Dobar dan svima, 93 i 31 minuta, možemo početi. Na dnevnom redu: - Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije za razdoblje od 27. listopada 2017. godine do 15. srpnja 2018. godine Predlagatelj je Nacionalno vijeće za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije na temelju članka 2. o Nacionalnom vijeću za praćenje provedbe nacionalnog programa suzbijanja korupcije. Vlada je dostavila mišljenje, želi li predstavnik podnositelja, g. Željko Jovanović, predsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije dati dodatno obrazloženje? Da, izvolite.
Hvala g. predsjedavajući, kolegice i kolege. Danas je jedna važna tema, šteta što nas nema više u sabornici, dakle Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije za razdoblje od 27. listopada 2017. godine do 15. srpnja 2018. Već sama činjenica da je trebalo ovoliko vremena proći da ovo izvješće dođe na dnevni red nije dobra jer u međuvremenu je vijeće odradilo gotovo dvostruko veći opseg rada nego u prethodnom periodu ali što se može, bolje nego nikad. Jedno podsjećanje, Nacionalno vijeće za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije djeluje od 2006. g. kada je donesen plan i nacionalni program za borbu protiv korupcije u RH i nacionalno vijeće je odigralo prilično značajnu ulogu u unapređenju borbe protiv korupcije i stvaranju preduvjeta za zatvaranje poglavlja 23., prema tome ne radi se o tijelu koje postoji samo forme radi. Inače koje su uopće zadaće Nacionalnog vijeća? Dakle Nacionalno vijeće nadzire i prati provedbu Strategiju suzbijanja korupcije, sustavno prati podatke o pojavama korupcije koje na njegov dostavljaju tijela zadužena za provedbu Strategije suzbijanja korupcije, analizira izvješća nadležnih tijela o provedbi Strategije suzbijanja korupcije i akcijskih planova suzbijanja korupcije te ocjenjuje načine i rezultate provedbe, predlaže mjere za veću učinkovitost provedbe Strategije suzbijanja korupcije te potiče i usmjerava suradnju Hrvatskog sabora i državnih i drugih tijela i ostalih čimbenika zaduženih za provedbu Strategije suzbijanja korupcije. Nacionalno vijeće ima jedan specifičan sastav za razliku od svih ostalih radnih tijela, dakle ima predsjednika i 10 članova, predsjednik uvijek dolazi iz redova oporbe a zamjenik predsjednika iz redova većine. Ono što također je specifično za rad Nacionalnog vijeća je da ima 6 vanjskih članova koji su dakle većina i da svi ti članovi ravnopravno sa ostalim članovima iz redova saborskih zastupnika donosi odluke. Od tih vanjskih članova treba reći da oni predstavljaju određene segmente hrvatskog društva, dakle imamo predstavnika sindikata, Sindikata policije, predstavnika civilnog društva, predstavnike medija, predstavnike poslodavaca. U ovom periodu u radu vijeća uz mene kao predsjednika sudjeluje potpredsjednik Ante Babić, u početku je član bio Milorad Batinić ali ga je zamijenio kasnije Nikola Grmoja, zatim je tu Damir Tomić i Stevo Culej kao saborski zastupnici članovi Nacionalnog vijeća dok su Ivan Kruhoberec, predstavnik medija, Gordan Žmuk je bio predstavnik Sindikata policije ali ga je zamijenio kasnije g. Dario Uljenović, Krešimir Planinić, predstavnik civilnog društva, Ivana Kalogjera Brkić, predstavnica medija, Smiljana Škugor Hrnčević također predstavnica medija i Branko Roglić, predstavnik poslodavaca HUP-a. Svi su izabrani na javnom natječaju. U razdoblju koje je predmet ovog izvješća, održano je 13 sjednica od čega 9 redovnih i 4 tematske, u međuvremenu održano je još 8 sjednica od čega 5 redovnih i 3 tematske sjednice ali o tome ćemo u nekom drugom izvješću. Ono što svakako moram naglasiti na početku da u 8. sazivu Hrvatskog sabora, od 8. prosinca 2015. do 20. lipnja 2016. Nacionalno vijeće nije bilo uopće konstituirano a o aktualnom našem sazivu koji je konstituiran 14. listopada 2016., Nacionalno vijeće je započelo sa radom u punom sastavu tek 27. listopada 2017. što sigurno nije dobra poruka o spremnosti i važnosti i potrebi još učinkovitije borbe protiv korupcije. Strategija suzbijanja korupcije za razdoblje 2015.-2020. korupciju definira kao društvo neprihvatljivu pojavu koja izravno ugrožava ljudska prava, razara moral te ugrožava stabilnost i gospodarski napredak države. Jednom rečenicom, svi ćemo se vjerujem složiti, korupcija je doslovno karcinom svakog društva pa tako i hrvatskog. Stoga borba protiv korupcije predstavlja osnovni preduvjet za razvoj otvorenog i demokratskog društva. Strategija suzbijanja korupcije koja prati naše Nacionalno vijeće za razdoblje od 2015.-2020. fokusirana je na prevenciju korupcije kroz detekciju korupcijskih rizika i uklanjanje preostalih zakonodavnih i institucionalnih nedostataka. Analiza strategije iz proteklih perioda pokazala je potrebu otvaranja novog ciklusa strateškog planiranja u području suzbijanja korupcije. Opći cilj strategije koju je donio Hrvatski sabor je spriječiti korupciju odnosno upravljati njezinim rizicima u javnoj upravi, jedinicama lokalne i područne odnosno regionalne samouprave, javnopravnim tijelima, trgovačkim društvima u kojima država i jedinice i područne odnosno regionalne samouprave imaju vlasničke udjele te privatnom i neprofitnom sektoru. Strateška područja odrađena su kroz 7 horizontalnih ciljeva. Prvo, integritet unutar političkog sustava i uprave, drugo, lokalna i područna (regionalna) samouprava, treće javna nabava, četvrto trgovačka društva u većinskom vlasništvu, peto sprječavanje sukoba interesa 6. pravo na pristup informacijama i 7. uloga organizacija civilnog društva, građana i medija u suzbijanju korupcije. Dakle, zaista vidite sveobuhvatnih 7 horizontalnih ciljeva, koji su onda izrađeni u 126 mjera akcijskog plana koje prati nacionalno vijeće. U ovom izvještajnom razdoblju nacionalno vijeće prihvatilo je sva izvješća iz akcijskog plana koja su na redovnim sjednicama raspravljana. Međutim, nacionalno vijeće je višekratno konstatiralo da je stvoren jedan opći dojam da je zainteresiranost za borbu protiv korupcije u RH u laganom padu. To se može zaključiti i po posjećenosti i tematskih i redovnih sjednica, od strane zastupnika HS-a, ali i prema posjećenosti zainteresiranih sudionika pri čemu mogu izraziti jedno veliko nezadovoljstvo npr. da se ministar uprave, g. Kuščević nije udostojao doći niti na jednu sjednicu iako smo inzistirali da zbog obimnog posla, koje vezano za probleme korupcije ima Ministarstvo uprave, da spomenem samo donošenje novog Zakona o sprečavanju sukoba interesa, pokušali smo i zajednički organizirati sjednicu sa Povjerenstvom za sprečavanje sukoba interesa kako bi razjasnili koji su problemi i zašto zakon stoji u nekoj i nečijoj ladici, ali eto, u tome nismo uspjeli. Da je naš dojam da je u Hrvatskoj došlo do određene stagnacije u spremnosti za borbu protiv korupcije pokazuju i indeksi percepcije korupcije, najprije one za 2016. godinu, kada je Hrvatska nazadovala u odnosu na 2015. te se od 176 našla na 55. mjestu, a nakon toga se isto nastavilo i 2017. i 2018. kada je dodatno pala sa indeksa 49 na 48., što se smatra korumpiranim društvom jer po metodologiji Transparency-a, sve ispod 50 je korumpirano društvo. Nažalost, mi smo ostvarili samo 48 bodova, dok je europski prosjek 66. Posljedice kao najrizičnija, navodi se korupcija u poslovima javne nabave i sve je manje povjerenje građana u institucije države. Navedeno ukazuje na potrebu još jačeg angažiranja svih državnih institucija, političara, kako vladajućih, tako i oporbenih, na svim nivoima, u donošenju mjera i provođenju istih, za što efikasnije suzbijanje korupcije. Dakle, nacionalno vijeće smatra da su naši strateški dokumenti dobri, ali da u implementaciji postoji određeno šepanje, što se onda i odražava na percepciju građana o korupciji. Što se tiče rada nacionalnog vijeća na sjednicama, sukladno svojim ovlastima, u pravilu jednom mjesečno u proteklom periodu, za ovo izvješće 13, a ukupno 21 sjednica, na kojima smo razmatrali izvješća i gdje smo sukladno svojim ovlastima imali nekakvih 6 ciljeva. Prvi, povećati integritet, odgovornost i transparentnost tijela javne vlasti, kako središnje, tako i lokalne. Drugo, jačati antikoruptivne mehanizme u tijelima javne vlasti, treće, jačati suradnju tijela javne vlasti, četvrto, učinkovito otkrivati i suzbijati korupciju. Peto, pratiti dosljedno i učinkovito provedbu postojećeg zakonodavnog okvira u području suzbijanja korupcija i prevencije korupcije te jačati, što je posebno značajno, javnu svijest o uzrocima i posljedicama korupcije i ulozi svakog pojedinog građanina u prevenciji korupcije. Na našim redovnim sjednicama, razmatrali smo izvješća nositelja provedbe strategije suzbijanja korupcije. Neću nabrajati sve, to imate detaljno napisano u materijalima pa nema potrebe da vam oduzimam vrijeme. Ono što ću reći da, u ovom trenutku, dakle, to je nešto i šire od ovog izvješća, od 126 mjera u akcijskom planu, provedeno je 81%, što je značajan pomak u odnosu na period od 2015., 2016. kada je taj postotak provedenih mjera iznosio 56%. Dakle, 81 u odnosu na 56%. Nažalost, ostaje taj dojam, da ova provedba, iako je uspješna, ne odražava istovremeno stav građana o uspješnosti borbe protiv korupcije. Nekoliko kratkih rečenica o 4 tematske sjednice koje smo održali. Na tematskim sjednicama pokušavamo uključiti u raspravu u HS-u sve zainteresirane, dakle, od akademske zajednice, stručne javnosti, sudstva, medija, civilnog društva, javnosti, građana, kako bi zajednički utvrdili kakvo je stanje i predložili konkretne mjere. Prva tematska sjednica ticala se korupcijskih rizika u javnoj nabavi. Ukazali smo da jedan od ključnih problema zbog kojih je RH prema indeksu percepcije korupcije ponovno svrstana u red korumpiranih zemalja, upravo zbog velikih korupcijskih rizika u javnoj nabavi. Razmatrane su aktivnosti odgovornih u procesu javne nabave te se predložila konkretna rješenja kako bi transparentnost u sustavu javne nabave bila bolja. Druga tematska sjednica, izuzetno značajna, imala je naziv Strategije i akcijski planovi suzbijanja korupcije u Hrvatskoj, jučer, danas, sutra. Održana je povodom Međunarodnog dana borbe protiv korupcije, 9. prosinca, a ono što smo ukazali je na štetnost pojavnosti korupcije, koja je nažalost, za sad još uvijek duboko ukorijenjena u našem društvu, a među najvažnijim posljedicama korupcije je gubitak povjerenja u tijela državne vlasti, što se onda negativno odražava na cjelokupni razvoj društva, posebice na gospodarski razvoj. Treba znati i da svaki pad na ljestvici indeksa percepcije korupcije znači automatski i pad bruto domaćeg proizvoda zbog ograničenih ulaganja stranih investitora koji ne žele ići u države koje se smatraju korumpiranim. Ukazano je na potrebu pojačane prevencije borbe protiv korupcije u smislu da se ona mora otkriti i sankcionirati te da ne smije u društvu kao što sada postoji da se korupcija isplati. Veliku ulogu u borbi protiv korupcije imaju mediji, stoga smo održali tematsku sjednicu Važnost slobode medija u borbi s korupcijom, povodom svjetskog dana slobode medija i istaknuli da su države u kojima je izrazito visok pritisak na civilno društvo, gdje se novinari kažnjavaju, a u nekim država u ekstremnim slučajevima i lišavaju života, sve redom predstavljaju države sa visokom razinom korupcije. Ukazano je na ključne probleme te se pokušalo odgovoriti na pitanje što mi, kao političari, saborski zastupnici možemo učiniti da sloboda medija bude veća. Ono što je indikativno, što poručujem i danas sa ove govornice, na sjednicu su bili pozvani svi glavni urednici relevantnih medija u RH, ali se niti jedan nije odazvao. To puno govori o položaju novinara u medijima u borbi protiv korupcije jer možemo slobodno reći, da su u Hrvatskoj mediji slobodni, ali pitanje je koliko su novinari u tim medijima slobodni, odnosno, koliko zbog autocenzure, cenzure i prijetnjom otkazom, mogu kvalitetno raditi svoj posao. Sljedeća vrlo važna tematska sjednica, koju smo po 1 puta, u radu Nacionalnog vijeća održali izvan Zagreba, bila je posvećena, korupciji, klijentizmu, na lokalnoj razini, uzrocima, mehanizmima i posljedicama. Održali smo ju u Osijeku, želeći poslati poruku, u kojoj mjeri je važna transparentnost i bezuvjetnog mišljenja Ureda državne revizije koju je Osijek kao jedinica lokalne uprave ima. Ukazano je na nužnost, tranširanosti i odgovornosti o upravljanim sredstvima, koje građani uplaćuju u proračune, što predstavlja istinsku branu u borbi protiv svake korupcije. Ukazali smo i na donošenje nove zakonske regulative i potrebu donošenje Zakona o sukobu interesa, Zakona o medijima, te potrebi donošenja etičkih kodeksa, svih državnih dužnosnika, na svim razinama. Dakle, kolegice i kolege podsjećam vas da smo stalno pod povećalom i pod kritikom GREKA, tijela koje prati provedbu mjera korupcije, zato što ovaj Sabor još uvijek nema svoj etički kodeks. Vijeće prima i predstavke i prijave građana, u izvještajnom razdoblju, zaprimili smo 16 prijava i predstavki građana, sa sumnjama na postojanje koruptivnih radnji, od čega su 4 bile anonimne i sve prijave su proslijeđene na nadležna tijela, za njih 15 zaprimili smo očitovanje i o tome izvijestili oni koji su te zahtjeve podnijeli. Od ostalih aktivnosti, spomenuti ću naš posjed Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa, gdje smo vidjeli na koji način je proveden proces informatizacije radnih procesa, što čini povjerenstvo puno operativniji i uspješniji u radu. Na tom sastanku smo razgovarali i o potrebi donošenja novog Zakona o sprječavanja sukoba interesa, i ponavljam, zahtjev nacionalnog vijeća, da Ministarstvo uprave, napokon taj zakon i predstavi u Hrvatskom saboru. Također imali smo jednu međunarodnu posjetu, delegaciji iz Kosova, koji su bili zainteresirani za način kontrole korupcije u Hrvatskoj, posebno su ih zanimale imovinske kartice dužnosnika, te način i opseg utjecaja Nacionalnog vijeća u borbi protiv korupcije. Zaključno, u ovom izlaganju, ono što mogu reći, dakle, premda prema indeksu percepcije korupcije 2015., 2016., 2017. vidimo da Hrvatska nazaduje u borbi protiv korupcije i da to nazadovanje sigurno nije dobra poruka. Prema mišljenju građana, mito i korupcija, široko su rasprostranjeni i u poslovanju i u tijelima državne vlasti. Prisutno je značajno nepovjerenje u pravni sustav države, te se smatra, da u državna tijela neefikasna u sankcioniranju koruptivnih radnji. Posebni problem, predstavljaju rizici koji se javljaju u javnoj nabavi te sporost u odlukama pravosuđa. Prema našim zaključcima, Nacionalno vijeće za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije, ističe da se vidi stanoviti napredak, u ispunjavanju mjera, predviđenim akcijskim planom, ali nažalost, da to nije popraćeno povećanje povjerenja građana u tijela javne vlasti i sposobnost hrvatskog društva da se bori protiv korupcije. Značajan podatak osim indeksa percepcije korupcije, koji govori o takvoj lošoj percepciji u hrvatskom društvu, da svega po jedno od istraživanja 4% građana da bi prijavilo korupciju, što sigurno nije obećavajuće. Nacionalno vijeće, zaključno, nije operativno tijelo, nema zakonske ovlasti za provođenje istražnih radnji, niti može izricati sankcije za počinjanje koruptivnih radnji. Međutim, kroz nadzor provođenje mjere iz akcijskih planova u strategiju suzbijanja korupcije od '15.-'20. kao i proteklih izvještajnih razdoblja, Nacionalno vijeće, predložilo je 10 konkretnih mjera, koje smatramo da mogu biti doprinos u poboljšanju i prevenciji u borbi protiv korupcije kroz zadane ciljeve i strategije, to su prvo, povećanje integriteta odgovornosti i transparentnosti tijela javne i središnje, lokalne vlasti, drugo, jačanje antikoruptivnih mehanizama u tijelima javne vlasti, treće, snažnija suradnja tijela javne vlasti i jačanje kapaciteta, zaduženih za provođenje aktivnosti, usmjerenih na borbu protiv korupcije. Četvrto, učinkovito otkrivanje i suzbijanje korupcije, peto, dosljedna i učinkovita provedba postojećega Zakonodavnog okvira u području suzbijanja i prevenciji korupcije, šesto uspostava procedura upravljanjem korupcijskim rizicima u tijelima javnih vlasti, sedmo, jačanje javne svijesti o uzrocima i posljedicama korupcije i ulozima svakog pojedinog građanina … [[Govornik se ne razumije.]] prevencije korupcije. Osmo, jačanje uloge i sudnje s civilnim društvom u podruju suzbijanja korupcije, deveto razvijanje međunarodne suradnje na području borbe protiv korupcije i deseto, jačanje aktivne uloge medije u podizanju osobnog i profesionalnog integriteta. Nacionalno vijeće će i u narednom izvještajnom razdoblju, nastaviti poticati raspravu i predlagati mjere za što efikasniju provedbu strategiju i akcijskog plana, stavljajući naglasak prije svega, na pojedina područja, u kojima su potencijalno najveći koruptivni rizici, kao što je pravosuđe, političke stranke te poslovi javnog reda, zaštite i sigurnosti, a sve u cilju kako bi se percepcija o korupciji u društvu kao uobičajenoj i društvenoj prihvaćenoj pojavi iz temelja promijenila. Nažalost, nismo baš u optimističnoj situaciji. Vjerujem da ste svi imali priliku, a ako niste, preporučam, pogledati istraživanje koje je predstavljeno u Hrvatskom saboru … [[Govornik se ne razumije.]] u Hrvatskoj od 1999.-2018. u kojem vrednote hrvatskog društva, kada su u pitanju Sabor i pravosudni sustav, kontinuirano padaju. Dakle, povjerenje u Hrvatski sabor, je od '99. kada je iznosilo 23% preko 2009. kada je iznosilo 12%, 2018. palo na svega8%. U pravosudni sustav, povjerenje građana '99. iznosilo je 35%, 2009. 19%, a 2018. 15%. Odnosno ako pogledamo danas, 4 nekakve institucije, tijela, koje se tiču svih nas, političke stranke, Sabor, vladina tijela i pravosuđe, situacija je ovakva, dakle, prema istraživanju vrednote u Hrvatskoj 2018. u političke stranke povjerenje ima 4% građana RH, u Sabor 8%, u vladina tijela 10% a u pravosuđe 15%. Nije baš obećavajuća klima za borbu protiv korupcije, ali zato, nadam se, da ćemo zajedničko dati doprinos, da s naše strane, barem povjerenje građana u rad sabora i spremnost saborskih zastupnika da suoče s korupcijom i bore protiv korupcije bude veća nego do sada. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Prvu repliku je tražio gospodin Gordan Maras točka EU tako piše [[Upadica: Šta kažete?]] izvolite, Gordan Maras točka EU tako piše.
Hvala vam lijepo gospodine podpredsjedniče vi znate da je u EU pitanje korupcije jedan od ključnih pitanja i dobro da ste stavili točku EU to je moja stranica na kojoj promoviram europske vrijednosti, ali ono što sam htio pitati gospodina Željka Jovanovića. Da li vidi neku korelaciju, koju ja vidim, a vjerojatno svatko evo i gospodin Bačić koji bi to iz analizirao vrlo jednostavno da samo baci oko na izvješće Transparency International-a, da li vidi korelaciju između toga kada HDZ dođe na vlast i pojačavanja doživljaja korupcije u RH pogotovo kad je to pojačano sa HNS-om i Bandićem ili je to slučajno, evo to je ono što mene zanima. Da li slučajno što zadnje 4 godine dramatično povećan indeks korupcije u RH ili je to povezano sa HDZ-om odnosno njihovim odnosom prema obnašanju vlasti? Hvala vam lijepo.
Pretpostavljam da ste replicirali gospodinu Jovanoviću jel da? Pa ja ne znam jer ste se obratili gospodinu Bačiću cijelo vrijeme. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, kolega Maras bez ikakve namjere za politiziranjem govoriti ću samo o brojkama. Dakle, Hrvatska je u svojoj povijesti bila izvan kruga korumpiranih zemalja samo jednom 2015., vjerojatno kao posljedica rada tadašnje vlade. Dakle, tada smo imali 51 bod, a 50 je granica koja se smatra korumpiranim. Nakon toga 2016. smo odmah pali u krug korumpiranih na 49 bodova, to se nastavilo i 2017. 49 i sada 48. Dakle, ako zdravorazumski uspoređujemo tko je na vlasti i kakav je indeks u percepciji korupcije onda je vaša teza ispravna.
Gospodin Grmoja.
Hvala poštovani podpredsjedniče, poštovani kolega Jovanoviću, znači ja mislim da je jedino tijelo u Hrvatskom saboru koje je barem pokušalo raspraviti o nekim slučajevima korupcije odnosno moguće korupcije upravo Nacionalno antikorupcijsko vijeće ono što me osobno žalosti i što bih evo pozvao i vas i sve u saboru evo i podpredsjednika da se više angažiramo oko toga, da službene institucije npr. DORH ne daju na uvid antikorupcijskom vijeću, uvid u rješenje o odbačaju kaznene prijave u slučaju u kojem se antikorupcijsko vijeće bavilo. Ja mislim da je to potpuno neprimjereno, posebno jer u tom slučaju, govorim o slučaju Sabljak se otvara sumnja da je nakon mog postavljenog pitanja premijeru, DORH na isti dan odbacio kaznenu prijavu, a do dan danas ni tom čovjeku koji je podnio kaznenu prijavu nije dostavljeno uvid u rješenje. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor gospodin Jovanović.
Hvala kolega Grmoja, kolega Grmoja evo ja vas moram i javno pohvaliti da ste vi kao član nacionalnog vijeća dali veliki doprinos dinamici rada vijeća i o pokretanju raznih pitanja koja se smatraju spornim, mislim da je to jedini put. Dakle, i pozivam sve kolege u ovoj sabornici, bez obzira na stranačku pripadnost da svojim inicijativama, prijedlozima i upitima pomognu da naše vijeće bude još snažnije, još jače i da doprinese percepciji javnosti da sabor se zaista želi suprotstaviti korupciji. Pri tome je transparentnost ključna, pa tako vezano i za ovo pitanje koje ste vi postavili koje je bilo tema naše sjednice i gdje u konačnici zaista nismo dobili sve konkretne odgovore za koje smatramo da su vrlo važni da bi se taj problem do kraja razjasnio.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospodin Stevo Culej.
Poštovani podpredsjedniče, predsjedniče Jovanoviću kaže jedan naslov u novinama, akademska zajednica je zgrožena a baš se Jovanović borio protiv korupcije, neću ulaziti u detalje o čemu se govori, ali percepcija javnosti je opravdana o korumpiranosti Hrvatske u kompletu počevši od najviših državnih dužnosnika kojih su pune novine. Puni su članci, puni su profili gdje god odete. Kosturi iz ormara ispadaju i lijevi i desni, onih prije, a vjerojatno će ispadati i za nama kad mi budemo otišli odavde. Kao predsjednik antikorupcijskog vijeća u više mandata da li ste ikada potencirali da se privedu licu pravde na bilo koji način procesuiraju oni koji su čini nepodopštine pa iz vaše ili bilo koje stranke? Kad to budemo mi napravi u antikorupcijskom vijeću, pogledali se u oči [[Upadica: Hvala.]] e tada ćemo [[Upadica: Hvala.]]
Hvala lijepa. Gospodin Jovanović odgovor.
Hvala lijepo, kolega Culej također je član nacionalnog vijeća čuli ste i uvodno kad sam o tome rekao, trebam naglasiti da je ovo izvješće prihvaćeno jednoglasno, dakle bez ijedne primjedbe. Što se tiče uloge nacionalnog vijeća u razotkrivanju različitih koruptivnih radnji ja sam rekao da mi nismo istražno tijelo, mi smo tijelo koje prati provedbu strategije i suzbijanje korupcije, ali svaka prijava koja dođe na nacionalno vijeće bila anonimna ili potpisana prosljeđuje se uredno tijelima koji su nadležni za istražne radnje i provođenje postupka dokazivanja stvarne korupcije. Prema tome, kolega Culej kad god imate bilo kakav zahtjev, bilo kakvu sumnju slobodno je izložite i ona će biti proslijeđena nadležnim tijelima na postupanje, a ovim putem i svim građanima RH poručujem ako smatrate, a nemate povjerenje u druge javite se nacionalnom vijeću, mi ćemo vašu predstavku, sumnju proslijediti nadležnim tijelima i izvijestiti vas o njihovim nalazima.
Sada je na, hvala, sada je na redu gospodin Miro Bulj.
Hvala lijepo. Svjedoci smo da DORH provodi istragu oko mjenica bez pokrića u Agrokoru oko dobavljača, ja ću vas podsjetiti predsjedniče antikorupcijskog vijeća da sam podigao kaznenu prijavu prije 2 godine, DORH je dužan u roku 6 mjeseci mi odgovoriti po pitanju, znači HANFE i HNB-a njihove uloge kao regulatora tj. vijeća za stabilnost, nisam dobio nikakav odgovor, tu se radi o 10 milijardi kuna, mjenica bez pokrića koje je koristio Agrokor, pa evo ako se možete pozabaviti tim pitanjem zbog čega DORH nije, što je poduzeo DORH po pitanju toga što su radile regulatorni … [[Govornik se ne razumije]] HANFA i HNB, to je naš uvaženi bio i g. Vujčić koji je guverner, koji je i reizabran, a u biti je napravio veće štete i udario je nego, ne znam tko. Hvala lijepo.
g. Jovanović, odgovor.
Hvala lijepo. Dakle, kolega Bulj, sukladno vašem pitanju, mi ćemo zatražiti izvješće DORH-a o poduzetim aktivnostima, mogu reći da evo, vrlo aktualna tema 3. Maja, dakle, nacionalno vijeće je zaprimilo i predstavku i anonimnu prijavu o malverzacijama u 3. Maju i Uljaniku koja je uredno odmah, bez ikakvog oklijevanja proslijedilo nadležnim tijelima i također očekujemo da nas izvijeste o poduzetim aktivnostima što se sve događalo sa 3. Majom i Uljanikom i gdje su nestale pare.
g. Branimir Bunjac.
Hvala lijepo. Zastupniče Jovanović, dakle, vi vodite antikorupcijsko vijeće, pa me zanima da li je u zadnjih 5 godina ijedan političar pravomoćno osuđen zbog korupcije? I također me zanima da li je u međuvremenu donesena koja presuda za ratno profiterstvo, jel smo vidjeli da od više stotina predmeta koji su vođeni i više tisuća kaznenih prijava jedan jedini čovjek u RH je osuđen za ratno profiterstvo, pa me zanima da li je možda naše pravosuđe u međuvremenu izvršilo taj napor da donese i drugu presudu i ako imamo tu drugu presudu, evo, što vi znate o tome, jer sudeći prema, dakle, tim presudama, čini se da u stvari korupcije u RH uopće nema i da bi bilo najbolje da to vaše vijeće ukinemo jer ono se bavi nečim što defakto u našem društvu ne postoji. Hvala lijepo.
Odgovor, g. Jovanović.
Hvala kolega Bunjac na vašem komentaru koji je apsolutno vrijedan i važan pažnje jer glavni problem ovog trenutka u borbi protiv korupcije u RH je nepostojanje pravomoćno osuđujućih presuda i oduzimanje sveukupne stečene imovine koja je kroz pravomoćno osuđujuće presude dokazana kao rezultat koruptivnih aktivnosti. Dakle, svi brojni, ogromni, procesi koji su započeti u RH, od Fimi medije preko bivšeg premijera Sanadera do bojanja tunela g. Kalmete i da ne nabrajam dalje, nisu dovršeni, to stvara sumnju kod građana RH o stvarnoj želji i spremnosti za borbu protiv korupcije. Prema tome, kada u RH budemo vidjeli da su sudski procesi, pravedni sudski procesi, završeni i dovršeni u razumnom roku i da su oduzeta imovina stečena korupcijom, građani će početi vjerovati u borbu protiv korupcije.
g. Bačić je tražio povredu Poslovnika.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 185. Poslovnika HS. Naime, ja nemam ništa protiv da se tijekom i ove rasprave, kao što se i uobičajeno u HS replicira o bilo čemu, međutim, izvjestitelj radnog tijela sukladno čl. 185. može iznositi mišljenja, stajališta samo koja su u izvješću Odbora, a ne svoje vlastite opservacije, pa prema tome bi zamolio g. Jovanovića, a vas da ga upozorite da on se u svojim replikama drži onoga [[Upadica: Hvala]] što je izneseno u izvješću Odbora, a ono što bi on predmnijevao da bi trebalo tamo pisati [[Upadica: Hvala]] nego samo ono što [[Upadica: Hvala lijepa]] [[Govornik se ne razumije]]
Ja ću samo pročitati čl. 185. izvjestitelja radnog tijela koji je razmotrio prijedlog zakona može iznijet mišljenja, stajališta, primjedbe i prijedloge koje je zauzelo radno tijelo. Idemo dalje, g. Maras povreda Poslovnika, koji članak?
Hvala lijepa. Povrijeđen je članak koji se odnosi na vođenje sjednice, a to je [[Upadica: koji je to, koji je to, koji je to članak]] od 232, 233 [[Upadica: koji članak je se odnosi]] ima ih više, ima ih više g. potpredsjedniče [[Upadica: ali, na koji članak se pozivate]] ali povrijeđen je i 238. ako već inzistirate [[Upadice: radi zlouporabe Poslovnika…]] možete vratiti [[Upadica:…dobili ste opomenu]] , ali čekajte…
Hvala vam lijepa, ne neću čekat ništa zato što niti znate članak, niti znate predmet, nego samo se hoćete očitovat i reći mišljenje, to je povreda Poslovnika.
Samo malo g. potpredsjedniče [[Upadica: Idemo, idemo dalje]] g. potpredsjedniče [[Upadica: Idemo dalje, g. Ante Babić…]] pa ne možete nam oduzimati pravo ne govorit [[Upadica…ima repliku, izvolite]] ne možete nam oduzimat pravo da govorimo, [[Upadica: Izvolite g. Ante Babić]] jel mogu reći [[Upadica: Ne, g. Ante Babić]] g. potpredsjedniče, pa nemojte biti nervozni [[Upadica: Izvolite, izvolite, vi znate da slijedi druga opomena]]
Tražite stanku? Dajte.
Evo, hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče HS. I ja sam se htio referirati na izvješće poštovanog predsjednika Nacionalnog vijeća g. Jovanovića, dakle, evo, preduhitrio me je predsjednik kluba g. Bačić, volio bi da se usredotočimo na izvješće koje je korektno i dobro je napravljeno, žao mi je jedino što ste g. Jovanoviću posebno apostrofirali ministara uprave g. Lovru Kuščevića koji nije nazočio na niti jednoj sjednici Nacionalnog vijeća, ali su nazočili državni tajnici, dakle, državni tajnici su svaki put kada su bili pozvani bili na sjednicama Nacionalnog vijeća, dakle, državni tajnik u odsutnosti ministra mijenja tog istog ministra i predstavlja to ministarstvo, zbog korektnosti, a i zbog javnosti ovo sam bio dužan reći, inače je samo izvješće Nacionalnog vijeća korektno i uredno napravljeno. Hvala.
Slijedi prvo odgovor na repliku, onda ću vam dati riječ g. Maras ako tražite.
Hvala lijepo. Zahvaljujem se kolegi Babiću što je kao potpredsjednik složio se da je izvješće izneseno korektno i zaista, ja sam pokušao biti maksimalno, maksimalno diplomatičan u izvješću i iznijeti upravo ono što je doneseno na sjednicama Nacionalnog vijeća, a i što se tiče g. Kuščevića, kroz fonograme se može vidjeti Nacionalnog vijeća da sam u nekoliko navrata kao predsjednik izrazio negodovanje zato što on kao ministar se nije dovoljno uključio u rad, a smatram da bi trebao obzirom na važnost zakonskih dokumenata koje donosi njegovo ministarstvo uz naravno, apsolutnu zahvalu državnim tajnicima koji su sudjelovali u radu Nacionalnog vijeća. Jednako tako ja u replikama na ovo što mi postavljaju zastupnici zaista moram odgovoriti na konkretan način i ne mogu se tu staviti u ljušturu samo predsjednika Nacionalnog vijeća.
Idemo dalje. Da? Da, ne? Nisam shvatio. Tražite riječ ili ne? ... [[Upadica se ne čuje.]] Onda izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče. Tražim riječ zbog toga da bi se povukli i očitovali [[Upadica Radin: Stanku tražite?]] Da, da, to je [[Upadica Radin: Dobro.]] Znači možete gospodine predsjedniče izraziti se ne jednom samo riječju nego postoji nekoliko mogućnosti da vi shvatite u biti da mi tražimo [[Upadica Radin: Da, tražite stanku.]] stanku [[Upadica Radin: Dobro.]] Zbog toga što se moramo konzultirati jer ovo je isto tako što se dešava sada u ovom trenutku jedna vrsta koruptivnog ponašanja koje onemogućuje zastupnicima u Hrvatskom saboru da se izraze, to je HDZ, to je HDZ. Znači gospodin Bačić bi u ime HDZ-a stavio zastupnicima flaster na usta i onemogućio ih da pričaju o tome što cijeli hrvatski narod vidi, kada HDZ dođe u poziciju korupcija raste, ljudi odlaze iz Hrvatske, zatvaraju se radna mjesta brodogradilišta, neki bujaju što se tiče njihovih bankovnih računa i o tome ovdje moramo pričati. Partneri koji ih održavaju na vlasti su te žetončiće pokupovali sa razno raznim obećanjima tko zna čime. I sada bi gospodin Bačić htio da mi ovdje o tome šutimo. Pa nije ocjena da je korupcija u Hrvatskoj dramatično porasla u zadnje tri godine otkada je HDZ na vlasti ocjena SDP-a gospodine Bačiću nego je to ocjena Transparency Internationala, onih koji se time bave, oni kažu da je Andrej Plenković, gospodin Bačić i sad da sad ne nabrajam ovdje sve one ostale, oni kažu da je korupcija u Hrvatskoj sve veća i veća. I skandalozno je gospodine potpredsjedniče da vi sa opomenama želite zastupnike također ušutkati. Znači vi ne želite, meni prijetite sa drugom opomenom i oduzimanjem riječi da ne bi mogao kasnije o tome govoriti. To je također skandalozno. Hvala vam lijepo.
Oprostite ali najprije ću se ja očitovati a onda ću dati gospodinu Bačiću. Gospodin Bačić se pozvao na jedan članak, sasvim legitimno i ja sasvim legitimno sam pročitao taj članak. Nakon toga je gospodin Jovanović rekao da on u odgovoru možda mora iznijeti i svoje mišljenje osim mišljenja koje je propisano člankom i mi ćemo vidjeti tu ravnotežu ako će ona biti narušena ili ne. Nažalost o tome ću morati odlučivati ja, to je cijela priča. A sada je gospodin Bačić tražio. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne, gospodin Bačić je tražio povredu Poslovnika prije. ... [[Upadica se ne čuje.]] A ne, pardon. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne prijetnja, opomenu sam dao, nisam se prijetio. Izvolite.
Gospodin Bačić je rekao da je povrijeđen Poslovnik i vaša dužnost je bila da kažete da je ili da nije [[Upadica Radin: Ne nije bila dužnost.]] Pa bih vas ja molio, ja bih vas molio da kažete je li povrijeđen Poslovnik time što gospodin Jovanović odgovara na replike ili ne.
Oprostite, dobro, niste rekli na koji ste se članak pozvali?
... [[Govornik se ne razumije.]] dakle gospodin Bačić je digao povredu Poslovnika.
Molim vas, ovdje sa ovog mjesta svi potpredsjednici procijene da li će dati opomenu ili neće dati opomenu. Kada… ... [[Upadica se ne čuje.]] Oprostite, kada netko ne zna navesti članak, npr. na koji se poziva skoro je dužnost dati opomenu a ja vam neću dati opomenu sada jer ću iskoristiti svoje pravo. Ali gospodinu Marasu sam dao opomenu jer je bio očiti, očiti je bio pokušaj da zlouporabi Poslovnik. Oprostite, ali to je tako. ... [[Upadica se ne čuje.]] A sada, a sada je … ... [[Upadica se ne čuje.]] Gospodin, čekajte, tko, tko, tko? ... [[Upadica se ne čuje.]] Ali tko [[Upadica Bauk: Meni je ostalo još 15-ak sekundi.]] [[Upadica Maras: Sramota.]] Izvolite.
Dakle radi se o članku 236. koji govori o povredi Poslovnika. Predsjedatelj je dužan nakon iznesenog prigovora dati objašnjenje. Vi gospodinu Bačiću niste dali objašnjenje a mene zanima vaš stav je li gospodin Jovanović može odgovarati na replike kako hoće ili ne može. Hvala.
Hoćete odgovor? Odgovor je sljedeći. Gospodin Bačić je naveo članak po kojem gospodin Jovanović ne bi trebao reći svoje osobno mišljenje. Ali budući da je to Parlament meni je drago da gospodin Jovanović do jedne granice o kojoj ćemo valjda raspravljati iznosi i svoje mišljenje jer je nemoguće pričati o jednoj stvari a da ne iznosiš i sebe u ovoj stvari. To je moj odgovor a sada vi ako ste zadovoljni sa, ne razgovaram s vama nego s gospodinom Baukom … ... [[Upadica se ne čuje.]] Ako je, ako ste vi zadovoljni s tim dobro, ako ne, ne. Jer ja, hoćete da opet pročitam članak 185.? ... [[Upadica se ne čuje.]] Gospodin Bernardić, izvolite.
Poštovani gospodine Radin [[Upadica Radin: Članak?]] povrijeđen je članak 185., 236., 238. vi ste gospodine Radin kao dio vladajuće koalicije ovdje u Saboru danas pokušavate ušutkati opoziciju jer se govori o korupcijskim skandalima HDZ-a. Vi kao dio vladajuće koalicije to radite, držite im lojtre dok pokušavamo progovoriti o korupciji u Hrvatskoj. Nećete nas ušutkati. To vam neće proći.
Hvala lijepa. A vi gospodine Bernardić kao dio oporbe pokušavate vršiti predizbornu kampanju. ... [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite, idemo dalje, jer to nije istina što ste rekli a vi vrlo dobro znate da ja nisam nikad u životu nikoga ušutkao pa čak ni … ... [[Upadica se ne čuje.]] gospodina Marasa koji sad dobacuje cijelo vrijeme i traži drugu opomenu a ja ne znam zašto. Idemo dalje, gospodine Bačić, nije povreda Poslovnika, ne? ... [[Upadica se ne čuje.]] Stanka, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, u ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta kako bismo se u ime kluba konzultirali oko nastavka ove točke dnevnog reda. Naime, ja sam najprije intervenirao da je povrijeđen članak ... [[Govornik se ne razumije.]] Poslovnika iz razloga što je gospodin Jovanović, predsjednik jednog parlamentarnog tijela, on kada izlazi za govornicu govori u ime svih zastupnika koji su imenovali povjerenstvo na čijem je on čelu. I prema tome kada govori u ime tom povjerenstva onda mora voditi računa da govori u ime zastupnika SDP-a i HDZ-a i HNS-a i HSS-a i svih drugih zastupnika. I da se kloni u tom trenutku, kada govori u ime kluba pa kada i … [[Govornik se ne razumije.]] o svojim opservacija i svojih promišljanja, koje ja dobro poznajem i koje mi svi skupa jako dobro poznajemo. Međutim, iz govora, predstavnika Kluba SDP-a i gospodina Marasa i gospodina Bauka i gospodina Bernardića, oni ne znaju gdje žive, u kojoj raspravi uopće sudjeluju. Kolega Bernardić da mi danas govorimo o aferama HDZ-a i da je to tema. Nije kolega Maras, danas mi govorimo o temama i o korupciji, SDP-ovoj korupciji. Jako puno koruptivnih dijela sublimira i ovo izvješće a koje se odnosi na dužnosnike i na SDP samo što vi o tome ne bi pričali, pa bi njima gospodin Jovanović posložio kao medij kako bi u svakom trenutku mogli uzeti pravo na govornicu i govoriti o tobožnjim aferama, o aferama HDZ-a. To je bitna distinkcija. Mi podržavamo raspravu, mi podržavamo izvješće, ali ne dozvoljavamo zlouporabu funkcije predsjednica ovog povjerenstva, kako bi se ovdje u sabornici, obračunali sa HDZ-om, to nećemo dozvoliti. Mi ćemo se javiti za riječ, imamo i kolegu Babića koji će govoriti u ime HDZ-a kada dođe vrijeme da HDZ o tome govorimo, mi ćemo reći o onom što mislimo o sebi ali i o drugima pa vas molim [[Upadica Radin: Hvala vrijeme.]] da u tom smislu pozovite svaki puta predstavnika SDP-a.
Ono što ja imam reći je slijedeće, to je da ovdje u Saboru, kao prvo svi imate pravo, kao drugo, ovdje u Saboru govore ljudi a ne automi, niti roboti i nemoguće je da ne i kada se govori u ime jednog tijela, taj tona iz riječi, da ne dođe i osoban stav predsjednik tog tijela. Bio sam dugo godina predsjednik jednog tijela i znam da je to tako. Trebamo imati mjeru u svemu tome, ja apeliram samo da imamo mjeru u svemu tome, a to da jedna rasprava o korupciji, da će izazvati stanke, povrede poslovnika i sve što ide s time, ja na to ne mogu intervenirati, pa ću dati svima riječ koji traže legitimno u ovom slučaju ili povredu poslovnika jer drugo nema ili povredu poslovnika ili stanku. Znači povredu poslovnika je imao gospodin Bauk.
Gospodine potpredsjedniče malo ste ipak ublažili vaš stav što mi je drago [[Upadica Radin: Isto tam rekao što i prije gospodine Bauk, isto sam rekao.]] formalno radi se o članku 235. o članku 235. a koji govori o replici. Gospodin Jovanović ovdje nije izvjestitelj radnog tijela, nego je predlagatelj i isto se to odnosi kad aje recimo g. Reiner, kada g. Reiner u ime Odbora za Ustav npr. predlaže Poslovnik, kada mu netko replicira, on ne saziva odbor da bi odgovorio na repliku. Prema tome, predlažem da mi ovdje malo ipak spustimo tenzije, da konstatiramo, da predlagatelji kada govore i u ime odbora imaju pravo u odgovor na repliku dati svoje mišljenje ili zabraniti repliku na [[Upadica Radin: Gospodin Bauk, vrijeme, vrijeme.]] kada je odbor predlagatelj i sve u redu. Hvala.
Jel da nema razloga da raspravljamo više o tim finesama koje ste sada vi uveli, mislim stvarno nema razloga, pa ćemo dati riječ gospodinu Marasu da nam kaže koji članak je povrijeđen, kako i zašto.
238. i 234. na kolegu Bačića, ovo što ću ja reći nije finesa ovo je krupna stvar. Znači gospodin Bačić, ovdje sugerira da se ne razgovara o HDZ-u pa izvješće je period od 2017.-2018. kada je HDZ na vlasti. Sa druge strane prenosim pozdrave iz Rijeke gospodinu Bačiću iz Osnovne škole Dolac gdje je isporučio hranu sa ličinkama. Hvala vam lijepo.
A šta da vam kažem sada? Gospodin Maras, nažalost druga opomena. To uz svu simpatiju koju imam prema vama, ne mogu vam ne dati drugu opomenu. Izvolite, gospodin čekajte, samo malo, nakon stanke. Žao mi je. Da gospodin Grmoja sada traži, da, s time da više nemate pravo govoriti, naravno, o ovoj točci, o drugoj da. Izvolite gospodin Grmoja. … [[Upadica se ne čuje.]] Zato što niste govorili o temi, jer volite, izvolite, izvolite, gospodin Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče, vi ste izrazili žaljenje zbog toga što je na temu korupcije se uzburkala atmosfera, što ima ovoliko replika i opomena, ja mislim da je to dobro [[Upadica Radin: Nisam rekao žaljenje.]] ja mislim da je ovo prava tema i bilo bi dobro, da ovdje u Hrvatskom sabor [[Upadica Radin: Moram vas prekinuti, nisam rekao, rekao sam da je to normalno.]] Bilo bi dobro da ovdje u Hrvatskom saboru više pričamo o korupciji, da se ne događa situacija kada govorimo o korupciji, da kolega Bačić žali za tim što se priča o korupciji HDZ-a, mi raspravljamo o 2017. g. znači to je i 2018. g. kada je HDZ na vlasti, uz vašu pomoć i vašu asistenciju. I mislim da nema razloga, zašto bi se saborske zastupnike sprječavalo u tome. Ja bi i vas i sve saborske zastupnike upozorio na činjenicu da Europska komisija u izvješću iz 2018. potvrdila da je Plenkovićeva vlada Hrvatsku učvrstila na posljednje mjesto u EU, prema kriteriju političke korumpiranosti i pravosuđa, koja je na sve strane popušta, protisnuto političkim utjecajem od čak 60%. Isto tako svjetski gospodarski forum u izvješću od 2018. znači Plenkovićeva vlada nas je dodatno srozala na 120 mjesto svjetske ljestvice, pa su nas pretekle čak i zemlje poput Zimbabvea i Srbije, gdje građanima već, gdje građani već tjednima prosvjeduju zbog korumpiranosti vlade koju predvodi Plenkovićev partner iz europske obitelji pučana, znači g. Vučić. Ja mislim da je ovo važna tema, nemojte pokušavati ušutkati saborske zastupnike, dobro je da se o ovome raspravlja, puno bolje nego da raspravljamo o ustašama i partizanima.
G. Grmoja, ja sam rekao da je normalno, nemojte izokrenuti moje riječi, nemojte govoriti neistine, ja sam rekao da je normalno kad se govori o korupciji da ima toliko replika, toliko povreda Poslovnika i toliko traženja stanki. I nemojte reći da sam ja izrazio žaljenje jer je to laž. To je laž [[Upadica Maras: G. potpredsjedniče.]] Ako hoćete, možemo gledati stenogram, jednostavno a i vi to znate da je to laž, vi znate. Ali čekajte malo, [[Upadica Maras: Moram u ime kluba se javiti.]] 10 minuta stanke, hvala. STANKA U 10,20 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,30 SATI]] Hvala lijepa. Prošlo je 10 minuta. Nastavljamo s replikama, riječ odnosno repliku ima g. Ivan Šuker [[Upadica: G. potpredsjedniče, ja sam se javio, mogu samo nešto reći?]] Znam, ali ne možete, izvolite g. Šuker [[Upadica: To je uobičajena praksa da se u ime…]] G. Jovanović? [[Upadica: Ne, ne, u redu je. Hvala lijepo gospodine.]] Da, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Jovanović, prije svega bih htio pohvaliti korektno izvješće koje ste podnijeli u ime odbora, a za repliku su me ponukale dvije stvari koje ste u svom izvješću spomenuli, jedno je pravna sigurnost, a drugo je javna nabava. Međutim, neću govoriti sad o tome, naprosto ovo što se događalo me tjera da kažem nešto drugo. Imali smo neki dan Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju. Sve ovo što kolege i kolegice ovdje pričaju, mogli su tada reći jer tada je mjesto da se kaže. Nije rad ovog saborskog povjerenstva to. Druga stvar, bar 15 puta ste spomenuli javnu nabavu. Ako je toliki problem javne nabave, onda idemo mijenjati Zakon o javnoj nabavi. Idemo taj Zakon o javnoj nabavi dovesti do te razine da se svi ti propusti u javnoj nabavi naprosto eliminiraju. Ne mogu se uvijek sve stvari predvidjeti [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] idemo ga mijenjati [[Upadica: G. Šuker, vrijeme.]] ako treba i 5 puta godišnje.
Prije nego što dajem riječ g. Jovanoviću, ipak ću dati prednost učenicima i učenicama Prehrambeno-tehnološke škole iz Zagreba koji su ovdje i s nama i drago nam je da su s nama i drago nam je … [[Pljesak.]] hrvatskog parlamentarizma. Odgovor, g. Jovanović.
Hvala lijepo kolega Šuker. Ja se slažem potpuno s vama, uostalom to je i bila jedna važna tema naše ne samo tematske sjednice, nego i izvješća kada smo imali Državnu komisiju za kontrolu postupaka javne nabave, a i našu tematsku sjednicu, kao što sam rekao u izvješću, korupcijski rizici javnoj nabavi, gdje su se razmatrale potencijalne moguće aktivnosti u cilju osiguravanja veće transparentnosti i sprečavanju korupcijskih rizika, pa i na tragu donošenja novog zakona, kao što ste vi rekli, što je bio jedan od zaključaka nacionalnog vijeća.
Gđa. Gordana Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Jovanović. Evo, ja bih se isto tako pridružila ovoj konstataciji vrlo sveobuhvatno i dobro, međutim, istaknuli bih ono što ste i vi rekli. Da se postigao i izniman napredak u samoj antikorupcijskim mjerama, a prvenstveno, tu bih se osvrnula i na transparentnost proračuna jedinica lokalne samouprave na objave programa, na trošenje sredstava, kako za udruge, tako i za političke stranke i sl. Prema tome, i to je veliki doprinos kako bi jasnost znala kako se troše i kako se upravlja javnih sredstvima.
G. Jovanović, odgovor.
Hvala lijepo gđo. Perić. To je i bio i cilj nacionalnog vijeća kada smo držali tematsku sjednicu u Osijeku, da na principu Osijeka i primjeru Osijeka koji je dobio bezuvjetno mišljenje državne revizije i svih ostalih alata kojima se pokazuje transparentnost proračuna i mogućnost građana da sudjeluju i u kreiranju proračuna i praćenju svih proračunskih stavki, što su neki gradovi već ostvarili, da potaknemo da to bude jedan, ne izuzetak, nego da diljem Hrvatske u svim jedinicama lokalne samouprave transparentnost proračuna bude putokaz da građani imaju veće povjerenje u jedinice lokalne samouprave, politiku i političare i da na taj način se unaprijedi stav da se u Hrvatskoj može i isplati boriti s korupcijom.
Hvala. Sada ima riječ, znači prelazimo na klubove, g. Nikola Grmoja, ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite g. Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovani predsjedniče nacionalnog vijeća. Hvala vam na predstavljenom Izvješću za razdoblje od 27. listopada 2017. do 15. srpnja 2018. U navedenom razdoblju izabran sam za člana ovog radnog tijela HS-a, kojem su povjerene nadzorne funkcije za praćenje rasta korupcije u hrvatskim institucijama. Korupcija, a posebice politička korupcija pravosuđa u premijerskom mandatu g. Plenkovića je eskalirala kao nikad do sada i predstavlja jedan od temeljnih razloga masovnog iseljavanja. Uostalom, toj političkoj korupciji smo mogli svjedočiti ovdje u HS-u, toj trgovini koja se događala kod sastavljanja većine, koju sada čine znači HDZ, HNS Ivana Vrdoljaka, Milan Bandić i njegova stranka, manjine, ali i neki zastupnici koji su izabrani na listu SDP-a poput zastupnika Sauche. EU komisija je u izvješću iz 2018. potvrdila da je Plenkovićeva Vlada Hrvatsku učvrstila na posljednje mjesto u EU prema kriteriju političke korumpiranosti pravosuđa koje na sve strane popušta, pritisnuto političkim utjecajem. Katastrofalne rezultate u području korumpiranosti pravosuđa u Hrvatskoj potvrdio je i Svjetski gospodarski forum u izvješću iz 2018. godine, gdje stoji da nas je Plenkovićeva Vlada dodatno srozala na 120. mjesto svjetske ljestvice, pa su nas pretekle čak i zemlje poput Zimbabvea i Srbije, a govorio sam o tome već i u stanci, svi znamo da u Srbiji građani prosvjeduju zbog korumpiranosti Vlade koju predvodi Plenkovićev partner iz Europskih pučana, znači oni su čak bolji od nas, a u Srbiji su se ljudi digli na prosvjede. Uspostavljena korumpirana struktura u javnim institucijama RH sve snažnije djeluje protiv interesa hrvatskih građana kojima izvješće nadležnog radnog tijela HS-a, ali izvješća međunarodnih organizacija služe kao potvrda svakodnevice s kojom se suočavaju, one koje korumpirana vlast još nije uspjela iseliti iz vlastite države. Prema izvješću Hrvatskog zavoda za statistiku iz 2018. u samo jednoj godini mandata premijera Plenkovića, iz Hrvatske se iselio isti broj građana kao za punih 6 g. mandata bivšeg premijera Sanadera, znači osobe pravomoćno osumnjičene zbog korumpiranosti. Plenkovićeva struktura dokazala je vjerodostojnost samo u povećanju političke korumpiranosti pravosuđa te u posljedičnom egzodusu Hrvata iz vlastite države. U izvješću nacionalnog vijeća utvrđen je stanoviti napredak iz ostvarenja mjera iz akcijskog plana za 2017. i 2018. uz Strategiju suzbijanja korupcije za razdoblje 2015.-2020. no podaci Europske komisije i Svjetskog gospodarskog foruma kao i ono što vidimo svojim vlastitim očima, dokazuju da ostvarivanje birokratskih mjera iz akcijskog plana nažalost ne smanjuje političku korumpiranost pravosuđa u našoj državi. Međutim evidentiranje korupcije u državnim institucijama nije jedina zadaća Nacionalnog vijeća kojem sam član jer kao što je u izvješću istaknuto, Nacionalno vijeće uz evidentiranje, nastoji učinkovito otkrivati i suzbijati korupciju, to je zadaća ovog tijela. Isto tako, točno je da Nacionalno vijeće nije operativno tijelo i nema zakonskih ovlasti za provođenje istražnih radnji niti može izricati sankcije za počinjenje koruptivnih radnji no Nacionalno vijeće kao i sva ostala radna tijela Sabora, sukladno članku 44. Poslovnika Sabora ima ovlast raspraviti o predstavkama i prijedlozima koje građani podnose Saboru. Jednu takvu pisanu predstavku Nacionalno vijeće je prvi put zaprimilo u razdoblju na koje se odnosi ovo izvješće. Na dan 19. veljače 2018. navedenom predstavkom iznesene su dokumentirane sumnje o sudjelovanju najviših predstavnika izvršne vlasti u sustavnom prikrivanju protupravnog trošenja i prisvajanja državnog novca u veleposlanstvima u Canberri i Washingtonu. Predstavku ste u svojstvu predsjednika Nacionalnog vijeća, dostavili predsjedniku Vlade g. Plenkoviću na očitovanje, g. Jovanoviću no koliko mi je poznao, predsjednik Vlade Plenković se nije očitovao toj predstavci koja razotkriva korupciju njegovih prijatelja ili znanaca iz Ministarstva vanjskih poslova ali razotkriva i sudjelovanje predsjednika Vlade Plenkovića u navedenom bezakonju. Štoviše, predsjednik Vlade g. Plenković je u Saboru 19. rujna 2018. izjavio da takve predstavke citiram „najčešće ne vode ničemu“ a DORH je istog dana pod upravljanjem g. Jelinića odbacio prethodno mjesecima odugovlačenu kaznenu prijavu bez saslušanja podnositelja prijave. Nasuprot rujanskoj najavi odnosno protuustavnom miješanju školovanog pravnika Plenkovića u neovisnost pravosuđa, Nacionalno vijeće je u listopadu održalo javno saslušanje na kojem je glavni inspektor ministarstva Damir Božić pritisnut dokazima, priznao da je glavna tajnica ministarstva Bertoša Kušen, godinama kršenje propisa, primala plaću dok je bila lažno raspoređena u generalnom konzulatu u Sydneyju gdje nije ni boravila a kamoli radila. Nakon te sjednice Nacionalnog vijeća u studenom je predsjednik Vlade Plenković potpisao razrješenje gđe. Bertoša Kušen s položaja glavne tajnice ministarstva i tako svojim potpisom osporio vlastite riječi da takve predstavke najčešće ne vode ničemu. Za sada je ta predstavka uz proaktivan pristup Nacionalnog vijeća dovela do jedne smjene što je znakovit signal za Vladu čiji dužnosnici kao što sada vidimo u posljednjim slučajevima se grčevito drže za fotelju kada prekrše zakone RH. U tom smislu smatram osobito važnim da Nacionalno vijeće inzistira od predsjednika Vlade na preciznom očitovanju o svim navodima predstavke na koju odbija odgovoriti preko godinu dana. Uočavam da je izbjegavanje odgovaranja na precizna pisana pitanja, omiljena metoda u prikrivanje protupravnog trošenja državnog novca u Australiji i SAD-u. Naime, u okviru svojih zastupnički dužnosti već sam u 3 navrata ministrici Mariji Pejčinović Burić uputio zastupničko pitanje o detaljima trošenja državnog novca za vrijeme lažnog rasporeda gđe. Bertoša Kušen u Sydneyju. Ministrica Pejčinović Burić izbjegla je odgovor na moje zastupničko pitanje iz rujna kao i na pitanje iz studenog a na treći put precizno postavljeno pitanje, odbija mi odgovoriti preko 40 dana pa pozivam ovdje prisutnog potpredsjednika Sabora budući da ovi koji su upleteni u aferu su prijatelji i našeg predsjednika Sabora Gordana Jandrokovića, da se g. potpredsjednik Radin zauzme kako bi mi zastupnici sukladno Poslovniku dobivali odgovore na naša pitanja. Nakon 6. mj. i 3 pokušaja dakle, još uvijek nisam od ministrice Pejčinović Burić dobio odgovore na moja zastupnička pitanja koja su sadržajno povezana sa dopisom Nacionalnog vijeća na koji se predsjednik Vlade Plenković već godinu dana nije očitovao. Međutim, u nastojanjima da izbjegne moj odgovor, ministrica Pejčinović Burić je neoprezno otkrila da gđa. Bertoša Kušen nije bila lažno raspoređena samo u Sydneyju nego i u Melbournu. Znači gđa. Bertoša Kušen u svom životopisu je navela samo lažni raspored u Sydneyju a Melbourne uopće nije spomenula pa će biti više nego zanimljivo razmrsiti sve koruptivne petlje u kojoj su se zapetljali predsjednik Vlade Plenković i njegova ministrica vanjskih poslova dok su štitili svoje prijatelje ili znance uključene u ovu aferu. Prikrivanje bezakonja u Ministarstvu vanjskih poslova, je do te mjere eskaliralo prošle jeseni, da se ministrica Pejčinović Burić krajem rujna upustila i u protupravno uskraćivanje i ograničavanje prava na privatno izražavanje svim zaposlenicima ministarstva, uključujući čak i objave na društvenim mrežama, o čemu je nacionalno vijeće obaviješteno podneskom 25. veljače 2019. g. Štoviše Nacionalno vijeće istog dana, zaprimilo je i drugi podnesak, s dokumentom koji dodatno dokazuje da su ministrica Pejčinović Burić, ali i DORH pod upravljanjem Cvitana i Jelinića, osumnjičenom glavnom inspektoru ministarstva, omogućili manipuliranje dokumentima i svjedocima u postupku utvrđivanja vlastite, kaznene i prekršajne odgovornosti. Stoga je diplomatu Damiru Sabljaku, koji se je usudio sve prijaviti, trebalo žurno onemogućiti pristup dokumentima, koji dokazuju sustavno prekrivanje bezakonje u ministarstvu, pa je ministrica u listopadu podnositelja prijave brzopleto udaljila iz službe bez dokaza, što je prije 3 dana potvrdio službenički sud, koji je zatražio od ministarstva da dostavi dokaze za optužbe protiv diplomata, koji je hrabro ovdje u Hrvatskom saboru svjedočio pred Nacionalnim vijećem. U elektroničkom obliku, ću oba podneska, koja su pristigla u Nacionalno vijeće 25. veljače 2019. dostaviti odmah sada nakon ove moje rasprave predsjedniku Saboru g. Jandrokoviću, kojeg sukladno člancima 15. i 33. poslovnika, molim da te dokumente dostavi svima vama drage kolege, kako bi se uvjerili u katastrofalno stanje u tijelu državne uprave nadležno za odnose s inozemstvom. Poštovani g. Jovanović, ne znam, je li i na vas vršen snažan pritisak, da se ne opuštate u rasvjetljivanje protupravnog trošenja i prisvajanja državnog novca u Washingtonu i Sidneyu ja vam se zahvaljujem što se održala ta sjednica, ali pritisci su bili jako veliki, na kraju, imamo priznanje, imamo smjenu glavne tajnice, ali nemamo ovog pravosudnog epiloga, nemamo priznanja, odgovornost i ja vas molim kao i sve kolege u Nacionalnom vijeću, da nastavimo propitivati ovaj slučaj, jer imamo konkretne dokaze, o lažnom rasporedu znači gđe. Bertoša Kušen, a što znači i lažnom prisvajanju, odnosno, nezakonitom prisvajanju državnog novca. I samo ću još jednu crticu dodati ovdje, to ću dostaviti na Nacionalno vijeće, vidjeti ćete kada vam to dostavim, koliko je službenih putovanja imala gđa. Loreta Bertoša Kušen, dok je njen muž određivao hoće li ona ići negdje ili ne. A koliko se taj broj smanjio od kako je druga osoba na tom mjestu. To govori, da je ovo dvoje ljudi, iskoristilo časnu poziciju, znači predstavljanja Hrvatske, za svoje vlastite interese, a da ih u tome štite s najviše razine vlasti, od premjera Plenkovića i od ministrice vanjskih poslova. Znači ja se nadam i vjerujem da će Nacionalno vijeće kojim predsjedavate, da će se oduprijeti svim pritiscima i nastaviti koristiti sve mogućnosti u zaštiti hrvatskih građana od političke korumpiranosti i nadam se i vjerujem da nećete pristati biti običan evidentičar bujanja korupcije koja razara hrvatsko društvo i Hrvatsku državu. Ljudi nema više vremena, mladi i građani nam bježe iz zemlje, korupcija izjeda ovo društvo, a mi imamo situaciju, kada god se jedan dužnosnik, jedan političar nađe u određenom skandalu bilježi u ideološke teme. Netko se krije iza krunice koju dijeli, netko se krije i za ukidanje komemoracije na Bleiburgu netko se krije i za ko zna kakvih stvari. Dosta je toga više, znači ja obećavam ovdje hrvatskim građanima, neću stati, dok se ovaj slučaj ne rasvjeti, a ovaj slučaj, nije ovo nekakav ogroman slučaj korupcije, gdje su silni novci, za silne novce oštećen državni proračun, ali pokazuje na koji način funkcionira Hrvatska država, na koji način funkcionira hrvatska vlada i na koji način funkcioniraju hrvatski dužnosnici. Vrijeme je da kažemo dosta korupciji, koja izjeda hrvatsko društvo. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo 1 povredu poslovnika, ja moram reći jednu stvar prije, upozorio me gospodin Maras prije, da sam mu prije dao drugu opomenu, i da sam mu oduzeo riječ, ali ne do kraja rasprave, ima pravo, ima pravo. Sada ću mu ja dati, naravno, on ima pravo sada i na povredu Poslovnika i govoriti i dati replike. Držati ću u obzir da ima 2 opomene. Izvolite.
Hvala lijepo što ste stali u obranu parlamentarizma i povlačim povredu poslovniku, hvala lijepo.
Hvala. Idemo dalje, gospodin Bernardić u ime Kluba SDP-a.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, na početku treba reći neke činjenice, Hrvatska je na ljestvici indeksa percepcije, korupcije u 2018. ostvarila rezultat od 48 bodova, što je znatno lošije od prosjeka zapadne Europe i EU koja iznosi 66 bodova i zapravo pokazuje da se korupcija u javnom sektoru u Hrvatskoj smatra vrlo raširenom pojavom. Ovim je nažalost nastavljen negativan trend Hrvatske u usporedbi sa 2017. i 2016. kada je ostvarila 49 bodova odnosno 51 bodom u 2015. godini. To su podaci Transparency International koji pokazuju da na ljestvici percepcije korupcije u zadnje tri godine tonemo među sve korumpiranije zemlje na svijetu. Jedino razdoblje u kojem je Hrvatska uspjela zaustaviti negativan trend i naći se u društvu zemalja koje bolje stoje po pitanju korupcije je razdoblje zadnje SDP-ove vlade. Tada je Hrvatska u 2015. imala 51 bod što ju je svrstavalo u društvo ipak manje korumpiranih zemalja. U tom istom izvješću se nadalje ističe da je netransparentna imenovanja, postupci donošenja odluka, te nedovoljna spremnost za rješavanje korupcijskih afera i sumnju u korupciju pridonose padu povjerenja u rad same vlade. Al kako i ne bi kad je zapravo Vlada RH jedan od najvećih generatora korupcijskih afera i skandala. Danas je pravi trenutak da se prisjetimo svih HDZ-ovim afera. Budući da ih ima jako puno ja se unaprijed ispričavam ako ću neku nenamjerno izostaviti. Prvo afera Borg, najveća korupcijska afera u povijesti Hrvatske, afera svih afera u kojoj je izvučeno više stotina milijuna EUR-a od strane onih koji su pisali zakon lex Agrokor i to pod premijerovim pokroviteljstvom. Iako je tvrdio da nije znao za grupu Borg kasnije su se pojavili dokazi koji su potvrdili da je on upravo bio dio te iste grupe Borg, dakle premijer je lagao. Drugo, afera INA gdje Plenković završava posao koji je počeo Ivo Sanader, ne tako davno je govorio da će INU vratiti u hrvatske ruke, opet je lagao, nakon sastanka s Orbanom je izmijenio zakon kojim se Mađarima dopušta da u potpunosti preuzmu INU. Treće, afera avioni tj. propala nabava borbenih zrakoplova koje su hrvatski građani trebali platiti čak 3 puta skuplje. Ta afera nas je bez realizacije koštala 100.000 EUR-a, koštala nas je međunarodnog ugleda, borbene spremnosti al zanimljivo je u toj aferi da je zapravo bivša tvrtka ministra Krstičevića se bila pripremila za poslove održavanja tih istih zrakoplova koji su u nabavi, gle čuda, trebali biti 3 puta skuplji. Iako je premijer tvrdio da nije dobio nikakav papir upozorenja američki veleposlanik ga je doslovno raskrinkao, dakle premijer je opet lagao. Afera Uljanik gdje su tajanstveno nenamjenski trošeni novci, gdje su nestali novci u kojem Vlada zna za sva događanja, ima sva izvješća na stolu, preko 2 godine i po tom pitanju ne poduzima ništa. Zato jer je to jedan dobro poznat HDZ-ov model upravljanja i sanacije brodogradilišta, netransparentno izaberem partnera, dam novac privatnom partneru, on umjesto u brodogradilište uloži u marinu, otjera radnike na cestu i kasnije na mjestu tog brodogradilišta sagradi još hotel i komplekse. To je taj model. U istom tom slučaju ni traga ni glasa glavnom državnom odvjetniku. Dalje, afera SMS koja vodi do samog vrha HDZ-a pokazala je da se za unutarstranačke obračune u HDZ-u koriste usluge obavještajnog podzemlja. Također je ta afera upozorila na sve slabosti i duboko kompromitirala i sam DORH. Afera elitna prostitucija, koja direktno tereti Plenkovićevog zamjenika Brkića za odavanje policijske tajne i ometanja istrage u aferi razbijanja lanca elitne prostitucije. Afera ministrice Murganić, gdje umjesto poklona namijenjenog siromašnoj djeci dodijelila te poklone u privatnom vrtiću zapravo prokazuje generalni smjer ove Vlade. Uz to ministrica Murganić ostala je upamćena po izjavama poput nasilje, poput tako vam je to u braku, gdje je reagirala na nasilje nad ženom u obitelji, predložila je također katastrofalan Obiteljski zakon po kojem je brak definirala kao zajednicu muškarca i žene u kojoj mora biti djece i Zakonom o udomiteljstvu uskratila je prava životnim partnerima. A zapravo o njoj, da o njoj ne trošim riječi je sve rekao njen bivši tajnik Marin Strmota kada je javno dao ostavku pred kamerama i njen ključni projekt za demografsku obnovu nazvao lakrdijom. Nadalje, afere ministrice Žalac koja je poznata pod tome da je pod sumnjivim okolnostima i netransparentno pokušala dodijeliti sredstva iz fondova EU po principu najbrži prst. Tada je cijeli natječaj poništen zbog sumnje u pogodovanje. Da vas podsjetim to je ona ista ministrica koja je iz Europskih fondova povukla tek mizernih 17% sredstava na koje Hrvatska ima pravo, ali što očekivati od ministrice koja zapravo 3 godine nije u stanju ni produžiti vozačku dozvolu. Prelazimo na afere ministra financija Zdravka Marića, svi znaju da je ministar Marić došao iz Agrokora, unatoč tome što je tvrdio da je Agrokor u problemima lobirao je za 400 milijuna kuna HABOR-ovog kredita tom posrnulom Agrokoru. Nakon toga postao je veliki spasitelj Agrokora, pa je zajedno s premijerom Plenkovićem i bivšom ministricom Dalić sudjelovao u radu grupe Borg koja je napisala poseban zakon za Agrokor da bi se kasnije ti isti savjetnici obogatili na savjetničkim uslugama. Najnovija u nizu njegovih afera je imenovanje vlastite sestre u HANFU, u odjel koji je baš njemu trebao napisati pozitivno izvješće o gle čuda baš Agrokoru. Nadalje, afere ministra Tolušića poput uvoza zaraženog mesa iz Poljske ili afere u kojoj otac ravnateljice od agencije pod Tolušićevim ministarstvom godinama koristi pašnjake bez kune naknade i ubire poticaje. Ova zadnja je samo jedna u nizu priča o pogodovanju rodbini i obitelji kad je HDZ u pitanju. Jer podsjetit ću vas da je predsjednik Vlade Plenković u aferi imenovanja svog kuma Igora Pokaza kao veleposlanika u Ujedinjenom Kraljevstvu rekao, citiram „ja sam zaposlio čovjeka jer ga znam 24.g.“, no to nije jedino zapošljavanje iz kruga Plenkovićeve obitelji. Treba podsjetiti da je brat premijerove supruge Ivan Maslač postao drugi čovjek dubrovačkog aerodroma. Teško je s obzirom na sve te pobrojane afere se održati na vlasti, zbog toga je Plenković u dogovoru s Bandićem krenuo u akciju kupovanja ruku u HS tzv. Bandićevih žetončića, kako bi imali zagarantiranu većinu, ali da ja ne govorim napamet, to je možda najbolje potvrdio predsjednik Bandićevog kluga Janković koji je rekao citiram „uvjet za ulazak u Bandićev klub je podrška Andreju Plenkoviću“. Stoga sadašnji saziv HS više ne odražava volju građana i leglo je političke korupcije. Uz sve pobrojane afere, HDZ-ov ministar unutarnjih poslova, Božinović i HDZ-ov glavni državni odvjetnik Jelenić apsolutno ništa ne rade po tom pitanju. Tako se stječe dojam da zapravo štite korupciju i kriminal. Zbog svih nabrojanih afera, građani gube povjerenje u institucije ove zemlje, smeta ih korupcija, smeta ih kriminal, ne mogu više trpjeti nepotizam i zapošljavanje po stranačkoj i rođačkoj liniji, te zbog toga svakodnevno iseljavaju. Podsjetiti ću da je u zadnje godine ove Vlade, RH napustilo preko 130 000 ljudi, to je HDZ-ova slika RH, egzodus. No, da se o aferama ne bi izvještavalo, na sve moguće načine se pokušava vršiti pritisak na novinare. Zadnji takav slučaj je upad policije u redakciju jednog portala u Zagrebu s ciljem zastrašivanja novinarke po nalogu HDZ-ovog župana Žinića. Stoga i ne čudi da prema indeksu slobode medija… [[Govornik se ne razumije]] kojeg objavljuju reporteri bez granica, RH pada u slobodi medija. Prvi podaci za 2016. govore da je RH bila na 63. mjestu, dok su nas za 2018. smjestili na rekordno 69. mjesto. Po slobodi novinarstva mi se nalazimo iza Samoe, Gane, Burkine Faso, Senegala, Tonge, Papue Nove Gvineje i Nigera. Stoga su novinari s pravom digli svoj glas i pokrenuli akciju „Oteli ste medije, novinarstvo ne damo“, koja najbolje opisuje stanje medija u RH. Apsurdna je situacija da su danas novinari u RH češće u sudnici, nego u redakciji. Stoga treba osnažiti institucije odgovorne za kontrolu i ravnotežu političke moći kako bi osigurale djelovanje antikorupcijskih mehanizama bez zastrašivanja, te da smanje postojeće razlike između antikorupcijskog zakonodavstva. Te institucije trebaju podržati slobodne i neovisne medije, osigurati sigurnost novinara i omogućiti njihov rad bez zastrašivanja i uznemiravanja. Iako bi premijer htio da sve zaboravimo, da se afere ne spominju, da novinari šute i da se cjelokupna situacija dedramatizira kako bi ova Vlada mogla nastaviti u tišini sustavno uništavati zemlju, ja mu s ovog mjesta poručujem, neće proći, no paseran.
Dobro. Sada je na redu ispred Kluba zastupnika HDZ-a g. Ante Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS. Poštovane kolegice i kolege, evo vezano za ovu točku ja sam se pripremao na jedan potpuno drugačiji način, zapravo prateći samo izvješće i kao potpredsjednik Nacionalnog vijeća za praćenje strategije borbe protiv korupcije, ali s obzirom da je g. Bernardić zloupotrijebio to izvješće i zapravo htio govoriti o nekakvim navodnim aferama HDZ-a vezano za ovo izvješće, ja ću ga zbog institucionalnog pamćenja podsjetiti na neke stvari koje je trebao počistiti u svom dvorištu, kako bi bio vjerodostojan pred hrvatskom javnošću govoriti o mogućim i navodnim aferama HDZ-a. Podsjetit ću vas da je 2012.g. SDP-ova Vlada imenovala HANFA-u i HANFA je tada zapravo trebala reagirati na prekomjerna zaduženja Agrokoru kada su počeli problemi Agrokora i to se nije dogodilo. Jamstvo vezano za Uljanik, 3. Maj, Viktor Lenac ste zapravo vi davali i doveli ste ih u ovu situaciju u kojoj su oni danas. Zaboravili ste aferu Sabo sa pravomoćnom presudom, mislim i vjerujem da se sjećate g. ministra poljoprivrede g. Tvrtka Jakovine, Milanke Opačić, vjerujem da se sjećate i g. Miranda Mrsića i cijele ove afere, njega i njegove supruge vezano za aferu Medikol, Zakona o predstečajnoj nagodbi, aferi Spačva, sjećate se g. Šegona ili g. Antešića, on je bio biser, biser u tim aferama, ministrice Zlatar Violić, itd., itd., da ne govorim o županici Merzel, Merzel-Lovrić. No, ja ću se vratiti ipak na ono o čemu mi danas trebamo razgovarati i ono zapravo što je i predsjednik Nacionalnog vijeća u svom uvodnom izlaganju govorio i to bi bilo dobro, ne samo zbog nas ovdje u HS, nego zbog svekolike javnosti, zapravo da se borimo u iskorjenjivanju korupcije u hrvatskom društvu. Dakle, temeljem čl. 2., st. 1. podstavka 6. i ovo što je govorio g. Jovanović, Nacionalno vijeće za praćenje provedbe strategije za suzbijanje korupcije dužno je zapravo dva puta dostavljat izvješće HS i ovo izvješće vezano za period od 27. listopada do perioda 15. srpnja 2018.g., dakle, za 9 mjeseci. Nacionalno vijeće nije operativno tijelo odnosno nema nikakvih zakonskih ovlasti za provođenje istražnih radnji, niti može izricati sankcije za počinjenje koruptivnih radnji ono što je zapravo apelirao i govorio gospodin Grmoja u ima MOST-a. Sve ono što smo dobili od gospodina Grmoje kao nacionalno vijeće mi smo proslijedili nadležnim tijelima. Nacionalno vijeće može predlagati mjere u cilju poboljšanja prevencije u borbi protiv korupcije kroz Strategiju suzbijanja korupcije što i čini i vidljivo je ukoliko ste pročitali ovo izvješće u kojem je zapravo sve detaljno opisano kroz rad u ovih 10 mjeseci na koje se izvješće odnosi. Kako bi javnosti bilo razvidno i jasno, treba reći da je Hrvatski sabor 27. veljače 2015. godine donio Strategiju suzbijanja korupcije za razdoblje od 2015. do 2020. godine. U samoj strategiji zadan je opći cilj o sprječavanju korupcije odnosno upravljanju njenim rizicima i to u javno upravi, jedinicama lokalne samouprave i regionalne (područne) samouprave, javnopravnim tijelima, trgovačkim društvima u kojima država ima vlasničke udjele. Kako to postići, o tome često razgovaramo i na nacionalnom vijeću, dakle odgovornošću i transparentnošću, jačanjem antikoruptivnih mehanizama, učinkovitijim otkrivanjem i suzbijanjem korupcije, dosljednim provođenjem zakonodavnog okvira, jačanjem suradnje s civilnim društvom, aktivnom i objektivnom ulogom medija i razvijanjem međunarodne suradnje. Strategija sama po sebi je odredila 7 horizontalnih ciljeva integriteta unutar političkog sustava i uprave, javne nabave, jedinica lokalne i područne samouprave, sprječavanje sukoba interesa, pravu na pristup informacija, ali i posebne ciljeve kroz pravosuđe, gospodarstvo, javne financije, poljoprivredu, zdravstvo, obrazovanje i sport i infrastrukturu i okoliš. Slijedom toga, slijedom te strategije Vlada je donijela svoj Akcijski plan za 2017. i 2018. godinu. Akcijski plan sam prati strategiju i ima 126 aktivnosti od kojih su 81 ili 2% su zapravo ispunjene, te 30 nositelja tih aktivnosti, to su uglavnom ministarstva, agencije i zavodi i one mjere koje su oni zapravo dužni provesti. Kako su ove mjere navedene u izvješću vidljivo je da je nositeljima aktivnosti i zadan rok odnosno sredstva koja su im provedba, potrebna za provedbu ovih aktivnosti i rezultati provedbenih aktivnosti. Naravno, sve mjere nisu ispunjene. Temeljem akcijskog plana nacionalno vijeće održalo je 9 redovnih sjednica u kojima su uglavnom predstavljene aktivnosti pojedinih nositelja akcijskog plana. Članovi nacionalnog vijeća upoznati su sa svim provedenim aktivnostima ali i onima koji nisu zbog objektivnih razloga te se na njima inzistira i prati se zapravo njihov tijek. Treba naglasiti da su sva izvješća, dakle sva izvješća nositelja aktivnosti su prihvaćena jednoglasno. Uz redovne sjednice nacionalnog vijeća, a propitivanjem javnosti, dakle najviše kroz medije i društvena zbivanja nacionalno vijeće je upravo zbog interesa javnosti održalo 4 tematske, po meni, iznimno dobre sjednice upravo zbog tog interesa javnosti i ukazivanja problema korupcije u pojedinim segmentima odnosno preporuka i jačanja društvene svijesti da se to promijeni. Tako su održana sjednica Korupcijski rizici u javnoj nabavi o čemu smo ovdje već u ranim jutarnjim satima govorili, dakle prema indeksu percepcije to je jedan od ključnih problema u RH. I gospodin Šuker je govorio o tome, na nama je ukoliko vidimo da to nije dobro da se zapravo donese novi Zakon o javnoj nabavi odnosno da se takav poboljša, donesu se izmjene i dopune. Druga sjednica je bila vezana za strategiju i akcijske planove u suzbijanju korupcije i nazvana je Jučer, danas, sutra, zapravo bila je vezana za Međunarodni dan borbe protiv korupcije. Glavna poruka je bila da ne smije u društvu postojati percepcija da se korupcija isplati, ovo je jako bitno zbog javnosti teško se boriti s korupcijom u bilo kojem društvu, ali ne smije u društvu postojati percepcija da se korupcija isplati. Treća sjednica je bila Važnost slobode medija u borbi s korupcijom, vezana je bila uz Svjetski dan slobode medija ali je indikativno recimo da na tu sjednicu zapravo nije došao niti jedan od glavnih urednika men's string medija već su zapravo nazočili, nazočili novinari. I četvrta sjednica je bila Korupcija i klijentelizam na lokalnoj razini, uzroci, mehanizmi i posljedice. Dakle, ova sjednica je održana u Osijeku simbolično jer je Osijek zapravo bio jedan od rijetkih gradova koji je dobio bezuvjetno mišljenje državne, državne revizije. Dakle, želim još jednom naglasiti možda predsjednik nije dovoljno naglasio na ovim sjednicama nacionalnog vijeća sudjeluju i akademska i stručna javnost i svi oni koji žele se zainteresirati za problem korupcije. Sve sjednice su otvorene za javnost one se snimaju, postoje fonogrami s tih sjednica i zapravo se može vidjeti kako i na koji način pojedini subjekti, pojedine institucije razmišljaju i kako se bore, bore protiv korupcije. Nacionalno vijeće kao radno tijelo sabora zaprima i pritužbe građana i kroz ovo razdoblje od 9 mjeseci zaprimili smo 16 prijava i predstavki i čini mi se 4 anonimne prijave, bilo je od tih 16 prijava koje su proslijeđene nadležnim tijelima na 15 njih nadležna tijela su odgovorila i mi smo ih proslijedili građanima koji su imali upite. Nekima dok o ovom izvješću govorim može se činiti da Strategija o borbi protiv korupcije ili akcijski plan što se da čuti i od pojedinih saborskih zastupnika jesu mrtvo slovo na papiru i o tome se ne govori jer korupcija u hrvatskom društvu buja. Međutim, nije tako posjetit ću vas da su i ovaj i sama strategija i akcijski plan iznjedrili su nekoliko zakona koji sigurno doprinose tome u borbi protiv korupcije. I Zakon o pristupu na pravo informacija i Zakon vezano za financiranje političkih stranaka i Zakon o zviždačima, o sukobu interesa itd., itd., dakle oni su uvelike suzbili korupciju odnosno o tome čitamo i u medijima svaki dan, dakle, i kroz povjerenstvo o sukobu interesa i kroz sami postupak kontrole javne nabave, dakle, svi se možemo osvjedočiti, da se to radi i transparentno i javno, naravno, neću reći, da nema određenih bojazni, da se neke stvari možda ne rade na onaj način na koji bismo mi htjeli ali se sigurno provode. Činjenica je također da i mediji i društvene mreže zapravo pridonose jednom negativnom ozračju suzbijanju korupcije u RH, stvarajući sliku potpune korumpiranosti na svim razinama u RH, i ja mislim da ste i vi kao zastupnici toga svjesni svakodnevno. Dakle, od političara, koji su po defoltu korumpirani, o svećenicima, crkvenim vjerodostojnicama koji su pedofili, profesori koji su potkupljivi, liječnicima, koji uredno primaju mito, javno pravnim tijelima, koji primaju zaposlenika uz naplatu itd. itd. Dakle, u našem društvu postaje sve suspektno, a to nije dobro i stvara jednu lošu društvenu klimu i protiv toga se i kroz ovo izvješće i na sjednice Hrvatskog sabora trebamo boriti. Dakle, trebamo se zamisliti zbog čega je to tako, i što napraviti da sami kao saborski zastupnici učinimo da borba protiv korupcije, bude javnija, transparentnija i da ju bude što manje u našemu društvu. Sama korupcija je stara koliko je staro i ljudsko društvo. Svi mi koji mislimo da je u Hrvatskoj nešto veća ili manja korupcija, niti jedno društvo nije Imunološki zavod na korupciju, niti jedno. Korupcija je sigurno zlo i neprihvatljivo je ponašanje, koji uništava jedan osjećaj pravde i povjerenje u vlast i ta negativnost korupcije, nisu možda odmah vidljive, ali štetu koju korupcija stvara u gospodarstvu, u politici u društvu, zapravo dugoročno svi plaćamo. Postavlja se pitanje, jesu li kaznen mjere dovoljne i mogu li zapravo one dati rezultata. Kaznene mjere, a to smo razgovarali na Nacionalnom vijeću, zapravo same po sebi neće dati rezultate, ako se ne mijenja društvena svijest i dosezi demokratske političke kulture, ali i obrazovanja i odgoja od kućnog, ako hoćete školskog ili vjerskog. Korupcija je globalni problem i ona je međunarodnog karaktera. Posebno pogubne posljedice su po moral, uopće a posebno na poslovni moral, o tome nešto govorio i gospodin Jovanović, govoreći koliko smo niže na ljestvici … [[Govornik se ne razumije.]] po broju bodova, toliko je manji BDP odnosno, manja su ulaganja investicije u našemu društvu. Kao takva, najviše prepoznatljiva kroz podmićivanja, ali je vezana uz nepotizam, uz klijentizam, lobiranje i protekciju, o čemu smo kroz tematske sjednice Nacionalnog vijeća, posebno stavili naglasak. Primjerice dvije studije, za koje sam čitao govore, da je od 10 9 Hrvata korumpirano. Dakle, ne mili se samo na podmićivanje, kada bismo to preslikali na Hrvatski sabor od nas 151, 140 nas je korumpirano, pod tim istim istraživanjima. Dakle korupcija ne mora biti nužno podmićivanje, ali može biti i nepotizam, može biti klijentizam, može biti i lobiranje ili sama protekcija. Dakle, upitajmo se je li se pronalazimo u jednoj od tih oblika korupcije. Pa ćete vidjeti, da je vrlo teško govoriti o tome i da je teško iskorjenjivati korupciju s obzirom na nas, naše podneblje, naš metalni sklop, običaj, tradiciju, na takav način. Crkveni velikodosljednici također u Hrvatskoj govore o korupciji kao bolest, čak neki kažu da se grijeh može oprostit, a korupcija ne može jer se ona treba liječiti. Na svima nama je stvarati i utjecati na društvenu svijet, naših građana, da se korupcija ne isplati, da predstavlja društvenu neprihvatljivu boju, koja izravno ugrožava ljudska prava, razara moral te ugrožava stabilnosti i napredak države. Metaforički gledano, biti i priroda korupcija su poput korova, koja izrazito adaptabilan na promijeni uvjeta, i koji jako brzo mutira. Na kraju, borba protiv korupcije, nema alternativu i predstavlja osnovni preduvjet za razvoj otvorenog i demokratskog društva. Borba protiv korupcije, podrazumijeva primjenu široke lepeze instrumenata, od preventivnog do edukativnog, do represivnog i krivičnog pravnog djelovanja. Jačanjem institucija jake zakonske regulative, ali i javnosti koja prati ovu opasnu društvenu pojavu. Kod nas je činjenica korupcije ispolitizirana, od onih koji se trebaju baviti korupciju, do onih koji u tome sudjeluju, ta borba protiv korupcije, postaje neučinkovita. I ono što mnogi u Hrvatskoj misle ali javno govore, da je jedino od korupcije u Hrvatskoj gora borba protiv korupcije, a to ne smijemo dopustiti i ne smijemo tako završiti ovu raspravu. Dakle, Klub HDZ-a prihvati će ovo izvješće. Hvala lijepo.
Hvala vama. Imamo jednu povredu poslovnika, od gospodina Grmoje.
Hvala poštovani potpredsjedniče, znači povreda čl.238. od kolege Babića, složio bi se s ovim dijelom znači gdje je govorio o korupciji, koliko je ona štetna za hrvatsko društvo. Ali kada je govorio o nepodopštinama SDP-ove Vlade, spomenuo je jednu zastupnicu, koja je sada dio vladajuće većine, odnosno, ona je u njihovoj doti, to je gđa. Milanka Opačić, tako da ne znam kome on to prebacuje, prebacuje i sebi Milanku Opačić ili samo SDP-u, evo, pa samo kao jedan ispravak.
To je bila više replika, ali idemo dalje, gospodin Vlaović ispred Kluba zastupnika HSS-a.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Evo Klub Hrvatske seljačke stranke još ćemo reći nekoliko riječi o izvješću o radu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije. Prije svega, korupcija je zlo i ona je neprihvatljiva u svim društvima, pa tako bi trebala biti i u Hrvatskoj. Imamo strategiju suzbijanja korupcije i imamo puno rasprava oko toga, ali pomaka vrlo malo ili ni malo. Iz današnje je perspektive teško povjerovati da je nekada čak i ne tako davno iz HDZ-ovih redova još u vrijeme Jadranke Kosor grmjelo ovdje iz govornice i u javnosti, nulta stopa tolerancije prema korupciji. Nakon toga dolazi vlast SDP-a, pa dolazi ponovno HDZ kroz Vladu Karamarka i Plenkovića i o korupciji se počinje gromoglasno šutjeti ili čak štoviše kroz aktivnosti i politike koje zagovaraju i provode poticati korupciju. I u ovom izvješću ono što je meni zapelo za oko da stoji da postoje stanoviti pomaci na području borbe protiv korupcije da ih ima. Pa nevjerojatno, kako može se tako nešto napisati ako imamo izvješće Transparency Internationala za 2018. gdje je indeks percepcije korupcije u Hrvatskoj dobio 48 bodova i bilježimo pad sa 49 na 48. europski prosjek je 66 i živimo u zemlji koja je po korupciji ispred mnogih afričkih zemalja, živimo u zemlji koja je po korupciji na dnu europskih članica. Živimo u zemlji po podacima međunarodnih institucija u kojoj se kažu godišnje zamrači više od 20 milijardi kuna. 20 milijardi kuna, zamrači, to je ono u sivoj zoni. I nevjerojatno je da mi onda kažemo u ovom izvješću da pomaka postoji. I posebno nas iz HSS-a i mene iznenadila izjava predsjednice gospođe Kolinde Grabar Kitarović ovaj tjedan u Njemačkoj gdje je govorila o stanju u Hrvatskoj i potencijalnom privlačenju investicija i investitora u Hrvatsku gdje kaže da korupcija i nije toliki problem već je problem sporo pravosuđe. Pa jasno je da je to jedna mreža od politike, vlasti do samog sudstva i da je to glavna okosnica hobotnice korupcije, u Hrvatskoj je, naravno kreće od pravosuđa ali iako je ono ili bi trebalo biti neovisno ono ipak u mnogome utječe upravo na provedbu koruptivnih radnji jer se sudski procesi u Hrvatskoj predugo vode, često odlaze u zastaru a oni glavni akteri ne budu osuđeni ili ono što je još gore presude budu poništene iz formalnih razloga. I u takvim okolnostima nevjerojatno je da gospodin Plenković u svom izvještaju na osvrtu, na izvješće Europske komisije prešuti taj dio oko korupcije a u tom izvještaju piše, korupcija se u Hrvatskoj smatra izuzetno raširenom i Hrvatska je tu među najgorim članicama a napretka nema. I ono što je posebno nama ovdje u Saboru bitno zakonodavna rješenja ne pružaju dovoljno jake alate za borbu protiv korupcije, navodi Europska komisija. Znači zakonodavna rješenja ne pružaju dovoljno jake alate. I to je ono gdje mi moramo zajednički učiniti napore da promijenimo zakone ili da donesemo zakone da imamo alate da ova komisija koja prati provedbu strategije može tražiti od Vlade, ministarstava i drugih državnih tijela aktivniji pristup u suzbijanju korupcije i da ovaj indeks percepcije korupcije u Hrvatskoj ne bude 48 nego da se približimo europskom prosjeku odnosno 66. Dojam je da nema prave borbe protiv korupcije u Hrvatskoj, da je to borba Davida i Golijata. I ono što je najlošije da građani ne vjeruju u društvo, u sustav, u institucije. Čuli smo kolika je percepcija prema Saboru, Vladi, to su strašno niski postupci a to nas sve treba zabrinuti. A pogotovo kada imamo informacije iz anketa sa ljudima koji su otišli iz Hrvatske a otišlo je stotine tisuća ljudi iz Hrvatske, pogotovo iz Slavonije, Baranje i Srijema i drugih nerazvijenih krajeva. Otišlo je trbuhom za kruhom i većina kaže bježe iz ovoga nereda, zbog ovoga lopovluka koji ovdje vlada, zbog ove žabokrečine. I posebno treba istaknuti da se ništa promijeniti neće dok se šalje poruka sa strane vladajućih da izbori ionako nisu bitni, bitno je postizborna trgovina. I mi iz HSS-a smo prema državnim tijelima, prema državnom odvjetništvu upozorili na to i tražili provedbu, istragu kako se to stvorila većina u gradu Zagrebu, u Zagrebačkoj skupštini, pa kako se stvorila i većina ovdje u Hrvatskom saboru i nemamo još uvijek odgovora pa pitam do kuda se stiglo sa tim procesima i tražiti ćemo izvještaj da li smo ispravno naveli da se kupuju mandati. A kada se kupuju mandati onda se sa pozicije vlasti šalje poruka nisu bitni izbori ni glas građana a onda se šalje i poruka i korupcija je onda moguća jer to je najveći oblik korupcije kada se vlast korumpira kroz kupljenu trgovačku većinu. I očito se nastavlja ona najavljena Hrvatska po gospodinu Tuđmanu, prvom predsjedniku da u Hrvatskoj treba stvoriti 200 bogatih obitelji ali i nekoliko tisuća njihovih pristaša koji će im služiti. Da smo u pravu da se ništa konkretno ne želi promijeniti pa ni donijeti alati, odnosno zakoni kojima bi se bila aktivnija borba protiv korupcije i sigurno mogla učiniti značajniji pomaci jer i to što se evo još uvijek nije stavilo u dnevni red u Sabor prijedlog zakona koji je predložio HNS o Zakonu o porijeklu imovine. Mi smo tim prijedlogom dali mogućnost ovoj Vladi da donese taj zakon u ovom Saboru, da ima država alat da sve one koji imaju imovinu čija vrijednost prelazi vrijednost njihovih prijavljenih prihoda, kažem namjerno prijavljenih prihoda, da im se ta imovina oduzme i da im se naplati sva ona razlika između prihoda i vrijednosti imovine. Zašto taj zakon nije u proceduri? Očito da nekome to ne odgovara jer bi vjerojatno stradali neki i sa desne i sa lijeve strane koji su do sada bili u vlasti. I posebno bih istaknuo ono što sam i ovdje često i glasno govorio kada je riječ o korupciji vezano uz Agrokor, kroz lex Agrokor, kroz grupu Borg a okosnica je sve da se reagiralo tek kad su međunarodne financijske institucije upozorile državu Hrvatsku i nadležna državna tijela da su financijski izvještaji lažirani i da su izdavane mjenice bez pokrića. Pitao sam ovdje i premijera Više puta i one koji su vodili proces kroz lex Agrokor koliko je izdano mjenica, na koje iznose, tko ih je izdavao i da li će išta od toga bit naplaćeno. Nismo dobili odgovore i raduje me da je evo Državno odvjetništvo pokrenulo postupak istraživanja ovog djela prikrivenog financiranja grupe Agrokor i sa pravom se sad dobavljači pitaju pa jesmo li mi jedini krivi. Njihova predstavnica kaže poslovalo se sve u skladu sa Zakonom o mjenicama i s drugim pozitivnim propisima u RH. Pa se moramo zapitati i ono što je ona zapitala javnost a da li je bilo prikrivenog financiranja od strane države, da li je ne naplata ili neredovita PDV-a od grupe Agrokor isto tako prikrivano financiranje i što je s tom odgovornošću i tko će za to biti odgovoran što su neki imali drugačiji pristup i kad su inspekcije u pitanju i kad je bila naplata PDV-a u pitanju, da li je prikriveno financiranje ako se nije naplaćivala koncesija ili ako se nije naplaćivao zakup od poljoprivrednog zemljišta a spomenuo bih i onaj čuveni otok Smokvicu. A s pravom predstavnici i dobavljače pitaju a gdje su oni koji su tu omastili brk a ima ih a to su banke i faktoring društva a isto s pravom pitaju gdje je onda bila država, gdje je bila HNB, gdje je bila HANFA, ima li tu i njihove odgovornosti. Evo to je jedan krak te hobotnice korupcije koji se konačno izgleda kreće ka raspetljavanju iako mi iz HSS-a ne vjerujemo da će se doći do pravne istine niti da će itko odgovarati jer kao što je po zakonu preko 500 milijuna kuna iz Agrokora izvukla grupa Borg, tako vjerojatno ni ovdje nitko neće odgovarati i onda sigurno mi me možemo očekivati da će indeks percepcije korupcije u Hrvatskoj rasti bliže 66 nego će vjerojatno i dalje padati ispod 48% jer očito da ovu vlast, prije svega stranačku vlast, politički vlast interesira samo moć, većina u Saboru, većina u Vladi a kako živi hrvatski narod, kako rade i žive poduzetnici, najbolje oslikava nedavno objavljena vijest da se kažnjava poduzetnika koji je radnika ili radnike, grupu radnika koji su radili na određeno vrijeme, promijenio im u radni odnos na neodređeno vrijeme ali to nije učinio u 24 sata jer je bio vikend pa se sad njega kažnjava iako nitko nije oštećen, ni radnici nego im je napravljen ustupak da su iz ugovora na određeno vrijeme dobili radni odnos na neodređeno vrijeme i plaćeni su svi doprinosi ali treba platiti i naplatiti poduzetniku i zato što to nije napravio u 24 sata. Evo tako se mi odnosimo prema poduzetnicima, tako mi privlačimo investitore a o korupciji dovoljno govori izvještaj Europske komisije samo ga je očito Vlada nije željela javnosti obznaniti ali evo mediji su to obznanili pa veliko im hvala. Evo HSS će prihvatiti ovo izvješće ali jasno je da pomaka nema nego čak štoviše, pomakli smo se prema dolje. Hvala.
Hvala g. Vlaović. Sada ćemo pozdravit učenice i učenike Turističko-ugostiteljske prehrambene škole iz Bjelovara, hvala što ste s nama, lijepo što ste ovdje. [[Pljesak.]] I idemo dalje, sada je na redu g. Branimir Bunjac ispred Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Mi danas pričamo o korupciji i svi smo složni, oporba i vlast da u Hrvatskoj postoji korupcija. Čitamo te analize međunarodne, slušamo svoje građane, koliko, 90% građana vjeruje da u Hrvatskoj ima korupcije, posebno u pravosuđu recimo itd. Znači tu nema razlike, može biti član HDZ-a, MOST-a, Živog zida, SDP-a, svi mislimo isto, zanimljivo, postignut je opći konsenzus oko tog pitanja. I onda se moramo zapitati a tko je onda ta korupcija, da li je ta korupcija nekakva energija koja opstoji u zraku recimo kao ovi valovi za mobitele ili su korupcija neki ljudi stvarni sa imenom i prezimenom. Ima li korupcija ime i prezime? To je ono zanimljivo pitanje. I ako se malo zamislimo nad time, vrlo brzo ćemo doći do jednog sasvim logičkoga odgovora a taj je da su glavni izvor korupcije u RH političari. Oni generiraju korupciju, oni su je stvorili, perpetuirali i održavaju je i u ovome trenutku. I onda ako znamo dakle koji je izvor tome, glavni izvor, ponavljam, glavni, ne jedini, onda se možemo zapitati koliko je političara ikada u Hrvatskoj odgovaralo za korupciju? Dajte me podsjetite molim vas na jednu pravomoćnu presudu, evo ja se ne mogu sjetiti. Nikad nitko. Znači da bi političar kao fol odgovarao za korupciju, on prvo mora biti politički eliminiran iz svoje vlastite stranke, znači mora ga se na neki način odstraniti ali čak ni tada, čak ni tada, on u biti nikada neće završiti u zatvoru. Završit će par dana dok se ne skupi jamčevina ne znam koliko god treba milijuna kuna, kao za recimo gradonačelnika Zagreba i onda će ga se pustiti van i njegovo suđenje će trajati do sudnjega dana, do sudnjega dana. Po principu il će umrijet sudac il ću ja umrijet za to vrijeme. I onda vi imate recimo bivšega premijera Ivu Sanadera kojemu me se sudi, ak sam dobro pobrojao, za najmanje 6 slučajeva korupcije koji do dan danas nakon 9 godina je potpuno slobodan, u svojim pravima izjednačen sa svima nama, čovjek koji nije ni, ne samo odgovarao za korupciju, nego nije jednu jedinu kunu vratio u proračun i još nam se smije, smije nam se u lice, šta vi budale hoćete od mene, pa znate vi tko sam ja, Ivo Sanader, da meni ne može nitko ništa i nikad mi neće moći, ja sam kupio svoju slobodu. I onda imate situaciju, ne znam, da se u lipnju treba suditi tom istom Sanaderu za ne znam Fimi mediju, on je jadnik tako teško bolestan, ne može stajat na nogama, ne može doć na sud, a u srpnju, mjesec dana nakon toga, isti taj Sanader super zdrav, skače na utakmicama po Rusiji i to kad vide hrvatski građani, to njih duša boli zbog toga, oni kažu kakva je to država, pa to je sramota, ruglo od države, pa taj čovjek koji je optužen za, ne znam, stotine milijuna kuna da je pokrao, smije nam se u lice. Važno je tu napomenuti da on ima neke nepravomoćne presude, ovo, ono, ali važno je reći ovo da ljudi razumiju, tek ako imate nepravomoćnu presudu dužu od 5.g., onda idete odmah u zatvor, ako imate manju od 5.g. onda ne idete u zatvor, nego se možete opet žaliti itd., itd. I baš slučajno za slučaj Planinska Ivo Sanader je osuđen za 4,5.g., na 4,5, efekt toga nikakav, mora platiti 17 milijuna kuna, nije vratio 17 lipa, a njegovi suučesnici koji su optuženi da su uzeli 15 milijuna, oni su osuđeni na rad za opće dobro, rad za opće dobro, to je to. Imali smo jučer presudu jednom tajkunu kojem se sudi već 7.g., 4.g. i 10 mjeseci je dobio, kud baš 4 i 10, kak da to nije dobio 5 godina i 1 mjesec i ponovno ostao na slobodi i ministar Bošnjaković kaže ja sam oprao ruke, sad se može žaliti, dok se on bude žalio, meni će isteći mandat, brigo moja pređi na drugoga, ubojica dvoje ljudi, može se sutra kandidirat za predsjednika RH, eto, možda i postane tko zna. A s druge strane imamo slučaj, evo ja sam bio prošli vikend kod bake Bosiljke Kovačević u Lici, starice 86.g., 85. Pekla je rakiju, 50 litara rakije, sa nepravomoćnim rješenjem, znači, ona je platila dozvolu da može peći rakiju, ali nije protekao onaj 15 dana rok, ona je počela peći prije toga, na vrata su joj došli poreznici, uzeli su joj tu rakiju, cijelu i na licu mjesta joj naplatili 2.000,00 kn kazne. Baka Minka iz Ivanca koju sam također posjetio, nije platila 3 računa za vodu, odvedena je u zatvor 4 dana i 4 dana je morala biti, svaki dan joj uračunao 250,00 kn dok nije hiljadu kuna za 4 dana otplatila. Zašto takva pravila ne vrijede za sve? g. Sanader, 17 milijuna kuna ste uzeli, idemo primijenit pravilo bake Bosiljke i bake Minke ili jedan odmah vrati novac nazad, plati kaznu ili dva, idi u zatvor, pa služi 250,00 kn po danu, pa dok otplati 17 milijuna kuna, bit će 87 stoljeće. Zašto vi mislite gospodo saborski zastupnici da život Ive Sanadera vrijedi više od života bake Minke, svaki život isto vrijedi, svaki čovjek ima svoja prava koja je dobio rođenjem ista Bogom dana i jednaka, a vi stvarate društvo u kojemu netko ima sva prava, a drugi nema nikakva prava, to je vaša odgovornost, vaša, svakog od vas koji ovdje sjedi i onoga kojega nema, to je ogledalo ovoga HS i ne treba nas čuditi ovaj podatak da samo 8% građana vjeruje HS i da samo 4% vjeruje političkim strankama. Ako vas nije stid biti u ovom sazivu HS, mene je stid, stid me svaki dan kad ulazim kroz ova vrata. Dok ljudi nemaju, dok ljudi nemaju, ne znam, dakle, da plate račun za vodu, ko bana Minka, predsjedniku HGK-a, barem prema svjedočenju pokajnika šta smo mogli čuti prije dva tjedna, donese se milijun EUR-a u kešu na stol, zamislite, koliko je veliki taj stol da na njega stane milijun EUR-a u kešu, kad znamo da nema novčanica većih od, ne znam, 500,00 EUR-a. Koja je odgovornost, suđenje još uvijek traje, 6 godina nema prvostupanjske presude, u Austriji se prvostupanjska presuda donosi za 3 tjedna, kod nas 6 godina nema prvostupanjske presude i tko onda da vjeruje ovoj državi, tko onda želi ovdje uopće ostati, priznajte sami sebi u duši da ne biste čak ni svojoj vlastitoj djeci zamjerili da napuste RH, što im možete ponudit, što im možemo ovdje obećati, kakvu pravdu? Kakvu budućnost? Kakvu perspektivu? Je li Hrvatska uopće se može nazvati državom ako imamo takvo jadno stanje kakvo imamo? Kaže, u Uljanik je otišlo 8 milijardi kuna je minus itd. U Brodosplit milijarda i pol. Tko je potpisao privatizaciju Brodosplita? Privatizaciju Brodotrogira? Privatizaciju 3. Maja? Put predsjednik Vlade i Ivan Vrdoljak i HNS. Sankcija, ta da je danas u HDZ-ovoj Vladi. Još je nagrađen. Još je nagrađen. Sutra će htjeti ući u Vladu Živog zida. Ali neće. To je tako. Znači samo se preokrenu kaputi i nastavi. Recite mi, ako je Uljanik uzeo 8 milijardi kuna, a nije napravio nijedan jedini brod, gdje je novac? Gdje je novac? Ako je Brodosplit uzeo milijardu i pol kuna, nije napravio niti jedan jedini brod, je li to brodogradilište? Može li piti pekara da ne peče kruh? O čemu mi, o čemu mi pričamo? Recite gdje je nestao novac hrvatskih poreznih obveznika? Zašto smo prošle godine u prosincu morali dati 4,5 milijarde kuna za spas Uljanika, a vidimo da nije spašen? Je li se vi slažete sa tim? Ako se slažete, dajte evo, vi koji ste tu, donesite mi sad svaki hiljadu kuna. Pa tko normalan može to prihvatiti? I opet nema nikakve odgovornosti. I isti taj Debeljak, koji je dobio od Vrdoljaka Brodosplit, sad mu ministar Horvat nudi i Uljanik. Pameti, laku noć. Što se dogodilo, ne znam, s ovom aferom Agram u Zagrebu? Isto preko 20 milijuna kuna je otišlo. Do dan danas nema ničeg. Normalno, ja razumijem da ćete me vi sad pitati koje je rješenje, reći ćete u redu, zastupniče Bunjac, vi ste sad ovdje sve to iskritizirali, a kakva rješenja vi nudite? Znači, ja nudim rješenja, odnosno Živi zid, prvo da se korupcija suzbije reformom pravosuđa. Pravosuđa. To može učiniti ovaj HS. Sva suđenja za korupciju, osobito ona za političare i javne osobe, rok 3 mjeseca da se donese presuda. Nema presude, suca se razrješuje. Dalje, Zakon o porijeklu imovine, već smo ga dali u proceduru, možda bude i na dnevnom redu za koji dan. Porezna uprava neka popiše sve što jedan političar ima. Sve, ako treba, viljuške, čarape i čačkalice. Sve. Pa da vidimo sa tvojom plaćom, koliko si zaslužio u jednom mandatu i što si stekao. Ukinuti skrbničke račune. Kakvi skrbnički računi? Računi bez imena i prezimena. To su gluposti. Na skrbničkim računima u Hrvatskoj 75 milijardi kuna, to treba ukinuti, da vidimo tko su vlasnici tih računa. Ako treba ukinuti sefove, ako treba zabraniti offshore račune, ako treba zabraniti iznošenje novca iz zemlje za političara, ako treba otvoriti ponovno i Goli otok. Isključivo za gospodu političare, ali ne ovog puta zbog njihovih stavova nego zbog korupcije. Progoniti razbojnike. Utjerati im strah u kosti, da razmišlja 6 puta je li produžio vozačku ili nije, koju karticu poteže ili ne poteže, koji mobitel ima u džepu, privatni ili službeni. To treba napraviti. E, to kad građani vide, kad se stvori takvo društvo, onda će se Hrvatska preporoditi. Ne samo da će se Hrvatska preporoditi zbog pravde koja će se pojaviti nego zbog novca koji će se vratiti u proračun. Sa pokradenim novcem i novcem iz korupcije, BDP će rasti 6-7% godišnje, a ne 2-3%. To bi bila rješenja, a o ostatku ću reći u pojedinačnoj raspravi. Hvala lijepa.
Sada je na redu ispred Kluba zastupnika HNS-a g. Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Poštovani kolega Jovanovnić ... [[Govornik se ne razumije.]] samog nacionalnog vijeća. Dakle, vrlo kratko samo uvodno, iako ova tema je dosta široka i vidim da svi to koriste, ja ću se osvrnuti na nešto ono što je već rečeno, što je spomenuto i nešto ono što zapravo je sama tema dnevnoga reda. Dakle, prije svega, glavni alat nacionalnog vijeća je upravo praćenje provedbe strategije, strategije koja važi za razdoblje od 15.-20. koje je donesena. Strategije koja ima određene horizontalne ciljeve, strateška područja, dakle gdje je sve navedeno u kojim smjerovima integritet unutar političkog sustava, lokalna, područna samouprava, javna nabava, trgovačka društva u većinskom državnom vlasništvu, sprečavanje sukoba interesa, što je dosta aktualno u zadnje vrijeme i već otkako i samo povjerenstvo je napravljeno, sve više i više, pravo na pristup informacijama, uloga organizacije civilnog društva itd. Znači, to su neke osnovne mjere koje se, benchmarking, koje se gledaju na temelju čega mi donosimo određene preporuke, savjete, u krajnjoj liniji, na čemu se temelji percepcija. Mi moramo znati da, tu su kolege i spomenule, znači, sama korupcija, imamo ona koja je pravomoćno dokazana, za koju možemo reći toliko i toliko i imamo ono što svi mislimo da je i ono što svi mislimo zapravo je ono što se rangira, što donosi onaj indeks i to je ono gdje mi svi apsolutno padamo, jer ta percepcija je loša. I to nije loša zadnjih godinu dana, nije loša zadnjih tri godine to je loša, pa ja mislim da je to nekakva i posljedica tranzicijskih, posljedica pogotovo tranzicijskih država, ali to je sigurno nešto na čemu još moramo raditi. To je ono kako nas ljudi vide, kako ljudi vide sustav funkcioniranja javne vlasti, a mi moramo znati da u korupciji i za kazneno djelo mita imamo i davanje i primanje i poticanje. Dakle, to nije samo jednosmjerna ulica, dakle to je ogledalo u kojem vidimo i onu stranu, vidimo sebe i moramo krenut od sebe. Znači, to je ono da se moramo promijeniti i mišljenje svijesti da se može nekako drugačije, ne može, ne smije, samo onako kako je jednako za sve. Zašto? Znamo da je korupcija rak rana svakog društva, jer ona osim što radi direktnu štetu ona umanjuje perspektivu, budućnost građanima. Da li je to njegova budućnost vezana za obrazovanje, za stjecanje posla, za mogućnost zarade, bilo što, al to je ono što nam pojedincima odnosno širem spektru kad govorim o društvu smanjuje mogućnosti, da jednostavno budu, da rade ono što imaju zakonom zajamčeno pravo, da li je to posao, da li je to pristupna informacija, pristup jednak pristup zapošljavanju, čemu god. I zato je ta percepcija jako presudna i bitna i zato se ona i mjeri. Ne po broju toliko, što je isto bitno koliko nam radi pravosuđe dobro ili loše i koliko brzo, sporo il ne, tu ćemo se isto složit da uvijek može i treba biti brže, nego i ono što mi sami mislimo o tome. I ovdje je pitanje zapravo kako to promijeniti, tu su navedene neke mjere, ja ću samo spomenuti. Povećanje integriteta, odgovornosti i transparentnosti tijela javne vlasti, središnje i odgovorne. Integritet, percepcija ljudi u državnoj vlasti, di nam je sabor, di nam je vlada, di nam je predsjednica, di su ostale percepcije ostalih državnih službi i lokalnih, prvo to. Jer ljudi imaju dojam da se sve može, lako će se, dogovorit ćemo se i tu krene prvi korak prema korupciji, mogućnosti percepcije. Snažnija suradnja tijela javne vlasti i jačanje kapaciteta zaduženih za provođenje aktivnosti usmjerenih na borbu protiv korupcije, to je ono kako mi djelujemo, na koji način ispravljamo te kako bi narod rekao krive Drine. Također jačanje svijesti o uzrocima i posljedicama korupcije i ulozi svakog pojedinog građana o prevenciji korupcije, a to je ovo upravo što pričam. Dakle, svatko od njega počine, a s njim može i završiti, svatko tko zna dužan je to prijaviti, a ne slegnuti ramenima i to je tako, zbog tog sleganja ramenima i to je tako ljudi nam i odlaze. Zbog toga što se već uvriježilo mišljenje da doći do nekog posla u nekoj javnoj službi je samo putem nekog dogovora, stranke, veze kako god vi to hoćete nazvat jer ne mali broj puta vjerojatno su se ti ljudi osvjedočili da je to tako. I već gube svaku nadu uopće da se nešto i jave jer samo je to gubljenje vremena i kao smokvin list služe tim natječajima. Kad govorimo ovdje ono što je najviše apostrofirano apropo ovoga zadnjega ja ću svaki tjedan i najavljivati tu promjenu Zakona o državnim službenicima odnosno poticati da uđe jedinstveni natječaj za sve državne i javne i službenike u javnom sektoru po uzoru na Europsku komisiju, po uzoru na ovu instituciju …/nerazumljivo/… mi imamo takvu već ovdje instituciju zove se Agencija za vanjsko vrednovanje i neka ona provodi jedinstveno i vrednovanje odnosno jedinstvene natječaje i imamo jedinstveno vrednovanje, jedinstvenu tablicu. I onda iz toga po potrebi zovemo ljude sukladno rang listi. Ovdje je apostrofirano javna nabava, dakle nije samo protuzakonito nego ono što je praktički jedan model koji smo možda mi genijalci samo mogli napravit, ozakonit korupciju na način da ti u javnoj nabavi imaš dva ekstrema ili se propisuju neke stvari koje samo može jedan radit, pa onda samo pogledajte statistiku pa vidite da po određenim poslovima, kad imate po nekim uvjetima samo jednog mogućeg dobavljača, iznos postignute cijene u odnosu na procjenu je na razini 97%. A kad imate tamo gdje je tržišna konkurencija, gdje se javljaju po 5, 6, 10 onda iznos postignute cijene je negdje 60, 70%. Šta nam to govori? Opet druga stvar, najniža cijena kod javne nabave, to je isto veliki problem, mijenjali smo zakon sad smo napravili neke kriterije, ekonomske kriterije, ali nisu dovoljno dobri. Nekad nije ni najniža cijena rješenje, jer dugoročno to je opet skuplje. Tvrtka propadne, ode u stečaj, ne možeš ni naplatit garanciju, ne možeš ništa …/nerazumljivo/… osnuje se druga, stvari koje su trebale 30 godina traju 3, 5 jer su namjerno rađeni lošijom kvalitetom, koja je bila najjeftinija, ne možeš ništa reći. Propisivanje u samom, znači ovaj dio korupcije u javnoj nabavi počinje, počinje u pisanju samih natječajnih uvjeta. I nekad je to sve sukladno zakonu, svi natječaji su prošli sukladno zakonu, ali ne možemo se otet dojma da to je jednostavno bilo kako mi kažemo teledirigirano. Ali kažem ponovo, sigurno da sve to mora krenut od nas samih i mi moramo biti ti koji će to ne poticat, ne tražit mogućnost nego prijavljivat i otklanjat, od običnog građanina pa do onih koji su, čiji integritet ne bi smio biti u pitanju, a nažalost neki puta se pokaže da je. Meni je drago što smo ovdje spomenuli grad Osijek, ja se zahvaljujem na tome, dakle grad Osijek u čijem sustavu sam i ja prije ovoga dolaska u sabor bio je već zadnje 4 godine …/nerazumljivo/… za 2014., od 2014., 2017. dobio zaredom kao jedan od 10 gradova koji su svake godine dobili nagradu za transparentnost od Instituta za javne financije, a ne zato što je neko tamo pametan i lijep i ja prije svega želim čestitati i svome kolegi, pročelniku upravnog odjela za javne financije i javnu nabavu u tom našem mandatu uz čije napore se zbilja to napravilo, to nije došlo samo od sebe, to zbilja netko sjesti, uzet i staviti to kao zadatak. Ne samo to, još i neke druge stvari. Kako se dolazi do toga? Znači pet glavnih kriterija institut gleda, donošenje proračuna, izvršavanje proračuna polugodišnjeg, godišnjeg, da li je usvojeno, prijedlog prije donošenja naravno, da li je objavljen, da li je sve to javno objavljeno, javno dostupno, lagano i naravno informiranje građana, svojevrsni proračun u malom, kako približiti upravo taj upravo proračun građanima. I sada imamo primjer grada Bjelovara di još ide se korak dalje što apsolutno treba pozdravit i uz sve naravno ako su svi zakonski preduvjeti oko GDPR-a ispunjenim, dapače, to je isto jedan od veliki korak u smjeru transparentnosti. Nije samo to, revizija. Kako je došlo do bezuvjetnog mišljenja za reviziju, za 2015.? Nikada do tada grad Osijek nije imao bezuvjetno mišljenje, uvijek su bile određene prepreke, to je ono uvjetno što smo neki dan pričali, dakle neki uvjetno mišljenje, daju se neke preporuke i manje-više sve jedinice to zanemare. Jedna od glavnih stvari koje su bile među tim preporukama je i nenamjensko trošenje sredstava, dakle kada je nešto što je iz namjenskog prihoda potrošeno nenamjenski, to se naravno prekinulo, to nije bio slučaj a ispravile su se one prethodne drine da se taj praktički novac vraćao i vraća i dalje. Također rješavanje imovinskih pravnih odnosa pogotovo sa trgovačkim društvima u većinskom vlasništvu te jedinice odnosno konkretno grada Osijeka među kojima sam i ja također sudjelovao u tome djelu. Dakle ne može se naravno sve riješiti unutar jedne godine pa čak ni jednog mandata, bitno je da popravite sve što možete i krenete u postupak svake godine da se ispravlja ono što nije bilo i to je već zapravo uspostavljanje jednog partnerskog odnosa sa Državnom revizijom o kojoj sam ja govorio do neki dan, gdje oni trebaju biti jedan servis kako ti pomoć da se poboljšaš. Naravno, tu je i unos imovine u poslovne knjige, naplata potraživanja, ali i otpisa dugova, da li građanima ili poslovnim subjektima koji su recimo ugašeni, nažalost građanima koji su preminuli, to treba isto raditi gdje možda rezultat ne bude dobar gradski ali to je ono nešto i to su oni kriteriji koji su doveli da grad Osijek dobije upravo ovo što ste spominjali, bezuvjetno mišljenje. Zato moje čestitke naravno i kolegi Krmpotiću ali i prije svega i gradonačelniku i svima onima koji su sudjelovali zajedno sa mnom u tih, ne samo u prethodnom mandatu nego sada i u ovome mandatu zajedno i sa kolegama iz MOST-a i SDP-a s kojima mi vrlo i uspješno surađujemo u gradu Osijeku. Bez obzira na neke možda što bi rekli političke nesuglasice na nacionalnom nivou, tamo smo izuzetno dobri i mislim da je to jedan primjer kako se treba voliti i raditi za svoj grad. Zaključno, indeks je taj od kojeg sve kreće, zato je on bitan, to ne znači da je ta korupcija prisutna, to je samo ono kako nas ljudi vide odnosno kako ljudi vide sustav funkcioniranja. A zašto? Zato što vide da se neke stvari očigledno događaju ili su sami sudionici toga, sami potiču ili vide i saznaju neposredno, usmenom predajom da se takve stvari događaju. I tu je ono gdje moramo najviše raditi, moramo uvijek krenuti od sebe i mislim da, kažem još jednom, korupcija je rak rana svakog društva jer ona umanjuje šanse za bilokakvu afirmaciju pojedinca, građanina pa onda konkretno i samog društva i ona nije nešto što mi izmislili, ona je prisutna svugdje u svijetu od pamtivijeka, samo ona mora se iskorijeniti što više moguće, dovedena na razini ekscesa, na razini onih koji se doslovce usude ali onda ti koji se to usude, moraju biti nađeni i pronađeni i sankcionirani, da više nikome ne padne na pamet da to dovodi ne samo svoj integritet nego integritet same ustrojstvene jedinice, same države u pitanje jer mi smo ti, naličje države zapravo preko koji ljudi procjenjuju kako neki aparat, ministarstvo, jedinica lokalne samouprave, ustanova, trgovačko društvo funkcionira. Naravno, HNS će prihvatiti ovo izvješće, apsolutno bi volio da se više priča o ovome jer mislim da u ovom promatranom periodu 16 zapravo plus 4 anonimne, dakle 16 predstavki ili pritužbe je premalo, apsolutno smo toga svjesni, vidim da je 15 odgovoreno i proslijeđeno dalje sa odgovorima odnosno upit je proslijeđen DORH-u ali sigurno moramo naći model u kojem puno veći taj broj mora biti što se tiče otkrivanja a u konačnici želimo da on bude puno manji zato što ne bude a ne zato što netko prijavljuje. Zahvaljujem.
Hvala. Sada je u ime izvjestitelja tražio riječ g. Željko Jovanović, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] izlaganje. Ono što je jasno iz rasprava svih klubova, kolege Grmoje, Bernardića, Babića, Vlaovića, kolege Bunjca, kolege Čuraja, dakle mi ovdje pokazujemo političku volju da se borimo protiv korupcije i da smo svi svjesni problema korupcije. To je naravno uvijek prvi korak. Nakon političke volje, mi kao Sabor donosimo Strategiju suzbijanja korupcije, iz te Strategije akcijski plan. međutim ta strategija uz političku volju je ključna ali ona je samo okvir, akcijski plan predstavlja alat. A taj alat u ruke moraju uzeti svi i tek onda možemo reći da imamo sliku borbe protiv korupcije. U ovom trenutku ta je slika loša. ona je loša jer to pokazuje indeks percepcije korupcije. Dakle, mi imamo strategiju koja je dobar okvir, imamo akcijski plan koji je alat, taj alat ovisi o ljudima ljudi smo svi mi, političari, državna tijela, javna tijela koji su dužni onda stvoriti u tom okviru sliku koja će biti indeks percepcije korupcije. I to je ono što moramo zajednički raditi. Javio sam se iz razloga što je bilo nekoliko pitanja koja se tiču konkretno Nacionalnog vijeća, da ne ostane nikakva nejasnoća, dakle kolega Grmoja, nema nikakvih pritisaka na mene kao na predsjednika, vjerojatno se i zna da taj pritisak bi samo bio kontraproduktivan i ja se nadam da ćemo evo kolega Babić je tu, mi učiniti sve što je potrebno da se bilokakva dilema u slučaju Sabljak razriješi do kraja. Ono što je u više navrata istaknuto, a to je pitanje problema pravosuđa i političke korupcije, dakle obzirom da će vjerojatno proći još vremena do slijedećeg izvješća, ja ću vas vrlo kratko upoznati da smo mi, mada sam to već i rekao uvodno, imali još tri tematske sjednice koje su se bavile ovom periodu koji će pokriti drugo izvješće upravo problemom pravosuđa, problemu sukoba interesa i problemom političke korupcije a to su tri ključne teme gdje mi kao saborski zastupnici možemo nešto učiniti da percepcija o korumpiranosti hrvatskog društva, posebno politike i političara bude manja. Naravno imali smo posebnu tematsku sjednicu posvećenu reformi pravosuđa. I jednodušni zaključak svih nas je bio je ovo što je govorio kolega Bunjac danas, da se moraju ubrzati ti procesi i da moramo što prije doći do pravomoćnih presuda, bile one osuđujuće ili ne osuđujuće ali dajte da ta dugotrajnost procesa stvara osnovnu sumnju kod građana i zapravo ih destimulira da se bore protiv korupcije i podiže kod njih percepciju o korumpiranosti hrvatskog društva. Prema tome, te tri tematske sjednice, reforma pravosuđa, sukob interesa i politička korupcija, iznjedrile su nekoliko osnovnih zaključaka koji idu od toga da je naravno prevencija na prvom mjestu. a prevencija se osigurava transparentnošću, prevencijom sukoba interesa i jasnim omogućavanjem medijima da pišu bez autocenzure, cenzure i prijetnje otkazima. Naravno da je prevencija ključna međutim još uvijek depresija vrlo bitna. Depresija koja je onda usko vezana uz učinkovitost pravosuđa i potrebu da neovisno, učinkovito pravosuđe bude ta točka na i u borbi sa korupcijom koja naravno počinje sa prevencijom. U tom smislu nama su na Nacionalnom vijeću predstavljene i smjernice sprječavanje korupcije među sucima, također imali smo i izvješće o četvrtom evaluacijskom krugu GRECO gdje opet ponavljam, apeliram na vladajuće, da donesemo taj etički kodeks, da nam se to ne zamjera stalno nepostojanje etičkog kodeksa saborskih zastupnika koji bi možda riješio i neke dileme koje postoje kod one teme koja je bila slijedeća a to je politička korupcija. Dakle politička korupcija, mi smo je nazvali politička korupcija a to je u svijetu se ona zove grand corruption je zaista jedna od najopasnijih oblika korupcije, ona je prisutna među visokim državnim dužnosnicima i političarima koji imaju političku moć i koriste u svrhu izigravanja institucija pravnog sustava. Dakle taj oblik političke grand corruption smatra se jednom od najvećih prijetnja demokraciji odnosno očuvanju vladavine prava društva i upravo je ta tematska sjednica također bila predmet naše rasprave sa konkretnim zaključcima gdje smo inzistirali na tome da spriječimo da politička korupcija prijeđe u sistemsku korupciju. Što se događa? U sistemskoj korupciji, to je zapravo posebna vrsta korupcije koja je toliko raširena da zahvaća sve sektore društva i dovodi do stanja kad ljudi misle da nema smisla boriti se protiv korupcije. A kod nas ako 4% građana kaže [[Upadica Reiner: Hvala, hvala lijepa.]] da se želi boriti sa korupcijom, pokazuje da smo na tom putu i da to moramo spriječiti.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Čuraja, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Jovanović, mislim da treba apsolutno apostrofirati ovo što ste rekli gdje je glavni alat i kako zapravo možemo promijeniti tu percepciju a to je upravo i prevencija i informiranje. Dakle, ljudi moraju znati da oni ukoliko nešto saznaju, znaju, ako ne prijave, postaju i dio toga. Mi moramo omogućiti sve mehanizme i alate te prijave da nema straha, da nema bojazni ali ako nešto znaš, vidiš, kaže ti se, sudjeluješ, ok ne možemo baš očekivati da će ljudi sami sebe prijavljivati ali na jedan neposredan način odnosno posredan način može saznati tvoja je dužnost, vaša je dužnost da se to prijavi. To je prvi korak. Naravno, uvijek kad govorimo, transparentnost, informiranje, naš zadatak je omogućiti da nema mogućnost da sustav ne daje mogućnost da se to događa.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Jovanovića.
Hvala lijepa. Pa da kolega Čuraj, evo ja zato i inzistiram da ova naša sjednica ima važnu poruku da pošalje javnosti poruku da se prijavljuje korupcija, imamo i novi Zakona o zaštiti zviždača, prema tome nadam se da će taj postotak građa od 4% koji je spreman prijaviti korupciju, uskoro biti puno veći jer je to jedan od najporažavajućih podataka koji mi trenutačno imamo kada vidimo da li građani misle da se u Hrvatskoj ima smisla boriti sa korupcijom.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Kolega Jovanoviću, podržavam vas u ovome što ste naglašavali da je upravo zadatak svih nas i u ovom Saboru raditi naravno što transparentnije a i mijenjati percepciju o korumpiranosti svih nas u politici. I u zaključku ovog izvješća vidimo daje došlo do stanovitih pomaka međutim većina kolega danas govori o nekim korupcijama i nekim aferama koje su bile i prije listopada 2017., poslije srpnja 2018. što znači ponovno nas vraća i potencira te teme mada nisu ni tema izvješća, naravno nedopuštene su ali evo, apel svima nama danas da se usredotočimo na ovo izvješće i nastojimo mijenjati sve u pozitivnom smjeru.
Poštovani zastupnik Jovanović.
Hvala lijepa. Pa uvažena kolegice, čuli ste na samom početku da sam rekao da kada po ovom istraživanju koje je zaista neovisno znanstveno istraživanje vrednote u Hrvatskoj, koja prati Hrvatsku od '99. preko 2009., 2018., na dnu povjerenja su političke stranke, 4% i Sabor 8%. Dakle mene je kao saborskog zastupnika koji već dugo sjedim u Saboru zaista sram da je takvo razmišljanje hrvatskih građana. Sigurno da tome doprinosimo i mi nekad svojim raspravama u ovoj sabornici i da od nas treba krenuti borba da povjerenje građana u politiku i vjera u političare, ipak bude veća nego što nam ovo istraživanje pokazuje koje toplo preporučam da svi pročitamo.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Jovanoviću, spomenuli ste etički kodeks, ja bi samo podsjetio ovdje, tu je potpredsjednik Sabora da je etički kodeks za vrijeme predsjedavanja g. Petrova napravljen, da je stavljen u ladicu i da ne znam iz kojeg razloga se ne stavlja ovdje pred zastupnike, znači da o tom etičkom kodeksu raspravimo, ako nešto nije dobro napravljeno, ako se može tu unaprijediti svakako ali ne vidim razloga zašto s tim čeka. Evo hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Jovanovića.
Hvala lijepo, pa evo nadam se da će ova naša rasprava biti, imat jedan od rezultata to da se ta tema makne s mrtve točke jer je zaista nepotrebno, inače Marin Mrčela je na čelu tog GRECO-a, naš vrlo stručan sudac koji uživa veliko povjerenje i u Hrvatskoj i u svijetu da i on sam se mora crveniti na sjednicama GRECO-a kada uporno proizlazi taj zaključak da Hrvatska ne poštuje preporuke GRECO-a u ovom slučaju oko tog etičkog kodeksa koji zaista ne bi trebao biti bauk, a vjerojatno bi ipak dao i doprinos da ovaj postotak povjerenja u političke stranke od 4% u sabor od 8% bude veći.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Kolega Jovanović, znate što je meni žao, kad pročitam ovo izvješće koje ste napravili vi sa kolegama iz odbora i stručne službe sabora, to izvješće nudi niz tema za raspravu i to izvješće nudi da se oformi jedna saborska višestranačka komisija koja će predložiti ovom saboru određene zaključke, koje bi tijela koja su poluge vlasti u RH morale napraviti. Međutim, mi se ne držimo kao saborski zastupnici nažalost onog osnovnog dokumenta koji imamo, a to je Poslovnik kako mi trebamo raditi. Mi danas ne želimo raspravljati o vašem izvješću, ne vašem osobno, nego odbora nego pričamo o svemu i svačemu, ali ponavljam kad bi imali hrabrosti i snage raspravljat o tome izvješću na onakav način što piše unutra i predložit nekakve zaključke vjerujte mi da bi rasprava u slijedećem izvješću bila puno bolja, a mi odgovorili onome zbog čega jesmo u ovom visokom domu.
Odgovor poštovanog zastupnika Jovanovića.
Hvala lijepo, mogu se složiti s vama kolega Šuker, jedini način da tako nešto i učinimo da to odradimo bez kamera, onda bi rasprava bila vjerojatno sadržajnija, sadržajnija i izbjegli bi neke dijelove rasprave koji zapravo više idu u dnevno političke svrhe nego dugoročno u strateškom cilju zaista uspješnije borbe protiv korupcije. Uostalom uskoro ćemo imati i novi akcijski plan koji će nadam se uvažiti i sve ono što smo isticali kroz rad nacionalnog vijeća da nije bilo dobro u dosadašnjem, uz ono što treba još jedanput ponoviti, 81% je ispunjeno u odnosu na 56 u zadnjem periodu, ali da zaista ta uspješnost u provođenju mjera nije popraćena percepcijom javnosti da je borba protiv korupcije u Hrvatskoj uspješna. Dakle, tu zaista nešto moramo svi zajednički učiniti.
Hvala. Sad ćemo ići na pojedinačnu raspravu, pa će prvi govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani podpredsjedniče, većina moje rasprave, znači mi smo imali danas raspravu o radu i o izvješću antikorupcijskog vijeća, većina zastupnika naravno kao što je to običaj i ja to znam činiti, znači ode malo i šire od same, od same teme. Govorilo se općenito o problemu korupcije znači u društvu neovisno o tome čime se bavilo ovo antikorupcijsko vijeće, koje se naravno nije bavilo svim ovim slučajevima o kojima smo ovdje imali prilike čuti iz usta saborskih zastupnika, što nije nužno loše. Rijetko imamo prigodu znači govoriti na ovakav sustavan način o korupciji, borbi protiv korupcije i slati ove poruke koje su dobre, a koje su poslali svi da je korupcija nešto što je neprihvatljivo u društvu, protiv čega se moramo boriti ovaj naravno i sami ovaj sa sobom i unutar političkih organizacija kojima pripadamo, ali i unutar cjelokupnog društva odnosno javnosti. Namjerno sam znači se bio usredotočio na jedan slučaj i jer je to poslovnički, jer je uistinu ovaj slučaj Sabljak bio predmet ovaj antikorupcijskog vijeća, a i jer je to slučaj u kojem možda po prvi put sam otkrio jednu aferu u kojoj sa sigurnošću mogu utvrditi da je posrijedi korupcija. Znači, mi često govorimo o tome prozivamo mi iz oporbe vladajuće i ovaj imamo nekakve elemente ili signale moguće korupcije, naravno nismo mi nikakvi istražni organi niti sam ja privatni detektiv da bi u određenim situacijama mogao tu korupciju u koju sumnjam dokazati, ali ovo je jedan slučaj u kojem je nedvojbeno potvrđeno od strane glavnog inspektora ministarstva na antikorupcijskom vijeću da su prekršeni pravilnici, da je gospođa Bertoša Kušen bila lažno raspoređena, a imamo i ovaj drugi slučaj veleposlanika Joška Para koji je angažirao vanjsku osobu u Veleposlanstvu u Washingtonu iako, evo tu je sad došao kolega Kovač on to jako dobro zna, da se u veleposlanstvima mogu kao nekakvi vanjski suradnici angažirati ljudi za ova nekakva zanimanja koja su potrebna znači od čistačice pa nadalje, al za nekakve savjetničke poslove da to ne ide na način na koji je to učinio gospodin Paro, angažiran je bio gospodin Konstantinović bez ikakvog natječaja, bez bilo čega, postavljen za jedan ogroman iznos i ovaj državna revizija je utvrdila da je tu prekršen zakon i da se to nije smjelo tako činiti. Znači imali smo pred sobom izvješće državne revizije, znači sve ovo što sam ja govorio nisam govorio jer je to nekakav moj stav i želim pod svaku cijenu reći da je netko korumpiran i da se nešto loše događa, nego su institucije ili potvrdile na antikorupcijskom vijeću ili imamo izvješće državne revizije o tome što se događalo. I kakvu situaciju imamo? Da čovjek koji je dio te afere, znači gospodin Paro bude nagrađen od Plenkovićeve vlade to je potpisala i predsjednica Kolinda Grabar Kitarović, znači da ode na jednu jako lukrativnu i jako utjecajnu poziciju u Bruxelles, znači on biva nagrađen, a čovjek koji je razotkrio korupciju znači Damir Sabljak biva udaljen iz službe. I ja sam sada u utorak bio na Službeničkom sudu, došao sam kao stranka, znači čovjek je udaljen iz službe, on se žalio odmah bio na tu odluku. Službenički sud je odbacio njegovu žalbu i nastavio postupak i sad je bilo drugo ročište i kada je gospodin Sabljak odnosno njegova odvjetnica zatražila javno svjedočenje znači gospodina Plenkovića, Vesne Pusić i ministrice Pejčinović Burić, traže stanku, znači to ovaj vijeće i kažu da traže od ministarstva da se dostave dokazi zbog čega je gospodin Sabljak uopće udaljen iz službe. Znači oni su odbili čovjekovu žalbu i sada vijeće u istom sastavu sa istom predsjednicom, traži od g. Sabljaka, koji već, ne znam, koliko, 7, 8 mj. ne može dolaziti na svoj posao, znači sada od njega traže, odnosno, traže od Ministarstva, da Ministarstvo dostavi dokaze, zbog čega su Sabljaka udaljili iz službe. Ovaj primjer znači sada su me dole u klubu kritizirali, kaže ima toliko slučajeva korupcije, u društvu, puno većih od ovoga o čemu ti pričaš, a ti si se uhvatio i to u ime kluba, jednog pojedinačnog slučaja, gdje iznosi, znači nisu toliko enormni, to ne dotiče svakog građanina ove zemlje. Zašto sam uzeo taj slučaj? Zato što je on simbol, na koji način se Hrvatska, odnosno, najbolja moguća slika na koji način se Hrvatska bori s korupcijom. Ljudi koji prijavljuju korupciju, bivaju kažnjeni, oni koji u korupciji sudjeluju, oni bivaju nagrađeni, samo što ovdje imamo slučaj, da ipak Plenkovićeva vlada smijenila tu glavnu tajnicu, nakon svih ovih prozivki, nakon tog svjedočenja na antikorupcijskom vijeću, ali bez ikakvih posljedica. Znači vjerojatno će i ona biti nagrađena nekakvom pozicijom i nadaju se da će se ovo sve zataškati. Ali, ono što sam poslao kao poruku, znači ja ću i dalje ustrajati na ovom slučaju i mislim da moramo poslati poruku, ne samo da se borimo protiv korupcije, nego i poruku da svaki onaj čovjek koji nam se obrati kao saborskim zastupnicima, kao antikorupcijskom vijeću, da ćemo do kraja stajati uz te ljude. Jer oni riskiraju svoj posao, riskiraju ugled u društvu, događa im se to da više s njima, gotovo nitko ne želi biti u bilo kakvom kontaktu i mi smo ti koji moramo poslati poruku, mi smo tu zbog vas. Kada nam se obratite, mi ćemo inzistirati na rasvjetljavanju, mi nećemo odustati, mi ćemo gurati taj slučaj. Ja ne mogu istražiti, evo kolega Bulj, nema ga tu, on je napravio jednu vrhunsku stvar, znači podigao je kaznenu prijavu i to jako kvalitetno su mu pravnici to pripremili, znači protiv HANFA-e i HNB-a zbog ovih mjenica bez pokrića. Nije mu DORH odgovorio u roku 6 mj. mu treba odgovoriti, ja mislim da je 2 g. prošlo, nije mu odgovoreno. Ali jučer, čujem da DORH sada provodi istragu, među dobavljačima oko toga, oko njihove odgovornost. Treba se baviti takvim slučajevima, ali ja kao saborski zastupnik, nemam kapacitet, da istražim sve što se događalo oko Agrokora, bio sam član saborskog istražnog povjerenstva, trudio sam se koliko sam mogao, mislim da sam obavio u tom kratkom vremenu, solidan posao, izvukao čak i priznanje od bivšeg guvernera Rohatinskog da su ga Todorić, Kramarko, Kujundžić i Zdravko Marić nagovarali na politički angažman. Ali, ja ne umišljam sebi da mogu istražiti sve što se je događalo oko Agrokora, ali ovakve slučajeve, gdje nam se građani obraćaju sa konkretnom dokumentacijom, za koji sam zamolio i predsjednika Sabora da svima vama, dostavi, to su slučajevi na kojima možemo pokazati, da se želimo boriti protiv korupcije, da želimo svaku negativnost u hrvatskom društvu rasvijetliti, neovisno o kojoj se političkoj opciji radilo. Neovisno. Znači ako postoji u Mostu netko tko je korumpiran, netko tko krši zakone, taj treba istog trena odgovoriti pred institucijama Hrvatske države. Ja tu nemam nikakvog ne znam, drugačijeg pristupa i odnosa, ako se radi o nekome iz Mosta ili nekome iz HDZ-a, SDP-a, Živog zida. Znači jer jednostavno, ako se ne obračunamo s korupcijom, ako svaki ovaj slučaj moguće korupcije, ili nepravde prema hrvatskim građanima, kakvu je doživio g. Sabljak, ako ju ne rasvijetlimo, znači ljudi će nam odlaziti iz zemlje. Evo dok sam govorio maloprije šalju mi ljudi, šalju mi neki zaposlenici Sabora ovdje o svojim problemima s korupcijom poruke, znači ovdje, u ovom najvišem zakonodavnom tijelu, znači se ljudi susreću s korupcijom, susreću se s nepotizmom, susreću se sa klijentizmom. I to je ono što je nedopustivo, korupcije ima svugdje, znači ima je svugdje, nitko nije, znači niti jedna organizacija, niti jedan čovjek nije imun na korupciju. Ali poruke koje moramo slati, moraju biti upravo ovakve, znači moramo slati poruku svim tim ljudima, koji nam se obraćaju, da ćemo te slučajeve rasvjetljavati do kraja i ja mislim da je to jedini pravi put. Hvala.
Imamo 3 replike, prva je poštovanog zastupnika Podolnjaka, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolega Grmoja, dozvolite da vas podsjetim da je antikorupcijsko tijelo Vijeće Europe, GRECO nedavno u svojem izvješću upozorilo da RH nije izvršila preporuke na koje se je obvezala između ostalog na, vezano uz sprječavanje korupcije, moguće korupcije među zastupnicima i da nije donijela etički kodeks za zastupnike. Činjenica jeste, da je taj etički kodeks, predložen u vrijeme, dok je Most imao predsjednika Hrvatskog sabora, da je gospodin Petrov, tada na čelu Hrvatskog sabora i formirao i predsjedništvo je formiralo radnu skupinu, da je ona napravila taj etički kodeks, da je bio čak i nacrt gotov koji je bio pripremljen za Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, na kojem sam tada bio predsjednik i nikada nije donesen i tu preporuku nismo ispoštivali do danas. Zašto ne bismo prvo krenuli od sebe i smanjili potencijalno svaki mogući uzrok korupcije.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Grmoje.
Kolega Podolnjak, bili ste na trenutak izašli iz sabornice, upravo je o tome govorio kolega Jovanović, ovdje u ime znači ovaj odbora, odnosno, antikorupcijskog vijeća i govorio je o činjenici da taj etički kodeks još uvijek nemamo i ja sam replicirao i upozorio upravo na tu činjenicu, da etički kodeks gotov, da ga ovo predsjedništvo, odnosno, ovaj predsjednik Sabora ne želi staviti ovdje, pred saborske zastupnike koji su razlozi, tome ja ne mogu znati, mi samo možemo pozivati, ne možemo kao Most to uputiti, iako imamo to, jer ne bi bilo korektno da to kao Most upućujemo budući da nije samo MOST sudjelovao u izradi tog dokumenta, sudjelovale su i ostale političke stranke, sve što možemo, možemo pozivati znači predsjednika Sabora da to stavi na raspravu i evo to i činimo.
Poštovani zastupnik Sladoljev ima slijedeću repliku.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Grmoja, cijelo ste vrijeme govorili i cijelo vrijeme smo imali ovdje priču da trebamo ojačati institucije, dakle da građani imaju vrlo slabo povjerenje i u institucije pa i sami DORH. Ja ću vas samo podsjetiti na jednu činjenicu zašto građani imaju slabo povjerenje u institucije, ja sam dakle 3, 4 mj. prije nego što je okrivljenik, osumnjičenik Zdravko Mamić pobjegao dakle u drugu državu, postavio DORH-u upravo zastupničko pitanje, postoje li mjere opreza prema g. Zdravku Mamiću i nisam dakle dobio odgovor. Dakle ja kao saborski zastupnik sam smatrao logičnim činjenicu da bi on mogao pobjeći s obzirom da ima dvojno državljanstvo, s obzirom dakle na njegov karakter i nikad nisam dobio odgovor. Ako sam ja kao pojedinac, kao građanin to primijetio, kako to da DORH to nije primijetio?
Odgovor poštovanog zastupnika Grmoje.
G. Sladoljev, znači ja sam istaknuo nekoliko primjera. G. Sabljak podiže kaznenu prijavu, nitko ga ne zove da svjedoči a on se nudi Državnom odvjetništvu da svjedoči sa svojim saznanjima i da stvar bude gora, njemu Državno odvjetništvo nakon što sam aj postavio premijeru Plenkoviću pitanje, isti dan je odbačena kaznena prijava, njemu ne dostavlja uvid u rješenje o odbačaju kaznene prijave i što je najgore, ne dostavlja ni Nacionalnom antikorupcijskom vijeću nakon što smo mi to zatražili. Kolega Bulj diže kaznenu prijavu, saborski zastupnik protiv HANFA-e i HNB-a, u svakoj državi bi to bio nevjerojatan udar na te institucije. 2 g. u roku 6 mj. mu trebaju odgovoriti, nisu mu ni odgovorili, ne zna je li uopće odbačena kaznena prijava, šta se događa, sad čujemo da se provode istrage ali nad dobavljačima. Evo ovaj slučaj Zdravka Mamića, jasno je kakva je ovo država ali mi ćemo se i dalje ustrajno boriti protiv korupcije.
Hvala. Slijedeća replika je poštovani zastupnik Pranić, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Kolega Grmoja, govorili ste o raznim oblicima korupcije u hrvatskom društvu i kategorično i odgovorno tvrdim da jedna od najvećih koruptivnih radnji prije 10 g. dogodila se u Hrvatskim autocestama, jednu takvu koruptivnu radnju tešku 8 milijuna kuna sam prije 2 g. prijavio DORH-u sa apsolutnom svom dokumentacijom gdje je jasno vidljivo kako se 8 milijuna kuna izvlači sredstava iz državnih poduzeća. Naime, grad Vrgorac je ispostavio rješenje o komunalnom doprinosu Hrvatskim autocestama u vrijednosti 8 milijuna kuna, oslobodio ih od plaćanja komunalnog doprinosa u protuvrijednosti da oni izvedu radove. Nikad javna nabava za 8 milijuna kuna nije napravljena za te radove, dapače, ti radovi nisu nikad ni izvedeni pojedini jer nisu upisani u materijalno knjigovodstvo grada Vrgorca 2 g., prije 2 g. sam sve prijavio, pojedini troškovnici su rađeni naknadno nakon sporazuma, sve napismeno, sve crno na bijelo, riječ je o 8 milijuna kuna, dionice Zagvozd-Ravča, a prije toga imamo i Šestanovac-Zagvozd i nitko ne reagira.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Grmoje.
Ja samo mogu reći ovo, nadam se da glavni državni odvjetnik sluša ovu raspravu. Gradonačelnik jednog grada, saborski zastupnik podiže prije 2 g. konkretnu kaznenu prijavu, tiče se znači malverzacija oko izgradnje autoceste, vama do danas nije ni odgovoreno, jel tako? Pa što će očekivati hrvatski građani? Što će očekivati hrvatski građani kad nama koji smo birani od građana da ih zastupamo, znači kad se nama ne odgovara? Znači nemaju što očekivati i to je ta borba protiv korupcije. Dok se to ne promijeni, nećemo naprijed. U Hrvatskoj ne postoji politička volja sa najviših razina da se obračunamo s korupcijom. Da ona postoji, mi bismo se davno obračunali. Pa mi smo se sa HDZ-om natezali 6 mj. oko člana DSV-a. Kad smo ga dobili, pukla je koalicija a vidimo što sad radi DSV, kakve se presude donose protiv medija i što se radi.
Hvala. Slijedeća rasprava biti će poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, pa evo ja ću se što se tiče ovog izvješća, osvrnut u biti na njegove najvažnije konstatacije a to je da je Hrvatska ponovno svrstana u vrh zemalja po percepciji korupcije upravo zbog velikih korupcijskih rizika u javnoj nabavi pogotovo na lokalnoj razini gdje su i sustavi kontrole puno manji nego u nekakvoj državnoj razini i zbog netransparentnosti vlasničkih odnosa u udjelima nad medijima. Također ono što zabrinjava je konstatacija ovog vijeća da zainteresiranost za borbu protiv korupcije je u padu, to misle naši građani, a zašto je to tako? Dakle, ja se ne mogu složiti sa kolegama iz HDZ-a koji govore da bi mi danas trebali raspravljati isključivo i samo o ovome izvješću i da se ne bi trebali osvrtati na neke stvari koje su se dešavali u prošlosti, koje se još uvijek dešavaju a reći ću i zašto a to je upravo jer su povezani i ovi zaključci ovog vijeća koje sam sada rekao. Dakle, kada percepcija korupcije u nekoj zemlji raste, to je pokazano, kada dolazi do rasta percepcije građana o korupciji, nikad onda kada se korupcija dešava nego uvijek onda kada se korupcija otkriva. Dakle percepcija korupcije u Hrvatskoj je imala uspone, padove, rasla je, ali ajmo reći da je nagli skok se dogodio upravo 2010. g. i tada je percepcija u Hrvatskoj jako otišla gore u odnosu na prethodno razdoblje. Zbog čega? Zato jer tada su počela privođenja, počele su istrage i počele su radnje u slučajevima Fimi media, u slučajevima bivšeg predsjednika Sanadera koji je tada i pritvore, gdje su najviši državni dužnosnici zatvarani zbog jedne korupcijske mreže koju su osmislili u hrvatskom društvu, gdje su kroz firmu Fimi media izvlačili novce iz javne uprave i de facto time financirali svoju stranku i financirali svoj stranački rad. Zbog toga se uostalom i HDZ na optuženičkoj klupi zbog korupcije kao stranka, jedina i prva stranka u Hrvatskoj u povijest hrvatskog društva koja se našla na sudu radi korupcije. I šta se onda dogodilo? Dogodilo se da 9 godina nakon toga, zašto o tome danas moramo govoriti, 9 godina danas, mi još uvijek nemamo niti jednu presudu u tim slučajevima, niti oslobađajuću, niti osuđujuću. Dakle zbog toga danas opet raste percepcija o korupciji u Hrvatskoj, zbog toga smo mi opet na vrhu europskih zemalja. Jer kad mi gledamo šta Hrvatska radi u odnosu na susjedne zemlje, recimo u odnosu na BiH-a, na Srbiju, znači neće se uspoređivati sa naprednim zemljama. Dakle recimo u Srbiji tek danas donose neke institute koje mi već imamo desetljeće, koje je kod nas normalna stvar, dakle oni još ni danas nemaju nacionalno vijeće za provedbu borbe protiv korupcije, kod njih političari ne podnose imovinske kartice, oni nemaju povjerenstvo za sukob interesa itd., dakle mi to imamo već godinama. I kada bi se to uspoređivalo šta Hrvatska ima, imamo USKOK koji oni nemaju, imamo neka tijela represivnog aparata koji provodi istrage i koji bi trebao onda privoditi korumpirane ljude licu pravde, šta se onda dogodi? Tijela, institucije odrade svoj posao i onda dođemo gdje, na najveći problem hrvatskog društva a to je pravosuđe, sve pada na pravosuđe. Dakle USKOK je odradio svoje, tužiteljstvo je odradilo svoje, sve je došlo na sudove i u pravosuđu se ne dešava ništa. 9 godina nakon najvećih afera u hrvatskom društvu HDZ-ovih mi nemamo niti jedne jedine presude. I normalno da danas raste percepcija i normalno da danas moramo razgovarati o događajima koji su se dešavali prije 10 godina jer da su se završili ti procesi, da imamo nekakve presude, bilo kakve, ja neću sada ulaziti kakve bi trebale biti i da je Hrvatska na dnu po percepciji korupcije europskih zemalja onda bi mi danas mogli raspravljati o ovom izvješću, samo o izvješću i ne izlazeći iz okvira i perioda i termina ovog izvješća. Međutim, mi danas imamo situacije kao što sam već i rekao da nakon 9 nema nikakve presude u slučaju Sanader, mi 10, 15 dana već zaredom gledamo svjedočenja, svjedoka pokajnika u tom predmetu koji govore kako su se izvlačili novci u torbama za HDZ, kako su se prodavali nacionalni interesi, kako se prodavala INA i šta se tamo dešavalo. I to ljudi svaki dan gledaju. Pa normalno da raste percepcija korupcije. Imamo, ovdje spomen u slučaju Zdravka Mamića, čovjeka koji je pobjegao van Hrvatske, najtraženiji hrvatski bjegunac. Imamo presudu, neki dan sinkopa, pa ne sinkopa, pa evo sada je presuda o gospodinu Horvatinčiću nepravomoćna. Čovjek je isto otišao dan prije toga van Hrvatske, nadam se da će se vratiti ali to su sve situacije koje ruše povjerenje građana u institucije ove zemlje i zbog toga pada percepcija da uopće želimo nešto promijeniti i da uopće nešto radimo. Govori se ovdje o odgovornosti političara. Pa naravno mi imamo najveću odgovornost, evo mi imamo sada friški primjer jednog našeg kolege kojem su mediji otkrili sat na ruci vrijedan 60 tisuća kuna koji nije prijavio u imovinsku karticu i onda mu se postavi to pitanje i onda on kaže, da, da, evo hvala medijima koji su me upozorili na propust, to mi je kupila obitelj, ispravio sam propust, evo sada sam ga prijavio, trebao sam prijaviti, evo hvala lijepo na upozorenju. Pa ruga se ljudima, ruga se svima nama. Pa nije nitko toliko nepismen da ne zna šta mora prijaviti u imovinsku karticu. A opet kad gledamo iz kojeg miljea dolazi taj gospodin, Hrvatski nogometni savez, opet se vraćamo, Zdravko Mamić, skupi satovi, suci prijatelji, kako ljudi gledaju na to? Svako malo netko od tih najtraženijih bjegunaca pije kavu sa nekim našim kontroverznim sucima koji su na uskočkim sudovima itd. a onda kažu a gledajte to je moj prijatelj, pa neću se ja njega odreći. Vidite ja nemam prijatelja sudaca, ja ne pijem subotom ujutro na Cvjetnome kavu sa sucima uskočkih sudova niti sa sucima bilo kojih sudova koji mi onda sude. Ako znamo da u Hrvatskoj, u Zagrebu više od 50% uskočkih sudaca su vanjski suradnici Hrvatskog nogometnog saveza i dobivaju naknade godišnje od Hrvatskog nogometnog saveza ja vas pitam kako će oni suditi u predmetima korupcije koja se dešava u toj organizaciji. Pa neće suditi pristrano. Ali opet se vraćamo na ono problem najveći je pravosuđe i nečinjenje koje se dešava. Dakle mi provedemo istrage, provedemo nekakve aktivnosti, provedemo i dobijemo i neke nepravomoćne presude a onda zbog tehničkih propusta se sve poništi, padne, idemo ispočetka. A onda oni zbog kojih je to poništeno, evo kolege iz HDZ-a viču pa nismo mi osuđeni. Pa niste ni oslobođeni, vama je stranki suđenje vraćeno na ponovni postupak radi tehničkih proceduralnih pogrešaka. Nije nitko rekao da niste radili to što ste radili. Da ne govorim opet da se postavlja kasnije upitnost da ste i dobili izbore 2007. godine, da, 2007. godine parlamentarne sa novcem koji je pokraden iz javnih poduzeća hrvatskih. S time vam je financirana kampanja. Da niste imali te novce pitanje je da li biste dobili te izbore. Dakle to su sve pitanja ali to nitko ne postavlja više kao nekakvu temu. Zbog toga mi danas govorimo o tome jer pravosuđe ne funkcionira a pravosuđe je opet u sprezi zna se s kime. I mi koliko god imamo nekakve situacije da radi se nešto efekt i posljedica nema. Evo gledamo sad suđenje gospodina Kalmete koje isto ide, ima amplitude, ako je u milosti vodstva HDZ-a onda su izgledi da će biti osuđeni veći, ako je u nemilosti vodstva HDZ-a onda su izgledi za osudu veći, ako je u milosti pa dobije nekakve funkcije u stranci onda ti izgledi za osuđujuću presudu padaju ali svaki dan gledamo svjedočenja, naši građani na televiziji gledaju šta se dešavalo u Hrvatskoj zadnjih 10, 15 godina i normalno da percepcija raste. Dakle moramo početi djelovati, moramo početi mijenjati goruće probleme u hrvatskom društvu a to je pravosuđe, još jednom ću reći i moramo mijenjati te navike naših sudaca da moraju i oni postati kao i mi političari, isto malo transparentniji, pokazati svoje imovineske kartice i paziti malo na svoje ponašanje tko ima kakve prijatelje, kao što mi političari moramo paziti isto na te stvari i početi provoditi zakone i onda možda percepcija o korupciji bude padala i onda možda nakon toga kada Hrvatska bude u dnu zemalja po percepciji prisutnosti korupcije, onda možda budemo mogli raspravljati isključivo o izvješćima godinu za godinu, mjesec za mjesec. Hvala lijepo.
Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Škibole, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. G. Đujić, slažem se sa svime što ste rekli u ovoj raspravi, smatram da je zaista hrvatsko pravosuđe jedan od najvećih problema zašto ova država ne može ići naprijed i postavlja se pitanje kako to da u hrvatskom pravosuđu toliko dugo traju ti postupci i bez obzira na vapaje, čak i sudaca, koji javno govore da postoji velika korupcija u hrvatskom pravosuđu, znači imate suce, koji javno govore da postoji korupcija, ogromna u pravosuđu, znači ako to nije alarm, onda ne znam što bi trebao biti alarm ovom visokom domu, da se pokrenemo i da se naprave konkretne radikalnije reforme pravosuđa jer bez reforma pravosuđa, ali ne ono površnih perifernih, nego konkretnih i suštinskih, ova država ne može ići naprijed.
Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
Pa evo kolega, slažem se s vama, dakle, nama je potrebna suštinska reforma pravosuđa u Hrvatskoj koja će dovesti do rezultata i kada se krene u tu reformu, po meni po mogućnosti u konsenzusu, jer ako krene jedna politička opcija to mijenjati, onda ju druga u pravilu tuži da je to politizacija pravosuđa, onda vam oni trče svi u Bruxelles pa vas tamo tužuju kao evo žele politizirati pravosuđe, a pravosuđe je politizirano prije 10-15 godina je HDZ postavio temelje funkcioniranja pravosuđa u ovoj zemlji gdje suci sami sebe de facto biraju i ne odgovaraju nikome. I sad to više ne možete mijenjati i dok se to ne promjeni, neće biti napretka. Jer ne može reforma pravosuđa biti hoće se ugasiti jedan sud ili će se dva suda spojiti ovdje ili će dio predmeta se preselit vamo ili tamo, jedini efekti tih reformi su to da naši građani moraju umjesto, ne znam, 10 km na sud, ići 50 km na sud. I to je problem i treba gledati rezultate efektivnosti sudaca, koliko uspješno rješavaju predmete, a ne da nekom stoji 5 godina nešto u ladici i da nema nikakvi posljedica.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Marije Alfirev.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Đujić, pa evo, vi ste čini mi se čak i u nekoliko navrata spominjali izjavu ministra Kujundžića da u zdravstvu zapravo je javna tajna, da postoje, da je raširena korupcija i mito. Pa jeste li možda, imate li možda informaciju o tome konkretno, na što se, na što je konkretno mislio ministar Kujunždić i da li je poduzeo nešto po tom pitanju. Da li je nekakve, da li je prijavio neke stvari za koje konkretno zna i što je konkretno s time mislio? I što misli poduzeti? Da li imate informaciju, možda, evo pitam vas zato što mi se čini da ste postavljali to pitanje. Da li imate neke informacije što u tom slučaju namjerava poduzeti?
Poštovani zastupnik Saša Đujić.
Hvala lijepo kolegice. Točno, ja sam postavio 3 zastupnika pitanja, premijeru Plenkoviću, ministru Božinoviću i samom ministru Kujundžiću upravo vezano na izjavu ministra Kujundžića u medijima koju je dao onako kao konstataciju, opće je poznato da je korupcija sastavni dio svih segmenata u društvu, pa tako i u zdravstvu. I on je to izgovorio kao neku normalnu stvar. I to je problem što jednom dijelu naših građana je korupcija normalna stvar. E sada, ja sam postavio upravo pitanje premijeru Plenkoviću da li se slaže s ministrom Kujundžićem u njegovim navodima da je korupcija sveprisutna u hrvatskom društvu, ministru Božinoviću, da li mu je g. Kujundžić prijavio neka svoja saznanja, kad je to tako rekao, sigurno da zna i ministru Kujundžiću da li je prijavio. Dobio sam vam jedan odgovor birokratski napisan, dakle, Vlada poduzima sukladno strategiji borbu protiv korupcije, Ministarstvo zdravstva to prijavi, MUP provodi kad se nešto prijavi, ja sam ta pitanja ponovio i evo sada čekam konkretne odgovore.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Htio bih se osvrnuti na jedan posebni problem, a to je korupcija na lokalnoj razini, znači u svojoj raspravi u ime kluba govorio sam o korupciji na najvišoj razini, znači u Vladi i u Saboru. Međutim, vrlo je važno napomenuti i korupciju na lokalnoj razini gdje imamo vrlo ozbiljne studije, kako domaće, tako i međunarodne, koji pokazuju jedan zanimljiv problem, a taj je da se na lokalnoj razini vlast može osvojiti sa 25% glasova. Znači, dovoljno je imati četvrtinu birača koji iziđu na izbore i vi imate apsolutnu vlast. I onda ono što je vrlo zanimljivo, pokazalo se da vi doslovce tu četvrtinu glasova možete kupiti. Znači ona se kupuje. To je moguće. Kupuje se na načine da pojedini lokalni političar u javnim nabavama omogućuje točno određenim poduzetnicima da dobivaju poslove, a onda ti poduzetnici vraćaju uslugu tako, da oni nagovaraju ljude da glasuju za tog određenog političara. Prije svega, naravno, svoje zaposlenike, ali obično su ti isto tako, lokalni poduzetnici povezani sa različitim udrugama građana, recimo sa sportskih klubovima, sa, ne znam, vatrogasnim društvima, lovačkih društvima, ribičkim društvima, braniteljskim, blajburškim vodovima, što ja znam kako se sve zovu i onda se tu dakle zbog interesa stječe određeno biračko tijelo. I to biračko tijelo, što je vrlo zanimljivo, disciplinirano izlazi na izbore za razliku od onih građana koji su nezadovoljni i koji se bune protiv takvih vlasti, ali ostaju kod kuće i ne glasaju jer misle da se iovako ionako ništa ne može promijeniti ili imaju planove jednostavno da se odsele ili čak da napuste državu i to je veliki problem. Ta korupcija na lokalnoj razini se povećava što duže traje mandat pojedinog političara, on u početku možda kad dođe prvi mandat je još donekle u redu, međutim, kad počinje drugi mandat, on se već počinje bojati, dakle, počinje se boriti za drugi mandat, a kad mu ide peti, šesti mandat, on već ima mreže svojih ljudi i praktički ga više ni na koji način ne možete ukloniti, znači, on će biti načelnik, gradonačelnik, praktički sve do svoje smrti, on će imati 6, 7, 8 mandata i ne može mu, ne može mu više nitko ništa. Kako bi se riješio taj problem, a to je vrlo, vrlo ozbiljan problem koji isto tako rezultira gubitkom milijardi kuna, dovoljno je pogledati Grad Zagreb koji je doslovce divlji zapad što se tiče javnoga novca, to su pokazale i ova dva izvješća Ureda za državnu reviziju koja smo slušali proteklih dana, da se, dakle, proračunskim novcem u Zagrebu katastrofalno, u stvari, nezakonito raspolaže. Bilo bi potrebno, jedan, izmijeniti izborni zakon na način ili da se ukloni taj hont ili da se snizi izborni prag, a što je najvažnije od svega da se ograniči broj mandata na dva, da se ograniči broj mandata na dva, tako da ti načelnici na neki način ne budu u panici, u brizi, hoće li dobiti neki mandat ili neće, nego jednostavno da znaju da su sad tu i nikad više i da u biti ne moraju nikome biti ništa dužni. Također bi bilo vrlo važno ukoliko je moguće uvesti na neki način poticaje za glasanje, čak obavezu glasanja. Imate recimo u Grčkoj tko iziđe na izbore dobije besplatnu vozačku dozvolu, to je jedno s drugim povezano. Imate recimo u Flandriji obavezu glasanja, imate u Australiji, pa jednostavno da te ljude koji su apatični izvedemo na izbore kako bi se dobila veća zastupljenost odnosno kako bi se dobilo participiranje svih građana u odlučivanju o tome tko će predstavljati vlast. To su sve rješenja koja bi, dakle, bitno, bitno, smanjila korupciju. Također bi bilo potrebno olakšati referendume, a vidimo da ova vlast čini apsolutno sve da referendume oteža, baš i upravo na lokalnoj razini još i više nego na nacionalnoj jer na nacionalnoj treba skupiti 10% potpisa, a na lokalnoj 20% potpisa za referendum, da građani mogu i mimo vlasti donositi neke odluke koje su za njih vrlo bitne, poput zbrinjavanja otpada, koncesija i ne znam, drugih pitanja baš tu gdje se vrti, gdje se vrti najveći novac. Također trebalo bi spriječiti praksu kojoj su sklone pojedine stranke, osobito HDZ, a to je da otvoreno nude mito glasačima, sad nedavno, evo u Lici, ja sam osobno svojim očima vidio, na štandovima se biračima davala piva, rakija. Da li vi imate u svojem statutu pravo da dijelite alkoholna pića, jel to dozvoljeno po zakonu? Smije li politička stranka dijeliti besplatno alkoholna pića? Evo, recite mi jel to statut takav? Evo, tu imamo g. Šukera, on je vjerojatno status dobro poznaje, pa mi recite. Da ne pričamo o tome da se jadnim ljudima, skuplja ih se u autobuse i dijeli im se po 100,00, po 200,00 kn da dođu glasat za HDZ, svejedno jel to Metković, jel to Knin i odjednom na biračkom mjestu, ne znam, pol sata nemate ništa, odjednom mravinjak, evo 200 ljudi, HDZ je istovario iz kipera i kak se zove, ljudi svi isto glasaju, samo pita za koga ćeš glasat, pa znaš onako kako su rekli i svi isto. To vam je ta katastrofa koruptivna u RH koja se dešava, kojoj bi trebalo stati na kraj. Tu je naravno, ja ne tvrdim, tu je i odgovornost birača ogromna, svatko bi trebao krenut sam od sebe, trebao bi reći čekaj malo, pa šta ću ja sada za 100,00 kn prodat svoju domovinu ili ne znam za 3 pive, ali je opet najveća odgovornost onih koji tu korupciju nude. Znači, vraćamo se ponovo na ono bitno, gdje se korupcija može riješiti? Ovdje, upravo ovdje, nas 151 možemo riješit pitanje korupcije u RH. Da li ga rješavamo, ne rješavamo, samo kukamo ili još bolje uopće ne dođemo na sjednicu, zašto bi to slušao. Ovo je problem, znači, rješava se u HS, a isto tako je jasno da se ovdje neće riješiti tako dugo dok se ne izabere neka nova vlast i zato ja pozivam sve hrvatske građane, sve birače, iziđite na izbore 26. svibnja i krajem godine na predsjedničke izbore i slijedeće godine na parlamentarne, iziđite, to je mogućnost, masovno iziđite, svi, povedite svoju rodbinu, svoje prijatelje, nemojte više davati glas za one stranke koje su uništile RH, a ponajviše upravo korupcija. Svi vi organizirate, ne znam i pišete mi neke referendume, prosvjede, peticije, to je sve u redu, ali najveći referendum je na dan izbora, to je pravi referendum, to je najveća tombola koja postoji u RH, svaki listić dobiva. Taj dan možete vi birači promijeniti ovo društvo, učinite to, nemojte taj dan reći danas je sunčano, što mene briga, jučer sam bio na koncertu Joleta, dobio sam pivu i sada mogu i glasati za HDZ. Osvijestite se, probudite se. Stanje u ovom društvu mogu promijeniti samo oni ljudi koji nikada nisu bili na vlasti. Odgovornost je naravno, na vlastima, ali postoji druga strana odgovornosti, a ta je odgovornost na svima nama. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo repliku poštovanog zastupnika Đujića, najprije.
Hvala lijepo. Kolega vi ste govorili o korupciji na lokalnoj razini i ja se s vama slažem, dakle, po meni je izrazito velika korupcija na lokalnoj razini, ali tome pridonosi i neki zakon, koji ajmo to tako reći, neke lokalne dužnosnike ostavljaju ispod radara, da se to tako izrazim. Recimo, po Zakonu o sprječavanju sukoba interesa, imate cijeli niz lokalnih dužnosnika, koji uopće nisu obuhvaćeni tim zakonom i praktički ako i jesu u nekom evidentnom sukobu interesa, uopće ne može se o tome ni odlučivati ni raspravljati. Npr. predsjednici gradskih i općinskih vijeća, direktori komunalnih poduzeća, neka komunalna poduzeća u nekim gradovima, imaju proračun veći nego 5-6 gradova i općina zajedno. Tako da tamo je prostor i nikome ne odgovaraju, nitko za njih ne postavlja pitanja, niti zna da postoji. Tu je još i Zakon o državnoj reviziji, koji je prije po starim odredbama, svake godine provodio nadzor u gradovima i svake dvije u općinama, a sada proporcionalno sam procjenjuje kada će to raditi pa se može dogoditi cijeli mandat, da u neku općinu uopće revizija ne dođe.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepo zastupniče Đujić, pa puno je toga na lokalnoj razini da prođe ispod radara. Evo recimo imamo prireza, nedavno je objavljena studija uglednih ekonomista, da prirez jednako korupcija. Znači prirez se uvodi isključivo tamo gdje je javni novac nenamjenski potrošen i onda fali i onda se povećaju lokalni prirez. Što veći prirez, to veća korupcija, to je znanstveni rad, to nije nikakva novinarska tvrdnja, niti tvrdnja Branimira Bunjca, to je znači dokazivo. I sada se vi pitate gdje je najveći prirez? Koji grad ima najveći prirez u Hrvatskoj? Grad Zagreb. Što možemo zaključiti iz toga? Znate i sami. Ajmo recimo zabraniti prirez. Ukinemo taj zakon, pa se pokri s onim novcem koliko imaš, toliko nek ti bude plaća, toliko imaš za javne radove i sve ostalo što treba i građani bi između ostalog imali velike uštede na osobnim računima. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Jovanovića.
Hvala lijepo. Kolega Bunjac, govorili ste o jednom stvarnom problemu s kojim se susrećemo u borbi s korupcijom, a to su javne nabave u gradovima. Dakle, zaista je zanimljivo kako to da građani u pojedinim sredinama, toleriraju, da blago kažem nestašluke svojih gradonačelnika, imamo primjer gradonačelnika, koji je čak sveučilišni profesor, koji je napisao udžbenik iz etike, a onda je zloupotrebio položaj i ovlasti i završio u zatvoru, a onda su ga građani opet izabrali za gradonačelnika. Dakle, ovo što ste vi govorili, postoji čitav niz znanstvenih radova i jedan od tih radova je napisao i Vuk Vuković, koji takvu koaliciju zove, pobjednička koalicija interesa, gdje se pogotovo u manjim sredinama može do broja izračunati, koliko treba korumpirati stanovnika obitelji da bi se na tim izborima pobijedilo. Dakle, što po vama tu možemo učiniti.
Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepo zastupniče Jovanović, znači ponavljam još jednom, postavlja se pitanje s koliko glasova je taj gradonačelnik dobio mandat. Koliko glasova? Koliko glasova HDZ vlada u Hrvatskoj? Prema ministru Kuščeviću, Hrvatska ima 3 milijuna 704 tisuće birača. HDZ je na izborima dobio 600 tisuća, 600 tisuća. Znači oni sa manje od 20% glasova, imaju apsolutnu vlast. Tu se vidi ogroman problem izbornoga zakona. Znači, tko je glasao za tog gradonačelnika? Glasali su oni, koji su skupa s njim prije sudjelovali u takvom modelu upravljanja i koji znaju da će sada može ponovno nastaviti i da ih nitko neće ili barem da ih nitko neće progoniti zbog onoga što su radili. I to je vrlo loše, ljudi bi trebali osvajati glas sa 51% volje birača, a ne sa 15 ili 20 maksimalno 25. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Marina Škibole.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora, evo mislim da se cijeli ovaj Sabor, svi zastupnici možemo složiti i u dosadašnjoj raspravi, da je korupcija, zaista jedan od temeljnih problema hrvatskog društava i sustava kojim se susrećemo. Ljudi su mislili da kada ćemo ući u EU, da onda će korupcija, sama po sebi nestati, da će europske institucije rješavati korupciju u hrvatskom društvu, međutim, 6 g. nakon što smo ušli u EU, vidimo da se nikakve stvari po tom pitanju u nekog značajnijem razmjeru nisu promijenile i sve dok hrvatski građani ne budu bili svjesni, da neće nama europske institucije, rješavati probleme korupcije u Hrvatskoj državi, dotle, ćemo imati situaciju da samo 25% birača izlazi na izbore i gdje se daje zapravo legitimitet onim političkim strankama koje interesno funkcioniranju u smislu te interesne sveze koju su napravile godinama, jer 20 g. se razmjenjuju 2 iste stranke na vlasti, imaju strukturu, interesnu strukturu i jako je teško nekim drugim ljudima doći u poziciju da se razračuna sa kriminalom i korupcijom koji u Hrvatskoj postoji. Treba reći da u Hrvatskoj izvukao sam neke statistike, 44% mita isplaćuje se u novcu, dok se 38% daje u hrani i piću. Znatno niže na ljestvici nalaze se vrijedni premeti, to je otprilike 7%, ostala roba 6%, protuusluge 5% Za veliki dio slučajeva podmićivanja može se reći da predstavljaju oblik razmjene, bilo eksplicitnije ili implicitnije između dviju strana, pri čemu i jedna i druga strana nešto daje i nešto dobiva zauzvrat. Postoje značajne razlike u vrsti danog mita između hrvatskih regija. Veći postotak stanovnika u Lici, Kordunu i Banovini, 62%, Dalmaciji 55% te Istri, Primorju i Gorskom kotaru 54%, primjerice za mito koristi novac. Hranu najviše koriste ispitanici u poljoprivrednim krajevima sjeverne Hrvatske, njih 51% i Slavonije 48%. Na nacionalnoj razini davanju poklona u hrani pri podmićivanju skloni su ženski ispitanici. Prema nekim statistikama 41%, u odnosu na muškarce 38%. Muški ispitanici 49% češće daju mito u novcu nego ženski dio populacije što iznosi 35%. Prema iskustvima građana koji navode da su posljednjih 12 mjeseci barem jednom dali mito nekom javnom službeniku, mito se najviše daje liječnicima, vjerovali ili ne, liječnicima se daje mito, 56% građana s nedavnim korupcijskim iskustvom, mito je dalo liječniku i tu se postavlja pitanje tih problema našeg samog zdravstvenog sustava koji funkcionira na način, vrlo spor način kao i pravosuđe i takav spor i trom način otvara prostor za debelu korupciju. Imate slučajeve gdje liječnici koji rade u bolnicama imaju svoje privatne poliklinike i onda preko javnog sektora, preko javnih bolnica gdje rade, pozivaju pacijente u svoje privatne poliklinike gdje im onda naplaćuju usluge, na način da im govore kako će jako teško doći na red u tom javnom zdravstvenom sustavu i bolje da on u privatnoj poliklinici njemu riješi taj problem, nećemo naplatiti puno. To je eklatantan primjer sukoba interesa, međutim nikoga to ne zanima, to ja vidim da se nitko time ne bavi i to su samo, kako bi se reklo, kuloari, ali mi znamo da je to realno stanje i mnogi su se suočili sa takvim iskustvima. Kao što su ovdje mnogi već rekli, najveći problem i kočnica razvoja je korupcija u pravosuđu. Dok se ne bude rješavala korupcija u pravosuđu, mi jednostavno ne možemo očekivati da će se korupcija u nekim drugim segmentima društva rješavati, zato što je pravosuđe upravo ona vrsta institucija, instrumenata preko koje bi se trebala suzbijati korupcija, a ako je najviše korupcije u hrvatskom pravosuđu, onda kako možemo očekivati da će u drugim segmentima hrvatskog društva kao što je politika, kao što je, ne znam, ekonomija ili neki drugi segmenti se rješavati korupcija. Evo, htio bih navesti primjer afere koja potresa trenutno Crnu Goru, ne znam koliko ste informirani oko te afere u Crnoj Gori. to je zapravo jedan eklatantan javni primjer na koji način sustav zapravo funkcionira iza kulisa. Središnja banka Crne Gore uvela prinudno upravo u Atlas banku Duška Kneževića, dok je druga njegova banka koja je poslovala u Crnoj Gori Invest banka Montenegro, gurnuta u stečaj. Usporedno s time, crnogorsko Specijalno tužiteljstvo za organizirani kriminal i korupciju osumnjičilo je Kneževića da je šef kriminalne grupe koja je preko njegovih banaka i blizu 30 tvrtki prala novac. Za njih je raspisana nacionalna potjernica i određen mu je pritvor. Što se onda događa? Događa se da Duško Knežević, dugogodišnji crnogorski tajkun i utjecajan bankar počinje izlaziti vas sa svom prljavštinom u koju je bio upleten sa crnogorskim vlastima. Pobjegao je u London, svaka sličnost sa našim tajkunima je slučajna i od tamo je objavljivao javno kompromitirajuće snimke i dokaze, pa je tako prva snimka koju je pustio u javnost bila kako daje gradonačelniku Podgorice 100 tisuća dolara za kampanju u svom stanu. Nakon toga Knežević je preko crnogorskih medija plasirao audio snimku na kojoj se čuje kako viceguverner crnogorske Središnje banke od njega traži novac kako bi rezultat revizije u njegovoj Atlas banci bio pozitivan. Ima još mnogo toga oko te afere, ta afera se trenutno raspliće, u Crnoj Gori su veliki protesti upravo zbog te afere, međutim i mi bi trebali, građani bi trebali naučiti nešto iz te afere, a to je i da u Hrvatskoj stvari ne funkcioniraju mnogo drugačije. Samo nismo imali takva javna svjedočenja kao što radi sad Duško Knežević u Crnoj Gori, međutim i u Hrvatskoj ste imali mnoge tzv. te tajkunske, bankarske, političke afere gdje se korumpira glavne vodeće ljude i institucije. Imali ste tu aferu sa RBA zadrugama, imali ste različite neke druge afere, di se vidi zapravo da su tu institucije puštale da to ide dalje. E sad, tko je tu primio novac, da li je netko primio novac ili nije, institucije bi se trebale time baviti, međutim, vidimo da DORH, USKOK, kada građani prijave DORH-u ili USKOK-u oni često, evo, neki su saborski zastupnici svjedočili da su digli prijave na DORH i USKOK i da nisu dobili odgovor. Znači oni su dobro rekli zapravo, ako se zastupniku ne odgovori iz DORH-a, onda kako može obični građanin očekivati da će se nešto, da će se nešto konkretnije poduzeti. kod nas je korupcija, po mom mišljenju, postavljena u samim temeljima demokracije, vi imate fiktivna prebivališta, znači, tijekom izbora javlja se ekipa, dolazi iz drugih država, glasa za određene stranke, znači, ta fiktivna prebivališta još nitko nije riješio, bivši ministar Vlaho Orepić nešto je pokušao, međutim, to se sada ponovno zaustavilo i onda se postavlja pitanje ako imamo korumpirani izborni sustav i ako se u tom segmentu ne potrudi uspostaviti red, onda kako možemo uopće očekivati da će sustav ovaj krenuti na bolje i da će zapravo doći do nekih konkretnih promjena sa HDZ-om na vlasti, bar sa ovakvim HDZ-om kakav jest, al on se zapravo nije promijenio u 20.g. uopće. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo repliku poštovanog zastupnika Jovanovića.
Hvala lijepo. Kolega Škibola, spominjali ste problem korupcije u zdravstvu. Dakle, svaka korupcija je opasna, a korupcija u zdravstvu posebno zabrinjavajuća jer se nerijetko radi o ljudskim životima. Ono što svakako i kao liječnik želim naglasiti, a i kao predsjednik vijeća za korupciju jer smo imali tu temu i na sjednici našeg vijeća da je u zdravstvu percepcija korupcije nerijetko izražena. Međutim, kada pitate da li ste bili u prilici dati novac, onda je taj postotak puno manji. Dakle, po nekom istraživanju novijem 95% građana je izrijekom izjavilo da nije nikada od njih zatraženo da daju novac za zdravstvenu uslugu. Međutim, i tih 5% je vrlo zabrinjavajuće obzirom da smo nedavno dobili i podatke iz Europskog potrošačkog indeksa po kojem su građani RH na 11 mjestu od 28 zemalja, Albanija je prva po korumpiranosti, a Švicarska najmanja upravo kad je riječ o zdravstvu. Ključ su transparentne liste, transparentnost je prevencija korupcije u zdravstvu.
Odgovor poštovanog zastupnika Škibole.
Hvala zastupniče Jovanović, slažem se sa vama i htio bi, evo, i pohvaliti funkcioniranje vašeg Odbora protiv korupcije, Nacionalnog vijeća protiv korupcije i sam sam bio prisutan na jednoj sjednici gdje se razgovaralo o pravosuđu, o suzbijanju korupcije u pravosuđu, mislim da bi se zastupnici trebali više, trebali bi se više aktivirati u tom Odboru, pokazati veći interes, dolaziti na vaše sjednice i svakako po pitanju zdravstva mislim da bi trebali još više organizirati takvih tematskih sjednica, pozvati relevantne ljude iz institucija, svakako bi trebalo ponoviti ponovno ono što je bilo u pravosuđu, di su bili vrhovni suci, predsjednici županijskih sudova g. Jelinić iz DORH-a itd. Hvala.
Hvala lijepa. Hvala lijepa, sad ćemo se vratiti točci na koju smo načas napustili, a to je izvješće o radu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije za razdoblje od 27. listopada 2017. do 15. srpnja 2018. godine. Pa će slijedeća pojedinačna rasprava biti poštovane zastupnice Marije Alfirev, izvolite.
Hvala poštovani podpredsjedniče, predsjedavajući, pa već je evo od početka današnje rasprave doista dosta toga rečeno i sa različitih aspekata i dosta se toga dotaklo. Ono što bih htjela i u svoj raspravi naglasiti to je činjenica da je zapravo Hrvatska percipirana kao zemlja u kojoj je korupcija ne samo prisutna, nego i korupcija, da korupcija raste. To je ono što zapravo nama svima ne može ići niti na čast, niti nam može biti smjernica, niti nam može biti nešto čime se možemo hvaliti. Rečeni su i neki razlozi ili ono što se smatra da je razlog tome, no ja bih htjela spomenuti to da kad se govori o percepciji nije dovoljno samo govoriti o tome da je percepcija problem jer kada bi percepcija bila zaista samo problem, onda bih ja zaista bila i zaista manje zabrinuta. Percepcija u ovom slučaju bi značila da netko nas ili sami sebe doživljavamo kao zemlju u kojoj korupcija je model ponašanja, korupcija je način kako se dobivaju poslovi, način na koji se netko zapošljava, korupcija je način na koji se odnosimo prema svemu onome što je javno i svemu onome za što trošimo zajednički novac. Međutim, čini mi se da nije samo stvar u percepciji, da nije to samo ideja o tome kako bi nešto trebalo biti, nego je nažalost se radi o tome da zapravo korupcija je sve prisutnija, da korupcija nije nešto što je bilo, pa je lagano nestaje. Zbog toga se zaista moramo zabrinuti, zato mi je nekako krivo da o tome više ne razgovaramo i da o tome više, da se zapravo ponašamo na način koji će doprinjeti da RH postane zemlja s kojom bi se trebali, onakvom kakvom bi se trebali uspoređivati, dakle, jedna zemlja koja osuđuje korupciju, koja ne živi korupciju u konačnici. Da je percepcija samo dojam javnosti, onda bismo mogli to lakše komunicirati, onda to ne bi bio problem, onda bismo rekli ne, mi radimo zaista transparentno, mi se ponašamo dobro, međutim, možda to nije u javnosti dobro prezentirano. Nažalost, to ipak nije tako, a to je vidljivo najviše iz činjenice da se mnoge koruptivne radnje koje su u nekom trenutku bile i otkrivene se zapravo ne sankcioniraju, kako se ne sankcioniraju, one samo rastu i na njih se nadograđuju nove koruptivne radnje upravo iz tog razloga zato što prethodne nisu bile sankcionirane. Tu je također rečeno i zbog čega se to događa i očito je problem u nekim tijelima države koje su tu najodgovornije, a vjerojatno se tu radi i o, radi se o pravosuđu koje ne rješava probleme na vrijeme. Kada bi ono rješavalo probleme na vrijeme, vjerojatno bi i poruka koja se onda šalje da korupcija nije dobra, da će korupcija biti sankcionirana, onda bi vjerojatno bilo i manje takvih pojava. Ono o čemu moramo voditi svi računa je to da trebamo krenuti od vrha, neće se događati promjene ako se promjena dogodi tamo gdje treba ona početi, a to je ovdje, a to je kod onih koji su zakonodavni, zakonodavno tijelo i kod onih koji su izvršno tijelo. Stoga bih ja ovdje upozorila na još jednu činjenicu, a to je transparentnost. Voljela bih prije svega da se zaista uspoređujemo ne s onima koji su slabiji od nas, koji su manje transparentni, koji su više koruptivni, već da se uspoređujemo sa svima onima koji su transparentniji u radu, koji su manje koruptivni, koji se bolje bore s korupcijom i to bi nam zaista treba biti cilj, to bi nam trebao biti model ponašanja. Govoreći o transprarentnosti spomenut ću i jedan od ciljeva koji i jesu upravo u ovoj strategiji i o čemu i ovo izvješće govori, a jedan od ciljeva je svakako povećati transparentnost rada javnih tijela, te uložiti znatne napore da se vrati povjerenje građana u njihov rad. Ja ću ovdje spomenuti jedan mali dio koji se odnosni na transparentnost Vlade, na transparentnost vođenja sjednica, to je, reći ću, jedan mali dio i voljela bih javnosti obratiti pozornost na taj dio koji je prije, prije dolaska Plenkovićeve Vlade na čelo je bilo drugačije, bilo je transparentnije. Radi se o najavi sjednica Vlade koje otkada je Plenković na čelu je postalo potpuno netransparentno i reći ću zbog čega i pozvat ću opet ovim putem još jedanput i g. Plenkovića i Vladu da to promijeni. To pitanje sam postavila i kao zastupničko pitanje i nažalost nisam dobila nikakav konkretan odgovor, a još manje obećanje da će se stvari promijeniti. Radi se konkretno o tome da ova Vlada sjednice ne najavljuje na način kakav je bio, a bio je daleko transparentniji, najavljuje dnevni red, međutim, bez dostupnih objavljenih materijala, popratnih materijala, što zapravo umanjuje transparentnost rada same sjednice jer na vrijeme niti građani znaju o čemu će se govoriti a mediji još manje. O ovom problemu je, upozoravali su brojne ne vladine udruge, upozoravali su novinari, upozoravali su mediji, međutim, evo do danas to se nije promijenilo. Pa ja i ovim putem još jedanput pozivam Vladu da to učini jer u vrijeme prethodne Vlade, Vlade Zorana Milanovića je taj dio bio drugačiji. Bio je transparentan i materijali su se na vrijeme objavljivali i u tom segmentu smo ostvarili i jedan zaista, jedan kvalitetniji, demokratskiji način objavljivanja sjednica Vlade. Zato govorim, zbog čega govorim? Zbog toga što, o tome govorim kao selektivnom definiranju transparentnosti. U ovome jesam, u ovome nisam, ovdje trebam biti transparentan, ovdje ne trebam biti. I ono na kraju o čemu želim govoriti, reći, napomenuti, a to je edukacija. Često se ovdje spominje i u samoj strategiji pa i u izvješću o edukaciji, pogotovo edukaciji mladih. Što znači edukacija mladih na način kada je cijelo društvo ovakvo, kada korupcija i percepcija ali i korupcija sama je raširena, prisutna. Što znači i kako, na koji način čelni ljudi mogu govoriti o smanjenju korupcije ako ni sami ne provode dovoljno sve ono što je potrebno da bi se ona smanjila.
Hvala, hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovano zastupnika Ante Babića.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana kolegice Alfirev, vi se zapravo pozivate na određene institucije, ovim, Transparency International i kažete zapravo kako mi stojimo po tom indeksu percepcije i korupcije. Pa evo reći ću vam, ja nisam sklon vjerovanju tim institucijama do kraja. Zbog čega? Dakle tu vam je Danska vam ima 88 bodova, dakle 0 je ono najgore zemlje, do 100 bodova one najbolje zemlje, u transparentnosti. Danska ima 88 bodova, a Danska je u 2018. godini imala jedan od najvećih koruptivnih skandala u Europi. Dakle preko jedne male, ... [[Govornik se ne razumije.]] poslovnice svojih su izvukli 8,3 milijarde američkih dolara preko firmi iz Sovjetskog saveza a sa drugim poslovnicama oko 234 milijarde dolara. A indeks percepcije im je odnosno broj bodova imaju 88. Dakle ja baš i ne vjerujem do kraja tim institucijama ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Alfirev.
Dakle mjera, mjera i odnos prema lošim stvarima koje se događaju nam mora biti, dakle vodilja nam mora biti prije svega i prijavljivanje koruptivnih radnji ali i sankcioniranje i to je ono što je najvažnije a percepcija same javnosti ona može biti rezultat svega toga. Ona može biti rezultat da se u toj zemlji a znamo da korupcije, negdje je rečeno da nema zemlje u kojoj korupcija nije prisutna. Međutim, to nam ne treba biti opravdanje, to nam ne treba biti nešto zbog čega ćemo reći da nećemo ništa poduzeti ali mjera mora biti koliko se prijavljuje i koliko se sankcioniraju određene loše koruptivne radnje. To je ono što je važno. Kako su one dospjele u javnost i što se poduzelo po tom pitanju.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Sunčane Glavak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice potpuno ste netočno rekli, ja vjerujem da ne morate to možda ni znati jer to i nije vaša uža specijalnost ili uže područje interesa, govoreći o otvorenosti rada Vlade RH prije svega na ono što se odnosi na sjednici Vlade. Dakle niste u pravu, radeći analizu svih zemalja EU, otvorenosti i rada Vlada, Vlada RH jedna je od najotvorenijih Vlada. Tako ću vam dati za primjer, primjerice u Njemačkoj sjednice Vlade uopće nisu otvorene za javnost, niti ima video prijenosa, niti ima live stream, niti novinari nazoče sjednicama. Jednako tako u Sloveniji, u Austriji, u Belgiji, da vam sada ne navodim primjere, ako vas zanima ja vam mogu točno pokazati sve rezultate koji su mjerljivi prema svim kriterijima a Vlada postupa sukladno Poslovniku o radu Vlade RH i na vrijeme se objavljuje transparentno sve što je potrebno.
Hvala, odgovor poštovane zastupnice Alfirev.
Hvala. Kolegice Glavak, niste u pravu iz jednostavnog razloga zašto što smo prije 4 godine imali sasvim drugačiju situaciju što su sve sjednice Vlade bile najavljivane na način da je bio objavljen i dnevni red ali su objavljeni bili i svi materijali tako da su svi građani i mediji mogli vidjeti točno o čemu se radi i o čemu će se govoriti na tim sjednicama. Upravo Vlada premijera Plenkovića je to ukinula. Bilo je, dakle odmah gotovo odmah na početku preuzimanja i na brojne primjedbe, znači svih medija, građana, ne vladinih organizacija je rečeno jednostavno, zapravo nikakvog konkretnog opravdanja bilo ali se radi o lošoj praksi.
Hvala, hvala lijepa. Ja bih ipak molio sve kolege i kolegice da se držimo teme. Sada smo otišli, ja sam jako tolerantan i priča se o svemu i svačemu ali baš nema smisla da pričamo o stvarima koje uistinu nemaju veze sa suzbijanjem korupcije i od 27. listopada do 15. srpnja. ... [[Upadica se ne čuje.]] Transparencija i korupcija su dva pojma. I imamo sljedeću repliku poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepo. Kolegice Alfirev vi ste se dotakli na kraju pa možda niste stigli dovršiti misao pa evo javljam se i ja obzirom da je to izuzetno značajno, govorili ste o edukaciji. Nedavno smo imali priliku čitati jedno istraživanje o stavovima mladih u RH koje je prilično zabrinjavajuće i poražavajuće što samo svjedoči o važnosti edukacije i to edukacije za stvaranje građana koji će biti aktivni građani jednog društva, društva u kojem vide sebe i kao građane zajednice na lokalnoj, na nacionalnoj ali i na europskoj razini. Prema tome, upravo što hitnije uvođenje građanskog odgoja i obrazovanja za građansko društvo i demokraciju koje stvara aktivne građane koji će se u tom svom stvaranju aktivnih građana ovladati i znanjem i vještinama i kompetencijama sigurno je borba protiv korupcije nešto što bi trebalo biti u tim planovima edukacije još od vrtićke dobi, preko osnovne, srednje škole do fakulteta.
Hvala. Nije bilo pitanja ali nešto će reći poštovana zastupnica Alfirev.
Potpuno se slažem, kolega Jovanoviću. Dakle, građanski odgoj prije svega, ja se u ovoj situaciji pogotovo kada je borba protiv štetnih stvari koje se događaju u našem društvu uzdam zaista u pamet i kritičko razmišljanje novih generacija a to će se zaista postići i uvođenjem, odnosno nadam se da bi se najbolje moglo postići uvođenjem građanskog odgoja gdje je kritičko razmišljanje temelj, temelj samih novih promišljanja i djelovanja novih generacija. Ono što me brine, to je trenutna situacija jer kao što ne vjerujem kada roditelj ili liječnik sa cigaretom recimo u ustima govori o štetnosti pušenja mladim generacijama tako i ovo društvo ako smo toliko korumpirano a govorimo mladim generacijama da ne smijemo biti onda nešto moramo sad promijeniti.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ante Babića. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Evo, potaknuo me kolega Jovanović zapravo u replici, u odgovoru u replici vama kolegice Alfirev, zapravo kojim putem bismo trebali krenuli iako ste pomno pratili današnju raspravu i tijek njenog izlaganja danas u Hrvatskom saboru, najmanje ste zapravo govorili o samoj strategiji i odnosno akcijskom planu i ovih 126 aktivnosti da su to kolege zastupnici pročitali i onda bi imali niz tema o kojima se moglo govoriti zapravo o učinkovitosti ili neučinkovitost pojedinih nositelja tih aktivnosti koliko i jesu li oni bili uspješni. Dakle ja neću govoriti o tome ali osvijestiti ću nešto što bih i javnosti, sa javnosti htio podijeliti. Svi mi manje-više imamo obitelji i imamo svoju vlastitu djecu i neću reći neko dijete koje je loše nastojimo maksimalno provesti vremena s takvim djetetom odnosno pokušati ga potkupiti da ili bolje izvršava svoje zadatke ili bolje uči a tu smo već na jednom polju korupcije ili ako hoćete protekcionizma, dakle u samoj obitelji. To govorim zbog toga što niti jedno društvo nije imuno na problem korupcije. Kada pogledate djelovanje pojedinih općina onda ćete vidjeti, ili gradova, onda ćete vidjeti da i općine često puta znaju pojedincima ili udrugama izići u susret koje su lošije od drugih samo zbog toga da ne bi bili destruktivni ili da im ne bi stvarali probleme i tu smo na polju korupcije. I isto tako ili slično čine i županije, kada imate pojedine općine ili gradove koji zbog neodgovornosti pojedinih čelnika, gradonačelnika ili načelnika se nađu u problemima tada županije izlaze u susret kako bi im pomogle na štetu onih koji dobro rade svoj posao tada opet govorimo o jednom protekcionizmu ili jednom vidu, vidu korupcije. Danas je često bilo govora o nepotizmu, nepotizam je također jedan oblik korupcije, ali reći ću vam. Nepotizam o kojemu mi govorimo i koji je skandalozan u RH on je recimo Zapadnoj Europi prihvatljiv. Kada bi vaš djed, vaš otac ili vi bili iz branše liječnika kao recimo akademik Reiner, odvjetnika, profesora, glazbenika ili umjetnika, to je tamo prihvatljivo i imate bolji background. Ovdje je to gotovo nemoguće. Kada se nama dogoditi recimo u situaciji da netko od nas ili naše djece može nešto napraviti mi smo na polju nepotizma ili se to nije trebalo dogoditi, zapravo diskriminiramo takvu djecu jer smatramo da oni to ne bi bili da mi nismo na takvim položajima na kojima jesmo. I to je također jedan oblik korupcije ili promjene društvene svijesti u našemu društvu da na takav način ne trebamo razmišljati. E sad, ako krenemo od nas zastupnika, svi mi manje-više u našim izbornim jedinicama se sa time susrećemo ili nas na to upozoravaju naših građani i oni nam zapravo govore o tim stvarima. Zapitajte sebe zapravo koliko vam građani vjeruju u tome da vi kroz iti jedan oblik korupcije ne sudjelujete u samoj korupciji ili kroz podmićivanje ili kroz nepotizam ili kroz klijentelizam, ili kroz lobiranje ili kroz protekciju da biste nekome pomogli. Ako u onoj studiji recimo o kojoj ste vi govorili gospođo Alfirev ili o kojoj je govorio gospodin Škibola, to je jedna studija UN-a vezana za droge i kriminal koja je zapravo napravila jednu studiju ovdje u RH, kaže se da od 10 hrvatskih građana 9 je na polju korupcije. Rekao sam dana preslikamo li to u Hrvatskom saboru znači da od nas 151 zastupnika 140 je sigurno bilo u doticaju ili je radilo koruptivne radnje. Dakle i tim studijama hoćemo nećemo moramo vjerovati istina da je percepcija takva u našem društvu i mi je moramo smanjivati. I ovo izvješće od predsjednika Jovanovića i samo Nacionalno vijeće stremi tome. Dakle sama Strategija donesena u Hrvatskom saboru i Akcijski plan trebaju pomoći u jednom razvijanju društvene svijesti moramo razmišljati, razmišljati što se tiče korupcije puno drugačije. Ako pogledate ministre, pa recite mi koliko ljudi u RH vjeruje da ministri uredno i po zakonu rade svoj posao, jako malo ljudi, agencije, zavodi, što god hoćete. Vjeruju li građani da svi liječnici uzimaju mito, velika većina vjeruje, ima liječnika koji ne uzimaju mito, ja sam u to siguran. Kad govorimo o crkvenim velikodostojnicima ili sl., dakle, uvijek smo na tom polju da građani malo vjeruju u to jer stvaramo takvu percepciju u društvu, dakle, društvo u cjelini potaje suspektno i s time se moramo složiti. Na nama je kao saborskim zastupnicima i na svim javno državnim tijelima da radimo na tome da se sigurno da se suzbija korupcija, ali i da radimo na tome da ljudi, čelni ljudi odgovaraju savjesno, savjesno svoj posao. Reći ću vam jedan primjer iz prakse. Ljeto, dijete je doživjelo lom, prometni udes je bio, čovjek me zove jer zna da mi je prijatelj dječji kirurg i kaže molim te idi zovi dijete mi dolazi na hitnu, treba ga operirat. Dakle, zvao sam, a onda mi taj liječnik prijatelj kaže, pa zar ti misliš da ti nisi zvao da ja to dijete ne bi operirao, dakle, u mentalnom sklopu je i ovom geografskom području ili zbog naših tradicija i običaja, mi ćemo, da bismo utvrdili ili bili sigurni i često puta zbog potpuno nepotrebnih stvari znati intervenirati, a onda smo na polju korupcije. Spomenuo sam maloprije ovo vezano za transparency internacional jer nisam znao hoću li uspjeti govoriti dovoljno, ali evo, recimo danas kad je rekao sam ima 88 bodova, a imali su najveći korupcijski skandal u Europi u zadnjih sigurno 20-tak ili 30 godina, pa se o tome neću ponavljati. I još jedan primjer za sam kraj. Jedan državni tajnik, evo reći ću, bio je u SDP-ovoj vlasti, taj državni tajnik je proveo natječaj, bilo je 46 zainteresiranih, 5 se osoba primalo, svi su primljeni isključivo zbog svog znanja i po natječaju, dakle, nije bilo nikakve protekcije, 41 osoba koja nije bila primljena, svi su bili u uvjerenju da su tih 5 osoba primljeni po nekoj vezi, a tih 5 osoba je taj državni tajnik, to mi je on pričao, doveo u svoj ured i rekao, pitao ih je tko je za vas intervenirao, oni su rekli, naravno, nitko i on im je rekao, evo vidite, da sad niste za ovim stolom i da to niste izgovorili, svaki od vas bi mislio da je netko za njega intervenirao, a nije. Dakle, i to je onaj dojam o kojem ste vi govorili, o samoj percepciji u RH, znači nije sve tako crno kao što mi mislimo. Naravno, premalo je vremena, htio sam još govoriti o udrugama suvremenog društva za koje sam želio i bio sam uvjeren da mogu biti korektiv ovoga društva, međutim, zbog svoje pristranosti one to nisu, a mogle bi jako puno pomoći u ovoj borbi protiv korupcije, nadam se da će u tome sudjelovati, pa i kroz Nacionalno vijeće za suzbijanje i praćenje strategije u borbi protiv korupcije u RH. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Imamo 3 replike, prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega Babiću, slažem se s vama u ovome dijelu di kažete da ne bi trebala biti od dužnosnika, liječnika dica diskriminirana, međutim, naravno da će biti povećana fokus javnosti na te slučajeve i to je tako. Ali, ja samo kad uzmem primjer županije odakle ja i ti dolazimo, pa ne mogu sve koncesije biti dodijeljene koalicijskim partnerima HDZ-u, npr. … [[Govornik se ne razumije]] sve koncesije baš koalicijskom partneru koji je HDZ-ov, toj stranci, ne može baš svi županovi, cila rodbina radit baš u županiji, tvrtkama u županiji, mislim ne moram ja diskriminirati nikoga, neko dijete možda, al ne može se baš poklopiti da mora raditi ćer, zet, svi moraju radit u tom, mislim, jednostavno to nikad se neće moći prihvatit naši građani, dok brojni, vidimo da čak, tribalo bi nadograditi jedan kat zgrade, ja sam i predložio amandmanom, nisu prihvatili, koliko se toga prima isključivo sa stranačkom iskaznicom ili HDZ-a ili koalicijskih partnera [[Upadica: Hvala]] i to nije dobro isključivo [[Upadica: Odgovor, odgovor poštovanog zastupnika…]] to možete provjeriti. Hvala.
…Babića/…
Hvala poštovani potpredsjedniče HS. Poštovani kolega Bulj, mislim kakav bih ja to bio čovjek, kad ne bih rekao da ste u pravu zbog puno stvari koje se događaju u našoj državi. Međutim, kad ste spomenuli splitsko-dalmatinsku županiju, vi generalizirate stvari inače u svojim raspravama i kažete svi, svi su u županiji primljeni po stranačkoj iskaznici, svi su primljeni zbog toga, županija svima koji su u HDZ-u daje koncesije, a znate da nije tako. Dakle, javno i transparentno i po natječaju. Je li netko samo zato što je bio u HDZ-u, dobio to, pa vi, stvara se takav dojam, ja to smatram da je, da vi na takav način to gledate. Ja to ne gledam na takav način, ja smatram da, posebice u našoj županiji, da županija radi i javno i transparentno, da je to dokazalo u krajnju liniju, ukoliko nije, vi znate da postoje ljudi, institucije koje mogu kazati da nisu u pravu [[Upadica: Hvala]] da se to može poništiti.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Pernara.
Imam pitanje uvaženi kolega Babić, tema je borba protiv korupcije. Dajte objasnite LNG terminal koji se gradi u Omišlju, svi znamo da ekonomski nije isplativ, da će država potrošit novac, svi znamo da je plin ukapljeni, skuplji od cjevovodnog, pa dajte mi objasnite koja je logika Vlade odnosno koji je smisao gradnje tog terminala na Omišlju ako nije korupcija, možda je, a znamo da nije taj terminal ni ekološki dobar za okoliš. Hvala vam na odgovoru.
Poštovani zastupnik Babić.
Vidite, vi da ste bili od početka na ovoj raspravi i da ste slušali g. Jovanovića, onda bi vam bilo sve jasno. Dakle, vi opet kao i g. Bulj govorite svi zbog čega, prvo se to nije dogodilo i vi u startu znate da se radi o korupciji, jer što bi to bilo ako nije korupcija, a to se uopće nije dogodilo, ta percepcija nije dobra. Podsjetit ću vas vi ste dva ili tri puta to rekli ovdje u Hrvatskom saboru, čini mi se jednom mom kolegi i rekli ste ma što vi imate u HDZ-u pričati, pa sjetite se kako ste bojali tunele. Dakle bojenje tunela je bio sinonim za krađu HDZ-u i vi ste kao i SDP i neke druge stranke stalno govorili o tome. Međutim, do dana današnjega 9 godina nije uopće podignuta optužnica i na moj upit državnom odvjetniku rekli su da imaju novo vještačenje zbog bojenja tunela, 9 godina, a 9 godina se u našoj javnosti vrti zapravo ta priča [[Upadica: Hvala.]] o sinonimu krađe HDZ-a u RH, [[Upadica: Hvala.]] što nije točno.
Poštovani zastupnik Goran Maras, imate slijedeću repliku.
Hvala vam lijepo gospodine podpredsjedniče, kolega Bačiću zanimljivo bi bilo čuti vaš komentar da nije sve zavijeno u crno i onda navodite primjer iz SDP-ove Vlade što je pohvalno da se vidi da i neki dužnosnici rade korektno posao, ali kako onda komentirate recimo u Fondu za zaštitu okoliša ovaj da baš od 29, 30 ljudi većina ih je iz jedne stranke HNS-a koji su tamo primljeni ili su povezani sa HNS-om i još su mikrosegmentirani na Zelinu odakle dolazi direktor. Pa što to nije čudno gospodine Bulj? Znači, ne samo stranka nego još i mikrolokacija te stranke, tako da to budi sumnju i onda naravno da ljudi ne vjeruju i da vide sve crno, jer na žalost sada [[Upadica: Hvala.]] sve crno i je.
Odgovor poštovanog zastupnika Babića.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani kolega Maras, gledajte ja, ja znam da u RH bilo koja stvar koja se dogodi, bez obzira odakle dolazila, da li sad politički, gospodarski, kulturno, zdravstveno-odgojno će se uvijek naći nekakav elemenat koji bi se mogao povezati sa korupcijom. Kada govorite recimo o fondu i govorite da su svi bili iz HNS-a, ja pretpostavljam da ste vi uvjereni da je tome tako. Moguće je da velika većina od njih nije bila iz HNS-a, ali po primitku su se učlanili u HNS i to je moguće i ja to ne isključujem. Međutim, ne volim i ne bih volio da svaku stvar o kojoj mi pričamo u RH koja se, koja je javna naravno, da je povezujemo s korupcijom i da time dajemo zapravo, da time štetimo institucije, a kada štetimo institucije, kada da ih slabimo onda imamo i manje mogućnosti za borbu protiv korupcije.
Hvala, slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala vam lijepo gospodine podpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici svoju raspravu ću podijeliti u dva dijela, jedna je, prvi dio ću govoriti nešto načelno oko ove teme i u biti istaknuti ono što sam govorio i na samom početku. Ne može se zanemariti i empirijski dokazi, a to je da vidimo kao što je rekao kolega Jovanović na samom početku, kako iz godine u godinu indeks korupcije u Hrvatskoj je sve lošiji odnosno lošiji na način da je Hrvatska percipirana, a je više korumpirana zemlja i da je to povezano sa određenim činjenjem odnosno ne činjenjem određene vlade. U ovom slučaju taj indeks se počeo spuštati 2016., '17., '18. godine i sada naravno očekujemo da vidimo kakva će biti ova godina. I onda ne može nitko reći ukoliko je taj indeks Transparency Internationala bio 51 2015. godine i dobro je da i kolega Babić je pohvalio primjer SDP-ove vlade da se nije zapošljavalo po vezi, nego upravo suprotno, da nitko nije imao vezu i sada dolazimo 3,4 boda ispod kako se ove zadnje 3 godine ponašala vlada, prvo gospodina Oreškovića, a nakon toga gospodina Andreja Plenkovića, koji sve to bagatelizira, odnosi se kao da sa time nema veze i kao da može raditi što god želi. Jasno je povezano, jasno je to povezano sa vladom koja je preuzela posao 2016. i sa vladom koja je preuzela posao u 2017. godine, odnosno krajem 2016. godine. I od tog ne možemo pobjeći i od tog ne treba bježati kad su to jasne činjenice, vrlo jasno HDZ-ova vlada je došla, indeks korupcije je pao odnosno na kraju krajeva korumpiranost u zemlji je bila veća. Znači umjesto da bude 51 on je sad 47, 48. I sa te strane, i sa te strane ja želim nekoliko primjera ovdje vrlo jasno istaknuti koji također povećavaju vjerojatno percepciju Hrvatske kao netransparentne i korumpirane zemlje, a to je skandalozno razvrgavanje i varanje svojih birača od strane HNS-a, to ne da smrdi na koruptivno djelovanje, nego jednostavno ljudima se drukčije ne da ni objasniti. Znači, da se poletilo kako bi ovaj gospodin iz Zeline mogao pozapošljavati tamo neke HNS-ovca na vlast ne bi li na taj način, ne bi li na taj način zbrinuli svoje ljude i to je ta ja bi rekao poveznica i zbog čega korupcija u Hrvatskoj nažalost doživljena na taj način da je u procvatu i da cvate kad je HDZ u poziciji. I još jedan razlog je javna poduzeća, kako na lokalnoj tako i na državnoj razini, javna poduzeća na lokalnoj razini pokazuju da je stup vlasti HDZ-ove i gospodina Andreja Plenkovića, gospodin Milan Bandić gradonačelnik Grada Zagreba, u Zagrebačkom holdingu ocijenjen kao najgore javno poduzeće što se tiče korištenja vanjskih usluga u cijeloj Hrvatskoj. 800 milijuna kuna curi svake godine a da to nije transparentno uređeno i da se na neki način ne zna di je glava, a gdje je rep u tom cijelom sustavu. I kada vidite da HDZ podržava svog kompanjona Bandića u Gradu Zagrebu, a da kompanjon Bandić podržava HDZ na razini države, jasno vam je još jednom zbog čega ovdje govorim o tome, da Hrvatska polako tone u korupciju. Još jedan primjer, koji sam evo, slučajno, nedugo dobio, vam govori, jedan javni natječaj koji će se provesti u Hrvatskoj elektroprivredi. Natječaj iz 2013. i 2019. g. usporediv po određenim značajkama, posao slične veličine, 2013. g. vrlo liberalno postavljen, da se može javiti tko god želi, odnosno, firme koje izvršavaju te usluge i tu mogućnost da obave te uslute, mogu se natjecati deseci tvrtki u RH i natječaj je vrijedan 70 milijuna kn. 2019. g. kada je HDZ preuzeo već 3 g. doduše, odgovornost za upravljanje Hrvatskom, ali i HEP i nadzor, što se tamo dešava na čelu s ministrom Čorićem, sličan, znači po obujmu slučaj natječaj za iste usluge, nije više 70 milijuna, nego 114 milijuna procijenjen, za isti ili sličan posao. Ali, sada nema samo 5 uvijete koje moraš ispuniti, sada je to na 3, 4 stranice, ima ih jedno 20-tak. Tako da će vjerojatno samo jedna firma može taj posao obaviti i to firma, gle čuda, koja je to već obavila i na kraju krajeva, želi se očito da ta firma ostaje u igri. Ja ću to i proslijediti, gospodinu Jovanoviću predsjedniku Vijeća da pogleda i da na raspravi jednu tematsku sjednicu kako se mulja na javnoj nabavi i kako mi plaćamo, jer mi plaćamo to kroz cijenu struje, 30, 40% više usluge, nego što bi to trebali plaćati. I možemo ovdje biti nezainteresirani i praviti se da se ništa ne dešava i čekati na mobitelima u vrlo malom broju, da ova sjednica što prije završi pa da svi skupa odemo doma, ali ukoliko smo odgovorni, nećemo to dopustiti da se dešava i pokušati ćemo upozoravati na te stvari. Građani koji ovo slušaju, doduše vjerojatno malobrojni, jer je prekinut prijenos na HRT-u oni naravno troše novac, da bi zvali razno razne likove u informativne emisije i kada su neki skandali, obično, HDZ-ov ministar sam objašnjava što se desilo sa nazovi stručnjacima zajedno sa njim u studiju. Znači njih ne zanimaju ove teme i opravdano se uopće postavlja pitanje zašto i javni servis plaćamo svi skupa u Hrvatskoj, zašto to onda samo ne plaća Vlada ili HDZ kada radi u njihovom interesu, a ne u interesu građana, ali ono što je tema i što bi trebali voditi računa, hej gospodine Šuker, pa mi plaćamo 40% više za jedan posao, u Hrvatskoj elektroprivredi. Ne, nema problema, imam problema, zbog toga, imam problema s tim, užasno veliki problem, pa mogao sam reći bilo koga [[Upadica Reiner: Nemojmo molim vas iz klupa.]] Evo, gospodine potpredsjedniče, gospodine potpredsjedniče, nevjerojatno je da u Hrvatskoj elektroprivredi, plaćamo za sličan posao 40% više nego prije 6 g. zato da privuknem pažnju, da vidite koliko je to nelogično gospodine Šuker, zato sam to rekao. Nisam na kraju krajeva će ispasti još i pozitivno, jer ste vi, jedan od rijetkih HDZ-ovaca koji je ovdje ostao, trebao bi svo četvero pohvaliti, evo gđu. Roščić, gđu. Branku iz Vodica, znači mogu vas sve pohvaliti i reći bravo i gospodina načelnika općine Poličnik. Znači svaka čast, vas 4 ste ostali da slušate, pa nije to negativno, ja sam vas htio pohvaliti, nemojte se ljutiti. Znači s te strane 40%, 40% plaćamo više nego što smo plaćali prije 6 g. i to je ono o čemu ovdje trebamo govoriti i o čemu ću govoriti, HEP je poseban problem, jer se tamo unutra dešavaju, ogromne, po meni netransparentne stvari, isto kao što se događaju i u Zagrebačkom holdingu. I sa te strane, pozivam vas sve da o tome, vrlo jasno ovdje govorimo i da pokušamo izazvati interes javnosti, kako se to u budućnosti ne bi dešavalo. Hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepo. Lijepo je što ste pohvalili i ja pohvaljujem isto što ima 5 članova SDP-a ovdje, ali imamo repliku poštovanog zastupnika Saše Đujića, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Maras, pa evo, ja isto želim pohvaliti raspravu, kolege Babića, koji je bio prije vas koji je dao jedan odličan primjer, a riječ je o bojanju tunela i on je rekao da 9 g. ni dan danas, nakon cijele te priče oko 3 puta farbanja istih tunela nema ni podignute ni potvrđene optužnice. Evo u biti to je glavni problem i zbog toga danas i rate percepcija korupcije, dakle, 9 g. nakon koruptivnih radnji u FIMI MEDIJI, mi nemamo niti jednu presudu, imamo proceduralne pogreške, vraćanje postupaka na početak, optužnica protiv HDZ-a kao stranke koja je osmislila model korupcije i izvlačenje novca iz javnih poduzeća da bi financirala vlastite potrebe i svoje volontere, je zbog procedure vraćena na početak i zbog toga raste percepcija o korupciji u Hrvatskoj. Na kraju je najveći negativac ispao gospodin Čobanković, koji je gulio krumpire, jer je jedini priznao što je napravio, ovi drugi su svi imali naknadnu pamet, povlačili iskaze i to je to. Znači mi nemamo realizaciju kaznenih postupaka, imamo sporost pravosuđa i zbog toga je problem korupcije velik.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Marasa. Izvolite.
Apsolutno kolega Đujiću i ono što ovdje želim istaknuti kao jedan od najvećih problema, postoje gradovi, kao što je Grad Zagreb koji izbjegavaju europske natječaje, kao što smo se mogli prijaviti za žičaru i 85% sredstava dobiti iz EU i ne platiti 5 stotina milijuna kunu najskuplju žičaru na svijetu u gradu Zagrebu nego praktično to isfinancirati iz EU, nažalost to nismo napravili zato što grad Zagreb izbjegava to, zato što grad Zagreb ne želi europski novac na taj način utrošiti jer kada je europski novac u igri, onda nema pola pijem, pola šarcu dajem. Onda se mora napraviti transparentno. I sa te strane u gradu Zagrebu trebamo europski novac, trebamo promijeniti koncept koji zastupa gradonačelnik Zagreba i trebamo iskoristiti ono što nam Europa pruža. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Željka Jovanovića.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo nekoliko rečenica sa moje strane kao saborskog zastupnika SDP-a. Pratim rad Nacionalnog vijeća, praktično od njegovog osnutka 2006. godine, značajan dio vremena nakon 2007. sam sudjelovao u njegovom radu i kao predsjednik. I ono što mogu reći da iako Nacionalno vijeće nema direktne operativne ovlasti odigralo je prilično značajnu ulogu u periodu pristupanja EU, posebno kod zatvaranja poglavlja 23 i tada sam mogao svjedočiti jednom dosta velikom poletu, entuzijazmu koji je vladao generalno u priči oko zatvaranja poglavlja 23 i stvaranja preduvjeta da pokažemo da smo u Hrvatskoj spremni boriti se protiv korupcije. Nažalost sada kada je to vrijeme prošlo i kada smo članica EU događa se nešto slično što se događalo u nekim drugim novim članicama EU a to je da se stječe dojam da se taj polet, da se ta energija lagano ispuhala. To pokazuje indeks percepcije korupcije. Jer ako smo 2015. nakon godina što smo bili u krugu korumpiranih zemalja ostvarili indeks 51 i napokon se izvukli iz tog kruga korumpiranih koji je na 50, šteta je što taj entuzijazam i ta vjera građana u uspješnost borbe protiv korupcije se nije nastavila nego smo nakon toga najprije 2 godine stagnirali a evo sada treću godinu smo i značajno pali. Prema tome, upravo taj jedan gubitak entuzijazma, gubitak daha u borbi protiv korupcije meni je trenutačno jedan od vodećih problema na koji ne znam ni sam kako utjecati da se promijeniti. Prema tome, taj negativni trend sigurno će ubrzati odlazak mladih i obrazovanih ljudi iz Hrvatske jer ako pratite ankete koje su prisutne u hrvatskoj javnosti onda mladi ljudi nerijetko navode da je upravo osjećaj korumpiranosti društva i nemoći da se suprotstave toj korupciji da ostvare radno mjesto koje smatraju da im pripada bez korupcije, nepotizma, gube volju za ostankom u Hrvatskoj. I brojne afere koje su se događale od lokalne do nacionalne razine, ono posebno što nije u redu a to su promjene stranačkih dresova po čemu se apsolutno vara volja birača tako da bez ikakve dileme, bez ikakvog pretjerivanja i ja ću se složiti sa činjenicom da ovoga trenutka naša sabornica ne odgovara onome što su građani birali i za što su glasali na izborima. Naravno, tu je odgovornost prisutna i kod naših koalicijskih partnera i u redovima SDP-a gdje ja osobno nikako se ne mogu pomiriti sa svojim kolegama koji su otišli iz SDP-a i pridružili se vladajućoj većini jer to je direktno kršenje volje birača, to je prevara birača i to stvara negativan okus u ustima birača i smanjuje njihovu želju da uopće sudjeluju u izborima. Evo, pred nama su europski izbori, dakle Hrvatska je bila među najmanje aktivnim biračima, oni su na zadnjim europskim izborima glasali svega njih 20% a među mladima svega 13%. Prema tome, i to je moja poruka vezano za borbu protiv korupcije, ljudi moji kada su izbori, izađimo na izbore, glasajmo, birajmo, ali birajmo ne samo vođeni ideološkim predznacima nego onome tko će zaista promijeniti Hrvatsku. Prema tome, danas sam nekoliko puta spomenuo, ne mogu to još jedanput ne reći, samo 4% građana Hrvatske prijavilo bi korupciju ili još glasnije, još gore kako to izgleda 96% to ne bi. Dakle podizanje javne svijesti o važnosti prijavljivanja korupcije mora ići paralelno sa jačanjem integriteta tijela javne vlasti ali i učinkovitosti pravosuđa. Dakle uzalud je podizati svijest o potrebi borbe protiv korupcije ako ne jačamo integritet tijela javne vlasti od najmanje općine do Hrvatskog sabor i hrvatske Vlade istovremeno i učinkovitost pravosuđa. Dakle, evo iako je kolega Babić htio na taj način poentirati, zapravo je ukazao na ključni problem. Dakle ja vjerujem da bi i gospodin Kalmeta volio da taj proces završe i da se zaista kaže da nije kriv ako nije kriv, ali samo trajanje 9 godina stvara upitnike u glavama građana zašto mi to ne možemo dovršiti u kraćem roku. Prema tome, uzalud nam je ova strategija koju imamo i akcijski plan, uzalud je taj akcijski plan ispunjen sa 86% što je gotovo 25% više nego prije 2 godine ako bez provedbe svega toga ne dovedemo do toga da se poveća povjerenje građana u politiku, političare i pravosuđe. Prema tome, suzbijanje korupcije uključuje, istovremeno i jačanje integriteta i odgovornost i učinkovitost i dužnosnika, političara, na svim razinama od najmanje općine do Sabora uz njihovu istovremenu suradnju sa jačanjem uloge civilnog društva i sa stvaranjem slobode medija u kojem će svaki novinar moći slobodno pisati bez a dolazi pod pritisak glavnog urednika koji mu prijeti otkazom, suspenzijom odnosno cenzurira ono što on radi. Jedna anketa o upitniku o kvaliteti života građana Hrvatske kaže da se izuzetno nisko ocjenjuje povjerenje u društvene i političke institucije pri čemu opet Sabor, Vlada, pravni sustav, lokalna vlast dobivaju najnižu ocjenu 3 na skali od 1 do 10. I tu ne spominjem ničiji stranački predznak dakle jer imamo i SDP-ove lokalne sredine i HDZ-ove i HNS-ove, dakle generalno razina od lokalne vlasti, preko pravnog sustava, do Sabora i Vlade dobiva ocjenu 3. Prema tome to nisko povjerenje građana je nešto što nas svakako treba zabrinjavati. Čuli smo i danas druga istraživanja, Eurobarometar kaže 80% građana nema povjerenje u Vladu, u Sabor nema 80%, u pravni sustav 71%, u političke stranke 86%, u lokalnu vlast 73%, u kvalitetu javne administracije 67% istraživanje koje sam citirao nekoliko puta, toliko je šokantno i zabrinjavajuće da ga moram ponoviti, dakle, svega 4% građana vjeruje političkih strankama, svega 8% građana vjeruje Saboru, svega 10% građana vjeruje vladi i vladinim institucijama, svega 15% građana vjeruje pravosudnom sustavu. Dakle, to su brojke koje nas sve moraju zabrinuti. Zaboravite privatno, brinuti se za javno, pisalo je nekoć u dvorani velikog vijeća dubrovačkog, to piše i na našim web stranicama Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa i to je pozivalo vijećnike da ulaskom u dvoranu zaborave na sve privatne interese, da se skrbe isključivo za društvene. Tako bi i svi mi saborski zastupnici, ali i lokalni političari, svojim radom trebali jasno poslati poruku, da se nikada ne smije zloupotrijebiti javni interes u korist osobnog. Politička korupcija sigurno predstavlja velik problem, ali i još gori, kada ona pređe u sistemsku korupciju, zato što u sistemskoj korupciji, stvara se dojam da je toliko raširena, da je zahvatila sve sektore društva i dovodi do stanja, kada svi građani počinju misliti, da se protiv korupcije, ne može boriti. Dakle, u takvim državama, birokrati slijede koruptivne primjere političara i sistemska vrsta korupcije je takva, toliko rasprostranjena, da postaje iznimno teško učinkovito da im se netko suprotstavi. Dakle, dolazi se do onog skeptičnog stava, nepotkupljiv je samo onaj kome nije ponuđena dosta visoka cijena. Nažalost,… [[Govornik se ne razumije.]] čujem među našim građanima, ja vas pozivam da vi zajednički pokušavamo promijeniti taj stav i dokazati da se u Hrvatskoj ima smisla boriti protiv korupcije. Hvala lijepo.
Hvala imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo kolega potpredsjedniče, evo na vašu repliku, na vaše izlaganje, pardon, g. Jovanoviću, kada govorite o situaciji koja je nevjerojatna u Hrvatskoj, znači to nema nigdje na svijetu i umjesto da se tome svi odupremo, a to je ova politička korupcija, trgovina, varanje birača, umjesto da se tome svi odupremo, kod nas se to još uzima, kao zdravo za gotovo, ljudi se šale s time, HDZ, Bandić, govore tim ljudima da su žetoni, obično ih nema tu u sabornici, evo nema ih ni danas, znači dolaze samo kada treba oglasiti i shvaćaju birače kao da su im dali bianco svoj glas da rade s njim što hoće. To mi se gadi, takva politika ne smije biti, mi se tome svi trebamo suprotstaviti, kolegice i kolege iz HDZ-a odbacite tu trgovinu političku, ne treba to Hrvatskoj i tome treba konačno jednom u Hrvatskoj reći stop, nemojte podržavati zajedno s Badnićem, takvu politiku. Hvala lijepo.
Hvala odgovor poštovanog zastupnika Jovanovića.
Hvala lijepo. Pa kolega Đujić sukob interesa je nešto što je sigurno jedan od glavnih prioriteta i u radu našeg nacionalnog vijeća, dakle, nije svaki sukob interesa korupcija, ali je predvorje korupcije i razvlašćivanja povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa, nije dobar put u jačanje integriteta tijela javne vlasti, tim prije što je to povjerenstvo dobilo pozitivno ocjene od raznih institucija, koje su dolazili u nadzoru u RH. Ono što je razočaravajuće to je taj jedan odnos ministra Kušćevića, koji je unatoč pozivima, da nakon tog okruglog stola održimo još jednu tematsku sjednicu, na kojoj bi razjasnili, gdje su nastali problemi na relaciji Ministarstva pravosuđa, Ministarstva uprave, Povjerenstva za sprječavanje sukoba interesa, kako bi taj zakon, došao u saborsku proceduru. To se nije dogodilo i mi dan danas ne znamo u čijoj ladici zakon stoji i zašto stoji, kada je već bio došao do koordinacije Vlade RH?
Sljedeća replika poštovane zastupnice Marije Alfirev.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Jovanović, pa meni je posebno zapravo i ostalo od vaše rasprave onaj dio kada govorite o tome, koliko je, zapravo kako mladi ljudi kao problem najveći, što vide kao najveći problem i zbog čega odlaze iz Hrvatske, upravo korupcija i ne samo doživljaj percepcija, nego zaista osjećaj da ne mogu ništa napraviti ako ne posjeduju određenu stranačku iskaznicu. Tako da mogu vam te vaše čak i tvrdnje potkrijepiti, kroz razgovore sa brojnim građanima, od kuda ja i dolazim iz Vodica, dakle, upravo ti ljudi koji su otišli, koji su nezadovoljni, upravo spominju taj dio, da bez određene stranačke iskaznice oni ne mogu doći do određenog posla, ne mogu dobiti ni jedno kvalitetnije radno mjesto.
Hvala lijepo, odgovor poštovanog zastupnika Jovanovića.
Da, kolegica Alfirev, to je nešto što vjerujem da svi se možemo složiti iako razgovaramo s mladim ljudima da će to biti jedan od glavnih razloga zbog čega oni smatraju da moraju otići iz RH zato što sukladno svom obrazovanju ne mogu naći radno mjesto, ako i raspiše se nekakav natječaj, onda nerijetko stranačka iskaznica, pa čak i nebitno sada koja, ovisno o kojoj sredini se radi, bude ta koja presuđuje da li će netko dobiti posao. Prema tome, to sigurno nije demografska mjera i to neće doprinjeti ostanku mladih u RH, niti će osigurati razvoj RH.
Slijedeća pojedinačna rasprava je ona poštovanog zastupnika Stjepana Ćuraja.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Mislio sam samo kratko nadopuniti raspravu ispred kluba vezano, što nisam tada spomenio, što se ovdje spominjalo oko etičkog kodeksa, uglavnom se mislilo na saborske zastupnike, međutim, mi nemamo ni danas etički kodeks službenika i dužnosnika u jedinicama lokalne samouprave i tu bi trebalo. Ali dužan sam malo javnosti radi samo ne mogu reći, stati u obranu, nema potrebe nikako branjenja, nema potrebe nikakve rasprave, svađe i referirati se na neke ovdje navode od strane kolega. Dakle, da, građani su 2016. birali HNS na zajedničkoj listi s SDP-om, HSU-om i HSS-om, tako je, dobili smo glasova, mislim razmjerno preko 100 000 preferencijalnih, što bi u odnosu na dobiveni broj zastupnika negdje značilo 10 zastupnika. Mi smo temeljem pozicije na listi preferencionalnih glasova dobili 9, znači, čak smo donijeli jednog više, nego što smo dobili. I da, mi smo prvi put u povijesti napravili presedan da smo unutar izbornog ciklusa prešli iz oporbe u poziciju, do sad su to bile nakon izbornih ciklusa situacije sa HSS-om, HSLS-om itd., mi smo prvi put to napravili, apsolutno da. Zašto? Zato što smo tada vjerovali, a i nažalost sada da zemlja nije imala alternativu. Ja danas ne vidim alternativu za premijera, nego Andreja Plenkovića. Ja bi volio da ima, ja bih volio da ima, je li to kolega Bernardić, Beljak, Pernar, ne znam, Petrov, građani će sami prosuditi. I znamo, ja osobno, iako ja nisam tu bio i sudjelovao u toj i oporbi i bio saborski zastupnik prije i znamo sigurno da, ima jedna stara izreka koja kaže „onaj koji želi napraviti promjene, mora biti spreman izgubiti izbore“. Mi smo tu činjenicu prihvatili, jel novi izbori su nešto što ne bi ništa nikom donijeli apro po ovih vaših ovih. Kada govorimo o zapošljavanju, ja ovdje već tjednima govorim i govorit ću dalje svaki tjedan da jednom za svagda više prekinemo tu praksu, ako ništa drugo sumnje, jel ona nije dobra i ona truje sve. Ja neću govoriti o primjerima iz one vlasti, o nekim mislim stvarima o kojima čak ne želim ni vjerovati, nekim apisima, ovima, onima, tko je tamo išao, tko gdje nije, ljudi su dobili posao temeljem natječaja, bili su izabrani, sve te sumnje su ovakve i onakve i baš zato što ima netko sumnje jel tamo 100 ljudi, 114, ovdje 6, 12, 1, 1 ako je dobio ako to nije kako treba već je previše ili jel netko dobivao ministarstva po volji ili nije dobivao zato što je želio biti itd., ne, tako ne smijemo razgovarat ako nećemo razgovarat. Ja ovdje govorim već tjednima i rekao samo za ovom govornicom danas već, idemo ne pravit se pametni, idemo napravit ono što Europa već ima, alate imamo. Ako u Europskoj komisiji ili bilo kojoj instituciji Europskog parlamenta odnosno EU želiš se zaposliti, moraš proći sustav vrednovanja, kategorizacije odnosno testiranja kroz ustanovu koja se zove Epso, koja te rangira, koja ti stavi jedinstveni natječaj, temeljem onda iskazanih potreba te ljudi zovu. Zašto mi to ne napravimo? Ja bi volio da smo mi to napravili i u prethodnom mandatu i ne znam kojem mandatu, ali ajmo od sada gledat, imamo sada Zakon o državnim službenicima koji između dva čitanja, idemo otvoriti vrata za to, imamo Agenciju za vanjsko vrednovanje koja provodi državnu maturu, ona bi bila ta pozvana biti pandan Europskoj agenciji Epso, neka provede jedinstveni natječaj, neka se napravi jedinstvena rang lista sukladno određenim područjima, da li je pravne, ekonomske, određene tehničkim smjerovima itd., itd. i da se otale jednostavno ljudi zovu na daljnje razgovore i onda je tako svejedno tko je gdje, tko je čiji, tko je kakvi itd. Možda je kolegama to smiješno sad da tu brojimo koliko tko ima, nije bitno, ali to je nešto što ja vidim i što prepoznajem jel to je razlog zašto naši ljudi i gube vjeru više i u ovaj sustav i odlaze i to je naša obaveza. Kada govorimo o temi, ne znam zašto smo imali potrebe ići dalje, ali ja sam imao potrebe odgovorit, pa ćemo kasnije se još preko Poslovnika vjerojatno raspravljati.
Nećemo, odmah ću vam reći nećemo jer ću kazniti svakog tko zlorabi povredu Poslovnika taj čas.
Drago mi je čuti to predsjedniče… [[Govornik se ne razumije]] oko kolege već dizali povredu Poslovnika, nisu sebi digli, pa su vjerojatno onda iskoristili ovu priliku.
Izvolite kolega.
Ne, ne, sve u redu, drago mi je da će biti takav stav. Dakle, kada govorimo o, samo zaključno, dakle, u ovom izvješću, to sam i rekao kolegi Jovanoviću i zbilja spomenut grad Osijek kao jedan od dobrih primjera, ja sam radio upravo u tom sustavu, u tih godina, kad je 4 godine zaredom, dakle, jedan od 10 gradova koje je 4 godine zaredom dobio nagradu za transparentnost, od 2014. do 2017., vjerojatno će to biti i za prošlu godinu, koji dodjeljuje Institut za javne financije i svi oni pokazuju da se može, naravno, i dobio je bezuvjetno mišljenje revizije, također se može i tamo zajedno radimo mi već koliko, pet, šest, sedam godina, bok uz bok. Sada su kolege iz MOST-a se nama pridružile, apsolutno bez ikakvih problema radimo za dobrobit naših građana, košto i ovdje ja nastojim radit i to je mislim smisao svega, apsolutno bez ikakvih, bilo kakvih zadrški, trzavica, svega, radi se na boljitku, na onome što danas možemo svi ponosno reći da imamo i takve gradove. Ne kažem da je to zasluga našeg pročelnika niti našeg dogradonačelnika ili gradonačelnika …/nerazumljivo/… svih nas, neka bude svih nas, jer smo svi mi to omogućili da se događa, jer svi mi kreiramo tu stabilnu većinu tako i mi unutar ove Vlade omogućili smo brdo dobrih stvari umjesto krize i ne znam čega sve ne. I kad se pojavi neka alternativa pričat ćemo i o njoj, dapače zašto ne, nitko nije pretplaćen na ništa. Zato kažem upravo ovdje se nije spomenio kad govorimo o jedinicama lokalne samouprave i taj etički kodeks i za njih da vrijedi i mislim da polako ne mogu stvari naravno ići preko noći, ali polako mi smo dužni prema građanima da idemo u tom smjeru i da mijenjamo tu percepciju jer ona kreće od nas samih, od svakog pojedinačnog građana pa posebno nas koji smo ovako istaknuti medijski, politički, predstavljamo nešto, trebali nešto predstavljat, tu se vidi, to je slika, to je ono što šaljemo van, ali i svaki građanin koji zna, sazna, vidi, čuo je, vjeruje ili koji ne daj bože ponudi nešto, korupcija mito ima dvije strane, onaj koji nudi i onaj koji prima, jednako krive, zato tu moramo krenuti od samih sebe. Zahvaljujem.
Hvala, kolega Maras je dignuo povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik i koja točka?
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, povrijeđen je članak 238. kolega je rekao iz HNS-a da ne postoji alternativa kod hrvatskih birača, to nije istina. Postoji alternativa, alternativa su izbori da ne varate svoje birače, vi ste kandidat na europskim izborima, ljudi ne znaju kome daje glas, kada glasate za Gordana Marasa, znate da glasate za Gordana Marasa, kada za HNS, poima nemate kome dajete glas. Hvala vam lijepo.
Dakle, kolega, kolega Maras ovaj ovo ste i vi svjesni da nije povreda Poslovnika, imate već dvije opomene ja vam izričem opomenu dok odnosno oduzimam riječ do kraja današnjeg dana. Imamo repliku, poštovane zastupnice Sabine Glasova, izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče, kolega Ćuraj pametan ste mladi čovjek, ali potpuno pogrešno iznosite tezu odnosno vaše mišljenje i stav da ste podržali Vladu Andreja Plenkovića zbog toga jer ova zemlja nema alternativu. Ova zemlja ima alternativu, alternativu u zemlji koja će biti slobodna od korupcije, od sumnjivih poslova s Agrokorom, nabavke aviona, koja će, alternativnu zemlje u kojoj ministrica koja treba štititi žene od nasilja i pružit institucionalnu podržku neće na optužbe jedne žene da je zlostavljana od HDZ-ovog dužnosnika reći tako vam je to u braku, zemlje u kojoj će biti dostupno i kvalitetno obrazovanje, socijalne usluge i zdravstvo, zemlje u kojoj neće biti narušena prava manjinskih ni bilo kojih skupina. Vi ne vidite da ova zemlja ima alternativu, ali ima, u ideji države. Znači vi možda jeste prodali sebe, al to vam građani mogu ovaj opravdati, ali izdali ste ideju, a ideja je alternativa, drugačija država.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Ćuraja.
Evo zahvaljujem kolegice Glasovac iako ste jako pristojno počeli ovo sad na kraju je zvučalo dosta grdo, dakle nikad nisam prodao ništa nit najmanje sebe, ali ovaj dobro u kontekstu mogu shvatiti. Dakle, ako mislite da smo birali između dva zla pa izabrali manje, pa to onda govori nešto i o vama, ja tako baš i ne mislim. Ako mislite da je sve ovo danas, točka dnevno reda počelo od 9.6.2017. godine, pa mislim da to nije, bili smo zajedno, radili smo zajedno, sve ove iste probleme kao dvije stranke smo rješavali, manje uspješno, više uspješno, isto je tada bilo sve. Ja samo kažem alternativa u vidu premijera i tu sam naveo točno imena i prezimena, vi me razuvjerite i dajte neka druga. Razuvjerite me, ja se nadam i želim to i dobit ćete moju podršku.
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Mira Bulja.
Hvala lijepa, evo kolegice i kolege najveći problem hrvatskog društva jasno je korupcija i to je glavni uzrok demografskog pada, odlaska mladih, razočaranih mladih, a kako i ne bi, mislim evo ja sam samo promatrao nedavno na ovoj sjednici, pretposljednjoj, ne ovoj kad je bio aktualni sat, ja pitam premijera zbog čega se teleoperateri u Hrvatskoj ne ponašaju kao u drugim državama, premijer ne želi odgovoriti zbog čega teleoperateri imaju 42% dobit u RH a imamo najlošiji Internet, premijer na želi odgovoriti, još dan danas nisam dobio taj odgovor od ministra prometa. Zbog čega? Zbog toga šta jedna dinastija, jedna obitelj uprava u biti s premijerom po teleoperatera i naravno da je dobit u RH 42%, da se izvlači novac tako je i oko vjetroelektrana isti slučaj, umjesto mikro solarinama 2,5 milijarde kuna u vjetro parkovima niti jedan dio vjetro ovaj u vjetroelektranama nije niti jedan djelić nije hrvatska proizvodnja, nit je tko ugrađivao možda beton, a i to kaže se uvozi, dok u isto vrijeme mikrosolare ne želimo ovaj ulagati, dok se štetni projekti mikrosolari da budemo neovisne obitelji i to ljudi vide. Vide ljudi od privatizacije telekomunikacija pa do, pa do način kako je INA otišla. Evo ja sam 11.4.2017. pridao i kaznenu prijavu, to sam i rekao ovde predsjedniku antikorupcijskog vijeća, kaznenu prijavu protiv HANFE i HNB-a zbog mjenica koje nisu imale pokrića, mjenica bez pokrića, 10 milijardi kuna koje vijeće za stabilnost nije reagiralo, pustilo je da Agrokor to koristi da se tako vidimo sad i u javnosti, pojavilo se da se istražuju dobavljači, međutim evo nakon 2 godine ja nisam još dobio odgovor, a prijavio sam državnom odvjetništvu. Znači tu je i guverner na čelu i u tome u, u vijeću za stabilnost imamo znači ovaj financijsku stabilnost, imamo znači predstavnika ministarstva, HNB-a koji su u većini i iz HANFE. Ja sam protiv svih HANFE i HNB-a digao kaznenu prijavu, međutim mi danas imamo, vrišti sa naslovnica Vujčić je dobio kako tribamo u euro zonu za vrijeme kada je igrala Engleska-Hrvatska tada je se on opet reizabrao a ja kao saborski zastupnik još nisam dobio odgovor šta je s tom kaznenom prijavom, znači radi se o 10 milijardi kuna od 2012. godine mjenica bez pokrića i ja taj papir, tu dokumentaciju imam, znači predao sam Županijskom državnom odvjetništvu u Zagrebu i Državnom odvjetništvu znači i za HNB i za HANFA-u koji su napravili ogroman propust kao regulatorna agencija i nitko ne reagira. I naravno da smo mi po tom izvješću, da je u izvješću Europska komisija potvrdila da je Plenkovićeva Vlada u biti učvrstila posljednje mjesto u EU prema kriteriju političke korumpiranosti u pravosuđu a u pravosuđu kada vidimo kako idu procesi nitko nije osuđen za INA-u, nitko nije osuđen za brojne druge stvari. Ja osobno čak i arbitraža bi bila nama, arbitraža bi bila možda i povoljna, ne možda nego vjerojatno ali nemamo presudu. Ja se sjećam ja sam prije i ovo izvješće je sad za '17. i '18. tu ali koliko to utječe cijelo vrijeme jer se u mojoj Cetinskoj krajini pričalo i tijekom rata da je novac koji je bio namijenjen za potres, kada je bio potres '90.-te godine da je prenamijenjen za naoružanje milijardu, milijun i pol maraka njemačkih i da je to posudila jedna tvrtka Meteor Paper koja je bila u vlasništvu Emila Tedeschoga i uvijek se govorilo da je taj novac koji je bio zamijenjen za, kao pozajmicu je dala tadašnja općina Sinj, da se nikada nije taj novac vratio. I ja kada sam postao gradski vijećnik pitao sam pitanje da li postoji, da li je vraćen taj novac, mogu li ja vidjeti račun, nikada do danas nisam dobio račun. Četiri puta sam dignuo kaznene prijave a taj novac je bio potrebniji tada za naoružanje jer smo išli goloruki braniti od Vrlike i ove krajeve Kijevo, taj novac nije uložen za oružje i nikada nije vraćen taj novac. Ja sam tražio stotine puta, na Državno odvjetništvo sam četiri puta digao kaznenu prijavu, vidimo da je sad gospodin Tedeschi veliki gospodarstvenik, da je on, međutim, ja i dan danas pitam još jednom, javno, gdje je novac koji je bio namijenjen za obranu Cetinskog kraja. Ja vjerujem da je za taj novac kupljen, naoružanje, da bi se obranila i Vrlika i da ne bi bile štete napravljene na brani Peruča. Ta pozajmica je znači uzeta ali danas ti su ljudi gospodarstvenici, ti su ljudi moćni, ne smije ih se pogledati, oni upravljaju sa svime, oni su veliki oglašivači. Tko smije pogledati sad Tedeschoga, morate ići tamo na, cijela Vlada mora ići, evo dobar suradnik Šukera, gospodina našeg tu zastupnika u Košarkaškom savezu. Ali milijun i pol maraka nikad nije vraćeno za naoružanje. Mi goloruki branili u rabatinkama doslovno, nismo imali metaka. Ratko Mladić je osvojio Peruču, minirao Peruču, ugrozili cijeli Cetinski kraj, paljeno, silovano. Vjerujte mi da je taj novac uložen gdje treba biti uložen i sad su takvi ljudi najmoćniji i najbogatiji. Ja još jednom, ja ću se javno ispričati tome čovjeku ako pokaže da je vratio bivšoj općini, to je sada 6 lokalnih samouprava, ako je vratio taj novac sa kamatama naravno, prije nekoliko godina bio je izračun da je to negdje oko 17 milijuna eura dužan bio bi. Ako je on vratio, ja tražim cijelo vrijeme račun da mi se pokaže da li je vraćen taj novac narodu Cetinske krajine. Novac koji je bio namijenjen za obranu Cetinskog kraja, kada je bilo, potrebniji taj novac je bio za naoružanje nego kruh kada je znači iz pravca Knina napadao se Cetinski kraj i ogromne žrtve su bile. Ja nemam tih odgovora i naravno da ja ne bi bio u ... [[Govornik se ne razumije.]] da nije bilo takvih tema, ja sam to tek poslije rata doznao, jel bi ja bio u ... [[Govornik se ne razumije.]] Ili recimo ja svojim gradom šetam, ti ljudi koji nisu imali 5 kuna ... [[Govornik se ne razumije.]] autoprijevoz Sinj je otuđen kao javno dobro i predat je u ruke prometu Makarske ne ispunjavajući niti jedan ugovor. Gospodin Šuker je bio tada i ministar. Koliko sam pisao, kaznenih prijava, ovog onog, međutim naravno ima i kontra kaznene prijave pa moram hodati po sudovima. Međutim, uzurpirano je javno dobro, uzurpirano. Ne koncesija za promet nego ja govorim da je cijeli kolodvor je uzurpiran, sve je uzurpirano, opljačkano, ukradeno i to je tako. Znači javno dobro nije štićeno i to su ta pitanja. A politička tezgarenja, politička tezgarenja puno utječu na, jedna stvar je, evo gospodin Čuraj je ... [[Govornik se ne razumije.]] , druga stvar je kada politička opcija izađe na izbore samostalno i koalira s kim želi i, nakon 4 godine, a druga je koalicija ako te izabere na listi SDP a ti pređeš na sasvim suprotnu stranu ili na listi HDZ-a na suprotnu stranu i to zaista nisu dobre poruke i ja mislim da je to političko tezgarenje, da je puno poštenije, puno poštenije raspisati izbore, puno je poštenije raspisati izbore nego politički tezgariti. I još jedna vrlo po meni bitna stvar a to su lokalne i javne nabave i kroz lokalne, neću ja sad nabrajati, sve smo nabrojali, bojanje tunela, ovo ono, to možemo nabrajati, međutim lokalna samouprava, evo ja u Splitsko-dalmatinskoj županiji kada pogledam koncesije, zaista sve koncesije i na luke i na sve, na plaži dobiva za strogo, primjer, gro primjera je Bol na Braču bio. Točno po stranačkom ključu je išla koncesija, morao se smijeniti, župan, kao kandidat nije bio nego je stavljen novi i tako vam je koalicijski partneri u cijeloj Splitsko-dalmatinskoj županiji, u Dalmaciji 2 milijarde kuna vrijeme koncesije na naše pomorsko dobro. Vjerujte mi da ne naplatimo 10%. Vjerujte mi da su stvorili carstva. Čak čujem da dolje u Makarskoj, jedna općina, ne znam koja je, da je čak u prirodnom dobru, znači zaštićenom dobru napravio neki načelnik u 20 godina napravio kuću sebi, vilu neku, mislim a to je zaštićeno prirodno dobro, tu ne bi smio nitko odsjeći jednu granu. I to ljudi vide, meni ljudi javljaju, evo ja ne znam hoću li si tim izaći, morati ću i to prijaviti. Znači ogroman, ogroman, gledaj, ogroman, to su ogromne poruke, loše poruke, loše poruke. I vjerujte mi ja ne bi bio u politici da nije bilo ovih stvari, a nećemo govori o otpadnoj mafiji, o svemu što se događa i na taj način. Evo ja sam ukratko rekao svoje stavove, krenuo sam od '90.-te, od para za naoružanje koje je nestalo u Sinju.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovane zastupnica Martinčev-Juričev.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, može jedno intimno pitanje? ... [[Upadica se ne čuje.]] Je li se osjećate dobro onako kao čovjek, kao vjernik kada često spominjete nečija imena i to neprovjereno? Je li vi znate da iza tih ljudi stoje neke obitelji i neka djeca? Kad vi imate nekakve akte i to predate nadležnim institucijama tu vas podržavam. I to tako treba. Evo, npr. jedna priča, bivši ministar Rončević, 6,5 godina taj čovjek proganjan, agoniju koji su prošli on i njegova obitelj, to samo oni znaju da bi se utvrdilo da nije kriv. A jako često spominjate imena, a tko zna što će pokazati istraga, da li su opće oni upleteni u nekakve afere.
Odgovor poštovanog zastupnika.
Hvala lijepa. Ja se ... [[Govornik se ne razumije.]] Emila Tedeschi da dok je bio vlasnik firme koja je uzela pozajmicu Sinju 90-e godine i ja sam digao kaznenu prijavu. Ja sam rekao da su zajedno bili u Košarkaškom savezu, on je u Cedevita, kolega je bio predsjednik košarkaškog, znam se bavi košarkom, da tu dosta ulaže, to je bilo nije bilo inkriminirano mišljenje, nije bilo inkriminirano mišljenje, to sam njima spomenuo i ne znam još čije sam ime, pa to je činjenica, ne, ne, pa premijera Plenkovića sam osobno pitao. Premijera Plenkovića sam pitao da mi odgovori na pitanje, zbog čega teleoperateri u RH ne se ponašaju isto kao u državama odakle dolaze, nije mi htio dati odgovor. Ja sam ga pitao da li to nije možda utjecaj dinastije Mišetić. Ja sam to pitao premijer, nikoga nisam tu uvrijedio. Vi vrlo ja vam mogu, malo mi je kratko vrijeme, ja ću vam nacrtati koji je to utjecaj, to je vrlo jednostavno vidljivo i vidjet ćete te utjecaje. Hvala lijepo.
Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovane zastupnice Sabine Glasovac.
Hvala g. potpredsjedniče HS-a. Poštovane kolegice i kolege. Neću se [[Upadica: Molim vas, hajmo, ne iz klupa.]] puno bazirati na onim segmentima koji su već dosta spomenuti u raspravama kolega koje su raspravljali što u ime kluba, što u pojedinačnim raspravama prije mene, a ticale su se nekih strateških područja u borbi protiv korupcije koja su i sama spomenuta u navedenom izvješću. Kad govorimo o lokalnoj i područnoj samoupravi, integriteti unutar političkog sustava i uprava, javnoj nabavi, trgovačkim društvima, sprečavanju sukoba interesa, pravo na pristup informacijama, mislim da je o tome već dosta toga rečeno, dotakli smo se dosta loših primjera koji zapravo usporavaju borbu protiv korupcije RH. Prije svega su kolege govorili o nefunkcionalnom pravosudnom sustavu, o nekim lošim odnosno neću reći nepopularnim, ali štetnim pojavama u gospodarstvu i upravljanju javnim financijama, isto tako u poljoprivredi i u zdravstvu. Ja bih se dotaknula jednog segmenta koji po meni, mislim, sva ova područja u kojima su kolege danas raspravljali su, naravno, bitna i bitno je vratiti povjerenje građana u institucije, počevši od Vlade RH, HS-a, policije, obrane, pravosuđa itd., itd. i naravno i lokalne, jedinice lokalne samouprave. Međutim, za neke stvari bojim se da je prekasno. Jako je teško, kolokvijalno ću se izraziti, ispravljati krive Drine. Međutim ondje gdje možemo kreirati i trasirati drugačiji pristup u kreiranju i osnaživanju društva koje je lišeno korupcije ili je bar ona svedena na najmanju moguću mjeru, a pritom osnaživanje svakog građanina u borbi protiv korupcije, to je zasigurno sustav obrazovanja. Jer ono što danas posadimo, sutra će izrasti. Ono što su danas djeca, sutra su odgovorni građani. Danas su to ljudi koje mi učimo, a sutra će oni voditi društvo i pokazivati svojim primjerom kako se ponašati. Znači, borba protiv korupcije neće uspjeti dugoročno u RH ukoliko tu borbu ne preselimo u naš obrazovni sustav. Ja ću samo spomenuti, znači tu stanje, ne bih sad tu stvarala nekakvu nepotrebnu paniku, ne bih se koristila niti riječju da je stanje alarmantno, ali neka istraživanja pokazuju da problemi postoje i na što bismo se trebali fokusirati. Možda, evo prijedlog, nema ovdje predsjednika nacionalnog vijeća, ali ja vjerujem da će on čuti moje riječi i moj nekakav neformalni, a neću reći prijedlog, ideju, možda ne bi bilo loše da se kroz jednu tematsku sjednicu uz one standarde sjednice na kojima zapravo i Ministarstvo obrazovanja podnosi na neki način izvješća, i mjere koje su se poduzele u smislu borbe protiv korupcije da se možda organizira jedna tematska sjednica koja bi bila posvećena baš borbi protiv korupcije i što možemo učiniti u smanjenju [[Upadica: Molim vas. Molim vas.]] korupcije u sustavu obrazovanja [[Upadica: Ima nas 11 u dvorani. Pa ne moramo pričati tako da kolegica Sabina Glasovac ne može svoje ono što želi reći, izreći.]] Hvala vam g. potpredsjedniče, mene to ne smeta jer zastupnici su malo prpošni, opraštam, oni koji su ostali petak popodne. Molim? Da, da, ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Evo, izvolite kolegice.]] Možda ne bi bilo loše da vijeće dakle organizira jednu tematsku sjednicu baš s naglaskom na osnaživanje u borbi protiv korupcije u sustavu obrazovanja. Ovdje u izvješću oni su se dotaknuli nekih područja, posebno područja visokog obrazovanja i znanosti. Isto tako, spomenuli su neke mjere koje su možda stvorene, a koje služe kao dobri instrumenti u borbi protiv korupcije, pa tako navode, primjerice uvođenje državne mature kao jednog objektivnog vanjskog vrednovanja učenika na kraju srednjoškolskog četverogodišnjeg mahom obrazovanja. Međutim, isto tako služi i kao nekakva prolazni filter za višu razinu obrazovanja. Jednako tako, spomenuto je u izvješću i elektronički upisi u srednje škole, međutim i antikorupcijski sporazum s nakladnicima koji je potpisan prije nekoliko godina u smislu što transparentnijeg odabira udžbenika u školama. Međutim, ja moram napomenuti neke stvari koje se nisu apostrofirale u ovom izvješću a jedno opsežno istraživanje koje se zove korupcija u obrazovanju, koje je provedeno, tamo od početka, od kraja 2013. do sredine 2014. g. od strane Foruma za slobodu odgoja i mreži centara za obrazovne politike, financiran od EU i Ureda za udruge Vlade RH, nam daje vrlo jasne smjernice u kojem pravcu djelovati. Pa u tom istraživanju, recimo vidimo, da čak 15%, znači tu se propituju, ne samo koruptivne radnje u obrazovnog sustavu, nego i neetična ponašanja, a složiti ćemo se svi, da neetična ponašanja, isto tako su jedna stepenica do potencijalnim koruptivnih i za društvo štetnih djelovanja. Recimo čak 15% roditelja je potvrdilo kroz ovo istraživanje da ono pravda primjerice izostanke svojoj djeci, svjesno, da djeca zapravo taj dan iz škole nisu neopravdano izostala, nego da bi se manipuliralo ocjenama, jer nisu taj dan spremna za određene zadatake, koje se pred njih stavljaju, to su najčešće ispitivanja. Isto tako 4,5% roditelja je priznalo da su osobno vidjeli, da su nastavnicima davani pokloni, kako bi dijete dobilo višu ocjenu ili bi se odgodilo nekakvo ispitivanje. Isto tako kroz ova istraživanja vrlo je razvidno, da učenici boljeg društvenog statusa ili oni kojima su roditelji također nastavnici ili ona djeca koja pohađaju uz redovnu nastavu još neke izvanškolske aktivnosti, su vrlo često favorizirana od strane nastavnika, u odnosu na onu djecu koja dolaze iz skromnijih obitelji, djecu čiji roditelji nisu nastavnici ili djeca koja se ne bave izvannastavnim, izvanškolskim aktivnostima. Ono također što se pokazuje kroz jedno drugo istraživanje mladih u Hrvatskoj, koje je obavljeno prije nekih 15-tak dana, jeste da mladi zapravo, bi vrlo često posegnuli za vezom kako bi se zaposlili i oni vrlo visoku na svoju ljestvicu prioriteta i vrijednosti stavljaju zapošljavanje, sigurnost i osobnu slobodu. Znači mladi su nama, oni jesu društveno fokusirani, ali oni su poprilično egocentrični, gledaju kako, što je logično riješiti svoje danas sutra egzistencijalne probleme. Međutim, s druge strane, zabrinjavajuća je činjenica, da oni na dno te ljestvice njihovih vrijednosti, stavljaju demokraciju, jednakost i vladavinu prava, što su zapravo svojevrsni preduvjeti, nekakvog društvenog ustroja, koje bi njima trebala osigurati i pošteno zaposlenje u skladu sa svojim mogućnostima i sposobnostima i nekakvu sigurnost, bilo ekonomsku bilo bilo koju drugu vrstu sigurnosti, ali isto tako i osobne slobode. Znači ovo što vidimo, da naša djeca, da zapravo izlaze iz obrazovnog sustava, istupaju, nazovimo to tako, u svijet odraslih i u svijet rada s popriličnom poremećenim sustavom vrijednosti, čak i ako ih roditelji odgajaju na način, da budu poštena, da rade, da se upornost, ustrajnost, rad i poštenje isplate i sutra će se vrednovati, čak i ako ih obrazovne ustanove, njihove razrednici, njihovi učitelji, njihovi nastavnici, odgajaju i usmjeravaju u tom pravcu, one onog trenutka, kada izađu u svijet rada, sve ono što oni vide oko sebe, sustav vrijednosti koji vide oko sebe, način na koji to funkcionira, je zapravo u neskladu s onim pozitivnim vrijednostima, koje od njih ograđuju. Znači prva i osnovna, da završim, prva i osnovna pretpostavka je, da vrlo često, u politiku se gleda kao primjer, u javnost, u medije se gleda kao primjer, iznimno je bitna uloga medija, koja ponašanja će prikazati, oni zapravo utiru taj smjeru, koja ponašanja će pokazati kao društvena prihvatljiva, koje kao društveno neprihvatljiva, politika je ta da jača povjerenje u sebe, da bude tim mladima nekakav dobar primjer, da se mijenjamo, ako ne zbog sebe, onda zbog onih generacija koji dolaze. I završno, građanski odgoj i obrazovanje je nešto što je nužda, nešto za čime, naprosto, vapimo, jer jedino razvijanjem građanskim i društvenih kompetencija, možemo obrazovati mlade ljude koji će imati odgovornost, integritet i shvaćati svoju ulogu.
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvaženi predsjedavajući, htio bi reći, da korupcija, iako ju mi promatramo, kao trenutni fenomen, nažalost, puno je starija od naše države, od postanka svijeta svjedočili smo korupciji čovjek i vidimo da s vremenom, zakona protiv korupcija sve je više, postoji čak i Nacionalno vijeće za borbu protiv korupcije. Međutim, svi ti zakoni, što je njih više, što se društvo više hrva sa korupcijom, imam osjećaj da zapravo društvo u korupciju sve više tone. I postavlja se pitanje, zašto je to tako, je li tome uzrok, loši zakoni ili je zapravo uzrok tome ljudska narav, odnosno, ljudsko ponašanje? Po mojoj svijesti i osvjedočenju koje imam, glavni uzrok korupcije nisu zakoni, već ljudi koji su korumpirani, kako oni koji primaju mito, tako i oni koji daju mito, kako političari koji podmićuju birače, tako i birači koji prihvaćaju mito od političari. Mogao bi reći, iskrena srca da je zapravo naše društvo duboko … [[Govornik se ne razumije.]] u korupciju. Netko je potkupljen na način da je dobio braniteljsku mirovinu, iako nije branitelj, netko je korumpiran, tako da je dobio posao, koji u drugim okolnostima ne bi mogao dobiti, netko je potkupljen sa 500 kn na dan izbora, ugl. metoda potkupljivanja je bezbroj i ono što birače vide je isključivo potkupljivanje političara, odnosno, situacija u kojoj političari uzimaju mito, a birači ne vide situacije kada su oni sami ti koji pristaju na korupciju. I upravo zato jer su birači pristali na korupciju zapravo nad njima vlada korupcija. Jer svaki narod zaslužuje vlast koju ima pa tako i naš narod zaslužuje vlast koju si je sam odabrao. E, međutim, pitanje se postavlja kako to da imamo ovakvu vlast, ha, jednostavno ljudi su se dogovorili međusobno da žele demokraciju, da žele takav tip vlasti, dobili su je. I kao što su oni sami nesavršeni tako je i ta vlast nesavršena. Međutim ono što bih htio posebno istaknuti, odnosno ukazati jest to da ako je glavni problem od samog pojedinca hoće li nam u obračunu sa korupcijom pomoći netko drugi ili moramo krenuti mi, svatko od nas svatko za sebe. Moje duboko svjedočenje je da u Hrvatskoj, barem na papiru živi 90% kršćana, možda čak i više, međutim vidjeti ćete da mnogi od tih kršćana zapravo ne žive onako kako bi kršćani trebali živjeti. Znači Isus nikad nije uzimao mito niti je davao mito i rekao nam je da nasljedujemo njega u svemu. Međutim, kao što vidite, mnogi ljudi koji se smatraju kršćanima danas uzimaju mito, daju mito. I možemo zapravo se zapitati jesu li ti ljudi kršćani i je li naša zemlja kršćanska zemlja i da li uopće ima u Hrvatskoj znači 90 i nešto % vjernika? To je pitanje koje se rijetko kada postavlja, usudio bih se reći nikada. A razlog za tome je tako jer se svi boje nekoga uvrijediti kao, pa kako ti meni možeš reći da ja nisam kršćanin, međutim jasno je apostol Pavao govori u Prvoj Korinčanima koja su dijela tijela, koja su tijela duha i ako svi ti ljudi ne žive po duhu a znamo da je božji zakon duhovan već po tijelu, jasno je da ti ljudi zapravo ne poznaju evanđelje, ne poznaju Krista niti su ga moguće ikada i poznavali. I ono što ti ljudi misle jest da oni mogu i dalje živjeti, slikovito rečeno bez Boga, da mogu i dalje raditi kako ih je volja, ignorirati sve ono što piše u Svetom Pismu a smatrati se kršćanima i vjerovati ne samo da će u vječnosti dobro završiti već da će i sad na ovom svijetu uspijevati. Međutim, kako možemo očekivati da će nam biti dobro ako činimo zlo. I društvo koje čini krivo neće mu biti pravo. Ako želimo da se stanje u zemlji promijeniti moramo prvo početi mijenjati sami sebe a prvi korak ka promjeni samog sebe je da prestanemo gledati na novac odnosno na materijalne stvari kao najvišu vrijednost kojoj bi se svi trebali klanjati. Nažalost, danas je upravo materijalno ono čemu ljudi teže, upravo ovozemaljska blaga su ona kojima ljudi služe. I zapravo cijeli njihovi životi su podređeni tim materijalnim stvarima kao da ne znaju, kao što Pavao kaže da smo putnici prolaznici na ovoj zemlji i da kao što smo bosi došli da ćemo tako bosi i otići sa ove zemlje. I to blago svo koje imamo ne samo znači da je privremeno već je i samo po sebi propadljivo, odnosno raspadljivo. Mogu nam auto zapaliti ili nam ga ukrasti, možemo doživjeti nesreću, izgubiti ćemo vrijednost tog auta. Ako su korumpirani dužnosnici na sudu mogu našu imovinu, odnosno nekretnine prepisati na drugu osobu, ako pak i nisu korumpirani ljudi na sudu jednostavno financijski sustav je korumpiran tako da krediti nisu otplativi i opet ljudi na kraju mogu ostati bez tih nekretnina. Usudio bih reći da je čak i država razvlaštena od svoje imovine na isti takav način. I postavlja se pitanje hoće li kakvo Vijeće za borbu protiv korupcije riješiti problem korupcije u Hrvatskoj? Hoće li zakoni koje mi ovdje donosimo riješiti taj problem? Ako smo iskreni prema samima sebi i drugima vidjeti ćemo da neće riješiti probleme, već naprotiv vidjeti ćemo da je problema nažalost u zemlji sve više i da država propada, da se narod iz nje iseljava i da zapravo srlja u propast. I ima ona jedna misao iz doba još samoupravnog socijalizma: „Ako ne možemo nikako drukčije, he onda ćemo pošteno.“. Ali ja pozivam sada ljude, evo, vidjeli ste da ne možete zlim putem ići naprijed, vidjeli ste da ovaj način života i razmišljanja kojim živite da jednostavno vas ne vodi na dobro, niti vas niti društvo, pa zašto onda nećete da se okrenete od takvog razmišljanja i takvog života? Zbog čega? Pa dajte ako ne ide nikako drukčije a vidite da ne ide, pa dajte probajte onda pošteno, probajte onako kako treba. A ja vjerujem da u srcu svatko od nas zna što bi trebao osim ako mu savjest nije u velikoj mjeri otupila da jednostavno glas koji mu govori nemoj činiti krivo više ne čuje, odnosno ako ga je u potpunosti zatomio. Nažalost, novac je uspio utišati taj glas koji poziva čovjeka da ne ide zlim putem, ali nažalost velika većina ljudi u našoj zemlji odlučila je taj tihi glas koji nekada je glasniji, nekada tiši, odlučila ga je u potpunosti ignorirati i jednostavno živjeti po načinu života kojeg nam promoviraju mediji, korumpirani političari, naravno i mediji su korumpirani, toga ste sami svjesni. Ili pak korumpirani vjerske vođe, znači korumpirana religija, vidjeti ćete da nije samo problem korupcije u društvu nego su cijele vjerske zajednice koje bi trebale ljude približiti duhovnosti i Bogu su se zapravo potpuno okrenule ovom svijetu, svjetovnom utjecaju, moći na ovom svijetu, imovine na ovom svijetu i blaga ovoga svijeta i zapravo su i oni sami, kaže u Svetom Pismu, ujedno i zavodnici i zavedeni. Hrvatski narode otvori oči, probudi se, izađi iz hipnoze u koju te ovaj sustav gurnuo. Hvala.
Hvala sada će u ime predlagatelja reći nešto poštovani zastupnik Željko Jovanović, izvolite.
Kolegice i kolege koji ste ostali na kraju ove cjelodnevne rasprave, mogu se zahvaliti u ime Nacionalnog vijeća i reći da ćemo ove prijedloge koji su došli, sigurno uvažiti, posebno ovaj dio koji se tiče prevencije a odnosi se na budućnost Hrvatske, vezno za odgoj i obrazovanje, za građansko društvo i demokraciju, o čemu je govorila na kraju, kolegica Glasovac, dakle, to je i predloženo u našem nekakvom radu, u narednom periodu, tematske sjednice posvećene korupciji i edukaciji za borbu protiv korupcije u obrazovnom sustavu, akademskoj zajednici i sportu. Ono što također želim reći, da pozivam sve saborske zastupnike, da se u narednom periodu malo aktivnije uključe u rad Nacionalnog vijeća, naše su sve sjednice otvorene, dapače redovito pozivamo sve klubove zastupnike, međutim, taj interes baš i nije bio tako velik. Također, imamo i svoju web stranicu, na kojem su dostupni svi zapisnici, svi fonogrami, tako da i na taj način možete vidjeti što Vijeće radi, a možete se i uključiti i u kreiranje nekakvih aktivnosti u budućnosti. Evo, na kraju se spominjala i crkva, stoga ću ja citirati papu, koji je rekao, u svakom korumpiranom društvu, moralni i vrijednosni temelji ne valjaju, grijeh se oprašta, a korupcija se ne može oprostiti, ona se prije svega treba izliječiti. Liječenje sukladno ovoj raspravi, uključuje i jačanje integriteta, odgovornosti, učinkovitosti svih dužnosnika tijela javne vlasti, posebno povećanje učinkovitosti pravosuđa, jačanje transparentnosti i rada i odlučivanje na svim nivoima vlasti, slobodu medija i jačanje njihove aktivne uloge, u razvoj i prevenciji suzbijanja korupcije, kao i istovremeno jačanje uloge i suradnji s civilnim društvom u suzbijanju korupcije. Sve to dodatno će utjecati na jačanje javne svijesti, o uzrocima i posljedicama korupcije i ulozi svakog građanina, pojedinca u prevenciji korupcije. Mi smo danas svi, bez obzira na stranačku pripadnost, demonstrirali političku volju za borbu s korupcijom, sada je bitno, da sa riječi pređemo na dijela. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije za razdoblje od 27. listopada 2017. do 15. srpnja 2018. podnositelj je Nacionalno vijeće za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije, rasprava je zaključena. Sukladno mišljenje Vlade, dajem na glasovanje sljedeći zaključak, prihvaća se Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije za razdoblje od 27. listopada 2017. do 15. srpnja 2018. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 80 glasova za, donijet zaključak u tekstu podnositelja.
Pa ćemo prijeći na sljedeću točku a to je: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o upravljanju državnom imovinom, prvo čitanje, P.Z. br. 361 Predlagatelj je zastupnik Miro Bulj, temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora, prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda, primjenjuju se odredbe Poslovnika, koje se odnose na prvo čitanje zakona, raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo, Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, uvaženi kolegice i kolege koji ste ostali, danas je petak. Žao mi je što ovdje nije ministar, da iskomuniciramo ovo, jer ja sam i predlagao slične amandmane, kada je bio, donošen ovaj zakon, zbog čega prije svega državna imovina, jedan od najvećih neiskorištenih resursa u RH, i naravno da tu postoji i potencijalna opasnost, da se loše gospodari tim područjima i gospodarilo se loše, jer da se bolje gospodarilo, naravno da bi bili bolji rezultati i gospodarski i ekonomski i bio bi bolji razvoj RH. Znači ja predlažem izmjenama ovdje u biti, zakon predviđa smanjenje ovlasti ministra, pri donošenju odluke o prodaji državne imovine, na način, da odluku o raspolaganju dionicama, udjelima, pravnim osoba, od posebnog interesa za RH, kao i nekretnine i pokretnine, čija je procijenjena vrijednost niža ili jednaka novčanim iznosima od nadležnih ministara koje donosi, ali se ovlast smanjuje sa 7,5 milijuna sada u važećem zakonu na milijun kuna, po pojedinom raspolaganju. Ovim 7,5 milijuna kuna je ogromni iznos, milijun eura, to je ogromna ovlast faraonska ovlast ministra. Vlada se u svom mišljenju ne slaže, ministar Marić … [[Govornik se ne razumije.]] more milijun eura potpisivati, u biti, davati našu imovinu, bilo kroz dionice, udjele, pravnim osobama, od posebnog interesa RH, kao i pokretnina i nekretnina RH, što je ogroman iznos. Ovim mi njime i pomažimo u biti, jer je prevelika odgovornost i moguća veća koruptivnost, nepotizam i sve što se događa u našem društvu na ovaj način. To je jedan od bitnih stvari, da smanjimo te faraonske ovlasti, koje ima u ovome slučaju ministar Marić, na najvećem i to je najbogatije ministarstvo je ministarstvo koje vodi ministar Marić i sada na ovaj način on postaje, ja i nemam puno razloga, da sumnjam, imam razloga, a razlog, baš što je taj čovjek rekao, u vrijeme kampanje, da sada ne puštam, puštao sam par puta njegovu izjavu, da će on štititi, da se neće baviti politikom ako se bude gasila rafinerija INA, to je davno rekao, međutim, gasi se. Ovim činom, ne samo što je radio ministar Marić, nego inače, ovo je prevelik iznos milijun eura, ili 7,5 milijuna kuna, da bi imao ministar svojim potpisom može raspolagati našom imovinom. Ovo smanjenje na milijun je prihvatljivo i smatram da ova vlada, em što je donijela zakon šerif, lokalnih šerifa, gdje je dala, obezvrijedila je skupštinu vijeća i to sad je još jednom ojačala i ovo ministarstvo. Znači prevelike koncentriramo i na lokalnoj razini moć, a tako i u ministarstvima i još jednom ponavljam, ovo ministarstvo je najbogatije ministarstvo koje ima najviše resurse i potencijale. Samo evo, kada pogledam u Dalmaciji u priobalju od Savudrije do Prevlake, samo koliko ima vojarna uz more, koliko ima tu, kapaciteta za razvoj i da toliku ovlast ima. Isto tako, ja sam ovim izmjenama predvidio, da se od prodaje državne imovine, na područjima, gdje se nalazi državna imovina, taj novac ostaje na najnižim razinama, da ostaje našim građanima, zbog čega? Jer te jedinice lokalne samouprave, ako se određeno zemljište proda, npr. za izgradnju ne znam čega, hotela, turističkih objekata, taj novac u biti odlazi u državnu kasu kad se proda državna imovina, a lokalna samouprava je dužna odraditi kompletnu infrastrukturu, komunalnu infrastrukturu što košta i tim činom mi lokalne samouprave umjesto da, ovo je u biti decentralizacija o kome svi pričamo, ja sam naveo ovdje 50% preventivno čak i više, što vam se događa, u biti lokalni čelnici ako nemaju dovoljno sredstava za izraditi komunalnu infrastrukturu, njima ulagači, investitori ili neće početi graditi, ili će biti, neće imati uvjete da počnu sa ulaganjem svojim za provođenje investicije, primjerice, naveo turistički objekat il bilo šta i u tom trenutku lokalna samouprava je financijski, znači, nema se kapaciteta dovoljno i oni moraju moliti sada državnu, centralnu vlast koja je uprihodovala ogroman novac sa toga područja zbog prodaje te imovine na tome području, pa i to je dio države i taj narod 2/3 RH je dio države i ja mislim da te financijske, bar ta podjela pola pola bi bila koliko toliko pravična. Ja očekujem od vas i amandman nekakav, pa da vi rečete puno je pola, neka bude 40, 30%, al nek ostaje lokalnoj zajednici, lokalnoj samoupravi bar taj novac da ne mora prositi za komunalnu infrastrukturu i ne samo komunalnu infrastrukturu i izmjene i prostornih planova ne plaća država centralna izmjene što se tiče lokalnih izmjena prostornih planova koji su potrebe, znači, mi imamo ovdje problem, država na području prodaje svoju imovinu na teritoriju jedinica lokalne samouprave, sve uprihoduje, a kompletnu komunalnu infrastrukturu je dužna za to područje obaviti lokalna samouprava, znači, to su ogroman novac. Zbog toga, na većem dijelu RH, zbog ovakvog ponašanja, zbog centralizacije tih novaca, zbog isisavanja sve prema centralnoj blagajni u Zagrebu imamo 2/3 RH prazne, imamo problem, evo u mom Cetinskom kraju, tako i u Lici, tako i u brojnim našim krajevima Slavonije, nemamo pedijatra za našu djecu, 50 000 stanovnika, nemamo radiologe, zašto, jel se sve isisava prema regionalnoj samoupravi, centralnoj državi, a vrlo malo toga ostaje lokalnoj samoupravi. Na ovaj način da 50% dobivenih sredstava ostaje lokalnoj samoupravi, bili bi, to bi bio, pravično bi bilo i to bi bila decentralizacija gdje bi lokalne samouprave mogle odraditi, znači, određeni, jel moraju imali svoje fiskalne kapacitete, mi moramo znat da će sada i lokalne samouprave i za Europske fondove imati kraće vremensko razdoblje i veći će tribat postotak osiguranih sredstava unutar proračuna, što znači da na ovaj način ćemo ako ovo napravimo, barem ćemo malo pomoći tim lokalnim samoupravama da odrade infrastrukturu i da imaju i za druge namjene taj novac, a poglavito kad spominjemo ono šta nismo dovoljno iskoristili, a to su sredstva EU fondovima jel ponavljam, trebat će biti sada povećan iznos sredstava iz vlastitih, znači, iz proračuna jedinica lokalne samouprave. Još jednom ću ponoviti ove dvije stvari, prva stvar, smanjujemo sa 7,5 milijuna na milijun, tu pomažemo ministru u biti da se ne uvuče u nekakve korupcijske radnje ili svjesno ili ne svjesno jel smanjujemo taj iznos, 7,5 milijuna je ogroman novac. Druga stvar je decentralizacija i pravičnost prema područjima gdje se prodaje ta zemlja, jel jedinica lokalne samouprave je država u biti, taj narod je država, jel šta će vam država, teritorij bez naroda, pa ne moremo mi te 2/3, ne moremo sve u centralnu blagajnu i zbog okolnosti u kojima se nalaze te brojne općine i gradovi, svi smo svjesni da je to prekobrojno jer tu bi tribalo drukčiji malo način i županije sve šta uzimaju sebi i sav novac koji je decentraliziran iđe preko županija u biti ne završava gdje treba završiti, ne završava u lokalnim samoupravama, nego je županije je protočni bojler koji je pun kamenca i već više novca ostane u županiji, nego u onim mjestima gdje triba doći, a to su lokalne samouprave koje su najpotrebitije. Evo, ja bi toliko kolegice i kolege, Vlada naravno, koliko vidim u mišljenju nije podržala, Odbor je dao mišljenje da se ne podrži ovaj moj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o državnoj imovini, ali smatram da je pravičan prema lokalnim samoupravama, da je pravičan prema narodu tih lokalnih, prema građanima, da se mogu pokrenuti projekti, da mogu, da je proračun, da imaju više financijske kapacitete i mogućnosti i kod kodiranja za projekte EU i naših ministarstava, a na ovaj način smatramo ovisne jedinice lokalne samouprave gdje ministri, kao što ste vidjeli u Lici, u Liku su, više bilo ja mislim ministara i članova Vlade u Lici, nego stanovnika sad kad su bili izbori, iza svakoga busa ministar. To vam se događa i onda iđu obećanja, ljudi su ovisni, čelnici su ovisni, poljoprivrednici su u problemima jel se ne može ulagat u njih, lokalna samouprava direktno, ne mogu imati poticaje, nemaju organiziran prijevoz, nemaju organizirane obrazovanje, prijevoz učenika, jednako pravo na školovanje, nemaju ništa, poglavito u nerazvijenim krajevima. Ja bi vas još jednom molio, evo, žao mi je što ne dođe ministar da ovaj prijedlog ne odbacujete tek tako jel ipak decentralizacija je svima nama vrlo bitna jel nastavi li se ovako decentralizirati u biti imat ćemo državu, to će biti samo Zagreb i još par nekih većih gradova, a 2/3 RH će biti prazne, jel ta djeca neće imati zdravstvenu zaštitu, žene neće imati radiologa, pa će umirat u redovima, neće se moći pregledati kod radiologa na ultrazvuk dojke što se događa, znači, očekujem od vas da ministarstvo ne odbija ovo tek tako, jel ministar želi imat prevelik utjecaj. Evo, još jednom, ove dvije stvari podržite, decentralizacija je vrlo bitna, ojačavanje lokalnih samouprava ako triba propisat zakonom, ako triba zakonom ovaj novac propisat da se troši namjenski za komunalnu infrastukturu i ulaganja u komunalnu, znači da ako triba da ova budu sredstva isključivo namjenski …/nerazumljivo/… znači mi imamo tu tisuće mogućnosti ili pravilnicima koje može ministar napravit da se ovaj novac na troši ne znam bez veze, nego da bude točno namjenski za određene stvari ili projekte ili komunalnu infrastrukturu, na tim područjima. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Sladoljeva.
Poštovani kolega Bulj, znate šta će biti zanimljivo na glasovanju, bit će zanimljivo na glasovanju kako će glasati zastupnici gospodina Milana Bandića s obzirom da ovaj zakon dakle ide na koristi Gradu Zagrebu s obzirom da smo prije otprilike mjesec dana došli do dokumenta da je Grad Zagreb u gubitku od milijardu i 400 miliona kuna, da su oni okrivili Vladu za taj gubitak zbog porezne reforme a ipak su glasali za poreznu reformu. S ovim vašim zakonom dakle sigurno će se u Grad Zagreb dakle siliti određeni dio novaca i možda će se smanjiti taj gubitak. Dakle, oni nisu glasali ni za vaš prijedlog zakona kada ste predložili amandman za besplatne udžbenike, a onda su poslije samo predložili taj amandman, dakle to će biti zanimljivo na glasanju.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Evo meni je žao šta, hvala lijepo, u replici šta ministarstva šute …/nerazumljivo/… računaju se 4 sata pa nemaju šta reć. Ja bi volio da su predstavnici ministarstva se javili jer oni imaju isto ja mislim poslovničko pravo, da se jave i da kažu svoj stav oko, vrlo bitnoj temi, naravno da ću ja obilazit općine i gradove gdi se bude prodavalo, imamo mi i problem u Zadarskoj županiji, u općini ne mogu se sjetiti, ali su me ljudi zvali gdje je zemlja koja je data za jednu namjenu prenamijenjena za stambeni prostor, znači uzurpirala se ta državna imovina da bi netko stekao dobit, o tome ja imam informacije. Naravno da ću ja ići s time prema državnom odvjetništvu i da tu, zbog toga ja govorim, zbog ovih stvari ja govorim i očekujem da ćemo, da ćemo ovaj, i da će Milan Bandić naravno njegov klub ovo podržati premda on će, onako kako im to kaže njegova koalicija Vrdoljak, Pupovac tako će oni se dogovoriti, ali je činjenica da decentralizacija, al nije ni problem Milanu Bandiću tolki kolki je problem 2/3 Hrvatske. Hvala.
Hvala. Želi izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Davor Lončar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče sabora, poštovani državni tajnici, kolege, kad je u pitanju Zakon o upravljanju državnom imovinom željelo se i promijenilo se upravljanje nad imovinom koja je u pretežnom vlasništvu RH. Dosadašnja praksa koja do donošenja ovog zakona stvarala je dugotrajne postupke i procedure te time nanosila nemjerljive štete od svih programa i provedbi raznih projekata koji se nisu mogli realizirati, niti biti u pripremi sve radi neriješenog vlasnišnog stanja. Danas se ovim zakonom omogućilo brže prenošenje prava na institucije koje su dužne pripremiti potrebitu prostornu i projektnu dokumentaciju iz koje je vidljiva argumentirana potreba za zemljištem koje se može upotrijebiti za gospodarsku, društvenu i socijalnu namjenu. Najnoviji pokazatelj opravdanosti sadašnjeg zakona je u tome što je već pokazao svoju dosljednost jer se diljem RH prijenosom zemljišta i ostalih nekretnina na trajno upravljanje jedinica lokalnih i regionalnih samouprava daje na pravo da se isto provodi svrsi kroz projektiranje, adaptaciju, izgradnju na zapuštenim prostorima i nekretninama. Zato ne vidim baš niti jednog razloga da se ograničavaju ovlasti ministarstvu odnosno ministru da se prenese potrebito zemljište ili nekretnina jedinicama lokalnih i regionalnih samouprava na trajno upravljanje. Što se tiče visine imovine do koje ministar može sam odlučiti, smatram to velikim iskorakom jer upravo se time ubrzalo i skratilo prenošenje zemljišta sa vlasništva RH na kojem se trebaju realizirati projekti što do sada to nije bilo moguće bez odluke Vlade RH i mukotrpne procedure. Nadalje, nelogično je da dio sredstava od prodanog zemljišta koje je u vlasništvu RH, a nalazi se na prostorima jedinica lokalnih uprava mora vratiti 50% istima, za koje nisu vlasnici, jer bi to značilo da se ne poštivaju vlasnička prava i prava na svoju …/nerazumljivo/… ma gdje ona zapravo bila. Kad je u pitanju transparentnost o provedbi postupaka, naglašavam to jako dobrim odnosno čak i odličnim jer se poštuju svi zakonski parametri od raspolaganja ovlaštenih procjena, natječaja do potpisivanja ugovora i ne može biti ama baš nikakvih pogodovanja kako se želi ovim putem to zapravo ukazati. Zato dugo se čekalo da napokon dođe do promjena u odnosu na …/nerazumljivo/… današnjeg zakona u odnosu na ranije zakone što je ministar Marić i učinio i prepoznao, kako neaktivnu zapuštenu imovinu treba staviti na raspolaganje jedinicama lokalne samouprave koje mogu na svojim prostorima, planirati i realizirati projekte koji stvaraju nove vrijednosti, a time i otvaranje novih radnih mjesta. Moram istaći svakako članke zakona 13. i 45. na kojima se točno, …/nerazumljivo/… i učinkovito kaže koja su načela raspolaganja i ekonomičnost upravljanja u korist jedinica lokalnih uprava. Zato ovaj Prijedlog o dopuni Zakonom o upravljanju državnom imovinom koju je predložio kolega Bulj, HDZ odnosno klub ne može podržati jer ne sadrži zakonsko pojašnjenje vlasničkih prava. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Za pojedinačnu raspravu javili su se prvo kolega Lovrinović, nema ga, gubi pravo na raspravu, zatim kolega Saša Đujić, nema ga, gubi pravo na raspravu. Pa će u ime predlagatelja završno nešto reći poštovani zastupnik Miro Bulj.
Evo, hvala lijepa kolegi iz Kluba HDZ-a što su dali svoj stav premda me ne iznenađuje, tako je napisano i tako mora biti, žao mi je šta se predstavnici ministarstva nisu očitovali jer vlasničko ovde pravo zna se da je to vlasništvo države, zna se da je jedinica lokalne samouprave, zna se koliki je iznos i zna se na koji način se to u biti dijelilo. Ako je nešto 100 kn, 50 kn ostaje lokalnoj samoupravi, 50 kn ide u državnu blagajnu Ministarstva financija. Znači, vrlo je jednostavno. To je područje jedinica lokalne samouprave, to su gdje ljudi žive, gdje ljudi imaju određene potrebe. Mi danas imamo tu našu imovinu državnu s kojom se ne upravlja dobro, koju bi trebalo upotrijebiti, ali imamo područja kao što je ogromna u Dalmatinskoj zagori ... [[Govornik se ne razumije.]] koji nemaju vodoopskrbu. Znači mi imamo sad problem i taj. Jer taj novac što ostaje, trebao bi ostajati namjenski. On ostaje u državi. Ti građani dolje u dvije trećine Hrvatske, nisu to građani koji nisu građani ove države. Pa nije samo centralna država i blagajna, to je svih građana novac. A ovako bi se znalo, 50% sredstava ostaje u jedinicama lokalne samouprave, povećali bi bili njihove financijske mogućnosti, to je transparentno i to je moguće napraviti, to se zna da je državna imovina i jasno ja kažem, 50% u ovome zakonu, prijedlog 50% jedinicama lokalne samouprave baš toga što je lokalna samouprava dužna od projektne dokumenta tj. prostornih planova, projektne dokumentacija, svega što treba napraviti, dužna je lokalna komunalne infrastrukture, dužna je jedinica lokalne samouprave. I onda dovodi jedinica lokalne samouprave da mora prositi ovdje kod ministara, ministar sebi daju na važnosti pa imaju sjednicu Vlade i u Splitu, na kojoj ništa niti jedan projekat. Svi projekti se ... [[Govornik se ne čuje.]] pa 5 puta vraćaju Dračevac, država vraća gradu Splitu, pa malo Crkvi, ... [[Govornik se ne čuje.]] sve skupa primirili. Onda opet se ne znam, to nakon 5 godina opet isto, prije 5 godina isto, Sanader je već davao to Ivo, ovaj, vojarnu ili otvaranje razno raznih projekata kao što je Ravlića Drvenik, otvoreno je par puta je otvaran početak gradnje toga tunela. Tako da imamo brojne projekte i sve što je Vlada napisala u biti, navodnjavanje Sinjskog polja, navodnjavanje Vrgoračkog polja, navodnjavanje Imotskog polja, brojni projekti. A ovako da ostane taj novac jedinice lokalne samouprave bi mogle ulagati u te projekte pa bi bar mogli kandidirati, imali bi novac financijski, ovako sve ovisi od izbora do izbora, kao, rekao sam primjer kao u Lici, kad ti općine koje nemaju dovoljno novca u biti, to su spaljena zemlja, Lika, Dalmatinska zagora, Ravni kotari većim dijelom, to je spaljena zemlja, tu ljudi doslovno žive, ja sam prošao evo prije nekoliko dana Benkovcem, bio sam na sajmu, ogroman broj ljudi, pa sam išao gore u Obrovac, pored Obrovca prema Jesenicama, gore bio prosvjed gdje bacaju otrov. Mi smo sad dolje za bacanje opasnog otpada, na tim područjima je blizu Zrmanja, to bez problema ta otpadna mafija, to područje, imamo brojne ... [[Govornik se ne razumije.]] međutim ništa ne ostaje u tim krajevima. Ja mislim da bi bilo pravično minimalno ostaviti taj novac tim krajevima i da 50% sredstava od prodaje imovine ostaje državne imovine ostaje jedinicama lokalne samouprave. To je minimalno pravično. Pa da djeca imaju pravo za udžbenike, da imaju mogućnosti dječjega vrtića, da ne moraju sve roditelji plaćati jer brojni nemaju ni mogućnosti imati. To je ono što nas i u Barceloni 2002. Europsko vijeće donijelo. 2002. da sva djeca imaju da 90% djece do 2020. ima mogućnost biti od 3-6 godine u dječjem vrtiću, mi to nemamo. Imamo brojne brdsko-planinske zakone koji su prevara. Evo, ovaj brdsko-planinski zakon bi reklo, di se moj kolega Šipić, ne znam tko je još dao amandman sa 40 na 35 znači 35 milijuna kuna, ali je bilo 45 jedinica lokalne samouprave, a sa 87 jedinica lokalne samouprave, tako da se ... [[Govornik se ne razumije.]] proširili su ovaj opseg, a omotnica financijska je povećana samo za 10-15%, je li. Ali to je bilo onda hvaljenje kako se prihvatio amandman ... [[Govornik se ne razumije.]] teško je disao ministar financija. Ja mislim da to nije pošteno. Nije pošteno samo stranački, je li, taj novac jer ja sam svjestan ako je gradonačelnik nije iz HDZ-a on će puno mu se morati dobro dodvoriti ministrima i županu, a koji je taj novac se ulagati, ja znam evo, primjer ja znam di su evo ja u ... [[Govornik se ne razumije.]] mogu vam reći u Imotskome da je izvadit uzorak asfalta, uzorak, vi ćete sve izborne cikluse kad su bili prvi pa drugi i treći i četvrti, poslije rata, u ratu je to bio i nacionalni naboj i tako, točno se vidi kad su bili lokalni, kad su bili parlamentarni, kad su bili predsjednički. Točno se vidi, samo se baca asfalt, do kokošinjca, asfaltira se ali u općinama i ljudima koje treba se pridobiti da se glasa. Ali, to nije dobro, ne živi se od tog asfalta. Pa neka ono bude i makadamski put, ali neka imamo radna mjesta, neka se ulaže da djeca imaju mogućnost da žive, da imaju pedijatra, da imaju žene mogućnost izvršiti ultrazvuk, pregled ultrazvuka dojke i to nemaju mogućnosti. Znači, ja mislim da je ovo pravično prema tim krajevima. I ovdje nema problema u vlasništvu ovdje ja ne sporim ovdje vlasništvo što je kolega rekao u ime Kluba HDZ-a, vlasništvo je državno, ali kad se proda 50% jedinicama lokalne samouprave je ostalo da ne budu te jer ovo je centralizirano. Vjerujte mi, dvije trećine Hrvatske su prazne. Nastavi li se ovako raditi, imat ćemo prazne, ako je interes imati državu, samo teritorij, a imati prazan, onda to nije dobro, to nije pravično, to nije pošteno. Ja mislim da je ovo minimalno što je pošteno i što bi ja sad mora na koga. Obećalo brzu cestu, spoj Sinja sa Kukuzovac ... [[Govornik se ne razumije.]] jer nas je zaobišlo, tako Drniš, ja sam trebao prosvjede radit, moram narod dizat, jer vi ne prihvaćate. Vi centralizirate i ojačajte svoju moć, ojačajte moć ministra, da moraju gradonačelnici doć slikat se s njime, i onda objavljuju na lokalnim portali. Evo, bili smo kod ministra, on ... [[Govornik se ne razumije.]] to pripada vama gospodo narode. Nije mu ćaća to dao. Je li to njegovo? Je li to ministrovo? Nije. Zašto bi ja njemu dao ovolike ovlasti, a zašto ne bi pola ostalo tome narodu? Zašto? Ali jadni načelnici su ovisni i gradonačelnici o dobroj volji župana. Zašto župan ne može pasti? Vrlo teško. On decentralizirana sredstva dolaze njemu, on ih dijeli, tko je bolji s njim više će dobit. Pa to je katastrofa. Nema tu kriterija. Ako si njegov, dobit ćeš i tako je s ministrom i to nije dobro, to nije pošteno, bez obzira bio HDZ na vlasti, MOST, SDP, nije dobro. Na ovaj način rješavajmo bar ta mi financijski ojačavamo fiskalne kapacitete, ojačavamo lokalnim samoupravama. I onda će on omogućiti da ima i besplatne udžbenike, onda će on smanjiti prirez, pa će biti bolji uvjeti življenja, ljudi će imati veću kupovnu moć, pa neće biti 8 ili 10% kako je ne znam u Zagrebu, koliko je 15%, ali Zagreb sam po sebi ima tu kompletnu infrastrukturu što se tiče bolnica. Više ima bolnica u Zagrebu nego od Splita, Dubrovnika imamo, Split i Dubrovnik. To što je milijun i pol ljudi, nema veze, to uopće, i što je Hercegovina zaleđa, a koliko ima u Zagrebu? Sve je centralizirano. Znači naši ljudi dolaze da se liječe u Zagreb, zbog čega? I onda naravno ministar Kujundžić obećava, zato što je lokal patriotski, hoće te ljude pridobiti da dobije velik broj glasova a napraviti ćemo sad u Zagvozdu bolnicu, napraviti ćemo dnevnu ovdje, ali to nije dobro. Treba ojačati ta područja da ostanu ljudi živjeti i to je jedino pravično i pošteno. To je minimalno što možemo napraviti da ta djeca ostanu živjeti, da stvaramo nova dobra. Pa ja kada sam bio u Gorskom Kotaru, mislim kad pričamo o Gorskom Kotaru, onda kada je snijeg naravno, svi se slikaju, ministri, bageri dolaze, svi čiste i naravno poslije toga je ostao ogroman problem što su ceste ostale oštećene i veliki kamioni gone balvane, izvlači se, sve eksploatira se i ljudi nemaju dovoljno novca, ti gradovi da to mogu obnoviti, te rupe udarne na cestama, to je katastrofa. I oni jadnici moraju moliti onda dajte nam 10, 2 milijuna, 5 milijuna, 6 milijuna. A kada vidim koliko se eksploatira šume, mislim dođe da, ali treba ostaviti tome narodu nešto. Pa ne morate sve centralizirati ili doći u Benkovac, najbolja je ona slika dole prikazala, čovjek je tamo kupio pol bureka a vamo svi izlaze iz auta prije izbora, marširaju. Mislim, gledajte, budimo pošteni prema tim krajevima. Evo, da ne bude narodu gadljivo da nas gleda u izbornim kampanjama, predizbornim kampanjama. I nema ništa pravičnije osim 50%. Pa, evo, ja vas molim smanjite, ne mora biti moj prijedlog, vi smanjite, ne mora biti 50% ali ostavite nešto lokalnim samoupravama da ne budu ovisni o centralnoj državi, o ministrima i da ih se dočeka dolje, mora se peči janjetina, 70, 10 puta se ista stvar otvara diže se traka, peku se janjci, pred izbore. Ma gadljivo, to je narodu gadljivo i zbog toga mladi odlaze, zbog te, hoćete stvoriti percepciju, kontra percepcija. Mislim dođite dolje, obiđite dolje, mislim ako imate vremena. Ja ću sada ići dolje put Dalmatinske zagore, ići ću kroz Liku, pa to nema nigdje stoke, nema ljudi, nema dječjeg plaća, rodilišta se zatvaraju. To su ogromni problemi, znači tolika je nepravda prema tim krajevima našim nerazvijenim, nepravda boli. Pa bar ovaj dio, mislim jer taj novac svakako će biti decentraliziran prema negdje, taj novac koji dođe od imovine. Pa ostavite mogućnost da na tim mjestima ljudi ulažu, da osiguraju komunalnu infrastrukturu, da ovaj novac koji namjenski, ovaj novac koji oni imaju uprihođen, koji je mali, da se smanji malo ljudima ti prirezi, da se nešto napravi na lokalnoj razini, da ti, ostane im koja kuna u džepu jer ti ljudi su slabo plaćeni, nema novca. Prema tome, ja vas, još jednom, evo, premda nećete se vi očitovati, znam da vam je, ovo teške muke ste došli jer znam da vam je ministar rekao dođite tamo, sjedite i šutite. Žao mi je što nije došao ministar, meni je to žao ali ja mislim da je ovaj prijedlog kvalitetan, ne što je moj, zato što se radi o decentralizaciji i što mi ovim čuvamo ministra od njegovih faraonskih ovlasti da ne ode sve u korupciju i probleme u kojima nalazimo ... [[Govornik se ne razumije.]] milijardu eura odlučuje ministar svojim potpisom. A znate vi koja je moć to? Ogromna moć. Žao mi je što nema kolege ovdje zastupnica i zastupnika, progovorio sam nažalost evo pred praznom sabornicom, imati ću ja vremena, ja ću obilaziti gradove obične, ja ću i objašnjavati šta vi niste prihvatili, to je moja obaveza prema tim ljudima koji su mi dali da ih zastupam u velikom broju preferencijalnih gradova ne zbog toga da ... [[Govornik se ne razumije.]] izaberu nego zbog toga kako se ministarstvo ponaša. Jer ja kad pogledam koliko se gradonačelnika, načelnika slikalo sa ministrima, ministar će im dati ovo, ministar će im dati ono. Ali kada ti osnažiš te ljude, ti ljudi su neovisni lokalne samouprave a vi ih stvarate ovisnima jer ne može drugačije ostati mainstream stranke na vlasti, ako nisu načelnici ovisni. Ne može, jednostavno vi ih morate držati ovisnima, ja ova promatram samo evo problem već kada govorimo o ovome novcu koji decentralizira u županije nepotrebno. Zašto? I taj novac koji ćete vi uplatiti od imovine, onda ga decentralizirate u županiju i naravno onda župan taj novac usmjerava prema lokalnim čelnicima koji su njemu odani da bi dobili opet izbore. A ovaj koji nije njemu odan, to je tolika ovisnost da nije, gledaj, jedno, ja sam protiv ... [[Govornik se ne razumije.]] sistema, ali napravili ste veće ovisnike od čelnika gradova osim Milana Bandića koji tu cijelo vrijeme sa svojim saborskim zastupnicima mešetari, ja predlažem besplatne udžbenike, on to ne podržava, nakon godinu dana on to prepisiva da bi rasteretio svoj fiskalni, financijske probleme koje je ... [[Govornik se ne razumije.]] obećao da mu država preuzme ali to je ružno kada ljudi gledaju. Ne može samo Zagreb živjeti i okolica. Ne može živjeti. Dole su ogromna broj područja koji su prekrasni, da se razvija turizam, da se razvija iznajmljivači i kreveta i da imamo turističke ponude, imamo dolje gastro ponude u tim našim krajevima u zaobalju tako i u Slavoniji. Imamo brojne ali nema tko živjeti na ovaj način jer ne mogu ulagati, nemaju gdje. Jednostavno ja ne znam vidite li vi šta ovo govorim, da se stvara ovisnost i zbog te ovisnosti i zbog tih novaca koje trebaju uplatiti on će u županiji zaposliti 10-ak novozaposlenih na izmišljena radna mjesta. Pa ja sam i predložio da od ovoga se novca kada budete vraćati decentraliziranog da se još jedna zgrada u Splitsko-dalmatinskoj županiji izgradi prema rivi i da se digne jedan kat za sve udomljene, ljudi nemaju gdje sjediti, nemaju gdje sjediti novoprimjljeni. Znači radimo naopako, ljude gonimo ća. Volio bih da ste izašli ovdje, da ste rekli vi svoj nekakav prijedlog, bar djelomično što se tiče ove decentralizacije, hvala kolegama hvala kolegama i u ime Kluba HDZ-a jer oni jedini raspravljali, naravno da se nećemo složiti, ali žao mi je što ministar nije ovdje došao, znam da on za to nema hrabrosti, dok je bio ovdje saborski zastupnik, bio je glasan bio je bučan, prozivao je i za prodaju zlata i za rafineriju i sve je on to bio, sada odjednom uvalio se brajo u brazdu i šuti. Ne možeš ga vidjeti nikako. Bio sam u jednom mandatu kratkome, sa kolegom Marićem, bio je dosta onako progresivan, revolucionaran, a vidim da nije baš on, da je on dosta … [[Govornik se ne razumije.]] ovako vidim ga tamo, kada je bio, ja mislim čak i Dalićka kada je bio skupa, sidio je tamo, napadao je HNB, napadao je gospodina Vujčića, vidim sidi on s njim, lipo on to sada, brzo se promijenio rođo. I hoće moć, vidim da mu je do moći, da voli, voli da on upravlja velikim silama, to što će 2/3, nema u njega više ono Goran Marić, jel, malo mi je problem što je glasao za Istanbulsku, pa će morati malo više crkvi dati imovine, ali otompotom. Evo, pa ga pozdravite, recite mu da bi bilo lipo, da vam je bar rekao, da se obratite da rečete i da ima strašno veliku moć i da ne radi u interesu naroda, ono što je govorio kao zastupnik, nego protiv interesa tih građana. I da ga more biti sram i stid, što ne dolazi na ove prijedloge. Znam da nećete izaći … [[Govornik se ne razumije.]] mislite, volio bi da izađete, zovnite ga telefonom, ja ga mogu sačekati, ali neka se stidi i srami, zbog toga kako se ponaša, zbog onoga što je govorio ovdje u Saboru, postaje jedan običan autist, gori je od onih koji imaju takav svoj svjetonazor, svoje življenje, da je jednostavno upao, upala mu je kašika u med i šuti i radi poslušno, dodvorički, više je sada postao liberal, nego on je bio ono antiliberalan, on je bio za sve. Znači dobar, dobro se je snašao u ovoj vladi, dobro se ponaša, ali isto ga pozdravite i recite mu da se srami. Hvala lijepo.
Hvala. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasati kada se steknu uvjeti, a mi ćemo nastaviti sa radom u srijedu, 20. ožujka, u 9,30 i prva točka biti će prijedlog Zakona o provedbi uredbi EU2017/352 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. veljače 2017. o uspostavi okvira za pružanje pučkih usluga i zajedničkoj pravilo o financijskoj transparentnosti luka, prvo čitanje, P.Z.E. br. 595. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 15,35 SATI.
Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o upravljanju državnom imovinom, P.Z. br. 361. predlagatelj je zastupnik Miro Bulj, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak, ne prihvaća se prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o upravljanju državnom imovinom, glasujmo. Molim vas da se koncentrirate. Utvrđujem da je sa 79 glasova za i 1 protiv, donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Ovim smo došli do kraja slobodnih rasprava i prelazimo na dnevni red prva točka danas: - Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2017/352 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. veljače 2017. o uspostavi okvira za pružanje lučkih usluga i zajedničkih pravila o financijskoj transparentnosti luka, prvo čitanje, P.Z.E. br. 595. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda, primjenjuju se odredbe poslovnika, koji se odnose na prvo čitanje Zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Molio bi sada predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloženje, poštovani Oleg Butković, ministar mora, prometa i infrastrukture, izvolite.