koja se bavi knjigovodstvom, kaže da trošak godišnjih doprinosa, može doći i do 37 tisuća kuna. Pazite ovo, troškovi likvidacije j.d.o.o. su do ove godine iznosili 2 tisuće kuna, a za d.o.o. do 3 tisuće i 500, no prema novom Zakonu o doprinosima, kao i prema naredbama o iznosima osnovica za obračun doprinosa, za obvezna osiguranja za 2019. likvidatori poduzeća u likvidaciji temeljem radnog odnosa moraju cijelo vrijeme do završetka postupka likvidacije plaćati doprinos za mirovinsko i zdravstveno osiguranje. Kao zaposleni članovi uprave, na osnovicu 5491 kuna mjesečno. To je trošak od 24 tisuće kn godišnje. No ako nisu osigurani po ni jednoj osnovi, obvezu doprinosa će utvrditi porezna uprava na mjesečnu, bruto osnovicu 8448 kn. Što je 37 tisuća kuna doprinosa godišnje i to vrijedi za cijelo vrijeme postupka likvidacije. Naravno, kaže, ako se postupak odulju, ti iznosi se povećavaju. Varšava upozorava da će mnogi biti prisiljeni zatvoriti firmu jer neće više moći plaćati doprinose. A sada će ih morati plaćati za vrijeme dok traje likvidacija. I sada što se događa? Vi zapravo imate situaciju da jednostavni d.o.o. zbog nemogućnosti daljnjeg poslovanja, nemogućnosti isplate plaće, a samim time i doprinosa, vlasnik ga odluči zatvoriti, međutim, da bi ga zatvorio, on mora zapravo izvući pozamašnu svotu novca, koju naravno nema i koji će biti rezultat ove politike? Ja vas pitam dame i gospodo. Znači, rezultat je taj da se reklamira na televiziji otvaranje j.d.o.o za 10 kn, to je ona fora, kao kada uzimaš kredit, onda u banci imaju nasmiješeno lice, ali kada moraš vratiti kredit, onda u banci imaju smrknuto lice. Tako i država kada se otvara j.d.o.o. kaže, e super, bravo poduzetnici, a kada ga želite zatvoriti, e onda iskeširaj veliku lovu, iskeširaj veliku lovu dami i gospodo, skoro 40 tisuća kuna. Ma jel, a što ako ljudi nemaju taj novac? Da imaju 40 tisuća kuna, da imaju novaca za poslovanje, pa ne bi ni išli u likvidaciju j.d.o.o. Kako vi ne viidte tu nelogičnost. Znači, ono što nam je EU obećavala, među ostalim više slobode, a s druge strane, kao manje, tobože birokracije, kao lakše će se poslovati, mi u praski vidimo, mi u praksi vidimo da to nije istina. Mi u praksi vidimo da država otežava život ljudima. I oni koji su uvjeravali ljude, da će ulaskom u EU, naši problemi biti riješeni, ja im mogu reći naši problemi su tek počeli, jer će se rastakanje države, isisavanje i ekonomskog kapitala i ljudskog kapitala iz zemlje nastaviti. Ostati će nam prazna zemlja, ostati će nam resursi koje nismo mogli staviti u funkciju, a ne možemo ih staviti u funkciju, zato jer smo prihvatili jedinstvenu monetarnu politiku. Znači Hrvatska koja je zemlja periferije, koja je druga najsiromašnija zemlja u EU, i Njemačka vode istu de facto monetarnu politiku. A da li je dobra ista monetarna politika za zemlju koja je visoko industrijski razvijena i ona koja nije? Zdrava pamet vam govori da nije. Međutim, ne samo da nas uvjerava da se s tom politikom mora nastaviti, nego, nam se govoriti da treba odbaciti kunu potpuno i uvesti euro. To su poruke koje dolaze od vlade upravljane iz vana, s Markovog trga. I netko je rekao, pitao me je je li slom brodogradilišta to što je država gurnula brodogradilište u stečaj, kao jel to kraj. Nije to kraj, nije to kraj, vidjeli ste kada se je ugasila rafinerija u Sisku, može još gore, može još niže. A evo, jučer je bila vijest, da je i u Slavonskom Brodu, u Đuri Đakoviću, ako sam dobro zapamtio, u jednoj od njihovih grupacija 170 otkaza se daje, 170 otkaza. I onda se događa rezultat gašenja industrijske proizvodnje da kažu, imamo rekordni pad industrijske proizvodnje, a što ste ljudima obećavali, kada smo ulazili u EU? Obećavali ste im tobože nova tržišta, obećavali ste im da ćemo sada, ne znam, izvoziti više itd. A činjenica je da od ulaska u EU, eksplodirao je uvoz, proizvodnja u Hrvatskoj nije definitivno eksplodirala, štoviše, proizvodnja i poljoprivredna i industrijska je propala. Kamo to vodi? Kamo to vodi naše društvo? Vodite Hrvatsku u eutanaziju, vodite Hrvatsku u nestanak. I postupno tim kada je rekla, ova Dubravka Šuica iz Europskog parlamenta, ona je rekla na hrvatskoj televiziji, da 2/3 za koja koje mi ovdje izglasavamo ne dolaze iz naroda ili od nas zastupnika, nego iz EU. Ja kada sam to čuo, ja sam se sledio. To znači da, narod, koji po Ustavu vlada i izborom svojih predstavnika vrši stvarnu vlast, zapravo ne vlada, jer odluke, odnosno, zakone ne donosi niti narod, niti izabrani predstavnici, već 2/3 odluka, izravno se donose u Bruxellesu i mi ih ovdje samo tehnički potvrđujemo. Pa jel to demokracija? Jel to vladavina naroda? Nama se pričalo, kao dobro, više nećemo biti kao skroz nezavisni, dijeliti ćemo nezavisnost. Ma s kim ćemo mi dijeliti nezavisnost? Mi nemamo nikakvu nezavisnost u EU. Nama je ona oduzeta. I ako želimo imati modernu suverenu državu, ako želimo imati državu gdje će se poštivati radnička prava, državu, gdje neće birokratski užas uništavati ljude, mi se moramo od tih krvopija iz Bruxellesa odcijepiti. I još jednu stvar bi htio navesti. Osim što, država, mnoge pogubne EU direktive prihvaća, poput onih kojima se dozvoljava GMO hrane za ljudsku uporabu, imamo situaciju da u slučaju blokiranih građana kad u cijeloj EU isključivo suci, odnosno sudovi mogu provoditi ovrhe, mi kažemo u Hrvatskoj ne, ne, kod nas će to provoditi javni bilježnici. Ma je li? Znači kad neka europska praksa ide na našu štetu mi ju moramo prihvaćati a kad eventualno neka praksa i pozitivna za nas da ne može ovaj val ovrha zapljuskivati građane putem javnih bilježnika e onda Hrvatska neka kaže idemo uskladiti hrvatsko zakonodavstvo sa europskim. Onda ministar Bošnjaković ne dođe ovdje i ne kaže, čujte dame i gospodo pa ne mogu javni bilježnici raditi ovrhe, to nigdje u EU nije moguće. Pretvorili ste nas u svoje taoce, u taoce svoje sluganske politike i građani plaćaju cijenu toga. I ja se nadam da će toj antidemokraciji, tom totalitarizmu koji se nameće među ostalim i kroz otežavanje uvjeta za raspisivanje referenduma, koji se, koji je vezan i uz to što Andrej Plenković kaže nije mene briga što građani misle o uvođenju eura, mi ćemo ga svejedno uvesti. Nadam se da će građani otvoriti oči i vidjeti da jedina politička stranka koja diže svoj glas protiv takvog načina upravljanja zemljom, protiv, odnosno za slobodu Hrvatske, protiv diktature birokrata iz Brisela, Živi zid. Samo Živi zid. A mediji, mediji koji su u službi vlasti ove informacije koje vam ja govorim oni će vam ih nažalost često uskraćivati. Jer kada biste došli do njih, pitali biste se što je nama Brisel obećavao a što nam je na kraju dao. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Pernaru. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Izvolite kolega Pernar.
Hrvatski građani moraju biti svjesni toga da ulaskom u EU su postali dio jednog projekta, taj projekt se zove federalna Europa. cilj je ukinuti državne granice i taj cilj je velikim dijelom i ispunjen, državne granice su već ukinute između mnogih zemalja, uspostavljen je taj tzv. Schengen. A inače kada je Adolf Hitler anektirao Austriju 1938 znate što je prvo napravio? Pa prvo su razvalili granične prijelaze. Potom je Hitler rekao da Austrijanci se moraju odreći vlastite valute. Kao šta će vama vaša valuta, dati ćemo mi vama svoju valutu. Onda je rekao morate provoditi istu fiskalnu politiku kao i mi. Pa ne možete vi u Austriji sada voditi neku svoju politiku fiskalnu. Onda je rekao mora se uspostaviti, znači nakon monetarne unije itd., ha moramo imati istu vanjsku politiku. Naravno da moramo. Onda je rekao, pa mora se ono naravno napraviti i jedna vojska europska koja mora zajednički djelovati, itd., itd.. Iste zakone morate prepisivati koje smo mi u Njemačkoj dovodili itd.. I ono što se dogodilo Hrvatskoj, oni govore kao ulazak u članstvo, to je bio anšlus. To je bila aneksija male zemlje od strane korporativnog sustava u kojem zapravo vlada novac, u kojem vladaju kreditne institucije odnosno banke. I na koji način te kreditne institucije zapravo parazitiraju odnosno mrcvare europske države? Dati ću vam jednostavan slikovit primjer. Europska središnja banka ne smije posuđivati novac izravno državi Portugal recimo, odnosno ne recimo, nego tako je jer je mastritskim ugovorom iz '92. zabranjeno izravno financiranje države od strane središnje banke. Pazite sad, država je suvlasnik središnje banke. Već je između država i središnjih banaka je stavljen posrednik zvan privatna banka. I što se događa? Privatna banka posudi za 0,7% kamate novac od Europske središnje banke pa onda isti taj novac posuđuje državi za 7% kamate, za 10 puta više. Znači privatne banke koje su stavljene kao posrednici između država članica EU i njihove vlastite središnje banke parazitiraju odnosno kamatare države članice novcem iz njihovih vlastitih središnjih banaka. Iz godine u godinu taj dug je sve veći. Dug ukupan europskih zemalja eksponencijalno raste. I onda dolaze ti kreditori i kažu gledajte kao dosta ste vi živjeli na dug. Pa ne živimo mi na dug zato jer želimo nego jer je monetarni sustav definirao novac kao dug, jer je državi zabranio da stvara novac, jer je učinio državu ovisnom o novcu privatnih banaka i time je zapravo razvlastio. A zašto? Napoleon Bonaparte je rekao da je ruka koja daje uvijek iznad ruke koja prima. Ako država, odnosno ako država ovisi o novcu privatnih banaka a ne obratno, pa tko vlada državom? Ako država ne može stvarati i emitirati svoj novac, samostalno, tko ima vlast? Vlast kao što i sami znate, kao što i sami vidite ima kapital. I ti bankari su zapravo poput krpelja na psu. Zamislite psa i imate sad 100 krpelja i te pijavice mu sišu krv. Pa pas će biti malaksao, onemoćao. Takvo je stanje Hrvatske, takvo je stanje Grčke i svih drugih zemalja koje su se našle na kraju te europske batine. I ako mi želimo imati monetarnu suverenu državu koja stvar svoj novac, ako želimo mi raditi svoje zakone a ne da dvije trećine zakona nam dolazi iz Brisela, pa koji je naš izbor. Ako ne želimo uvoditi sankcije Rusiji, ne mi moramo uvesti Rusiji sankcije. Ne može Hrvatska reći nećemo sankcije Rusiji. Ako nam EU da direktivu da šaljemo vojsku na rusku granicu mi ju moramo slati. Mi smo u EU, oni su rekli, kao evo profesore Lovrinović, oni su nama govorili da ćemo mi za europskim stolom odlučivat, pa o čemu mi za europskim stolom odlučujemo, tko nas šta pita od EU, kad ste čuli da je naša Vlada, naš premijer rekao da ima neko svoje mišljenje i da su drugi to mišljenje koje je njegovo bilo možda različito od njihovog da su ga prihvatili. Ja to nisam čuo, ja samo čujem da kada pitanju Plenkovića koje je naše mišljenje, kad se savjetujemo sa europskim partnerima kao onda ćemo mi reći što mi mislimo. Pa zar neka osoba koja je samostalna struktura ličnosti može pristati na takav način odnosa. Pa zamislite da pitate ženu nešto i da žena kaže čuj o nečijem mišljenju i ona kaže čuj ja, ja sad nemam svoje mišljenje a kad meni moj muž kaže što da mislim, koje je njegovo mišljenje, onda ću ja reć koje je moje mišljenje. Vi biste rekli pa ta žena je ponižena, vi biste rekli pa ta žena, pa njeno mišljenje nije bitno. Ali kad jedna država, kad jedan premijer se ponaša na takav način onda niko ne vidi u tome problem, a pričaju nam cijelo vrijeme nekakve bajke o rodnoj ravnopravnosti o tome tobože da svi imaju jednaka prava. Ma kakva jednaka prava mi imamo u EU? Mi imamo kolaps pravosuđa, mi imamo kolaps pravosuđa imate slučaj u Zadru. Imate slučaj u Zadru koji vam sve govori o stanju našeg pravosuđa i vi uvjeravate još uvijek ljude da će daljnjim gubitkom suvereniteta naše države stanje biti bolje. Kako će bit bolje, kako mislite da može biti bolje stanje, ako se država sustavno uništava, razvlašćuje od kapitala, ako radnici žive odnosno rade pod sve težim i težim uvjetima koje više zapravo ne mogu izdržati. Meni osobno to nije jasno, a vjerujem da ni hrvatski građani više ne vjeruju u laži koje su im bile plasirane. Rekao sam svojedobno kad su bili oni EU đinglovi, onda su rekli joj kao vinari, kao vama će biti super kad uđemo u EU, kao otvorit će vam se tržište od 500 miliona ljudi, pola milijarde ljudi, izvozit ćete vino po cijeloj Europi, a istina je takva da je proizvodnja vina prošle godine 40% nego prije ulaska u EU. Znači, proizvodnja vina se skoro prepolovila, muzne krave umjesto da daju mlijeko završile su u klaonicama, proizvodnja kravljeg mlijeka također je u kolapsu, pada. Uvozimo krumpir, mrkvu, elementarne proizvode uvozimo. Nismo u stanju zaštitit ni vlastitu poljoprivredu, ne možemo uvest carine da se zaštitimo, ne možemo uspostavit realan tečaj kune da se zaštitimo, pa ako se ne isplatit proizvodit mrkvu, krumpir i luk, kako će se onda isplatit proizvodit brodove velike ili bilo što drugo. Nadam se da će naš narod otvorit oči i da će shvatiti da bez slobode ne može odlučivat o svojoj sudbini, a ako on ne odlučuje o svojoj sudbini, odlučivat će netko drugi, a ja vas pitam hrvatski građani, da li mislite da netko drugi o našoj sudbini odlučuje na način da bi on imao korist od toga ili da bismo mi imali korist od toga, pa zapitajte se, pa zapitajte se. I oni vam stalno govore kao EU je nama dala Pelješki most kao 2 milijarde kuna i to mašu s tim Pelješkim mostom zadnjih 5 godina. A znate kolko samo ove godine će nam EU uzeti i te zapadne zemlje, te, ti čovjekoljupci na čelu sa Sorošem. Samo na otplatu vanjskog duga ide preko 35 milijardi kuna ove godine, za članstvo u EU 4 milijarde kuna, banke će kroz dobit izvući minimalno 2, 3 milijarde kuna. Znači preko 40 milijardi kuna ove godine Hrvatska daje zapadu, a zapad nam velikodušno kaže, joj dragi Hrvati evo vama Pelješki most koji vrijedi 2 milijarde. Kada dajemo vani 40 milijardi onda niko o tom ne priča na televiziji, a o tom Pelješkom mostu nam ispiru mozak godinama. Narode otvori oči, probudi se iz hipnoze. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Pernaru. Slijedeća rasprava poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče, na početku bih vas pitao možete li omogućiti da govorim u 11,50 na ovu temu.
Oprostite o čemu, šta ste?
Da li mi možete omogućiti da ovaj dio govora održim u 11,50.
Sad ste na redu kolega Lovrinović, ako želite možete nastaviti, ako ne želite?
Može, ali tada će biti puna ova dvorana, ali dobro ako ne možete hvala lijepo ja ću.
Trebali ste se javiti za raspravu u ime kluba i dogovoriti još nekoliko kolega pa bi možda to i bio.
Dobro, u redu, evo čast mi je i zadovoljstvo govoriti pred prepunim saborom o ovoj problematici koja je izuzetno važna, prije toga pozdravljam i vas kao predsjedavajućeg i predstavnice, uvažene predstavnice ministarstva. Poštovani građani raspravljamo o tematici koja je izuzetno važna, o zakonima koji nam stižu iz EU i malo prije rečeno, a čak i jučer da 2/3 svih zakona koji se u toku godine donesu u ovom saboru oni dolaze izravno iz Bruxellesa i naš sabor ima samo zadatak da uredno digne ruku i da to prođe bez pogovora. Postavlja se pitanje kakvu budućnost može imati EU odnosno kakva ona treba biti da bi imala budućnost? Ono što hrvatski građani ne znaju u potrebnoj mjeri, a toga nema u javnim medijima, takvih rasprava jest da EU nije država, ona je unija koja nema svoj Ustav, nema svoju vojsku, zajedničku policiju, onda dakle, je projekt nedovršene države. Upravo je to njen najveći nedostatak i problem i tu je ranjiva u odnosu na recimo na SAD koji imaju 51 članicu, tj. 51 državu, jednu federaciju. No, u takvom ambijentu, mi smo očekivali i očekujemo da se EU gradi kao sustav suvremenih država. Međutim, netko nas je u svemu, sve građane Europe, netko je prije pretekao od građana, a to je krupni kapital. On je preuzeo ideju i on je EU umjesto Unije naroda i građana, pretvorio prije svega u uniju kapitala. Zašto je to važno? Mi o ničemu ne možemo raspravljati kada govorimo o EU, ako ne znam ove premise i ako ih ne osvijestim. Jer inače, ako EU, ne postane projekt naroda, Unija naroda, već ostaje ovo što je, onda ona neće imati perspektivu, jer kapital gleda svoje interese, njemu su građani u drugm planu. Odnosno, koja je to teza, neoliberalne demokracije, odnosno, ovakve ideje koja vodi do sada EU, a ja mislim da se u grobu prevrću izvorni osnivači i zagovornici EU, kada vide na kojim se sve sada modelima, idejama, razvija odnosno, vodi EU. Sadašnja politika tretira građane Europe kao potrošače. To je unija potrošača, ona treba biti u skladu sa kapitalom, vladavinom kapital, ona treba biti unija potrošača. Nije bitno koji si narod, šta govoriš, politički sustav itd. bitno je da si ti potrošač. I na toj relaciji ne smije biti granica i to kao što vidimo, za sada jako dobro funkcionira. Međutim, koje su slabosti EU, još kao projekt? Vidite, stalno se govorilo i govori da će euro ubrzano ujediniti narode Europe, odnosno, države i da će stvoriti, da će sve vrste suvereniteta biti predane nadnacionalnoj tvorevini, dakle, potencijalnim sjedinjenim europskim državama. Nikada se u povijesti nije dogodilo da je novac stvarao državu, da je valuta stvarala državu, već obratno. Najprije se mora stvorit država, da bi ona stvarala svoju valutu i mi danas imamo situaciju da je euro jedina valuta na svijetu koja nema svoju državu, ona nema svoju državu. Ja neću sada, ovo nije tema govoriti o implikacijama, hipotetski, recimo da sutra prestane EU, gdje ćete razmijeniti te eure? U Italiji, u Njemačkoj u Francuskoj? Oni će reći, pazite, pa mi smo Francuska, Njemačka, nemamo mi s tim ništa, ali o tome nitko nikada ne govori, o tome se ne govori. Prema tome, zapamtimo dobro da je EU, je projekt, onaj projekt nedovršene države. Žele da to bude unija potrošača, ne naroda i građana. Ona je u dobroj mjeri podnarođena. Pa prema tome, prijeti joj velika i snažna dezintegracija, a mi vidimo, nažalost, da se to i odvija. Posebno se upravljanje, odnosno, vođenje politike u EU, u posljednjih godina okrenulo upravljanjem i discipliniranjem putem dugova, dužničke krize. Najbolju demonstraciju toga smo vidjeli na Cipru i u Gričkoj, a mislim da ćemo u brzo gledati i u Italiji. Mi vidimo da je talijanska vlada, koja je izabrana, ona očito nije po volji … [[Govornik se ne razumije.]] koji predvodi EU i oni će bez obzira na sve pokušati dužničkom krizom, koja će zahvatiti Italiju, promijeniti, demontirati takav poredak, odnosno, takav politički sustav koji je tamo. Vidite poštovani građani o ovom ozbiljnim temama nitko ne govori u Saboru. Sabor se bavi trivijalnim pitanjima, u 10 do 12 će doći ovdje jedno 100-njak zastupnika, glasačka mašina će doći, ona će odraditi što treba, poslije na janjetinu ili što ja znam na neki ručak i to je to. E sada što ovdje treba još reći? Zašto premjer Hrvatske, tako snažno se zalaže za uvođenje eura, zajedno sa guvernerom HNB? Kao prvo, prije svega obojica imaju privatne interese, to je na štetu RH. Uvođenje eura je pokazalo svim zemljama da rastu cijene a ono što sada vidimo friško, da rastu kamate na zaduživanje, rastu kamate na kredite, kako državi tako i građanima. Primjer Italije najbolje govori. Prije nekoliko mjeseci Italija, talijanska država se mogla zaduživati obveznice uz 1,8% sada uz 3,7% znači vidite više nego duplo poskupljuje talijanski dug, odnosno, talijanska država više nego duplo mora plaćati kamate. O tome naravno nitko ne govori, već se vodi isključivo propaganda, ovo nisu znanstveno stručni radovi u Hrvatskoj, javno savjetovanje, to je propaganda gdje radi PR i gdje rade mediji koji su najvećim dijelom odskočna daska, odnosno poluga ove vlade. Prema tome ovaj projekt euro, kome on odgovara, on odgovara samo uvoznicima, bankarima, i pojedinim političarima, odnosno, njihovim interesnim skupinama. U tom smislu, da je treba, reći sljedeće, pa kako to kada mi govorimo o provođenju zakona, tema je ta, da EU se nije digla na noge, Bruxelles, da riješi naše nepodnošljivo loše pravosuđe, da riješi korupciju, takvih pritisaka nismo vidjeli. Oni kažu, pa nećemo se mi mijenjati, miješati, vi ste suvremena država, pa vi to riješite, vi Hrvati, dakle, to je vaš problem. Kako to da se nisu umiješali kada je pitanje švicarski franak bio, valutna klauzula, oni opet kažu oprostite to je, vi ste suvereni, riješite to vi, pa prema tome mi se ne bumo šteli mešati u to. Podsjećam vas na jednu stvar, ne znam g. potpredsjedniče dal' se sjećate kad smo pregovarali o ulasku u EU, 35 poglavlja se pregovaralo. Dvoje ljudi je ispregovaralo čak 7 poglavlja. Što mislite koji su to ljudi bili? To su bili Martina Dalić i Boris Vujčić. Znači 7 poglavlja, dvoje ljudi je ispregovaralo. I upravo zanimljivo, upravo tu ljudi već sa nekim drugima već 20 g. vedre, oblače i oni kroje našu sudbinu. Ne možemo prijeći preko tih otvorenih pitanja, stranka Promijenimo Hrvatsku se zalaže za EU ali suverenih država, suverenih naroda a ne da bude unija kapitala, unija potrošača a ako to ne bude, ako to ne uspije, ona će se dezintegrirati i neće uspjeti. Mi moramo zadržati kunu, moramo zadržati kunu, nitko je dosad od guvernera i vlada nije želio, mi stranka Promijenimo Hrvatsku radit će sa novim strankama u Saboru, mi ćemo ju sigurno zadržati jer ne želimo hrvatski narod poslati u sindrom Grčke. Hvala.
Zahvaljujem, poštovani kolega Lovrinoviću. Poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Hvala lijepo, uvaženi predsjedavajući. Tražim stanku u ime kluba MOST-a da se konzultiramo jer govorimo o primjeni zakonodavstva EU u RH, govorimo o pravnim stečevinama EU-a koje bi trebali prenijeti u RH međutim činjenica je da u Hrvatskoj se uvodi diktatura a ne europske pravne stečevine jer iz izvješća Ministarstva uprave vidljivo je da su kontrolne liste potpisa referenduma za održavanje referenduma su uništene. Kontrolne liste za održavanje referenduma su uništene gdje evidentirano da je navodno 40 000 potpisa bilo nevažećih zbog jednog slova ili ne znam čega. Ministar Lovro Kuščević je preko toga povjerenstva u biti izvršio udar na izravnu demokraciju. U tom izvješću se ponavljam, navodi da su uništene kontrolne liste gdje je bilo 40 000 nevažećih potpisa a naš narod je prikupio 400 000 popisa da se provede izravna demokracija, da narod odluči ali Andrej Plenković, Vlada i ministar Lovro Kuščević su rekli da je nevažećih 40 000 a danas je prof. Podolnjak na Odboru za Ustav i Poslovnik iznio tu činjenicu gdje je u izvješću se navodi da ne postoje liste kontrolne, koji su to potpisi. To je izravan udar na demokraciju. Kolege zastupnici, u malom smo broju ovdje sada, sakrivene su u iskidane i uništene kontrolne liste referenduma kojim se mijenjao Izborni zakon. Hvala lijepa.
Zahvaljujem Poštovani kolega Bulj, dakle stanka se može tražiti o temi odnosno o točki dnevnog reda, a referendum nije tema ali … ... [[Upadica Bulj, ne razumije se .]] Kolega, kolega Bulj, … ... [[Upadica Bulj, ne razumije se .]] Kolega Bulj, molim vas… ... [[Upadica Bulj, ne razumije se .]] Kolega Bulj, molim vas da … ... [[Upadica Bulj, ne razumije se .]] Kolega Bulj, izričem vam opomenu, sjednite na svoje mjesto. ... [[Upadica Bulj, ne razumije se .]] Kolega Bulj, sjednite na svoje mjesto, molim vas. Temeljem članka 240. izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi. ... [[Upadica Bulj, ne razumije se .]] Rekao sam vam, izričem vam opomenu sa oduzimanjem riječi što se tiče točke dnevnog reda.
Ovo je udar na demokraciju, izravni grobari su udarili na demokraciju, to je pravna stečevina [[Upadica Brkić: Kolega Bulj…]] Uništili su 40 000 kontrolnih lista, imena i prezimena koji su rekli da su navodno, navodno nevažeći, gdje su te liste, evo vas pitam, potpredsjedniče Sabora?
Temeljem članka 241. … ... [[Upadica Bulj, ne razumije se .]] Temeljem članka 241. izričem vam mjeru udaljenje sa sjednice do završetka današnjeg dana i zasjedanje plenarne sjednice. Određuje stanku do 12 sati. Do 11 sati, ispričavam se. STANKA U 10,46 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa radom plenarne sjednice. Završnu riječ u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAG-e poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Naša je dužnost kao saborskih zastupnika, odnosno predstavnika građana boriti se ne samo za dostojanstvo građana odnosno naših birača nego i za svoje vlastito. Ukoliko dvije trećine zakona koje se u Saboru izglasavaju ne dolaze niti od naroda, niti od nas zastupnika, pa čak niti od Vlade već dolaze direktno iz Brisela, postavlja se pitanje o čemu mi odlučujemo, odnosno u kojoj mjeri odlučujemo. Budući da je jasno da je država de facto zabranom referenduma pokazala što misli o volji građana, jasno je da EU neće tolerirati slobodno ispoljavanje volje. Među ostalim, jasno je i da Valda na nedemokratski način planira prisiliti Hrvatsku na uvođenje eura odnosno provesti tu mjeru iako je jasno da je većina građana protiv istoga. Također, odlukom Vrhovnog suda kojim je danas zabranjen štrajk u tvornici kombajna Same Deutz Fahr Žetelice iz Županje došlo je do toga da je opet zabranjen štrajk nakon što je štrajk već zabranjen prije par mjeseci u Croatia Airlinesu. Zabrane štrajkova kao legitimnog iskaza nezadovoljstva radnika su nedemokratska mjera, one zapravo pokazuju da se pravosudni sustav, odnosno država koja se nalazi u njegovoj pozadini, pa onda i Brisel koji se nalazi u pozadini trenutno naše države protive radničkim pravima, da ih ne priznaju, da štrajk smatraju nelegitimnim načinom borbe za svoja prava i da zapravo se otvoreno svrstavaju na stranu kapitala, na stranu kapitala koji zarađuje milijune dok su istodobno plaće radnika blizu minimalcu. Postavljam pitanje do kada će država provoditi politiku u korist kapitala, stranog kapitala i do kada će uništavati hrvatsku industriju? Vidjeli smo nedavno gašenje Rafinerije u Sisku, vidjeli smo guranje velikih brodogradilišta u stečaj. Vidjeli smo jučer da u Slavonskom brodu se zatvara dio Đure Đakovića i po natpisima koje sam čitao, ako se dobro sjećam 170 radnika će i tamo ostati bez posla. Pitanje je zapravo tko će ovdje u Hrvatskoj ostati raditi i čime ćemo pokriti pad industrijske proizvodnje. Dogodio nam se najveći pad industrijske proizvodnje vjerojatno u posljednjih 20 godina, upravo sada pod Vladom Andreja Plenkovića, upravo sada dok smo u EU. Pričalo nam se o zajedničkom tržištu, da ćemo izvoziti u, na tržište od pola milijarde ljudi, umjesto toga došli smo u situaciju da čak, ja bih se usudio reći i pola naše poljoprivrede da je razoreno. Preplavio nas je masovni uvoz. Hrvatska nije postala zemlja koja izvozi poljoprivredne proizvode, ne povećao se uvoz hrane, domaća proizvodnja je pala, čokoti vinove loze više se ne obrađuju, pala je 40% proizvodnja vina u Hrvatskoj, muzne krave su završile u klaonicama više ne daju mlijeko, zemlja je neobrađena. Jedini koji valjda zarađuje od poljoprivrede su oni koji se poljoprivredom ne bave, oni koji lažno prijavljuju da obrađuju pa vuku poticaje. Jednostavno zemlja je prazna. Na selu svaka druga ili treća kuća su već ispražnjene, to je rezultat politike naše Vlade. I nažalost ukoliko se narod ne pobuni protiv te politike na izborima svjedočiti ćemo nastavku tih trendova a u konačnici i nestanku naše države i naroda. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Pernaru. S ovime smo iscrpili sve rasprave. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem joj jednom državnoj tajnici Ministarstva vanjskih i europskih poslova gospođi Andreji Metelko Zgombić. ... [[Upadica se ne čuje.]] Nemate pravo na repliku kolega Zekanoviću, na izlaganje predstavnika Kluba zastupnika bez obzira što je završena, temeljem članka 235. Poslovnika. Još jednom se zahvaljujem državnoj tajnici Ministarstva vanjskih i Europskih poslova gospođi Andreji Metelko Zgombić i njenoj suradnici na obrazloženjima prijedloga. Glasovati ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti.
Prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU za 2019. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlozima Saborskih radnih tijela dajem na glasovanje Prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU za 2019., molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 100 ZA i 1 suzdržan i 2 PROTIV donesen Plan usklađivanja zakonodavstva RH s pravnom stečevinom EU za 2019.g.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog rada: - Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2017. godinu. Podnositelj akta je Vlada RH na temelju članka 6. Zakona o izvršavanju kazne zatvora. Raspravu su proveli Odbor za pravosuđe. Pozivam državnog tajnika Ministarstva pravosuđa gospodina Juru Martinovića da nam da dodatno obrazloženje Izvješća. Izvolite gospodine državni tajniče.
Poštovane zastupnice i zastupnici. Točka dnevnog reda je Izvješće o radu kaznionica zatvora, odgojnih zavoda u 2017. godini. Vi ste svi dobili jedno veoma opsežno izvješće koje je nekakvih 150 stranica sa svim relevantnim parametrima, podacima, kretanjima, komparacijama sa prethodnim razdobljem. Ukratko, ono što za vas želim reći ali i za javnost, za hrvatske građane, dakle hrvatski zatvorski sustav u svakoj godini po prilici a u toj godini je također se to dogodilo, 2017., kroz sustav prođe nekakvih 11 500 raznih kategorija zatvorenika, pritvorenika prekršajnih ili drugih istražnih zatvorenika. Sustav je kapaciteta 3900 mjesta dakle za sve te kategorije, u 2017. godini to nikada nije raslo više od 3200 do 300, što znači da su kapaciteti dovoljni da zadovoljimo ono što zatvorski sustav treba primiti dakle sukladno odlukama nadležnih tijela, najčešće su ta nadležna tijela hrvatski sudovi. U sustavu radi nešto više od 2500 zaposlenika, za vaše znanje sistematizirano je negdje blizu 3900 zaposlenika, dakle tu se racionalno troše ljudski resursi u ovu svrhu. Sustav na godišnjoj razini iz proračuna troši i te godine je trošio 440 milijuna kuna i još nekakvih 50 milijuna vlastitih sredstava i nekakvih drugih izvora. Tu sam, stojim vam na raspolaganju za ono što eventualno budem trebao u ime Vlade pojasniti vezano za ovo izvješće iz 2017. g., hvala vam lijepo.
Zahvaljujem državnom tajniku, imamo repliku, poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče, problem je što raspravljamo o izvješću za 2017. a za nama je 2018., možda bi bilo dobro da nam uvodno kažete ipak kako je aktualno stanje obzirom da su problemi u zatvorskom sustavu veliki, evo u riječkom zatvoru se pojavio svrab, ćelije su pretrpane, daleko je veći broj od standarda, posebno zbog problema sa i migrantima koji su sada i u tim zatvorima, tako da su problemi puno veći nego što se iz ovog izvješća može pročitati posebno kad je riječ o zdravstvenom kadru koji bi trebao pomagati, o psiholozima, a evo sad smo svjedoci čak da se pojavljuje u zatvorskim sustavima i svrab. Dakle možete li nam ukratko reći kakvo je stanje trenutačno, bez obzira što je ovo izvješće iz 2017., mislim da je bitnije vidjeti kakav je problem trenutačan u hrvatskim zatvorima.
Zahvaljujem. Odgovor, državni tajnik Martinović.
Uvaženi zastupniče, dakle rekli ste sami, radi se o izvješću za 2017. g. no unatoč tome, ja ću pokušati odgovoriti na vaše pitanje. Mogu vam reći da je hrvatski zatvorski sustav veoma stabilan sustav, da on napreduje iz godine u godinu, da su standardi zatvorenika o kojim se zatvorski sustav brine nakon što ih sudbena vlast uputi u to, veoma visoki, da su rijetki progovori nadležnih institucija, europskih institucija koje štite ljudska prava pa i naše pučke pravobraniteljice, da mi s njima imamo izvrsnu suradnju i da te stvari prilagođavamo svim visokim očekivanjima, visokim standardima EU-a. Dakle sporadične i sitni događaji koji se događaju, ja smatram da nije korektno i dakle pretvarati u pojavni oblik, dogodila se odgoda jedne rasprave u Rijeci, to je incidentna situacija, odgodila se na način da je čovjek se pozvao na bolest odnosno šugu, naravno šuge u hrvatskim zatvorima nema.
Zahvaljujem državnom tajniku. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Hvala. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Željko Raguž, izvolite.
Dopredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče. Kako ste kazali, pred nama je Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda u RH za 2017. g. Praksa je da Ministarstvo pravosuđa jedanput godišnje podnosi Vladi RH Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda kao što je i praksa da Vlada RH jedanput godišnje podnosi izvješće Hrvatskom saboru. Na temelju pokazatelja u dostavljenom izvješću koje opsežno prikazuje stanje u zatvorima i kaznionicama i odgojnim zavodima, može se konstatirati da postoji stabilan, uređen sustav, izvršavanja kazne zatvora u RH i svi drugi dakle kaznenih sankcija koje se osim kazne zatvora realiziraju kroz zatvorski sustav. Naime, u izvješću se pokazuje kako je zatvorski sustav u RH kroz Upravu za zatvorski sustav i probaciju u okviru Ministarstva pravosuđa organiziran na prilično solidnoj razini i da omogućava dakle i realizaciju kazneno-pravnih sankcija a u kombinaciji sa Zakonom o probaciji, dakle Zakonu o izvršavanju kaznenih sankcija, kazne zatvora i Zakona o probaciji o čemu smo govorili u srijedu, dakle o djelatnosti probacijske službe, omogućava jedan cijelishodan, racionalan sustav u RH koji je prije svega usmjerena na reintegraciju počinitelja kaznenih djela u društveni život u RH odnosno sprječavanje recidivizma počinitelja kaznenih djela. Dakle u RH kako je u izvješću navedeno, postoji 12 zatvora, 8 kaznionica sa zatvorskom bolnicom u Zagrebu, 2 odgojna zavoda, Centar za dijagnostiku i Centar za izobrazbu što čini jednu cjelinu koja omogućava realiziranje dakle kazneno-pravnih sankcija u RH. Temeljem navedenih činjenica u izvješću, možda je važno naglasiti da najveći broj kaznenih djela se na imovinska kaznena djela 35%, 35% kaznenih djela protiv života i tijela i ostala kaznena djela u najvećem dijelu odnose se na povredu, dakle spolnih sloboda. Kada je u pitanju dakle visina kazne i struktura dakle kaznenih djela onda se u izvješću navodi da se najveći broj dakle zatvorskih kazni realizira u visini od 1 do 3 godine, manji dio dakle već od 3 do 5 godina, najmanji dio na visoke dakle kazne zatvora a 13% samo kazni zatvora do godinu dana. Maloprije spomenuto, u izvješću se to i navodi da 225 stranih državljana je prošlo kroz zatvorski sustav u RH. Sve u svemu izvješće pokazuje dakle napredak u izgradnji ove oblasti koja je važna za funkcioniranje dakle pravne države i koja omogućava da Hrvatska i u ovoj ovlasti prati europske trendove. Kako sam spomenuo kako smo u srijedu imali Izvješće o djelatnosti probacijske službe upravo je RH od 2009. i donošenja Zakona o probaciji, izgradnje probacijske službe već 14 ureda funkcionira na razini županija, na razini grada Zagreba, županijskih i gradskih. Probacijski ured omogućava dakle i smanjenje troškova zatvorskog sustava u RH i upravo je naglasak dakle u okviru ovog cjelovitog sustava na ambiciji dakle da se smanji recidiv počinitelja kaznenih djela da se oni reintegriraju u društveni život u RH. I upravo se u izvješću i stavlja naglasak na pitanje dakle tretmana i na pitanje osiguranja zatvorenika u okviru zatvora i kaznionica. Dakle pitanje tretmana podrazumijeva dakle angažman brojnih struka društvenih znanosti, pedagoga, socijalnih radnika, socijalnih pedagoga i niz drugih dakle znanosti koje omogućavaju da se realizira ključna ambicija reintegracije počinitelja kaznenih djela u društveni život u RH. Zaključno, cijenim da se iz izvješća vidi da RH uspješno prati europske trendove u ovoj oblasti i klub HDZ-a će podržati Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda u RH za 2017. godinu. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Ragužu. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo postoje dvije vrste zatvora. Jedan je zatvor onaj o kojem raspravljamo danas, to je zatvor u kojem vidite rešetke, u kojem postoje čuvari, iz kojeg se može izaći samo uz dozvolu, odnosno ne može izaći ukoliko te dozvole nema. Međutim postoji jedan puno, puno veći zatvor bez rešetaka, taj zatvor je zapravo društvo u kojem mi živimo. I zašto? Zato jer u tom društvu mi nismo slobodni. Ukoliko kažemo ono što mislimo možemo biti zbog toga kažnjeni. Znači mnogi ljudi, svake godine, hodaju na prekršajne sudove zato jer su rekli stvari koje se vlasti nisu svidjele, među njima sam i ja. Klasičan verbalan delikt, napišete nešto na facebooku, ha, kao imamo prekršajni nalog, morati ćete na Prekršajni sud itd.. Znači sloboda govora u našoj zemlji, ja bih to nazvao Hrvatsku jednim zatvorom bez zidova i rešetaka je ograničena. S druge strane novinari koji se usuđuju govoriti protiv moćnih figura, čak i kad kažu istinu o njima jednostavno bivaju kažnjeni. Znači njihova usta su također začepljena. Događaju se te presude, odnosno tužbe za duševnu bol i oni su naravno ograničeni u tome što će reći. Znači sada smo definitivno ustvrdili da je sloboda govora u jednoj mjeri u ovom zatvoru bez zidova suspendirana. Onda dolazimo do druge slobode, odnosno prava, radi se o pravu na štrajk. Vidimo da ni to pravo u Hrvatskoj se ne može ostvariti. Vidimo da u slučaju SDF …
Gospodine Pernar, zaustaviti ćemo vam vrijeme, ja vas lijepo molim, govorite o temi koja nije predmet rasprave. Na dnevnom redu je točka dnevnog reda Izvješće o stanju i radu kaznionica zatvora i odgojnih zavoda za 2017. godinu. Ja vas lijepo molim govorite o temi dnevnog reda. Izvolite.
Hvala. Izvješće o stanju u kaznionicama se odnosi samo na stanje u zatvorima koji imaju kao što sam rekao rešetke i zidove i čuvare. Ali ignorira stanje u društvu koje je pretvoreno u zatvor, društvu u kojem ne samo da je ograničena sloboda pojedinca da govori kroz te tužbe za klevetu, duševnu bol i prekršajne postupke već je ograničeno čak i u Hrvatskom saboru. Znači mene se ovdje uvjerava da, mi smo slobodni, da živimo u demokraciji, a ja kada hoću govoriti o tome da nismo slobodni, da ne živimo u demokraciji, da ne možemo reći ono što mislimo, da je štrajk zabranjen, e onda kaže gospodine Pernare, a kao ne, nije to tema dnevnog reda, ne bi se smjelo o tome govoriti, moramo pričati samo o jednom segmentu tog zatvorskog sustava koji zapravo vlada nad svima nama. Društvo u kojem ljudi nemaju ekonomsku slobodu, društvo u kojem su ljudi u dužničkom ropstvu je li takvo društvo slobodno? I jesu li ti ljudi slobodni ili žive zapravo u zatvoru, u kaznionici iz koje ne vide izlaz? Po mojem sudu svaki neslobodan pojedinac živi zapravo u zatvoru. A koliko je pojedinaca u Hrvatskoj slobodno? Po mojoj procjeni jako malo. To duboko stanje ne slobode, odnosno ja bih nazvao mentalnog kaveza, mentalnog zatvora je ušlo čak i u Hrvatski sabor. Znači čak ni u Hrvatskom saboru se mnogi zastupnici ne usude reći ono što misle, boje se od posljedica toga što bi se dogodilo kada bi rekli ono što misle da će biti zbog toga na neki način kažnjeni itd.. I ova birokracija, ali i ovaj monetarni sustav pretvorio nas je kao što sam rekao u dužničko roblje, nama je sloboda svima oduzeta. Iako nas se lažno uvjerava da smo slobodni. Znači kaže država ovi koji su u zatvoru, kao oni su lišeni slobode a vi svi koji ste van zatvora, vi ste svi slobodni. Međutim, jasno je i učenicima na galeriji da kada bi kojim slučajem govorili ono što misle na nastavi, kada bi dovodili u pitanje poštenje sustava koji nad njima vlada vrlo brzo bi vidjeli koliko je njihova sloboda ograničena, koliko se zapravo sustav trudi suzbiti svako razmišljanje. To možete vidjeti i po stanju u medijima, mediji nisu slobodni. A zašto nisu slobodni? Pa zato jer ovise o financijama, ovise o oglašivačima, a ako su vam oglašivači banke jeste li vi slobodni pričati protiv financijskog sustava baziranog na dugu u kojem novac za otplatu kamate ne postoji i govoriti da su banke krvopije koje nas masakriraju i da zarađuju bez rada na našem radu i trudu. Naravno da neće novinari o tome pisati. Ne smiju o tome pisati. Njihova sloboda je značajno ograničena ali se o toj vrsti neslobode, o intelektualnoj neslobodi ne smije pričati. Svojedobno je jedan poznati komunist marksist Gaje Petrović napisao knjigu suvremeni čovjek i marksizam. U toj knjizi je objasnio da kao što u slobodnom društvu postoje neslobodni pojedinci tako i u neslobodnom društvu postoje slobodni. Što je on time htio reći? U neslobodnom društvu gdje se ne smije reći određene stvari postoje ljudi koji će ih svejedno reći a s druge strane u slobodnom društvu gdje se tobože mogu postoje oni koji neće reći ono što misle, koji će se bojati reći ono što misle. I ta tortura nad mišljenjem, ona je preuzela medije, preuzela je Sabor, preuzela je obične građane koji ne samo da se ne usude reći ono što misle već i cijeli njihov misaoni tok, misaoni proces, njihova percepcija je upravljana od strane medija. Mediji danas ljudima govore što da misle. Ako ih mediji uvjeravaju da je vani sunce, ljudi će vjerovati da je sunce. Međutim, ukoliko je netko skeptik može izaći na prozor i može vidjeti nije sunce, kiša je ili mrak je. Međutim mnoge druge sofisticirane laži koje nam mediji plasiraju ljudi ih ne mogu provjeriti pogledom kroz prozor. I zapravo su mediji ti koji drže ljude u neslobodi, koji su na neki način čuvari vlasti i koji rade za vlast. U slobodnom društvu mediji, mnogi kritiziraju vlast, kod nas mediji kritiziraju opoziciju, kod nas mediji agitiraju za Brisel, za NATO, govore nam da NATO širi mir po svijetu, da je NATO jedan obrambeni savez, da Hrvatska treba slati vojsku u Afganistan na rusku granicu, gdje već. Zašto? Zato jer su kontrolirani, jer nisu slobodni. Zatvori nisu samo ustanove poput Remetinca. Zatvor može biti i naš um. Zatvor može biti naše stanje svijesti koje nas ograničava od slobodnog razmišljanja. Zatvor može biti ekonomsko stanje u kojem ste vi u dugu i nema šanse da izađete iz tog duga. Dužničko ropstvo je nova vrsta ropstva. Nekad je rob bio fizički rob i znao je tko mu je gospodar. Danas u ovom suvremenom obliku kolonizacije čovjek je rob bankama. On tobože je slobodan ne znam da odlučuje hoće li spavati ili neće spavati, hoće li izaći van iz kuće ili neće izaći iz kuće ali je svakako jasan odnos između onoga tko s njim upravlja i upravljanog. U takvom društvu je takva strka i takav nedostatak vremena da ljudi nemaju vremena za sebe i svoje obitelji. Da njihove misli su jednostavno ograničene. I ono malo slobodnog vremena što imaju, ukoliko konzumiraju medije i to slobodno vrijeme će im otići i oni će i dalje razmišljati ono što sustav želi da oni misle. Mediji ne uče ljude slobodnom razmišljanju, mediji ne potiču ljude da slobodno kažu ono što misle, ne uloga medija je formiranje vašeg mišljenja, uloga obrazovnog sustava nije da vas nauči nečemu nego je uloga obrazovnog sustava da vas nauči poslušnosti i sustava autoriteta u kojem je autoritet uvijek u pravu makar i bio u pravu a učenik uvijek u krivu makar i bio u pravu. Nema slobodne razmjene misli. U obrazovnom sustavu, vi ne govorite kada želite govoriti, nego govorite samo onda kada vam autoritet dopušta da to kažete. Taj sustav ne počinje u školi, on počinje još u vrtiću, nastavlja se na fakultetu a kasnije i u stvarnom životu. Na kraju se nastavlja i u Saboru. Ako vi nećete slušati što vam kaže izbaciti će vas van na sve 4 iz Sabora. To je stanje neslobode u kojoj mi živimo. Policajac sa najnižim činom je iznad svakog civila, vi možete biti doktor znanosti, policajac može imati osnovnu školu. Ono, može biti početnik ali on je iznad vas jer je sustav zamišljen kao jedna piramida moći. Piramida moći u kojoj je onima na vrhu dozvoljeno sve a onima na snu nije dozvoljeno čak ni da kažu ono što misle. O kolikoj neslobodi se radi svjedoči slučaj Juanita Luksetića. Nije ljudima dozvoljeno, pazite, a kažu živite u slobodnoj državi, vi ne možete najobičniju biljku zasaditi, koja je biljka zabranjena, kako može država, kako može propis zabraniti prirodu? Kako može propisi zabraniti da vi zasadite biljku u svome vrtu? Jel to normalno vama? Oni vas uvjeravaju da je i ako se kojim slučajem liječite s tom biljkom i ta biljka vam pomaže, koju recepturu ima sustav za vas, e onda dolaze ove kaznene odredbe, onda ide zatvaranje, montirani sudski proces, a zašto kažem montirani sudski proces? Zato jer u klasičnom sudskom procesu se krivnja određuje tijekom suđenja međutim u montiranim sudskim postupcima koji se vode o strane hrvatskog pravosuđa je krivnja unaprijed već određena. Suđenje je farsa. Vi već znate da ste krivi. A zašto znate da ste krivi? Zato jer ste se usudili reći istinu. Usudili ste se reći da, jesam koristio indijsku konoplju, da, jesam se liječio s njom. I samim time vas sustav odmah znate i koja će biti presuda, presuda će biti vi morate ići u zatvor, vi ste krivi. I u takvim sudskim postupcima kakve su šanse vas kao pojedinca da se oslobodite, nikakve. Vi ćete biti osuđeni i ući ćete u zatvorski sustav a zašto? Zato da bi vam sustav rekao ne, vi nemate pravo sami sebe liječiti, to je zabluda što vi mislite da vi to možete. Nemate vi pravo koristiti indijsku konoplju. A kao slobodni ste i onda shvaćate koliko ste neslobodni. Neslobodni ste u mjeri da ne možete običnu biljku posadit. Takav totalitarni sustav je otišao i korak dalje na način da vam je zabranio da odete u šumu i berete gljive bez dozvole. I vi ne možete gljive ubrat u šumi bez dozvole države. A kao slobodni ste. Slobodni ste toliko da u doba neslobode odnosno u doba komunizma ste mogli otići na obalu i bacit udicu u more. Danas više ne možete. Vi bez ribolovne dozvole ne možete sjesti na mol, na plažu neku i bacit udicu u more. To je zabranjeno danas. Dolazimo do toga da će svaka vrsta slobode biti sve manja i manja i manja a državna kontrola sve veća, veća i veća. Dok u konačnici ćete shvatiti da jedino što razlikuje zatvorenike u zatvorima i vas koji živite na slobodi je u tome da oni vide rešetke i zidove a vi ne. Sve je kontrolirano, i kurikulum u školi i program na televiziji i ono što možete reći i stvari koje možete raditi. Pa zamislite sustav koji zabranjuje ljudima da pecaju bez dozvola u moru, pa jel' to normalan sustav? Je li to normalan sustav, gospodo iz HDZ-a vas pitam, vi ste takav sustav stvorili? Vi ste stvorili sustav neslobode, stvorili ste sustav u kojem vaši članovi koji su ulovljeni sa prstima u pekmezu, sudovi ih oslobađaju a Juanita Luksetića šalju u zatvor pravomoćnom presudom, to je pravosuđe pod HDZ-om i ovom novom tiranijom koja nam se nameće sa nekom maskom lijepom tobožnje slobode, hvala.
Hvala lijepa. Sada ćemo se vratiti na našu točku, Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2017. g. na pojedinačnu raspravu za koju se javio poštovani zastupnik Ivan Ćelić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, u ovom vrlo sveobuhvatnom izvješću o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2017. g., osvrnuo bi se na populaciju ovisnika o drogama, dakle ovisnici o drogama čine jednu od najbrojnijih te tretmanski i sigurnosno najzahtjevnijih skupina zatvorenika. Uzimajući u obzir kvalitetu zdravstvene zaštite kod ovisnika o drogama, možemo reći da je Hrvatska u komparaciji sa ostalim zemljama EU-a pri samome vrhu što se tiče dakle supstitucijske terapije koja je zlatni standard u liječenju opijatskih ovisnika, dakle omogućeno je liječenje i sa metadonom i sa ... [[Govornik se ne razumije.]] , Koliko je to važna i zahtjevna skupina, dovoljno je vidjeti dakle da je više od 10 stranica obuhvaćeno na temu zatvorenika ovisnika, tu se isto tako navodi posebno područje o ovisnicima o alkoholu a vjerujem da će se u skorom razdoblju možda već i od iduće godine voditi evidencija vezano za ovisnike o kockanju, nažalost ovisnika o kockanju predviđa se da u Hrvatskoj ima 50 000 i određena kaznena djela su definitivno vezana za ovisnike o kockanju koji zbog nedostatka novčanih sredstava pribjegavaju određenim kaznenim djelima. Ovdje isto tako treba spomenuti različite programe projekte resocijalizacije u suradnji sa brojnim nevladinim organizacijama, neizostavan dio su i probacijski uredi no ako gledamo određene županije, dakle tu treba vidjeti razliku u izricanju sigurnosne odnosno zaštitne mjere obveznog liječenja od ovisnosti i čini mi se ako pogledamo i kompariramo dakle broj onih koji imaju izrečenu sigurnosnu mjeru i broj onih kojih je evidentirana dijagnosticirana ovisnost o alkoholu kroz centre za dijagnostiku u penalnim institucijama onda svakako treba razmotriti kao jednu problematiku pitanje nedostatnog izricanja sigurnosne odnosno zaštitne mjere obveznog liječenja o ovisnosti u smislu prevencije dakle recidiva. Naime znamo da je ovisnost najčešće kronična recidivirajuća bolest i da su tu recidivisti vrlo česti ali ako kompariramo brojke onda vidimo ipak da postoji nekakva tendencija pada onih recidivista koji ponovno završavaju u penalnim institucijama. Jedan od problema unutar pravosudnog sustava je nedostatak medicinskog osoblja dakle kao što je u zdravstvenom sustavu tako i u pravosudnom sustavu imamo problem sa nedostatkom medicinskog osoblja i stižu prigovori od strane sindikata da ponekad osobe koje nisu medicinske struke sudjeluju u podjeli terapije tako da bi to trebalo na neki način proanalizirati i prevenirati da dolaze do takvih situacija da takvih situacija unutar pravosudnog sustava koji vrlo kvalitetno obavlja svoj posao, takvih slučajeva ne bude. Još bi kratko dakle rekao situaciju u SAD-u, nažalost zatvorski sustav je postao zamjena za bolnice, za psihijatrijske bolnice, to kod nas hvala bogu nije slučaj i ako pogledamo dakle sigurnosne uvjete, ako se osvrnemo na broj pokušaja samoubojstava i broj ubojstava, onda ćemo vidjeti faktički da u zadnjih nekoliko godina samo jedno samoubojstvo 2015. g. što govori dakle da je sigurnosni uvjeti da su na zavidnoj razini. Isto tako pitanje mehaničkog sputavanja, nažalost unatoč preporukama određenih institucija kao što je pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom koji u potpunosti ne razumije uvjete niti u penalnim niti u zdravstvenim institucijama, mehaničko sputavanje kao nekakva ekstremna mjera je ipak jedina opcija u određenim situacijama ali vidi se po brojkama da su to uistinu iznimne situacije i da to tako treba i biti. Hvala.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti sa radom u srijedu 13. veljače, prva točka biti će Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o privatizaciji INA-e industriji nafte d.d., hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 565. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,29 SATI
Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2017. godinu, podnositelj je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje sljedeći Zaključak, prihvaća se Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2017. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno, da je većinom glasova, 108 ZA i 2 glasa PROTIV donijet Zaključak kako ga je predložio saborski matični Odbor.