Poštovani delegati, cijenjeni gosti, uvaženi predstavnici sredstava javnog informisanja, otvaram 22. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Uvaženi delegati Doma naroda, želim da vas obavijestim da današnjoj sjednici prisustvuje 12 delegata 4 iz reda bošnjačkog naroda, 4 iz reda srpskog, 4 iz reda hrvatskog naroda, što znači da možemo punopravno raditi i donositi validne odluke. Također, želim da vas informišem da je svoj izostanak pravdao prvi zamjenik predsjedavajućeg gospodin Ilija Šimić, koji je službeno odsutan danas, zatim delegat gospodin Dragutin Rodić koji je, također, na službenom putu ili, izvinjavam se gospodin Dragutin Ilić. Svoj izostanak nije najavio gospodin Munib Jusufović. Ja očekujem da će nam se pridružiti tokom zasjedanja. Javnosti radi, želim da vas obavijestim da je predsjedavajući Predsjedništva BiH najavio da danas članovi Predsjedništva zarad bitne posjete predsjednika Republike Slovenije gospodina Kučana ne mogu prisustvuvati ovom zasjedanju, ali da će poslati svoje izaslanike. Također, ministrica sa spoljnu trgovinu gospođa Azra Hadžiahmetović na službenom putu i najavila je prisustvo njenih zamjenika na današnjem zasjedanju, vezano za tačke dnevnog reda koje bi ovo ministrstvo trebalo da referiše. Dame i gospodo, prije prelaska na dnevni red želim da vas informišem da je Kolegij Doma naroda postigao saglasnost da se zakon o vazduhoplovstvu razmatra po članu 99. Poslovnika Doma naroda, to je bio zahtjev Vijeća ministara BiH. Također, Kolegij je postigao saglasnost da se zakon o osnovama Javnog RTV sistema i Javnom RTV sistemu razmatra po članu 100. Poslovnika Doma naroda. Sa zadovoljstvom mogu da vas informišem da smo na jučerašnjoj sjednici Kolegija Doma naroda postigli saglasnost i dogovorili se da svi prijedlozi koji su dostavljeni Domu naroda a traži se poštovanje procedure člana 100. Poslovnika Doma naroda, bez obzira da li su došli od poslanika, Savjeta ministara ili Predsjedništva su današnje tačke dnevnog reda. Iz tih razloga vas molimo za razumijevanje. To smo učinili iz razloga što su pred nama, vjerovatno jedna mala pauza godišnji odmori i danas bi bilo dobro da Dom naroda pokaže svoju produktivnost i da što veći broj zakona usvojimo. 2 U tom smislu dnevni red, ja ću pročitati dnevni red koji ste dobili za današnje zasjedanje, koji se razlikuje od onog dnevnog reda koji ste dobili prošle sjednice. Ovo je dopunjeni dnevni dnevni red na koji je postignut konsenzus Kolegija Doma naroda. 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja; 2. Zapisnici sa 20. i 21. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine; 3. Imenovanje delegata Doma naroda za članove zajedničke komisije oba doma za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu a) Zakona o upravi, b) Zakona o nacionalnim manjinama, c) Zakona o koncesijama, 4. Imenovanje članova komisije za izradu izmjena i dopuna Poslovnika Doma naroda; 5. Kreditni sporazum između BiH, Projekat razvoja stočarstva i ruralnog finansiranja – predlagač Predsjedništvo BiH; 6. Ugovor o trgovini tekstilnih proizvoda između Evropske zajednice i BiH – predlagač Predsjedništvo; 7. Ugovor o slobodnoj trgovini između BiH i Republike Slovenije – predlagač Predsjedništvo BiH; 8. Sporazum između Vlade BiH i Vlade Savezne Republike Njemačke o finansijskoj pomoći radi osnivanja preduzeća od strane stručne radne snage koja se vraća u BiH – predlagač Predsjedništvo BiH; 9. Informacija o rješavanju pitanja štediša Ljubljanske banke – podnosilac informaicje Savjet ministara; 10. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci – prvo čitanje – predlagač Predsjedništvo BiH; 11. Zakon o osiguranju depozita BiH – prvo čitanje – predlagač Savjet ministara; 12. Zakon o izmjeni Zakona o industrijskom vlasništvu – prvo čitanje – predlagač Savjet ministara; 13. Zakon o odlikovanjima – prvo čitanje – predlagač Savjet ministara; 14. Zakon o ravnopravnosti i jednakosti spolova u BiH – prvo čitanje – predlagač Savjet ministara; 15. Rezolucija o mladima u BiH – predlagač Sejfudin Tokić; 16. Izjašnjenje Doma naroda o razmatranju po članu 99. Poslovnika Doma naroda zakona o izmjenama Zakona o prenosu regulatoru i operatoru sistema električne energije u BiH – predlagač delegat Ivo Divković; 17. Izjašnjenje Doma naroda razmatranje po članu 99. Poslovnika Doma naroda zakona o kretanju i boravku stranaca i azilu – predlagač Savjet ministara; 18. Zakon o visokom sudskom i tužilačkom savjetu BiH član 100. predlagač Savjet ministara; 19. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH sa carinskom tarifom BiH – član 100. predlagač Savjet ministara; 3 20. Zakon o tužilaštvu BiH – član 100. Poslovnika doma naroda – predlagač delegat Sejfudin Tokić; 21. Zakon o registraciji pravnih lica osnovanih od institucija vlasti BiH – član 100. predlagač delegat Sejfudin Tokić; 22. Zakon o izmjenama i dopunama zakona o ličnim kartama državljana BiH – član 100. predlagač Sejfudin Tokić, i 23. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka BiH – član 100. predlagač Sejfudin Tokić. Čuli ste, dakle, usaglašene tačke dnevnog reda od strane Kolegija. Otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Ko se javlja za riječ? Gospodin Halid Genjac. Izvolite.
Konačno pola godine nakon jednog razumnog roka, ali na osnovu zaključka koji smo prošli put na Domu naroda imali, dobili konačno prije desetak dana izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH za rošlu godinu i za prvih tri mjeseca. Ja sam, naravno, uz tu tačku podrazumijevao da treba da to razmatramo na sjednici Doma naroda, a ne da čuvamo kod kuće. Vidim da te tačke nema na dnevnom redu. Predlažem da se uvrsti u tačku izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH za 2001. godinu, pogotovo što, sam tamo našao neka pitanja koja su, prilično sporna. To je prva tačka. To je jedan prijedlog. Drugi prijedlog, mi, evo nakon 3-4 mjeseca od prijema u Vijeće Evrope nemamo kompletnu i posljednju delegaciju Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine u Vijeću Evrope, što je nezabilježen presedan u povijesti Vijeća Evrope. Već su bile dvije plenarne sesije Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope, gdje nije bila delegacija BiH u kompletnom sastavu. Stiglo je i pismo generalnog sekretara gospodina Brune Havera, gdje pet postojećih članova mi možemo imenovati i za članove ili za zamjenike, ali se insistira na kompletiranju delegacije, da se ... predlažem tačku dnevnog reda da ne bi nakon predstojeće pauze koja je, izgleda, evidentna i septembarsko zasijedanje Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope dočekali na ovaj sraman način. Predlažem, dakle, tačku imenovanje i kompletiranje delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Vijeću Evrope. Treća dopuna, ima ovih dana izuzetno prisutno u medijima oglašavanje značajnih funkcionera od predsjedavajućih od zamjenika predsjedavajućih oba doma Parlamentarne skupštine, ministara vanjskih poslova, ministara u Vijeću ministara BiH, koji se svi poimenično traže da se ispita da li je istina ono što se piše u štampi oko projekta CIPS. Za mene je to nevjerovatno da svi značajni funkcioneri u postojećoj aktuelnoj vlasti i u zakonodavnoj i u izvršnoj traže da se provjeri da li je to istina što se piše u medijima o projektu CIPS. Dakle, ako oni traže da se ispita da li je to istina što se piše u medijima, možete onda misliti kako se osjeća običan građanin, preko čih leđa ide plaćanje tog projekta a donekle i vi delegati ovdje u ovom domu, koji o tome, jednostavno i pored institiranja od prije tri mjeseca delegata Šefika Džaferovića da se dostavi kompletna informacija o projektu CIPS, nismo dobili još uvijek ništa. 4 Dakle, predlažem dopunu dnevnog reda informacija o projektu CIPS, bez obzira što ovdje vidim samo jednog člana Vijeća ministara. Nadam se da će oni, ipak, u toku zasjedanja pridružiti se ovom parlamentu i dostaviti potrebne informacije o ovom pitanju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Molim da u pisanoj formi dostavi prijedloge, a evo koristim priliku da i pozdravim člana Vijeća ministara da se zahvalim na prisustvu gospođu Gordanu Ković, zamjenicu ministra. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Novaković. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, kolege dlegati, cijenjeni gosti, kad sam malo bolje pogledao ovaj dnevni red, vido sam da za sedam tačaka dnevnog reda nemam materijal kod sebe u ovom momentu. S obzirom da nisu bile predviđene za današnju sjednicu, da budem iskren, nisam ga ni pročitao. Tako da bi vrlo teško mogao rasprvljati o nekim tačkama dnevnog reda i zbog toga me pomalo i začuđuje usaglašeni stav Kolegija da se na dnevni red stave neke od ovih tačaka ili sve ove tačke. Naravno, cijenim namjeru Kolegija i želju Kolegija da se određeni zakonski projekti prije godišnjih odmora usvoje u ovom domu, ali mislim da je neophodna jedna ozbiljnost da bi se oni usvojili i da se iskreno bojim da na ovaj način dovodimo i u pitanje njihovo usvajanje. Zbog toga tražim da, nakon rasprave o dnevnom redu, pauzu od pet minuta prije glasanja.
Zahvaljujem delegatu gospodinu Momčilu Novakoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, meni je, pravo da vam kažem, bilo drago čuti od predsjedavajućeg da se Kolegij dogovorio da svi zakoni koji se nalaze u ovom parlamentu u proceduri a predloženi su po onom super sraćenom postupuku, po članu 100. kako mi to ovdje imamo običaj kazati da trebaju da se nađu na dnevnom redu i da je postignuta takva saglasnost od strane Kolegija. Ja u dnevnom redu koji sam dobio i iz onoga što ste vi pročitali predsjedavajući nisam vidio zakon o Javnom RTV servisu, pa pitam je li to greška što ga niste uvrstili ili su neki drugi razlogi i ja predlažem da, budući da je to jedan od uvjeta, vezanih za Mapu puta, da se i taj zakon nađe na dnevnom redu. Vjerujem da ću naići na podršku, jer držim se onoga što ste sami kazali da ste u Kolegiju 5 postigli saglanost da svi zakoni koji su predloženi po članu 100. budu na dnevnom redu današnje sjednice. Toliko.
Zahvaljujem gospodinu Džaferoviću. Molim da vaš zahtjev u pismenoj formi dostavite. Je li ima još diskutanata, vezano za dnevni red. Nema. Zaključujem raspravu. Izvolite.
Gosodine predsjedavajući, htio bih samo da razjasnim ovo o čemu je govorio gospodin Džaferović. Ja koliko znam na prošloj sjednici taj zakon je bio predložen s moje strane i još nekolicine delegata koji su se tom prijedlogu pridružili po istom postupku po kojim se danas predlaže većina ovih zakona 100. i trebalo je danas da obaviješteni budemo da li je postignuta saglasnost prema zapisniku u Kolegiju, pošto nije bila entitetska većina. Ne vidim, koliko ja znam i koliko pamtim to je bio jedan redoslijed stvari da se obavijesti o onome. Vi po Poslovniku imate tri dana da obavijestite je li postignuta ta saglasnost ili nije. To je, prosta elementarna tačka dnevnog reda. Ona mora biti jednostavno na dnevnom redu da nas obavijesti jeste li postigli saglasnost ili niste. Pošto ste izrazili visok stepen saglasnosti preko noći, od jučer do danas i sve zakone koji su dugo stajali u ovoj proceduri, očito je da postoji visoka spremnost da se ne pojavljuju sva tri člana Kolegijuma, nego jedan kao predlagač tih zakona, koji su došli u ime različitih institucija, jedno je Vijeće ministara, drugo su predlagači koji su već utvrdili ove zakonske osnove, tako da ja mislim da, podupirući, naravno, uvijek poslovničku proceduru da treba da donesemo odluku da se izjasnimo o ovim zakonima. O tome sam više puta govorio. Želio bih samo znati zbog čega i iz kojih formalnih razloga nije poštovana procedura u svezi sa ovim zakonom o Javnom RTV servisu i, eto, to bi bilo ono što je osnovno kao pitanje. Za dnevni red, radi javnosti, bilo je dogovoreno na prošloj sjendici, gospodin Špirić je obećao da će sve tačke dnevnog reda, koje su, ako se sjećate dogovora, koje su u proceduri prema Domu naroda staviti na dnevni red i, ovdje je stigao odgovor gospođe Azre Hadžiahmetović, ministrice za vanjsku trgovinu da je Vijeće ministara utvrdilo odgovor na iterpelaciju koju sam ja podnio i koju je Kolegij prihvatio i podržao i, mislim da bi bilo dobro tim povodom reći da je važno da se ta interpelacija nađe na dnevnom redu. Ja ne znam hoćemo li mi uspjeti sve završiti danas do godišnjih odmora, jer koliko vidim stigla su rješenja za godišnje odmore za avgust mjesec. 22. bi trebala da bude jedna duga pauza do septembra. Smatram vrlo bitnim da tim povodom kažem da kada stigne neko pismo i zvaničan dopis da bi dobro bilo osim odgovora na jednoj stranici stigne i odgovor koji je utvrđen na Vijeću ministara, pa molim vas kao predsjedavajući da osigurate taj odgovor. Koliko znam odgovor iznosi negdje deset i po kucanih stranica. Nemoguće je usmeno to samo poslati samo kao opšte-tehničku informaciju. Zato vas molim da nam date obrazloženje, pa vi ste predložili da sve dokumente i sve značajne papire poslanika stvite na dnevni red kao predsjedavajući, što osobno cijenim a podupirem, naravno i ove prijedloge da se, ukoliko naše kolege delegati nisu se upoznali 6 sa svim zakonskim aktima, da imaju priliku da u toku rada same sjednice još jednom prouče to. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Spahiću. Gospodin Jerko Ivanković.
Poštovani predsjedavajući, kolege izaslanici, uvaženi gosti, točka 19. je zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH, gdje je predviđeno da ide po članu 100. Ja smatram da je riječ o jako kompleksnom zakonu, koji ima preko 500 stranica. Poslovnikom je predviđeno da u biti prati sažeti zakoni mogu i po članku 100. a isto tako sam se informirao da Zastupnički dom ovaj isti zakon nije usvojio po skraćenom postupku, po njihovom poslovniku koj to regulira po članku 105. tako da predlažem da ovaj zakon ide po članu 99. skraćena procedura. Po tom članu bi se isto mogao usvojiti a izaslanici će moći dobiti vremena da makar pročitaju i pogledaju taj zakon, jer ja u kratkom vremenu koje sam imao da to pogledam vidio sam da zakon ima tehničkih puno nedostataka. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Jerku Ivankoviću delegatu. Ko se javlja za riječ dalje? Ne javlja niko. Dame i gospodo, ja ću početi da odgovorim da iznesem stav Kolegija nasprem ovih pitanja i zahtjeva za tačke dnevnog reda. Bez pretenzija da otvaramo polemike i zato vas molim da od usaglašavanje, nije namjera da se polemiše, nego da pokušamo naši rješenje. Prvo ćemo krenuti od posljednjeg pitanja Jerke Ivankovića da tačka 19. zakon o carinskoj tarifi, umjesto člana 100. ide po članu 99. Mi utvrđujemo denvi red a onda ćemo se izjašnjavati da li je to član 100. ili ne. Mi ne možemo, pošto je to zahtjev Savjeta ministara tu tačku prolongirati izjašnjavanje, hoćemo li je staviti na dnevni red, a hoćemo li prihvatiti proceduru člana 100. to ćemo odlučiti kad bude to tačka dnevnog reda, tako da ova intervencija ne zatvara izmjenu dnevnog reda, nego jednostavno kad budemo raspravljali o toj tački dnevnog reda. Što se tiče ovog pitanja prijedloga gospodina delegata Genjca, da tačka dnevnog reda buded izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH za 2001. godinu. Mi smo na Kolegiju imali stav, također, da treba čim pre taj izvještaj ugleda svjetlo dana, jer znate to su izvještaji koji moraju proći nadležne komisije. Mi smo ga zaprimili u našu proceduru pre par dana i on je već proslijeđen nadležnim komisijama tako da taj izvještaj možemo u normalnoj proceduru očekivati na narednom redovnom zasjedanju. Dakle, ne možemo kršiti proceduru i Poslovnik i ovo što kaže Ibro Spahić Špirić je obećao, ne radi ovaj dom na bazi Špirićevih obećanja, nego radi na bazi Poslovnika kojeg se dužan držati gospodin Špirić, kao predsjedavajući i svi mi delegati.. Što se tiče dnevnog reda imenovanje i kompletiranje delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Vijeće Evrope, Kolegij stoji na stanovištu da je to treba završiti i ja ću vam reći koji je stav Kolegija. Mi smo zauzeli stav i proslijedili ga u pisanoj formi 7 Kolegiju Predstavničkog doma jer je to zajednička delegacija. Dakle, tu delegaciju moramo usaglasiti. Naš stav je bi da se imenuju dva, dakle, da ostane princip 2 iz Doma naroda – 3 iz Predstavničkog doma. U tom smislu su naši konkretni prijedlozi prema Kolegiju Predstavničkog doma bili da to bude gospodin Halid Genjac i da bude gospodin Ivo Živković u ime Doma naroda a da ostala tri delegata, poštujući nacionalnu strukturu odredi Predstavnički dom, imajući u vidu prepisku koja je bila na relaciji. Mi mislimo u Kolegiju da je sama delegacija nije upitna nego zamjenjujući članovi i čekamo izjašnjenje drugog kolegija, jer mi samostalno ne možemo donijeti odluke,jer je to zajednička komisija oba doma i zato molim gospodina Genjca za razumijevanje, privest ćemo taj posao u skladu sa Poslovnikom uspješno kraju. Treće je, informacija o projektu CIPS. Znate, može neko tražiti tačku dnevnog reda, ukoliko je kao predlagač tačke spreman da podnese izvještaj. Ako o tom projektu, mi smo, također, razgovarali o projektu CIPS ali mi nemamo konkretnog materijala, na bazi kojeg bi mogli voditi raspravu. Ako predlagač ima materijal, koji bi mogao ponuditi delegatima, ja nemam ništa protiv da se ta tačka dnevnog reda nađe ovdje. Bio je prijedlog gospodina delegata Džaferovića da zakon o Javnom RTV servisu, zašto ga nema. To je bio zakon koji je predmet usaglašavanja, zato je on usaglašen a nije na dnevnom redu. Ovi su zakoni traženi po hitnoj proceduri da li od delegata ili članova Vijeća ministara, dakle, hitni postupak je usvojen i bit će na prvoj narednoj sjednici, tako je Poslovnik. Prvo, mora biti na prvom narednom zasjedanju zato nije uvršten kao tačka dnevnog reda a ovi drugi jesu. Zaključujem raspravu. Tražio je pauzu gospodin Novaković pet minuta da bismo se izjašnjavali o tačkama dnevnog reda, a ukoliko oni koji su tražili tačke dnevnog reda, ukoliko bi bilo validno objašnjenje, ja molim da ili povuku zahtjev ili da se izjašnjavamo o njihovim zahtjevima. Dakle, može poslije pauze krivi navod, ili ako može, pošto smo zaključili raspravu ja bih molio ako možemo saslušati gospodina Genjca pa da damo pauzu pet minuta.
Izvještaj o izvršenju Budžeta je stigao u parlamentarnu proceduru u isto vrijeme u Dom naroda kad i u Predstavnički dom. Predstavnički dom je prije dva dana razmatrao izvještaj o izvršenju Budžeta i, nažalost usvojio izvještaj. U izvještaju o izvršenju Budžeta ja sam našao i greške koje su pitanje ili namjernih grešaka ili falsifikata. Takav izvještaj, nažalost je usvojio Predstavnički dom. Prema tome, Dobro je da se ustanovi činjenica da komisije nisu stigle da razmatra izvršenje Budžeta, što znači da se neće razmatrati ni u julu ni u avgust je godišnji odmori, moguće je da se neće moći razmatrati. Ja se sa tim ne mogu pomiriti i predlažem da, ipak, to bude na današnjoj sjednici na dnevnom redu. To je prvo pitanje. Što se tiče delegacije Vijeća Evrope, hvala velika Kolegiju što je predložio određene ljude iz ovog doma u Vijeće Evrope. Međutim, to uopće nije posao Kolegija. Budući da je Kolegij oko te delegacije bavio se sa ovim čime ne treba da se bavi i jesmo došli dotle. Dakle, čekajući da se Kolegij Predstavničkog doma i Kolegij Doma naroda usaglase o jednoj formuli samo, mi ćemo dočekati kraj godine bez kompletne delegacije. 8 Ne može mene niko predlagati u delegaciju Vijeća Evrope a da me prethodno ne pita, to je skandalozno. Ja nisam nikakav kandidat, ja insistiram da se delegacija kompletira da se zadovolje evropski standardi i principi i odmah da kažem ja nisam, kategorično nisam kandidat, ali tražim od Kolegija da usaglase formulu i da bar informišu Dom naroda. Zašto ne mogu usaglasiti formulu i kad usaglase formulu da stranke i klubovi predlože članstvo u Vijeće Evrope delegacije, kako to Poslovnik traži. I, što se tiče infromacije o projektu CIPS. Pošto nema ni nadležni ministri iz Vijeća ministara informaicju, pošto nema niko od nadležnih da ponudi tu informaciju, pošto zamjenici predsjedavajućih oba doma u medijima izjavljuju da ništa ne znaju, traže da se provjeri je li istina to što se piše u štampi. Ja ću pripremiti informaciju o projektu CIPS ono što ja znam, za iduću sjednicu dostaviti.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Ja nemam namjeru stvarno polemisati i moramo svi raditi u skladu sa Poslovnikom. Ja sam to rekao to obavezuje Kolegij i sve delegate. Pauza pet minuta. Izvolite.
Odgovarajući na moj prijedlog da se danas uvrsti ovaj zakon o Javnom RTV servisu u dnevni red, ... ako sam ja vas razumio da je to bilo da je stavljanje na dnevni red tog zakona bilo predmetom usaglašavanja članova Kolegija i da ste se vi usaglasili da taj zakon ide na prvu narednu sjednicu. Danas je prva naredna sjednica od tog usaglašavanja, pa se onda pitam zašto ga nema na današnjoj sjednici, a ako ste mislili na neku drugu prvu narednu sjednicu, ja bih vas molio da nam kažete kad je ta prva naredna sjednica, jer pazite vi ste se morali danas gospodina Šimića nema. Dakle, prije sjednice ste se morali usaglašavati. Ovo je prva naredna. Prema tome, molio bih samo jedno kratko pojašnjenje.
Ja sam rekao šta je Kolegij usaglasio, šta ste dobili. Pošto nema gospodina Šimića ne možemo mijenjati odluke, mislim možemo bez koncenzusa raditi, dobili ste jasan moj odgovor i dobili ste vaš prijedlog o kojem ćemo se izjašnjavati. Dakle, što sad trebamo polemisati mi sa. Ja sam na otvaranju sjednice rekao i pročitao. Također je kolegij postigao saglasnost da se zakon o Javnom RTV servisu razmatra po članu 100. Je li neko sjedio ovako ili onako to je, nije moj problem. Ne, nisam brzo govorio, nego vi ne slušate. Pauza pet minuta. [[PAUZA]] Da nastavimo sa radom. Želim da vas izvijestim da nakon ove pauze, smo gospodin drugi zamjenik i ja, konsultujući Poslovnik se dogovorili da zakon o Javnom RTV servisu se nađe kao 24. tačka dnevnog reda. Dakle, da se prihvati prijedlog gospodina Džaferovića i gospodina Genjca i gospodina Ibre Spahića, kada je u pitanju 9 ovaj prijedlog, ali evo izjasnit ćemo se da on bude 24. tačka dnevnog reda i idemo izjašnjavati se, s obzirom da gospodin Halid Genjac ije odustao od predloženih tačaka, proceduralno ćemo se izjasniti poslovnički. Ko je zato da se nađe kao tačka dnevnog reda izvještaj o izvršenju budžeta institucija BiH za 2001. godinu bez završene komisijske faze? 5 Ko je protiv? Ko je uzdržan? Konstatujem da ova tačka nije dobila podršku delegata. Drugi prijedlog gospodina Genjca bio je imenovanje i kompletiranje delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Vijeću Evrope. Ja sam vam rekao koja je procedura da je to zajednička komisija. Ko je zato da se nađe ova tačka dnevnog reda? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dakle, tačka je dobila većinu i naći će se kao 25. tačka dnevnog reda. Treće, informacija o projektu CIPS-a. Gospodin Genjac je rekao da će on pripremiti informaciju. Ja sam na tomu zahvalan. Ja sam dužan kao predsjedavajući Doma naroda da zatražim zvaničnu informaciju zvaničnog državnog organa, s obzirom da je to državni projekat i svoju poziciju da od Vijeća ministara zatražim informaciju za naredno zasjedanje, a dobro će doći i pripremljena informacija gospodina Genjca. Je li treba staviti ovo na izjašnjavanje? Da danas bude tačka dnevnog reda. Može li Vijeće ministara danas podnijeti informaciju vezano za projekat CIPS? Ne može. Idemo na glasanje. Ko je zato da ova tačka bude tačka dnevnog reda? Ko je za? – 3 Ko je protiv toga da bude tačka dnevnog reda, zato što nema informacije Vijeća ministara? – 4 Ko je uzdržan? – 4 Dakle, ova tačka nije dobila podršku delegata i ne može biti tačka dnevnog reda. Idemo na zadnju tačku zakon o Javnom RTV servisu da bude 24. tačka dnevnog reda. Ko je za?- 12 Dakle, jednoglasno. Ko je protiv? Nema. Uzdržan? – 1 Dakle, 12 za – 1 uzdržan. Molim vas da slobodnije i hrabrije dižete ove kartončiće za i protiv, jesu kamere tu, ali ništa se neće ružno desiti ako usvojimo dnevni red. 10 Ko je zato da usvojimo kompletan dnevni red, ovakav kakav ste dobili sa izmjenama? – 12 za. Ko je protiv? niko protiv. Ko je uzdržan? – 1 Konstatujem da smo usvojili dnevni red uz to da kao 24. tačka dnevnog reda dopuna zakon o Javnom RTV servisu član 100. i da bude 25. tačka dnevnog reda imenovanje i kompletiranje delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Vijeću Evrope. Dame i gospodo, prelazimo na prvu tačku dnevnog reda. Ad.1. Odgovori na delegatska pitanja i pitanja delegata Ko se javlja za riječ? Gospodin Ivo Divković. Izvolite.
Predsjedavajući, ja hoću samo da podsjetim da sam ja, možda prije dva do tri mjeseca, sad ne znam tačno ni datum postvio jedno pitanje, koje je bilo vezano za pitanje ugovora o dvojnom državljanstvu. Vjerujem da se ove moje kolege sjećaju. Tražio sam informaciju od Vijeća ministara sa kojim držvama smo u fazi, rekao bih, pripreme ugovora o dvojnom državljanstvu, gdje nema problema. Onda sam zatražio sa kojim zemljama se pregovara a ima problema i zatražio sam treća informacija, odnosno pod c) ako se to tako može reći da me informišu sa kojim zemljama, obzirom na njihove, vjerovatno ustave nije moguće to realizirati. Ja sam očekivao da ću dobiti taj odgovor na narednoj sjednici. To pitanje niti je teško niti komplicirano, niti puno politički, rekao bih, obojeno, međutim ni do danas nisam dobio pa bih ja molio da ponovo aktueliziram to moje pitanje.
Zahvaljujem gospodinu Divkoviću. Ja bih molio ako ponovo aktuelizira da u pisanoj formi dobijemo ponovno aktueliziranje da bi mogli proslijediti nadležnom organu. Gospodin Ibro Spahić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, tri vrlo jasna pitanja. Prvo, Ministrstvu za ljudska prava i izbjeglice, odnosi se na slučajeve koji se vezuju na otpuštanje radnika preduzeća u stečaju. Prije svega, u skladu sa nadležnostima Ministarstva izbjeglica i raseljenih lica i ljudska prava, želio bih da Ministarstvo pripremi cjelovitu informaciju o slučaju Polihema u stečaju, imajući u vidu da sam bio lično svjedokom sticajem okolnosti u Tuzli, prilikom zahtjeva radnika, sasvim opravdano da im se poveže radni staž, odnosno da im se obezbijedi da se spriječi ponižavanje njihovo slanjem poštom radnih knjižica u koje je ugrađeno kao što sam već izjavio prije nekoliko 11 dana skoro 15 hiljada godina rada, 608 radnika i, s obzirom da su sve mogućnosti na razini kantona bile izscrpljene, upozorio sam na praksu da se sudske, izvršne i sindikalne vlasti povezale kroz jedan protokol koji, praktično narušava odvojeno zakonodavne, izvršne i sudske vlasti i smatram da Ministarstvo za izbjeglice i raseljena lica, ljudska prava ima obavezu da informira Parlament BiH o ovom slučaju. Drugo pitanje je upućeno i treće Predsjedništvu BiH. Želio bih sasvim jasno da kažem da se radi o jednoj, u tri dijela to pitanje. Prvo pitanje se odnosi na vojni, Stalni vojni komitet. Želim da ponovim kao što znate kolege delegati pitanje. Kada će pred Parlament BiH doći od strane Predsjedništva BiH informacija o radu stalnog vojnog komiteta i u vezi sa preporukama da se radikalno smanje budžeti za ove ptorebe i da se preuzmu odgovornost civilna i parlamentarna nad ovim sektorom o čemu su poslanici dobro obaviješteni i da su uključeni kroz mnogobrojne različite projekte. Vrijeme je da jednom ovaj parlament ima informaciju o ovom području i da stekne uvid u potencijale mogućnosti države. Drugo pitanje koje se odnosi na Vijeće ministara i na Predsjedništvo, vezuje se za kozistiranje Agencije za zaštitu, za informacije i zaštitu BiH. Poznato je da je ovaj zakon usvojen u oba doma i želim da sasvim jasno postavim pitanje. Kada će doći do procesa realizacije ovog zakona i uspostavljenje agencije u BiH? Znači, kadrovskog ekipiranja i materijalne pokrivenosti i djelovanja i efektivnog djelovanja ove agencije. Naravno, treće pitanje odnosi se na sadržaje razgovora Predsjedništva BiH kao domaćima i predstavnika susjednih zemalja. Smatram da je bilo važno da se pred Parlamentom BiH, imajući u vidu da je u svakoj zemlji prioritet odnos sa susjedima, jasno predoči rezultat ovoga razgovora i ne primjereno je da se Parlament BiH obavještava o tome putem medija. Tek kada budemo imali priliku da vidimo cjelinu tog izvještaja i informacije koje bi trebao podnijeti predstavnik Predsjedništva, predsjednici ili neko od članova, smatram da je bilo dobro da se u duhu našeg dokumenta koji se zove Rezolucija o spoljnoj politici odnosno sa susjedima i euroantlanskim integracijama i Parlament BiH uključi u snažnije povezivanje i suradnju sa ovim zemljama susjedima, imajući u vidu interese i regionalne saradnje i neposredne interese građana BiH posebno u oblasti rješavanja pitanja izbjeglica i raseljenih lica i radnog socijalno, i svakog drugog zakonodavstva i interesa građana koji žive u ovom području. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Spahiću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Džaferović. Ja bih vas molio samo u pisanoj formi. Pitanja poslovnički je da se u pisanoj formi i prije dostave, ali evo.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, trenutno se od strane BiH finansira državnim sredstvima oko 100 miliona investicija 100 miliona KM. Vi ste o tome upoznati i moje pitanje ne cilja na to što su poznate stvari a o tome ćemo voditi raspravu ja se 12 nadam i na sjednicama ovog parlamenta. Neki dan sam, do duše iz privatnih i poluzvaničnih izvora dobio informaciju da se toj jednoj ružnoj praksi, da se držanim sredstvima ove države finansiraju projekti u kojima, praktično, isključivo učestvuju firme van BiH. Mi se zalažemo za radna mjesta za zapošljavanje a kao što vidite 100 miliona konvertibilnih maraka su sredstva s kojima se finansiraju projekti koji izvode firme van BiH. Dakle, poluzvanična i privatna informacija je, da je ovih dana okončan tender na odabiru izvođača radova za garanični prijelaz Izačić u vrijednosti od oko 10 do 11 miliona KM i da je pored firmi koje su konkurisale iz BiH odabrana ponovo neka firma izvan BiH. Moje pitanje Vijeću ministara glasi. Da li je okončan taj tender? Da li je kome dodijeljen posao i ako jeste kome je i kojoj firmi dodijeljen taj posao? Toliko.
Zahvaljujem gospodinu Džaferoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Genjac pa gospodin Novakov, pa gospodin Turjačanin.
Ja imam jedno pitanje za Vijeće ministara. Pošto danas nije bio izvještaj o izvršenju Budžeta na dnevnom redu, a ja sam u tom izvještaju o izvršenju Budežta našao sljedeće. Da je u Zakonu Budžeta institucija BiH za prošlu godinu za Parlamentarnu skupštinu BiH utvrđena stavka u iznosu za izdatke materijalne usluge u iznosu 435.000 maraka. U izvještaju o izvršenju Budžeta navodi se da je u tom zakonu tačno za ovu namjenu utvrđena stvka od 837.000. Ja pitam Vijeće ministara to je jedna od stavki, niz je ovakvih primjera. Na či zahtjev i zašto je u izvještaju o izvršenju Budžeta izvršena gruba povreda Zakona o Budžetu institucija BiH za 2001. godinu? Hvala.
Zahvaljujem delegatu Genjcu. Gospodin Novaković.
Moje pitanje upućeno je Savjetu ministara, odnosno Ministarstvu inostranih poslova. Zbog čega gospodin Darko Trifunović nije vraćen na posao nakon utvrđivanja da je državljanin BiH? Nije li razlog da njegovo udaljavanje sa posla drugačije prirode od onog javno iznešenog. Šta je ministar inostranih poslova lično uradio da se problem riješi ili ne riješi?
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću, delegat Goran Turjačanin. 13
Moja oba pitanja se odnose prema MIP-u... primjedbama. Prvo, to je jedan za mene neprimjeren odnos Ambasade BiH u Briselu, sprem prošlesedmične dvočlane delegacije BiH na sesiji Organizacije Parlamentarne skupštine NATO-a. Želim da kažem da u osam dana, niko od gospode iz Ambasade u Briselu nije se udostojio da, eventualno, prihvati gospodina Mašića i mene koji smo išli kao parlamentarci na sesiju Parlamentarne skupštine, isto također, tokom te sesije imali smo i sretnu okolnost da gospodin Danis Tanović imao projekciju filma Ničija zemlja i dodjelu međunarodnog priznanja, nažalost naše učešće na takvom jednom primjerenom reprezentativnom prijemu BiH u svijetu je bio ... zahvaljujući Sekretarijau Parlamentarne skupštine BiH koji je blagovremeno odreagovao i obezbijedio na neki način naše prisustvo na tom skupu. Istovremeno se na ovo i drugo pitanje, također, upućeno prema MIP-u a na neki način se dotiče i kolegija oba doma. Za mene u zadnje vrijeme a evo i ovaj boravak u Briselu po meni je pokazao jedan dosta ne primjeren odnos delegiranih, bilo je, ovog momenta iz Parlamenta BiH na međunrodnim sesijama sa dosta olakim izostancima delegiranih parlamentaraca sa međunarodnim sesija, što stvara, po meni, nepotrebnu ružnu sliku BiH u međunarodnoj nekoj svojoj refleksiji. Već ako postoje neke borbe za te odnose vani, onda očito imamo i sliku i situaciju da, ako nismo na kvalitetan način mo... i plaćeni od međunarodnih medijatora, ako su to samo troškovi Parlamentarne skupštine BiH sa dnevniama koje su stvarno, moramo iskreno reći dosta niske za međunarodne relacije, dosta često takva putovanja parlamentarci izbjegavaju. Eto, samo toliko.
Zahvaljujem. Ja biz molio pitanje. Ovo su bile više konstatacije. Ko se dalje javlja za riječ?
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, da me ne bi opomenuo predsjedavajući zašto nemam pitanje u pisanoj formi, ja sam ovdje izašao da iskažem svoje nezadovoljstvo. U nekoliko navrata na prethodnim sjednicama Parlamenta sam postavljao pitanje. Evo i sad ću postaviti a dva puta je dostavljeno u pisanoj formi, nikada nisam dobio odgovor na njega. Pitanje je vrlo problematično i velika kategorija ljudi praktično danas ima problema zato što to pitanje nije riješeno. Naime, radi se o ugovoru o međusobnim pravima i obvezama korisnika penzijskog i invalidskog osiguranja koje je potpisano između RS i Federacije BiH. Kao što znate taj ugovor je, jednostavno raskinut od strane RS. Ono što sam ja tražio odgovor može biti pozitivan, negtivan, ali mislim da Vijeće ministara, odnosno Savjet ministara mora da kaže svoj stav oko ovog pitanja. Praktično, ovo je moja urgencija na ranije postavljena pitanja. 14
Zahvaljujem delegatu gospodinu Rokiću.
Riječ ima predsjedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine Nikola Špirić.
Uvažene kolege delegati, cijenjeni gosti, ja sam dobio odgovor na pitanje na prošlo postavljeno pitanje. Da li u zajedničkim institucijama ima zaposlenosti na crno i zašto jedan izvjestan broj radnika nema pravo nadoknade na topli obrok, zdravstveno, penziono i socijalno osiguranje? Za divo čudo dobio samodgovor kakav sam, kakav niko u jednoj pravnoj državi ne može da očekuje. Odgovor jeste, postoje ljudi koji rade na crno njih 23 koji ostvaruju samo novčanu naknadu predviđenu za obavljanje poslova za koje su angažovani, a gledajte razloga zašto to stoji. Zato što Vijeće ministara nije usvojilo promjenu sistematizacije radnih mjesta, a kaže se da je ova sistematizacija bila vezana za renoviranje prvog sprata. Evropska Unije je uspjela da renovira tri sprata a Savjet ministara nije uspio da promijeni sistematizaciju. To najbolje govori koji je odnos Savjeta ministara prema ovom problemu. Da međunarodna institucija, zahvaljujući donacijama renovira tri sprata Parlamentarne skupštine da se proširi zaposlenost za 23 a da gospoda iz Savjeta ministara nije u stanju da prilagodi sistematizaciju da ti ljudi budu zaposleni u skladu sa pozitivnim zakonskim propisima. Evo i takav odgovor možete dobiti u ovoj zgradi a ovo ću dati novinroma da imaju na uvid ili sredstvima informisanja da imaju da pročitaju. Drugo moje pitanje. U sredstvima informisanja već duže vrijeme idu informacije, da ne kažem kolaju priče da je firma Amp-šped ili rukovodstva firme finansiralo pojedine političke partije. Ja sad postavljam pitanje nadležnim institucijama da li se finansiranje političkih partija odvija u skladu sa Zakonom o finansiranju političkih partija, koje smo mi usvojili u Parlamentarnoj skupštini BiH i tražim odgovor da se kaže da to što mi čitamo su špekulaicje ili je tkao za pojedine političke partije koje plediraju da učestvuju na izborima i uzmu glasove finansiraju na takav način. Ima li većeg upozorenja za političku javnost nego da neko kaže da se neko finansira, da se neka politička opcija finansija na ilegalan način? Drugo moje pitanje jeste, Savjetu ministara i nadležnim institucijama BiH jeste da već par dana umjesto, naravno, da stvaramo atmosferu radovanja što je došlo do trojnog sastanka na relaciji Beograc-Zagreb-Sarajevo se stvaraju različite informacije... do juče da je bio pripreman atentat, da su različiti islamistički krugovi, bar tako čitam u novinama pripremali atentat na predsjednika Jugoslavije gospodina Koštunice i gospodina Mesića. Ako to nije tačno, ne može biti crnji doprinos ovoj držvi od toga. Ako je tačno, molimo da jasno izađu i kažu, jeste to je tačno, ima i toga. Kako je moguće da šutimo o tome? Kako je moguće da se nadležni organi ne oglase poslije javnih istupa uglednih ličnosti pa i predstavnika međunarodne zajednice. Dakle, to su ta moja dva pitanja i ova konstatacija. Mislim da to zvređuje pažnju. Ovdje treba stvarati atmosferu 15 pomiranje,uzajamnog uvažavanja dobrosusjedskih odnosa, a ne podgrijavati atmosferu za pravljenje eventualnih zastoja u tim odnosima. Zato sam postavio to pitanje. Hvala.
Hvala vam gospodine Špiriću molim vas u pismenoj formi.
Ko se dalje javlja za riječ? Nema više prijavljenih za ovu tačku dnevnog reda. Dakle, zaključujem prvu tačku dnevnog reda odgovor na delegatska piranja i delegatska pitanja. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda. Ad.2. Zapisnik sa 20. i 21. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Ko se javlja za riječ? Nema diskutanata. Zaključujem raspravu vezano za zapisnik. Idemo na izjašnjvanje. Ko je zato da se usvoje zapisnici sa 20. i 21. sjednice? Konstatujem da smo jednoglasno usvojili zapisnike. Ad.3. Imenovanje delegata doma naroda za članove zajedničke komisije oba doma za postizanje sporazuma o istovjetnom tekstu, to je Zakon o upravi usvojen je u različitom tekstu. Zajednička komisija bi trebala postići saglasnost a za članove komisije Kolegij je predložio gospodina Drgutina Rodića, Šefika Dažferovića i Niku Sušca. Ako ima drugih prijedloga, ja bih molio da iznesete. Nema. Ko je zato da se usvoji ovaj prijedlog za zajedničku komisiju? Jednoglasno, 13 dakle, za. - Usvajanje zakona o nacionalnim manjinama Dakle, zakon o nacionalnim manjinama je, također, usvojen u različitom tekstu i trebamo imenovati zajedničku komisiju. Kolegij za zajedničku komisiju je predložio gospodina Ivu Živkovića, Ibrahima Spahića i Gorana Turjačanina. Ima li drugih prijedloga? Nema. Ko je za ovaj prijedlog? 13 za. Niko protiv i niko uzdržan. Dakle, jednoglasno. - Imenovanje komisije za usaglašavanje zakona o koncesijama Članovi Kolegija su za članove komisije predložili Momčila Novakovića, Muniba Jusufovića i Jerku Ivankovića. 16 Ima li drugih prijedloga? Nema. Ko je za ovaj prijedlog? Konstatujem da smo jednoglasno usvojili ovaj prijedlog. Zaključujemo 3. tačku dnevnog reda i prelazimo na 4. tačku dnevnog reda. Ad.4. Imenovanje članova komisije za izradu izmjena i dopuna Poslvonika Doma naroda Želim da vas izvijestim da je i Predstvnički dom imenovano devetočlanu komisiju, da su se u raspravama stekli uslovi da dođe do promjene poslovnika jednog i drugog. Naša je namjera, dakle, obadva kolegija da komisije jedno vrijeme rade odvojeno da bi nakon toga sjeli zajedno i pokušali usaglasiti onaj dio zajedničkog dijela koji se odnosi na zajedničke aktivnosti obadva doma. Mi smo za članove komisije predložili predsjedavajućeg, prvog i drugog zamjenika predsjedavajućeg i predsjedavajući klubova delegata. Dakle, šestočlanu komisiju koja bi radila na izmjeni i dopuni Poslovnika o radu doma naroda. Otvaram raspravu ako ima drugih prijedloga. Zaključujem raspravu. Izvolite, javlja se gospodin Džaferović. Izvinjavam se Genjac. Oprostite nije namjerno lapsus.
Pozicija u Domu naroda je prilično specifična da o tome ne elaboriram šire. Međutim, jedna od rijetkih stranaka možda između jedne ili dvije stranke u Domu naroda koja je opoziciona, trenutno je Stranka demokratske akcije, pogotovo što su i predsjedavajući i predsjednici klubova poslanika, naravno iz vladajućih stranaka, mislim da bi bilo dobro da jedan član komisije bude iz SDA kao opozicione stranke i da komisija bude sedmočlana i ja predlažem gospodina Džaferovića, budući da se radi o delegatu koji je, inače, prvnik i ima iskustvo u parlametarnom radu. Dakle, mislim da bi bilo produktivno i politički a i prvno stručno i zato očekujem da ćete ovaj prijedlog podržati. Hvala.
Zahvaljujem. Za sada imamo dva prijedloga. Ima li još prijedloga? Nema. Idemo na izjašnjenje prvog prijedloga Kolegija da komisija bude u sastavu predsjedavajući i zamjenici predsjedavajućeg, predsjedavajućih klubova. Ko je za ovaj prijedlog? – 11 za. Ko je protiv? Ko je uzdržan? – 1 Konstatujem da ovaj prijedlog usvojen. Nema potrebe glasati o drugom prijedlogu. 17 Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda. Mi smo usvojili. Imali smo dva prijedloga, prijedlog Kolegija i vaš prijedlog da bude sedam članova. Ovo je šest. Završeno je glasanje, žao mi je. Nije dopuna nego da bude sedmi član. Bila su dva prijedloga, prijedlog Kolegija i prijedlog gospodina Genjca. Pa mi smo završili glasanje, jer ovo jedno drugo isključuje. Dakle, ako je usvojen ovaj prijedlog, ne možemo staviti. Ja tumačim Poslovnik valjda. To znate. Ad.5. Kreditni sporazum – Prjekat razvoja stočarstva i ruralnog finansiranja – predlagač Predsjedništvo Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Ko je zato da ratifikujemo ovaj kreditni sporazum? – 11 za Ko je protiv? Ko je uzdržan? – nema protiv nema uzdržanih. Dakle, konstatujem da smo usvojili, ratifikovali ovaj sporazum. Ad.6. Ugovor o trgovini tekstilnimp roizvodima između Evropske zajednice i BiH – predlagač Predsjedništvo Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja se niko. Dakle, nema niko da se javlja za riječ. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da se da saglasnost za ratifikaciju ovog ugovora? – 11 Ko je protiv? Nema niko. Ko je uzdržan? Nema udzržanih. Zahvaljujem. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda. Ja vas molim, ako ima neko primjedbu na predsjedavanje da javno iznese. Čini mi se da se držim Poslovnika i vjerujte mi da nikad neću naprviti propust koji je van poslovnički, ali molim delegate da jasno definišu zahtjeve da bi se mogli o njima izjašnjavati. Ad.7. Ugovor o slobodnoj trgovini između BiH i Republike Slovenije – predlagač Predsjedništvo BiH Ko se javlja za riječ? Gospodin Novaković. Izvolite.
Ja bih samo postavio jedno pitanje. S obzirom da je ovaj ugovor bio jednom i da je tada komisija, nadležna komisija imala prijedlog, praktično da Dom ne usvoji ugovor dok se neka druga pitanja ne riježe, pa me zanima da li je ovaj ugovor bio ponovo na komisiji i kakav je stav komisije? 18
Molim, imamo li predsjedavajućeg komisije. Ko su zamjenici. Rijeć ima gospodin Ivo Divković. Izvolite.
Ja nisam bio na posljednjoj sjednici komisije. Prema tome, ja ne mogu, zaista, reći da li je ugovor bio ponovo na komisiji. Ali, znam da prije toga nije dolazio na komisiju. Jedino, evo, tu je Tokić u utorak ne znam da li je bio na sjednici.
Zahvaljujem gospodinu Divkoviću. Rijeć ima drugi zamjenik predsjedavajućeg gospodin Tokić. Izvolite.
Vama su poznati razlozi zašto je komisija dugerisala da Dom naroda Parlamentarne skupštine ne ratificira ovaj sporazum. Ja bih želio istaći kao informaciju da ovaj sporazum je već na snazi. On je na privremenim aranžmanima i tako će biti do kraja o.g. Istovremeno po meni ulazi u Evropsku Uniju, tako da automatski uslaskom Slovenije u Evropsku Uniju prestaje i mogućnost realizacije dalje ovog sporazuma. Komisija nije mijenjala svoj stav. Nije imala ovu tačku dnevnog reda. Ja ću podsjetiti još jedanput razloge zašto smo mi, čisto političkih razloga htjeli dati do znanja jeste pitanje uravnoteživanja razmjene, trgovinske razmjene između BiH i Slovenije koja je vrlo loša i pitanje rješavanje, rješavanje pitanja štediša Ljubljanske banke o čemu ćemo imati jednu posebnu informaciju, tako da komisija nikada nije promijenila svoje stajalište sa sugestijom da ovaj dom ne prihvati ratifikaciju ovog sporazuma kao politički izraz odnosa prema ne rješvanju ovih bitnih pitanja o kojima smo govorili. Naravno, Predsjedništvo je imalo pravo da ide ponovo sa ovim prijedlogom.
Zahvaljujem gospodinu Tokiću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Spahić. Izvolite.
Prije svega želio bih da, gospodine predsjedavajući postavim sasvim jasno pitanje. Ako je nešto na snazi i ako nešto funkcioniše i ako još nismo dobili ni od koga informaciju, a prije svega od Vijeća ministara koje je nadležno i ovdje je prisutno nekoliko zamjenika ministara, da jedan ugovor o slobodnoj trgovini šteti BiH, dakle, da bi to bio razlog zbog čega bi Parlament trebao da zaustavi ratifikaciju, onda ... odnosi oko toga razjane. 19 Što se tiče političkih razloga, u odnosima između dvije zemlje oni su danas naj... u tome što je u BiH trenutno predsjednik Republike Slovenije i, upravo, koliko znam ima u ovoj zgradi susrete sa Vijećem ministara. S druge strane bih htio reći da, u politici, kad je riječ o međudržanim ugovorima, koji su vezani za stabilizaciju ekonomskog prostora i suradnje u Jugoistočnoj Evropi i veza sa zemljama koje su na neki način vezane sa zemljama koje su, na neki način vezane direktno za interese ekonomske BiH. Treba uvijek vidjeti ono što je interes same države i njega favorizirati i, ono što su opravdani zahtjevi, recimo deviznih štedišta Ljubljanske banke, o čemu je gospodin Tokić najvio posebnu informaciju, zatim ono što su interesi balansa i debalansa u trgovini, ali u BiH vezano za ovo pitanje, ja sam svojevremeno u više nvrata insistirao da rasvjetlimo, također, pitanje ugovora o slobodnoj trgovini sa Makedonijom. To je, koliko znam, na neki način iza nas. Povodom ugovora o slobodnoj trgovini sa Slovenijom, želio bih postviti sasvim precizno pitanje. Pošto je prilika da se vodi debata, da nam predstavnici Vijeća ministara izađu i kažu. Da li ima osim ovih političkih razloga, koji su potpuno razložni kad je riječ o zaštiti interesa građana BiH, koji su devizne štediše bile kod Ljubljanske banke, da li ima štete za interese BiH koji proizilaze iz ugovora koji je na snazi? Pa bi, eventualno, Parlament trebao da intervenira u tom pogledu. Ja tražim eksplicitno izjašnjenje. To se ne radi više o, kako bih rekao saviranja oko jedne stvari taj ugovor o slobodnoj trgovini svih drugih pitanja koja su vezana za odnose između države, Republike Slovenije i držve BiH, a veoma sam zainteresiran za javnu i jasnu debatu o poziciji naših deviznih štediša kao i svih drugih građana BiH koji su na bilo koji način oštećeni u odnosima, a tiču se odnosa BiH i Slovenije. Smatram da to nema nikakvog spora da će to biti na dnevnom redu kao što se vidi i tad će svaki delegat imati da govori o tom problemu. Ali, da ne bi mi podvezali te dvije stvari, ja bih želio da razjasnimo poziciju političku Parlamenta, jer kad o politici govorim, politika države BiH i Vijeća ministara, zatim naših partnera u Evropi i Svijetu jeste da se u prostorima Jugoistočne Evrope i Evropi stvaraju uvjeti za slobodnu trgovinu i, ako je ovo samo jedan izraz volje da se to odloži zbog toga, što bi htjeli time demonstrirati političku volju u odnosu na druge probleme, koji su vezani, recimo, devizne štednje ili neki drugi problem, debalans u trgovini, onda bi bilo dužno vijeće ministara, nadam se da će to na osnovu današnje rasprave po dnevnom redu izaći, također, sa jasnim stavovima, koji su ne samo politički nego egzistencijalni. Znači, Tiču se interesa građana BiH i vrijeme je da više ovo vrzino kolo oko toga prekinemo. To je tema na dnevnom redu prihvaćena koliko znam i izglasana od strane svih poslanika i povodom te tačke ćemo razgovarati vrlo jasno i precizno reći šta svako o tome misli i biće mi drago da čujemo informacije dokle se došlo i koliko se odmaklo u trganju za rješanjima koja će biti korektna i pravedna. Sad bih molio da prije izjašnjavanja, ipak, ispred Vijeća ministara neko odgovorno izađe i kaže. Da li BiH trpi neke štete ili se ovim ugovorom, faktički, razvijaju neke druge relacije koje su, vezane su sa drugim zemljama i sasvim su prirodne i normalne i u plusu su onoga što se zove tržišna ekonomija i interes jedne zemlje za otvorenost spram drugih zemalja. 20 Molio bih da dobijem odgovor, dakle, ako m ožete gospodine predsjedavajući obezbijediti i ako je spreman neko od predstavnika Vijeća ministara to reći, dužan je, jer je to, zaista jedno pitanje koje nije proceduralne naravi. Ratifikacija često može biti i pitanje koje će otvoriti i druga pitanja, to je sasvim normalno, ali da vidimo koliko ima kapaciteta, evo nam dolazi još jedan ministar, snage da se jasno i precizno kaže pozicija BiH, kako ne bi štetili opštim interesima BiH, građana i rekao bih politike koja je, vezano za tržište slobodno i za suradnju na ovom prostoru. Hvala lijepa.
Za riječ se javio predsjedavajući Doma naroda gospodin Nikola Špirić.
Uvaženi delegati, cijenjeni gosti, uvaženi članovi Savjeta ministara, vidite, ja mislim, da mi ovdje govorimo o politici a ne o suštini sporazuma koji je predmet ratifikacije. Ja želim da vas izvijestim da je Predstavnički dom ratifikovao ovajugovor između, dakle, o slobodnoj trgovini između BiH i Republike Slovenije.Ne vjerujem da bi Predsjedništvo BiH kao ozbiljan organ poslalo Parlamentu na ratifiakciju sporazum koji je štetan za BiH. Ja znam da je debalans o trgovačkoj razmjeni na štetu BiH otvarivan čitav niz godina između BiH i Slovenije, ali to nije do Slovenije, nego je to do BiH. Dakle, ako hoćemo izvoziti ne samo u Sloveniju neko u Evropu, dakle, moramo više uraditi i na zakonodavnoj, u smislu proizvodnje proizvoda koji mogu ići na probirljivo tržište. Čini mi se da, kada je u pitanju ratifikacija ovih sporazuma, ukoliko ne ratifikujemo sporazum, možemo poslati i ružnu političku poruku nasprem toga, nasprem otvaranja odnosa, regulisanja odnosa itd. Ne može sporazum o slobodnoj trgovini biti uslov ili uslovljavati, čini mi se po mom viđenju, nije dobro tim sporazumom uslovljavati neke druge stvari koje bi treblao rješavati diplomatskim putem. Ja znam da je vrlo teško urediti sve odnose da državama koje su nastale raspadom bivše Jugoslavije, ali sam zato da svi zajedno uložimo mnogo truda na svim nivoima, ne samo ovaj parlament,nego izvršna vlast BiH da ti odnosi budu u uzlaznoj liniji, zato mislim da bi danas bilo dobro, bez obzira na upozorenje naše komisije da ovaj sporazum ratifikujemo. Ja ću svoj doprinos dati na tom putu, dakle, glasati za ratifiakciju ovog sporazuma i dobro bi bilo da, jednostavno kod bitnih državnih projekata, dakle, kod bitnih državnih projekata olitika i političari politizacijom pojedinih stvari ne naruše izgradnju dobrih odnosda. Dakle, to je stvar o kojoj bi BiH morala voditi računa, kao što bi trebale voditi računa i one države koje bi žele uspostvu odnosa sa BiH. Dakle, ja ću glasati za ratifikaciju ovog sporazuma i čini mi se da nećemo naprviti grešku, ukoliko danas ratifikujemo sporazum, a naravno sva upozorenja koja delegati izreknu bi trebala biti proslijeđena nadležnim institucijama u BiH. Hvala vam lijepa. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Genjac. Izvolite. 21
Nas bi, zaista, trebali rukovoditi interesi države i sadržaj sporazuma u stručno- pravnom i konkretnom području. Situacja je od prilike sljedeća. Pitanje štediša Ljubljanske banke se strahovito zaoštrava. Imamo evidentnu aroganciju sa strane slovenačke države i predstvnika slovenačke države i evidentnu ... da se to pitanje rješava na adekvatan način. S druge strane imamo situaciju da sporazum kakav je danas predmet, imamo već sa svim susjednim džravama, da je to put koji je put u Evropu, da je to put koji se ne može izbjeći u ostvarivanju saradnje sa susjednim državama i što je, evidentno to interes BiH, dugoročni interes. Imali smo neka tumačenja određenih garnigtura koja kažu pa dobro sporazum je na snazi svakako. On se prmjenjuje. Ako ga mi i ne ratificiramo i ne damo saglasnost i damo saglasnsot. Drugim riječima kako god se mi zjasnimo sorazum je na primjeni a naše ne izjašnjavanje bi moglo biti određena vrsta poruke slovenačkoj stranida da se ko biva malo i pripadne. Ja ne vidim da će se od toga slovenačka strana pripasti ni da će od toga biti ikakvih efekata. Ja mislim da mi trebamo vrlo jasno postavitri stvari. Ako je sporazum za ratifikaciju, ako njegov sporazum za ratifikaciju, ako je on u pripremi treba i dati saglasnost da se ratificira. Međutim, ako ima imalo izgleda da se pitanje ovog sporazuma tretira na način da se njime riješi pitanje štediša Ljubljanske banke, treba odmah pokrenuti pitanje suspenzije ovog sporazuma. Ako je to bilo, ima malo šansi u tome da se riješi pitanje ljubljanskih štediša. Prema tome, ja sam za taj pristup. To što je Predstavnički dom ratificirao, pošto je sporazum u primjeni, pošto je to praksa sa svim susjednim zemljama, mislim da mi nemamo mnogo prostora za nešto što bi se moglo nazvati manipulacijom. Ali, isto tako, ukoliko imalo izgleda ima da se ovo pitanje zaoštri na način da se njime riješi pitanje štediša Ljubljanske banke, ja sam zato da pokrenemo proceduru suspenzije ovog sporazuma i to bi bio pošten odnos prema sadržaju ovog sporazuma, a i prema svim onima koji su na neki način zaisteresirani za ova pitanja koja su vezana. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Rijeć ima gospodin Tokić. Izvolite.
Ne kaže se pripadne nego prepadne. Ja sam samo izašao i prenio stajalište komisije od prije nekoliko mjeseci. Nisam uopšte iznosio svoj stav.A, svima vama koji sad diskutujete mogu ponuditi stenogram diskusija kada je bilo ovo u Domu i Dom je odbio ratifikaciju. Ovo je bilo jedanput na Domu naroda i Dom je odbio. Jedina informacija koju sam želio reći jeste da komisija u međuvremenu nije raspravljala uopšte o ovom pitanju, niti je mijenjala stav. Hoće li Dom danas promijeniti svoj stav, to je, narvno, tema rasprave, ali nemojte ponašati se kao da niste diskutovali prošli put drugačije. 22 S obzirom da ovdje postoji već unaprijed deklarisanje kako će ko postupiti poput mog predsjedavajućeg, tako da ću i ja reći. Ja sam i prošli put bio suzdržan i sad ću biti suzdržan o ovom pitanju, jer smatram da ovo pitanje ne treba tako olako ni odbijati ni prihvatati, pogotovo bez analize Vijeća ministara koju smo i onda tražili. Hvala.
Zahvaljujem drugom zamjeniku gospodinu Tokiću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Ivanković. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege izalsanici, uvaženi gosti, ovaj sporazum sa Slovenijom je na snazi još od početka ove godine i traje već šest mjeseci. Ja predlažem da sporazum uputimo komisji i da komisija izanalizira efekte ovog sporazuma unutar šest mjeseci i da nakon toga da mišljenje Domu kako da Dom postupi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu Ivankoviću. Je li krivi navod? Krivi navod na krivom putu.
Ma ne bih tako se baš ja mogao zbuniti, onaj koji hoda. Ja sam kao delegat tražio da predstavnik Vijeća ministara, ovdje sad imamo već i drugi rang i ministra, vrlo eksplicitno pred Parlamentom kaže da li ugovor o slobodnoj trgovini, koji je potpuno u duhu ekonomske politike BiH, kao i interesa cijelog našeg okruženja pravi ili ne pravi štetu. Vijeće ministara BiH ovdje je zastupljeno vrlo reprezentativno sve su sami stručnjaci. Imamo i ministra i tražimo da se jednostavno pred nama izjasni, pa sad mislim to zavrzlama da idemo sad na komisiju pa ćemo sa komisije doći ponovo na razgovor i da iduće godine. Znate, u politici treba razdvojiti ono što je bitno i što je državni interes i u ovom slučaju podvlačim još jednom. Rasprva o odnosima ne riješena između BiH, koji utiču na interese građana BiH, kao što je devizna štednja je predviđena današnjim dnevnim redom i najavljena i ne vidim razloga da ne dobijemo tačan odgovor u najboljem interesu međudravnih odnosa ministra koji ovdje sjedi. To mu je posao. Šta će drugo raditi ili zamjenika. Nemojte da bježimo od toga. Što? Ako nešto proizvodi štetu, a možda delegati nisu informisani, ne vidim kako će Komisija za vanjsku i ekonomsku trgovinu, u kojoj, također, sjede sve sami eksperti bolje ocijeniti tu stvar bez ocjene javne koju će dati predstavnik Vijeća ministara. Ja jako cijenim svoje kolege i njihovu ekspertizu, ali, volio bih da čujem ljude koji su odgovorni u državi da vode ... politike to je izvršna vlast i to je Vijeće ministara. To je čista stvar. Zašto od toga bježati. Ja sam mislio da ću čuti njihov odgovor, pa sam se suzdržao da kažem više o drugim stvarima, ali volio bih da to dobijemo priliku. Imamo pravo tražiti. Evo ih kompletan tim. 23
Da nisi dva puta diskutovao Ibro mogao si i možda čuti.
Nisam tebe slušao jer sam tražio od Vijeća ministara. Ja vjerujem u tvoju ekspertizu o tim pitanjima, ali volio bih da čujem predstavnika Vijeća ministara.
Dobiće ljudi riječ. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Divković pa gospodin Rodić. Vijeće ministara će, svakako dobiti šansu da, ukoliko osjeti potrebu da se izjasni o ovom problemu.
Pa gospodine predsjedavajući, čini mi se da je ovo jedini sporazum oko kojeg vodimo polemiku do sada o slobodnoj trgovini i zbog javnosti treba reći čime se komisija rukovodila kad smo mi bili na neki način imali rezerve u vezi sa ratifikacijom ovog sporazuma. Prije svega smo se odnosili prema tom sporazum sa stajališta interesa BiH. Interes je BiH da ima sporazume sa svim zemljama ovog tipa i to nije sporno. Sporazum je već na snazi. Mi smo to konstatovali, znači, nema nikakvih prepreka da robe prolaze. Međutim, šta je bio razlog da se mi tako izjasnimo? Pa izraz jedne političke volje, jer je postojao određeni diskriminatorski odnos na granici Republike Slovenije prema nekim robama. Sjetite se u to vrijeme mlijeka itd. ova devizna štednja o kojoj je riječ itd. Mi smo htjeli tada i vi ste ovdje na Parlamentu, odnosno na Domu smo prihvatili svi skupa da pošaljemo tu jednu političku poruku, koja se u osnovi svodi da tražimo ravnopravniji odnos sa Republikom Slovenijom u međusobnoj razmjeri, a u skladu sa Sporazumom koje je Vijeće ministara sa njima potpisalo i koji je na snazi. To je suština stvari bila. Hoćemo li mi danas njega ratificirati ili nećemo, to ćemo se opredijeliti, ali mislim da tareba znati razloge zbog čega smo se tako izjasnili na komisiji, a poslije rekao bih i na Domu prihvatili to. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Divkoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Dragutin Rodić. Ja se izvinjavam gospodinu ministru. Kad završe delegati pa Vijeće ministara može da pojasni svima pa da svodimo raspravu.
Ja nemam namjeru da pričam o sporazumu, obzirom da sporazum se primjenjuje i to je defakto stanje a ovo drugo je nešto sad, samo sam htio kolegi Spahiću, pošto uporno insistira da se oko ovoga izjasni Vijeće ministara, htio sam samo da intervenišem da kažem da je predlagač ovog sporazuma Predsjedništvo. 24
Zahvaljujem gospodinu Rodiću. Osjeća li Vijeće ministara da može, ministar Domazet je tražio riječ. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče, uvaženi zastupnici ovog visokog doma. Izgleda da je potrebno ovdje reći o dvije grupe pitanja i neke stavove. Jedna grupa pitanja je vezano za sporazum o robnoj trgovini između Slovenije i BiH a druga grupa pitanja vezana za problem devizne štednje. Mislim, inače, da je pred ovim domom, dakle pred Parlamentarnom skupštinom uvijek pitanje kako načelna opredjeljenja provoditi u praksi. Dakle, mi imamo načelna opredjeljenja tranzicionih reformi, načelna opredjeljenja liberalizacije, stvaranja zona slobodne trgovine, povezivanja BiH u šire integracije, sa ciljem da dođemo u Evropu i ta se opredjeljenja moraju provoditi kroz globalizirane načine, koji već primjenjuju sve demokratske zemlje. Jedan od takvih načina je, upravo, stvaranje, zaključenje sporazuma o slobodnoj trgovini što je najniži oblik integracije. On je zasnovan na bilateralnom sporazumu. Viši oblik su multilateralni, recimo ideja da stvorimo Jugoistočnu Evropu protorom slobodne trgovine, što će, vjerovatno biti za neko izvjesno vrijeme postignuto kao realnost. Međutim, mi idemo na bilateralne sporazume. Oni su dosta složeniji i oni su niskog stupnja i onemogućavaju neke efekte ekonomije, obima koje multilateralni sporazumi poštuju. Bosna i Hercegovina ima osnovni cilj kroz stvaranje zona, slobodne trgovine sa susjednim zemljama, zemljama regiona da poveća pristup svojih kompanija na tržišta, bez carinskih barijera. Evo, vi uzmite naše tržište, tržište da četiri miliona ljudi četiri milijarde i četrsto miliona dolara društvenog proizvoda. Na tom tržištu mnogi vidovi proizvodnje ne mogu uopće da postignu svoju opravdanost. Međutim, ako uključite tržište bivše Jugoslavije, ono je 68 milijardi a sama Slovenija je tržište od 30 milijardi dolara. Naravno, otvaranje i vlastitog tržišta može se smatrati žrtvom, ali pristup na drugo tržište treba smatrati potencijalnim dobitkom i to je osnovni foskulat, foskulat ekonomije, marko ekonomicije i integracija ekonomskih. Pitanje je sada, dakle, koliko je naša privreda sposobna da iskoristi slobodan pristup na slovenačko tržište i da li se slovenačka privreda više, zbog više konkurentnosti iskoristiti mogućnost pristupa kroz postepenu liberalizaciju na bosanskohercegovačko tržište. Dugoročno treba da bude ... ekekat. Dakle, dobitnici su svi. Ali, kratkoročno, vjerovatno može biti efekat da je nerazvijena zemlja gubitnik a razvijena dobitnik. To smo mi kompenzirali tim što smo uspjeli da dobijemo koncesije slovenačke vlade da mi imamo odmah 100% skinute carine a njihove robe će biti postupno oslobađanje od carina. To je pokušaj da se taj efekat nerazvijene zemlje mora kompenzirati. Jedana oblast 25 očekivanih ekekata je mogućnost ekspanzije naših izvoza. Druga oblast, posebno značajna u ovom slučaju je, da će slobodna trgovina provocirati efekat većeg priliva stranih direktnih investicija iz Slovenije. Naime, po makroekonomiji ekonomskog razvoja, razvijena trgovina ima rezultat u razvijanju stranih direktnih investicija i to je ono što u slučaju Slovenije treba očekivati u najveći efekat. Pri tome je moguće, pošto je ona sad među vodećim zemljama investirorima u BiH, očekivati da se postižu mnogo viši, mnogo kvalitetniji oblici zajedničkih ulaganja u kojima bi domaće kompanije BiH partnerski razvijela proizvodnju koja bi mogla ići na treća tržišta, što je poseban naš praktički interes. Dakle, kada je riječ o tom sporazumu, Vijeće ministara je ocijenilo, vodilo, uprvo ovakvu diskusiju, dva-tri puta se razmatrao taj sporazum, vodila se ovakva diskusija i Vijeće ministara je zaključilo da taj sporazum treba zaključiti i predložilo ga Predsjedništvu na dalji postupak verifikacije. Prema tome, stav Vijeća ministara je, da je ovo dugoročni interes BiH, da je ovo korak u širenju zone slobodne trgovine na području Jugoistočne Evrope i da je za budući ekonomski razvoj ovo izuzetno značajno pitanje. Dakle, mi moramo dokazati, Parlament mora dokazati da smo mi na kursu integracija. Da smo mi na krusu liberalizacija, da smo mi na kursu prevazilaženja auta... da smo mi na krusu prevazilaženja barijera carinskih itd. U razmjeni sa Slovenijom imamo jedan problem, a to je problem postojanja necarinskih barijera, prije svega barijera vezanih za kvalitet i kontrolu proizvoda i to je, možda, najveće opterećenje na kome mi u Vijeću ministara aktivno sudjelujemo, aktivno radimo na rješavanju tih problema. Jedan od takvih projekata je projekat zakona o veterinarskoj službi BiH, koji ćete vi uskoro usvojiti. Nadam se da ćete ga usvojiti, jer je to preduvjet za ekspanziju našeg izvoza poljoprivrednih proizvoda ne samo u Sloveniju nego i druge zemlje, jer bez takve službe nema mogućnosti da se osigura konkurntnost našeg izvoza. Zatim, standardizacija i druga brojna rješenja koja utiču na kvalitet proizvoda su preduvjeti da iskoristimo ove šanse. Postoji i danas smo mi u razgovorima sa predsjednikom Kučanom skrenuli najozbiljnije pažnju, postoje razni drugi oblici diskiminatorski koji se mogu baš tako nazvati administrativno diskriminatorski oblici, za koje je rečeno da će biti u potpunosti otklonjeni ako mi sa svoje strane uredimo ovo što, na čemu radimo. Ja bih sad, dakle, mogao da zaključim ovo poglavlje s tim da je to jedna šansa za našeg izvoznika. Reći ću vam jedan živ konkretan primjer Konjuh iz Živinica je imao ambicije na slovenačkom tržištu i prodaje tamo dva-tri miliona maraka. Međutim, od tog Konjuha dok sam bio potpredsjednik Komore, dobio sam tako jedno žestoko pismo sljedeće sadržine. Kako vi misite da ćemo mi konkurirati na tržište Slovenije hrvatskih proizvođačima namještaja koji imaju slobodnu trgovinu sa Slovenijom. Dakle, gospodo, uključite u obzir da mi nismo ti koji diktiramo prvila igre. Mi smo dio prvila igre. Dakle, to je riječ o jednom multilateralnom, globalnom pristupu. Danas će sutra naš Konjuh imati jednake uvjete kao hrvatski proizvođač u pristupima tržišta Slovenije. Naravno, to ne ide bez recipročnih ustupaka. Tu su prvila igre i molim vas, naša je budućnost da 26 osiguramo regionalnu konkurentnost. Da budemo konkurentni na regionalnom tržištu. Ovo je, u stvari, prvi korak u izlasku na tu arenu. Arenu regionalnog tržišta. Drugo, što sam htio reći vezano je za deviznu štenju naših štediša u Ljubljanskoj banci.
To je posebna tačka dnevnog reda. Ja vas mogu zamoliti.
Hvala vam lijepo. Ja se izvinjavam. Mislio sam da mi je to obaveza.
Posebna.
Znači, htio sam da kažem u kontekstu ovoga. Pitanje devizne štednje je jedan problem koji mi moramo rješavati fokusiranjem na njega riješiti, jer dovodeći u pitanje cjelinu ekonomskih i političkih odnosa koje razvijamo sa Slovenijom.
Zahvaljujem ministru Domazetu. Čini mi se da je njegovo izlganje uspjelo da riješi dileme koje su postojale kod pojedinih delegata. Ko se dalje javlja za raspravu? Ne javlja niko. Zaključujem rapsravu. Idemo na izjašnjavanje. Ko je zato da danas ratifikujemo ovaj sporazum? – 9 Ko je protiv? Ko je uzdržan? – 3 Konstatujem da smo sa 9 glasova za i 3 uzdržana izvršili ratifikaciju Sporazuma o slobodnoj trgovini između BiH i Republike Slovenije. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda. Ad.8. Sporazum između Vlade BiH i Vlade SR Njemačke o finansijskoj pomoći radi osnivanja preduzeća od strane stručne radne snage koja se vraća u BiH – predlagač Predsjedništvo BiH Dobili ste izvještaj nadležne komisije. Otvaram raspravu o 8. tački dnevnog reda. Ko se javlja za riječ? Gospodin Momčilo Novaković. Izvolite.
Ovaj izvještaj je bio na nadležnoj komisiji. Pošto sam član te komisije, mi smo tada na komisiji, praktično, izrazili rezervu ne prema sporazumu, nego smo tražili pojašnjenje nekih termina. Odnosno lično sam tražio u ime komisije da se pojasne 27 određeni termini, odnosno zašto je sporazum između Vlade BiH i Vlade Savezne Republike Njemačke kada je uobičajeno u skoro svim sporazumo da su sporazumi između država, dakle između Savjezne Republike Njemačke i Bosne i Hercegovine. Naravno, meni ne smeta,odnosno nije bitno kako će se zvati institucija koja potpisuje sporazum, da li se ona zove vlada ili se zove Savjet ministara ili se zove Vijeće ministara, za mene je bitne njene nadležnosti koje su Ustvom definisane i to nije problem. Za mene je mnogo bitnija stvar da se kod ovakvih sporazuma a i svih drugih sporazuma koriste termini koji su u Ustavu BiH. Ne vidim razloga da se ovdje upotrebljavaju neki drugi termini. Obrazloženje koje smo dobili od OHR-a je, ne znam da li su svi dobili, uprvo pokazuje da moja rezerva iskazana prema ovome ima mjesta. Naime, tamo je jasno rečeno, u stvari obrazloženje Savjeta ministara je bilo da je nemoguće mijenjati i da SR Njemačka ne želi da ulazi u to, s obzirom da je za njih stvar gotova sporazum je takav kakav jeste i prilike su takve kakve jesu. A, onda je OHR rekao u obrazloženju. Ove riječi, odnosno ovog termina rekao kaže. Njegov korektan prevod na srpski jezik bio bi, dakle, ne vlada nego država. To je, također, riječ koja se koristi u članu 1. stav 1. u postojećim prevodima Ustava BiH na srpski jezik. Ako je to tako, a ja sam to i rekao na samom početku, znači, da se ovdje radi o sporazumu između država, zašto je onda neko preveo vlada? Što nije preveo država? I ne vidim razloga da ono štonema potrebe se u ovom momentu radi, pogotovu ako se može pretpostaviti da to može izazvati određene probleme. Ja i dalje mislim da je namjera prevoda sasvim drugačije prirode i ako je stvar u prevodu, mi smo na komisiji onda imali stav da se to prevede drugačije, ako je stvar prevoda. Ja i sada insistiram ako je stvar prevoda da se prevede na termine koji su u Ustavu. Ali, ako nije stvar prevoda, onda neko treba ovdje da kaže iz nadležnog ministarstva zbog čega je to tako? Ovo je drugi sporazum ovakve prirode i interesantno je da je u potpisu oba sporazuma je gospodin Lagumdžija. Za ostale sporazume koje potpisuju drugi ministri nemamo ovu situaciju, što meni može biti na neki način upozorenje neke druge prirode. Iz ovih razloga što sam rekao ja želim da predložim da se ovaj sporazum vrati i da se prevede na način korištenje izraza koji su ustavne kategorije.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Rijeć ima gospodin Spahić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Želim reći da izražavam veoma, posebno priznanje Vladi SR Njemačke i Vladi BiH što su postigli sporazum o finansijskoj pomoći, odnosno osnivanja preduzeća od strane stručne radne snage, koja se vraća u BiH, jer sam o tome govorio i prije dva dana da je jedan od krupnih resursa BiH radna snaga stručna u dijaspori ili u rseljenju i izbjeglištvu BiH. To je prvo što bih želio reći. 28 Drugo, kad je riječ o pojmovnom smislu određenja, želim, također, odati priznanje gospodinu Novakoviću i izraziti posebno zdovoljstvo kao delegat Doma naroda BiH što sam dočekao poslije više godina rada, nakon različitih tumačenja pojmova u BiH da se ovdje snažno tako afirmira pojam džrave i drago mi je da je u tom prevodu gospodin Novaković tako snažno stao iza pojma držve BiH. U vezi s tim, aposlutno podupirem stav gospodina Novakovića, jer je riječ o međudržanom sporazumu a instrumenti međudržavnog sporazuma su, bilo ministarstva bilo različite vlade itd. Što se tiče smisla i prijevoda u tom kontekstu ne nalazim nikakvo opravdanje da se ovaj sporazum vraća komisiji, niti da se blokira ovako vrlo važan sporazum, koji je, možda, jedan od konkre4tnih, rijetkih konkretnih koji se tiče građana BiH, državljana BiH koji stimulira Vlada SR Njemačke da svojim povratkom mogu osnovati preduzeće u BiH u svojoj državi i da to bude podržano sredstvima Vlade SR Njemačke koja je dala toliko para za status izbjeglica tokom proteklih godina i naših građana u SR Njemačkoj. Prema tome, nema nikakvog razloga za vraćanje ovog sporazuma. Što se tiče potpisnika, ja sam, ne znam da li je to sa njemačkog ili engleskog ovo prevođeno. Nisam baš ubijeđen da nije baš intoniranost jer ne vidim to na internetu kojim jezicima vladaju drugi ministri osim ovog koji je pomenut i da li je u tom smislu neka sklonost terminološka kod ministara u pitanju, ali to je u ovom sporazumu predmet e... ključna stvar jeste u tome da svi ministri barem dobro govore njemački, ruski i engleski jezik, to bi bilo ključno. Drugo, dakle, ako je to bila namjera isticanje jednog ministra, vjerujem da ćemo imati prilike da afirmiramo i druge ministre i zamjenike kao znalace jezika. Nisam znao da je ovo lingvistička rasprava ili poligotska. Kad je riječ o dva odnosa između jedne i druge institucije, za sav normalan svijet u BiH, kažem normalan da ne vrijeđam nikoga, kažem da normalne države sa sistemima sa radom, ne odnosi se na izjavu gospodina Novakovića tako da nema razloga da se poziva na moju, na krivi navod ili pravi, jer rekao bih sav logičan svijet da ne bude krivo shvaćeno, poprvljam pojam jeste pozicija našeg vijeća ministara pozicija vlade jedne zemlje. E, sad hoćete li vi to zvati ovako ili onako, to je stvar više vaših impresija, ali mi imamo Vladu koja se trenutno zove Vijeće ministara i, zbilja, ne bi trebao da ovakav sporazum zavisi od prijevoda n srpski, bosanski ili hrvatski jezik i da na taj način reduciramo stvari. Molim gospodina Novakovića da u duhu ovog opšteg interesa, koji je afirmirao kao predstavnik komisije za ovaj sporazum povuče svoj prijedlog i podupre svojim interesom za državne, narvno pizicije i pozicije građana BiH u zemlji i Njemačkoj u ovom slučaju i u svijetu i da na taj način danas ratificiramo ovaj sporazum koji je dragocijen i ja znam da su interesi gospodina Novakovića isti kao i interesi svih građana koji se vraćaju kao stručna radna snaga i da je dobro što imamo ovakav sporazum.
Zahvaljujem gospodinu Spahiću. Replika, krivi navod gospodine Novakoviću, šta je? Replika. Izvolite. 29
Naravno, nemam namjeru da upuštam se u neke velike replike sa gospodinom Spahićem, ali ne mogu a da ne primijetim dvije ovdje izrečene konstatacije. Prva, da je naziv neke institucije stvar impresija, pojedinaca, to mi nije bilo jasno do danas i, očito je da su nam impresije nekako izgleda malo drugačije. Dakle, ne radi se olingvističkoj raspravi. Radi se o prevodu jednog sporazuma na srpski jezik i sasvim je logično da se u tom prevodu koriste termini koji su ustavna kategorija, možda je na bošnjačkom jeziku to se zove Vlada ili ne znam ni ja, ali ja vas molim, dakle, ja sam to tražio, a nije stvar nikakve moje impresije. Što se tiče danas sam i prvi put čuo da prevod zavisi od toga ko je ministar i kojim ministar jezikom govori. Pa nisam ni znao da ministri prevode ove sporazum, ja sam mislio da to postoje neke službe.
Ja se zahvaljujem i molim delegate da uđu u suštinu da. Nema problema, evo krivi navod. Ali ja vas molim da se držimo suštine da vrijeme ne trošimo na polemike koje neće riješiti, ne rješavaju problem. Bar toga da se držimo.
Ja sam i zbog toga što sam uvjeren da gospodin Novaković duboko podupire ovaj sporazum zbog financijske pomoći radi osnivanja preduzeća od strane stručne, podvlačim radne snage koja se vraća u Bosnu i Hercegovinu delegat jednako kao i ja koji će poduprijedi ratifikaciju ovog sporazuma. Što se tiče lingvističkog dijela, prijevodi na normalno srpski jezik, bosanski jezik i hrvatski jezik u ovom slučaju službenim jezicima u Bosni i Hercegovini na temelju Ustava ne podrazumjevaju formiranje četvrtog naziva za jezik bošnjački. Takav jezik još pod tim nazivom ne postoji, ali bi također
Ja bi vas molio, ovo nije rasprava o jeziku.
Dakle, nemojte govoriti, jezik suština interesa Doma naroda, Predstavničkog doma Parlamenta BiH poduprimo dobar sporazum između država Savezne Republike Njemačke i Bosne i Hercegovine čiji su izvršioci tog posla vlada jedne i druge zemlje. To je mislim dobro ovako zamjena da se ne bi opterećivali, vlada jedne i druge države.
Potrošili ste vrijeme za krivi navod. Hvala lijepo. Ko se javlja dalje za riječ? Gospodin Jusufović. Izvolite. 30
Ja sam predsjednik kluba, prema tome meni se ne naređuje. Gospodine predsjedavajući, ja mislim da je ova rasprava pomalo izlazi iz suštine, odnosno toka ovog pitanja i trebalo bi vratiti upravo na suštinu. Ja želim isto kao član Komisije da radi javnosti obavjestim da gospodin Novaković, kao kolega koji takođe učestvuje u radu Komisije i on je zamjenik predsjedavajućeg, jedino koliko mi je poznato vama nije bio prevod gospodine Novakoviću jasan. Vi ste postavili taj upit u što ja ne ulazim. Prema tome odgovor koji smo dobili od OHR-a treba posmatrati upravo u takvom jednom svjetlu ne samo ovog sporazuma nego bilo kojih drugih sporazuma i bilo kojih drugih odnosa u međunarodnom pravu. Prema tome logičan je prevod. Ne interesuje međunarodnu zajednicu što kod nas se zove Vijeće ministara, neko kaže Savjet, a ona defakto suštinski treba da bude Vlada u međunarodnom pravu to postoji. Prema tome Savezna Republika Njemačka i sve ono što je rečeno u prevodu od strane OHR-a vlada ne podrazumjeva samo to što se kod nas zove Vijeće ministara ili Savjet kako ga zovu. Podrazumjeva sve atribucije vlasti jedne države. U tom kontekstu treba posmatrati vlada vladu kao sublimaciju tako da kažem sintezu svih organa vlasti jedne države. Upravo to je taj prevod. Ne može drugačije. Te interese u ovom slučaju predstavlja ovo tijelo koje ja je zovem vlada, vi je zovete ovako i onako. Zovite kako god hoćete, ona to u suštini jeste. Možda ste vi na dobrom putu kada ste predložili da bi mi te jezičke nekakve raskorake. Isto to evo ima čini mi se na ovom, u ovom dnevnom redu prijedlog, čini mi se da kolega Ibro Spahić predlaže, prije je to Tokić, pa sam ja bio predlagač. Nikada nije došlo na dnevni red. Ja se nadam da će nekada doći Pijedlog zakona o Vladi Bosne i Hercegovine i riješit ćemo te dileme. A danas stvarno predlažem s obzirom da neko daje pomoć suštinu treba gledati i mi radi prevoda jednostavno kažem hoćemo da odbijemo pomoć. Eto to mislim stvarno nemamo.
Riječ ima predsjedavajući Doma naroda uvaženi Nikola Špirić.
Dame i gospodo kada je u pitanju Sporazum između Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o finansijskoj pomoći radi osnivanja preduzeća od strane stručne radne snage koji se vraćaju u Bosnu i Hercegovinu, ja mislim da treba se baviti suštinom tog sporazuma. Daj bože da u ovoj državi postoji neko ko hoće da obezbjedi povoljna kreditna sredstva za hiljade beskučnika koji tumaraju Bosnom i Hercegovinom, a takođe raspolažu stručnom spremom koja treba državi Bosni i Hercegovini. Deset miliona maraka, pročitajte član 2. koji stavlja na raspolaganje Vlada Savezne Republike Njemačke za povrat građana Bosne i Hercegovine u Bosnu i Hercegovinu nisu beznačajna sredstva i zato ja mislim da mi kao parlamentarci treba da 31 se zahvalimo Vladi Savezne Republike Njemačke i svim drugim državama koje su bile spremne pomoći povratak državljana Bosne i Hercegovine u Bosnu i Hercegovinu na način da otvaraju nova radna mjesta i snažno podupiru ekonomski razvoj Bosne i Hercegovine kroz mala i srednja preduzeća. Cifra od 5 miliona koja će trebati da obezbjedi 5 miliona maraka Savjet ministara Bosne i Hercegovine, takođe nije mala s ozbirom na našu budžetsku situaciju i nisu ovo sredstva koja će u cjelosti rješiti problem povratka stručne radne snage, ali u svakom slučaju ovaj sporazum za mene vrijedi podrške. Ja ću dati svoj glas da se ratifikuje ovaj sporazum. Mislim da ove stvari koje se tiču jezika su naše dugogodišnje polemike i dileme koje do sada nisu rješene. Čini mi se da nisu, naravno da upozorenja gospodina Novakovića protiv ratifikacija ugovora, mislim da je Ustav Bosne i Hercegovine stvar koju svi moramo poštivati bez rezervi i bez ljutni i da se moramo legalistički ponašati. Dakle, ja mislim da treba danas gledati u suštinu ovog sporazuma, da ga treba ratifikovati i da treba stvarati uslove da još ovakvih sporazuma bude i stvarati uslove naravno da bude kreditnih sredstava i za ono što mi govorimo održivi povratak unutar Bosne i Hercegovine. I da ta kvalifikovana radna snaga nađe smiraj duše otvori nova radna mjesta i da Bosna i Hercegovina krene onim reformskim putevima o kojima mi svi tako rado govorimo. Dakle, mislim da je dobar sporazum i da ga treba ratifikovati. Hvala lijepo. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Ko je zato da izvršimo ratifikaciju ovog sporazuma? – 11 Ko je protiv? – niko. Ko je uzdržan? – 1 Dakle zaključujemo da smo Sporazum između Vlade Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o finansijskoj pomoći radi osnivanja preduzeća od strane stručne radne snage koji se vraća u Bosnu i Hercegovinu ratifikovali sa 11 glasova za i 1 uzdržanim glasom. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda. To je Ad. 9. Informacija o rješavanju pitanja štediša Ljubljanske banke Podnosilac Informacije Savjet ministara. Možda bi dobro bilo da čujemo izlaganje predstavnika Savjeta ministara pa da otvorimo raspravu. Jel se slažete? Hvala lijepo. Pozivam predstavnika Savjeta ministara dakle da uzme učešće. Gospodin ministar Ante Domazet. 32
Gospodine predsjedavajući, uvaženi zastupnici, ovo nije stav Vijeća ministara, niti je ovo materijal Vijeća ministara. zato što mi to nismo jednostavno raspravljali. Mi pripremamo informaciju, a vi ste tražili da to bude dostavljeno u okviru jedne informacije i to je Ministarstvo trezora kao resorno ministarstvo dostavilo Parlamentu i ja mogu da kao ministar trezora ovdje kažem neke stvari, ali to nisu stavovi Vijeća ministara, jer oni jednostavno trebaju da budu utvrđeni. Bilo bi pretenciozno da ja sada što govorim kažem da su to stavovi Vijeća ministara. Ako vi želite da ja iznesem ovako, ja mogu, ako tražite stav Vijeća ministara, moramo sačekati da te stavove.
Ja se zahvaljujem ministru Domazetu na ovom korektnom stavu. Tražim pauzu od pet minuta da zauzmemo stav hoćemo li raditi na bazi (izjašnjenja) i informacije Ministarstva trezora ili Savjeta ministara. Malo da se konsultujemo da napravimo. Kratka pauza 10 minuta.
Uvaženi predsjedavajući Doma naroda, uvaženi zastupnici pitanje devizne štednje je već duže vremena jedno od najaktualnijih ekonomsko političkih tema. Mi imamo sada nekih novih elemenata i ja bih upravo pošao od njih. Naime, može se reći da je ratifikacija Sporazuma o sukcesiji od strane Parlamenta Republike Slovenije jedan vrlo značajan momenat koji stvara novi, novu kvalitetniju osnovu za rješavanje ovog problema. Danas je praktično Sporazum o sukcesiji još ostao ne ratificiran u Saboru Republike Hrvatske, a vjerujemo da će i oni ubrzati taj posao nakon što je Slovenija učinila taj potez. Problem devizne štednje je posmatran u kontekstu sukcesije. Nastojalo se izdvojiti kao jedna obaveza i pravo zemalja sukcesora bivše Jugoslavije, ona devizna štednja koja je potekla od građana jedne zemlje slednice, kroz filijale matičnih banaka koje su bile u drugim zemljama slednicama, odnosno tadašnjim republikama SFRJ. U konkretnom slučaju za Bosnu i Hercegovinu značajno je da je Ljubljanska banka imala svoju filijalu u Sarajevu preko koje je prikupljanja štednja građana Bosne i Hercegovine i alocirana u Sloveniju. To je veoma važno. Transferirano u Sloveniju odakle je aranžmanima sa Narodnom bankom Jugoslavije ulazila u bilanse Slovenije i tako poboljšavala njenu poziciju, kupovinu deviza koje išle preko Narodne banke Jugoslavije sa svim pozitivnim ekonomskim efektima koji su iz toga proizilazili. 33 Mi, naš zahtjev iz Bosne i Hercegovine je u toku pregovora i kasnije kvantificiran na nivou od oko 250 miliona maraka prema Ljubljanskoj banci i Invest banci DD Beograd za filijale u Sarajevu i Tuzli na iznos od 132 miliona. Istovremeno mi smo bili u jednoj dužničkoj poziciji za štednju naše filijale Privredne banke Sarajevo u Pločama i taj iznos je negdje oko 29 miliona maraka. Kako vidite naša ukupna potraživanja su 382 miliona, a dugovanja oko 29 miliona, dakle veliki pozitivni saldo od oko 345 miliona. Otuda je razumljivo da je naš interes za rješavanje ovog problema izuzetno visok. Moram reći da je sličan stav, kada je riječ o Ljubljanskoj banci, sličan stav ima i Hrvatska. Hrvatska je, hrvatski građani su takođe štedili u filijalama Ljubljanske banke u Hrvatskoj i potražuju po toj osnovi znatno veći iznos, ne mogu tačno da vam kažem, ali između 600 i 800 miliona maraka je po tom osnovu. Želim istaći da su neke zemlje, kao što je npr. Hrvatska vrlo korektno rješile problem štednje naših građana u Hrvatskoj kojima su isplačeni u potpunosti depoziti. Dakle Slovenija je ostala na neki način Ljubljanska banka i ova Invest banka u Beogradu ostali su kao, što se tiče Bosne i Hercegovine ostali su kao nerješen problem. Važno je istaći još jednu činjenicu, sve zemlje sljednice bivše Jugoslavije osim Bosne i Hercegovine riješile su problem štednje prema svojim rezidentima kroz javni dug, kroz jednokratne isplate itd. i na taj način su svi građani osim građana Bosne i Hercegovine obeštećeni. Dakle, naši građani su u tom pogledu u najgoroj poziciji. Ja želim sada da kažem da smo u okviru Stendbaj aranžmana sa MMF-om dogovorili pripremu programa izmirenja unutrašnjih dugova Bosne i Hercegovine u kojima devizna štednja njenih građana predstavlja najveći iznos. Kreće se negdje oko 2,5 milijarde maraka. Dakle u septembru 2003. godine kada taj kada ističe Stendbaj i kada počinje obaveza da taj program pripremimo, mi moramo imati rješenja za izmirenje unutrašnjih dugova, a posebno za izmirenje devizne, stare zamrznute štednje koju je garantirala svojedobno država. U tom kontekstu je prijedlog da se te obaveze izmire imovinom Bosne i Hercegovine. Vi znate da smo u vezi sa sukcesijom već donjeli rješenje da stavljamo na račun jedan depozitni i da to čeka taj period kada će unutrašnji dugovi početi da se izmiruju. Prihodi od privatizacije takođe i neki drugi prihodi. Smatra se da deviznu štednju ne treba ni nesmije da se zapravo ni u jednom procentu umanjiti, nego se mora u ukupnom iznosu izmiriti s tim što je pitanje kamata još uvijek otvoreno. Republika Srpska je recimo svojim štedišama priznavala kamate do nekog perioda, a u Federaciji kamate se ne obračunavaju od 92. godine, aprila 92. godine. Dakle, mi imamo situaciju u kojoj znači deviznu štednju kao unutrašnji dug prema građanima Bosne i Hercegovine država mora preuzeti, odnosno entiteti na supcijalnoj osnovi i imao ovo pitanje potraživanja prema Sloveniji i Srbiji, odnosno Jugoslaviji preko 34 zbog njihovih matičnih banaka koje su apsorbovale novac iz Bosne i Hercegovine i prenjeli u tadašnju narodnu banku. E vidite sad iz ovoga se može uočiti koliko je značajno da mi rješimo problem devizne štednje koja je u Ljubljanskoj banci i Invest banci bila, jer što više iz tog osnova osiguramo kompenzacija našim štedišama manje će Bosna i Hercegovina morati namiriti iz svoje imovine za isplatu te štednje. Znači ako imamo 2,5 milijarde ukupni dug po deviznoj štednji, a imamo 350 miliona potraživanja znači ako sve naplatimo država će morati osigurati 2 milijarde i 150 miliona, a ne dvije i po milijarde. Zato je ovaj problem naplate ove štednje istovremeno problem u kome postoje dvije interesne grupe snažno eksponirane. Tosu građani koji imaju štednju, ali isto tako i država Bosna i Hercegovina. Mi smo bili jako aktivni u procesu sukcescije.Poslije ratifikacije Sporazuma o sukcesiji Vijeće ministara je napravilo jedan poseban program. Imenovalo je ekspertsku grupu koja je provodila dalje aktivnosti predviđene Sporazumom o sukcesiji i koja će sada imati neke nove obaveze koje ćemo vjerovatno i kao Vijeće ministara i kao Parlament utvrditi u daljoj aktivnosti. Šta je Sporazum o sukcesiji predviđao? Sporazum o sukcesiji je predvidio da se nastave u okviru banke za međunarodna poravnanja u Fazelu razgovori o mogućnosti rješenja problema sukcesije u formi neke male, uvjetno nazvane arbitraže. I banka za međunarodna poravnanja je ponudila dobre uslove i u ona je unekoliko mahova organizirala sastanke i predlagala neka rješenja koja moram reći, evo na posljednjoj sjednici od 5. jula su rezultirala praktično jednim neuspjehom u rješavanju tog problema. Šta su bili prijedlozi koji su kao aut rada u okviru banke za međunarodna poravnanja rezultirali. To je bio prijedlog da se polovina potraživanja po osnovu devizne štednje tretira po teritorijalnom principu. Znači odakle potiču građani ta država novonastala treba da izmiri tih 50% potraživanja. Znači mi bismo trebali oko 175 miliona maraka da izmirimo na naš teret 50% bi išlo po pravnom principu, dakle po principu gdje je bilo sjedište matične banke koja je novac od štediša primala. To znači da bi preostalih 50% pokrili Ljubljanska banka, odnosno Slovenija i Jugoslavija preko Invest banke. To rješenje nas nije zadovoljilo i mi smo imali negativan stav. Tako da je, takav stav je imala ustvari Hrvatska kao zainteresirana strana i jednostavno je ta arbitraža u Bazelu završena neuspjehom. Mi sada na Vijeću ministara ćemo imati ovu informaciju i razmatraćemo dalje aktivnosti. Ja mogu sad da kažem kao odgovorni resorni ministar da i na osnovu konsultacija sa predstavnicima udruženja štediša da bi trebalo sada pouzeti novu aktivnost u okviru Vijeća Evrope, pokušati u okviru njegovih institucija ovaj problem razrješiti s obzirm na to da je to jedno od osnovnih ljudskih prava u pitanju i da jednostavno ima dosta povoda i razloga da se to tamo razmatra. Mi takođe razmatramo i danas smo u razgovorima sa predsjednikom Kučanom, pošto je ovo pitanje bilo izuzetno značajno, spomenuli smo ideju odpočinjanja direktnih pregovora sa Slovenijom na Vladinom nivou. Imamo osjećaj da je ta ideja i mislim da bi, da će Vijeće ministara taj, tu ideju operacionalizirati i da ćemo mi te razgovore početi. 35 Dakle, na dva kolosjeka bismo mogli nastaviti dalju aktivnost s tim da moramo odrediti kada je to onaj neki dedlajng kada moramo imati rezultate. Nakon svega nama preostaje tužba u kojoj bi se Bosna i Hercegovina pojavila kao nosilac tužbe prema Sloveniji i pokušala da u skladu sa međunarodnim pravom ovaj problem razrješi. Mi moramo sada ojačati našu ekspertsku grupu. Angažiraćemo posebno jednog pravnika iz međunarodnog prava i pokušaćemo da više u pravnoj osnovi ojačamo naše zahtjeve, nego u političkoj. U političkoj je to izuzetono dobro razumljivo svima i mislim da je sad potrebno još ojačati te pravne argumente kako bismo na kraju bili sposobni za rješenja koja se tiču recimo eventualne tužbe. U svakom slučaju mislim da osnovna poruka iz ovoga svega mora da bude da naše štediše ne smiju biti žrtve ni u kakvoj varijanti. Da moramo osigurati znači da oni budu kroz jedan program rješavanja unutrašnjeg duga potpuno konpenzirani na osnovama koje se utvrde zakonom koji će svakako ova parlamentarna skupština, mislim Parlament Bosne i Hercegovine usvojiti. Mislim da ove projektirane aktivnosti bi mogle da rezultiraju možda nekim ograničenim efektima, a naj, osobno najviše polažem u direktne pregovore. Htio bi na kraju da kažem da je ovaj problem devizne štednje doveden u kontekst ukupnih odnosa sa Slovenijom. Mi smo i danas izrazili zabrinutost zbog toga što se taj problem ne rješava. Istu zabrinutost izrazila je i slovenačka strana. Slovenačka strana je dala uvjeravanja da želi da bude prijateljska zemlja Bosni i Hercegovini, da želi da se u Bosni i Hercegovini Slovenija tretira kao prijatelj i da će ona učiniti mnogo konkretnih stvari kojima će to dokazati. Međutim kada je riječ o pitanju devizne štednje oni ističu da postoje, da imaju određena ograničenja i to svakako nije sigurno lak posao. Što se nas tiče, ja sam i u prvom dijelu iz svog istupa rekao mi mislim da moramo voditi aktivnost tako da deviznu štednju tretiramo kao problem koji možemo rješavati na ovaj način kako sam iznjeo, razmišljanja, a da naš kontekst ukupnih političkih eknomskih odnosa ne bi trebao da bude doveden u pitanje zbog tog problema. Dakle, smatramo da nije produktivno za Bosnu i Hercegovinu, za njene dugoročne interese bojkot slovenačkih roba, demonstracije protiv slovenačkih poduzeća, bojkot slovenačkih investitora, stvaranje pravne nesigurnosti za slovenačke kompanije u Bosni i Hercegovini. Ja to posebno ističem, to bi bilo katastrofalan poraz pravne države u Bosni i Hercegovini i mi to ne bismo smjeli dozvoliti. Jednostavno mi moramo razviti sposobnost da razvijamo odnose ekonomske i političke, čak i uz postojanje jednog takvog neuralgičnog problema koji međutim želimo da rješavamo isto tako i na demokratskoj i na pravnoj i uključujući sudsku komponentu osnove. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem ministru Domazetu. Za riječ se javio gospodin Tokić, pa gospodin Turjačanin. 36
Predsjedavajući, gospodo izaslanici delegati Doma naroda Parlamentarne skupštine smatram vrlo značajnim da danas imamo ovu informaciju Ministarstva za trezor obzirom na nove momente koje imamo u ovom procesu rješavanja pitanja štediša štednje Ljubljanske banke. Tu prvenstveno mislim na krah pregovora u Bazelu, zatim mislim da je vrlo važno istači da je Vlada Federacije ponišitila jedan zaključak koji je bio donešen u prethodnim strukturama vlasti, a koji je davao vrlo snažnu argumentaciju slovenačkim pregovaračima na jedan određen način izbjegavaju obavezu isplate štednje građana Bosne i Hercegovine u Filijali ljubljanske banke u Sarajevu i da na određen način imamo je li činjenicu da je u Vijeću Evrope nakon junskog zasjedanja, dijela zasjedanja pokrenuta ponovo aktivnost vezano za raspravu o ovom pitanju pred Komitetom za pravna pitanja i ljudska prava Vjeća Evrope. Ja bi ovdje u potpunosti podržao aktivnost ekspertskog tima sa kojim sam imao priliku u cilju sinhronizacje aktivnosti nekoliko puta se sastati, ali bi na određen način ove zaključke koje je sam na određen način predložio ministar Domazet učinio operativniji na način da bi tu informaciju sa konkretnim planom aktivnosti Vijeća ministara na rješavanju ovog pitanja trebali imati najkasnije do 1. septembra obzirom da već 5. septembra počinju prve rasprave i konsultacije u Vijeću Evrope i tamo se sve zemlje koje učestvuju u raspravi pojaviće se sa oficijelnim stajalištem svojih vlada i bilo bi jako neougodno da mi nemamo oficijelno stajalište Vijeća ministara u toliko prije što mislim da na ovim pitanjima nema spora ni u Parlamentarnoj skupštini ni u Vijeću ministara. Drugo, smatram da bi istovremeno čitav proces naših nastojanja da pravnim putem i diplomatskim putem dođemo do rješavanja ove situacije trebalo definisati do kraja ove godine i da drugi zaključak bude da Vijeće ministara do kraja godine počne pripremati i posljednju mjeru, a to je oficijelna međudržavna tužba prema Sloveniji, u toliko prije što imamo snažnu argumentaciju vezano za ovo pitanje. I mislim da jedan ovakav zaključak je jako važan jer slovenačka vlada očito ima namjeru što je moguće više odugovlačiti sa rješavanjem ovog pitanja. To se osjetilo i u istupima njihovih predstavnika u Strazburu kada su na određeni način insistirali, s ozbirom da se vode pregovori u Bazelu da proces u Vijeću Evrope treba potpuno zaustaviti, što je ustvari bila želja za kupovinom vremena. Naravno, nisam pobornik da se na bazi ovog pitanja razvija antislovenačko raspoloženje, ali imam puno razumjevanje za ogorčenje štediša Ljubljanske banke pa čak i za njihov poziv na bojkot slovenačke robe obzirom na neodgovornost slovenačke vlade, bez obzira što taj bojkot nažalost je usmjeren protiv privrednih subjekata koji su ni krivi ni dužni jel našli se u čitavom procesu nerješavanja ovog pitanja u bilateralnim odnosima između Bosne i Hercegovine i Slovenije. Dakle, ponoviću kroz tri procesa možemo ovo pitanje razrješiti, bilateralnim pregovorima, slovenačka strana mislim da bi u operativnom planu Vijeća ministara morala da se izjasni je li prihvata oficijelno te pregovore, obzirom da se oni u javnosti 37 vrlo različito ponašali se. Pristanu da razgovaraju, a poslije govore da ustvari nema tih razgovora, mada je jedna naša grupa gore oficijelno boravila, odnosno ekspertska grupa. Drugo da se intenzivira aktivnost u Vijeću Evrope na način da imamo oficijelne stavove dakle vlade, pardon Vijeća ministara i Treće da se do kraja godine ovi procesi trebaju i rezultirati povoljnim ishodom i poslije toga kao krajnji rok da Dom naroda zaduži Vijeće ministara, odnosno nadležne institucije da pripreme i tužbu. To utoliko prije s obzriom da je slovenački ambasador zagovarao jel da će mu biti lakše to riješiti sa novom strukturom vlasti pa da se taj proces već pripremi s obzirom da sam ja ubjeđen da se neće vratiti ona vlast koja je na određen način neodgovorni zaključkom čak bila oprostila dugovanje Ljubljanske banke štedišama Bosne i Hercegovine i taj zaključak je morao biti poništen kroz reakciju Vlade Federacije. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Tokiću. Rijječ ima gospodin Turjačanin.
Uvažene kolege delegati, predstavnici Vijeća ministara, uvaženi ministri, ovu meni informaciju koju ste dali o rješavanju pitanja štediša Ljubljanske banke, ja bi želio samo vas da pitam, a možda u nastavku u kontekstu nastavka diskusije gospodina Tokića. Činjenica da dosadašnji razgovori gdje je to išlo u sklopu rješavanja pitanja sukcesije bivše Jugoslavije i da postoji očito dijamtralan stav, znači jednog legalističkog principa koja vjerovatno njeguje Bosna i Hercegovina, pretpostavljam Hrvatska i Makedonija, jednog teritorijalnog principa koji preferira Jugoslavija i Slovenija, pretpostavljam da dosadašnji pregovori koji su bili da ne kažem multilateralnog karaktera u bilateralnim pregovorima sa Slovenijom i vjerovatno neće ništa drugo donjeti, neko dodatno kupovanje vremena od strane Slovenije, obzirom na iskustvo dotadašnjih razgovora u multilateralnom karakteru. Ono sigurno što je evidentno to da štediše Ljubljanske i Invest banke znači iz Srbije su pripadaju upravo kategoriji stanovništva koja je ovoga časa zbog svoje dobi socijalno možda i najugroženija kategorija, a značajan dio sredstava koja su faktički ...svoj životni vijek leže blokirani u jednoj mogu reći nemuštoj relaciji Slovenije i Jugoslavije prema Bosni i Hercegovni u predmetnoj situaciji. Ja takođe plediram kao i gospodin Tokić na Vijeće ministara da u nekom realnom tajmingu ne vezenam za izbore u Bosni i Hercegovini ima bilo koju drugu konnstalaciju vlasti poslije izbora, ipak posegne sem bilateralnih i legalističkim principima rješavanja ove problematike koja je značajna za veliku populaciju u Bosni i Hercegovini, jer smatram da pregovori dugotrajni neće donjeti ništa novoga obzirom da je sada rečeno. A isto tako ne bi se složio možda sa konotacijom da takav jedan jasniji i precizniji odnos Bosne i Hercegovine spram Slovenije u spornoj problematici može da naruši uslovno rečeno dobre odnose Slovenije i Bosne i Hercegovine, jer narod je davno rekao ako smo braća nisu nam kese sestre, tako da tu ne vidim da će se nešto bitnije dešavati u odnosima nas i slovenaca. Samo toliko hvala. 38 I samo još znači jedna informacija. Da li imate otprilike neki tajming tada bi eventualno posegnuli i za pravnim lijekom u odnosu prema Sloveniji u spornoj problematici.
Zahvaljujem delegatu Turjačaninu. Riječ ima Ibrahim Spahić.
Gospodin predsjedavajući, htio bi prije svega reći tri bitna određenja u vezi sa razmatranjem ove tačke dnevnog reda. Prvo, veoma je značajno što smo dobili informaciju gospodina ministra Ante Domazeta o naporima VIjeća ministara koji se kreću od bilateralnih do multilateralnih inicijativa da se riješi ovaj problem. Drugi problem
Ja bi molio da saslušamo kolegu Spahića.
Drugi problem je vezan za to što u ovom trenutku zapravo meni se čini da izjava gospodina Domazeta kada je rekao da od svih štediša na području bivše Jugoslavije jedino izgleda Bosanci i Hercegovci treba da ostanu po onom starom vicu glupi i da tu bi trebalo da oni progutaju kao normalnu stvar, jer je to vic koji vrijedi znate unaprijed i definira se pozicija njihova tako da bi trebali čekati 2003. pa da počne neka igra oko njih realna itd. Ja moram da kažem da sam uvjeren da Bosanci i Hercegovci nisu ljudi koji bi trebali da rade bilo šta drugo osim onih koji žive u Beogradu i Ljubljani i koji štite jako dobro preko svoje države interese svojih građana. Ja želim da kažem da za ovakvo stanje koje imaju štediše Ljubljanske banke i druge banke koje ste spomenuli jeste prije svega odgovorna država Bosna i Hercegovina, da upotrijebim ovaj termin koji gospodin Novaković najviše
koji Novakoviću najviše odgovara.
upotrebljava i najčešće. Dakle država Bosna i Hercegovina i njeni izvršni organi su najodgovorniji za stanje u vezi sa pozicijom u kojoj su došli Bosanci i Hercegovci štediše u ove dvije banke država Bosna i Hercegovina. Naravno vrlo je kratko gospodin Domazet, ministar trezora i nije imao mogućnosti da preuzme na svoja pleća sav taj teret odgovornost niti ovo vijeće ministara može problem koji je toliko dugo godinama trajao odjednom preuzeti obavezu. Ali da su interesi recimo slovenaca iz Ljubljane ili Maribora iz Kranja ili Kopra ovako povrijeđeni kao interesi državljana Bosne i Hercegovine, ne mislim da bi se čekalo 6-7 godina i ne mislim da bi se ovakvi instrumenti pravni koristili 39 kakve koristi naša država i kakva je koristila do sada. Mislim da bi oni vrlo brzo našli puta da naplate svoje interese i interese svojih državljana. To je ključno pitanje, da se okrene dakle ta optika i da se ne priča o tome kako će se s drugim nešto dogovoriti, nego da se vidi gdje je pozicija, jer je i garant kao što je gospodin Domazet rekao što svaki štediša zna u bilo kojoj banci provincijalnoj ili svjetskoj, država tih sredstava i država je garant tog uloga. U ovom slučaju Bosna i Hercegovina je ta država i njeni organi ima da snose odgovornost i da zaista promtno prije nego što umre dobar dio te populacije razboli se, unesreći, realizira obaveze prema štedišama. Toje druga stvar koju bi želio reći. I treća stvar koju bi želio reći, jako je dobro što u Parlamentarnoj skupštini Savjeta Evrope u komitetima za ljudska prava itd. pravna pitanja se pokreću ove stvari. Znate ko poznaje strukturu Parlamentarne skupštine Savjeta Evrope, ja se nadam da naši predstavnici u tom tijelu, to su nakon ovih nekoliko godina iskusili i to razumjeli, nije to za pocjeniti, ali to kako kaže narod nije to ni za precjenit. Postoji jednostavno postupak koji mora izvesti država Bosna i Hercegovina, Vijeće ministara i Predsjedništvo Bosne i Hercegovine koju predstavlja u međudržavnim odnosima Bosnu i Hercegovinu. Zato ja tražim da ne čekajući septembar, ni 5. septembar, ni drugi termin. Evo imamo juli, evo imate vrlo jasan program koji ste izložili da će te uraditi. Ja bi tražio da VIjeće donese jedan poseban, danas Dom naroda jedan poseban zaključak, da traži od Vijeća ministara, naravno kako bi to lijepo rekli naši prijatelji iz Hercegovine u ozračju međudržavnog susreta gospodina Kučana sa Predsjedništvom i Vladom. Nakon ovih bilateralnih razgovora i međudržavnog susreta da obavijesti javnost predsjedavajući VIjeća ministara gospodin Mikerević i nadležni ministar najkasnije za nekih 10-ak dana da imaju vanrednu sjednicu Vijeća ministara i da ovo ne bude informacija kao što je gospodin ministar korektno rekao samo trezora, nego da se do konca ovog mjeseca održi sjednica vanredna Vijeća ministara i kaže koji je to program na kojem će oni raditi i kako će oni izaći iz ovoga da zaštite interese građana BiH. I posljednja stvar koju želim da postavim kao pitanje, da li je u svim ovim procesima više političira umješano iz raznih nivoa, a manje ljudi koji su direktno pogođeni. Poštujem da i političari su bili štediše i to vjerovatno dobre, ali volio bi znati da li udruženje štediša Ljubljanske banke i ove druge banke jesu direktno ilvolvirani u komunikaciji sa ekspertnim timom Vijeća ministara. Eto to bi volio znati i ako jesu, vjerujem da će to imati smisla, jer oni imaju jako dobre eksperte čim su ulagali u tako dobru banku kao što je Ljubljanska banka i Investiciona, jesam dobro zapamtio banka. Znači kada su tada znali u koju će banku ulagati, nisu znali šta će se dogoditi. Oni imaju šansu, ja se nadam, evo i pozdrav predstavnika štediša i ministra svjedoči o snažnoj vezi između ove dvije strukture. Ja se nadam da će to biti sa uspehom do konca mjeseca predočeno javnosti Bosne i Hercegovine. Ne nama u Domu, nego štedišama i građanima BiH radi zaštite digniteta i rekao bi interes državljana BiH, bez obzira da li se nalaze u zemlji ili svijetu. Dakle tražim da se zaključak donese Doma naroda poseban. Napisaću ga pošto znam da je to protokol, da se izjasnimo o njemu, da do kraja mjeseca Vijeće ministara ima specijalnu sjednicu vanrednu, kao kada ima oko ovog CIPS-a, što ne bi imalo oko 40 direktnih interesa građana koji su štediše ove dvije banke, proširijo bi i na drugu banku. I da Vijeće ministara, ovo što je pažljivo uradio trezor uradi to i donese jedan jasan vrlo precizno određen program koji će biti presaopšten javnosti. Ne moramo mi zbog toga ponovo zasjedati. Naši stavovi su jasni. Naša obaveza je da štitimo obaveze građana, ali Vijeće ministara ne treba imati rastegljive rokove i ima razloga, to je jedno efikasno tijelo za sada sa 6 ministara koji su u stanju da se sastanu kada god to zatraži i ovaj zakonodavni organ. Mislim da bi takav zaključak bio najracionalniji i uz uključivanje kažem eksperata sa strane štediša i udruženja koje tamo ima. A želim sreću političkom i pravnom komitetu u Savjetu Evrope i svim drugim procesima koji su ovdje navedeni, ali ne bi želio da podvlačim još jednom, da im se odloži stvar do 2003. do konca 2003. godine, septembar, oktobar, kada će stupiti različiti angažmani, aranžmani itd. Eto, ovo je moja sugestija, a sad ću napisati zaključak, pa molim da se izjasni Dom naroda o ovom zaključku.
Zahvaljujem gospodinu Spahiću. Riječ ima gospodin Novaković.
Ja bih želio da u ovoj raspravi samo nekoliko stvari istaknemo i istaknem jer mislim da zaslužuju pažnju. Naravno, pri tome ne umanjujući značaj devizne štednje kod Ljubljanske banke i Invest banke Beograd. Prije svega ovo pitanje stare devizne štednje je izuzetno značajno pitanje i za druge štediše i zbog toga ne bi bilo pošteno, a da to ne pomenemo, bez obzira što mi na ovom nivou znači taj unutrašnji dug za ovu da kažem unutrašnju staru deviznu štednju ne možemo rješavati i nemamo ingerencije, ali smatram da je i to vrlo ozbiljno pitanje koje se na nivoima entitetskih vlada mora vrlo brzo rješavati. Naravno, ovo pitanje ovdje koje mi danas imamo u svakom slučaju je pitanje značajno zbog toga što se radi o odnosima između naših susjednih zemalja. Znači između SRJ i Slovenije. Kada se radi o predloženom zaključku ovdje ja smatram da je zaključak gospodina ministra dopunjen od strane gospodina Tokića, zaključak koji treba ovaj dom podržati i lično ću podržati takav zaključak. Dakle da se u nekom periodu u koje je tamo rečeno do 1. septembra napravi jedna sveobuhvatna informacija sa operativnim planom. A isto tako sam izašao i da kažem da apsolutno podržavam sve mjere koje poduzima udrženje deviznih štediša Ljubljanske banke prema Sloveniji. Naime, ja sam apsolutno pristalica i blokade, odnosno zahtjeva da se ne kupuje slovenačka roba, jer ja stvarno već danas nekoliko puta sam čuo ovdje jednu konstataciju da ne kvarimo dobrosusjedske odnose. E sad ja se uporno pokušavam doći do toga u čemu su to naši dobrosusjedski odnosi, ako sve što je naš interes ne nalazi podršku u Sloveniji. Da li je taj naš, da li su ti naši odnosi dobri zato što oni neće da nam vrate dobrosusjednu štednju, a mi nećemo puno da tražimo, ili nećemo da poduzimamo mjere. Jesu li one dobre zato što 41 je naš trgovinski debalans takav kakav jeste i vjerovatno, ne vjerovatno nego sigurno najveći u odnosu na sve susjedne zemlje. Ili su oni dobri iz nekih drugih razloga. Dakle ja ne mislim da mi imamo neke posebno dobre odnose, pri tome naravno mislim da trebamo imati i da se treba sve uraditi da oni budu dobri, a to znači da treba danas ovdje poslati jasnu poruku i Vladi Slovenije da mi očekujemo da se ovo pitanje riješi na zadovoljstvo građana Bosne i Hercegovine kako bi to doprinjelo stvaranju dobrih odnosa između Bosne i Hercegovine i Slovenije. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Džaferović, izvolite. Ja vas molim samo pre jedno, mi smo se dogovorili pre svega, članovi Kolegija, predsjednici klubova da vodimo raspravu na bazi izvještaja ministra Domazeta i da otprilike je naš, dakle stav nakon rasprave koja ne bi trebala biti duga da očekujemo jasne stavove i zaključke Savjeta ministara naspram ovog problema. Tako da sada ne idemo u seriju zaključaka, pa čak i podrške nekim protestima itd. mislim da to ne bi bio ozbiljan poziv iz ovog doma. Izvinjavam se gospodine Džaferoviću. Izvolite.
Ja sam zbog toga zapravo izašao ovde za govornicu i ja mislim da na ljudskoj muci, dakle na muci deviznih štediša koji opravdano potražuju svoja potraživanja ne treba ubirati, niti je moguće ubirati bilo kakve poene, pa i poene za ovom govornicom. I ja dakle apelujem da mi kao Parlament uradimo ono što je do nas i što možemo da uradimo kako bi se tim ljudima pomoglo i kako bi ti ljudi što prije došli do para, do svog novca zapravo. Dvije i po milijarde KM su u pitanju. Nije samo u pitanju 250 miliona kod Ljubljanske banke, nije samo u pitanju 132 miliona kod Invest banke Beograd, nego su dvije i po milijarde devizne štednje obaveze države prema staroj deviznoj štednji. Zbog toga ja mislim da nije dobro dakle da, kada da izađem ovdje za govornicu i da kažemo kako ćemo podržati bojkot ovoga ili onoga. Gospodine Novakoviću, ako ćete biti principijelni onda biste trebali kazati da ćete podržati bojkot robe iz Srbije, jer Invest banka duguje Bosni i Hercegovini 132 miliona KM. Mislim neće nas to nigdje odvesti. Mi moramo dakle hladne glave i razumno da pokušamo da učinimo ono što možemo da učinimo kako bi se ovim ljudima pomoglo. Tokić je izašao ovdje za govornicu i nema stvari koju treba da rješava on kao predstavnik aktuelne vlasti, a za koju nije pokušao da optuži raniju vlast. Šta je uradila Vlada Republike Bosne i Hercegovine u julu 1993. godine to sam sad saznao od ministra Domazeta. Neka se brate, neka se utvrdi, ali ja znam da sam ja kao predstavnik ranije 42 vlasti aktivno učestvovao u tome da se pomogne deviznim štedišama. Sjećam se recimo da sam glasao za zakon i jako lobirao za to rješenje o privatizaciji da se onih 35% gotovinskih sredstava u maloj privatizaciji da se devizna štednja prizna kao gotov novac. I to je dakle neka mjera. Ovdje je u pitanju dakle finansijski slabašna država i velika potraživanja deviznih štediša. Te stvari se moraju uskladiti. Država dakle, država mora da funkcionira, ali se moraju namiriti i sredstva ljudima koji opravdano potražuju ta sredstva. Ja zbog toga dakle podržavam ovo o čemu je govorio gospodin Domazet. Dakle podržavam da Vijeće ministara napravi jedan realan program, da napravi procjenu dokle se realno može sa tim programom ići i ukoliko se dakle procjeni u datom trenutku da više nema smisla voditi razgovore u okviru sukcesije bilateralne razgovore sa Slovenijom, onda ići sa tužbom kod međunardne sudske instance po tom pitanju. Dakle tužiti Republike Sloveniju, tužiti Ljubljansku banku i tražiti na taj način naš novac. To je dakle naš novac, jer je to novac naših građana. Ja zato dakle podržavam sve one prijedloge koji su bili za ovom govornicom da Vijeće ministara što prije napravi taj program i da taj program dođe ovdje na Parlament. Jednostavno mi moramo živjeti sa ovim problemom sve dotle tok ovaj problem ne riješimo. Toliko hvala.
Zahvaljujem gospodinu Džaferoviću. Čini mi se da bi ova, naravno ne prediram da drugi ne učestuvuju u raspravi. Diskusija je bila, mogla biti zaključak da se od Vijeća ministara traži da u što je kraćem mogućem roku sačini program, konkretan program rješavanja problema o kojem mi danas pričamo. Riječ ima gospodin Ivo Divković. Izvolite.
Ja ću vrlo kratko. Mislim slažem se manje više sa prijedlozima koji su ovdje iznešeni vezano za aktivnosti Vijeća ministara u narednom periodu. Međutim, ja cijenim da bi ovaj dom i Parlament Bosne i Hercegovine u cjelini, znači oba doma trebali na određeni način uputiti jednu poruku Parlamentu Slovenije u ovim međuparlamentarnoj komunikaciji vezano za našu aktivnost, odnosno stav Parlamenta Bosne i Hercegovine vezano za deviznu štednju. To bi bila jedna proklamacija koja bi možda pomogla i razjašnjavanju naše pozicije i shvatanju u Parlamentu Slovenije ozbiljnosti rekao bih ovog problema i našeg stajališta oko toga. Vi ste čuli i ministra. Taj je problem što se tiče štediša će biti riješen ovako ili onako. Ili će ga riješiti Ljubljanska banka, ili će ga riješiti ova država. On će biti štedišama isplačen. Prema tome mi moramo zaista štiteći i štediše i ovu državu i ovoj međuparlamentarnoj, rekao bi komunikaciji tu stvar vrlo jasno potencirati. Hvala. 43
Zahvaljujem gospodinu Divkoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Genjac. Izvolite.
Poštovani kolege u raspravi je rečeno ono što i ja smatram da je potrebno da se ovom prilikom kaže. Predloženo je ono što smatram da treba da se predloži i ima Vijeće ministara dovoljno elemenata da napravi operativni plan kako da se ovo pitanje na efikasan način rješava. A kada je već tako reagujem samo iz razloga što je moja diskusija isprovocirana. Naime rečeno je ovdje da je bivša vlast, neka bivša vlast otpisala dugove Ljubljanske banke i da se gospodin Tokić nada da se ta vlast više neće vratiti. Ja stalno imam hendikep što gospodin Tokić ispali ovdje petarde i onda ode, a nemam priliku da mu repliciram. Zato sam u prilici da repliciram na način kada nema čovjeka, što nije moja, ja uporno sjedim ovdje cijeli dan. Dakle, u tekstu koji je gospodin Kemal Kozarić i gospodin Jure Pelivan vice guverner i član Upravnog odbora Vijeća Centralne banke Bosne i Hercegovine, kao članovi stručnog tima za deviznu štednju dostavili i Parlamentarnoj skupštini i Vijeću ministara u informaciji o staroj deviznoj štednji o sastancima koji se vode u Bazelu u razgovorima stoji sljedeće – kada je u pitanju odnos Bosne i Hercegovne sa Slovenijom treba naglasiti dio okolnosti i to još uvijek, radi se dakle o početku jula. Još uvijek i pored višestrukih nastojanja o početku jula ove godine se radi dakle, još uvijek i pored višestruktih nastojanja potpisnika ove informacije nije donesen definitivan zaključak Vlade Federacije Bosne i Hercegovine o poništenju neutemeljenog zaključka Vlade Republike Bosne i Hercegovine iz 93. godine po kojemu je Ljubljanska banka DD Sarajevo nastala i registrirana statusnom promjenom Ljubljanske banke DD Ljubljana, glavne Filijale Sarajevo. Dakle, i dalje se navodi, jer ta filijala nije imala pravnu sposobnost niti je zaključila ma kakav ugovor kojim bi se regulisala relevantna pitanja međusobnih prava i obaveza. Odgovarajuća odluka dakle, rješenje Vlade Federacije Bosne i Hercegovine je pretpostavka za ispravku registracije u Sudu Ljubljanske banke DD Sarajevo, jer je to formalno pravna smetnja u našim daljnjim razgovorima. Govoriti o odlukama Vlade Republike Bosne i Hercegovine u 93. godini kada je ta vlada bila u opsadi u Sarajevu koje je bilo u opsadi, kada je Bosna i Hercegovina bila u ratnom stanju je mislim neukusno. Koji su motivi Vlade Republike Bosne i Hercegovine bili u tom trenutku? Koje su potrebe? Koji razlozi? Treba otvoriti pitanje i razgovarati o tome. Ali za govornicom reći da je neka vlada Bosne i Hercegovine otpisala dugove Ljubljanske banke je štetno i Bosni i Hercegovini i štedišama devizne, starim štedišama devizne štednje. Mislim da je to nesmotreno i štetno. 44 Dakle ne radi se ni o kakvom otpisivanju dugova, radi se o jednom zaključku koji nije čak ni objavljen u Službenom listu. Naravno i to treba razmotriti i vidjeti šta su motivi, šta su razlozi. Ali isto tako treba razmotriti zašto Vlada Federacije Bosne i Hercegovine nakon skoro dvije godine mandata tek u julu donosi potreban zaključak, nakon niz upozorenja da je to potrebno donjeti i da je to pretpostavka formalno pravna pretpostavka da se ojača pozicija Bosne i Hercegovine u zaštiti starih deviznih štediša. Dakle to je pravi pristup. I kada je već tako u pitanju, mislim da je ova rečenica o povratku nekih ranijih vlasti na scenu i nepovratku, u krajnjem pokazuje motive zbog čega se Tokić bavi ovim pitanjem. Ja mislim da ovi nevoljnici ne trebaju čekati rješenje od ljudi koji se ovim pitanjem bave na način da se sjete u toku predizborne kampanje i aktuliziraju to pitanje. Mislim da to pitanje treba da rješe nadležne institucije Bosne i Hercegovine, ne na kraju mandata, ne baveći se time za potrebe dnevno političkog jeftinog dobijanja poena, nego temeljitim, upornim i ekspertnim pristupom. Mislim da je izlaganje gospodina Domazeta dobra osnova i mislim da je to put kojim treba ići i frontovi na kojim treba udariti da bi se pitanje ovih nevoljnika rješilo. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Dame i gospodo bilo je par prijedloga, pokušavam dakle ovu diskusiju na produktivan način zaključiti. Ja mislim da bi zaključak koji bi mogao pomiriti više ovih zaključaka iako samo jedan ima u pisanom obliku bio – Dom naroda zahtjeva od Vijeća ministara da sačini problem rješavanja stare devizne štednje građana BiH u LJubljanskoj banci i o tome obavjesti Dom naroda u najkraćem mogućem roku. Dakle da damo rok najkraći mogući da Vijeće ministara sačini operativni problem koji smo govorili i da Dom naroda o tome obavijesti. Ja mislim da bi to bio naš doprinos. Slažem se i sa ovim što je gospodin Ibro rekao da mi kao parlamentarni dom Parlamentarna skupština putem svojih kontakata sa parlamentarcima Slovenije ovaj problem iniciramo i da jednostavno na takav način sve državne institucije Bosne i Hercegovine uzmu učešće da se problem riješi. Može li ovo sublimirani zaključak? Ovdje je bila samo informacija oko Ljubljanske banke, molim vas lijepo nemojte dodavati. To čak i nije tačka dnevnog reda. Ne sporim da bude posebna tačka dnevnog reda. Ne sporim da posebna tačka bude Invest banka, ali nemojte da na kraju dodajemo i, jer to nije bila rasprava. Nije bila ni tačka molim vas. Izvolite Spahiću. Ja mogu pročitati vaš zaključak i staviti ga na glasanje. Nije problem. 45
Ja ustvari sam predložio sasvim precizno. Ne morate čitati.
Evo dajte molim vas, mi ćemo pročitati pa ćemo se izjasniti.
Prvo gospodin Domazet je u svom izlaganju jasno rekao
Dajte samo zaključak molim vas. Rasprava je zaključena
Hoću, hoću. Naravno. Moj zaključak je sljedeći. Imajući u vidu da je to stvarno na liniji onog što smo govorili - zadužuje se Vijeće ministara da do kraja jula na vanrednoj sjednici predoči program rada na rješavanju ovog problema štediša, uz učešće predstavnika udruženja štediša. Mislim da je to čisto kao suza i nema nikakvih nejasnoća. Gospodin Domazet je u svom izlaganju bio vrlo precizan
Ja vas molim biće zaključak. Saćemo se izjasniti odmah. Ko je za zaključak gospodina Ibre Spahića? Ja vas molim, ja ne znam da li su vas obavjestili po Poslovniku mi ne možemo dozvoliti, ne može se uzeti učešće u raspravi, može Vijeće ministara i državni organi. Ja vas molim. Zaključili smo raspravu. Nemojte molim vas. Imam razloga zašto. Nemam ja, naravno, donjećemo odluku. Nemam ja ništa protiv. Samo da ovu raspravu ne usmjerimo u nekom drugom, ja o tome govorim kao odgovorni ljudi u Domu. Molim vas lijepo ko je zato da se predsjednik udruženja deviznih štediša kod Ljubljanske banke obrati Domu? Ko je protiv? Ko je uzdržan? – 4 Dakle gospodine Lizaloviću izvolite. Mora sve biti poslovnički. 46
Hvala lijepo. Pozdravljam vas sviju prisutnih. Ja bih htio nekoliko rečenica da kažem, vjerovatno vi vidite da se mi nismo javljali ovoliko koliko smo se javljali za ...štednju Ljubljanske banke niko ne bi znao. Sada vam tvrdim. Drugo, mi smo udruženje se javljali Vijeću Evrope, a ne državama. Mi smo prozivali Vladu Slovenije, a ne državu. Još su nas sputavali govorili nemojte dizati tenzije i drago mi je da ja mogu pred ovim visokim domom nešto reći, jer ja vam tvrdim 165 hiljada građana deviznih štediša Ljubljanske banke svaki dan nas pišu pisma svaki dan nas zovu. Mi imamo po čitavoj teritoriji Bosne i Hercegovine i u RS i dole u Mostaru i Širokom Brijegu smo imali filijale i ljudi su oštećeni i nemaju se kome obratiti. Ovo je prvi put da je javna rasprava. Nemaju se obratiti, u banke ne mogu otići, ne mogu da se obrate u bankama nikome. Ministarstvo finansija ne mogu se obratiti, jer ih ne primaju. Ja sam bio neki dan u Banja Luci da razgovaram sa građanima dole. I Banja Luci isto ne primaju u bankama, ne primaju u ministarstvima. ć Da znate da je ovaj sav teret posljednjih šest godina bio na nama. Mi smo pisali VIjeću ministara i molili ovo što ste danas izglasali ovaj zakon sa Slovenijom, mislim da niste dobro uradili.
Ja vas molim da raspravljate, nemojte se ljutiti, ne možete vi poslanicima reći jesu dobro ili nisu. Držite se tačke dnevnog reda.
Ovo da su, da Slovenci ovo rade vidite da ne bi niko digo ruku za ovo da usvoje ovakav ovaj zaključak. Drugo, ja oram reći da smo pokušavali, ja sam razgovarao sa Slovencima dok je bio onaj ekspertni tim koje je VIjeće ministara formiralo 98. Vjerujte da nikada nisu htjeli ni jednu tačku da stave, a kamoli da riječ napišu. Stalno su govorili čekajte sukcesiju. I danas kada god dođu potavljaju pitanje sukcesije, iako je rješena prije godinu dana pitanje sukcesije i kud je, šta je sa deviznom štednjom. Radi toga meni je drago da ste vi danas napravili ove zaključke, drago mi je da ste raspravljali o ovome pitanju, jer je veoma važno pitanje ovo. Ali vam moram reći jednu stvar. Tri puta televizija Slovenije, juče je došla i danas će biti, tri puta dolaze da traže od nas dokumente. Ja vam sad kažem ovo je dokument koji je išao u Ljubljanu svake godine, svakodnevno, svakog mjeseca, koji je odnešeno samo od 84. do 90. 200 miliona maraka. Znači za 6 godina. I danas oni traže, tražili su od nas da ovo slikaju iako smo im to dokazivali da imamo dokumenta da su prenjeli deviznu štednju, jer su je nosili od 70.-te do 90.-te godine. Tada ništa se nije izmjenilo kada je bila filijala niti kada je bila osnovna banka, jer su pare išle u Ljubljanu. Ljubljana 47 je davala garancije i odobravala kredite. To vjerovatno od vas mnogi nije znalo. Morali smo im pokazati da im dokažemo. Drugo kada su razgovarali sa ekspertnim timom, kada smo mi digli ovu, eto hajmo recimo da smo malo tenzije podigli, onda su tek pozvali naše ljude i rekli nemojte nikome govoriti – bi li htjeli 50%. Pa molim vas kako mi možemo uopšte o 50% razgovarati kada je odnešena, ja vam tvrdim da nije 250 miliona maraka, nego je 185 miliona dolara. Pa izračunajte, ali to bez kamata. Sad izračunajte koliko je to novaca. To je izvršena konverzija 92. godine kada je dolar bio jako nizak u odnosu na marke. Radi toga nije ni 130 miliona Invest banka, nego 94 miliona dolara. To je sve bez kamata. Prema tome, ja hoću da vam kažem, mi mnoge stvari ne znamo. Govori se o nečemu. Nije to, Slovenija je sigurno dužna negdje preko 500 miliona našim građanima. Ja vam tvrdim da mi nećemo dozvoliti da nam se ne obračunava kamata. Mi imamo drugi slučaj. Vjerujte vi pošto kažem ne može se obratiti građanin štediša nikome, mi imamo jako puno građana, izgubili su imovinu, izgubili porodice, imaju deviznu štednju u Ljubljanskoj banci. Sovenci to koriste već 11 godina. A taj građanin ne može da dođe do svojih sredstava. Mi imamo građane u EU koji su postali državljani raznih država u Evropi. Ni njima ne daju deviznu štednju. I radi toga ja sam htio ovo da kažem nekoliko riječi. Ja sam jako uzbuđen kada ovako čujem nešto. Šest godina ja radim, vjerujte da imamo knjigu možemo napisati sa jedno hiljadu stranica koliko smo pisali kome i šta smo se obračali. Mi smo pokrenuli 2000. godine još početkom novembra Vijeću Evrope i dolazili su ovdje dva puta. Nije niko od tada se obraćao i sada je došlo ponovo, sad ovo što je gospodin Domazet ovdje rekao. Ponovo je došao red da se mi moramo obratiti Komitetu za ljudska prava Vijeća Evrope. Jer mi, evo ja sam već napravio tekst i slaćemo ga. Vjerovatno ćemo morati Eždauna pisati pismo da idemo na bilateralne razgovore. Mi smo pokrenuli to. Nije Vijeće ministara. Meni je žao da je gospodin Ante otišao. U posljednje vrijeme Ante Domazet gospodin i mi dobro sarađujemo, udruženje i Vijeće ministara. Čak i s gospodinom Tokićem u posljednje vrijeme. Mi moramo sarađivati. Isti nam je zadatak, a isti cilj. Ja vam moram još jedno pokazati. Ovdje ima pismo koje je poslato iz Zagreba. Jer naša valjda televizija je prenjela. Žena je dužna Ljubljanskoj banci 91. godine 8 kuna. Tužili su je, sada je dužna 21 hiljadu kuna. Molim vas 8 kuna naraslo je za 11 godina deset i po koliko je, 22 hiljade je dužna sada i moraće od svoje penzije kako je oni zovu mirovine plačati dug Ljubljanskoj banci. Za njih, za Slovence, pa molim vas, Slovenci su investirali nešto u Bosni i Hercegovini. Zar je investicija merkator. Pa kakva je to investicija kada oni nose profit u Sloveniju, a ne ostavljaju ga ovdje? Drugo, oni obilaze sada banke, Jugobanku bivšuili Union banku, Central profit banku, da je kupe i kada su im rekli ne možete je kupiti imamo dug i mi, onda su oni rekli - pa znate vaša država će to preuzeti taj dug. Ići će u javni državi dug. A neće da uzmu banku Ljubljansku koja ima svoju infrastrukturu veliku. Imaju velike prostore samo radi 48 ovih ne znam, hajmo ih nazvati da je 250 miliona. Pa možete isliti dokle je to iskvaren svijet i jednostavno ne žele s nama da razgovaraju na ovakav način. Ovo što vi govorite o bojkotu, pa ja vam tvrdim sada da smo mi njih smekšali, da nije bilo ovog bojkota i ovih naših proziva, tvrdim vam da još nebi s nama sjeli da razgovaraju. Prema tome, drago mi je da je ovakav zaključak. Ja vjerujem, mi ćemo kompletirati ekspertni tim i sada raditi kako treba, ali sigurno moramo opet Vijeće Evrope, Komitet za pravna pitanja i ljudska prava podsjetiti na obaveze koje oni trebaju da urade. Tužba će sigurno trebati. Mi smo imali do sada advokata. Mi moramo imati jednog advokata koji zna međunarodno pravo, koji zna dobro engleski jezik, bez toga ne ide tamo. Vjerujte sve što su pisali gospodin Jure Pelivan i Kozarić, ja sam bio uključen, maksimalno u to. Ništa nam nije to vrijedilo dok ne napravimo ovo. jer ni Zapad nije htio, oni toliko dobro lobiraju da je oni i ne govore na sastancima, jer ne trebaju već oni koji su izlobirali oni govore na njima. Pa i u Bazelu su predložili jeste zadovoljni sa 50%. Ko bi bio zadovoljan sa 50%. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Lizaloviću. Rasprava je zaključena. Izjašnjavamo se o zaključku gospodina Ibre Spahića. Ko je za zaključak gospodina Ibre Spahića? Da Vijeće ministara zakaže narednu sjedicu do konca mjeseca i obavjesti da sarađuje sa udruženjem štediša. Jednoglasno. 13 za, protiv niko, uzdržan niko. Zahvaljujem. Završili smo devetu tačku dnevnog reda. Prelazimo na desetu tačku Ad. 10. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci (prvo čitanje), predlagač Predsjedništvo BiH Otvaram raspravu. Ko se javlja za raspravu?
Riječ ima predsjedavajući Doma uvaženi gospodin Nikola Špirić.
Dame i gospodo, pošto je ovo prvo čitanje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci vi znate kada da je ovo dakle ponovni pokušaj dakle Predsjedništva da Parlament usvoji ovaj zakon. Znate da su primjedbe, amandmani, sugestije koje sam dao u prošloj raspravi uvažene na predlog MMF-a što znači da ponekad se kao poslanik ili kao delegat vrijedi zalagati za stavove da bi se došlo do boljeg zakonskog rješenja za Bosnu i Hercegovinu. 49 S obzirom da smo dobili novi prijedlog koji se tiče izmjena i dopuna Zakona o Centralnoj banci, a ovo je prvo čitanje, dakle ja ću se izjasniti za ovaj zakon u načelima, ali bi molio predlagača Predsjednišva da vodi dakle da do narednog čitanja drugog čitanja sagleda ove primjedbe o kojima ću naravno danas govoriti vezano za zakon u prvom čitanju. Čini mi se da je imalo smisla, dakle čini mi se da je imalo smisla pošto se radi o izmjenama i dopunama da su izmjene i dopune obuhvatile i stav 1. člana 25. postojećeg zakona. U tom smislu ja mislim da bi on trebao da se mjenja u smislu da se kaže da početni kapital Centralne banke uplačen od strane evidentira, da se dakle početni kapital Centralne banke uplačen od strane entiteta evidentira kao osnivački kapital entiteta u Centralnoj banci na osnovu kojeg entitetima pripadaju prava na profit i neto dobit srazmjerno učešću u kapitalu Centralne banke Bosne i Hercegovine. Ovim amandmanom se u suštini potvrđuje ono što jeste Centralna banka, jer su entiteti dali osnivački ulog isto kao što su u Švicarskoj kantoni osnivači Centralne banke i dakle dalje po osnivačkog uloga se mogu dogovarati i voditi politiku Centralne banke itd. Čini mi se da ima smisla, dakle čini mi se da ima smisla i da bi to bila dobra izmjena i dobar pomak. Isto tako, ukolik predlagač prihvati ovu sugestiju smatram da saglasno amandmanu I, odnosno ovom predlogu 1. o izmjenama koje se predlažu u stavu 1. člana 25. postojećeg zakona u članu 27. stav 1. u tački a. iza riječi – na način kapitala Centralne banke, dodati riječi – u korist računa vlasnika kapitala srazmjerno njihovom učešću u kapitalu. Što je takođe logično. Jer ko god hoće može da provjeri koliko je uložio koji entitet u osnivanje Centralne banke, ali to nažalost zakonom nije regulisano, što nije dobro. Jednoga dana ćemo morati doći u situaciju da se jednostavno to zakonski ili u zakonu definiše. I na kraju treći princip u članu 1. Zakona o Centralnoj banci treba definisati da su osnivači Centralne banke BiH entiteti, odnosno institucije koje su uložile sredstva u početni kapital Centralne banke. Dakle, ja prihvatam ove izmjene i dopune uz ovu sugestiju da predlagač razmisli do drugog čitanja da bi dobro bilo mjenjati i mjenjati član 25. tav 1. Dakle to bi dobro bilo i to je moj prijedlog i u tom smislu od toga će zavisiti naravno moj definitivan stav vezano za ovaj zakon, a mi još uvijek imamo vremena, pošto je amandmanska faza tek sada u toku. Ali bi dobro bilo kažem kada je riječ o principima da se ovaj princip ima u vidu. Hvala vam lijepo. Ko se dalje javlja za riječ? Nema diskutanata dalje za ovaj zakon. Zaključujem raspravu? 50 Ko je zato da u prvom čitanju usvojimo ovaj zakon? Dakle sa 11 glasova za, niko protiv, niko uzdržan, jedoglasno smo usvojili Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 11. Ad. 11. Zakon o osiguranju depozita BiH (prvo čitanje), predlagač Savjet ministara Otvaram raspravu? Ko se javlja za riječ?
Za riječ se javlja predsjedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine uvaženi gospodin Nikola Špirić.
Dame i gospodo kada je u pitanju Zakon o osiguranju depozita Bosne i Hercegovine, ja sam naravno i na Ustavno-pravnoj komisiji podnjio mnogo amandmana. To je 10 amandmana, naravno u Ustavno-pravnoj komisiji nije bilo razumjevanja da se oni usvoje. Ja cijenim da se radi o jako bitnom zakonskom projektu koji nedostaje Bosni i Hercegovini. Ja sam spreman da povučem svih 10 amandmana i da danas spojimo prvo i drugo čitanje i da usvojimo ovaj zakon, s ozbirom da ga je usvojio u definitivnoj verziji Predstavnički dom i samim tim damo svoj doprinos da se krene u daljnju aktivnost s ozbirom da je ovo jako bitno za osiguranje štednih depozita građana, stvaranje povjerenja u reformu bankarskog sistema u Bosni i Hercegovini i entitetima. Ja vas molim naravno ukoliko imamo razumjevanja da danas spojimo prvo i drugo čitanje. To je dakle moj prijedlog, a spreman sam ove amandmane da povučem iz procedure. Hvala vam lijepo i to bi bio moj doprinos da se izglasa o zakonu. Hvala vam. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko? Zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se prvo ko je zato da se zakon usvoji u prvom čitanju? – Devet. Ko je protiv? Niko Uzdržan? Jedan Ja vas molim da se izjasnimo o predlogu da se izjasnimo o zakon i u drugom čitanju. 51 Ko je zato da se usvoji ovaj zakon? Osam, Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dva uzdržana, osam za, konstatujem da smo Zakon o osiguranju depozita BiH usvojili u konačnoj verziji u istovjetnom tekstu kao što je usvojio Predstavnički dom. Prelazimo na 12 tačku dnevnog reda. Ad. 12. Zakon o izmjeni Zakona o industrijskom vlasništvu Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagač Savjet ministara Dobili ste zakon kao i izvještaj nadležne komisije. Radi se o prvom čitanju. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Ko je zato da usvojimo ovaj zakon u prvom čitanju? 10 za Ko je protiv? Nema protiv niko Ima li uzdržanih? Nema Zahvaljujem. Dakle, usvojili smo zakon u prvom čitanju. Prelazimo na 14 tačku dnevog reda Ad. 14. Zakon o ravnopravnosti i jednakosti spolova u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje) Izvinjavam se prelazimo na 13 tačku dnevnog reda Ad. 13. Zakon o odlikovanjima (prvo čitanje) predlagač Savjet ministara Ko se javlja za riječ? Gospodin Novaković. Izvolite.
Uvažene kolege, delegati s ozbirom da raspravljamo o principima ovog zakona, ja želim da skrenem pažnju na dva principa za koja bi bilo dobro da se do drugog čitanja predlagač zakona malo više zainteresuje, odnosno da pokuša izvršiti određene korekcije. Naime, članom 25. i 26. Zakona je predviđen princip preuzimanja, dakle preuzimanja drugih ranije postavljenih zakonskih rješenja. S ozbirom da je ovdje objektivno se sada meni nameću neka pitanja, naime predviđeno je da se zakonom o odlikovanjima Republike Bosne i Hercegovine stečena prava, dakle prenesu, stečena prava prenesu, odnosno drugim riječima da se praktično ovaj dom donošenjem ovog zakona verifikuje i taj zakon, odnosno i te članove zakona i ta odlikovanja. To je pitanje zaista principijelno i pitanje principa. Onda nemeće se i pitanje šta su sve odlikovanja 52 Bosne i Hercegovine, da li je to ovo što se nalazi ovdje u zakonu ili mi praktično preuzimamo sva odlikovanja. Da li je odlikovanje i orden Nemanjića, da li će oni koji su dobili Nemanjića uživati naravno sva prava po tom osnovu ili neće itd. itd. da ne postavljam i neke druge. Drugi princip koji ovdje jeste, a to je u članu, princip kojim Predsjedništvo se praktično stavlja iznad zakona, odnosno iznad samog ovog zakona. Naime predviđeno je članom 19. da Predsjedništvo može da odluči da nije nastupila pravna posljedica ako neko duže od godinu dana bude krivično kažnjen, odnosno bude odgovarao. Pazite to je princip koji ne bismo mogli i ne bismo trebali prihvatiti upravo imajući u vidu značaj ovih odlikovanja koje su predviđeni dakle zakonom da se daju. Mislim da bismo na takav način i izvršili na neki način i njihovo devastiranje. hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Ja vjerujem da će predlagač zakona imati razumjevanja za ove sugestije vezano na principe o zakonu gospodina Novakovića. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Džaferović. Izvolite. Je li rasprava ili replika? Nije definisano Poslovnikom ali evo rasprava.
Nešto slično. Ne mogu, ja mislim da je apel recimo, poziv po ko zna koji puta poslanicima da poštuju kada iznose diskusije ono što piše u Ustavu Bosne i Hercegovine. Ja ne znam koliko puta ću ja trebati izaći za ovu govornicu i kazati član 1. Ustav Bosne i Hercegovine koji kaže da Republika Bosna i Hercegovina čije će zvanično ime od sada biti Bosna i Hercegovina će nastaviti svoje pravno postojanje po međunarodnom pravu kao država itd. itd. gospodine Novakoviću. Prema tome ja bih vas dakle molio ovdje u zakonu u članu 25. jasno piše ono što je u skladu sa članom 1. ustav Bosne i Hercegovine i dajmo, kada raspravljamo o ovim stvarima da jedanputa prestanemo sa diskusijama koje imaju sadržaj kakav ste vi iznjeli za ovom govornicom.
Zahvaljujem gospodinu Džaferoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Ibro Spahić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući samo želim reći da s ozbirom da je prva rasprava i prvo čitanje da iz prvog čitanja se vidi da je Bosna i Hercegovina u srcu sloboda, mir, Bosna i Hercegovina zlatni grb sa mačevima, zlatni grb sa lentom, zlatni grb sa zlatnim vijencem i zlatnim i sa srebrnim vijencem što znači da ćemo mi imati jednu državu u 53 kojoj će s punim dostojanstvom ljudi nositi ovo ordenje kada zasluže i ja apsolutno podržavam principe i načela ovoga zakona i preporučujem da mi omogućimo drugo čitanje na način kako to predviđa Poslovnik i nadam se da ćemo uskoro usvojiti ovaj zakon. Konačno će mnogi zaslužni građani BiH moći da se razlikuju po dobru koje čine za BiH.
Zahvaljujem gospodinu Spahiću. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da se ovaj zakon o odlikovanjima usvoji u prvom čitanju? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Konstatujem da smo u prvom čitanju jednoglasno usvojili Zakon o odlikovanjima. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda. Ad. 14. Zakon o ravnopravnosti i jednakosti spolova u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje), predlagač Savjet ministara Dobili ste zakon kao i izvještaj nadležne komisije. Ko se javlja za riječ? Gospodin Ibrahim Spahić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući želim samo da kažem da i ovaj zakon, imali smo ga na raspravi u našoj komisiji u cjelosti u odgovara interesima bosanskohercegovačkog društva i nadam se da ćemo mi biti Dom koji će dati taj primjer već 5. i 6. oktobra i da će ovdje biti ravnopravno zastupljeno barem ono zašto ćemo danas izglasati je li, a to je da bude ravnopravnost i jednakost spolova u Bosni i Hercegovini i da će konačno ovaj muški dom imati priliku da se potvrdi na praktičan način od strane političkih partija nakon izbora i da će biti barem 8 žena i 7 muškaraca, s ozbirom na ravnopravnost. I želim čestitati nevladinim organizacijama kao i ljudima u Kolegiju Doma naroda koji su imali razumjevanja i komisiji da participiraju u radu na izradi ovog zakona i da podupru sva ona dobra rješenja kojju je koalicija nevladinih organizacija napravila na izvanredan način kao lobing koji je pozitivan. S obzirom da smo prije dva dana govorili o dva negativna začenja lobinga. Konačno žene afirmišu prave lobije i u korist muškaraca. Biće nam mnogo ugodnije u sljedećem domu, onima koji budu izabrani ovdje ukoliko budu imali jednu ravnotežu i u polovima i jednakost u pristupu vlasti i u ovom domu. A ostalo neka urade drugi organi. Hvala lijepo. 54
Zahvaljujem gospodinu Spahiću. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Predlažem da se izjasnimo. Ko je zato da usvojimo ovaj zakon o ravnopravnosti i jednakosti spolova u Bosni i Hercegovini u prvom čitanju? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Nema niko. Dakle konstatujem da smo jednoglasno usvojili Zakon o ravnopravnosti i jednakosti spolova u Bosni i Hercegovini u prvom čitanju. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda. Ad. 15. Rezolucija o mladima u Bosni i Hercegovini, predlagač delegat Sejfudin Tokić Ja predlažem da se ova rezolucija uputi nadležnoj komisiji kao što je i do sada bilo. Da prihvatimo dakle ovo da se rezolucija uputi nadležnoj komisiji i da je na narednom domu usvojimo. Ko je zato? Jednoglasno. Zahvaljujem. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda. Ad. 16. Izjašnjenje Doma naroda o razmatranju po članu 99. Poslovnika naroda Zakona o izmjenama Zakona o prenosu regulatoru i aparatu sistema električne enegije Bosne i Hercegovine, predlagač delegat Ivo Divković Otvvaram raspravu. Ima li potrebe da predlagač da obrazloži da se zakon vodi po članu 99. Poslovnika Doma naroda. Izvolite, gospodin Divković.
Gospodine predsjedavajući ja ću samo podsjetiti ovaj naš dom, obzirom da mi sad u osnovi raspravljamo o tome da li ćemo podržati da to ide po članu 99. da ili ne? Jel. Da smo mi prije čini mi se možda tri mjeseca, koliko ima donjeli zakon, vi se sjećate, tada smo ga donjeli po hitnom postupku, jer je postojala potreba da se taj zakon donese kao preduvjet dobivanja kredita od Svjetske banke za projekat snaga 3. Taj projekat snaga 3. prije je bio izuzetno važan projekat i to su sredstva iz kojih treba da se osposobi prenosna 55 mreža ove zemlje da bi postigli jedinstven prenosni sistem ove zemlje i da bismo se osposobili da budemo i tranzitna zemlja za prenos energije preko ove zemlje u narednom periodu, jer oni koji bolje poznaju energetske prilike u Evropi znaju da recimo zemlje Južne Evrope kao što su Grčka i Turska, već sada imaju deficit energiju u narednom periodu još veći i mi imamo ambicija i to je sasvim prirodno i treba da imamo da preko ove zemlje se transportuje energija u tom pravcu i obratno. Znači mi smo podržali kao Dom što je vrlo pozitivno taj zakon, zakon je prošao, međutim ja sam tada imao amandman koji zbog načina na koji se odlučivalo o tom zakonu nije bio razmatran, odnosno nismo ga prihvatili. To je bio razlog da japonovo pokrenem inicijativu za izmjenu ovog zakona. Ako gledate Poslovnik da bi nešto išlo po članu 99. treba da bude vrlo jednostavno precizno definisano itd. Ovo je jednostavan zakon, vrlo precizno definisan, ova izmjena i dopuna zakona i eto ja predlažem da se izjasnimo, odnosno da prihatimo da to ide po članu 99., a u proceduri skraćenoj jer imaćemo prilike da o tome raspravljamo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Divkoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Ko je zato da se po članu 99. Poslovnika Doma naroda izjasnimo o izmjenama Zakona o prenosu regulatoru, operatoru sistemu električne energije u Bosni i Hercegovini? – 12 za Ko protiv? Nema uzdržanih. Konstatujem da smo prihvatili jednoglasno izjašnjenje Doma naroda. Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda. Ad. 17. Izjašnjenje Doma naroda o razmatranju po članu 99. Poslovnika doma naroda Zakona o kretanju i boravku stranaca i azilu, predlagač Savjet ministara Dakle Savjet ministara od Doma naroda traži skraćenu proceduru naspram ovog prijedloga zakona. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu i predlažem da se izjasnimo. Ko je zato da se ovaj zakon izglasamo po skraćenom postupku, dakle po članu 99.? – 12 za. Niko protiv, niko uzdržan. Izvolite. Pauza ½ sata na zahtjev predsjedavajućeg kluba. 56 Ja bi molio predsjednike klubova da se nađe nakon ove pauze, možda i predsjednike klubova domova da se nađemo. Hvala vam lijepo. pauza ½ sata Imali smo pauzu dužu od ½ sata. Tu pauzu smo iskoristili da Kolegij Doma naroda sa predsjednicima klubova sjedne sa namjerom da dođemo do zakona koji su potrebni Bosni i Hercegovini. Moram da vas izvjestim da u ovom trenutku ne postoji raspoloženje da zakoni budu usvojeni, ali smo se dogovorili da Kolegij i klubovi delegata se zaduže da stvaraju raspoloženje i da nastavimo u što je moguće kraćem roku nastavak ove sjednice sa ciljem da zakone usvojimo. U ovom trenutku dakle prekidamo rad ove sjednice. Predsjednici klubova su dobili zadatak u Kolegiju da stvaraju atmosferu da zakone usvojimo. Hvala vam lijepo. Bićete obavješteni o nastavku sjednice. Hvala vam lijepo. Sjedica je prekinuta sa radom u 14,40 sati. 57 Predlažem da krenemo sa nastavkom prekinutog zasjedanja 22. sjednice Doma naroda, dakle dame i gospodo, poštovani delegati, cjenjeni gosti, uvaženi predstavnici sredstava informisanja, nastavljamo sa radom 22. sjednice Doma naroda. Želim da vas izvjestim da imamo kvorum i da sjednici prisustvuje 11 delegata, 4 iz reda srpskog naroda, 3 iz reda hrvatskog i 3 iz reda bošnjačkog naroda, tako da u nastavku možemo punovažno i punopravno donositi odluke. Vi znate da smo sjednicu prekinuli iz razloga što smo mi u Kolegiju i sa predsjednicima klubova ocjenili da ne postoji raspoloženje da zakonski projekti koji su bili na dnevnom redu dobiju potrebnu većinu i zato smo prekinuli sjednicu i zamolili predsjednike klubova, članova Kolegija da dalje rade na usaglašavanju kako bismo u nastavku sjednice ostvarili progres i zakone usvojili u interesu građana Bosne i Hercegovine. Ja moram da kažem da smo imali više kontakata, više sastanaka, mi iz Kolegija zajedno sa predsjednicima klubova iz sva tri naroda i da je rezultat tih naših sastanaka i kompromisa je današnje nastavljanje zasjedanja 22. sjedice. Ostalo nam je da završimo 8 tačaka dnevnog reda. Ja predlažem da krenemo gdje smo stali. Dakle Ad. 1. Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu Bosne i Hercegovine Dakle ja otvaram, član 100. Poslovnika Doma naroda, dakle traži se po članu 100. usvajanje ovog zakona. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Predlažem da se izjasnimo Ko je zato da se o ovom zakonu raspravlja po članu 100. Poslovnika Doma naroda? Konstatujem da smo jednoglasno usvojili proceduru izjašnjavanja o ovom zakonu. 58 Prelazimo na drugi dio dakle na glasanje o Zakonu o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu Bosne i Hercegovine. Ko je za ovaj zakon? -Jednoglasno. Zahvaljujem. Dakle, konstatujem da smo jednoglasno usvojili Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu Bosne i Hercegovine. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, to je Ad. 2. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi Bosne i Hercegovine sa carinskom tarifom Bosne i Hercegovine, član 100. predlagač Savjet minitara U skladu po članu 100. tačka 2. Poslovnika Dom odlučuje o zahtjevu da se zakon razmatra po ovom članu nakon rasprave. Dakle otvaram raspravu vezano za ovu tačku dnevnog reda. Izvolite. za riječ se javio gospodin Jerko Ivanković.
Poštovani predsjedavajući, kolege izaslanici, uvaženi gosti. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi je bio na zastupničkom domu i Zastupnički dom taj isti zakon nije usvojio po skraćenoj proceduri, po njihovom Poslovniku po članku 105. i taj zakon u Zastupničkom domu ide u redovnu proceduru ili eventualno neku skraćenu, ako to Vijeće ministara zatraži. Ja smatram da ne bi trebalo izaslanicima u Domu naroda uskratiti pravo da mogu ovaj zakn koji je jako obiman, koji ima preko 500 stranica, da ga mogu razmotriti. Iz tog razloga predlažem da ne usvojimo zakon da ide u razmatranje po članku 100. nego eventualno po članku 99. ili redovna procedura. Predlažem isto da nakon rasprave Komisija za vanjsko trgovinsku politiku koja je nadležna za ovaj zakon isto održi jednu kratku sjednicu i da se očituje o ovom zakonu. Predlažem pauzu od 15 minuta u kojoj bi ta komisija to napravila. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu Ivankoviću. Ko se dalje javlja za riječ?
Gospodin Špirić ima riječ. 59
Dame i gospodo, cjenjeni delegati, uvaženi gosti, kada je u pitanju Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi u Bosni i Hercegovini sa carinskom tarifom Bosne i Hercegovine, to je zakon koji se dugo nalazi u parlamentarnoj proceduri, a ja sam bio poslanik u Predstavničkom vijeću pre dve godine i tada se vodila rasprava o ovom zakonu koji je jako bitan da bi Bosna i Hercegovina mogla da pristupi Svjetskoj trgovinskoj organizaciji. Ja mislim da je Vijeće ministara tražeći član 100. bilo svjesno izvjesnih kašnjenja na donošenju ovoga zakona. Čini mi se da je bilo i u obavezi da uključi u izradu ovog zakona poznate eksperte, ljude koji se bave ovom problematikom i čini mi se da ta ekspertska faza je morala biti završena prilikom rekao bih izrade ovog zakonskog projekta. Tačno je to da je zakonski projekat složen da broji nekoliko stotina stranica, ali ja mislim da bi trebalo smoći snage da Dom naroda napravi iskorak da danas usvojimo ovaj zakon da damo poruku i Predstavničkom domu da bi dobro bilo da Bosna i Hercegovina ima ovaj zakon. Naravno, imao sam više razgovora sa ministricom za spoljnu trgovinu gospođom Azrom Hadžiahmetović, gospođicom Azrom i sa rekao bi zamjenikom ministra gospodinom Kraguljem. Njihova dakle, zahtjev Ministarstva, zakon Savjeta ministara prema Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine je član 100. Ja mislim da bi dobro bilo, nakon ove pauze da sjednemo zajedno, dakle Kolegij sa predsjednicima klubova i da pokušamo jednostavno naći izlaz da bi dali podstreka i Ministarstvu za spoljnu trgovinu, a naravno da bi i država Bosna i Hercegovina došla do ovog zakonskog projekta. Čini mi se da ne bi bilo dobro da nakon četiri godine opširnih parlamentarnih rasprava, uključivanja različitih eksperata saglasnost sa nivoa entiteta, ovdje piše da ta saglasnost postoji, da ponovo ulazimo u različite političke rekao bih zaobilazne aktivnosti kako ne bismo došli do zakonskog projekta. Ja znam da gospodin Ivanković nije imao tu namjeru i zato podržavam, nakon ove rasprave da provedemo pauzu i razgovor da bismo došli do rješenja. Hvala lijepo. Ja ću se inaće pozitivno izjasniti o prijedlogu ovog zakona i poštovati proceduru člana 100. Hvala lijepo. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Spahić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, predstavnici Vijeća ministara, kolege delegati, ja bi želio samo reći da bi ste učinili dragocjenim da se odložila ova sjednica, nastavak ove 60 sjednice za određen broj dana, jednu sedmicu ili više i da smo imali prilike pogledati ovih preostalih nekoliko zakona po članu 100. koje smo predložili. I sada kako je formulisan dnevni red koji ste naravno potvrdili kao nastavak i jasno ubačena i tačka 7. oko Zakona o Javnom RTS i sve ostale o kojima smo insistirali kao delegati, želio bi reći da sam uvjeren da je najracionalnije, pošto sam također konsultovao ljude iz ove oblasti, ali unutar jednog ekspertnog tima, da bi se ovaj zakon po članu 100. svakako trebao danas izglasati i ne poslati nikakvu poruku ni međunarodnoj zajednici ni Predstavničkom domu, nego uraditi svoj dio posla. Naime, pod brojem 1. ovo je jedna od temeljnih tačaka gdje se grade državne institucije i odnosi spram državnih institucija. Pod broj 2. Dom naroda ima eksplicitnu obavezu da završi ovaj posao po članu 100., znači dovoditi sada Vijeće ministara u poziciju kao predlagača da to vraća, bilo po članu 99. ili po nekoj drugoj redovnoj proceduri faktički ne donosi ništa u vremenu koje je pred nama, a daleko više izjašnjavanje pozitivno o ovom zakonu donosi prostora da se interveniše putem amandmana. Dakle oni koji bi među nama željeli na neki način da se mi između sebe uvjerimo da je korisniji 99. nego 100. dakle da idemo sporije nego brže do istoga cilja, moram reći da ne čine ništa kada je riječ o kvalitetu i sadržaju ovog zakona i da je mnogo racionalnije da se posvetimo, ukoliko postoje konkretne amandmanske primjedbe na sam zakon da izgradimo ...prema zakonu po članu 100. i da odmah postupimo kao predlagači, bilo ko ima kakav interes i ponudi amandmane koji moraju ući u tu proceduru. Praktično to bi bilo umjesto da gubite recimo jednu stanicu na nekom peronu da izađete, vi dobijete priliku da u tom ubrzanom hodu jednostavno pustite da se svako ukrca tamo gdje treba. Ukoliko bi vračali ovaj zakon na proceduru 99. ili bilo koju drugu proceduru, u korespodenciji koja će od avgusta do septembra biti vođena između Predstavničkog doma i Doma naroda i Vijeća ministara, faktički baš oni zagovarači koji žele kvalitetniji carinski zakon o izmjenama i dopunama o carinskoj tarifi gube tempo. Prema tome, i eksperti pravni, a i oni koji se bave procedurama u Parlamentu i odnosima sa Vijećem ministara kao i ljudi koji se bave ovom problematikom carinskom tarifom Bosne i Hercegovine smatraju da da bi bilo vrlo korisno, a i ja sam u to uvjeren da danas na najdjelotvorniji način postupimo prema ovom zakonu kao i prema ostalima kako bi stvorili kvalitetne uvjete zato da se preostalo vrijeme do kraja mandata ove skupštine, ukoliko ima zaista ključnih pitanja koja će uticati na kvalitet odnosa u Bosni i Hercegovini, a postoji konsenzus za te promjene, to omogući. Ukoliko bi se produžio ovaj postupak, ukoliko bi se vratio na početak, upravo ovi predlagači, gospodin Jerković i oni koji ovako imaju poziciju bi izgubili taj potrebni tempo i oni ga ne mogu dobiti. Naime za ova dva mjeseca ne postoji nikakav način da se dobije u tempu. To je kao u šahu. Vi imate na stolu nešto cajtnot je, vi odlučite za dvije stvari. Ili pametan potez, ili glup potez. Ne želim da kvalifikujem kakav bi bio potez 61 vraćanja ovoga u proceduru, ali pametan potez je usvojiti pravila igre kakva jesu i izaći sa pripremljenom varijantom i korektnim promjenama i amandmanima. Ja bi predložio da razmislimo još jednom da ne forsiramo pauze, neke dogovore, ali možemo pošto je zatražio gospodin Jerko Ivanković, ja se isto slažem da napravimo pauzu. Ali sam želio prije pauze, pošto se sjedi po različitim klubovima i nema prilike da se razgovara među delegatima, jer ne postoji takva vrsta koordinacije osim prenosne te indirektne preko predsjedavajućih klubova, želio sam to javno reći ni iz kakvih drugih razloga, nego zbog toga što na ovaj način mogu saopštiti jedan stav koji mi se čini racionalan u odnosu na ovaj zakon i na zakone koji su pred nama. I molio bi da gospodin Jerko ima, kada bude išao dalje poslije ove pauze, sa svojim prijedlozima u vidu ovaj moj stav. Ništa više. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Spahiću. Želim da izrazim dobrodošlicu predsjedavajućem Predsjedništva gospodinu Berizu Belkiću i da ga u ime Doma naroda pozdravim. Za riječ se dalje javio gospodin Munib Jusufović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospodine predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine, gospodo delegati, dame i gospodo. Ja sam izašao vezano uz ovu tačku dnevnog reda, mada sam razmišljao da li u prvoj tačci ili bilo kojoj drugoj želim nešto reći povodom prekida prošle sjednice naše. Tada smo u konsultacijama sa Kolegijom znači i predsjednici klubova prekinuli prošlu sjednicu, bilo je na određen način pa i od strane moje nekih nedoumica da li treba to raditi ili ne treba, s ozbirom da se približavamo i ulazimo u sezonu prekida, odnosno godišnjih odmora. Međutim takav potez, to želim reći, pokazao se vrlo djelotvorno. Tada smo upravo dogovorili da će se u ovom znači kratkom predahu iskoristiti pauza, što je i iskorištena i želim afirmativno govoriti o tome, odnosno izjasniti se o ulozi i predsjedavajućeg Doma naroda, odnosno Kolegija, pa i učešću predsjednika klubova koji su iskoristili ovu kratku pauzu i evo vidite danas na dnevnom redu se upravo nalaze svi oni zakoni koji podrazumjevaju hitnost. I na jednom dnevnom i na drugom dnevnom redu, bolje rečeno i za ovu drugu vanrednu sjednicu. Želim reći da takav rad upravo doprinosi onome što nam je i cilj svima da se zakoni usvoje što možda treba i u buduće, bez obzira što se eto približavamo i kraju mandata, biće još toga posla da se nastavi avakav način usaglašavanja i sva ona sporna pitanja ako ocjenimo i procjenimo da u datom momentu nisu zrela, možda da se ostavi nekoliko dana da se provedu te aktivnosti kako bi se došlo do konačnog rezultata. 62 Znači o ovoj tački dnevnog reda takođe u tome duhu, mada respektiram mišljenje kolege Jerke Ivankovića koji na kraju u ovoj oblasti možda i ponajviše se bavi u odnosu na nas delegate druge. Ali možda u tom duhu, pošto idemo na evo na kraće godišnje odmore, ja pretpostavljampogotovo to i nije moguće da će se održati druga neka sjednica do odmora, mada koliko ja znam mi smo već svi na godišnjim odmorima od 22., bar takva rješenja imamo, ali evo i ovo doprinosi danas znači da je ovo proteći u uzetno konstruktivnoj radnoj atmosferi tako da kažem i poručiće određene rezultate. Želim da i ova tačka dnevnog reda možda, bez obzira što nije usvojena na Zastupničkom domu da mi odradimo svoj dio posla, a da se u međuvremenu iskoristi taj period da se izvrše određene tehničke tako da kažem, da ih nazove tehničke korekture, ono što je moguće izvršiti u ovom periodu. Znači da mi obavimo svoj dio posla. Nekako, čini mi se da bi, ako idemo na taj kraći odmor otišli sa gorkim okusom da ipak nismo uradili ovo što uradili. Možda ja prejudicirima da će ovaj dnevni red ići u takvom jednom duhu, ali ja pretpostavljam da hoće. Toliko i hvala.
Zahvaljujem gospodinu Jusufoviću. Za riječ se javio gospodin Dragutin Rodić. Jel replika ili je. Znači krivi navod gospodin Rodić da poslovnički uklopimo, nema problema, dobićete riječ.
Gospodine predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine i predsjedavajući Doma naroda i kolege delegati u Domu naroda. Ja želim da se osvrnem na sa nekoliko riječi na ovo što je rekao delegat Jerko Ivanković, ali u sklopu svega ovoga što danas imamo u nastavku ove sjednice. Mi danas imamo sedam zakona koji idu po članu 100., znači po hitnom postupku. Ako se striktno držimo našeg poslovnika mi danas imamo, uz sve uvažavanje što je rekao gospodin Jerko, mi možemo uraditi samo dvije stvari. Ne vjerujem da možemo izglasati da to radimo po skraćenom postupku, po članu 99., nego možemo a se izjasnimo o proceduri člana 100. Znači ili ćemo prihvatiti ovako kako je predložen ovaj zakon ili ćemo odluku da danas uopšte ne raspravljamo po članu 100. i onda ćemo to vratiti u redovnu proceduru, što ja lično mislim da nije dobro i što su rekli moji prethodnici na ovakav način se otvara mogućnost da brže djelujemo i da brže dođemo do onoga što pretpostavljam da je i vaša intencija kada ste rekli ovo. Ako bi iskočili iz opšteg principa kako danas radimo člana 100. ja vam mogu reći od ovih sedam predloženih zakona da bi ja isto volio da idemo u neku redovnu proceduru, da možemo na njih reagovati i da možemo amandmanski djelovati. Međutim, očigledno je da smo sami sebe doveli u ovu poziciju u kojoj jesmo, pa su ti zakoni već u pravnom poretku Bosne i Hercegovine. Većina njih je već objavljena u službenom glasniku i ostaje nam jedina mogućnost da se danas izjasnimo o ovoj proceduri. I zato bi 63 ja predložio uz uvažavanje, vi imate pravo na pauzu, ali da idemo sa izglasavanjem zakona, a da možda mi u Domu naroda postignemo jedan opšti konecezus oko drugih stvari. Upravo ovo što je rekao gospodin Munib Jusufović da pokušamo u našem mandatu da amandmanski djelujemo na sve ove zakona koje smo usvojili, jer oni od današnjeg dana postaju naši zakoni. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Rodiću. Rijeć ima gospodin Ivanković. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, predsjedavajući Predsjedništva, kolege izaslanici, uvaženi gosti. Ja želim samo malo pojasniti. Ja sam isto za što prije usvajanje ovoga zakona. Mi smo ga trebali usvojiti još prije nekoliko mjeseci, jer se Vijeće ministara obvezalo zaključkom Zastupničkog doma, dostaviti ovaj prijedlog do kraja drugog mjeseca na razmatranje, a danas je sedmi mjesec i tek je bio razmatran prije nekoliko dana. Mi ako usvojimo proceduru 100. mi opet nećemo imati zakon. Mi ćemo čekati da Zastupnički dom provede kompletnu proceduru na tim zakonom i tek onda ako bude nekih amandmana moraćemo ući u usuglašavanje i tek ćemo onda imati zakon. Znači usvajanjem procedure 100. mi ništa nismo dobili nego smo izaslanicima u Domu naroda uskratili pravo da pogledaju taj zakon, da analiziraju da se s njime bolje upoznaju. Toliko zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu Ivankoviću. Ko se dalje javlja za riječ? Niko. Zaključujem raspravu i dajem pauzu 10 minuta na zahtjev Kluba delegata iz reda hrvatskog naroda. Hvala. [[pauza 10 minuta]] Deset minuta je davno isteklo da ne napravimo paralelno zasjedanje. Gospodine Spahiću, dame i gospodo. Napravili smo pauzu od 10 minuta da komisija izrazi svoj stav iako poslovnički nije moguće da komisija kada je zakon po članu 100. daje svoje viđenje, ali evo dobro je da čujemo i različita viđenja. Molim predsjednika komisije da nas informište o upravo završenoj raspravi na Komisiji. 64
Gospodo predsjedavajući, uvaženi gosti, kolege delegati. Dakle, nakon što smo čuli obrazloženje o suštini zakona od predstavnika predlagača mi bismo prihvatili, dakle većina članova Komisije je bila da ide se po ovoj proceduri kako je predloženo, ali da se predloži ili sugeriše Predstavničkom domu da i oni urade to isto, jer je valjda cilje svima da dobijemo što prije ovaj zakon, jer je on u interesu Bosne i Hercegovine.
Zahvaljujem predsjedavajućem Komisije. Idemo na izjašnjavanje. Ko je zato da se Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH sa carinskom tarifom BiH izjašnjavamo po članu 100.? Ko je protiv? 1o za, 1 protiv, Ima li suzdržanih? Nema Konstatujem da smo se izjasnili zato da ovaj zakonski projekat raspravljamo po proceduri Poslovnika člana 100. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Niko se ne javlja za raspravu. Izjašnjavamo se. Ko je za ovaj zakon? Molim vas zaključka, ne možemo mi sugerisati drugom domu, mi smo odvojena dva doma. Ko je za? 11 za Ko je protiv? Nema protiv Ko je uzdržan? Nema uzdržanih Jednoglasno. Ja vas molim da precizno brojite. Dakle jednoglasno smo usvojili Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH sa carinskom tarifom BiH po članu 100. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda Ad. 3. Zakon o tužilaštvu Bosne i Hercegovine, član 100., predlagač Sejfudin Tokić U skladu po članu 100. tačka 2. Poslovnika Doma naroda odlučuje o zahtjevu da se zakon razmatra po ovom članu nakon rasprave. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodin Spahić, izvolite. 65
Gospodine predsjedavajući Predsjedništva, predsjedavajući Doma, Vijeća ministara i delegati, mi imam ovdje jedan Prijedlog zakona o tužilaštvu Bosne i Hercegovine koji je prvorazrednog značenja za kompletiranje svih ovih zakona i ja samo tim povodom sam htio poduprijeti ne samo člana 100., nego i iskoristiti mogućnost da kažem da želim vrlo jasno reći povodom usvajanja čitavog seta ovih zakona o tužilaštvu, zatim krivičnog zakona itd.
Ja vas molim tačke dnevnog reda.
Povodom ove tačke dnevnog reda jeste da je ovo sve vrlo dobro, ali da za Bosnu i Hercegovinu je takođe vrlo dobro da ovaj Predstavnički dom i Dom naroda i Vijeće ministara ozbiljno razmilse o činjenici da stvaramo kroz set ovih zakona o tužilaštvu i pravosuđu da u samom Vijeću ministara ne postoje adekvatno organizovano Ministarstvo pravde, a na kugli zemaljskoj nema da imamo ovoliko zakona, ovakvih institucija tužilačkih i pravobranilačkih, a da ministar pravde
Ja bi molio gospodina Spahića da se drži dnevnog reda, molim vas. Hvala vam lijepo. Ko se dalje javlja za raspravu? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu, pitam delegate Ko je za da se Zakon razmatra po članu 100. tačka 2. Poslovnika Doma naroda? – 11 za Ko je protiv? Ko je uzdržan? Dakle jednoglasno smo usvojili proceduru po članu 100. tačka 2. Otvaram raspravu. Ko se javlja za raspravu? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se o Zakonu. Ko je zato da usvojimo Zakon? Sa zadovoljstvom konstatujem da smo Zakon o tužilaštvu Bosne i Hercegovine usvojili jednoglasno. 66 Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda. Ad. 4. Zakon o registraciji pravnih lica osnovanih od institucija vlasti Bosne i Hercegovine Također pedlagač Sejfudin Tokić traži da se izjasnimo u skladu sa procedurom člana 100. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se. Ko je za, da se Zakon raspravlja po članu 100. tačka 2. Poslovnika? Jednoglasno, dakle 11, ja vas molim jednoglasno zahtjeva da, 11 dakle za, niko uzdržan, niko protiv. Jednoglasno smo usvojili proceduru izjašnjavanja o ovom zakonu. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se o Zakonu. Ko je zato da se usvoji Zakon o registraciji pravnih lica osnovanih od institucija vlasti Bosne i Hercegovine? 11 za, niko uzdržan, niko protiv. Dakle, konstatujem da smo jednoglasno usvojili Zakon o registraciji pravnih lica osnovanih od institucja vlasti Bosne i Hercegovine. Prelazimo na petu tačku dnevnog reda. Ad. 5. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ličnim kartama državljana Bosne i Hercegovine, član 100. Poslovnika također Otvaram raspravu. Ko s javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Ko je zato da se ovom zakonu izjasnimo u skladu sa procedurom člana 100. tačka 2.? 11 za, niko uzdržan, niko protiv. Konstatujem da smo proceduru usvojili jednoglasno. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja se niko za riječ. Zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se o zakonu. Ko je zato da usvojimo Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o ličnim kartama državljana Bosne i Hercegovine? 11 za, niko uzdržan, niko protiv. Konstatujem da smo Zakon jednoglasno usvojili. 67 Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda. Ad. 6. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka Bosne i Hercegovine, također član 100. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se o proceduri. Ko je zato da se o ovom zakonu izjašnjavamo po članu 100. tačka 2. Poslovnika? 11 za, niko uzdržan, niko protiv. Konstatujem da smo proceduru usvojili jednoglasno. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Niko se ne javlja. Izjašnjavamo se o Zakonu. Ko je zato da usvojimo Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o centralnoj evidenciji i razmjeni podataka Bosne i Hercegovine? 11 za, niko uzdržan, niko protiv. Konstatujem da smo ovaj zakon jednoglasno usvojili. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda. Ad. 7. Zakon o osnovama Javnog RTV sistem i Javnom RTV sistemu Bosne i Hercegovine Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se o proceduri po članu 100. tačka 2. Ko je za tu proceduru? – 11 Dakle jednoglasno smo usvojili proceduru. Otvaram raspravu o Zakonu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se. Ko je za Zakon? – 11 11 za, niko uzdržan, niko protiv. Sa zadovoljstvom konstatujem da smo Zakon o osnovama Javnog RTV sistemu i Javnom RTV sistemu BiH usvojili jednoglasno. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda Ad. 8. Imenovanje i kompletiranje delegacije Parlamentarne skupštine u Parlamentarnu skupštinu Savjeta Evrope Dame i gospodo želim da vas samo informišem da je možda nespretno formulisan nastavak ili ovakva tačka dnevnog reda. Ja ću vas upoznati sa stavovima Kolegija. 68 Mi smo na Kolegiju se dogovorili dakle princip izbora delegacije u Savjet Evrope je bio 2+3, dakle 2 delegata Doma naroda i 3 parlamentarca iz Predstavničkog doma. Mi smo se na Kolegiju dogovorili da taj princip poštujemo i do kompletiranje delegacije, dakle biranja zamjenjujućih članova s obzirom da postoji još samo septembarska sesija ove delegacije i da je se u januaru bira nova delegacija. U tom smislu smo mi na Kolegiju Doma naroda jednoglasno zaključili dakle mi kompletiramo delegaciju birajući zamjenjujuće članove i u tom smislu smo mi na Kolegiju zauzeli stav da zamjenjuju, pošto su stalni članovi delegacije u ime Doma naroda gospodin Tokić i gospodin Goran Turjačanin da za zamjenjujuće članove predložimo gospodina Ivu Živkovića i ovoga Halida Genjca. To je stav Kolegija Doma naroda. U tom smislu mi mislimo da bi dobro bilo da danas damo podršku izboru zamjenjujućih članova čime bismo mi obavijestili Predstavnički dom i tako skratili raspravu, rekao bi političke priče i samim tim kompletiralih delegaciju koja bi mogla da nas zastupa u Savjetu Evrope na Sesiji u septembu mjesecu. Otvaram raspravu vezano za 8. tačku dnevnog reda. Bio sam dužan da vam dam informacije vezane za stav Kolegija Doma naroda. Ko se javlja za riječ? Za riječ se javlja Halid Genjac. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani predsjedniče Predsjedništva Bosne i Hercegovine, uvažene kolege i kolegice ja uvažavam napore Kolegija da se ovo pitanje riješi, međutim ovaj pristup Kolegija je put da se proizvodu daleko veći problemi nego što ih već imamo. Ova priča traje naravno dugo, ona traje od nove godine, negdje kada je postalo izvjesno da će Bosna i Hercegovina na aprilskom zasjedanju Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope biti primljena u Vijeće Evrope i od tada traju upozorenju predstavnika Vijeća Evrope da Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine izabere svoju stalnu delegaciju. Mi smo imali privremenu delegaciju, to vam je poznato kao gosti, gostujuću i trajalo je dakle upozorenje da se izabere trajna delegacija u sastavu 5 članova i 5 zamjenika. Odgovornost vođe naše delegacije koji je ujedno i član Kolegija je bila na tome da osigura aktivnosti na oba kolegija i njihovu sinhronizaciju i koordinaciju da se taj posao uradi. Umjesto toga na aprilsko zasjedanje Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope kada je planiran prijem otišle su članovi privremene delegacije, otišlo je Vijeće ministara što je u redu, otišlo je Predsjedništvo BiH što je u redu, otišle su brojne sekretarice, brojni prevodioci, brojni vozači, što nije u redu, a posebno nije u redu što nije otišla stalna delegacija Bosne i Hercegovine.Zbog toga što nije otišla stalna delegacija 69 prijetila je da se desi nevjerovatna incidentna i nezabilježena situacija, da nastavak sjednice Parlamentarne skupštine na kome je Bosna i Hercegovina primljena u Vijeću Evrope protekne bez delegacije Bosne i hercegovine, što bi bilo nedopustivo i skandalozno. Da bi se izbjeglo to, pošto već nije izabrana stalna delegacija i nije otišla u Strazbur, na licu mjesta su dvojica predsjedavajućih, dakle Tokić i Mirjanić potpisali jedan dokument u kome su naveli da ova privremena delegacija koja će predstavljati Bosnu i Hercegovinu na ovom aprilskom zasjedanju. To je naravno prihvaćeno, jer je tako i shvaćeno zbog evidentne situacije u kojoj smo dovedeni, ne odgovornošću nas, nego zna se čijom odgovornošću i onda je verificiran mandat tih petorice članova delegacije, verificiran je dakle mandat kao članova delegacije i mi razumijemo da Statut Vijeća Evrope podrazumjeva kada se jenom verificira nekome mandat onda je on član delegacije tokom cijelog zasjedanja, a Vijeće Evrope ima godišnje zasjedanje u četiri dijela i onaj ko prisustvuje na jednom zasjedanju on je stalni član dok traje to zasjedanje, dakle tu godinu. Moguće promjene su samo ako se podnese ostavka, u smrtnom slučaju u slučaju izbora. Mi razumijemo dakle zbog situacije u kojoj smo dovedeni, razumijemo da su tih pet verificiranih članova sad članovi delegacije. Razumijemo i to da su dakle sami sebe imenovali. Mirjanić je poslije ogradio se i naveo da je to samo privremeno imenovanje. Vjerovatno nije znao Statut Vijeća Evrope koji podrazumjeva ovo kada se jednom imenuje ostaje se cijelu godinu. Posljedica, rezultat svega je to da je tih pet članova koji su bili privremeni članovi sada su verificirani članovi potpisom Sejfudina Tokića. To je dakle taj dio priče do aprila. Mi smo problematizirali to pitanje više puta iz razloga što ta delegacija prvo nije kompletna, drugo nije valjano imenovana i treće ne odražava političku strukturu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, a to je elementarni uslov i elementarni standard Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope zahtjev izričit da delegacija određene države mora odražavati političku strukturu Parlamentarne skupštine. Predstavljati i opoziciju i poziciju, predstavljati i mušku i žensku strukturu Parlamenta i predstavljati političke stranke. Budući da ova delegacija u svom sastavu nije imala ni jednog člana, recimo od stranke koja je koja ima 25% članova Parlamentarne skupštine BiH, prirodno je da se i u Vijeću Evrope negodovali zbog strukture i što su stavili izričit zahtjev da u delegaciji moraju biti i poslanici možda, stranke koja je dobila najveći broj birača na prošlim izborima na nivou Bosne i Hercegovine, odnosno SDA i još nekih pitanja u strukturi predstavljanja političkih stranaka. Budući da je to tako, mi smo održali jednu press konferenciju negdje u junu i postavili smo to pitanje na način da smo tražili od Kolegija oba doma da izvrše koordinaciju, da ustanove formulu kako to Poslovnik traži, te nove delegacije i poštujući činjenicu da je pet članova već verificirano i da ti članovi budu unutar te strukture od 10 ukupno članova, dakle 5 članova i 5 zamjenika. Naravno na press konferenciji smo jasno 70 locirali ko je odgovoran za ovo i ko je krivac, ko zapravo ometa dogovore Kolegija da se to pitanje na adekvatan način riješi. Nakon naše press konferencije, press konferencije grupe poslanika i iz Doma naroda i iz Predstavničkog doma, desila se nečuvena rekao bi skandalozna stvar da je jedna grupa zaposlenika u Sekretarijatu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine iz Odjela za javnost istupila sa jednim saopćenjem i rekli ne, ne, poslanici to što su govorili na press konferenciji nije tačno. Tačno je ovo što mi govorimo, pa su rekli, između ostalog da je na 25. sjednici 23. maja ove godine Parlamentarna skupština vodila raspravu. Zaključeno je da se kolegiji skupštinskih domova usaglase oko kriterija popune članstva delegacije. Dakle proces imenovanja zamjenika članova nije izdignut ili zaustavljen, nego je upravo suprotno u toku i nastojaće se okončati do junske sesije Vijeća Evrope. Ovo je stav uposlenika Odjela za javnost koju su oni iznjeli na osnovu naših tvrdnji. Dakle, pokazaću da je to niz neistina. Skandalozno je prvo što se radi o nizu neistina, skandalozno je da zaposleni u Sakretarijatu javno polariziraju sa poslanicima, pri tome koristeći izokrenute i potpuno pogrešno interpretirane zaključke Predstvničkog doma. Dakle Predstavnički dom jeste imao sjednicu 23. maja, 25-tu sjednicu i nije zaključio kako Odjel sa javnošću navodi da će se popuniti zamjenicima, nego je zaključak iz zapisnika sjednice Predstavničkog doma čitam – Poslije diskusije konstatovano je da je Parlament ima obavezu da izabere novu delegaciju Parlamentarne skupštine BiH od 5 članova i 5 zamjenika članova, što ne znači da se ne mogu izabati dosadašnji članovi, te da delegaciju treba izabrati u roku od mjesec dana. Dakle uposlenici u Sekretarijatu iz Odjela za javnost sebi su dali za pravo da potpuno izokrenutim zaključkom namjerno pogrešno interpretiranim javno polemišu sa poslanicima. To je jedna stvar. Naveli su dalje da su aktivnosti u toku i da će se te okončati u roku od mjesec dana. Mjesec dana je prošao. Junska sesija Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope je održana bez kompletne delegacije Parlamentarne skupštine BiH i bez potvrđene delegacije Parlamentarne skupštine BiH. Kada smo ih pitali što to rade, zašto to rade, pismeno smo dobili odgovor da oni hoće da upoznaju javnost sa istinom i hoće oni da prezentiraju činjenice javnosti. Dakle prezentiraju činjenice koje su antičinjenice pri tome tvrdeći da hoće da upoznaju javnost o istini. Naravno, neki principi i neki postupci i neki pristupi mogu se naravno u Domu naroda, ja razumijem i odnose političkih struktura i Alijansa i čuvanje nekakvih odnosa i nastup da ako neki delegat nešto tvrdi, pa ako je iz Alijanse treba u svakom slučaju voditi računa o Alijansi, ako je neki delegat nije iz Alijanse treba to zanemariti bez obzira bilo to u skladu sa nekom procedurom i ne bilo. I to je u redu, to možda može trenutnim političkim odnosima proći u Domu naroda. Međutim ne može u Vijeću Evrope, ne može u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope, jer nam zamjeraju to što nije parlamentarna delegacija adekvatno imenovana i što ne odražava političku strukturu. 71 18. juna ove godine na upit predsjedavajućeg Predstavničkog doma gospodina Mariofila Ljubića, dakle u ime cijelog Predstavničkog doma koji broji 42 delegata i koji je donio zaključak i u ime tog doma predsjedavajući gospodin Ljubić je poslao upit u Vijeće Evrope smatrajući da je ono privremeno bili imenovanje da treba imenovati novu delegaciju da se pojašnjenja traži. Dakle imamo zaključke na jednoj strani Predstavničkog doma i imamo na drugoj strani stav Odjela za javnost i jednog čovjeka koji na sve moguće načine ometa da se konačno riješi ovo pitanje. Na upit dakle predsjedavajućeg Predstavničkog doma, gospodina Ljubića generalni sekretar Vijeća Evrope gospodin Bruno Haver odgovara, molim vas, konstatuje dakle da je 5 privremenih članova zbog okolnosti zbog kojih nisu oni odgovorni, nego mi, a zna se tačno ko iz Bosne i Hercegovine je verificirano i oni su članovi i cijele godine oni će ostati članovi i to je u redu. Međutim u nastavku Bruno Haler kaže vi još uvijek morate kompletirati delegaciju sa još 5 članova. Puna delegacija Bosne i Hercegovine treba prema tome da bude sastavjena iz 5 već imenovanih članova čiji akreditivi su ratificirani kao i 5 novih članova koji će imenovati vaš parlament.Uz to sastav ove desetočlane delegacije će održavati politički sastav obaju domova vašeg parlamenta. O vama će ovisiti, vi ćete odlučiti da predložite ko će od ovih 10 članova biti predstavnik, dakle član, a ko će biti zamjenik. Mi cijelu godinu ovo tvrdimo gospodo, cijelu godinu držimo press konferencije, upozoravomo, molimo, cijelu godinu. Nakon svega toga nama Odjel za javnost, nama Kolegij, nama predsjedavajući delegacije odgovara, ne, ne, ne, mi smo članovi, a vi samo izaberite zamjenike. Zar je trebalo da generalni sekretar Vijeća Evrope piše šta je šta i koliko je 2+2. zar nam je to trebalo u trenutku kada smo primljeni u Vijeće Evrope? Zar treba da se četiri mjeseca nakon prijema u Vijeće Evrope još Kolegij nisu usaglasili oko formule koju će predstavljati delegacija Bosne i Hercegovine kako će biti zaposleno 5 članova kako 5 zamjenika, koje stranke iz kojeg doma. Zar nam to treba gospodo? Ne treba nam gospodo to. To uopšte nije korisno za Bosnu i Hercegovinu, ali to nije moguće riješiti zato što jedan čovjek, jedan član
Ja bi vas molio da se držimo dnevnog reda, ja sam pustio da zaključite diskusiju, ali molim vas da se vodimo računa o poslovničkim mogućnostima koliko dugo možemo pričati. Nisam htio da prekidam iz razloga da ne bi shvaćeno da mi nije stalo da se javno kaže šta ko misli. Ali, evo molio bi gospodina Genjca da svi vodimo računa o dužini diskusije.
Zahvaljujem pošto je nama vrijeme posebno važno i pošto četiri mjeseca nismo dogovorili još ni formulu delegacije, a bitno nam je 5 minuta diskusije, ja ću zaista privesti diskusiju. Dakle, gospodine Bruno Haler je morao napisati Parlamentarnoj skupštini šta je šta i šta treba da se uradi. Mislim da to nije trebalo dozvoliti i nakon ovoga gospodo nije 72 moguće na način kako je Kolegij planirao to uraditi. Nije moguće imenovati još 5 zamjenika među kojima će biti jedan poslanik iz SDA. To nije moguće gospodo. Pogotovo nije moguće da Kolegij predlaže članove delegacije. Političkim strankama kao političkim subjektima koji imaju svoje predstavnike treba na osnovu njihovih prava, njihovh pozicija i njihovog mjesta kojeg imaju u delegaciji prepustiti da predlože svoje članove u svakom slučaju. Na osnovu 25% mjesta koje u oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, dakle ¼ ima SDA, 25% mjesta joj pripada i među stalnim članovima. Nije to neki zamjenik. SDA i bilo kojoj drugoj stranci koja ima adekvatan broj članova u ovom parlamentu treba omogućiti da bude adekvatno zastupljena u delegaciji. Prema tome, jedino što je moguće, jedino što je moguće, jedini odgovorni pristup, jer ako bi mi danas imenovali ovaj način delegacije, na Predstavničkom domu imaju zaključak da četiri člana stalna budu iz Predstavničkog doma, jedan iz doma naroda. Trenutno je 3:2. Kako to riješiti? A mi predlažemo da ovdje samo potvrdimo 5 ovih, da ostane ovako i da izaberemo još neke zamjenike. Nemoguće je to tako rješiti. Jedini ispravan pristup, jedini odgovoran pristup da se ne bi desilo da i septembarsko zasjedanje Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope protekne bez delegacije Bosne i Hercegovine je da donesemo zaključak kojim pozivamo oba kolegija da što prije usaglase formulu strukture Parlamentarne skupštine delegacije Bosne i Hercegovine u Vijeću Evrope, uvažavajući verifikaciju 5 postojećih koji će se odlučiti da li će biti članovi ili zamjenici i da se pri tome poštuje standardi Vijeća Evrope, odnosno striktna obaveza zastupljenosti političke strukture Parlamentarne skupštine. Dakle to bi bio zaključak i koji bi mogao donekle rezultirati nekakvim korisnim poslovom od ovoga da se pozivaju kolegiji da usaglase taj pristup što prije da bi se na nekoj avgustovskoj sjednici koja se planira taj posao završili. Ja neću posebno tražiti odgovornost ovih mladih ljudih iz Odjela za javnost koji su nastupili na ovaj način. Neću to iz razloga što su oni izmanipulisani, oni koji ovo opstruiraju nisu imali hrabrost da istupe, nego su poturili te mlade ljudi. Ali se nadam da će ti mladi ljudi iz ovoga izvuči pouku i da će u svom poslu koji obavljaju u ovoj skupštini, koji je vrlo važan imati u vidu šta je šta. Šta su poslanici, šta je Dom, šta je odnos sa javnošću, šta je Odjel za odnose sa javnošću, šta je služba i šta su principi ponašanja u demokratskom civiliziranom svijetu. Dakle predalžem zaključak da se sazovu kolegiji da konačno usaglase formulu u skladu sa evropskim standardima i principima i da ovaj posao se završi. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin Goran Turjačanin.
73 Uvaženi predsjedavajući, kolege delegati, gospodine predsjedavajući Predsjedništa BiH, nemam potrebu da polemišem, ovo je čisto samo da pokušam kao član delegacije Bosne i Hercegovine u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope da se samo malo osvrnem na protekla dešavanja i da možda plediram na ovaj dom da bi bilo jako poželjno, ako je ovaj dom, odnosno čitava Parlamentarna skupština BiH imala čast da u ovom sazivu sa svojom delegacijom bude primljena u stalni sastav Vijeća Evrope, mislim da bi takođe na dostojanstven način trebalo da završimo ovu priču i da za septembarsku sesiju, znači faktički posljednju sesiju koju će ova parlamentarna skupština sa svojim delegatima biti prisutna bude dokompletirana delegacija Bosne i Hercegovine u Vijeću Evrope. Zbog tačnosti informacija, obzirom da je dosta često ...određen broj dezinformacija, ali vjerovatno većina poslanika ovdje, pardon delegata poslanika upoznata da su dosadašnji troškovi u svojstvu znači gosta Bosne i Hercegovine kao pri Vijeću Evrope ovoga momenta svi troškovi putovanja delegacija prešli sa troškovnika da ne kažem Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope na troškove Bosne i Hercegovine. To je ovo bila kao informacija za druge članove delegate i pretpostavljam da imenovanje kompletine čitave delegacije neće voditi put od 10 ljudi i praviti se ekskurzija našta se često, a posebno gospodin Genjac pledirao na ovim sjednicama Doma naroda. Ono što želim da kažem zbog vjerodostojnosti informacija jeste sljedeće – da je na pretpošloj sesiji kada smo još uvijek bili u svojstvu gostujućeg člana plediram na delegaciju Bosne i Hercegovine da dopuna članova delegacije bude odraz sastava Parlamenta i rečeno je između ostalog, samo želim da apostrofiram samo dve stranke, rečeno je da obavezno u dopuni delegacije Bosne i Hercegovine budu obavezno prisutni predstavnici SDA i HDZ. To imam potrebu zbog vjerodostojnosti informacija da prenesem. Ovdje samo što insistiram do Kolegija prisutne dvojice članova Kolegija predsjedavajućeg i potpredsjedavajućeg je sljedeće – da se ipak insistira na principu da se zadrži princip 3:2 odnosa Predstavničkog doma i Doma naroda, da se na tome istraje. Ono što želim da kažem da je delegacija Bosne i Hercegovine pri Vijeću Evrope imala svoju verifikaciju na ovom domu. U tom svojstvu je ona bila delegacija kao gostujućeg, gostujuća delegacija, ali je imala verifikaciju kao delegata ispred ovog doma ovdje, odnosno njena dva člana, gospodin Tokić i ja smo bili verifikovani u ovom domu kao delegati u svojstvu gosta delegacije. Mi nismo ovdje bili verifikovani kao gostujući delegati, nego kao delegati u parlamentarnoj delegaciji koja ima svojstvo gosta. Mislim da ne bi došlo do nekakve eventualna zamjena teza. Meni je jako žao što evo vidim da gospodin Genjac kao parlamentarac ima ispred sebe pismo gospodin Halera oko tumačenja, a da ja kao član delegacije ove delegacije sada u svojstvu znači, zvali je vi stalnog člana, ili člana, ili zamjenjujućeg itd. nemam ovakva pisma, što je meni jako žao što znači nije mi ovakvo pismo došlo na ruke. Vidim da ga vi gospodine Genjac imate. Eto samo toliko. Hvala. 74
Zahvaljujem gospodinu Turjačaninu. Javlja li se još neko za riječ? Gospodin Spahić. Ja bi vas molio, molim vas, ja bi vas molio da raspravu vodimo na način da dođemo do rješenja. Ukoliko rasprave budu van Poslovnika, ukoliko one budu odisale raspravama koje smo slušali pre četiri mjeseca, staviću prijedlog na izjašnjavanje. Zato vas molimo dakle da shvatimo da smo na bitnom zadatku da kompletiramo delegaciju, ne da pričamo zašto nije bila kompletirana, nego da je kompletiramo. To je svrha ove tačke dnevnog reda. Izvinjavam se, izvolite gospodine Spahiću.
Za riječ se javio gospodin Špirić. Sada bi htio da kažem da je to upadanje u riječ onoj koja je data već. Znači pod brojem 1. bi želio reći da je potpuno razložan dijalog oko ovoga i ne vidim ja nikakvu paniku niti je ko šta izgovorio i pročitao nešto što je nepoznato i što nije argumentirano. Ne vidim uopće nervozu nikakvu trebate imati vi kao predsjedavajući.
Ja vas molim da se držite tačno dnevnog reda.
Jeste, ali problem je tu.
Mogu li vas zamoliti da se držite dnevnog reda inaće ću vas udaljiti s govornice.
Držim se dnevnog reda.
Nemate razloga da provocirate bilo koga, pa ni mene.
Vi držite predavanje prije nego što ste mi uopće dali riječ.
Držite se dnevnog reda, napraviću pauzu.
Dobro je. Sasvim je ispravno.
75 Mislim da je vaših tirada je dovoljno u ovom parlamentu, ja gledam dokle će trajati.
Jeste, dobro, dobro.
Izvolte.
Znači pod brojem 1. nije uputno davati upute delegatima kako će govoriti i šta govore.
Kada budete sjedili na mom mjestu vi ćete davati upute. Izvolite. Držite se dnevnog reda.
Nije uputno. E dobro, pošto to nije uputno, ja bi želio samo da kažem da je razložno potpuno što smo čuli stav koji je deset puta ponovljen u javnosti i teško dopire do ušiju čak i kada je uži krug od 15 ljudi, jer jednostavno se argumenti ne žele uvažiti i to je jedan model koji je stvarno mislim, žalostan. S druge strane ja bi želio reći da sam ja benevelentno ustupio gospodinu Tokiću mjesto kada smo mu davali potporu u ime Kluba delegata Bošnjaka uvjeren da je riječ stvarno o jednoj poziciji u kojoj je potrebno da izgradimo jedan pristup koji je korektan sa stanovišta odnosa u Bosni i Hercegovini i sa stanovišta cijele te neke strukture koja je ovdje proizvela takve odnose kakvi su bili u ovom domu i uopće u Parlamentu. Ali ako je riječ o izboru delegacije dakle koja čini odgovarajući broj 5+5 i ako je riječ sada o tome da prvi put vodimo debatu, jer to je bila jedna pozicija, gospodin Turjačanin je potpuno u pravu, jedno stavnje stvari koje je iza nas. Na to se ne trebamo vračati. Danas kada utvrđujemo svoju poziciju ipak to je jedna sasvim nova politika, mi smo članovi Savjeta Evrope i u toj parlamentarnoj skupštini treba da budemo predstavljeni u punom kapacitetu i vrlo je precizna izjava gospodina Turjačanina i vrlo korektna. Tu nema ništa novo, to je standard jedne međunarodne institucije koja se vezuje za Parlament. Ona se ne vezuje za odnose snaga u Parlamentu, nego za parlamentarnu strukturu. Odnosi snaga su jedno i mogu biti produkt nekog privremenog stanja, ali kada je riječ o Parlamentu mora se poštovati struktura toga parlamenta. I tako to važi i za mnoge druge parlamentarne strukture gdje smo mi prisutni, a ne samo u Savjetu Evrope. Npr. Parlamentarna skupština NATO pakta ili OSCE-a itd. Prema tome ništa ovdje nije neki modul uveden unutar ovoga odnosa između Parlamentarne skupštine BiH i Savjeta Evrope i svugdje to međunarodni standard da se volja građana izrazi. To je tako u Interparlamentarnoj uniji, tamo 11 poslanika imamo pravo poslati uvijek na svako 76 zasjedanje i moraju biti iz potpuno različitih partija i potpuno su isti principi. To je tako u parlamentarnom životu i međunarodnim multilateralnim asocijacijama. I u tom smislu bi želio reći dakle izjava gospodina Turjačanina koji je aktivno sudjelovao u procesu kao i druge kolege i koleginice, sasvim razložna i korektna. Dakle to je jedan pristup koji je jedino moguće izvesti na taj način da se glasa o tome, da ne može danas parcijalno prihvatiti nikakav stav Kolegijuma Doma naroda, zato što se mora prvo utvrditi ta struktura 3:2 koja, jer bi inače bilo 8:2 za Predstavnički dom u odnosu na Dom naroda. To nikakvu ravnopravnost ne izražava ova dva doma. Jer bi se bili i zamjenici i članovi i cijela delegacija bila bi 8:2, 4:1 podrazumjeva 8:2 ustvari. Znači ovako. Moj je stav da bi trebalo dva kolegija sjesti, mirno, obaviti taj posao, predložiti strukturu i na sljedećoj sjednici zaista bez ikakvih trzavica i teških objašnjenja i teških riječi završiti ovaj posao. Nikakvih razloga nema da se odmah ne izjasnimo o zaključku da vi to kao dva kolegija raspravite, predložite strukturu u saradnji sa klobovima u Domu naroda i u saradnji sa klubovima poslanika u Predstavničkom domu. To je normalna poslovnička procedura. Jer kolegiji su samo rezultat odnosa snaga koje smo napravili u jednom i drugom domu. Dakle, gospodin Mariofil će vjerovatno pozvati predsjednike klubova poslanika i konsultovati. Neću reći meni se dopada ovaj, ne dopada onaj, ja predložio ovog ili onog. Ili recimo sam donjeo odluku koga će Mariofil Ljubić ili Špirić Nikola predložiti u ime dva kolegija. Dakle struktura je korektan prijedlog i drugo korektno je da se u tu pripremu uključe predstavnici klubova poslanika i predstavnici predsjednici klubova Doma naroda. Tri su ovdje čovjeka. Sa Kolegijom sjednu i razjasne tu stvar i tamo ima 10-ak partija, sjednu se koliko ima klubova i završi posao. Nemojte mistificirati to, niko nikakvu ne postavlja dramu, niti ko ganja to mjesto da to ne bi bilo krivo shvaćeno. Izvolite završite to u dva kolegija i poštujte da dva kolegija daju delegaciju Parlamenta BiH, a ne daju delegaciju zasebno Dom naroda, a zasebno Predstavnički dom. Ja potpuno razumijem solidarnost kao postoji u tijelu u kojem se razvije jedna prirodna politička, radna i drugarska atmosfera u kojoj se pokušava realizirati nešto u skladu s nekim načelima koji se mogu provući kroz Poslovnik. Ali meni je to vrlo sve simpatično i predlažem da se od tog simpatičnog kreće ka praktičnom da se izjasnim o prijedlogu koji smo sada dobili, vrlo korektnom prijedlogu od gospodina Genjca i gospodina Turjačanina. Precizni jasni. Ne može se danas o tome odlučivati. Izvolite se usaglasiti, izađite s prijedlozima na sljedećoj sjednici. Vi ne možete nametnuti jednu proceduru u kojoj ćete biti jedino isključivi tumači odluka. Zaključak je predložen, jedan i drugi delega su govorili vrlo korektno i mislim da nikakvih problema nema da vi to za sljedeću avgustovsku sjednicu, ili septembarsku početkom septembra odredite. Neće se uznemiriti Parlamentarna skupština Savjeta Evrope ako to uradite danas, i ako uradite u septembru. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Spahiću. Ko se javlja za riječ? Gospodin Genjac. Izvolite. 77
Samo malo određene navode gospodina Turjačanina da se mi razumijemo. Ja već godinu i po otkako sam u ovom domu upozoravam na troškove Parlamentarne skupštine i pojedinih poslanika za putovanja. To ću nastaviti do kraja ovog mandata i ni na koji način neću doprinjeti da se ti troškovi povećaju. Međutim i pored mog upozorenja, stalnog upozorenja, pojedini poslanici su već lično pojedinačno potrošili po 50 hiljada maraka na svoja putovanja, pa pored toga što su im bila plačena putovanja u Vijeću Evrope, pored mog upozorenja troškovi predviđeni za putovanja
Ja vas molim tačka dnevnog reda je imenovanje i kompletiranje delegacije, a ne troškovi. Držite se tačke dnevnog reda.
Dakle, budući da su potrošena sva sredstva za putovanja, nećemo imati ni prilike u septembru da putujemo svi i ja ne plediram da se kompletira desetočlana delegacija da bi svi putovali. Ja plediram da se u skladu sa standardima Vijeća Evrope izaberu članovi i zamjenici i da putuje delegacija najmanja moguća koja će prezentirati političku strukturu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dakle o tome se radi. I sljedeća stvar, mi nemamo na dnevnom redu kompletiranje delegacije. Mi na dnevnom redu imamo tačku koja se zove – Imenovanje i kompletiranje delegacije. Prema tome treba imenovati i kompletirati. Da bi se imenovala delegacija mora se znati koliko iz kog doma, mora se znati koliko iz koje stranke. Da bi se to znalo moraju dva kolegija sjesti i to dogovoriti. I zato tražim da bude zaključak u skladu sa Poslovnikom, preporučujem da kolegij oba doma sjednu i da ovu formulu što je moguće prije ustanove, poštujući strukturu i standarde Vijeća Evrope, ali da to urade u roku mjesec dana da bi bili adekvatno predstavljeni, barem u septembru. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ gospodin Turjačanin. Repliku. Ja vas molim samo da raspravu vodimo ka cilju. Poslije gospodina Turjačanina gospodin Džaferović i nema prijavljenih za raspravu. Nadam se da ćemo je zaključiti. 78
Ja ne bih kolege delegati volio da se moje riječi izvlače iz konteksta. Kada je ovaj dom birao svoje predstavnike u delegaciji Bosne i Hercegovine pri Vijeću Evrope on nije birao goste, nego je birao delegate, a delegacija je imala svojstvo gosta. Samo zbog pojašnjenja. Ja ne znam da li su u međuvremenu bili izbori, znam da nisu. Da li je u međuveremenu ko teđko obolio ili umro, koliko znam nije. I ne znam šta to bitno mijenja u svojstvu imena i prezimena kojima je ovaj dom dao verifikaciju na jednoj od svojih prvih sjednica, a delegacija je imala svojstvo gosta, a ne mi gosti u delegaciji. Samo toliko.
Zahvaljujem. Riječ ima gospodin Džaferović i nema više prijavljenih. Zaključučićemo raspravu.
Gospodine predsjedavajući, gospodine predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine, kolege delegati, dame i gospodo, ja zaista mislim da raspravu o ovom pitanje treba privoditi kraju jer su stvari potpuno jasne i potpuno poznate. Čini mi se da ovdje postoji samo jedna nejasnoća, zapravo neko pokušava da je predstavi kao nejasnoću, ne znam zašto. Ili zato što tu stvar ne zna, ili iz nekih drugih razloga, ali činjenica je da je ovaj parlament imao obavezu nakon što je Bosna i Hercegovina primljena u punopravno članstvo Vijeća Evrope da imenuje delegaciju. Do tada je naša delegacija bila delegacija države koja ima status gosta, odnosno posmatrača, a nakon prijema Bosne i Hercegovine u VIjeće Evrope morala se izabrati delegacija. Naravno, mi to nismo učinili iz poznatih razloga do danas, to je sramota za ovaj parlament. Ja mislim da imamo šansu da makar malo spasimo obraz Bosne i Hercegovine u Vijeću Evrope ukoliko postupimo na način kako nam se to sugeriše od strane odgovornih osoba iz Vijeća Evrope. Ti ljudi razumiju u čemu je problem. Ne želeći da ponavljam ono o čemu je dr Genjac govorio, ali evo ja ću samo kazati da je gospodin Haler napisao pismo u ovaj parlament i u tom pismu stoji jedna rečenica koja kaže- bit će na vama, o vama će ovisiti da predložite ko će od ovih 10 članova biti predstavnik, a ko će biti zamjena. Ovo znači da ste vi ovlašteni da mjenjate funkciju 5 već imenovanih članova, da postanu zamjene umjesto predstavnici, ali ne da ih isključite iz delegacije, osim ako daju ostavku. Prema tome, ljudi razumiju dakle u čemu je problem. Na nama je dakle ovdje u Parlamentu. Imamo 5 ljudi koji su dakle evo izabrani. Treba izabrati još 5 ljudi i treba uraditi jedan korak dalje kojeg Kolegij nije uradio i zbog toga ja ne mogu prihvatiti prijedlog Kolegija. Treba kazati ko će od tih ljudi biti od tih 10 ljudi biti član, a ko će biti zamjenik. Zbog toga ja gospodine predsjedavajući ne mogu prihvatiti ovakav prijedlog Kolegija kakav ste vi na početku iznjeli. 79 Ja zaista mislim da je pravo rješenje da sjednu dva kolegija, da dogovore principe i da se onda od 10 ljudi koji će biti u delegaciji kaže ko će biti član, a ko će biti zamjenik člana. Odmah da znate i ovo dakle SDA kao najlegitimiranija na prošlim izborima stranka u ovom parlamentu sa najvećim brojem glasova neće pristati na to da njen prestavnik bude zamjenik člana u Vijeću Evrope. Mi smatramo, imajući u vidu princip izbornog rezultata koji je korektno ugrađen i u Poslovnik ovoga doma i koji se primjenjuje u procedurama svih demokratskih zemalja, dakle mi smatramo da nama pripada mjesto člana u toj delegaciji, a nikako zamjenika člana. Toliko.
Zahvaljujem gospodinu Džaferoviću. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Ko je zato da se podrži stav Kolegijuma da se, dakle da ostane princip 3+2, dakle princip koji smo imali, a da se za zamjenjujuće članove imenuje Halid Genjac i Ivo Živković. Dakle to je stav Kolegija. Ko je za? Molim vas ko je za. Mi ćemo ići i vaš prijedlog na glasanje. Ne može drugačije, nego da se izjasnimo. Ko je, pa glasamo za stav Kolegija molim vas. Ko je za? Molim vas lijepo da se izjasnimo. Svi prijedlozi će ići na glasanje. Ja vas molim, nemojte, svi koji imate prijedlog iće na glasanje. Ko je za stav Kolegija? Ja vas molim da se izjasnimo. – 6 za Ko je protiv? – 4 Ko je uzdržan? Pet protiv, šest za, pet protiv, prijedlog Kolegija je prihvaćen i time se ne možemo. Dakle stavljaju se ad akta drugi prijedlozi.
Entitetsko sad glasanje.
Nema potrebe, nije ovo zakon. Gdje piše? Pa ima većinu. Ovo nije zakon gospodo. Entitetska većina pročitajte. Molim vas lijepo ima li, stavjamo prijedlog gospodina Genjca na izjašnjavanje. Završilo smo glasanje, dakle izvolite koja poslovnička intervencija. Završili smo dakle proceduru glasanja. 80
Dakle, evidentno je da i pored nasilnog pokušaja da ja putujem po Evropi, ja to neću.
Odlično.
To je jedna stvar.
To je druga stvar.
Druga stvar. Druga stvar nažalost i Poslovnik to izgleda ne dozvoljava, jer Poslovnik kaže odluke, molim vas, odluke Doma se donose većinom prisutnih delegacija. Ta većina u sebi mora sadržavati 1/3 delegata iz svakog entiteta za odluku. Svaka odluka Doma se donosi na taj način. Molim vas pročitajte Poslovnik.
Zahvaljujem. Molim vas. Zaključili smo raspravu. Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Sjednica, molim vas lijepa lijepo. Zaključili smo, molim vas, nemojte, dobićete svi šansu da govorite. Zaključili smo dakle glasanje. Možemo sad ostati pola sata ne možemo promjeniti odnos u glasanju. Izvolite. Gospodin Niko Sušac. Nema nikakvih problema. Što? Ne vidim razloga za nervozu. Pa ako. Poslovnik tumači Kolegij, znate poslovnički kako ide. Izvolite. Ja vas molim samo malo strpljenja. Ovo je ozbiljna stvar da bi se neozbiljno ponašali. Izvolite.
Gospodin Genjac koji ima diskusiju koja je promidžbene svrhe i kvalifikacijom eventualno nekih ljudi, nisu imena navođena, ja se s tim ne slažem. Ali se sa ovom sa diskusijom koja se odnosi na način biranja ja se slažem. Jer doista po kojem članku ste vi članovi Kolegija imenovali ljude? Dajte taj članak u Poslovniku. Mi smo
Mi smo predložili ljude, a Dom ih imenuje.
Jeste predložili ste ih, a po kojem članku. 81
Pa zadatak je oba kolegija da, pa tražite od nad dva kolegija usaglase
Molim vas vi, gospodin Genjac je 100% u pravu da vi trebate usuglasiti formulu.
Pa usaglašena je
Formula nije usuglažena. Koja je formula, dajte recite ovdje.
Tri plus dva.
Ne, ne 3+2 koji sastav stranaka.
Pa sastav potvrđuje Dom jesmo li rekli
Reću vam gospodine Špiriću da niste u pravu jer, zašto niste u pravu. U Zastupničkom domu je samo jedan član NHI-ja i jedan ovdje. Oba su ona u Vijeću Evrope. Vi ste ekonomista, vi biste morali znati neke formule. Prema tome, znači formule nisu dobre. Prema tome gospodin Genjac je u pravu da se trebate vi u Kolegiju trebate odrediti formule iz kojih su stranaka
Izgleda da je ovdje stranačka borba, a ne državna borba. To jeste i rasprava pokazala nažalost da SDA misli da joj pripada nešto joj pripada, da i NHI misli da mu pripada nešto što mu pripada. Većina u Parlamentu donosi odluku. Ja vas molim zaključite samo raspravu.
Nemam ja razloga da dijalog nas dvojica vodimo ovdje. I zaista mislim da u formuli treba odrediti proporcijalno to ne može se odjednom, to više, mora se bar dva kolegija dva puta sastati, a dalje što se tiče ova glasovanja, nemaju entitetske većine. U 82 Federaciji je samo jedan, iz Federacije za, prema tome, ispričavam se dva, ali je šest protiv. Prema tome pozovite se na Poslovnik.
Zahvaljujem, molim vas. Zahvaljujem. Poslovnik tumači Kolegij. nemamo trećeg člana Kolegija da bismo mogli . Obavjestit ćemo vas o tumačenju Poslovnika. Izvolite. Poslovnik Kolegij tumači naravno. Pa dobro, vi mislite da je jasno iz SDA, sve je jasno, ali izgleda vama nije. Šta ja mogu. SDA bi htjelo da kaže da ima 51%, a nema nažalost. Vidite da nemate 51%. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući SDA u ovom domu ne traži, kada ste već pomenuli SDA ja se našao za govornicom ovdje, ne traži ništa što joj ne pripada i to traži zbog demokratije i zbog poštivanja principa izbornog rezultata koji se primjenjuje u svim demokratskim zemljama. I vi se kao predsjedavajući ne bi smjeli tome protiviti i davati komentare u tom pravcu. Ja sam izašao ovdje da učinim jednu poslovničku intervenciju i da vas zamolim da se ispoštuje do kraja Poslovnik ovoga doma kada je glasanje o ovoj tačci dnevnog reda u pitanju. Jer naš poslovnik u članu 59. kaže da odluke u Domu se donose većinom glasova izaslanika koji su nazočni. Čitam tekst koji piše i koji glasaju. Izaslanici će uložiti najveće napore kako bi većina uključivala najmanje 1/3 izaslanika s teritorije svakog entiteta, osim ako je drukčije predviđeno Ustavom Bosne i Hercegovine i ovim poslovnikom. Poslovnik dakle, kada je način glasanja u pitanju ne pravi razliku da li je po srijedi zakon ili neka druga odluka. Naravno Ustavom Bosne i Hercegovine je predviđen izuzetak kada su amandmani na Ustav u pitanju, a ovim poslovnikom odredba člana 145. govori o izboru delegacije, nije predviđen drugačiji način izjašnjavanja od ovog općeg principa i općeg načina izjašnjavanja, jer član 145. koji govori o tome on samo kaže da će Kolegij nastojati da pronađe srazmjernu formulu koja oslikava ukupan sastav Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Prema tome, ja vas zbog ovog poslovnika je li i zbog naše želje da se ponašamo u skladu sa procedurom koju smo usvojili, dopunite vaše započeto glasanje i pitate delegate po entitetima ko je za, odnosno ko je protiv tog prijedloga koji je evo dobio ukupnu većinu u ukupnom parlamentu. Toliko.
83 Zahvaljujem gospodinu Džaferoviću. Riječ ima gospodin dopredsjedavajući Ilija Šimić.
Poštovane kolege, ja sam to mom kolegi Špiriću rekao, ovdje ću to reći javno. Tražim od njega da zaključi ovu sjednicu i izjavljujem po treći put ja mislim u ovom domu da naš poslovnik nije dovoljno precizan u mnogim svojim odredbama i u tim odredbama, meni je žao što on nije precizan, Kolegij će tumačiti Poslovnik. Tražim dakle od Špirića da zaključi ovo zasjedanje. Kolegij će protumačiti ovu odluku i izvjestiti vas o njoj na sljedećoj sjednici. To je moj prijedlog, a druga moja opaska je da ustavna pozicija Doma naroda, gledajući politički, etički, kako god hoćete ne dopušta preveliko ili gotovo nikako stranačko nadmetanje, pa čak ni eksponiranje. Mi smo Dom naroda dakle. To spada u drugi dom i u drugi vid političke borbe. Moram reći da smo ovu jednu bezazlenu činjenicu za jedno zasjedanje u Vijeću Evrope vrlo neracionalno potrošili sat vremena i vrlo neracionalno sijemo među sobom političke nesuglasice. Dakle moj prijedlog je jasan.
Zahvaljujem dopredsjedavajućem. Pošto, molim vas lijepo, ja bi molio da zaključimo sjednicu. Izvolite, evo Munib Jusufović. Ja vas molim da privodimo kraju. Dobićete tumačenje Kolegija. Molim vas lijepo, ja molim ovog dopredsjedavajućeg gospodina Šimića da ostane. Zaključićemo sjednicu. Pazite, usvojili 7-8 bitnih zakona. Ja vas molim, dakle molim vas, jeste ovo bitno za državu Bosnu i Hercegovinu. Ostavljamo sasvim drugi utisak. Za 7 zakona potrošimo 45 minuta, za međustranačke utakmice potrošimo sat vremena. Dajte molim vas, dakle da privodim osjednicu kraju, nemojt me dovoditi u situaciju da na kraju sjednice ona bude prekinuta, a nemamo tačke iza. Ja se izvinjavam. Izvolite gospodine Jusufoviću.
Dobro. Ja ću upravo tamo nastaviti gdje ste vi stali, samo u jednom drugom tonu. Ja nisam mislio se uključivati u ovu raspravu ni prije ni sada, ali osjećam istinsku potrebu da ipak nešto kažem i u ulozi predsjednika Kluba i u ulozi delegata, predsjednika Kluba Bošnjaka. 84 Naime ovdje ja ne shvatam da se radi o bilo kakvim stranačkim prepucavanjima, ovdje se radi o borbi između principijelnosti i neprincipijelnosti. Ovaj put da nisam čuo tako jasno, jer ja se nisam ovim bavio, nisam ni imao nikakve ni aspiracije da budem član delegacije ili predstavnik ili zamjenik, ali sam kada sam danas čuo objašnjenje od predstavnika iz Vijeća Evrope koje je vrlo precizno jasno, pravila igre su jasna, onda moj stav je do kraja jasan da se ipak radi, nemojte me pogrešno shvatiti, ne znam iz kojih razloga o neprincipijelnom jednom odnosu. I upravo iz tih razloga što smo danas radili kako smo radili, usvojili vrlo važne zakone, nije mi jasno zašto bacamo sjenu na ovako dobar rad. Mogli smo izuzetno principijelno izaći iz ovoga, a da se ne remete neke stvari. Međutim sada se stiče utisak, sada moram biti iskren da je gospodin Genjac čitavo vrijeme, koliko je puta bio do kraja u pravu, samo nema odgovora ovdje zašto je on bio čitavo vrijeme u pravu. I postavlja se drugo pitanje, sad evo ne možemo promjeniti poslovnički, vi ćete tumačiti kako ćete tumačiti, mada smo mi svi uvjereni da vi niste sad u pravu. Ali na kraju krajeva tako je kako je. Međutim, postavlja se drugo pitanje, ako gospodin Genjac koji je predložen ovdje jednostavno kaže neću – ljudi moji pa to je farsa. Da li vi poslovničkim silovanjem želite čovjeka natjerati zato što smo se neprincipijelno ponašali da kažete čovjek će biti, a on kaže neću. Da sam na njegovom mjestu, ovaj put moram reći, da bi isto postupio zbog ovakvog rada.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Gospodin. Ja vas molim, nema više, ako je replika, krivi navod, to da privodimo kraju. Molim vas lijepo gospodin Niko Sušac, pa gospodin Genjac. Molim vas da se držimo Poslovnika i da privodimo kraju ovu tačku.
Ja samo postavljam pitanje, ako vi sad zaključite sjednicu, a Kolegij konstatira da niste bili u pravu da je trebalo nastaviti
Izvjestićemo dom
Što će se dogoditi tada. Znači opet će biti izabrani.
Ja vas molim, dobićete tumačenje Kolegija.
85 Gospodine Špiriću, ja postavljam jasno pitanje. Ako Kolegij konstatira da nema entitetske većine, je li izabrana ta delegacija.
Nije.
Onda nemojte zaključivati sjednicu. Recite prekinućemo
nećemo prekidati sjednicu. Dobićete tumačenje. Zašto prekidati. Ja vas molim, ko još ima. Ko se javlja za riječ? Gospodin Genjac. Molim vas, mi smo se izjasnili. Ako ima drugih koji misle drugačije sve je jasno.
Osjećam dužnost i potrebu da kolegi Šimiću samo kažem kratko. Strašno me raduje činjenica da smo danas usvojili jedan veliki broj zakona za koje ja
Molim vas držite se tačke dnevnog reda gospodine Genjac. Tačna dnevnog reda nisu usvojeni zakoni, to smo završili.
Gospodine Špiriću samo u kontekstu rečenice koju je rekao, povezano je. Dakle, raduje me ovi zakoni za koje već nekoliko puta glasam i dobro je da ova tačka se završi na način da poremeti tu sliku. Međutim, zaista Dom naroda ne poznaje kategoriju stranaka, ali poznaje kategoriju domova klubova naroda. Pa barme klubovi naroda trebali bi sjesti da razgovaraju o kandidatima. Ne može Kolegij zaista predlagati. To je jedna stvar. I druga stvar, jeste to pitanje jedne sjednice za nekoga u septembru, za mene gospodo je to pitanje principa i dvije godine sjednica na kojima delegacija nije bila prestavljena kako treba. To je problem. Jedna sjednica nije problem. Problem je što dvije godine parlamentarna delegacija Bosne i Hercegovine nije predstavljena na adekvatan način i nastojim iz principijelnih razloga, eveo kažem, ne prihvatam kandidaturu, nisam kandidat, neću biti kandidat, ali iz principijelnih razloga da se osigura evropski standard u našem prestavljanju. Na tome insistiram, pa makr i radi jedne sjednice. 86
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Nema više prijavljenih za raspravu. Dame i gospodo želim da konstatujem da smo danas imali veoma uspješan nastavak zasjedanja sjednice. Ne mislim da je i zadnja tačka poremetila taj odnos. Zaključujem 22. sjednicu Doma naroda. Predlažem pauzu od 10 minuta da bismo krenuli sa redovnom sjednicom koja ima samo dve tačke dnevnog reda, pa možda i kraću pauzu od 5 minuta samo da se, da tehnika može da nas prati. Hvala vam lijepo. Pauza 5 minuta.