Štovani gospodine predsjedniče Sabora, saborski zastupnici. Ispred vas je Nacrt prijedloga Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između RH i Europske investicijske banke za projekt dovršetka koridora VC. Vlada je 28. travnja 2011. donijela odluku o pokretanju postupka, ugovor o jamstvu potpisan je 15. rujna 2011. između Ministarstva financija s jedne strane Hrvatskih autocesta i s druge strane Europske investicijske banke. Koridor VC pan europski koridor koji povezuje s jedne strane središnju Europu, Podunavlje s Jadranskim morem, tj. lukom Ploče. Trasa je od vitalne važnosti glede gospodarske povezanosti prijevoza robe i putnika jer povezuje Budimpeštu, Osijek, Sarajevo i Ploče. Projekt uključuje hrvatsku mrežu autocesta u dužini od 12 i po kilometara na koridoru VC, uz sjevernu i južnu granicu s Bosnom i Hercegovinom, na sjeveru je to 3 i po kilometra od čvora Sredanci do Svilaja, nastavak od Osijeka prema granici sa Bosnom i Hercegovinom, sa mostom preko Save dužine 660 metara kojega pola financira hrvatska, a pola bosanska strana, a na južnoj strani to je 9 kilometara od Ploče do Metkovića. Dio potrebnih sredstava već je osiguran zajmom EBRD-a Europske banke za obnovu i razvoj u iznosu od 60,63 milijuna eura. Zajam je dugoročan s rokom otplate od 20 godina s počekom od 5 godina, uvjeti zajma utvrđeni su ugovorom o financiranju koji je sastavni dio ove odluke, a rok korištenja zajma je 31. prosinca 2014. Zakonom se potvrđuje ugovor o jamstvu kako bi njegove odredbe u smislu članka 140. Ustava RH postale dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske. Eto to je najosnovnije.
Hvala lijepa državnom tajniku. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. U ime Odbora za pomorstvo, promet i veze, gospodin zastupnik Stipo Gabrić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolege i kolegice. Odbor je za pomorstvo, promet i veze Hrvatskog sabora na 66. sjednici održanoj 26. listopada 2011. godine raspravio Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt dovršetka koridora VC, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 898, koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 13. listopada 2011. godine. Odbor je konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt dovršetka koridora VC raspravio kao matično radno tijelo, sukladno odredbi članka 89. Poslovnika Hrvatskog sabora. Uvodno izlaganje dao je predstavnik predlagatelja koji je kazao da se ovim zakonom potvrđuje ugovor o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt dovršetka koridora VC kako bi njegove odredbe postale dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske. Propisuje se način podmirivanja financijskih obaveza koje mogu nastati za Republiku Hrvatsku kao jamstva, te nadležnost za provedbu zakona. Također je istaknuto da su se Hrvatske autoceste d.o.o. temeljem ugovora o zajmu obvezale kao zajmoprimac redovito i u potpunosti izvršavati sve financijske obveze prema … [[Ne razumije se.]] te sve troškove u svezi s provedbom projekta. Odbor je bez rasprave donio jednoglasno odluku da se zakon o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt dovršetka koridora VC uputi u proceduru Hrvatskom saboru, u tekstu u kojem ga je predložila Vlada Republike Hrvatske.
Hvala. Ima li još interesa odbora? Nema. Otvaram raspravu. U ime kluba HSS-a, gospodin zastupnik Stipo Gabrić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Mi smo jučer u 9 sati stavili u proceduru jedan zakon koji je vezan, jako vezan za Dubrovačku-neretvansku županiju, zapravo jedino vezan a to je izgradnja terminala za rasute terete, gdje je Vlada Republike Hrvatske stavila u proceduru za zaduženje 50 milijuna eura, s tim da će luka Ploče osigurati 60 milijuna eura za infrastrukturu, da bi ta luka Ploče koja je jedna od najznačajnijih u Republici Hrvatskoj imala svojevremeno mjesto u vremenu i prostoru, s obzirom da je najveći partner luci Ploče i korisnik luke Ploče susjedna Bosna i Hercegovina današnji stavljanje ove točke dnevnog reda prijedloga zaduženja Hrvatskih autocesta prijedlog Vlade sa Europskom investicijskom bankom je značajan zbog toga zato što će taj koridor, on je značajan za dvije županije Brodsko-posavsku županiju i on je jako, još je važniji za Dubrovačku-neretvansku županiju, znači spoj luke Ploče sa čvorom Karamatić, i odnosno od čvora Karamatići do graničnog prijelaza Metković u Pozloj Gori, inače taj granični prijelaz Metković u Pozloj Gori već je u proceduri, natječajna dokumentacija bila, posao je dobio Vijadukt, troškovnik, vrijednost troškovnika investicijskog je bio negdje oko 70 i nešto milijuna kuna, dobivene za 32 milijuna kuna i on se užurbano radi i to će biti Schengenski granični prijelaz Metković 1. Kad se izgradi ovaj dio koji je vrlo značajan za dolinu Neretve, za RH tada ćemo se mi spojiti direktno dolina Neretve sa dva prometna velika pravca, koridora sa Jadranskom cestom našom Dalmatinom i sa drugom Koridor VC. Ovaj dio koji danas treba proći proceduru i gdje je zaduženje od 50 milijuna eura to je drugi dio kredita, prvi dio kredita je išao od EBRD-a od 50 milijuna eura, a ovaj drugi dio ide od Europske investicijske banke. U sjevernoj dionici koji spaja od čvora Sredanci-Svilaja-Granica BiH duljine 3,5 km predstavlja produžetak već dovršene dionice autoceste A5 Osijek-Sredanci-Osijek-Đakovo koja je puštena u promet u travnju 2009. godine i Đakovo-Sredanci koja je puštena u promet sredinom 2007. godine. Južna ona naša traka koja veže i koja je jako značajna za nas duljine 9 km koja je produžetak autoceste A1 koja će po završetku povezati čvor Ploče s novim graničnim prijelazom Metković koji će prilikom ulaska RH u EU postati Schengenskim prijelazom. Izgradnja ovih obadvaju dionica i ove na južnom dijelu Koridora VC i ove na sjevernome je značajan, jako značajan za razvoj RH, prvenstveno je važan za razvoj Dubrovačko-neretvanske županije. Isto tako je ne manje važan, isto važan i možda još više važan za Brodsko-posavsku županiju, zapravo za cijelu istočnu Slavoniju. Izgradnjom ovog koridora koji je ozbiljno započeo sa izgradnjom u BiH od graničnog prijelaza Metković do … [[Govornik se ne razumije.]] raspisan natječaj, izvlašteno. Znači BiH će to vrlo brzo početi raditi. I sve one robe koje su iz luke Ploče i sve one robe koje idu iz doline Neretve s obzirom da je dolina Neretve veliki poljoprivredni proizvođač i u Hrvatskoj mislim da će one vrlo brzo puno brže doći do sjevera Europe, do Baltičkih zemalja, do svega onoga što taj koridor spaja. Ono što je jako značajno za Vladu RH, za Hrvatsku državu, a to je da smo mi dobili, hvala Bogu da smo dobili jednu od najboljih autocesta u Europi, da je sada otići iz doline Neretve do Zagreba i usput popit kavu da je 4, 4,5 sata, da je moja želja i kluba HSS-a i Hrvatske seljačke stranke da se iznađu mogućnosti. Najprije da se sastane struka i politika i da se dogovore koji je to pravac spoja grada Dubrovnika i Dubrovačko-neretvanske županije i autoceste do Ploča. Da li je to preko mosta Pelješac kojeg treba izgraditi sigurno i koji je jedna od glavnih poveznica juga Hrvatske koji će povezati dva dijela RH. Mislim da malo postoji država u svijetu da praktički nemaju kompaktan svoj teritorij i da nije povezan. I sigurno da treba iznaći bilo kakve mogućnosti. Neki novi modalitet financiranja autocesta jer ovaj modalitet autocesta koji je dosada igrao, koji igra i sa ovim današnjim zakonom i sa ova spoja dva juga i sjevernog dijela Koridora VC on je potrošen model. Zašto je potrošen model? Zato što na osnovu ovog modela više se Hrvatske autoceste ne mogu zaduživati jer ono što su se dosada zadužili i ovo što je danas predložila Vlada Republike Hrvatske to je upravo onoliko koliko može iz ovog dosadašnjeg prometa, iz ovog priljeva sredstava osigurati se da se može graditi autocesta ovom dinamikom. Postoje drugi modaliteti i ja vjerujem da klub HSS-a će sigurno predložiti u budućem sazivu Sabora da se modalitet gradnje autoceste prema Dubrovniku gradi možda iz državnog proračuna jednim dijelom ili iz da se da na koncesiju jer ovaj model je potrošen i od njega više nema. I svi su i pozicija i opozicija su za izgradnju autoceste, ali i HSS je za izgradnju autoceste. Ali da bi mi nešto gradili mi trebamo imati projektnu dokumentaciju koje još uvijek nemamo i mi trebamo imati osigurane modele, izvore financiranja i to. I ja bih se ovom prilikom zahvalio Vladi RH što je dodatnim naporima pred sam saziv rada Hrvatskog sabora, ono kao što ste vi gospodine predsjedniče jučer rekli još dva dana me trpite, mislim da je ova dva ili tri dana da je donesen jedan veliki paket zakona koji su važni za budućnost i kontinentalne Hrvatske i panonske Hrvatske i jadranske Hrvatske. I puno i zračnog prometa i puno, puno, puno značajnih stvari. I želim da se još ova dva dana donese što više zakona koji će služiti građanima RH. I klub HSS-a će podržati ovo i podražava i zahvaljuje se zato što ćemo mi brže našim Slavoncima gore puno brže doći nego što sada trebamo ići puno, trebamo izgubiti 10, 12 sati. Ako Bog da mi ćemo kod naših prijatelja u Osijek doći za 3 sata bez ikakvih problema. Hvala lijepa.
Hvala. U ime kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Želio bih na početku reći da će klub HDSSB-a poduprijeti ovaj prijedlog zakona. Međutim, imamo nekoliko pitanja o kojima bismo voljeli ovdje prozboriti. Žao mi je evo što nema i trenutno potpredsjednika Sabora gospodina Šeksa jer je vezano i za neke planove o kojima smo razgovarali ovdje u Hrvatskom saboru prije 8 mjeseci, dakle u veljači ove godine. Prije svega slažem se da je gradnja mreže autocesta nesumnjivo jedan od najvećih Hrvatskih razvojnih projekata koji su prihvaćeni i u strateškim dokumentima Vlade i Sabora ali su snažno podržani i od strane Hrvatske javnosti. Gradnja cestovne mreže u bivšoj državi bila je ograničena i određena političkim okolnostima i sigurno je za ovakav zamah u mreži izgradnje mreže Hrvatskih autocesta od presudne važnosti bilo osamostaljenje Republike Hrvatske 1991. godine. Naime, upravo je nakon osamostaljena Republike Hrvatske gradnja cjelokupne mreže autocesta prepoznata kao strateški uvjet cjelokupnog gospodarskog oblika. U razdoblju 1990. do 1998. nije se mnogo gradilo ali su se izrađivale studije i projekti koje su onda potom omogućile ubrzanu izgradnju autocesta i slažem se sa kolegom Jambom da imamo vjerojatno jedne od najboljih autocesta u cijeloj Europi. Podsjetio bih na zbog kasnije rasprave na stanje izgrađenosti autocesta dakle od osamostaljenja do zaključno 2010. godine. 1991. godine u Hrvatskoj je bilo 346,4 km autocesta. 1998. godine posebno izdvajam kao onu godinu kada je završena mirna reintegracija kada smo mogli započeti sa još intenzivnijom realizacijom do tada planiranih projekata izgradnje autocesta bilo je ukupno 466,9 km autocesta, 2000. 540,8, a evo na kraju 2010. godine 1240,7 km. Ovo namjerno izdvajam želeći istaknuti da je od 1998. godine dakle od trenutka završetka i mirne reintegracije u Hrvatskoj izgrađeno 773,8 km autocesta. Zašto sam rekao da mi je žao što trenutno nema potpredsjednika Šeksa ali možemo mi raspravljati o tome, pitanja postavljam i svima nama, podsjetiti ću da smo 17. veljače ove godine također na nekih pitanja, dakle, 17. veljače ove godine smo raspravljali o Prijedlogu zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt završetka ovog koridora VC, tada o ugovoru koji smo trebali i koji je potpisan sa Europskom bankom za obnovu i razvoj tada je ugovoreno, odobreno potpisivanje ugovora od 60 milijuna eura i 630 za isti ovaj projekt Koridora VC ovih 12,5 km. Tada, ja ću citirati, na drugoj stranici je pisalo ukupni troškovi povezani s projektom dovršetka koridora VC koji se sastoji od izgradnje Hrvatskog dijela mreže autocesta u dužini od 12,5 km da ne ponavljam sve, ista je dionica, ukupni troškovi iznose oko 131,5 milijuna eura. U današnjem dokumentu sada govorimo, danas je prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu ovaj put sa Europskom investicijskom bankom u iznosu 60 milijuna eura, na drugoj stranici, sve prepisano, kompletan isti tekst kada se govori o cilju koji se zakonom želi postići, kaže "ukupni troškovi povezani s projektom dovršetka koridora VC na istoj ovoj dionici, procijenjeni su na 150,4 milijuna eura". Prije 7 mjeseci smo govorili da su ukupni troškovi 131,5 milijun, a danas govorimo o tome da su ukupni troškovi 150,4, razlika od 18,9 milijuna eura nije mala. Prema tome, ja bih volio da mi netko odgovori, drago mi je da je i državni tajnik tu, da nam može odgovoriti u čemu je nastala razlika u ovih 8 mjeseci, od tih 18,9 milijuna eura u ukupnim troškovima ovih 12,5 km autoceste računajući i sve one objekte koji idu pa i naš dio mosta preko rijeke Save. Ovaj zakon smo usvojili 18. veljače, međutim, ja se moram prisjetiti rasprave potpredsjednika Šeksa koji je 17. veljače u svojoj raspravi najavio, doduše početak gradnje ovog dijela autoceste za od Sredanca do granice sa Bosnom i Hercegovinom za travanj, za travanj ove godine, doduše ona je malo kasnila ali nije toliko bitno, jednako kao što je najavljena i gradnja mosta preko rijeke Drave, u vrijednosti 130 milijuna eura za koji je također osiguran kredi ti koji je počeo u srpnju 2011. godine, eto sa zakašnjenjem od tri mjeseca, ali to je manje važno. Međutim, tada je potpredsjednik Šeks najavio nešto što je nas obradovalo, a to je da je u tijeku završetak pregovora sa EBRD-om o ishođenju kredita od 150 milijuna eura za završetak koridora VC od Osijeka do Belog Manastira i granice s Mađarskom u ukupnoj dužini od 24,6 km, čime bi cjelokupni dio koridora VC kroz Republiku Hrvatsku dakle od Mađarske granice do granice sa Bosnom i Hercegovinom na rijeci Savi, bio u funkciji, bio završen. Citirat ću potpredsjednika Šeksa koji je tada rekao, iz fonograma: "U tijeku su pregovori sa EBRD-om za kredit u iznosu od 150 milijuna eura kojim bi se financirala izgradnja navedenih dionica. To je u završnoj fazi, po dobivanju kredita i odobrenju banke početak planiranih radova je u zadnjem kvartalu ove godine je u rujnu 2011. godine.". Dobro, danas je listopad, ja sam očekivao da ćemo danas raspravljati i o ovom kreditu za završetak ovih 12,5 km, ali da ćemo raspravljati o ovih 150 milijuna eura za završetak koridora VC kroz Baranju jer je on cijeneći sve što je rekao gospodin Jambo od kolike važnosti je završetak tog koridora, južnog dijela onih 9 km i od velike važnosti je i za Baranju i za ali onda za cijelu Hrvatsku ovih završetak 24,5 km. O tome na žalost nema govora, pa bih volio također odgovor na to pitanje, u kojoj fazi je, što je zapelo, pogotovo moram priznati da me zabrinula ova rečenica gospodina Jambe da s ovim ugovorom završavamo ovaj model, da je model potrošen a nismo imali, nismo dobili odgovor kako ćemo onda završiti onaj dio kroz Baranju pa bih molio odgovor na to pitanje, kao i na ono pitanje što je razlogom da je u 8 mjeseci ukupna vrijednost troškova završetka koridora VC za ovih 12,5 km sjevernog dijela i južnog dijela narasla za gotovo 19 milijuna eura. I još bih nešto samo rekao, kad je u pitanju gradnja autocesta u Hrvatskoj i gradnja autocesta u Slavoniji i Baranji. Činjenica jest, evo rekao sam da je 773,8 km autocesta izgrađeno od 1998. godine u Republici Hrvatskoj. Od toga je malo manje od 112 km, dakle 111,8 km izgrađeno na području Slavonije i Baranje. Računam tu i onu dionicu od Velike Kopanice do Lipovca i ovih 55 km do sada izgrađenih od Sredanaca do Osijeka. Ovih 112 km je u odnosu na onih 774 ili 773,8 negdje oko 14,5% ukupnih dionica i možemo reći da je to otprilike uravnotežen, možda nešto manje od onih naših famoznih uvijek spominjanih 20% teritorija, 20% stanovništva, ali je činjenica da smo prije toga u Slavoniji imali dio autoputa i slažemo se da je to trebalo napraviti i onda prema svim ostalim dijelovima Hrvatske. I na ovom mjestu želim, evo i pred kraj rada saziva ovog Sabora, reći da klub HDSSB-a snažno podupire da se cijela Republika Hrvatska premreži autocestama i da autocesta stigne do Dubrovnika kako nijedan dio Republike Hrvatske ne bi bio u nepovoljnijem položaju. Ali jednako tako molim da se povede računa i o ovom dijelu o kojem sam govorio, dakle o baranjskom dijelu, o tih 24,5 km kako se ne bi dogodilo, nadam se da to neće baš biti doslovno kako je rekao gospodin Jambo, potrošan model pa da onda čekamo sad ponovo iduće izbore pa da predizbore moramo reći evo započet ćemo sa radovima. Želeći da ako je moguće dobijem i odgovore na ova pitanja o poskupljenju i o tome kako ćemo i u kojoj fazi je završetak ishođenja sredstava za Baranju. Još jedanput na kraju želim u ime kluba HDSSB-a istaknuti da podupiremo ovaj prijedlog zakona, ali molimo da se povede računa i o ostalom dijelu završetka koridora VC, pogotovo onom kroz Baranju. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za prvi dovršetak koridora VC. Kao što smo do sada u svojim političkim nastojanjima klub Hrvatske demokratske zajednice smatra koridor VC završetak projekta ove autoceste vrlo važnim, bez obzira da li se radi o ovom dijelu koji se danas odnosi, ovaj konačni prijedlog zakona, tako isto i u onom dijelu koji se odnosi Slavonije i Baranje, nastavka gradnje mosta, završetka cijele ukupne dionice od 24 km do granice BiH, do ove granice sa Mađarskom. Koridor VC je u Strategiji prometnog razvoja Hrvatske označen kao najviši prioritet za budući razvoj cestovne infrastrukture u Republici Hrvatskoj. Izgradnja i sjeverne i južne dionice autoceste koridora VC u Hrvatskoj izravno utječe na razvoj i Brodsko-posavske županije, Dubrovačko-neretvanske županije, grada Ploča, ali ovaj dio koji se odnosi na područje Osječko-baranjske županije i ovog dijela nastavka gradnje autoceste prema granici sa Mađarskom i granici sa Bosnom i Hercegovinom. Uloga koridora VC je osigurati bolju cestovnu povezanost srednje Europe, područja Podunavlja sa Jadranskim morem i lukom Ploče, a trasa je od vitalne važnosti glede gospodarske povezanosti prijevoza robe i putnika. Koridor VC povezuje Budimpeštu, Osijek, Sarajevo, Ploče i uključuje trenutno predloženi smjer gradnje dionice iz Mađarske prema Osijeku, naselja Sredanci prema Bosni i Hercegovini i čvora Ploče prema granici sa Bosnom i Hercegovinom. Ovim zakonom koji je danas pred nama potvrđuje se ugovor o jamstvu kako bi njegove odredbe postale dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske i da bi se riješila konstrukcija podmirivanja financijskih obveza koje mogu nastati za Republiku Hrvatsku kao jamca po potpisanom ugovoru o jamstvu. S obzirom na potpisane uvjete ugovora i potencijalne financijske obveze koje nastaju za Republiku Hrvatsku kao jamca u ovoj strani ugovora ne zahtijeva se izdvajanje dodatnih financijskih sredstava iz državnog proračuna Republike Hrvatske. Što se tiče važnosti projekta ovog završetka koridora VC čuli smo i u uvodnom izlaganju državnog tajnika, a i u izlaganju predstavnika klubova u Hrvatskom saboru, ovaj projekt je od iznimne važnosti jer osigurava najbržu vezu između sjeveroistočne Hrvatske i južne Hrvatske. Time će se poboljšati ne samo prometna povezanost unutar granica Republike Hrvatske, prometna povezanost sa susjednim zemljama, nego će nastavak gradnje i završetak autoceste također poboljšati posebno gospodarske, turističke, ali i trgovačke djelatnosti u svim područjima na koje se odnosi završetak gradnje ovih koridora VC i svih čvorova autoceste koridora VC. Osobito je važno za nas, evo čuli smo i u raspravi predstavnika kluba HDSSB-a, dakle zastupnici Hrvatske demokratske zajednice iz IV. izborne jedinice Osječko-baranjske županije, sigurno smo svi u nastojanjima da se ovaj koridor, kao i dolazak ceste do Osijeka, tako i nastavak ovoga mosta prema Belom Manastiru i mađarskoj granici, ali i ovog nastavka prema granici sa Bosnom i Hercegovinom završi u predviđenim rokovima. Treba imati u vidu da su i nastojanja oko pregovora i nastojanja oko završetka uvjeta za dobivanje kreditnih sredstava za završetak ovih koridora ovisili i o drugim uvjetima, ne samo uvjetima ovima o kojima se govorilo u raspravi uvaženog kolege Burića, nego i o cjelokupnoj gospodarskoj, financijskoj situaciji u Republici Hrvatskoj. S obzirom da su se okolnosti od početka pregovora, od početka ovih radova izuzetno promijenili, imajući u vidu gospodarsku situaciju, financijsku krizu u kojoj se našla Republika Hrvatska, ali i sve one modele financiranja koji su bili u datom trenutku nužniji jer se Hrvatska našla u jednoj teškoj situaciji što se tiče gospodarske i financijske situacije i svi oni projekti koji su najavljeni u vrijeme kada su najavljivani s obzirom na cijelo stanje u Hrvatskoj, ali i u okruženju u europskim zemljama trebalo je povući određene poteze koji su u datom trenutku bili prioritet u odnosu na ono što je najavljeno prije četiri godine. Sigurno da se poboljšanjem gospodarske situacije u Hrvatskoj, ali i u europskom okruženju nastavlja sa gradnjom autoceste koridora VC i sigurni smo da će se iznaći sredstva da se cjelokupni ovaj model završi. Isto tako, potrebno je pojasniti ovo pitanje koje ste postavili. Vjerujem da će državni tajnik na kraju izlaganja dati odgovor na to, to i nas sve ovdje itekako zanima. Na kraju rekao bih da konkretno što se tiče ovoga zajma, Europska investicijska banka je ponudila potrebna financijska sredstva u iznosu od 60 milijuna eura s rokom otplate od 20 godina i počekom od 5 godina, a sredstva će se kredita koristiti za financiranje građevinskih radova i financiranje usluga savjetnika. Rok korištenja ovoga zajma je 31. prosinca 2014. godine, a dovršetak svih radova planiran je do kraja 2013. godine. vjerujem da smo svi zajedno suglasni da će se i ovim konačnim prijedlogom zakona, a svim onim projektima i ugovorima i nastavku radova koji su pred nama da ćemo to podržati jer to je za nas najvažniji prioritet za sve ne samo zastupnike u Hrvatskom saboru nego i sve one koji žive na području Osječko-baranjske županije, Slavonije i Baranje ali i ovoga dijela na koje se odnosi ovaj konačni prijedlog zakona koji je pred nama. Klub HDZ-a daje potporu ovome zakonu i svim onim prijedlozima koji će doći, a vezani su za završetak koridora 5C. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Kluba nacionalnih manjina, gospodin zastupnik Deneš Šoja. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege. Želim reći nekoliko rečenica vezano za ovu točku dnevnog reda. Znano je da je taj koridor izgrađen od Osijeka preko Đakova pa do Sredanaca. Nadalje, znamo i to da su započeti radovi na Dravi na mostu gdje će Drava odnosno dio autoceste spojiti Slavoniju i Baranju. Nadalje, također je činjenica da je Republika Mađarska praktički od Budimpešte do Mohača izgradila tu autocestu tako da do graničnog tog prijelaza hrvatsko-mađarske granice preostaje još nekoliko km možda 8 ili 9 koliko je meni poznato stanje na terenu. Ja bih se založio za to i zato postavljam to pitanje i očekujem vrlo precizan kao što je to i kolega prije mene govorio, odgovor od gospodina državnog tajnika kakve su šanse i realnosti za taj dio kroz Baranju od Osijeka, od gradskog mosta koji se sada gradi do preko Belog Manastira do državne granice RH i Mađarske. Naime, moram reći sljedeće, naša je nada i želja ukoliko taj koridor 5C prođe kroz Baranju. Koliko mi je poznato iz tehničke dokumentacije kod Čeminca bi trebalo biti jedno čvorište, to je praktički geografsko središte Baranje, a Kopački rit je od tog čvorišta od Čeminca udaljeno nekih 7, 8 km i imajući u vidu činjenicu, imam takvih pouzdanih informacija i saznanja da mnogi turisti koji preko ljeta posjećuju naše Jadransko more, bar znam iz ovog dijela posebno kada su turisti iz Mađarske u pitanju, rijetko tko prolazi a da ne navrati ili u odlasku ili u povratku na Plitvička jezera. Mi očekujemo ukoliko se taj koridor izgradi da će isto takav ili sličan punkt ili stajalište biti i upravo to čvorište kod Čeminca gdje će ljudi naći dan, dva vremena bilo u odlasku ili u povratku da navrate u Kopački rit i naravno na naše vinske ceste jer Baranja je u stanju pružiti za jedan vikend ili poduži vikend sadržaj kvalitetan za turiste. U tom smislu ja apelujem i očekujem takav odgovor od državnog tajnika, na kraju da kako ova dionica na južnom dijelu kod Ploča, o čemu je kolega govorio u uvodu kada se završi da u isto vrijeme bude završena i ova trasa kroz Baranju. Drugim riječima ovako simbolički rečeno, ukoliko se bude vrpca rezala dolje kod Ploča u četvrtak jednog dana ili za godinu, dvije dana, onda da bude u petak isto to napravljeno i u Baranji odnosno negdje na granici ili kod Čeminca. A nećemo se naravno ljutiti da eventualno bude prije u Baranji, a poslije dolje, a da ne bude razlike nikako više od samo par dana. U nadi da će to tako i biti imamo u to određena uvjeravanja, ja bih još osobno želio da sa mnogim od vas kolegama budemo i prisutnim na tim otvaranjima. Hvala vam lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva je gospođa zastupnica Dubravka Šuica. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče. Pa ovo je vrlo važna tema posebno za hrvatski jug. Jučer smo puno govorili o Luci Ploče i tu smo se dotakli i Koridora 5C. važan koridor, povezuje sjever i jug, rekli smo od Baltika do Jadrana odnosno u ovom slučaju od Budimpešte do Luke Ploče i to smatram vrlo važnim projektom i podržavam ovakav kredit o kojemu ste ovdje državni tajniče govorili. Posebice podržavam što je vrijeme zadnje vrijeme povlačenja 31. prosinca 2014. godine, što znači da će se tih 60 milijuna eura do tada i potrošiti, što je vrlo važno, što znači da će se projekt realizirati. Znamo da cesta život znači, da će bitno doprinijeti u gospodarskom razvoju toga kraja. Već smo čuli ovdje od predstavnika kluba HSS-a da se na tom spoju Metkovića i BiH radi granični prijelaz, to i sami vidimo ako putujemo autom. Isto tako vidimo da se tamo već lagano razvija poduzetnička gospodarska zona. Sve je to vrlo važno, ali za mene je ova tema posebno važna i željela bih je iskoristiti u ovim posljednjim danima zasjedanja Sabora za konkretniji razgovor oko povezivanja Dubrovnika i Dubrovačko-neretvanske županije s ostatkom Hrvatske. Ne samo da nije povezan Dubrovnik i županija sa ostatkom Hrvatske, nego nije povezana sama županija. Dakle, stanovnici Neretve da bi došli u svoj glavni grad Dubrovnik moraju preći preko toliko graničnih prijelaza. Čuli smo ovdje da trebate vi odlučiti predstavnik kluba HSS-a je rekao da trebate odlučiti u vašem ministarstvu kuda će se to spojiti Dubrovnik. Već je odlučeno kuda će se spojiti Dubrovnik i ja želim to ovdje danas jasno reći u Hrvatskom saboru. Postoji strategija razvoja prometa RH i zna se da autocesta ide kroz Neum za Dubrovnik. Drugi je pravac most Pelješac, znači nije to i, ili, ili, nego je i i, i most Pelješac i autoceste, to je ono što treba ja se nadam na kraju ovog zasjedanja Sabora ostati svima jasno. Svi prostorni planovi Županije dubrovačko-neretvanske, svi prostorni planovi gradova i općina kroz koje prolazi ta cesta imaju ucrtanu autocestu prema Dubrovniku. Jučer sam rekla ako je cijela Hrvatska u jednakom obrazovnom sustavu, ako je u jednakom monetarnom, onda mora biti u jednakom prometnom, odnosno jednakom cestovnom sustavu. Ono što bih vam željela reći obzirom da ovih dana čujem od predstavnika SDP-a da oni ne žele graditi most obzirom da je preskup, a mi imamo sasvim drugačije stajalište, i želim vam ga potkrijepiti danas jednim pismom koje sam dobila preko facebooka od jedne hrvatske, jedne Hrvatice iz Petrinje. Kaže potaknuta vijestima, a bile su vijesti oko neizgradnje mosta od strane Milanovića, izjave iz SDP-ovaca poželjela sam vam vrlo kratko dati komentar glede podignute galame u medijima oko izgradnje mosta na Pelješcu, 3 godine zaredom moja obitelj dolazi u Opuzen kod obitelji na ljetovanje, kako nam je vaš i naš Dubrovnik tako blizu i htjela sam svojoj djeci uživo pokazati njegove ljepote, četveročlana smo obitelj, vrlo skromnih primanja tako da nisam u mogućnosti bez prijeke potrebe za djecu, supruga i sebe izraditi putovnice, u namjeri razgledanja Dubrovnika bili smo zaustavljeni u startu na graničnom prijelazu, suprug i ja možemo, ali djeca bez putovnice ne. Supruga je to više pogodilo jer je '92. godine ratovao u sastavu 2. gardijske brigade Gromovi na tom području i htio je obići područje na kojem je tada boravio, posjetiti mjesta gdje je poginulo nekoliko njegovih bliskih prijatelja. Njegov komentar tada sam mogao, a sada sa svojom djecom ne. Iskreno žalim što nam je zbog politike i loše financijske situacije, kako naše domovine, samim time i moje obitelji onemogućen dolazak u biser lijepe naše. Nastavite tako s vašom borbom pa će jednom i nama običnim građanima valjda biti omogućen obilazak naših povijesnih ljepota. S poštovanjem Marija Mlinar iz Petrinje. Dakle ovo sam imala potrebu pročitati, jer znači možda nisu svjesni građani ostatka Hrvatske da ako dijete od mjesec dana, pola godine, godinu nema putovnicu, ili nije upisan u putovnicu, ali više se ne može upisivati u putovnicu, nego svatko mora biti, imati svoju putovnicu, ne može prijeći iz Metkovića u Dubrovnik, ne može prijeći iz Ploča u Dubrovnik, da ne govorim da ne može poći u Zagreb, i mislim da je to jedna činjenica koje trebate svi biti ovdje svjesni, ja zato koristim ovu raspravu oko koridora VC, ali mislim da se to uklapa u ovaj, da se uklapa u ovu raspravu da jednostavno moramo biti svjesni da je potrebno pelješkim mostom povezati županiju, pa onda Hrvatsku, a naravno i autocestu. Ovdje je, naravno … [[Ne razumije se.]] ponavljati da znači razvoj pelješki most cijelom kraju Pelješca, Mljeta, Korčule, mislim da to uopće sada već i relevantno o tome govoriti, mislim da to svi znaju, da je svakome jasno što znači povezanost. Bilo je govora ovdje da je potrošen neki model, ja bih željela čuti od glavnog tajnika da je potrošen model financiranja. Ja ne vjerujem da su to relevantne informacije, jer ako je bilo novaca za sve ceste u Hrvatskoj, onda mora biti novaca i za hrvatski jug i za Dubrovnik, jer Dubrovnik nije samo poligon za šetnju, poligon za izlete, Dubrovnik je vrlo važan grad i povijesno, i mislim da svi dovoljno o njemu znate da nema smisla da ga trebam braniti ovdje. Dakle mi moramo doći do Dubrovnika autocestom i vjerujem da će se naći sredstva i da će se naći i model da postoje i fondovi, i da oko toga se mora ozbiljno razgovarati. Što se tiče povezivanja sa našim prijateljima iz Slavonije naravno da se i ja pridružujem tome da bi željela da vrlo uskoro za 3, 4 sata možemo i mi iz Dubrovnika preko Ploča putem koridora VC preko Bosne i Hercegovine doći do Osijeka i Slavonije. Vidimo da su u Bosni i Hercegovini već počeli radovi na trasi do Počitelja, što je, odnosno raspisan je natječaj itd., što je jako dobro, što nam ulijeva uvjerenje da ovo neće biti cesta koja vodi nikamo, ova cesta treba, ne može voditi samo do bosansko-hercegovačke granice, nego se mora nastaviti kroz Bosnu i Hercegovinu, vjerujem da će se to i vrlo uskoro dogoditi. U svakom slučaju podržavam prijedlog ovog zakona, podržavam maksimalno povezanost i evo koristim kažem ove posljednje rasprave u Hrvatskom saboru kako bismo osvijestili još jedanput svima vama kolegama, ali i hrvatskoj javnosti, svima onim možebitnim protivnicima povezivanja juga da shvate koliko je to važno za cjelokupni razvoj ne samo Dubrovačko-neretvanske županije, nego i razvoj Hrvatske i turizma našega naravno.
Hvala. Imamo ispravak netočnog navoda, gospodin Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ma naime kolegice Šuice, kako vam, ne znam otkud vam tvrdnja da mi iz ostatka Hrvatske, dakle mi smo ostatak Hrvatske jel po vama, što dosta zgodno i figurativno rečeno jel, da nismo svjesni o pograničnim i carinskim, carinskom režimu na relaciji Ploče, Neum, itd. To je zaista tvrdnja apsurdna. I drugo jasno da bismo, imamo mi svi kao djevojčica pred izlogom puno velikih želja pa tako i pelješki most, ali da se uzima ono što je određeno da bude za Hrvatske željeznice za pelješki most to je već nešto drugo, to je već preraspodjela koja nije legalna i nije uredna. I još nešto, zapamtite da je ukinuta pruga Pleternica-Našice i da naše pruge su u stanju u kakvom jesu, a vidite i sami svakodnevno preko naših malih TV ekrana. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prvi je gospodin Boris Matković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo kolegica Šuica dakle u potpunosti podržavam vašu raspravu glede dakle i VC koridora, ali posebno pelješkog mosta, ali bih htio naglasiti još nešto što je ovdje ispušteno, a što možemo vrlo lako elaborirati zašto podržati ugovor ovaj o projektu dovršetka VC koridora. Pa mislim da je dosadašnja izgradnje autoceste pokazala najbolje sve prednosti koje se dakle mogu vidjeti i koje su se vidjele a one će se izraziti i u izgradnji VC koridora u povezivanju naše zelene i plave brazde kako mi to volimo kazati. Naime kao prvo domaća građevinska operativa, odnosno poduzeća su radila sve, dakle radila bi ovaj dio naš podjednako i u Slavoniji, podjednako i na jugu, i sve ono što se naslanja na njih. Također svugdje gdje se radilo, sve jedinice lokalne samouprave, svi gradovi i općine su dakle u tom trenutku dobile određeni iskorak, odnosno napravile su određeni iskorak u smislu aktiviranja i domaćih poduzeća i proizvođača, izgradnje komunalne infrastrukture, ali i stanovništvo kroz ugostiteljstvo, smještaj i slično. Na tim područjima također gradili su se centri za održavanje i kontrolu prometa, prateći uslužni objekti. Svugdje tu su zapošljavani i rade domaći ljudi. Sve su to dakle prednosti ukupne koje možemo uzeti i o kojima treba govoriti kad se govori na tom području, a posebice kad se govori o tom zapošljavanju onda je to i sasvim dakle drugačija i demografska slika, ali i ukupno cjelokupnog tog područja. Što se tiče Pelješkog mosta rekao sam podržavam vas, ne samo njegovu izgradnju nego i cjelokupnu vašu raspravu, a svi mi vrlo dobro znamo što on znači. A i on se naslanja uostalom na sve ono što će nam kao prednosti donijeti izgradnja ovog koridora. Nadam se svakako je li vrlo brzoj operacionalizaciji istoga.
Hvala. Odgovor, gospođa Šuica. Izvolite.
Hvala gospodine Matković, drago mi je čuti i vjerujem da nema konflikata niti ima suprotstavljenih strana oko ovog projekta. Mislim da je to svima jasno i da je smiješna konstatacija gospodina iz HDSSB-a koji kaže da su želje djevojčice iz izloga. Mislim da i dječaci isto imaju želje, još i veće ispred izloga, i zato ne bih to. Kad već govorimo inače i ravnopravnosti spolova onda mislim da je ovo zgodno ovdje napomenuti. Mi razumijemo Slavoniju i mi želimo da se Slavonija razvija jednako kao što se treba razvijati i hrvatski jug i kao što ste rekli vi gospodine Matković svaki kraj u kojemu se nešto gradilo ili radilo je imao veliki doprinos od toga. Bilo u građevini, bilo u otvaranju raznih biznisa, bilo u zapošljavanju.
Imamo repliku, gospodin Davor Huška. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegica Šuica lijepo je povukla jednu paralelu evo od ovog slavonskog projekta pa sve do Pelješkog mosta i potpuno se slažem sa vašom raspravom. No, zanimljivo je ono što ste rekli o SDP-ovim i "kukuriku koalicijom" o razmišljanjima i projektima to već sada aplicira na ono nekidašnje izlaganje kolegice Holy nakon čega su zbrisali ovdje iz sabornice svi pa i ona jer su oni pomalo počeli kroz svoja izlaganja i javne istupe otkrivati dijelove svog programa i onoga što bi oni u Hrvatskoj radili da ne daj Bože dođu na vlast. Pa smo čuli od kolegice Holy, ona predstavlja SDP znači i "kukuriku koaliciju" da oni nisu za Pelješki most, da oni nisu za kanal Dunav-Sava, a da su danas ovdje vjerojatno bi čuli da nisu ni za ovaj projekt Koridora VC. Prava je šteta stvarno što ih nema ovdje u sabornici jer ovih dana bi zasigurno čuli puno, puno zanimljivih stvari i pikanterija iz njihovog programa i onog što čeka Hrvatsku i hrvatske građane ako oni ne daj Bože dođu na vlast. Ali, to treba imati na pameti ne zaboraviti ovih još 40 dana pa 4. prosinca ipak donijeti pametnu odluku. Hvala.
Hvala. Odgovor, gospođa Dubravka Šuica.
Gospodine Huška oni iz SDP-a već više puta ovih dana smo čuli i imali priliku se uvjeriti jedan program su napisali, drugi program odavaju pojedini njihovi članovi za vrijeme prezentiranja programa, a treći program bi eventualno provodili. Prema tome, vrlo je bitno osvijestiti građanima i biračima da oni se na taj način ponašaju. Imali smo priliku čuti i od njihovog ekonomskog stratega gospodina Grčića koji je rekao da to tako piše, ali da bi oni to malo drugačije radili. Znači, to je ono kako su inače oni naučili raditi. Ne samo u ovom … [[Govornica se ne razumije.]] nego kao što su oni radili u bivšim vremenima. I zato se s vama potpuno slažem u ovom dijelu.
Hvala. Imamo još jednu repliku, gospodin Dragan Vukić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvažena gospođo Šuica govorili ste o Koridoru VC koji će spojiti hrvatski sjever i hrvatski jug preko BiH koja je i Hrvatska zemlja sa naglaskom na ovo i. Govorili ste i o Pelješkom mostu koji treba povezati hrvatski jug sa ostatkom Hrvatske. Čini li vam se da se u RH stvara klima da se sve što se gradi, a za što možda nisu osigurana sredstva i nema dovoljno sredstava dovodi se u vezu sa Pelješkim mostom. Pa ako negdje se ne može napraviti dječji vrtić ili neka sportska dvorana onda to pojedini lokalni dužnosnici kažu tamo se radi Pelješki most, a mi ne možemo napraviti dvoranu. Mislite li da ta klima nije dobra i apsolutno dajem potporu izgradnji Pelješkog mosta. Ja kao Hrvat iz 11. Izborne jedinice i demantiram sve one koji kažu da taj most zaobilazi BiH, mislim da taj most je itekako strateški važna stvar za ukupne hrvatske nacionalne interese jer na tom dijelu RH je isuviše usudit ću se reći tanka i uska i ne bih volio da grad Dubrovnik i dio Dubrovačko-neretvanske županije u nekakvoj budućnosti doživi sudbinu Kotora i Boke Kotorske.
Hvala. Gospođa Šuica, izvolite odgovor.
Gospodine Vukić ne bih bila tako pesimistična kao što ste vi, ovo su dosta ozbiljne riječi koje ste oprezno izrekli oko Dubrovnika. Pa čuli smo i od predsjednika kluba, odnosno gospodina Grubišića koji se začudio mojoj sintagmi ostatak Hrvatske. To nije bio lapsus. Mi u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, a posebice u Dubrovniku i na krajnjem jugu doživljavamo to kao ostatak Hrvatske iz razloga što tamo ne možemo doći kao što sam već rekla ako slučajno nismo ishodili putovnicu. Znači, nije lapsus nego možda i dio našeg mentaliteta kojeg imamo i kojega baštinimo iz povijesti. Iz povijesti da smo državu imali 1000 godina i vjerojatno odatle ide to. Mislim da ne ma šanse da se to dogodi, da je Hrvatska vlada dovoljno svjesna i da su dovoljno svjesni u Ministarstvu prometa da neće se dogoditi da se hrvatski jug ostavi tako izoliran. Slažem se s vama da ne zaobilazimo BiH koja je Hrvatska zemlja sigurno nego Pelješki most znači sasvim nešto drugo. Strateški Hrvati su puno puta u povijesti griješili i ponavljali svoje greške i nadam se da ovaj put kad konačno imamo svoju državu nećemo tu grešku ponoviti nego da ćemo ujediniti Hrvatsku i prometno.
Predsjednik Hrvatskog sabora gospodin zastupnik Luka Bebić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo, kolegice i kolege. Pa evo, želim iskoristiti ovu mogućnost da raspravljamo o ovoj vrlo važnoj točci dnevnog reda jer rijetko se ukazuju prilike a mnogima od nas će se ukazivati u budućnosti. Nije koridor VC ni Slavonski, ni Bosanskohercegovački, ni Dalmatinski, ni ako hoćete samo Hrvatski, koridor VC je jako važna dionica ne samo od Ukrajine, Kijeva nego i od Baltičkog mora Baltičkih republike, Poljske, Poljskih luka do Jadrana. Gdje sam god bio posljednje vrijeme od Poljske, Češke, Mađarske, pa i drugih Austrije i susjednih zemalja svi su pokazali posebni interes za poveznicu ne samo zbog energetskih potreba između istoka i zapada nego isto tako zbog prometskih, energetskih i inih potreba povezivanja sjevera i juga Europe, dakle Baltika i Jadrana. To je od velikog značaja, od širokog značaja mislim ja mislim da nema nitko tko bi osporio takvo jednu široki interes za izgradnju tog koridora, naravno nikada nismo zanemarivali ni razvojne i prometne potrebe svih dijelova Hrvatske, tako da kod Ploča će se sastati na čvoru koji će se zvati čvor Metković, sastati dva velika autoputa. Jadransko-jonski autoput i Koridor VC odnosno sjevere i jug Europe. Što to znači za luku Ploče, što to znači za Hercegovinu, za Dalmaciju za jednu i drugu županiju i šire, i Dubrovačko-neretvansku i Splitsku-dalmatinsku i Hercegovinu i Bosnu i sve okolo Slavonije o tome ne treba govoriti. Svaka od tih naših uspjeha u izgradnji infrastrukture to je komplementarno i međuzavisno u smislu povezivanja prometnog ali i gospodarskog sveukupnog razvoja jer je to temelj za bilo kakvi razvoj. Zbog toga kada govorimo o luci Ploče i opće širem tom bazenu to je od posebnog interesa za razvoj luke Ploče o ćemu su kolegice i kolege jučer vrlo argumentirano govorili, jer interes za izgradnju i kapacitete luke Ploče nije samo ono što su mnogi nabrojili jedno relativno uže područje nego sve tamo do Ukrajine i do ne znam gdje ali i interes prekomorskih zemalja koji smatraju da mnoge robe koje dolaze iz svijeta mogu preko luka Ploče i Rijeka i slično najbliže doći u središte Europe, to je najbliži i kada se to poveže sa ravničarskom prugom Rijeka-Zagreb pa osposobljavanjem Save i izgradnjom spoja kanala između Save i Dunava kod Vukovara, to itekako skraćuje put mnogim robama, ne moraju ići preko Egejskog, Crnog mora, Dardanela, uz Dunav itd. Dakle, svaku tu stvar želim i hoću shvatiti kao komplementarnu za sve ono što je naš interes i o čemu govorimo u širem smislu riječi. Kako mi se neće pružiti prilika da o tome govorim na Hrvatskom saboru više, ja bih se želio malo više kao i gospođa Šuica osvrnuti na Pelješki most. Naravno ovaj autoput koji je došao do Vrgorca, odnosno do Ploča, on se treba nastaviti prema Dubrovniku i mislim da nema nikoga tko bi to doveo u pitanje, ali pitanje Pelješkog mosta, reći ću prošlo je 20-tak dana da se napunilo 13 godina kada sam u ime Kluba zastupnika HDZ-a u Hrvatskom saboru iznio i obrazložio potrebu izgradnje Pelješkog mosta, tada je HDZ također imao svoju Vladu, dakle u ime vladajućeg Kluba, prošlo je 13 godina. Ja znam jer sam bio puno puta i u Korčuli, i na Pelješcu i na Mljetu i na Elafitima i na dubrovačkom primorju, Konavlima itd., nikada nisam ni u kampanjama ni bilo gdje čuo bilo koju zamjerku tih ljudi kada su se gradili autoputovi diljem Hrvatske. Kada se gradilo u Slavoniji, u Istri, sada kada se gradi prema Sisku, prema Varaždinu, prema Maclju, sve je to nas dole radovalo. Najprije jer se izgrađuje i povezuje Hrvatska, a onda bogami da bi se došlo do nekog logičnog zaključka neka se radi pa ćemo možda i mi doći na red. Ono što me strašno žalostilo u Hrvatskoj javnosti od nekih da su svaki problem u Hrvatskoj, u prometnom smislu, pa čak i u drugim sadržajima nekih infrastrukturnih objekata opravdavali kada se ne bi radio Pelješki most svi bi naši problemi bili riješeni. Nismo mi dole zaslužili da se tako o tome govori. Hrvatska je podijeljena tu prometno i na svaki drugi način, gospođa Šuica je govorila o tome kako se može ako se hoće zaustaviti dijete od godine dana da ne dođe u bolnicu Dubrovnik, i zadržati neko vrijeme na granici. Puno puta sam bio na toj granici, nekada po sat, sat i pol čekao preći tu granicu, iz moje domovine u moju domovinu. Pa zato iako mi nikada nismo govorili kako ćemo to tehnički riješiti, ima danas različitih mišljenja kako tehnički riješiti pitanje most ili neko drugo rješenje itd., to nikada nije bilo ovdje predmet rasprave, to se prepustilo struci. Međutim, očito je da oživljavanje tog cijelog tog područja povezivanje je od velikog značenja za RH. Vi znate da je kod Sutorine u Boki Kotorskoj postoji izlaz na more susjedne BiH i taj se je problem riješio da se taj dio priključio Crnoj Gori. Sada kada razmišljamo a i onda je trebalo razmišljati ako već negdje BiH treba izlaziti na more, onda je to bilo kada završi Hrvatska, pa onda počinje prije početka Crne Gore. Ali to je naše nasljedstvo, ali zanimljivo to se izbrisalo a ovo je ostalo. Jeli vas to podsjeća na nešto dugoročno, vođenje neke dugoročne politike itd. pa bi suvremeni hrvatski čovjek morao i o tim aspektima razmišljati. Mi to moramo sutra kada bude šengenska granica kako i sa tog aspekta i onda se uzmu argumenti Europa je protiv Pelješkog mosta. To je laž. Izmišljotina onih koji bi nas htjeli gledati da dugo, dugo čučimo na granici i da čekamo kada ćemo u glavni grad naše županije Dubrovnik, inače Dubrovnik koji nije samo glavni grad naše županije nego jedan svjetski pojam u različitim aspektima. Zato plediram, molim sve one koji olako taj most svrstavaju u nešto što priječi razvoj drugih, da dođu recimo u 7. mjesecu kada budu išli u Dubrovnik, ne avionom, nego autom da vide kako to izgleda, da se 4 puta moramo zapravo zaustaviti za prijeć 10km. Razvoj cijelog tog kraja da ne govorim što to znači. Nitko to ne radi zbog toga da bi iz nekih svojih osobnih ili ovih ili onih razloga, nego evo ako sam uspio obrazložiti ne ulazeći u detalje nego gledajući to u jednom širem smislu. Nadam se da će tako biti i da ćemo bez obzira kako budu se razvijale političke prilike, svi biti za to da je što je moguće prije nastavimo autoput prema Dubrovniku ali i izgradnju Pelješkog mosta. Hvala lijepo.
Hvala. Dvije replike. Prva gospodin zastupnik Jerko Rošin.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Jedna replika, možda predstavlja praktički jednu dopunu ovome. Iskustvo autoceste koje imamo Zagreb-Split povijesno iskustvo autoceste koje imamo Zagreb-Split pokazuje dvije bitne stvari. Prvo je da je već '71., druge godine projekt te ceste postojao, ideja o toj realizaciji postoji čak financijska konstrukcija zbog koje je to bilo ostvarivo pa se zato u to krenulo. Ali sasvim drugih ne ekonomskih ili infrastrukturnih razloga da do realizacije toga nije došlo. Nije došlo iz razloga da bi Hrvatska i nadalje ostala neintegrirana, necjelovita kao što je danas, dakle između sjevera Hrvatske i juga. Ta ista priča je važna i za cijelo područje od Komarne dolje niže prema Dubrovniku. Ja sam iz Splita meni to egzistencijalno nije bitno kao što je recimo dubrovčanima, ali Hrvatskoj i svim ostalima izuzetno bitno. Drugi je razlog taj što sagledavanjem Pelješkog mosta kao infrastrukturnog troška se ne sagledava ono bitno što je isto tako autocesta pokazala koju ekonomsku korist ne samo direktno nego indirektno to donosi, a što ne može biti mjerljivo s ovim. Dakle, ulaganje u Pelješki most je dio gospodarske investicije, a ne infrastrukturne investicije mada se ona realizira kao infrastruktura. Hvala lijepa.
I gospodin zastupnik Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle, i ova turistička sezona je pokazala što znači izgradnja infrastrukture u RH, ali o značaju te infrastrukture možemo govoriti za ovaj gornji dio Jadrana. Međutim kada govorimo o Pelješkom mostu, on pokazuje i govori puno šire nego što je. Govori o svjetonazorima, govori o političkim razmišljanjima, govori o brizi za pojedine dijelove Hrvatske, a Pelješki most ja mislim da smo svi u onom trenutku kada su počeli pregovori za ulazak RH u EU trebali gurati i govoriti o njemu kao o bitnom segmentu u šengenu, jer Pelješki most garantira teritorijalni suverenitet RH, garantira daleko lakši protok roma i ljudi nego što se to sada događa kroz Neum. I mislim na takav način i određenim političkim pritiskom smo trebali u principu naći model i sredstva da isfinanciramo taj most, a ne da nam sada netko kaže to nije dio šengena. To je dio šengena, jer to povezuje RH i to povezuje protok roba i ljudi kroz Hrvatsku da ne moraju prolaziti kroz drugu zemlju i to je trebalo gurati da se financira iz sredstava europskih fondova.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom, na redu je gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Nisam gospodine predsjedniče digao tablicu za ispravak ili repliku, ali kada već tako razmišljamo kao što je kolega Šuker malo prije govorio ili divanio kako u Slavoniji kažu, onda bi ispalo da Koridor VC koji ide preko BiH ne bi bio upotrebljiv i trebalo bi ga izbjegavati zbog carinskih i ostalih formalnosti na granici sa BiH, pa bi trebalo krenuti koridorom 10 do Zagreba pa za Dubrovnik. Ili isto kada idemo Koridorom VC o kojem govorimo moramo u Bosanskom Svilaju ići na čekiranje kod policije i opet na izlasku iz BiH dakle u Hercegovini opet se čekirati na granici. Nije baš tako sve kako se to priča. Zajam od 60 milijuna eura ili 450 do 500 milijuna kuna, tko zna koliko će još izić to sve na kraju jer imamo i druge izvore sredstava od 60 pa još 30 milijuna eura to je 150 milijuna eura ili milijardu kuna za završetak Koridora VC zapravo za ovaj dio između Sredanaca kod Slavonskog Broda pa onda mora se spomenuti da tu postoje još dva sela do Save, a ne samo Svilaj, a to su Zoljani i Stružani pa onda dolazimo do mosta na rijeci Savi o kojemu ovdje piše da će ga graditi popola RH i Republika BiH od kuda će BiH pribaviti ili ćemo mi ostati na pola mosta, a Bosna kada će svoj dio graditi ne znam. Dakle, taj zajam je zajam ili zalog za ogromno vraćanje kredita koje će naša djeca i unici vraćati. Vidite ovdje u ovom ugovoru, agreementu kako to se voli reći po engleski ili na engleski, lijepo pišu i jučer za luku Ploče za koju smo također dakle za izgradnju i jednog i drugog projekta, piše odgoda pa onda vraćanje kredita. Ta kutija lijepih želja se ostvaruje sve u ovih zadnjih dva, tri tjedna. Kameni temeljci se polažu i oni koji budu nastavili graditi te projekte, objekte itd. će zaista imati prilično briga oko toga kako otplaćivati i vraćati te kredite. Što se tiče koridora VC koji je u Slavoniji dugačak, dakle ovaj novi dio koji se treba izgraditi od Sredanaca do Svilaja 3, nešto više od 3 km s mostom, a zatim od Ploča, Metkovića do granice s Hercegovinom također nekih 13 km, jasno da je kako je već rekao kolega Burić, da je klub HDSSB-a za izgradnju toga koridora VC jer kako je rečeno već povezuje već sada Mađarsku koja je u europskoj uniji pa onda Kijev u Ukrajini, glavni grad Ukrajine, inače se izgovara Kiiv jer su Ukrajinci njikavci kao i Hrvati, da se samo zna. Dakle, mi se nadamo da s obzirom da je već ugovor o tome kako piše u uvodnom dijelu ovoga zakonskog prijedloga potpisan 6. veljače 2001. godine, davanje zajmova za investicijske projekte u Republici Hrvatskoj. Evo 10 godina, 2011., došlo je i na red ta 3,2 km, a kako Slavonija uvijek čeka na sve tako i na ovo. Međutim, moram nešto drugo reći. Gospodine Šuker, nemojte mahati glavom jer sam bio kod vas prije četiri godine kada ste u razgovoru sa gospodinom Bubalom, zastupnikom Drmićem i sa mnom obećali da ćete iz određenih sredstava omogućiti izgradnju podvožnjaka u Slavonskom Brodu na državnoj cesti 423. Od podvožnjaka da kažem ni p. A od istočne vezne ceste koju je obećao Ivo Sanader, vaš vođa i lider i bivši predsjednik, na sjednici Vlade u Slavonskom Brodu 25.9.2005. nema ništa. A državnom cestom 423 kroz sami grad Slavonski Brod i preko prelaska pruge pređe 16000 vozila dnevno. 16000 vozila dnevno. Ja bih volio da se i ta željica moje male djevojčice pred izlogom ostvari pa da se dođe položiti kamen temeljac za taj podvožnjak. Bar bi se možda naše nade produžile, a vaša obećanja možda ponekad i obistinila. A što se tiče koridora VC, križanja dva velika, kako reče gospodin predsjednik, dvije velike autoceste A1 i koridora VC, taj isti koridor VC se križa sa još da kažem možda većom autocestom A3 kod Sredanaca gdje X i V koridor se upravo … [[Ne razumije se.]] On je gotov, dakle nadvožnjaci, to je gotovo dakle to je izgrađeno. Nama preostaje samo preko ravnice ta 3 km od Sredanaca do Svilaja izgraditi tamo kako sam prije već rekao najveće brdo bundeva pa možemo to dosta brzo izvesti. Kažu da je rok za izgradnju 2 godine, daj Bože. Ponavljam, i osobno kao i kolega Burić u ime kluba da je klub HDSSB-a za ovaj zakonski prijedlog.
Hvala. Imamo dva ispravka. Gospodin zastupnik Ivan Šuker, prvi.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle kolega Grubišić je rekao netočno da se nešto rješava zadnjih mjesec dana. Ovo je proces koji traje već 5 godina i od projektne dokumentacije do ugovora sa investitora. Druga stvar, ovo što ste spomenuli 2001. To naprosto nije istina, to je potpisan, pročitajte što piše, to je potpisan Sporazum o suradnji sa međunarodnim financijskim institucijama, a to je nešto drugo, ne spominju se projekti. A o tome tko je koga birao, zna se tko je bio na kojoj strani 2002. godine.
Hvala. Imamo još jedan ispravak, gospodin Boris Matković.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Pa evo, kolega Grubišić je naveo jedan navod koji nije točan, a to je kada je kazao da citiram, radi se sve što se radi, radi se posljednjih dana i kao posljednjih dana polažu se kameni temeljci itd. Mi ovdje danas govorimo kolega Grubišiću o VC koridoru, odnosno o svemu onome što se naslanja na taj velebni projekt koji je znakovit ne samo za nas ovdje u Hrvatskoj nego i šire, a ja ću vam kazati da ste izrekli neistinu time što očito ili ne idete ili ne želite ili sad ovo predizborno vrijeme koristite prigodu pa da ističete samo sebe, da se put dakle autocesta gradi prema Pločama, da se ide prema Metkoviću, a to je znači tamo na spoj u Zvirićima, ako vi uopće znate gdje su Zvirići i gdje će biti spoj VC koridora.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Davor Huška, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Očigledno da svi afirmativno govorimo o ovom Konačnom prijedlogu zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za Projekt dovršetka koridora VC, a naravno prilika je da se spomenemo i nekih drugih značajnih investicija u prometnoj infrastrukturi koje su završene i koje su u tijeku i naravno koje planiramo u budućim razdobljima. No nekoliko riječi o samom zakonu koji je na dnevnom redu. Njime se potvrđuje Ugovor o jamstvu između naše zemlje i Europske investicijske banke za projekt dovršetka koridora VC kako bi njegove odredbe postale dio unutarnjeg pravnog poretka Republike Hrvatske. Nadalje, jasno je iz ovog obrazloženja da ukupni troškovi projekta se procjenjuju na nešto više od 150 milijuna eura. Projekt se sastoji od nekoliko dijelova, a prvi je izgradnja autoceste ukupne dužine 12,5 km na koridoru VC koji čine sjeverna dionica od Sredanaca do granice s Bosnom i Hercegovinom 3,5 km i južna dionica čvora Ploče do granice s Bosnom i Hercegovinom dužine 9 kilometara. Europska investicijska banka potvrdila je sufinanciranje troškova predmetnog projekta putem zajma u iznosu od 60 milijuna eura. Zajam je odobren Hrvatskim autocestama, naravno uz jamstvo Republike Hrvatske, a na rok od 20 godina uz poček od 5 godina. Jasno je da ova prometnica je samo jedna dionica koridora od istočne Europe, Ukrajine, preko Budimpešte, a evo kod nas Osijeka, u Bosni i Hercegovini Sarajeva, pa ponovno u Hrvatskoj Ploča, i postaje definitivno ovim, ovom izgradnjom jedna od najznačajnijih europskih dionica i europskih cestovnih koridora. Evo sve više koristimo ovaj Bogom dan zemljopisni položaj naše zemlje vezano za razvoj cestovne infrastrukture, i to definitivno donosi rezultate, a jasno je da gradnja kvalitetnih autocesta, ostalih prometnica nižeg ranga predstavlja jedan preduvjet bržeg gospodarskog razvitka i kad govorimo samo o infrastrukturi treba razmišljati uvijek da ta infrastruktura stvara uvjete i za razvoj gospodarstva, za razvoj turizma, za razvoj poduzetničkih zona, i za sve ostalo što iz toga proizlazi, naravno i veći angažman naše građevinske operative u kratkom roku gledajući veće zapošljavanje i više poslova za naše građevinare, a dugoročno gledajući definitivno veći gospodarski rast, još kvalitetniji i brži razvoj turizma u Republici Hrvatskoj. Poznato je i što stranci kažu, i naši susjedi iz Mađarske, Austrije, Slovenije, Italije, pa gore do Slovačke, Češke, Ukrajine, o našim autocestama, da su jedne od najljepših uopće u Europi, a možda usudim se reći i u svijetu. Upravo to i je jedan od čimbenika kvaliteta cestovne infrastrukture, jedan od čimbenika da se hrvatski turizam, a potvrđuje i ova godina sve više razvija, da je sve više turista koji upravo dolaze kvalitetnim prometnicama u našu zemlju, i vidimo koliki je porast turista gore sa sjevera Europe, iz Ukrajine, pa sve do Rusije, koji upravo dolaze cestovnim vozilima, koji sve brže dolaze do našeg Jadrana i kopnenih destinacija turističkih i promet postaje, prometna povezanost sve manji problem, a sjećamo se i znamo kakva je situacija bila u bivšoj državi sa našim prometnicama gdje smo imali autoput bratstva i jedinstva i ništa više. Dobro je da je Vlada Republike Hrvatske u ovim godinama i u nekolik prethodnih prepoznala važnost razvoja autocesta, jer to upravo danas donosi sve bolje rezultate. Što ova dionica relativno mala koridora VC znači za Hrvatsku, za luku Ploče, za Baranju čuli smo od govornika prije mene, od kolege Šoje koji je izuzetno dobro identificirao značaj upravo za Baranju, upravo za mogućnosti gospodarskog i turističkog razvoja tog jednog od najljepših dijelova naše zemlje, a dolaskom autoputa potencijali Baranje bit će otvoreni cijelom svijetu, svim ljudima koji budu u tranzitu, svim onima koji budu željeli brzo, sigurno i kvalitetno doći do te jedne prekrasne dionice, prekrasnog kraja naše zemlje. Iskoristit ću priliku ovdje da spomenem još jednu važnu dionicu na ovoj vertikali koja se spušta također od Mađarske prema Bosni i Hercegovini, nema status autoceste, ali ima veliki značaj upravo za razvoj jednog dijela Podravine i zapadne Slavonije, a to je dionica brze ceste od mađarske granice preko Virovitice, Grubišnog Polja, Daruvara, Pakraca, Lipika, preko Okučana, pa prema Banja Luci i opet prema našem Jadranu, gdje znamo da je podijeljena u nekoliko faza, gdje znamo da je u ovom trenutku izrađena studija utjecaja na okoliš za dionicu Daruvar-Lipik-Pakrac, gdje je poznato da Požeško-slavonska županija, gradovi Pakrac i Lipik u ovom trenutku usklađuju svoje prostorne planove sa novim lokacijama čvorišta upravo na području ta dva grada, na području Požeško-slavonske županije, a isto tako znamo da je ta prometnica od vertikale koja ide od Budimpešte, Varaždina, Zagreba, prema Rijeci i jugu, pa do koridora VC upravo jedna bitna državna prometnica, brza cesta između ta dva koridora a koja povezuje područje Podravine, zapadne Slavonije pa sve dolje prema Bosni i Hercegovini sa jugom i predstavlja jednu od najkraćih ruta u putovanju od južnog dijela Mađarske pa sve do Zadra i juga Hrvatske. Nekad u neka druga vremena dok nismo imali kvalitetne autoceste preko Varaždina, Zagreba, a danas sve evo izgrađeniju i kvalitetniju dionicu koridora autoceste VC, veliki dio prometa turista u tranzitu iz Mađarske, bivše Čehoslovačke, danas Češke i Slovačke, išao je upravo tim koridorom D5, a to je nastavak europskog koridora E5 koji od Budimpešte ide preko gradova koje sam naveo, sve do Banja Luke, Zadra i juga Hrvatske. Vjerujem i nadam se da će se dinamika koja je planirana i na toj dionici, kao i na dionici C5, kao i na pelješkom mostu, izgradnji drugih infrastrukturnih cestovnih objekata nastaviti, da ćemo doći do kvalitetnih sredstava za financiranje tih projekata, a evo iz iskustava novih članica pod navodnicima Europske unije gradova prijatelja, jedinica lokalne samouprave s kojima radimo, surađujemo u Mađarskoj, Češkoj, posebice u Slovačkoj pokazuju da su oni uspjeli velike dionice značajna sredstva za financiranje autocesta i državnih cesta i brzih cesta osigurati u strukturnim fondovima Europske unije, mislim da je to kvalitetan izvor sredstava, da moramo pripremati projektnu dokumentaciju sve što prethodi tome, da budemo spremni za povlačenje sredstava koji će biti na raspolaganju Republici Hrvatskoj između ostalog i za gradnju autocesta, brzih cesta, lokalnih i državnih prometnica. Puna podrška ovom projektu, puna podrška povezivanju Slavonije, Bosne i Hercegovine, sa Jadranom, sa lukom Ploče, pa sve preko pelješkog mosta dolje do onih prekrasnih krajeva Konavla, Cavtata, Prevlake, znači juga lijepe naše. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo jedan, jednu repliku, gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Huška govorili ste o važnosti infrastrukture za gospodarski razvoj. Pa koliko je to važno samo bih postavio dva pitanja, a znajući odgovore na ta dva pitanja dobivate potpuno jasnu sliku. Jeste li ikada vidjeli siromašnu zemlju sa bogatom infrastrukturom i sa razvijenim autocestama? Niste, niti ćete vidjeti. Jeste li ikada vidjeli siromašnu sa, a bogatu bez toga? Nema bogate zemlje bez infrastrukture snažne. U Norveškoj ne samo autoceste nego i lokalne i sve državne ceste su pod rasvjetom čak. Nije uzalud sve to. Jeste li vidjeli bilo koju zemlju sa razvijenim turizmom,a da nemaju zračne luke na svakom otoku? Ne postoji. Kako se osjećaju kod nas u Hrvatskoj? Pa ovi iz Dubrovnika kad idu na vjenčanje svojoj djeci u Zagreb ne mogu ni umjetničku sliku ponijeti za dar jer moraju umjetničku sliku poslati trajektom, a oni ići autom po cesti. Pa gdje toga još ima? Mnogi uspoređuju povezanost autocesta međudržavnu sa državnom. Ovdje govorim kad govore o Pelješkom mostu govorim o povezanosti država. Pa nije normalno da ne može se slobodno kroz svoju Domovinu hodati. A od infrastrukture nije jednokratni efekt. Efekat je dugoročan i stalan, a sa vremenskim odmakom sve snažniji i pozitivniji. Hvala.
Odgovor, gospodin Huška.
Slažem se kolega Marić 100% s vama. Kratkoročni efekt zasigurno obima građevinskih radova bit će i kroz zapošljavanje naše građevinskih tvrtki, zapošljavanje naših radnika, a dugoročno to je gotovo danas nemjerljivo što nam sve donosi izgradnja modernih prometnica i sve ostale infrastrukture u RH. I mislim da je Vlada Republike Hrvatske na pravom putu kroz razvoj tih projekata. Moj grad je prijatelj sa općinom Konavle i sa općinom Blato na otoku Korčula i mogu vam reći da bez gradnje ovih autocesta do Splita pa danas i južnije mi smo prije dolazili do naših prijatelja na sjeveru Češke nego do općine Konavle i grada Cavtata. Danas je hvala Bogu situacija potpuno drugačija, a vjerujem da će izgradnjom Pelješkog mosta i dostupnost Korčule i svih onih prekrasnih mjesta na Pelješcu, na Korčuli biti svima nama daleko pristupačnija.
Hvala. Idemo dalje sa raspravom. Gospodin zastupnik Frano Matušić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Zapravo je već puno toga rečeno o ovom jamstvu, o kreditu, o nastavku gradnje Koridora VC koji ide kroz Hrvatsku o činjenici da će se ovaj kredit trošiti dakle i na sjeveru, odnosno u istočnoj Slavoniji i Baranji i na onaj dio prema jugu gdje je naravno to spoj sa Jadransko-jonskim pravcem koji Hrvatska već zapravo na neki način dovršava ili ide prema kraju vodeći autocestu prema Dubrovniku i spajanje dakle Koridora VC upravo na čvorište Ploče. I to je ovih 9 km o kojima je danas ovdje riječ i o čemu je već puno bilo riječi. Ja ću se nadovezati na ono što je dosada bilo u raspravi pa ću govoriti i u širem kontekstu o prometnim koridorima. Evo, kolega Marić je to već vrlo lijepo rekao da je nezamisliv razvoj zapravo bez te temeljne infrastrukture. To je nemoguće, razvoj bez temeljne infrastrukture. I usuđujem se ovdje reći sa ove pozornice nakon već višegodišnjeg zalaganja za taj izuzetno značajan projekt da svi oni koji su protiv mosta Pelješac su protiv hrvatskih nacionalnih interesa. To se usuđujem reći zato što je sasvim sigurno hrvatski nacionalni interes povezivanje Hrvatske u jednu cjelinu, a sasvim sigurno da to itekako osjećaju i pozdravljaju građani koji žive u tom odcijepljenom dijelu Hrvatske. Dakle, južno od Neuma, na otocima. Dakle, ti ljudi koji su odcijepljeni od RH i zato govorim o ostatku Hrvatske. Jer to jest dio Hrvatske, ali ostatak odvojen od tog dijela Hrvatske. Naravno da imamo pravo govoriti o ostatku Hrvatske. I svi oni koji su protiv tog mosta ja se usuđujem reći, još ću jedanput ponoviti, su protiv hrvatskih nacionalnih interesa. I drugo, netočne su teze, netočne, neistinite i ne znam kako bi ih drugačije još nazvao da se navodno otkida od proračuna željeznica da bi se dalo za izgradnju Pelješkog mosta. To uopće nije istina. To nije istina, to je gruba laž. A kad već govorite o željeznicama, kolega Grubišiću, onda budite svjesni da taj dio Hrvatske nema ni željeznicu osim što nema autocestu. Vi, gospodine Grubišiću, možete iz Osijeka doći autocestom do Zagreba i ne morate ići preko granice. Kad govorite o granicama sa BiH to je druga država. A mi moramo ići preko granice. I kad govorite o toj činjenici onda morate imati na pameti da nemamo ni autocestu, nemamo ni željeznicu. Ali, naravno da se mi veselimo tome i da Slavonija bude premrežena i autocestama i željeznicom, ali očekujemo isto tako da se i drugi u Hrvatskoj vesele tome da će se hrvatski jug povezati i Pelješkim mostom i sutra autocestom. Isto neshvatljivo je da je još dan danas nakon što je usvojena prostorno-planska dokumentacija Dubrovačko-neretvanske županije neki dovode u pitanje koridor autoceste. Koridor autoceste je zabetoniran već prije par godina donošenjem prostornog plana Dubrovačko-neretvanske županije i jasno je da ona ide hrvatskim dijelom, autocesta ide hrvatskim dijelom. Onaj dio koji je poznat i koji se projektira, za koji su Hrvatske autoceste dobile i 10 milijuna kuna i Osojnik-Doli. Naravno da ostaje pitanje dogovora sa susjednom BiH oko koridora iza Neuma. Samo je to upitno. Upitno je sa, dakle sa zapadne strane kad dođe do Opuzena autocesta gdje će se spojiti na granici sa BiH i s druge strane gdje će izaći prema Dolima. Ali cjelokupna trasa unutar Hrvatske je dakle poznata i jasno je naznačeno da ona ide unutar granica RH. I neshvatljivo je da je to danas još uopće se o tome polemizira ili da se piše kad je sve jasno iz prostorne dokumentacije i iz strategije razvoja RH prometnih koridora i svega ostalog. Dakle, ovdje je riječ o jednom značajnom projektu koji će naravno imati mnoge dobre posljedice na razvoj i gospodarstva, koje će imati pozitivne posljedice na cjelokupan gospodarski razvoj, ali ne samo gospodarski razvoj nego naravno da to vuče za sobom i sve druge pozitivne posljedice kad govorimo općenito o razvoju nekog kraja. Dakle, da ne govorimo činjenice da samom gradnjom mosta njegova vrijednost je kompenzirana sasvim sigurno porastom cijena zemljišta na recimo poluotoku Pelješcu. Ja se usuđujem reći da je danas cijena zemljišta i veća, puno veća od cijene mosta. Samom činjenicom da je taj most isprojektiran i da se počeo raditi cijene zemljišta, dakle ljudi na Pelješcu su već postali znatno bogatiji i njihova zemlja puno više vrijedi. Naravno da oni već puno toga i rade na toj zemlji i da koriste, konkretno neki dan smo pričali o maslinarstvu i vinogradarstvu i sasvim sigurno da je riječ o jednom pozitivnom razvoju događaja. Uostalom kada su prometni stručnjaci sa Prometnog fakulteta stali iza ovog projekta rekli da će on donijeti višestruke koristi tada je odjednom zamrla nekakva stručna rasprava oko mosta, ali se pojavilo pitanje upitnosti financiranja itd. I druga stvar, već sam rekao o željeznici, možete li zamisliti kako se osjećaju građani Hrvatskog juga koji nemaju željeznicu a svake godine se iz proračuna daje gotovo 3 milijarde za gubitaša Hrvatske željeznice. Postavljam pitanje, pa što je to? Kakav je to odnos? Možemo i tako postaviti, okrenuti temu naopako. Svake godine iz državnog proračuna jedan Pelješki most se daje za gubitaša Hrvatsku željeznicu, svake godine. I o čemu mi to pričamo. O kojim vrijednostima, o čemu govorimo? Dakle, možemo i na drugačiji način se postaviti prema tom pitanju kako se troše državni novci. Građani Hrvatskog juga sasvim sigurno zaslužuju ono što se očekuje a to je povezanost tog dijela Hrvatske sa ostatkom Hrvatske i tako ćemo govoriti, govoriti ćemo o ostatku Hrvatske jer na to imamo i moralno pravo. I kada kažemo da je taj most, most Pelješac izraz doista stvarnih potreba i želje Hrvatskog naroda i Hrvatskih građana na Hrvatskom jugu o tome je već govorio i gospodin predsjednik Sabora, gospodin Bebić koji pozna dobro te krajeve, pozna te ljude, sasvim sigurno da taj projekt ima plebiscitarnu podršku svih dole. Čak i stranaka barem deklaratorno, koje djeluju na području Dubrovačko-neretvanske županije čiji predstavnici i čiji čelnici su protiv. Pa čak pokušavaju umanjiti to govoreći graditi će se kada bude novaca itd., bez obzira što njihovi čelnici Milanović, Čačić i ostala ekipa govore kako naravno neće graditi taj most. Ali sasvim sigurno da će se most nastaviti graditi, on se gradi, može poći onaj tko želi vidjet o čemu se radi, i vrlo kada govorimo o toj investiciji, kolega Marić je dobro rekao, pa kada vi krenete u investiciju, tko će raditi na tom mostu? Raditi će opet Hrvatska operativa, raditi će opet naša građevina, konkretno 300 milijuna kuna koje je predviđeno u idućoj godini će se utrošiti u Hrvatskim brodogradilištima koji će raditi, Hrvatska brodogradilišta će dobiti 300 milijuna kuna od mosta Pelješac koji će raditi čelične stubove koji će se zabijati u podnožje tog mosta. Stupovi da. Prema tome, ne morate me vi ispravljati, vi ste govorili o apelovanju pa nećemo dalje od hrvatskom jeziku govoriti. Dakle, riječ je o tome da će Hrvatska građevinska operativa, hrvatska brodogradilišta zaraditi od tog projekta, oni će raditi na tom projektu, ta višestruka korist o kojoj je već ovdje bilo riječi je jednostavno neprocjenjiva. Možemo postaviti pitanje što su onda luđi od nas Šveđani i Danci koji su gradili most dug 18 i nešto km. U Kini 42 km, što su sve to lude zemlje, one ne razmišljaju o gospodarskom razvoju, o čemu onda razmišljaju Šveđani i Danci kada su povezali Švedsku i Dansku, mogli su staviti dva trajekta, kako su rekli iz SDP-a, tamo su funkcionirali trajekti ne samo dva nego na stotine trajekata, pa je to opet daleko manji promet, daleko manja korist bila nego onog trena kada su izgradili most koji je naravno donio višestruku korist, cijeloj Skandinaviji i Norveškoj i Finskoj, svima je donio taj most, koristi dolje Europi od Danske nadalje. Most povezuje obale, most znači razvoj, most predstavlja jedan gospodarski osnov koji je itekako bitna za Hrvatski jug a o autocesti više ne treba ni govoriti sasvim je jasno da je to projekt stoljeća za Hrvatsku, za razvoj njenog gospodarstva i za povezivanje Hrvatske sa ostatkom Europe. Hvala.
hvala lijepa. Propustio sam objaviti da je u 10 i 38 prošlo vrijeme za prijave od 10 minuta. Sada imamo prvu povredu Poslovnika. Ne. Zatim je gospodin Boro Grubišić prijavio i ispravak netočnog navoda.
Kojih ima jako puno gospodine predsjedniče. Naime, gospodin Matušić Frano prije svega je govorio kako se to voli reći, off topic. MI ovdje govorimo o koridoru VC a on je o Pelješkom mostu kojega nitko nije spomenuo i posebno se obratio imenom i prezimenom prema meni. Ali nitko od Kluba HDSSB-a nitko, pa ni ja, nismo ama baš ni jedne riječi rekli protiv koridora VC i objekata vezanih za Hrvatski jug. Prema tome, gospodine Matušić ja ne znam što je vama, jeste se vi počeli buniku upotrebljavati ili ne znam što. Dalje, kada govorimo o ispravku netočnog navoda pa nije HDSSB ukinuo prugu Dubrovnik-Trebinje, možda vi bi volili ponovno Dubrovnik-Trebinje prugu, ja ne znam to vaša percepcija kako vi shvaćate. Kada već govorite o gubicima ja i repliku imam poslije toga pa možemo sve skupa. Kada govorimo o preraspodjeli sredstava koje vršite kako god hoćete onda malo pogledajte gdje ste mogli upotrijebiti ono što je otišlo…
Bila je uskotračna željeznička pruga Gabela-Dubrovnik, to je bilo znači odvajalo se iz Gabele prema Dubrovniku, a onda je ona išla na Trebinje čak do Nikšića, to je sve ukinuto, ajde sada nemojmo otvarati oko tih pitanja, evo, hvala lijepa. Sada idemo na replike pa može se kolega Matušić nazvati jednim značajnim proizvođačem replika. Ima ih 6. Prva je gospođa Suzana Bilić Vardić.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Kolega Matušiću iako danas raspravljamo o zajmu za dionicu odnosno završetak koridora VC dionica koja se na sjeveru Hrvatske radi na području moje Brodsko-posavske županije, a na jugu Hrvatske na području vaše, Dubrovačko-neretvanske županije, cijenim što većina govornika koji su sudjelovali u ovoj raspravi ističu značaj ovog paneuropskog koridora za Republiku Hrvatsku koji vide povezivanja prometnoga pa onda i gospodarskoga, Hrvatske sa Europskom unijom, preko Bosne i Hercegovine sa Hrvatskim narodom u BIH i jasno onda do juga i luke Ploče. I jednako onako kako podržavam govornika koji su se zalagali za izgradnju dionice veze u Slavoniji ceste koja veže Osijek i Beli Manastir, jednako tako kolega Matušiću vama i svima ostalima koji su govorili pružam punu podršku vašem zalaganju i naporima hrvatske Vlade za izgradnju Pelješkoga mosta, jer vaše retorično pitanje, a ja smatram da je to retoričko pitanje znamo li kako se osjećaju građani juga kada trebaju u svoju domovinu ići i dva puta prijeći granicu, kolega Matušiću razumijem kao građanka koja jednom ili dva puta godišnje ide na jug pa me silno smeta taj prijelaz granice. Zbog toga potpora svima i hrvatskoj Vladi koja se zalaže ne samo za izgradnju Koridora VC nego i za izgradnju Pelješkoga mosta. Hvala.
Odgovor gospodin Frano Matušić. Ništa. Hvala. Imamo dalje replika, gospodin Dinko Burić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Matušić, u onom trenutku kada ste rekli da nama željezničkog prometa do Dubrovnika slažem se s vama i mislim daje to uredu primjedba, ali moram podsjetiti da jednako tako smo i mi iz Slavonije i Baranje više puta upozoravali na jednu veliku nelogičnost kada je u pitanju zračna povezanost unutar Hrvatske. I jednako tako je sramotna činjenica da državna aviokompanija Croatia airlines sve ove godine niti jednom nije našlo sluha niti potrebe da uspostavi redovnu zračnu liniju osim dva mjeseca tijekom ljeta, dakle 7. i 8. mjeseca sa Dubrovnikom. A sve ove godine postoji zračna povezanost dakle sa svim ostalim centrima unutar Hrvatske osim Slavonije i Baranje. A Osječka zračna luka je jedina zračna luka istočno od Zagreba. Prema tome, prihvaćajući ovu vašu konstataciju kada je u pitanju željeznički promet, koristim prigodu apelirati i ovim putem na sve koji mogu utjecati na to da se građanima Slavonije i Baranje omogući da u 21. stoljeću imaju i zračnu povezanost kao i svi ostali unutar Hrvatske.
Hvala. Odgovor gospodin Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa razlika je u tome što infrastruktura, dakle zračna luka postoji, infrastruktura postoji prema tome ja se slažem da je nedovoljna iskoristivost. To je pitanje o kojem treba razgovarati i zapravo u suštini treba dovesti nekog drugog prijevoznika. Ja mislim da danas ima i dosta u Europi dosta zainteresiranih prijevoznika low cost kompanija koje će biti zainteresirane i za taj dio Hrvatske i sasvim sigurno da ima puno razloga da se taj dio Hrvatske posjećuje i da s omogući jedna normalna avio veza. Ali ovdje govorimo o tome da u Dubrovačko-neretvanskoj županiji uopće ne postoji infrastruktura, dakle ne postoji ni kilometar autocesta, ona se tek sada probija prema Pločama i bit će završena sljedeće godine par kilometara. A nema ni željezničke osim prema BiH zato što je Luka Ploče bila luka izvozna i uvozna za BiH, najvećim dijelom i zato samo taj koridor postoji dakle prema granici BiH, ali unutar županije ne postoji, željeznica ne postoji. Prema tome, mi nemamo temeljnu infrastrukturu niti željezničku niti autocestovnu i u tom smislu naravno da očekujemo da se snage koncentriraju da se taj posao završi do kraja i to je ono na čemu mi radimo, na čemu ova Vlada radi. I ja se zahvaljujem predsjednici Vlade što usprkos teškim vremenima, recesijskim most Pelješac ostao živi projekt koji se dalje radi i nadograđuje i koji će kažem u konačnici biti dobro za cjelokupno gospodarstvo RH ne samo i u ovom aspektu o kojem sam već govorio. I u tom smislu doista evo ta ustrajnost Vlade RH da dovrši posao i da autocestu prema Dubrovniku dovrši i da na taj način otvori prostor da se Koridor Jadransko-Jonske ceste nastavi prema Crnoj Gori prema Albaniji i Grčkoj i da se poveže taj dio, to je apsolutno nešto što je hvale vrijedno i što ja vjerujem da će dobiti podršku od svih.
Imamo repliku dalje gospodin Boro Grubišić. Ništa. Hvala. Imamo dalje gospođa Neda Klarić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo gospodine Matušić izvrsno ste zapravo iznijeli argumente izgradnje Pelješkoga mosta kao infrastrukturnog objekta, gospodarskog objekta, govorili ste i prepoznala sam u vašoj raspravi i zaštićeni obalni pojas mora, prepoznala sam također vrijednost zemljišta itd. i tako bliže. Ali gospodine Matušić spomenuli ste također samo jednom riječju trajekte. Molim vas objasnite hrvatskoj javnosti tu misao da bi alternativa jednom Pelješkom mostu mogla biti izgradnja trajekata. Ja držim da tu nemamo o čemu razgovarati. Ali reći ću vam evo i kroz raspravu smo čuli, kolega Marić je govorio i o umjetničkim slikama. Ja sam ove godine bila u situaciji kada sam odlazila u posjet mojoj rodbini u Cavtat da sam morala otići u Ministarstvo kulture u Konzervatorski odjel u Šibeniku i tražiti rješenje, dakle ući u upravni postupak kako bi na proputovanju bila sigurna da ta umjetnička slika neće biti otuđena. Dakle, definitivno dijelim mišljenje da svaki Hrvat ili Hrvatica koji je sjeo u auto i putovao do Dubrovnika ili pak Cavtata ne vidi nikakvu alternativu Pelješkom mostu u prijevozu sa trajektom. Ako imate drugačije mišljenje ja bih vam bila zahvalna. Hvala.
Hvala. Odgovor Frano Matušić.
Zahvaljujem. Pa moramo reći kolegice ta izjava od strane SDP-a da se most Pelješac zamjeni sa dva trajekta, ja se mogu samo nasmijati i reći to je veleumna glupost, to je jednostavno neodrživo, nemoguće da jedan takav projekt da se nadomjesti sa uvođenjem dva trajekta. Uostalom treba napraviti cijelu infrastrukturu i za te trajekte, dakle ona struktura koja ide na most, treba napraviti te ceste, treba sve to treba investirati za što, za dva trajekta. To je totalna veleumna glupost od strane SDP-a.
Hvala. Imamo dalje, gospođa zastupnica Dubravka Šuica, replika.
Imala sam možda je smiješno replicirati ovako u klupi, ali imala sam potrebu s vama podijeliti još jedan aspekt razloga za izgradnju Pelješkog mosta. Dakle, imala sam jedno iskustvo prije nekoliko mjeseci sam se zatekla na večernjem letu Zagreb-Dubrovnik i tijekom leta su nam kazali da nećemo sletjeti u Dubrovnik nego ćemo sletjeti u Split zbog bure koja je eskalirala. Na letu se našao jedan branitelj Dubrovnika, branitelj … [[Ne razumije se.]] je ime, neću ovdje sada reći. Kad je on saznao da će sletjeti u Split i neće te večeri moći doći u Dubrovniku jer nije želio u kontekstu optužnica, bilo je upravo vrijeme one buke oko našeg branitelja Purde, dakle nije želio ići preko granice. Došao je avionom do mene, vi ste sve krivi, niste završili Pelješki most, ja ne želim preći večeras Neum. Ostao je spavati u Splitu. To je još jedan aspekt. Sve smo govorili o gospodarskim, prometnim, ali i ovaj aspekt je također trebalo uzeti u obzir. Možete zamislit da postoje takvi ljudi i u Dubrovniku koji su časno branili naš grad.
Hvala. Imamo još jednu repliku, gospodin zastupnik Dragan Vukić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Matušić, govorili ste i vi naravno o Pelješkom mostu. Ja sam u ranijoj replici kolegici Šuici rekao da ne bih naravno volio da Dubrovnik doživi sudbinu Kotora. Izazvao sam ovdje među kolegama različite vrste upita i dužan sam pojasniti ono što sam htio reći, a i to govori o tome koliko smo na jedan način manje upoznati sa problemom Pelješkog mosta. Konkretno, ako bilo koji dio tijela podvežemo gumom i zaustavimo krvotok dugoročno, odnosno u jednom, vi koji ste u medicini to bolje znate, u jednom vremenu doći će do odumiranja toga tkiva. E sad, ja taj Pelješki most vidim kao stent u hrvatskom krvotoku i to je vrlo važno. A upravo ovo što je maloprije gospodin Grubišić spominjao prugu, to govori o tome koliko mi ne poznamo ni strategiju ni našu korist. Pruga od Gabele do Dubrovnika, točnije od Gabele do Zelenike napravljena je za dvije godine, 1901. otvorena, pravio je Franjo Josip iz jednog jedinog razloga, da strateški ovlada Bokom Kotorskom prije ruske carevine. Zašto je to važno? U strategiji su koridori svi određeni, to je koridor jadransko-jonske ceste, a pruga koja je ukinuta te '76. godine pod pričom da je otvorena druga pruga Beograd-Bar itd. imala je za posljedicu iseljavanje 10 tisuća Hrvata iz istočne Hercegovine, iz demografskog rasadnika Dubrovnika. I kad se sve to zajedno pogleda i vidi onda stoji ova moja opaska i moja bojazan.
Hvala. Odgovor, gospodin Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Kolega Vukić, vrlo ste slikovito rekli o stentu, Pelješkom mostu. Ja se slažem s vama, to se doista može tako shvatit i prihvatit, pogotovo kad uzmemo povijesne činjenice u obzir, a činjenica je da je velikosrpska agresija bila usmjerena prvo na liniju Virovitica-Karlovac-Karlobag da bi kasnije kad nije to, kad je vidjela da to ne može uspjeti na tome, da bi pokušala barem taj južni dio odcijepit, dakle napadom na Neretvu, odsijecanje zapravo tog cijelog dijela juga Hrvatske i na taj način zapravo realizirati svoje velikosrpske aspiracije. Prema tome, to su korisne činjenice i to i dalje živi u glavama nekih koji i dalje sanjaju o velikoj Srbiji i sasvim sigurno ako govorimo i o tom aspektu mosta on je važan i u tom aspektu i to jasno recimo. On je važan i za obranu ako hoćete hrvatskog juga i za komunikaciju hrvatskog juga sa maticom zemljom.
Hvala. Idemo dalje sa raspravom. Na redu je gospodin zastupnik Ivan Bagarić, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Ja bih svoje izlaganje o ovoj materiji započeo konstatacijom kako je povezanost po sebi bez obzira na vrstu i oblik dobrodošla, bez obzira da li se radi o povezanosti među ljudima, gradovima, državama, narodima i kao takva, govorim bez obzira na povezanost preduvjet je svake druge aktivnosti, u ovom slučaju gospodarske, znanstvene, turizma i svega drugoga. Države, suvremene države upravo teže da približe dakle svojim građanima sve sadržaje u državi na način da im budu dostupne i kao takve da budu u službi svojih ljudi. Neke od njih imaju i koncept da iz bilo kojeg dijela države njihov stanovnik može u roku od jednog sata stići na bilo koje mjesto na način da obavi posao i da se u jednome danu vrati doma. Dakle, to je na svoj način politika koju treba slijediti i mislim da i ovaj prijedlog zakona o kojem sad govorimo zapravo podupire to stajalište. O ovom pitanju dakle izgradnje koridora VC, osim zastupnika iz svih hrvatskih županija dakako da su zastupnici i iz Bosne i Hercegovine osobito zainteresirani zbog Hrvatske, ali i zbog Bosne i Hercegovine, odnosno zbog prostora u kojima žive Hrvati. Međutim, neovisno o tome gdje žive Hrvati ili neki drugi narodi u BiH povezanost same BiH je po sebi važna, povezanost Hrvatske s BiH također, ali to treba sve skupa promatrati u kontekstu ulaska Hrvatske sutra u Europsku uniju i bolje povezanosti BiH sa ostatkom Europe i svijeta. Prema tome, u tom kontekstu treba imati na umu da je to interes svakog građanina, bez obzira gdje se on nalazi, u Hrvatskoj ili u BiH. Ja bih sada zapravo napravio jednu malu paralelu. Kad promatramo koridor VC, kada promatramo kuda prolazi kroz BiH, on može biti svojevrsna ocjena politike i vlasti u BiH, dakle o odnosu prema koridoru VC. Hrvatska je u odnosu, svom odnosu prema autocestama i prema povezivanju položila ispit s najvišom ocjenom, to nitko ne može osporiti, tko god prolazi hrvatskim autocestama i bez obzira odakle ljudi dolaze. Evo sad dolaskom iz Tomislavgrada u Zagreb vozio sam se sa prijateljem Domagojem Šolom, dugogodišnjim zastupnikom u kanadskom parlamentu i bivšim našim konzulom u Chicagu. On mi je rekao vozio sam se cijelim svijetom, nigdje nisam vidio kvalitetniju cestu, autocestu od ove kojom se sada vozimo. Dakle i to je mišljenje mnogih drugih. Međutim, da li je BiH položila ispit prema koridoru VC, da li je položila. Federalna vlada odnosno Vijeće ministara je donijelo odluku na temelju stručnih ekspertiza kuda, kako itd. Europska banka je pratila sve to i htjela uložiti novce, i hoće uložiti novce, međutim oko Sarajeva obilaznica se radi gotovo 10 godina, a kad je u pitanju koridor VC do te mjere ide politizirat se o tom pitanju kuda će on ići jer je to doista postalo pitanje politike. Srećom neće se moći ustupiti od onih zahtjeva koje na koncu i europski interes i … [[Ne razumije se.]] Bosne i Hercegovine i Hrvatske a to je povezivanje u Pločama izravno, ali dokaz dakle gdje se nalazi još uvijek na žalost Bosna i Hercegovina je da u današnjoj raspravi, u Parlamentu Bosne i Hercegovine pod točkom 11. ovdje vidim je rasprava o gotovo istoj stvari, ali ne na način da se raspravlja tamo o ovome kako mi raspravljamo pa ćemo donijeti određene odluke koje će polučiti rezultate, nego se tamo još na žalost vodi rasprava uopće o problemu postizanja onoga što bi trebalo biti po sebi jasno i nedvojbeno. Što je test po meni nakon ove rasprave ovdje i općenito Republike Hrvatske, odnosno test politike i test vlasi prema samoj državi, dakle osim ovoga koridora VC, odnosno autocesta koje sam kazao … [[Ne razumije se.]] Vlada Republike Hrvatske, odnosno država Hrvatska uložila, onda bi to mogao biti paralelno sa ovim testom za VC za Bosnu i Hercegovinu upravo pelješki most. U oba slučaja to je doista mjerilo, to je odnos vlasti prema narodu i prema državi, dakle neodgovornost vlasti na žalost u Bosni i Hercegovini prema ovom pitanju je više nego evidentno, na žalost i u Republici Hrvatskoj neke političke stranke pokazuju vrlo visoku razinu neodgovornosti prema ovome testu za Hrvatsku, a to je pelješki most. Upravo ovo što smo maloprije čuli od kolegica i kolega zastupnika koji su govorili o važnosti povezivanja Dubrovnika sa ostatkom Republike Hrvatske ne samo iz prometnog, ne znam gospodarskog, ovog onoga, nego iz svakog drugog, čak i simboličnog. Dakle nije isto ako vi možete normalno putovati ne znam u svaki kraj države ili morate ne znam prolaziti određene barijere, zapreke, bez obzira koliko prijateljski odnosi bili nije nikome ugodno ne znam ni ja na jednom ili na dva mjesta zaustavljati se i pokazivati svoje identifikacijske dokumente i na taj način zapravo prolaziti prostor. Zaključio bih svoje izlaganje na sljedeći način, povezivanje Posavine, Bosne i Hercegovine je interes svih naroda u Bosni i Hercegovini, to je interes Bosne i Hercegovine, povezivanje cijele Republike Hrvatske sa ostatkom kako je netko ovdje kazao jednim lijepim ostatkom zapravo to je Dubrovnik je također interes Republike Hrvatske. Povezivanje svih ovih prostora zapravo i dakle imajući u vidu ukupnost je interes i Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine na koncu i europski interes. I u tom kontekstu nitko normalan, nitko odgovoran, niti savjestan i prema narodu i prema državi ne može biti protiv, dapače može samo dati potporu, tako i ja to činim i dajem potporu ovom prijedlogu zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku, gospodin Dragan Vukić.
Hvala lijepo. Kolega Bagariću govorili ste o koridoru VC, i govorili ste o tome šta on znači i za Republiku Hrvatsku i šta znači za Bosnu i Hercegovinu. Naravno povezat će se hrvatski jug, hrvatski sjever, maloprije je gospodin Marić govorio o bogatim zemljama sa bogatom infrastrukturom, nadati se kad se uradi kompletan koridor VC da ćemo moći reći da je i Bosna i Hercegovina bogata zemlja, da će Hrvati u njoj ako Bog da lijepo živjeti, ali ovo je prigoda pozvati i sve one kojih se to tiče, a vezano je za izgradnju koridora VC da ubrzaju taj projekat, da ne koče, da ga sustavno ne ignoriraju, da ne biraju dionice u Bosni i Hercegovini koje bi radili, koje ne bi radili, i ovo je prigoda isto tako pozvati i hrvatsku građevinsku operativu koja je napravila kako rekoste najljepšu i najbolju autocestu u ovom dijelu Europe, da se uključi u te radove i da sudjeluje u izgradnji vrlo zahtjevne trase kroz Bosnu i Hercegovinu.
Hvala. Odgovor gospodin Bagarić.
Zahvaljujem se kolega Vukiću. Ja bih ponovio dakle, a to je i odgovor na vašu repliku, konstataciju da je odnos prema koridoru VC zapravo test, test Bosne i Hercegovine prema samoj sebi, test vlasti u Bosni i Hercegovini i odgovornosti te vlasti prema narodima koji žive u Bosni i Hercegovini. Bez kvalitetnog povezivanja Bosne i Hercegovine, govorim unutar same sebe, kad to govorim onda mislim na Posavinu, na središnju Bosnu i na Hercegovinu, nema niti integracije, ni napretka Bosne i Hercegovine u cjelini kao države, a bez povezivanja dakle u cjelini Bosne i Hercegovine sa povezivanjem u ovom slučaju sa Republikom Hrvatskom i ostatkom Europe nema niti napretka u generalnom pogledu. Prema tome nitko ne može razumom iz nekakvih najužih politikantskih razloga, a oni su išli do te razine da se čak osporavao priključak dakle ovoga koridora VC na Ploče, dakle koja je srce ne znam ni ja one povezanosti na svjetskoj razini, jer je to luka koja je, pa se išlo do te mjere da se čak išlo s prijedlozima zašto npr. ne bi to išlo u Neum, dakle jedno lijepo turističko mjesto, i što bi to tamo ne znam autocesta radila kao točka završna, a to nitko živ ne zna. Prema tome Bogu hvala da se konačno došlo pameti, da se razumjelo i shvatilo i nadati se da će zapravo i politika u Bosni i Hercegovini to shvatiti na način da će odgovorno postupiti naspram ovoga pitanja i u interesu Bosne i Hercegovine u ovome slučaju i svih naroda koji tamo žive prihvatiti i poduprijeti ovaj prijedlog. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom. Na redu je gospođa zastupnica Nevenka Majdenić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo odmah na početku kažem da ću podržati donošenje Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt dovršetka koridora VC, s konačnim prijedlogom zakona. Izvršenje ugovora o jamstvu dakle osim potencijalne financijske obveze otplate zajma u svojstvu jamstva dakle ne zahtjeva osiguranje dodatnih financijskih sredstava u državnom proračunu Republike Hrvatske. Europska investicijska banka kao što smo čuli osigurava kredit od 60 milijuna eura s rokom otplate od 20 godina s počekom od 5 godina i dakle sredstva će se koristiti za financiranje građevinskih radova. Rok korištenja zajma je dakle 31. prosinca 2014. godine. Rečeno je ovdje da ćemo mi u Klubu zastupnika HDZ-a podržati donošenje ovog zakona. Kolege iz južnog dijela Hrvatske govorili su o prednostima što znači dovršetak Koridora VC, gospodin Ivan Bagarić govorio je o prednostima koje donosi dovršetak Koridora VC i za građane BiH, a ja bih kratko podsjetila što znači dovršetak Koridora VC za nas u Slavoniji i Baranji. To je sigurno da će nam završetak ovog projekta da će imati velike mogućnosti razvoja, jačanje položaja Slavonije i Baranje i cijele istočne Hrvatske. O tome da je to tako govori i ovaj završeni dio Koridora VC od Osijeka do Sredanaca koji je dakle u ukupnoj dužini 55,5 km. 2007. godine je završen u dužini 23 km, druga dionica Đakovo-Osijek u dužini od 32,5 km i treba reći da je to, podsjetiti da je tu već uložena ukupna vrijednost izvršenih dionica da je iznosila više od milijardu i 700 milijuna kuna. Što on pokazuje? On pokazuje da ovaj završeni dio predstavlja cestovnu okosnicu istočnog dijela države, spaja Osječko-baranjsku županiju na Koridor 10 na autocestu Zagreb-Lipovac i to pokazuje da nam je ono što sam već i prije govorila da nam je dakle bliži Zagreb. Da za svega 2,5 sata sigurne vožnje stignemo do Zagreba umjesto nekadašnjih 4 sata kad smo išli preko Podravske magistrale. Dakle, Koridor VC nam je zaista važan. I zalažemo se, dakle zastupnici Slavonije i Baranje, zalažemo se ovdje za dovršetak. Ali iz HDZ-a, dakle SDP-a i HNS-a njima to nije važno. Oni smatraju da je to nevažan zakon, no zaista mi koji vidimo prednosti i koji vidimo napore Vlade znamo to i cijeniti. Dakle, završetak ovog cestovnog koridora VC, dakle osim kraćeg, bržeg i ugodnijeg putovanja između istočnog i zapadnog te sjevernog i južnog, odnosno primorskog dijela Hrvatske sigurno da će zasigurno pridonijeti gospodarskom razvoju krajeva kroz koje prolazi. Dakle, time će se omogućiti da mi iz Slavonije, ali ne samo mi i turisti iz Mađarske, Češke, Slovačke i Poljske i drugih sjevernoeuropskih zemalja stignemo do srednjeg Jadrana puno brže i sigurnije. Dakle, više nećemo morati prelaziti cijelu Hrvatsku da autocestom dođemo iz Osijeka u Split nego ćemo to moći za 3 sata i negdje oko 300 km. Isto tako kvalitetno cestovno povezivanje povećat će promet roba i omogućiti druge sekundarne koristi na područjima kojima prolazi Koridor VC. Htjela bih reći da je i dovršetak Koridora VC važan i za grad Osijek, cijelu istočnu Slavoniju jer grad Osijek je uvijek bio značajno središte, raskrižje na putu razmjene robe istoka i zapada, sjevera i juga, a danas je jedan suvremeni srednjeeuropski grad s puno različitih prirodnih i turističkih resursa i posjeduje sigurno zavidne gospodarstvene i ljudske potencijale za svekoliki razvoj. Ovaj prometni pravac, dovršetak Koridora VC dat će značajan poticaj u razvoju turističkih lokaliteta od kojih se najviše ističu park prirode Kopački rit, Bizovačke toplice, sam grad Osijek, ali mnogo, mnogo drugih i manjih gradova u blizini koridora Đakovo, Beli Manastir, Valpovo, Našice i drugi. Da je to tako govori i činjenica da je povezivanje Osijeka sa Zagrebom suvremenom autocestom doprinijelo već vidimo oživljavanju gospodarske aktivnosti, povećanju broja turista i razvoju seoskog turizma u ovom dijelu Hrvatske, a bolja prometna povezanost omogućila je i brže kolanje roba, privlači ulagače i poduzetnike iz drugih dijelova Hrvatske, inozemstva zbog niza komparativnih prednosti koje ovo područje pruža. Kao što su cijena sirovina, pristupačnost prirodnim resursima, niska cijena rada, razne porezne olakšice. A ono što je govorio i gospodin Matušić sigurno da će i biti viša cijena zemljišta uz sam Koridor VC. Zaista to su sve brojni razlozi zbog kojih ovaj dovršetak Koridora VC treba nastaviti, završiti i mi sigurno zastupnici iz Slavonije i Baranje, iz Osječko-baranjske županije iz HDZ-a zalagali smo se za to i dalje ćemo se zalagati evo sa našim potpredsjednikom gospodinom Šeksom i svima nama drugima. Hvala lijepa.
Hvala. Dvije replike. Prva, gospođa zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolegice Majdenić pozorno sam slušala vaše izlaganje i slažem se s njim. Naime, htjela bih ponoviti ono što je danas rekao i kolega Jambo da je od jučer do danas da smo donijeli velik dio, raspravili u stvarnosti 5 velikih točaka dnevnog reda. To je veliki paket zakona koji su važni za budućnost, ali gospodarski oporavak Hrvatske, kako u kontinentalnom tako i u južnom dijelu. Ono što sam htjela reći još koliko je važno i nama koji nismo s područja Slavonije i Baranje nego smo u Zagrebu ta povezanost jedna i brzina dolaska u Slavoniju i Baranju ne samo iz nekih ekonomskih nego upravo ono što ste govorili turističkih razloga. Ali jednako tako bih htjela reći da je evo ova Vlada svoja obećanja izvršava pa evo nedavno je otvoren i kampus, to je jedna od najljepših europskih zdanja znanja u stvarnosti Agronomskog fakulteta, odnosno poljoprivrednog fakulteta. A jučer smo gledali u Valpovu je otvoren Kulturni centar. Samo oni koji žive u tako manjim gradovima znaju što to znači za stanovništvo toga kraja. Pa recimo most preko Drave isto jedna je od važnih investicija ove Vlade. Pa evo ga i ovaj Koridor VC. Evo to sam htjela samo mali prilog dati kako i mi koji ne živimo u Slavoniji i Baranji, ali volimo je, volimo kao i Hrvatsku i drago nam je da je i ta naša županija evo ga doista krenula u tom gospodarskom oporavku.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa gospođo zastupnice Sumrak slažem se s vama da su evo i ove zadnje dane da smo u Hrvatskom saboru raspravili zaista važne zakone. I smatram da svi zastupnici bi trebali biti ovdje raspravljati jer Hrvatski sabor treba raditi do zadnjeg dana, da ovi svi zakoni koji su sad doneseni su važni i bitni za građane i prema tome nema mislim nitko pravo da ne dolazi ovdje i da ne raspravlja i da ne predlaže ono što misli. Dakle, oni koji nisu tu očito im nije to važno. Što se tiče ulaganja u Osječko-baranjsku županiju zaista su velika sredstva uložena u Osječko-baranjsku županiju i vezano uz poduzetničke zone uz infrastrukturu, vodoopskrbu, predsjednica Vlade je govorila to za vrijeme aktualnog prijepodneva i zaista kroz cijeli ovaj mandat se vidi koliko se ulaže u Osječko-baranjsku županiju u Slavoniju. Prema tome, ne stoji uopće tvrdnja da se zadnjih dana polažu kameni temeljci. Kameni temeljci su se veliki dio polagali davno prije, a sada se završavaju. Rekli ste jučer smo otvorili Kulturni centar u Valpovu, koji je zaista jedna vrijedna investicija za sam grad Valpovo, počeo je prije 5 godina, ali je završen. To svjedoči o tome kako ova Vlada radi. Dakle, to vrijeme kada je teško pronaći novac ali evo za kulturu i za sve ono što ide, govorili ste o kampusu za obrazovanje ulaže se slavoniju i Baranju prema tome, zaista ne stoji tvrdnja da se u Slavoniju i Baranju, naprotiv u Slavoniju i Baranju se zaista ulaže i Vlada ima razumijevanja za potrebe građana osječko-baranjske i Slavonije i Baranje.
Gospodin zastupnik Davor Huška.
Hvala lijepa. Pa kolegice dobro ste prepoznali da se velika sredstva ulažu u Slavoniju i Baranju i mi to jako dobro znamo na terenu i u Slavoniji i na cijelom našem području, moramo se svi skupa sjetiti u kakvom je stanju bila Slavonija i Baranja nakon Domovinskog rata, pa u kakvom stanju je bila Slavonija i Baranja za vrijeme bivše države. To su bile žitnice iz koje se samo izvozila hrana, nije se nikada ništa ulagalo, ja ne pamtim pa ni moji roditelji nekakva ulaganja u cestogradnju u zapadnoj Slavoniji i na području županije u kojoj danas živimo. Bili smo ne na nuli, ne jednaki sa drugima nego smo bili u debelom minusu, a onda nam se dogodio Domovinski rat, na sreću pobijedili smo u Domovinskom ratu ali uz velike ljudske i materijalne gubitke, Pakrac, Vukovar pa sve do Osijeka tamo proživjeli su velika stradanja, materijalne gubitke, uništenje komunalne infrastrukture, i bili smo ponovno u debelom minusu u odnosu na ostatak Hrvatske. Velika ulaganja koja danas dolaze u Slavoniju i Baranju pokušavaju ravnomjerno dostići ulaganja i ulaganja jesu, ali sam razvoj da bi se Slavonija i Baranja podigla na istu razinu kao neki razvijeniji dijelovi Hrvatske biti će potrebno više sredstava. Ovo je jedna velika prilika za Baranju za slavoniju, ovaj koridor VC, prilika koju moramo svi skupa iskoristiti ali isto tako prilika je što imamo status jednog nerazvijenog područja po standardima i ocjenama Europske unije gdje ćemo biti u mogućnosti povući značajno veća sredstva iz Eurospkih fondova nego ostatak Hrvatske. Trebamo pripremati projekte i u cestogradnji i u vodopskrbi i u odvodnji, u razvoju gospodarstva, društvenoj infrastrukturi, imati ćemo veću priliku zbog toga minusa u kojem se danas nalazimo zbog svega onoga što sam rekao iz bliže i dalje povijesti Hrvatske da povučemo značajno veća sredstva i to bespovratno u odnosu na ostatak Hrvatske. Naravno prilika je i u cestogradnji treba pripremati kvalitetne projekte i raditi po jedinicama lokalne samouprave i sa Hrvatskim cestama, sa resornim ministarstvima, sa županijama da se vi što kvalitetnije pripremimo za godine koje su pred nama.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Huška slavonac ste pa ste jako dobro to opisali kako je to bilo prije 90. opisali ste i rekli ste kako je to bilo za vrijeme rata u Slavoniji i Baranji, kada su se svi zajedno složili i pomogli, dali svoj doprinos u izgradnji u obrani Republike Hrvatske i u izgradnji naše i Slavonije i Baranje i cijele Hrvatske. Sigurno da tako treba dalje, govorili ste o ulasku Hrvatske u Europsku uniju, naravno da su tu veliki potencijali, ono što stoji na nama zastupnicima svima nama zastupnicima iz Slavonije i Baranje na što bi ja posebno apelirala da svi zajedno uložimo maksimalne napore od jedinica lokalne samouprave, od općine gradova i županija na državnoj razini da se zalažemo za projekte, da dajemo informacije našim građanima, zaista će biti velika sredstva i mi ne smijemo gubiti vrijeme u nekom prepucavanju, to nikome ne čini dobro. Ako volimo naše građane, ako želimo pomoći, onda ćemo iskoristiti te potencijale, zajednički se naći, davati informacije da oni sudjeluju da pripremaju već sada projekte, jer kada uđemo morati ćemo imati gotove projekte. Prema tome, sredstava će biti, biti će još veći opseg, onih ljudi koji će to moći koristiti, onih poduzetnika pa ja zaista apeliram na sve zastupnike Slavonije i Baranje, Osječko-baranjske županije uložimo maksimalno napore stvorimo jednu pozitivnu atmosferu i doista doprinesemo na najbolji mogući način za naše građane, i Slavonije i Baranje, Osječko-baranjske županije, Požeško-slavonske i svih drugih županija i cijele naše Hrvatske. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Franjo Lucić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Doista je zadovoljstvo danas slušati ovu interesantnu temu koja nije politička, ali istovremeno imamo zastupnika koji žele ispolitizirati i ovu temu koja je vrlo interesantna. Ja bih se ne usudio reći, nego tvrdim, da je unazad 10 godina napravljena revolucija u izgradnji Hrvatskih cesta. Doista revolucija jer ovo što se dogodilo u Hrvatskoj pogotovo otkako je Hrvatska demokratska zajednica na vlasti prije 8 godina i do sada sa koalicijskim partnerima napravljeno je doista nešto što svatko prepoznaje a pogotovo oni koji dolaze sa strane. Na žalost imamo danas i ovdje ljudi u parlamentu koji žele negirati sve ono što je do sada izgrađeno. Posebno sam ponosan što se u Slavoniji doista gradilo jako puno, ne samo u autoceste nego i državne ceste. to su doista sredstva koja su do sada uložena, neprocjenjive vrijednosti i istovremeno kada govore da se pojedine dionice grade isključivo u predizborno vrijeme onda na najbolji mogući način možemo reći da izgradnja cestogradnje u Hrvatskoj traje preko 10 godina. Prema tome, nisu pojedine dionice otvarane u predizborno vrijeme nego su otvarani radovi onda kada su se za to stekli uvjeti. Najbolji je to pokazatelj ne samo na ovom projektu o kojem danas govorimo, Koridoru VC nego općenito i o državnim cestama. Mi smo toliko izgradili cesta državnih, mi smo toliko izgradili autocesta i kao što sam rekao na koje možemo biti ponosni. Poštovani prijatelji mi smo proglašavani i naši tuneli su proglašavani najboljim tunelima u Europi. Kažite mi svi vi koji putujete, gdje su tako izgrađene autoceste na način kao što je to u Hrvatskoj. I ono što je još bitnije reći, održavanje tih istih hrvatskih autocesta. Gospodo, proputovao sam po Europi nigdje nisam vidio održavanje da li u ljeti ili u zimi, da se igdje bolje održavaju hrvatske ceste nego što je to u Hrvatskoj. To je pokazatelj upravo u zimskoj službi u ljetnim danima košenja, u Austriji u Njemačkoj, u Italiji trava do koljena, da ne govorimo o smeću, kada ulazite u jedan veliki grad Rim, kada ulazite u druge gradove i onda još imamo hrabrosti reći kako se ne radi dobro, optužujemo pojedine ljude, a ti ljudi doista danas znaju napraviti najbolju cestu u Europi. I zato nam zavide, a jedino mi ovdje ne vidimo što smo to do sada učinili. Naravno ne svi, nego pojedinci koji politiziraju i kažu da je cesta prema Sredancima politička cesta i da se otvara u predizborno vrijeme. Radovi su započeli u lipnju na toj istoj dionici i izvode ih upravo slavonska Tvrtka "Osijek Koteks". Svjesni smo da smo još godina kada je i prvi predsjednik dr. Franjo Tuđman započeo radove na izgradnji Tunela sv. Rok 16. kolovoza na Rokovo, poslije oslobođenja odnosno poslije Akcije "Maslenica". Tada smo već započeli velike projekte, istina sa tvrtkama koje su nam i nametale uvjete jer nismo mogli doći do kapitala, pa smo morali uzimati i ostale tvrtke "Behtel" i ne znam koje sve druge koje smo morali. Ali istovremeno naša cestogradnja toliko se osposobila u vrlo kratkom vremenskom periodu da danas nema objekta koji naša operativa ne može napraviti. Na najbolji mogući način to dokazuje jer sam i neki dan bio na mostu preko Drave u Osijeku i to je najbolji pokazatelj kako se temelji, kako se izgrađuje takav jedan veliki objekat koji je dugačak 2,5 km. I to je samo još jedan pokazatelj da je Hrvatska danas spremna napraviti i sve zahtjevne poslove, a isto tako i Pelješki most koji je izuzetno složen projekat. Prema tome, i tu će građevinske tvrtke iz Hrvatske također dati svoj pobol i one će ga sigurno izgraditi. I zato dajem podršku takvom objektu koji povezuje Hrvatsku jer nismo možda ni svjesni koliko znači cestogradnja u Hrvatskoj, a na najbolji to mogući način pokazujemo jer ovoliki broj turista sigurno ne bi bio u Hrvatskoj da nismo imali cestogradnje. Ja ću se pozabaviti možda nekim podacima i reći neću govoriti o ovom kreditu o kojem ste već svi govorili , dakle tih 120 milijardi EBRD-a dakle i EIB-a to je kredit evo koji je u zadnje vrijeme kako Hrvatska ima negativan rejting u svijetu, Hrvatske autoceste dakle ti ljudi koji tamo marljivo rade su upravo dobili kredit po najpovoljnijim uvjetima, i taj kredit je negdje oko 3% dakle ukupnih troškova. Poštovani prijatelji, ne može se jeftinije danas u Europi dobiti nego što je ovaj kredit i to je još samo jedan pokazatelj da se vodi računa o svemu. Također moramo ovdje spomenuti da je do sada izgrađeno 32 km na Koridoru VC koji ukupno košta 4 milijarde kuna. Također preostaje još 35 km za izgraditi autoceste od Osijeka do Mađarske, i to će također koštati negdje oko 200 milijuna eura ili cca milijarda i pol kuna. Također Most na Dravi koji je ukupne dužine 2,5 km košta milijardu kuna. Prema tome, moram napomenuti da je do danas u Hrvatskoj izgrađeno preko 50 km tunela. Poštovani prijatelji, to je doista velika brojka i u km ali svakako gledajući financijski i isto također jedan zahtjevan projekata. Ono što je bitno također za reći da na dionici A3 ostvarujemo najveće prihode, to zna i državni tajni, ali znate koliko je bilo pobornika kada smo govorili o dionici A1. Što će nam to? Cesta je pusta, cesta je prazna. A što je danas na istoj toj cesti, a da ne govorim što je u doba turističke sezone. Tako danas govore i za Koridor VC, međutim poštovani prijatelji mi moramo to izgraditi da bi razvili svoje gospodarstvo i da bi doista izgradnjom cestogradnje dali doprinos razvoju i lokalnog stanovništva i svih onih koji koriste tu dionicu. I na kraju dozvolite mi da kažem još da je do sada u cestogradnju uloženo preko 30 milijardi kuna. I ono što je sada najbitnije gospodine Grubišiću i kolega, nismo mi zadužili ni djecu niti nikoga. Moram vam samo reći jer ste rekli da smo zadužili djecu i pokoljenja. Ne. Ovo je podatak koji niste možda znali. Prihodi od cestogradnje i prihodi od 0,60 lipa iz goriva, pokrivaju ukupno otplatu naših kredita odnosno rata koje su Hrvatske autoceste podigle. Hrvatske autoceste su danas samostalne, one nisu na proračunu Vlade RH i to je pokazatelj da ispravno gradimo i da sa ovim sredstvima u potpunosti možemo vratiti ono za čega smo se zadužili, a da istovremeno nećemo zadužiti ni našu djecu ni naša pokoljenja. Hvala lijepo.
Hvala. 5 replika. Prvo gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Luciću, vi ste u svojoj raspravi elaborirali koliko je Hrvatska država uložila u izgradnju ceste i autoceste ne samo u Slavoniji nego na području cijele Hrvatske. Ali budući da smo i vi i ja zastupnici Slavonije, vi iz Požeško-slavonske, iz Brodsko-posavske županije, pa kolegica Majdenić i Salapić kolega iz Osječko-baranjske županije rekla bih da nisu, oprostite potpredsjedniče, dva puta potpredsjedniče i vi ste iz Slavonije, ispričavam se, dakle nisu ulaganja Hrvatske države što se Slavonije tiče samo u cestogradnji. Ja bih samo napomenula obrazovanje, osnovno, srednje, visoko obrazovanje, izgradnja škola, osnivanje veleučilišta, izgradnja športskih dvorana. Koliko je Hrvatska država uložila u vodoopskrbu, u onaj gorući problem naše Slavonije u izgradnji vodoopskrbnog sustava odvodnje. Hoćemo spominjati regionalni vodovod Istočna Slavonija, hoćemo spominjati IPA projekt u gradu Slavonskome brodu, izgradnje vodoopskrbe odvodnje sa izgradnjom pročistača otpadnih voda teškog 30 milijuna eura, ulaganja u zdravstvu. I kolega slažem se, hoćemo spomenuti i kanal Dunav-Sava koji je značajan za budući razvoj naše Slavonije. I slažem se kolega ovo što ste odgovorili onima koji kažu da će ove ceste i ove zajmove plaćati naša djeca, ali tim istim cestama će se voziti i njihove djece djeca, a da to kraće traje otplata pomoći će nam i sve one gospodarske prednosti i gospodarski dobici koji će izgradnjom ove infrastrukture doći u našu Slavoniju i u našu Hrvatsku. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Apsolutno se slažem sa vašim razmišljanjem jer nije samo ulagano u cestogradnju, ulagali smo, evo ovdje je i naš kolega gospodin Biškupić i bivši ministar koji je svoj također doprinos dao u izgradnju kulturnih objekata. Između ostalog gradi se evo i u Pleternici knjižnica koja je vrijednost cca preko 8 milijuna kuna ili bolje rečeno sa opremom i okolišom 10 milijuna kuna. Obzirom da imamo i knjižničarstvo preko 100 godina što je upravo ministarstvo prepoznalo, ali ne samo to ministarstvo nego i ostala ministarstva koja su upravo dala svoj doprinos. Ja sam govorio ovdje namjerno i o državnim cestama, bez obzira što to nije danas tema, ali je tema cestogradnja, da ne govorimo svi o koridoru VC. Pa nitko sretniji od mene ako se u Slavoniji bilo što gradi i zato smo upravo mi kroz ovih 8 godina vladanja, HDZ je u Vladi Republike Hrvatske pogotovo evo sada dali svoj doprinos kroz izgradnju kako državne tako i autocesta. Također moram naglasit da prije 5, 6 godina u Hrvatskim autocestama se godišnje gradilo za 5 milijardi kuna, evo to zna i državni tajnik, također preko 2 milijarde u Hrvatskim cestama. Pa gospodo, 7 milijardi kuna je godišnje rađeno u Hrvatskim autocestama. Tu su svi funkcionirali, i Ministarstvo kulture jer je bilo ispitivanje određenih trasa, tu su funkcionirali svi naši građevinci. Pa gospodo evo znamo da prije godinu i nešto dana smo zapali u jednu svjetsku i ekonomsku krizu. Nije bilo posla, ali pokretanje ovakvih investicija svi su živnuli i svi se nadaju dobrom rezultatu i poslu. Jer gledajte, danas nema dovoljno posla ali pokretanjem ovakvih investicija svi su zadovoljni i svi će imati posla što je jako bitno za naše građevinarstvo.
Gospođa zastupnica Ivanka Roksandić, replika.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Lucić rekli ste, to me i potaklo na repliku, da neki žele ispolitizirati tu temu da nam se prigovara. Pa oni koji to govore upravo to i čine. Podsjetilo me je to na sinoćnji nastup gospodina Radimira Čačića u Sisku koji je zamislite Siščanima obećao dovršetak autoceste Sisak-Zagreb, upravo te autoceste koju je on dok je bio ministar izbacio iz programa izgradnje, one autoceste iz koje se on zajedno sa kolegom Vidovićem ismijavao pred 4 godine kopajući lopaticama i krampovima na sisačkom odranskom mostu na ulazu u Sisak gdje je kolega Tonino Picula u Velikoj Gorici provodio bagerčiće dječje, plastične igračke, uvjeravajući nas Siščane da autocesta nikada neće doći do Siska. E pa dragi moji Siščani, kolega Lucić, autocesta je stigla do pred Sisak, ona će ići dalje jer ju je ova koalicijska Vlada i Vlada na čelu s HDZ-om obećala Siščanima i počela je izgradnju. Siščani neki se već voze dijelom autoceste, a oni koji su se tada ismijavali i igrali bagerčićima i lopaticama neka ne obećavaju Siščanima ništa jer ako dođu na vlast Siščani znaju da od te autoceste neće biti ništa.
Gospodin zastupnik Ivan Bagarić, replika. Odgovor na repliku, pardon. Franjo Lucić.
Već sam mislio potpredsjedniče da ste me zaboravili. Kolegice Roksandić, to je još jedan projekt ove Vlade na čelu s HDZ-om. Poštovani prijatelji, nema nijednog projekta u Hrvatskoj, a danas se to apostrofira da koristimo raznorazne radove i polaganje kamena temeljaca, a da istovremeno Vlada to nije završila u ovih 8 godina. Najbolji je to pokazatelj sviju nas koji dolazimo sa jedinica lokalnih samouprava. Tako je to u mome području Požeško-slavonske županije gdje su i Hrvatske ceste, nažalost mi nemamo autoceste ali imamo autocestu A3 gdje mi iz Pleternice ili Požege za 1,30 sati smo u Zagrebu. To je projekt koji je davnih dana napravljen. I naravno da zaslužuje i jug Hrvatske da ima svoju autocestu, a i vi gospođo Roksandić također u Sisku zaslužujete tu cestu i upravo to je projekt ove Vlade koja nije dala obećanje nego je upravo pristupila izvođenju toga velikog projekta. I isto tako i ostale autoceste i prema Koprivnici, naravno koje se grade u određenom trenutku, koliko imaš sredstava. Svjedoci smo da prije godinu i pol dana zbog svjetske i ekonomske krize Hrvatska se nije mogla ni zadužit, nije mogla doći do kvalitetnih sredstava pa smo čak u datom trenutku da bi premostili one projekte koje smo morali završiti, morali se zadužit po visokoj kamatnoj stopi što smo kasnije i u Hrvatskim autocestama i u Hrvatskim cestama refinancirali i pretvorili taj kredit uz daleko nižu kamatu. Prema tome, slažem se da vlast koja obećava da će nešto završit, šta će oni završit kad mi znamo i kako smo isprojektirali i kako smo dobili dozvolu i kako smo započeli radovi, a znat ćemo svakako to i privest kraju. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Ivan Bagarić, replika.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Kolega Luciću, i mi u Hercegovini i u Bosni također zaslužujemo lijepu i kvalitetnu autocestu. Prema tome, ovo je jedan projekt koji se veže jedan na drugi i u cjelini čini to što čini. Govorili ste o važnosti, o sigurnosti, o ljepoti hrvatskih autocesta. Ja bih tome dodao da ljepota jedne autoceste ovisi prije svega i o ambijentu kroz koji ona prolazi. Ja mislim da nijansiranost svih godišnjih doba, zime, ljeta, proljeća pa se gotovo nigdje ne može vidjeti kao kad se putuje hrvatskom autocestom, i zapravo to su najljepše razvojnice za sve one koji dolaze u Hrvatsku i koji iz njih, koji prolaze kroz Hrvatsku. Prema tome autocesta u ovome slučaju je svojevrsna promocija Republike Hrvatske, Hrvatska je prepoznata kao turistička zemlja i ta ljepota i sklad dakle vezan za ljepotu krajobraza kroz koji autocesta prolazi je višeznačajan. Mislim da više raznolikosti, a na manje prostora gotovo da i nema. Vjerujem da kad se izradi i autocesta kroz Bosnu i Hercegovinu, da će zasjati, da će se otvoriti ljepota Posavine i Bosne i Hercegovine, i to će biti zapravo jedna cjelina koja će biti dostupna svim ljudima koji tu dolaze, koja će služiti tim ljudima i stoga moja potpora i vašoj raspravi, ali i potpora onima koji odlučuju u Bosni i Hercegovini da doista konačno donesu odluku i da se završi koridor VC, da se pristupi izgradnji koridora VC kroz Bosnu i Hercegovinu. I završno gospodine potpredsjedniče ako mi dopustite, važna je i ljepota, važna je i autocesta, sve je važno, ali važna je i najvažnija je sigurnost na tim cestama, i mislim da je uvijek važno i s ovoga mjesta jer svi se vozimo, a uvijek nanovo govoriti o važnosti u sigurnosti u prometu i na određeni način poticati ljude da budu odgovorni prema sebi i prema drugima. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Pa kolega Bagariću apsolutno se slažem sa vama, jer ovo je cesta koja će doista biti lijepa kao što su i A1 i A3, jer koridor VC koji ide, mislim da smo rekli i da mislim da ide skroz od Ukrajine preko Mađarske, pa sve tamo do luke Ploče, to je doista krajolik kako u Hrvatskoj tako i u Bosni i Hercegovini. Pa poštovani prijatelji mi upravo danas imamo tvrtke koje projektiraju tu cestu koridora VC u Bosni koje dolaze iz Hrvatske, mi imamo danas tvrtke iz Hrvatske koje grade upravo ceste u Bosni i Hercegovini, pa i to je još jedna prilika da ovu građevinu koja danas ili jučer je bila bez posla upravo ima budućnost i može si planirati određene radove. Danas su naše tvrtke ugovorile ne znam kolike iznose, ali to su iznosi koji se kreću 20, 30, 50 ili ne znam koliko milijuna eura upravo na tim dionicama o kojima danas govorimo. I zato kako god podržavam izgradnju autocesta u Hrvatskoj, podržavam i povezivanje naše autoceste od Mađarske, dakle sa Bosnom i Hercegovinom, automatski i izlaz u luku Ploče ili dolje Metković, prema tome apsolutno se slažem sa ovom konstatacijom i izgradnja cesta i u Hrvatskoj i u Bosni i Hercegovini je garancija razvoja gospodarstva.
Gospodin zastupnik Davor Huška, replika.
Evo kolega Lucić i ja ću se vratiti u prošlost od prije 20, 25 godina upravo u jednom drugom kontekstu razmišljajući o ulaganjima u infrastrukturu, a posebice u cestogradnju u pojedine dijelove Hrvatske, u pojedine gradove i pojedina mjesta koja su u bivšoj državi bila previše hrvatska, a među takvim mjestima je i vaša danas hrvatska Pleternica, i uvijek hrvatska Pleternica koja u tim vremenima jednostavno nije mogla doći do ozbiljnijih sredstava kao i pojedini dijelovi naselja na području mog grada gdje je živjelo većinom hrvatsko stanovništvo, nego su se sredstva u infrastrukturu, u cestogradnju posebice je to bilo mjerljivo i vidljivo, jer mi smo u hrvatskim naseljima imali makadam, dok se u nekim drugim dijelovima Hrvatske vezanim za narodnooslobodilačku borbu i neke druge žitelje u to vrijeme asfaltiralo, gradilo, nemilice trošilo zajednički novac. Na svu sreću danas imamo Hrvatsku i nema više takvih kriterija, i zbog toga evo i u vašoj Pleternici događa se potpuni preporod i u izgradnji komunalne infrastrukture, posebice u i izgradnji cestovne infrastrukture, a tako i u drugim dijelovima Hrvatske koji su u bivšoj državi bili previše hrvatski i u koje ta bivša država nije htjela ulagati u izgradnju, ali evo Bogu hvala i hrvatskom narodu sve se to u zadnjih 20 godina promijenilo.
I gospodin zastupnik [[Upadica: Replika.]] Odgovor na repliku, da, da.
Kolega Huška, dolazimo iz Požeško-slavonske županije pa obadvojica znamo problematiku cestogradnje i kao što sam u svome izlaganju rekao kako god je to u autocestama i u državnim cestama u Požeško-slavonskoj županiji upravo se dogodila revolucija. Ma ne samo u Pleternici, nego i u Pakracu, Lipiku, na državnim cestama D38, 522, D49, mi imamo ceste o kojima smo govorili 20 godina, … [[Ne razumije se.]] varoš, istina gledajući, ma nemamo mi tamo stanovništva ne znam koliko, ali mi otvaranjem ove ceste smo zadržali ono postojeće stanovništvo i pojedini se ljudi i vraćaju kroz razno razne oblike. Stoga se u potpunosti slažem da svaka kuna koja je uložena u hrvatsku cestu je kuna koja garantira budućnost. I ono što je možda također bitno za reći, mi smo pri kraju završetka izgradnje autocesta, ono što me posebno veseli a to je i ministarstvo također na čelu sa našim ministrom i državnim tajnikom, sada već razmišljaju da ćemo kad završimo autoceste imati mogućnosti a pogotovo kroz ovih 0,60 lipa dakle iz goriva daleko više sutra ulagati u državne ceste. Kako god smo imali progresiju u izgradnji autocesta, sa ovim dodatnim sredstvima kada ih budemo usmjerili na državne ceste sigurno ćemo u kratkom vremenskom periodu osposobiti ne samo popraviti nego izgraditi nove državne ceste koje će nam dati daleko veću sigurnost i sačuvati svakoga od bilo kakve nezgode. Hvala lijepa.
I gospodin zastupnik Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Lucić, govorili ste o politikantstvu u svezi rasprava. Najbolje da nam zabranite govoriti pa da ne govorimo ništa, ali vaša rasprava je upravo politikantska rasprava. Naime kada se sasluša sve ono što ste rekli, pa poduprto još i kolegicom Suzanom Bilić Vardić, ispalo bi da je vaša Županija požeško-slavonska jedna od naših županija zaista županija u procvatu. Nažalost, Požeško-slavonska jedna od naših županija zaista županija u procvatu, nažalost ona je posljednja u konkurentnosti u RH. A kada se govori o izgradnji drugih infrastrukturnih objekata onda je najbolji primjer, kad već kolegica Vardić vuče za jezik, škola u Garčinu čije su ploče za krov odnesene za neku drugu školu pa sad kisne. Ali, nećemo o školama negoli o autocestama. Ja sam govorio i isticao u svom govoru da se radi o jednoj ajde nesrazmjeru u tajmingu izgradnje autocesta u Slavoniji. Dakle, u tajmingu izgradnje autocesta u Hrvatskoj i o distribuciji tih autocesta. Dakle, ajde računajte kilometre autoceste na drugim, neću više govoriti o Dalmaciji i Istri ništa, dakle na drugim krajevima Hrvatske i broja kilometara u Slavoniji. Dakle, o tome sam govorio. Dakle, ništa nisam politizirao nego sam navodio činjenice jel'. A što se tiče zaduživanja pa nemojte mi govoriti da ništa nismo dužni i nikome nismo dužni, a svi dobro znamo u kakvoj smo ekonomskoj gospodarskoj i financijskoj situaciji.
Odgovor na repliku.
Pa kolega Grubišiću nemojte me krivo shvatiti, ja ne želim polemizirati, ne želim sada tu neko politikantstvo, samo sam vam želio reći da se Hrvatska ne zadužuje dakle dugoročno djecu, pokoljenja, nego sam želio reći da od onih kredita koje smo uzeli iz prihoda cestarine i 0,60 lipa smo u mogućnosti vraćati naše obaveze i to činimo danas. I kažem vam da Hrvatske autoceste nisu na proračunu Vlade RH nego su samostalne. To je bio cilj vam reći, a nikako ništa drugo. Prema tome ne smijemo ovdje obmanjivati javnost kako Hrvatska se zadužuje da bi gradila ceste kad istovremeno to sami možemo vraćati i možemo otplaćivati. To je bitno za reći. A što se tiče kaže izgradnje u Slavoniji, pa ne možete vi sad autocestu skrenuti nekud u neko selo ili ne znam šta. Cesta ide, autocesta kud ide. I u Slavoniji ne treba više cesta, autocesta, poslije izgradnje koridora. A istovremeno kao što sam rekao doći će na red i državne ceste kada ćemo sigurno u Slavoniji također to graditi i kada će za to doći vrijeme. … [[Upadica se ne razumije.]]
Klub HDSSB-a, … [[Upadica se ne razumije.]] Ma mir, pa dobro gospodo. Klub HDSSB-a, gospodin zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
O Bože moj, o devetoj uri povika Isus "Eli, eli lama sabachtani" Bože moj, Bože moj zašto si me ostavio. Da ne svjedočim ovome ne bih vjerovao da je ovako nešto moguće. Umjesto da pričamo o Koridoru VC i o postavljenim pitanjima zašto je za 8 mjeseci od veljače do listopada poskupio ovaj projekt za 18,9 milijuna eura odgovora nema. Umjesto da dobijemo odgovor na postavljeno pitanje iz rasprave što je sa obećanih 150 milijuna eura i početkom radova, gospodine potpredsjedniče Šeks, na Baranjskom dijelu Koridora VC koji ste najavili da će početi u 9 mjesecu? Ništa od toga. Mi slušamo ovdje hvalospjeve ovoj Vladi i o odnosu prema Slavoniji i Baranji. Slušamo hvalospjeve što je sve učinjeno za Slavoniji i Baranju. Ali, slušamo i još nevjerojatnije izjave da je ova vlast počinila revoluciju. Je napravili ste jednu revoluciju, napravili ste revoluciju pljačke vlastitog naroda i državnih tvrtki. Ako netko poput nojeva zabija glavu u pijesak pa nemojte zaglupljivati vlastiti narod. Pa danas evo vrve portali, vrve portali o podizanju optužnice protiv HDZ-a od strane DORH-a. Pa vi pričate o revoluciji, danas je počela kontrarevolucija protiv pljačke koju je HDZ poduzeo ovdje i to uporno ponavljate. Govorite da niste zadužili hrvatski narod, našu djecu. Ma ne da ste zadužili našu djecu nego ste i popljačkali i staro i mlado, i muško i žensko, i djecu i unučad pa i praunučad.
Hvala.
Pa vi danas govorite o tome
Hvala, dosta.
Pa nećete u barake jer ne gine vam Remetinec.
Izričem vam opomenu
Ne znam gdje ćete održati iduću presicu jer će vam oduzeti … [[Govornik se ne razumije.]] na Trgu žrtava fašizma
Izričem vam opomenu
Iduću presicu možete održati samo u Remetincu.
Oduzimam vam riječ
Sram vas može biti!
Prekidam sjednicu. Nakon oduzimanja riječi i opomena izričem vam mjeru udaljenja sa sjednice za vrijeme ovog zasjedanja tako da više nećete prozboriti nijednu riječ u ovoj sabornici za mandata ovoga Sabora. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite van iz sabornice. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da. Ajde, ajde. … [[Upadica se ne razumije.]] Mir. Zaključujem raspravu. … [[Upadica se ne razumije.]] Zaključujem raspravu. Gospodo izvedite ovoga čovjeka iz sabornice. Izvedite ga. … [[Upadica se ne razumije.]]
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za Projekt dovršetka Koridora VC, bio je hitni postupak, P.Z. br. 898, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za Projekt dovršetka Koridora VC. Molim uključimo se i glasujmo u pogledu konačnog prijedloga zakona. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 76 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv.
- Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o područjima i sjedištima Državnih odvjetništava - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu Objedinjena rasprava. Državna tajnice, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima i sjedištima Državnih odvjetništava rješava pitanje stvarne i mjesne nadležnosti za zastupanje državnih odvjetništva pred upravnim sudovima. Naime, sa 1.01.2012. godine upravno sudovanje u RH riješeno je na način da u prvom stupnju rješavaju 4 upravna suda, a u drugom stupnju Visoki Upravni sud RH. Ovim zakonom se regulira pitanje nadležnosti, znači Županijska državna odvjetništva zastupaju pred upravnim sudovima RH, a Državno odvjetništvo RH zastupa RH pred Visokim Upravnim sudom RH. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu dijelom regulira isto to pitanje i regulira pitanje premještaja državnih odvjetnika i nedorečenosti pojedinih odredaba u imenovanju državnih odvjetnika. Hvala vam. Ujedno se prihvaćaju predloženi amandmani. Hvala.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava. Bio je hitni postupak, P.Z. br. 902. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava. Molim uključimo se i glasujmo o konačnom prijedlogu zakona. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova.
- Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o područjima i sjedištima Državnih odvjetništava - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu Objedinjena rasprava. Državna tajnice, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima i sjedištima Državnih odvjetništava rješava pitanje stvarne i mjesne nadležnosti za zastupanje državnih odvjetništva pred upravnim sudovima. Naime, sa 1.01.2012. godine upravno sudovanje u RH riješeno je na način da u prvom stupnju rješavaju 4 upravna suda, a u drugom stupnju Visoki Upravni sud RH. Ovim zakonom se regulira pitanje nadležnosti, znači Županijska državna odvjetništva zastupaju pred upravnim sudovima RH, a Državno odvjetništvo RH zastupa RH pred Visokim Upravnim sudom RH. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu dijelom regulira isto to pitanje i regulira pitanje premještaja državnih odvjetnika i nedorečenosti pojedinih odredaba u imenovanju državnih odvjetnika. Hvala vam. Ujedno se prihvaćaju predloženi amandmani. Hvala.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu. Hitni je bio postupak. P.Z. br. 903. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo koje je prihvatio predlagatelj pa onda postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu zakona. I ovaj je konačni prijedlog zakona prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Idemo na sljedeću objedinjenu točku - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o sudovima - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o Državnom sudbenom vijeću Državna tajnice, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, Prijedlogom zakona o državnom sudbenom vijeću se pojedine odredbe o premještaju sudaca i Zakona o sudovima premještaju u Zakon o državnom sudbenom vijeću i pojašnjeno je na način da odluku sada donosi Državno sudbeno vijeće a ne ministar a ujedno se i Zakonom o sudovima pojašnjava pojedina pitanja nadležnosti upravnih sudova i Visokog upravno suda, ujedno i prihvaćamo predložene amandmane. Hvala.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o sudovima. Hitni je postupak. P.Z. br. 904. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnijela zastupnica Ana Lovrin. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane, te se o njima ne glasuje, jer postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o sudovima. Molim uključimo se i glasujmo o konačnom prijedlogu zakona. I ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Idemo na sljedeću objedinjenu točku - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o sudovima - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o Državnom sudbenom vijeću Državna tajnice, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, Prijedlogom zakona o državnom sudbenom vijeću se pojedine odredbe o premještaju sudaca i Zakona o sudovima premještaju u Zakon o državnom sudbenom vijeću i pojašnjeno je na način da odluku sada donosi Državno sudbeno vijeće a ne ministar a ujedno se i Zakonom o sudovima pojašnjava pojedina pitanja nadležnosti upravnih sudova i Visokog upravno suda, ujedno i prihvaćamo predložene amandmane. Hvala.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu.
Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o državnom sudbenom vijeću. Bio je hitni postupak. P.Z. br. 905. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o Državnome sudbenome vijeću. Molim uključimo se i glasujmo o konačnom prijedlogu zakona. I ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova.
Idemo na sljedeću točku - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Regionalne konvencije o paneuro-mediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 906. Predlagatelj nema namjeru obrazlagati prijedlog. Otvaram raspravu. zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju regionalne konvencije o paneuro mediteranskom povlaštenim pravilima podrijetla. Bio je hitni postupak. P.Z. br. 906. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju regionalne konvencije o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla. Molim uključimo se i glasujmo o konačnom prijedlogu ovog zakona. I ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova.
Idemo na sljedeću točku - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za "Projekt razvoja infrastrukture na otocima i priobalju", hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 907. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt razvoja infrastrukture na otocima i priobalju. Bio je hitni postupak. P.Z. br. 907. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt razvoja infrastrukture na otocima i priobalju. Molim uključimo se i glasujmo o konačnom prijedlogu zakona. Ovaj konačni prijedlog zakona je također prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova.
- Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o naknadi za pružanje usluga u pokretnim elektroničkim komunikacijskim mrežama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 899. Predlagatelj ne želi dodatno objašnjavati. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o naknadi za pružanje usluga u pokretnim elektroničkim komunikacijskim mrežama. Bio je hitni postupak. P.Z. br. 899. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o naknadi za pružanje usluga u pokretnim elektroničkim komunikacijskim mrežama. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu zakona. I ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova.
- Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o blagdanima, spomendanima i neradnim danima u Republici Hrvatskoj, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 914. Predlagatelj ne želi obrazlagati prijedlog. Otvaram raspravu. zaključujem raspravu.
Prelazimo na konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o blagdanima, spomen danima i neradnim danima u Republici Hrvatskoj. Bio je hitni postupak, P.Z. br. 914. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o blagdanima, spomen danima i neradnim danima u Republici Hrvatskoj. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu zakona. I ovaj prijedlog zakona, konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova.
- Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Talijanske Republike o prekograničnoj policijskoj suradnji, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 915. Nema namjeru predlagatelj dodatno obrazlagati prijedlog. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Talijanske Republike u prekograničnoj policijskoj suradnji. Bio je hitni postupak. P.Z. br. 915. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Talijanske Republike o prekograničnoj policijskoj suradnji. Molim uključimo se i glasujmo o konačnom prijedlogu zakona. Ovaj konačni prijedlog zakona je također prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova.
- Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje u 2010. g. i strateški dokument mreža visokih učilišta i studijskih programa u Republici Hrvatskoj. Podnositelj: Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje. Predlagatelj nema namjeru obrazlagati Izvješće. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje u 2010. godini i strateški dokument mreža visokih učilišta i studijskih programa u Republici Hrvatskoj. Podnositelj Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog radnog tijela i mišljenju Vlade Republike Hrvatske dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje u 2010. godini i strateški dokument mreža visokih učilišta i studijskih programa u Republici Hrvatskoj. Molim uključimo se i glasujmo o ovom zaključku. I ovaj zaključak je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova.
- A) Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje - B) Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje. I b) prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu odluke. Ovaj prijedlog odluke pod a) je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova. I dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o imenovanju dijela članova Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje. Molim uključimo se i glasujmo. I ovaj prijedlog odluke je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova, u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske.
- A) Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Nacionalnog vijeća za znanost - B) Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova nacionalnog vijeća za znanost. Nema se namjeru obrazlagati. Otvaram raspravu. zaključujem raspravu.
Prelazimo na a) na Prijedlog Odluke o razrješenju dijela članova Nacionalno vijeće za znanost, i b) Prijedlog Odluke o imenovanju dijela članova Nacionalnog vijeća za znanost. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Prvo, dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o razrješenju dijela članova Nacionalnog vijeća za znanost. Molim uključimo se i glasujmo. Ovaj prijedlog odluke je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova. I drugo, dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o imenovanju dijela članova Nacionalnog vijeća za znanost. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu odluke. I ovaj prijedlog odluke je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova, u tekstu kako je predložila Vlada Republike Hrvatske.
- Prijedlog odluke o razrješenju člana Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Nema namjeru predlagatelj predlagati Odluku. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu.
Prijedlog Odluke o razrješenju člana Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o razrješenju člana Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu odluke. I ovaj prijedlog odluke je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova.
- Prijedlog odluke za imenovanje članova Nacionalnog socijalnog vijeća. Predlagatelj: Ministar zdravstva i socijalne skrbi. Predlagatelj nema namjeru obrazlagati prijedlog odluke. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Prijedlog Odluke o imenovanju članova Nacionalnog socijalnog vijeća, predlagatelj je ministar zdravstva i socijalne skrbi. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o imenovanju članova Nacionalnog socijalnog vijeća. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu ove odluke. I ovaj je prijedlog odluke prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova.
- A) Prijedlog odluke o razrješenju pravobraniteljice za ravnopravnost spolova - B) Prijedlog odluke o imenovanju pravobraniteljice za ravnopravnost spolova Nema se namjeru obrazlagati prijedlog odluka, nema prijavljenih. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na a) Prijedlog Odluke o razrješenju pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, i b) Prijedlog Odluke o imenovanju pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje, prvo Prijedlog Odluke o razrješenju pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu odluke o razrješenju. I ovaj prijedlog odluke je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova. I drugo, dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o imenovanju pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu ove odluke. I ova je odluka donesena jednoglasno sa 77 glasova. Provjerite ono je li se zacrvenilo tamo gdje namjeravate.
- Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2011. godine. Predlagatelj nema nakanu obrazlagati Izvješće. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. zaključujem raspravu.
Prelazimo na Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2011. godine. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: prihvaća se Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2011. godine. Molim uključimo se i glasujmo o izvješću koji se predlaže. I ovo je izvješće prihvaćeno jednoglasno sa 77 glasova.
- Deklaracija o potpori Hrvatskom narodu u Bosni i Hercegovini i Bosni i Hercegovini u procesu Ustavnih promjena. Predlagatelj: Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske. gospodin predsjednik Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske, gospodin Ivan Bagarić će obrazložiti Prijedlog deklaracije o potpori Hrvatskom narodu u BiH i BiH u procesu Ustavnih promjena. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja se ispričavam, dajte mi samo momenat da uzmem materijal, uzeo sam na žalost pogrešni materijal.
Malo ćemo zastati. Izvolite gospodine Bagarić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Moja isprika zbog toga što kada nešto želite baš od srca i puno onda se baš da do toga teško dođete. Međutim, kada dođete onda vam je osobito zadovoljstvo. Dakle, dopustite mi dakle prije svega da pročitam kratko obrazloženje, pa onda bih nakon toga pročitao tekst deklaracije. Ocjena vanjskih ocjenitelja kao i bosanskohercegovačkih političara dame i gospodo, bez obzira na nacionalnu i političku pripadnost jer da je Deitonski mirovni sporazum zaustavio rat, a da ni do danas nije osiguralo trajnu stabilnost i prihvatljivo funkcioniranje BiH. Aneks 4. sa svojim strukturalnim slabostima u neprovedbi onih sa 7 koji se odnosi na povratak prognanika i izbjeglica dovodi do trajnih zastoja u redovitom radu kako državnih institucija tako i institucija Federacije BiH čime se neravnopravnost konstitutivnih naroda u životu nažalost pojačava. Posljedica svega je da se BiH postupno pretvara u zemlju dva unutarnja i centralizirana identiteta s punom dominacijom jednog naroda u jednome i drugoga u drugome entitetu s tendencijom ustavnog i političkog materijaliziranja hrvatskog naroda. Novi Ustav BiH nužnost i preduvjet demokratskog razvoja kao i opstanka BiH kao države tri ravnopravna naroda i svih njenih građana kao i uvjet integriranja BiH u europske integracije. Ustavnom reformom potrebno je osigurati administrativno-teritorijalni ustav BiH koji će se bazirati na federalnim načelima koji će BiH učiniti modernu, decentraliziranom demokratskom državom čije će institucije osigurati razvoj i budućnost zemlje. Ustavnom reformom i novim ustavom potrebno je postojeći … ustroj BiH nadograditi novim učinkovitijim i pravednijim u kojim nijedan od konstitutivnih naroda neće biti favoriziran niti diskriminiran. Potrebno je osigurati da sva tri konstitutivna naroda imaju jednaka prava kao i osigurati punu primjenu europskih konvencija o ljudskim pravima i pravima nacionalnih manjina. Interes RH je razvijanje dobrosusjedskih odnosa sa BiH kao i potpora BiH na putu euroatlantskih integracija. RH je prva zemlja koja je međunarodno priznala BiH te je protivna agresiji koja je bila i sama izložena, osigurala humanitarnu i svaku drugu potporu u vrijeme rata. RH s BiH ima najdulju granicu te s njom čini jedinstveni geopolitički i gospodarski prostor. Hrvatski narod u BiH je konstitutivan, suveren i jednakopravan narod. Nažalost, upravo Hrvati u BiH su razmjerno prijeratnom broju stanovnika zbog etničkog čišćenja i svih posljedica rata najviše stradali narod u BiH kojem nije zajamčena praktična tj. provediva jednakopravnost. Stoga je jačanje svih veza s BiH i Hrvatima u BiH kao i potpora njihovom povratku i opstanku u BiH kao i osiguranje njihove pune jednakopravnosti ustavna obveza i strateški interes RH. Sukladno tome RH će na temelju ustavne obveze ali i obveze koja proističe iz Deitonskog mirovnog sporazuma u suradnji sa međunarodnom zajednicom učiniti sve kako bi Hrvati u BiH očuvali svoj ustavni status. Dame i gospodo, Odbor za Hrvate izvan RH je na svojoj tematskoj sjednici donio prijedlog deklaracije koju je Vlada RH prihvatila. Ovdje naglašavam i mislim da je to vrlo važno, da su kolegice i kolege, zastupnici u Odboru za Hrvate izvan RH taj tekst usuglasili sa kolegicama i kolegama zastupnicima iz oporbe. Prema tome, mi smo na našem odboru imali potporu svih članova odbora. Sada imamo mišljenje Vlade, pozitivno, koje uključuje mišljenje da je BiH susjedna, prijateljska država, BiH država koju Hrvatska potiče na putu euroatlantskih integracija, i BiH država jednakopravnih naroda. Također Vlada RH naznačava da joj jasno da zna za tu na određeni način u životu neprovođenu jednakopravnost Hrvata u BiH i stoga potiče donošenje ovog dokumenta. I dopustite mi gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo da pročitam dokument deklaracije. "Polazeći od ustavne obveze RH prema dijelovima hrvatskog naroda u drugim državama čl. 10. Ustava obveza RH koja proizilazi iz Deitonskog mirovnog sporazuma i međunarodnog prava temeljenog na načelima dobrosusjedskih odnosa i nemiješanja u poslove druge države, RH podržava susjednu, prijateljsku i europsku BiH na putu euroatlantskih integracija, kao jamca daljnje demokratskog razvoja BiH države tri ravnopravna naroda i građana. RH će u skladu sa svojim ovlastima pomoći Hrvatima i drugim konstitutivnim narodima u njihovim naporima koji vode BiH članstvu EU. Zabrinuti selektivnom provedbom općeg mirovnog sporazuma za BiH čiji je potpisnik i RH kao i nerealiziranjem njegovog aneksa 7 koji se odnosi na povratak prognanika i izbjeglica, a polazeći od uvjerenja kako je temeljita ustavna reforma preduvjet za osiguranje stabilne, funkcionalne i demokratske BiH u kojoj će Hrvatski narod zajedno sa druga dva naroda Bošnjacima i Srbima biti suveren, konstitutivan i jednakopravan na cijelom prostoru BiH. Hrvatski sabor na temelju čl. 120. Poslovnika na sjednici održanoj dana danas, donosi Deklaraciju o potpori Hrvatskom narodu u BiH i BiH u procesu ustavnih promjena. Hrvatski sabor pozdravlja i podupire ustavne promjene u BiH koje će osigurati punu pravno i provedivu jednakopravnost svih konstitutivnih naroda BiH što je preduvjet osiguranja suživota i očuvanja cjelovitosti BiH kao i njenog integriranja u euroatlantske integracije. Hrvatski sabor podupire legitimne predstavnike svih tri suverenih naroda BiH, Bošnjaka, Hrvata i Srba da u skladu s najvišim demokratskim i civilizacijskim normama u otvorenom dijalogu poštujući ljudska i narodna prava i slobode utemeljene Poveljom UN-a i europskim konvencijama urede suverenu BiH na načelima poštovanja nacionalnih, manjinskih i građanskih prava kao doprinos trajnom miru i stabilnosti. Hrvatski sabor podržava kao najvišu vrijednost očuvanje nacionalnog i kulturnog identiteta sva tri konstitutivna naroda i njihovo međusobno uvažavanje i poštovanje u višenacionalnoj BiH. Hrvatski sabor pozdravlja i podržava zajednički napor Sjedinjenih Američkih država i Europske unije i Međunarodne zajednice u cjelini u procesu ustavnih reformi u BiH te njihov angažman do konačnog donošenja Ustava koji će osigurati da BiH bude funkcionalna, demokratska i prosperitetna država jednakopravnih naroda i ravnopravnih građana. Hrvatski sabor daje potporu Hrvatima u BiH te njihovim političkim predstavnicima u pregovorima vezanim za promjene Ustava kako bi osigurali punu suverenost i jednakopravnost druga dva naroda što se može ostvariti samo uz poštivanje načela jednakosti i pravičnosti te Ustavom zajamčenim administrativno-teritorijalnim ustrojem BiH koji će na istovjetan način regulirati načela suvereniteta, konstitutivnosti i jednakopravnosti svih naroda, kao i izbor svojih predstavnika u sve institucije i sve razine vlasti. I konačno, Hrvatski sabor podupire povratak i ostanak Hrvata u BiH kao najviše humano i civilizacijsko pravo što je strateški interes Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Stoga će Republika Hrvatska i ubuduće davati punu potporu povratku Hrvata u BiH i ostvarenju svih pretpostavki za njihov normalan i slobodan razvoj. Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Zahvaljujem, dame i gospodo.
Hvala. Otvaram raspravu. Gospodin zastupnik Dragan Vukić, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Na dnevnom redu imamo Deklaraciju o potpori hrvatskom narodu u Bosni i Hercegovini i Bosni i Hercegovini u procesu ustavnih promjena. Ovo je vrlo važna točka, poglavito koja se tiče Hrvata u BiH. U BiH je prije rata živjelo 850, 860 tisuća Hrvata. Nakon rata živi nešto više od 400 tisuća Hrvata. Broj hrvatskog naroda zahvaljujući ratnim razaranjima, stradanjima, progon se skoro pa prepolovio. Republika Hrvatska, to je važno ovdje kazati, je prva zemlja u svijetu koja je priznala BiH. Hrvatski narod u BiH je podupro nezavisnost BiH na referendumu '92. godine. Hrvatski narod kroz svoju unutarnju organizaciju te '91., '92. je prvi stao u obranu BiH. Hrvatski narod kroz svoje političke predstavnike je potpisao Washingtonski sporazum o uređenju odnosa između hrvatskog i bošnjačkog naroda, odnosno Washingtonski sporazum o Federaciji Bosne i Hercegovine. Predstavnici hrvatskog naroda su potpisali i Daytonski mirovni sporazum i sve njegove anexe. Danas, toliko godina nakon Daytona usudit ću se kazati da hrvatski narod u BiH nažalost radi promjena, velikih promjena unutar Daytonskog sporazuma trpi velike posljedice i upitna je njegova opstojnost unutar BiH. Zato je dobro da Hrvatski sabor danas donese ovakvu jednu deklaraciju da još jednom ukaže na teško stanje hrvatskog puka u BiH. Velikim brojem izmjena Daytonskog sporazuma, usudit ću se kazati, zgažena su prava hrvatskom narodu i onda se događa da hrvatske predstavnike u tijelima vlasti biraju drugi, odnosno nisu proizvod legitimne volje hrvatskog biračkog tijela u BiH i to je jedna ružna stvar koja se danas događa hrvatskom narodu u BiH. Hrvatski narod kroz svoje, ponavljam, političke predstavnike u Parlamentu BiH je spasio BiH još jednom, u nizu spašavanja od promjena, ustavnih promjena tamo 2006. godine koje su bile na štetu hrvatskog naroda. Sad imamo jedno stanje na način da hrvatski legitimni i legalni politički predstavnici ne sudjeluju u radu Federalne vlade, Vijeće ministara BiH nije formirano kao i određen broj županijskih vlada. Sve to izaziva jednu zabrinutost kod hrvatskog čovjeka danas u BiH i njegove oči su uprte u Zagreb. I ova deklaracija koja govori o potpori hrvatskom narodu u BiH, ali i BiH oko njenih ustavnih promjena i njenom euroatlantskom putu je jako važna za hrvatski puk na tim prostorima. U zadnje vrijeme u određenim diplomatskim krugovima u BiH se razmišlja osim o ustavnim promjenama, razmišlja se i o reformi Federacije. Federacija je zamišljena kao entitet 10 županija i svaka županija ima svoju skupštinu, svoju Vladu itd., svoj ustav. U BiH je danas 13 ustava. Ta jedan glomazni činovnički aparat naravno da ne može funkcionirati i ustavne promjene koje se trebaju dogoditi, a ja osobno mislim da treba napisati novi ustav BiH treba na isti način riješiti pitanja sva tri naroda i to je ono što često govorimo kao o nekakvoj jednakopravnosti u BiH. BiH nažalost je napravljena u Daytonu na način da se tri naroda stave, odnosno tri tijela u dva entiteta. Po tome jedan narod bi trebao ostati bez duše nažalost, tu je namijenjena uloga hrvatskom narodu kao najmalobrojnijem i najstarijem narodu u BiH. I to je ono što je loša poruka Daytona i svega onoga što je proisteklo kasnije iz Daytona. Mi očekujemo da će se naći dovoljno razuma i u međunarodnoj zajednici koja je cijelo ovo vrijeme medijator u Bosni i Hercegovini i koja će prepoznati problem, koja će shvatiti konačno da su Hrvati ti koji su u zadnjih 20 godina i zadnja i stoljeća prije toga bili uvijek ti koji su spašavali Bosnu i Hercegovinu. I usudit ću se ovdje reći jedini državnik koji, a koga se najčešće napada i kroz hrvatske medije da je dijelio Bosnu i Hercegovinu, on je jedini državni u svijetu koji je bio protiv podjele Bosne i Hercegovine. O tome će ako Bog da povjesničari pisati, i to činjenično i dokazati. Nas u Bosni i Hercegovini čeka jedno usudit ću se reći teško vrijeme, jer treba puno pameti i puno hladnih glava da bi se došlo do rješenja. Hrvatski politički predstavnici koje često napadaju da l utaju itd. unutar Bosne i Hercegovine u traženju rješenja za Bosnu i Hercegovinu, a onda i za hrvatski narod, su spremni sudjelovati u izradi Ustava i potpora kroz ovu deklaraciju će im jako dobro doći. nadam se da će u vrlo skorom vremenu se donijeti ustav, novi Ustav Bosne i Hercegovine. Treba kazati na žalost da Bosna i Hercegovina nema ustav koji je prošao kroz Parlament, ona ima Daytonski mirovni sporazum. I na kraju, iz svoje rasprave i na kraju ovoga mandata želim pozdraviti sve one i u Bosni i Hercegovini koji svojom opstojnosti, svojom vjerom svjedoče hrvatski identitet, hrvatsku kulturu i kojima nije lako ni u povijesti bilo, ni danas. I završit ću onom čuvenom teško kući bez ljubavi bratske, Herceg Bosni bez zemlje Hrvatske.
Hvala. Zaključujem raspravi.
Prelazimo na Deklaracija o potporu hrvatskom narodu u Bosni i Hercegovini i Bosni i Hercegovini u procesu ustavnih promjena, predlagatelj Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Molim ako smijem pozvati da nas se što više uključi u glasovanje o ovoj deklaraciji, naravno u skladu sa vašim odlukama. Dajem na glasovanje Deklaracija o potporu hrvatskom narodu u Bosni i Hercegovini i Bosni i Hercegovini u procesu ustavnih promjena. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu deklaracije. I ovaj prijedlog deklaracije je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova. [[Pljesak.]]
Prelazimo na još jednu točku – - Prijedlog zaključka o položaju hrvatske nacionalne manjine u susjednim i drugim europskim državama s posebnim osvrtom na hrvatsku nacionalnu manjinu u Republici Srbiji, Republici Sloveniji i Crnoj Gori. Predlagatelj: Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske. Odbor je ovo predložio na temelju člana 122. i 129. Poslovnika Hrvatskog sabora. Vlada je dostavila mišljenje. Predsjednik Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske Ivan Bagarić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kao i u prethodnoj točci i kao što ste kazali Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske se osvrnuo na položaj kao specifičan položaj hrvatske nacionalne manjine u Republici Srbiji, Republici Sloveniji i Crnoj Gori. Odbor je također dakle na svojoj sjednici donio ove zaključke jednoglasno, uz sudjelovanje dakle svih zastupnika bez obzira na stranačku pripadnost. Također Vlada Republike Hrvatske je dala svoje mišljenje uz jednu malu promjenu, dakle uz jedan amandman, mi ga apsolutno prihvaćamo, ja ću ga kasnije naznačiti. Sad mi dopustite da ukratko obrazložim zaključke. Dakle Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske na tematskoj sjednici održanoj 5. travnja 2011. raspravio je o položaju hrvatske nacionalne manjine u susjednim i drugim europskim državama, sa posebnim osvrtom na hrvatsku manjinu u Republici Srbiji, Sloveniji i Crnoj Gori. Na temelju rasprave Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske upućuje Hrvatskom saboru na usvajanje predmetne zaključke koje ću kasnije pročitati. U radu sjednice pored članova odbora sudjelovao je i predsjednik Hrvatskog sabora, gospodin Luka Bebić, ministar vanjskih poslova i europskih integracija gospodin Gordan Jandroković, savjetnica Predsjednika Republike za jugoistočnu Europu gospođa Romana Vlahutin, predstavnici drugih državnih institucija, te predstavnici Hrvata iz Republike Srbije, Republike Slovenije i Crne Gore. Na sjednici je iznesen jednodušan stav da je skrb o Hrvatima koji žive izvan Republike Hrvatske hrvatska nacionalna manjina u susjednim i drugim europskim državama, hrvatski narod u Bosni i Hercegovini, te hrvatsko iseljeništvo od nacionalnog interesa, u skladu s tim a na temelju Ustava Republike Hrvatske, članka 10. u kojem stoji dijelovima hrvatskog naroda u drugim državama jamči se osobita skrb i zaštita Republike Hrvatske, te međunarodnog prava i bilateralnih sporazuma iskazana je potreba trajne uključenosti Vlade Republike Hrvatske i drugih institucija u zaštiti, očuvanju i promicanju kulturnih, gospodarskih, političkih i inih veza Republike Hrvatske s dijelovima hrvatskog naroda izvan Republike Hrvatske. Predsjednik Hrvatskog sabora gospodin Luka Bebić sudjelovao je u najvećem dijelu sjednice te saslušao predstavnike Hrvata iz Republike Srbije, Vojvodine, Republike Slovenije i Crne Gore. U svom obraćanju naglasio je odgovornost hrvatskih institucija prema Hrvatima u svijetu i važnost donošenja cjelovite politike Republike Hrvatske, koja će prema prijedlogu Odbora za Hrvate izvan Republike Hrvatske biti iskazana u strategiji, tj. u zakonu koji kao što svi znamo je donijela Vlada Republike Hrvatske, odnosno mi smo usvojili taj zakon prošli tjedan. Naglasio je kako je položaj nacionalne manjine i manjine općenito mjerilo demokratičnosti doličnost društva i države te u skladu s tim u svim bilateralnim susretima zauzimat će se za prava hrvatske nacionalne manjine. Ukazujem na standarde zaštite manjinskih prava, koje je Republika Hrvatska osigurala za svoje nacionalne manjine, te pravo Republike Hrvatske na reciprocitet kad je u pitanju zaštita hrvatske nacionalne manjine u susjednim državama. Gospodin ministar vanjskih poslova i europskih integracija Gordan Jandroković kazao je da će Republika Hrvatska ostvariti vrlo visok stupanj zaštite manjinskih prava vlastitim nacionalnim manjinama, i na temelju bilateralnih sporazuma i međunarodnog prava tražiti iste standarde zaštite hrvatske manjine u pojedinim zemljama. Upoznao je sudionike sjednice da je u završnoj fazi dakle donošenje spomenutog zakona o kojem sam govorio. Naglasio je da je oko ovog važnog pitanja u Hrvatskoj postignut konsenzus, te da će Vlada Republike Hrvatske učiniti sve da zaštiti hrvatsku nacionalnu manjinu u susjednim državama. Na sjednici se moglo čuti kako je položaj hrvatske manjine u različitim zemljama različit, te da ovisi prije svega od politike domicijelne države, tako se položaj hrvatske nacionalne manjine u nekim državama može ocijeniti prihvatljivim, npr. u Mađarskoj, u Rumunjskoj, a u nekim ju se čak niti ne priznaje npr. u Sloveniji, ili ju se sustavno asimilira npr. u Srbiji. Položaj i potreba hrvatske manjine u svakoj od zemalja u kojoj živi nalaže nadležnim institucijama Republike Hrvatske da u okviru svoje nadležnosti različito postupa. Tako nužno je a sukladno najavljenoj spomenutoj strategiji i Zakon o Hrvatima izvan Hrvatske uskladiti i zakonodavstvo Republike Hrvatske prema Hrvatima koji žive izvan Republike Hrvatske. U prvom se smislu misli na Zakon o hrvatskom državljanstvu, Zakon o strancima, Zakon o priznavanju stranih diploma, bilateralni sporazumi s pojedinačnim državama itd. Nužan je čak i preustroj postojećih institucija, a s ciljem uspostave djelotvorna i učinkovita servisa nadležnog za Hrvate izvan RH. U njih spada i Hrvatska matica iseljenika i Ministarstvo vanjskih poslova i europskih integracija te druge institucije RH. Uvažavajući poseban položaj i potrebe hrvatske nacionalne manjine u Republici Srbiji, u Vojvodini, Republici Sloveniji i Crnoj Gori na sjednicu su bili pozvani i predstavnici hrvatske manjine iz spomenutih zemalja kako bi članovi odbora bolje upoznali s trenutnim stanjem svake od njih. Predstavnici Hrvata iz Republike Srbije, iz Vojvodine ukazali su na težak položaj hrvatske zajednice u Republici Srbiji te progon od 35 tisuća vojvođanskih Hrvata u vrijeme agresivne velikosrpske politike ocijenili su nenadoknadivim gubitkom za koji Republika Srbija kao ni za druge zločine iz tog vremena, ubojstva, uništavanje hrvatske imovine nije preuzela odgovornost niti je osigurala prihvatljivo obeštećenje. U posljednjih nekoliko godina koliko toliko prihvatljivog normaliziranja odnosa još uvijek se osjeća neprihvaćanje Hrvata kao vlastitih građana od institucija Republike Srbije. Tako na primjer od strane Republike Srbije se ne poštuju Bilateralni sporazum o zaštiti hrvatske nacionalne manjine u Republici Srbiji i zaštiti srpske nacionalne manjine u RH. Naime, proklamirana prava i obveze iz sporazuma s jedne strane Republika Srbija ne provodi, a s druge strane se od institucija Republike Srbije sustavno potiče podjela hrvatskog nacionalnog korpusa s ciljem asimilacije. Navode kako se ne poštuju razmjerna zastupljenost u državnim javnim službama, u državnoj upravi, policiji, carini, školama niti je osigurana zastupljenost u predstavničkim tijelima vlasti. Naime, prema Izbornom zakonu krajnje je otežan postupak kandidiranja manjinskih predstavnika na tzv. manjinske liste što će imati za posljedicu nemogućnost prelaska izbornog praga i participiranje u vlasti. Stoga traže da se primjeni model kojeg ima RH tj. da im se omogući neposredna zastupljenost što jest i bit članka 9. Sporazuma. Ne poštuju se niti druga manjinska prava Hrvata u Republici Srbiji. A time se ne ostvaruju niti financijske obveze spram institucija hrvatske nacionalne manjine što se ocjenjuje posve neprihvatljivim osobito ukoliko se sve to usporedi sa ostvarenim standardima zaštite srpske nacionalne manjine u RH. Predstavnici Hrvata iz Republike Slovenije su upoznali odbor s nastojanjem da ostvare status priznate nacionalne manjine. Naime, iako u Republici Sloveniji prema njihovoj procjeni živi preko 50 tisuća Hrvata čija je autohtonost ili dijela njih neupitna Hrvati u Republici Sloveniji niti su priznati kao nacionalna manjina niti ostvaruju bilo kakva prava koja bi im iz tog statusa proizlazila. Prijedlog da se obostrano kao nacionalnu manjinu prizna Hrvate u Republici Sloveniji i Slovence u RH pokrenuli su još 2001. godine, međutim to sa slovenske strane nije dalo nikakva rezultata. Stoga su u ožujku ove godine prema Državnom zboru Republike Slovenije uputili novi zahtjev tzv. "pobudnicu". Isti dokument su ovim povodom predali i predsjedniku Hrvatskog sabora. Na sjednici je iskazana potpora Hrvatima u Sloveniji kako bi ostvarili status priznate nacionalne manjine i svih onih prava koja iz tog statusa proizlaze. Sve to je ocijenjeno kao preduvjet očuvanja nacionalnog identiteta Hrvata u Republici Sloveniji te obveza Republike Slovenije, ali i obveza Republike Hrvatske. Predstavnici Hrvata iz Crne Gore ukazali su na dugogodišnju asimilaciju Hrvata Crne Gore koja je bila osobito pogubna u vrijeme komunističkog sustava te u godinama agresije na RH. U tom periodu su progonjeni, a materijalna i kulturna dobra su im oduzimana. Procjenjuje se da sada u Crnoj Gori živi oko 13 tisuća Hrvata te da se zbog straha svi ne izjašnjavaju nacionalno. Tako se prema posljednjem službenom popisu stanovništva u Crnoj Gori izjasnilo njih samo 7 tisuća. U Crnoj Gori se kao i u Vojvodini Hrvati nerijetko izjašnjavaju kao katolici neopredijeljeni ili ih se registrira, regionalno pardon svrstava u mokele. Protivno svim poteškoćama ocjenjuju kako je politička situacija u Crnoj Gori u posljednje vrijeme znatno drukčija tj. povoljnija. Razlog tome je i demokratizacija crnogorskog društva kao i znatan doprinos Hrvata Crne Gore tim procesima, ali i samoj neovisnosti Crne Gore. Naglasili su doprinos Hrvata u ukupnom kulturnom naslijeđu Crne Gore te ukazali na nesrazmjer njihovog broja, političkog utjecaja i postotka kulturnog naslijeđa. Tako se procjenjuje da oko 70% kulturnog naslijeđa Crne Gore baštine upravo Hrvati. Politički su organizirani oko jedne političke stranke – Hrvatske građanske inicijative, cilj im je Ustavom zajamčiti stalnu parlamentarnu zastupljenost. Saslušavši predstavnike Hrvata u Republici Srbiji, Republici Sloveniji i Crnoj Gori te uzimajući u obzir suglasnost svih nazočnih da se za hrvatsku manjinu u susjednim zemljama zatraži osiguranje svih prava koja imaju nacionalne manjine u RH Odbor za Hrvate izvan RH zaključke sa svoje sjednice prosljeđuje Hrvatskom saboru na usvajanje s ciljem davanja obveze i potpore Vlade RH u ostvarenju proklamiranih prava u ovom slučaju hrvatske nacionalne manjine u europskim državama temeljenim na međunarodnom pravu, bilateralnim sporazumima i Ustavu RH. Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo dopustite mi pročitati sada prijedlog naših zaključaka. Prvi zaključak: "Hrvatski sabor daje punu potporu Vladi RH u zaštiti manjinskih zajednica, a osobito u zaštiti hrvatske nacionalne manjine u susjednim i drugim europskim državama temeljen na ustavnim ovlastima, međunarodnim standardima u zaštiti nacionalnih manjina te bilateralnim sporazumima u zaštiti manjina u očuvanju njihovog nacionalnog identiteta i ostvarivanju svih manjinskih prava u okviru daljnjeg razvoja i dobrosusjedskih odnosa. Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da u duhu Sporazuma o zaštiti prava", to je drugi zaključak pardon, "Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da u duhu Sporazuma o zaštiti prava hrvatske manjine u Srbiji i Crnoj Gori i srpske i crnogorske manjine u RH nastavi štiti puni integritet hrvatske nacionalne manjine u Republici Srbiji, osobito autohtonih Hrvata Bunjevaca, bunjevačkih Hrvata u Vojvodini što uključuje očuvanje njihovog hrvatskog nacionalnog identiteta, njihovog imena, jezika i dijalekata, kulture i ostvarivanje svih manjinskih prava". Kod zaključka 3. prihvaćamo amandman Vlade koji se odnosi na samo jednu riječ – "Zadužuje se dakle Vlada Republike Hrvatske da u bilateralnim odnosima s nadležnim institucijama Republike Slovenije sukladno njihovoj težnji i dalje potiče pitanje priznanja statusa", pisalo je prije priznate nacionalne manjine što je doista pogreška jer Hrvati tamo nisu priznati i to je bila primjedba Vlade i mi je dakako prihvaćamo. Dakle, briše se samo riječ priznata. Dakle "potiče pitanje priznanja statusa nacionalne manjine Hrvatima u Republici Sloveniji te ostvarenje svih prava koja proizlaze iz tog statusa u Republici Sloveniji". Četvrti zaključak – "Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da u bilateralnim odnosima s nadležnim institucijama Crne Gore potakne pitanje parlamentarne zastupljenosti Hrvatske nacionalne manjine u Crnoj gori uvažavajući posebnost Hrvata Crne gore njihovo kulturno nasljeđe i doprinos razvoju Crnogorskog društva i države. I konačno zadužuje se Vlada Republike Hrvatske to je zaključak 5. da na temelju strategije odnosno Republike Hrvatske prema Hrvatima izvan Hrvatske, hrvatskom saboru uputi na donošenje i Zakon o Hrvatima izvan Republike Hrvatske. Dakle Vlada je to da je bila brža od naših zaključaka, i mi smo joj zahvalni jer je uputila Prijedlog zakona o Hrvatima izvan Republike Hrvatske kojega smo mi ovdje usvojili. Dakle, zahvaljujem se vladi, zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče vama, poštovani kolegice i kolege molim da poduprete ove prijedloge zaključaka koji će biti na dobro Hrvatske nacionalne manjine u susjednim državama, prije svega ciljano na položaj hrvatske nacionalne manjine u Republici Srbiji, BiH, i Republici Sloveniji. Također još jedanput koristim priliku jer smo upravo završili prethodnu točku da date, uopće u to ne sumnjam, potporu Deklaraciji o potpori Hrvatskom narodu u Bosni i Hercegovini, i Bosni i Hercegovini u procesu Ustavnih promjena. Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče.
Hvala lijepo. To znači da je zaključak pod rednim brojem 5. povučen jer je konzumiran, a zaključak pod rednim brojem 3. ispravak. Otvaram raspravu. Gospodin zastupnik Dragan Vukić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Na dnevnom redu je prijedlog zaključaka o položaju Hrvatskog naroda u susjednim zemljama, u zemljama gdje ima status nacionalne manjine. Predlagatelj ovih zaključaka je Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske i odmah na početku želim kazati da ću poduprijeti donošenje ovih zaključaka. Hrvati su autohtoni narod u Vojvodini, u Boki kotorskoj i danas u tim zemljama imaju status nacionalne manjine. Svi se dičimo time da su nacionalne manjine generalno govoreći mostovi koji spajaju zemlju u kojoj živi ta nacionalna manjina sa matičnom zemljom. I to je tako. Mi svake godine u ovom visokom domu imamo izvješće o provedbi Zakona o nacionalnim manjinama u Republici Hrvatskoj i to je jedna pristojna knjiga u kojoj se vidi što sve Vlada Republike Hrvatske i Republika Hrvatska radi za svoje nacionalne manjine u Republici Hrvatskoj. Vjerujem da bi svi zajedno bili presretni da i neki drugi parlamenti se mogu podičiti takvim izvješćima o stanju nacionalnih manjina u svojim državama, konkretno u ovom slučaju mislim na predstavnike Hrvatskog naroda koji tamo imaju status nacionalne manjine. Na žalost nije u svim sredinama to tako. Hrvati u Sloveniji nemaju status nacionalne manjine. Jedan od naših zaključaka prema Vladi govori što i kako treba napraviti Vlada da Hrvatski narod u Sloveniji dobije status nacionalne manjine, predstavnici naroda. U Vojvodini, u Srbiji, gospodin Bagarić je govori o asimilaciji, govorio je o podjelama na bunjevce i šokce, tamo po prilici živi 100-tinjak i više tisuća Hrvata i sada je nedavno provođen popis i bilo je određenih problema, incidenata, radila se kampanja, pozivani su ljudi da se slobodno izjašnjavaju, Hrvati, no činjenica je da to baš ne ide onako kako bi to svi željeli i onako kako je to uređeno u normalnom europskom svijetu. Nadati se da će i Zakon kojeg smo mi donijeli prije tjedan dana, zakon o Hrvatima izvan Republike Hrvatske doprinijeti da se bar malo popravi stanje stvari kada su u pitanju predstavnici Hrvatskog naroda u Vojvodini. Što se tiče Crne gore gospodin Bagarić je u svom izlaganju spominjao da tamo živi 13 do 15 tisuća Hrvata, da ih se samo 6, 7 tisuća izjasnilo Hrvatima i da tražimo od Vlade Crne gore odnosno njihova parlamenta da omogući normalno zastupanje Hrvatskog naroda u Crnogorskom parlamentu. Treba kazati da u Crnoj gori u Ustavu službeni jezik, jedan od službenih jezika je Hrvatski jezik i da su oni sa novim izmjenama zakonodavstva, omogućili da predstavnik Hrvatskog naroda uđe u Crnogorski parlament. Na tom polju se stvari čini mi se mrvicu popravljaju jer je kako je uvodničar u svom izlaganju rekao došlo do demokratizacije unutar same Crne gore. Zaključno mislim da će Zakon ako je bio jedan od zaključaka našeg Odbora gdje smo zaključili da treba donijeti Zakon o Hrvatima izvan Republike Hrvatske, da će taj zakon, a koji smo usvojili prije ovih zaključaka, biti vrlo važna spona suradnje između Hrvatskog naroda u svijetu, poglavito u ovim zemljama u kojima koje u ovim zaključcima bilo govora i Hrvatske države. Poduprijet ću donošenje ovih zaključaka i o ovoj točci bih ja imao toliko kazati. Hvala.
Hvala. Dvije replike. Prva gospodin zastupnik Petar Mlinarić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Slažem se sa kolegom Vukićem da su nacionalne manjine bogatstvo svake države, tako i Republike Hrvatske, ali često puta se pitam zašto to nije u Republici Srbiji i Republici Bosni i Hercegovini. Često posjećujem vojvodinske Hrvate i vidim da su oni na margini, da su oni građani drugog reda, također isto u BiH, i upravo zato podržavam ovaj dio ti ljudi su većinom iz Bosne i Hercegovine prvi došli kada smo stvarali Hrvatsku prvi su došli da zajedno s nama da nam pomognu i naša je zadaća da tim ljudima se na neki način revanširamo, a tražimo da i ovdje kako je u Republici Hrvatskoj, da i Srbija postupi tako i BiH prema nacionalnoj manjini Hrvatima u njihovim državama. Hvala.
Nisu Petre Hrvati nacionalna manjina u Bosni i Hercegovini. KOnstitutivni su narod. Odgovor na repliku gospodin zastupnik Dragan Vukić.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Mlinariću, mislim da se vi napravili jedan mali lapsus kada su u pitanju Hrvati u BiH. postoji samo jedan hrvatski narod i pripadnici tog naroda žive i u BiH i u RH i u Vojvodini i u Boki Kotorskoj i da ne nabrajam dalje po svijetu, u različitim statusima. Hrvatski narod u BiH je suveren, konstitutivan narod kao i druga dva naroda. U Vojvodini Hrvati imaju status nacionalne manjine i naravno da smo svi zabrinuti zbog toga što pozicija hrvatskog naroda u Vojvodini nije onakva kakvu bi mi željeli imati. Opet se vraćam na onu knjigu izvješća o stanju nacionalnih manjina u RH. Mi to dobijemo svake godine i to je dobro. Nadati se da će doći dan kada i u drugim parlamentima, jel to Crna Gora, jel to Slovenija, jel to Srbija će biti ista takva knjiga u kojoj će se vidjeti da prava hrvatskog naroda se ne krše, dapače da ta država štiti tu nacionalnu manjinu u svojim zemljama i onda ćemo s pravom moći reći da su nacionalne manjine te koje povezuju i koje su mostovi. Sve do tada ne možemo to reći jer fali jedna noga od mosta.
Gospodin zastupnik Frano Matušić.
Prelazimo na Prijedlog zaključaka o položaju hrvatske nacionalne manjine u susjednim i drugim europskim državama s posebnim osvrtom na hrvatsku nacionalnu manjinu u Republici Srbiji, Republici Sloveniji i Crnoj Gori, predlagatelj Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja je prihvatio prijedlog Vlade na treći prijedlog zaključaka te on postaje sastavni dio prijedloga i o njemu se ne glasuje. Dajem dakle na glasovanje Prijedlog zaključaka o položaju hrvatske nacionalne manjine u susjednim i drugim europskim državama s posebnim osvrtom na hrvatsku nacionalnu manjinu u Republici Srbiji, Republici Sloveniji i Crnoj Gori. Molim uključimo se i glasujmo što više zastupnica i zastupnika. I ovaj prijedlog zaključka je prihvaćen jednoglasno sa 77 glasova.
- Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama o vodama, prvo čitanje, P.Z. br. 812. Predlagatelj zastupnik Daniel Srb. Predlagatelj nema namjeru obrazlagati prijedlog zakona. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu.