Poštovane dame i gospodo, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bi krenuli sa sjednicom. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti otvaram 14. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. [[INTONIRANJE HIMNE]] Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Odsutnost sa današnje sjednice opravdali su zastupnici: Predrag Kožul, Darijana Filipović, Šemsudin Dedić, Dragan Mektić i Jasmin Emrić, a zastupnici Enver Bijedić i Halid Genjac najavili su kašnjenje. Sjednici u ovom trenutku je nazočno 35 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, a u skladu sa člankom 167. Poslovnika na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljanje zastupničkih pitanja u usmenom obliku. U skladu sa člankom 168. Poslovnika najave za postavljanje zastupničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su sljedeći zastupnici: Jasmin Emrić ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH; Zukan Helez predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Mira Pekić ministru financija i trezora BiH; Nikola Lovrinović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Nenad Nešić ministru financija i trezora BiH; Ljubica Miljanović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Aida Baručija ministru financija i trezora BiH; Damir Arnaut ministru financija i trezora BiH; Mirjana Marinković-Lepić ministru obrane BiH. Ove najave su u skladu sa člankom 168. stavak (2) Poslovnika dostavljene predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara na kojeg se pitanje odnosi. Ja želim podsjetiti da je osiguran izravni TV prijenos ovog dijela sjednice u skladu sa člankom 167. stavak (1) Poslovnika. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora, onim redoslijedom kako je to već i prispjelo. Zastupnik Jasmin Emrić najavio je svoje pitanje, ali nije nazočan na današnjoj sjednici, tako idemo, riječ dajem sljedećem uvaženom zastupniku, Zukanu Helez. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Dopredsjedavajući, uvaženi predstavnici Vijeća ministara, dame i gospodo zastupnici. 2 Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, gospodinu Tegeltiji, ali isto tako i cijelom Vijeću ministara, kao i entitetskim vladama. Pitanje se odnosi na stanje populacije u BiH, danas je BiH zemlja u svijetu koja gubi najveći procenat stanovništva, izuzev onih država koje su zahvaćene ratom. Stanovništvo ili kretanje stanovništva može se pratit kroz mehaničko kretanje i prirodno kretanje, u BiH su katastrofalni i poražavajući podaci i kada je u pitanju jedno i kada je u pitanju drugo kretanje broja stanovnika. Ustvari prirodno kretanje je rađanje, smrtnost i saldo između to dvoje, a to je prirodni priraštaj. Bosna i Hercegovina danas ima negativnu stopu prirodnog priraštaja, što znači da u BiH u toku jedne godine veći je broj umrlih nego živorođene djece. To je već alarmantno stanje i pitao sam i postavio pitanje predsjedavajućem – Da li postoji strategija? Ali strategija ne može više pomoći, jer smo mi već u jednoj ozbiljnoj kriz kada je to u pitanju i trebalo bi da postoji operativni plan. Također pored ovog mehaničkog, ovoga prirodnog gubljenja broja stanovnika mi mehanički gubimo veliki broj stanovnika, otprilike od 30 do 50 hiljada ljudi napusti ovu državu svake godine. Ovim tempom ako budemo i prirodnim i mehaničkim putem gubili ovoliki broj stanovnika [[govornik se upozorava na vrijeme]] mi ćemo postat zemlja staraca, jer želim da vas podsjetim, danas kad putujete kroz pojedine dijelove BiH, pogotovo jugozapadna Bosna, Livno, Tomislavgrad, Kupres, zatim istočna Hercegovina, Ljubinje, Berkovići [[govornik se upozorava na vrijeme]] Nevesinje, Bileća, čitava naselja su potpuno prazna. Također depopulacijsko područje istočna Bosna, a sve više sjeverozapadna Bosna, kako mi to kažemo Krajina, zatim centralna Bosna i ja pozivam lidere vladajućih stranaka da narede svojim ministrima da hitno poduzmu mjere, naprave operativni plan kako zaustaviti [[govornik se upozorava na vrijeme]] u početnom stadiju ovo gubljenje stanovništva, inače za deset, dvadeset godina za ove lidere niko neće čuti oni će biti negdje u penziji ili biološki nestati
Zastupniče prekoračili ste vrijeme.
a imaćemo, evo samo rečenica, dvije, a imaćemo prazna područja gdje će doseliti neki novi stanovnici u ovu našu lijepu državu. Borili smo se svi za prostore, sad svi nekako, pogotovo ovi koji vladaju u ovoj državi, nastoje da ti prostori budu prazni i pusti. Hvala lijepo.
Odgovor predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite gospodine Tegeltija.
Gospodo, članovi radnog predsjedništva, dame i gospodo poslanici, kolege ministri, gosti, predstavnici medija. Pitanje koje sam ja dobio kao predsjedavajući bilo je odnos broja stanovnika u BiH u periodu od pet godina, umanjenje prirodnim putem i iseljavanje. Morate da razumijemo da su to statistički podaci i naravno da ćemo dostaviti u pisanom obliku onako kako smo dobili, ali radi pojašnjenja i pojašnjenja ovoga... odgovor da dam kratko na ovo pitanje. 3 Mi imamo podatke koliko je živorođenih, koliko je umrlih, kako izgleda prirodni priraštaj za svaku od ovih pet godina, od 2015. do 2019. i podaci o registrovanim iseljenim licima iz BiH, da ne govorim, da ne čitam sve podatke po godinama, za ovih pet godina u BiH je novorođenih 147.980, a broj umrlih 189.273, što znači da je negativni prirodni priraštaj 41.293. Veoma je teško registrovati sve one koji su otišli iz BiH, ne samo iz BiH iz svih zemalja, neki ljudi koji odlaze registruju se, neki se ne prijavljuju, ne odjavljuju se za svoj odlazak i da, kako kažu statističari, da to nije baš lako evidentirati tačno, ali oni koji su se registrovali, odjavili svoje mjesto boravka u BiH jeste za ovih pet godina 20.386. Najveći broj, najlošiji prirodni priraštaj, odnosno najveći broj umrlih u odnosu na živorođene je u 2019. godini kada je ta razlika preko 10 hiljada stanovnika. Broj odseljenih koji su evidentirani u principu kad i sami znate da je 20.386 govori da imamo u prosjeku oko četiri hiljade ljudi koji su se odjavili da su odselili iz BiH i taj prosjek se kreće gotovo u svim godinama je isti, od 2015. godine 3.948, do recimo 2019. godine 2.054 ... Pitanje je bilo o egzaktnim statističkim podacima tako je i ovaj odgovor. Hvala lijepo.
Zahvaljujem predsjedatelju Vijeća ministara. Da li zastupnik želi komentirati odgovor? Izvolite zastupniče.
Gospodine predsjedavajući, Vi ste meni otprilike odgovorili ono što ja znam i većina nas iz medija, ono što je ključno niste mi odgovorili, a postavio sam u pitanju – Šta ste poduzeli, da li imate operativni plan da se to zaustavi? Kada, mi sad imamo regresivnu stopu prirodnog priraštaja, neke države imaju progresivnu, naprednu, ima stacionarna stopa kad je podjednaka stopa nataliteta i mortaliteta, dok se približi stacionarnoj stopi prirodnog priraštaja svaka ozbiljna država izrađuje operativne programe da poboljša, poveća natalitet ili rodnost, a s druge strane ogromni problem predstavlja što u procesu emigracija iz BiH odlazi reproduktivni dio stanovništva, znači oni koji su u najboljim godinama, koji bi stvarali i povećali natalitet. I zato Vas molim, ako već niste odgovorili, da u što kraćem periodu ponudite ovdje nama, donesete neko rješenje na državnom nivou, okvirno za oba entiteta da pokušamo da to zaustavimo. Jer, ponavljam, inače je to jedan od najvećih problema u BiH pored svih problema, već nedostaje radne snage [[govornik se upozorava na vrijeme]] i ja vas molim da što hitnije to napravite i ponudite nam da usvojimo i da idemo da to [[govornik se upozorava na vrijeme]]
Riječ dajem zastupnici Miri Pekić, izvolite zastupnice.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Moje poslaničko pitanje se odnosi na trošenje sredstava budžetske rezerve u periodu od 01.10. do 30.11. ja sam pitanje postavila i na prošloj sjednici, koje se ticalo trošenja budžetskih sredstava do 30.09. iako je bilo usmeno ja sam, pošto ministar nije bio tu, dobila pismeno odgovor, zadovoljna sam odgovorom do, za trošenje budžetskih sredstava. Naime, u odgovoru je rečeno da do 30.09. nije bilo odluka Savjeta ministara koji su se ticali trošenja budžetskih 4 sredstava od 27 miliona i 800 za sanaciju ekonomskih šteta. Obzirom da se ovaj Dom svojim zaključkom prema Savjetu ministara obavezao Savjet ministara da dostavlja mjesečno informacije, evo ja sam sad postavila, postavljam ponovo pitanje ministru finansija u Savjetu ministara BiH – Da li je bilo trošenja budžetske rezerve za sanaciju ekonomskih šteta od, u periodu od 01.10. do 30.11.?
Hvala zastupnice. Odgovor, ministar financija i trezora Vjekoslav Bevanda. Izvolite ministre.
Pozdrav Vama, predsjedateljice uspješan početak rada i članovima Kolegija, štovanim zastupnicima i svima ostalim, da skratim i dam odgovor u roku propisane 2 minute. Odgovor je jednostavan i jasan. Znači, Ministarstvo financija i trezora na tromjesečnoj razini podnosi izvješće Vijeću ministara o raspodjeli i korištenju tekuće pričuve, a Vijeće ministara ga isto tako po usvajanju dostavlja Parlamentarnoj skupštini. Na narednoj sjednici Vijeća ministara, koja je zakazana za četvrtak, je informacija o raspodjeli i korištenju sredstava tekuće pričuve za razdoblje 01 – 09. mjeseci 2020. godine. Mi smo posebnom odlukom Vijeća ministara na onoj stavci pomoć za kovid donijeli odluku, raspodijelili sredstva u ukupnom iznosu od 14,4 miliona entitetima i Brčko distrktu, odluka je realizirana jer smo čekali iz Federacije instrukciju za uplatu sredstava. Zbog, budući da se Vaše pitanje odnosi na današnji dan, a shvatićete da smo npr. do šest sati imali sinoć Fiskalno vijeće, ažurne podatke ćete dobiti u pismenoj formi za ovaj traženi datum tokom dana. Eto, hvala vam lijepo, s vama želim, da vas opet ne pozdravljam, jer imam dosta pitanja, nadam se da ste mi svi zdravi i želim vam svaku sreću i dobro i nek vas čuva dragi Bog. Hvala.
Hvala ministru financija i trezora. Da li zastupnica želi komentirati? Izvolite, imate riječ.
Hvala ministre. Ovaj, ja Vas molim samo da klimanjem glave potvrdite, ovih 14,4 miliona je, to su oni direktni transferi sa računa, je li tako, što ste podijelili, podijelili ste u skladu slično sa koeficijentima kojim dijelite PDV prihode, 60% tako je nešto išlo, čini mi se, 30 i nešto Republici Srpskoj, a trošenje budžetske rezerve, evo očekujem odgovor. Hvala.
Hvala. Riječ ima zastupnik Nikola Lovrinović, izvolite zastupniče. 5
Dobar dan, lijepi pozdrav svima, predsjedavajuća Vama, članovima Kolegija, kolegama, koleginicama i kolegama, nazočnima, gostima. Dakle, evo ja sam se potrudio i na neki način bio u obvezi, nadam se da ćete to pozitivno razumjeti, da uputim pitanje gospodinu predsjedavajućem Vijeća ministara, gospodinu Tegeltiji, koje glasi – Hoćete li pokrenuti postupak smjene ministra Cikotića nakon što je Odlukom Tužiteljstva BiH ministar Cikotić ostao u predmetu istrage za ratne zločine u Bugojnu nad hrvatskim zatočenicima u logoru „Stadion“? Kod imenovanja sam Vam predočio takvu situaciju, a sad je istragu o Cikotiću potvrdilo Tužiteljstvo BiH. Dakle, u privitku ovoga pitanja sam dostavio rješenje glavne tužiteljice, a podsjetiću vas tada sam Vam, gospodine predsjedavajući, kolege i koleginice ovdje predočio jedan akt Tužiteljstva koji je sa zakašnjenjem od dvije godine izvjestilo zainteresirane stranke u ovome predmetu kako je gospođa Terzić Slavica, tadašnja tužiteljica, dakle, iz predmeta o istrazi za ovaj ratni zločin izvela, da tako kažem, gospidna Cikotića i da oni imaju pravo na žalbu, dakle sa dvije godine zakašnjenja, tu sam ja postavio i pitanje Tužiteljstvi šta će sad s tim biti. Međutim, evo oni su na neki način stavljanjem ovakvog rješenja dali na neki način odgovor, pa pošto se vodi određena procedura kod imenovanja, Vi ste tada rekli da ćete, dakle, provjeriti i onaj navod koji sam Vam tada uručio, sjećate se, evo da vidim što ćete sad učiniti, jer evo Vi ste predlagač za ovu poziciju bili gospodina ministra. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku. Predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zoran Tegeltija. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Prilikom odgovora na prethodno poslaničko pitanje tada sam rekao ono što piše u zakonu, a vezano za imenovanje ministara i predsjedavajućeg Svajeta ministara, uslov da bi neko mogao da bude imenovan na tu funkciju jeste da protiv njega nije izrečena kazna za krivično djelo i da protiv njega nije potvrđena optužnica. Tada smo rekli da o tim procedurama o tome potvrdu, odnosno odluku donosi naše institucije, SIPA je ta koja je bila nadležna da utvrđuje da li neko od kandidata ispunjava ili ne ispunjava uslove po osnovu ova dva kriterijuma. Tada sam, naravno i svi ste dobili potvrdu da je SIPA, koja vrši provjeru tih podataka, konstatovala da protiv gospodina Cikotića u tom trenutku ne postoji, niti ima izrečena kazna za krivično djelo, niti protiv njega da je potvrđena optužnica. U međuvremenu, znači govorim o potvrđenoj optužnici, u međuvremenu smo, svi smo to saznali iz medija i ja sam dobijajući Vaše ovo pitanje pokušao da provjerim u kojoj je fazi ovaj predmet za gospodina Cikotića, tamo je tužilac donio odluku, nalog da postupajući tužilac izvrši provjere i da odluči da li će ostati kod rješenja da oslobodi gospodina Cikotića od istrage ili će vratiti ga u predmet istrage. Znači, u ovom trenutku nemamo nikakvu tužilačku odluku, a pogotovo nemamo potvrđenu optužnicu na osnovu koje gospodin Cikotić ne bi mogao da obavlja svoju funkciju ministra bezbjednosti. Koliko ja razumijem ovo i koliko sam od pravnika dobio, izgleda u toj fazi je ovaj predmet. Naravno, ukoliko predmet istrage bude takav, ukoliko se bude potvrdila 6 optužnica, da o tome u ovom trenutku ne nagađamo, onda možemo u tom trenutku o tome ponovo razgovarati. Hvala lijepo.
Hvala. Da li zastupnik želi komentirat? Izvlolite imate riječ.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, da je iole ikakvoga, dakle, morala ovdje u ovoj našoj državi ja ovo pitanje, Vama gospodine predsjedavajući, ne bi trebao ni postavljati, dakle na samu ovu činjenicu i neke ranije činjenice možda bi osoba koju, o kojoj govorim sama mogla podnijeti ili trebala podnijeti ostavku. Međutim, kako se to ne dešava, naravno da sam kao zastupnik, a posebice što sam s tog prostora zainteresiran za takvo što. Osim toga, dakle, ja nisam u ovom pitanju to postavio, Vi znate kao predsjedavajući Vijeća da se vodi još jedna istraga o jednom drugom slučaju, da su neprimjerene izjave oko pitanja migranata. Dakle, Vi ste predlagač ovog rješenja bili i za ovo ministarstvo kao i za svaka druga, zato sam postavio Vama to pitanje. Moglo se naravno ići i na inicijativu da se skupe potpisi i da se to također uradi, što možda nije isključeno, ali Vi ste bili predlagač i želio sam da to krene od Vas kako je bilo i proces imenovanja. Ja ću Vama za neki naredni period pokušati osigurati [[govornik se upozorava na vrijeme]] a možda i gospodinu ministru, jednu knjigu koju je napisao logoraš, koji je ovo sve preživio, pa da vidite kakva je bila devastacija općine Bugojno i htvatske imovine u toj općini. Dakle, naravno, ako Vas bude zanimalo, ali [[govornik se upozorava na vrijeme]] vjerujem da će Vas zanimati pa ćete vidjeti, dakle, jel' ovo mi smo, ispričavam se predsjedavajuća, mi smo raspravljali o ministrima koji su bili na nekim feštama, a ovo je vrlo ozbiljna stvar, dakle ovo je ratni zločin. Prema tome, mi imamo u Ministarstvu sigurnosti osobu koja se na neki način veže, ja sam i tad rekao da ja uopće ne plediram jesam li ja u pravu ili nisam, da će to pokazati naravno istraga i Tužiteljstvo, ali sama činjenica da se radi o takvom jednom događaju, dakle, i da imamo takav sastav Vijeća ministara ja nemam, dakle, riječi. Hvala lijepo.
Riječ dajem zastupniku Nenadu Nešiću. Izvolite zastupniče.
Moje pitanje je upućeno ministru finansija i trezora, gospodinu Vjekoslavu Bevandi – Kad očekujete zaključenje sporazuma sa MMF-om o kreditnom zaduženju BiH u iznosu od 1,5 milijardi konvertibilnih maraka i šta sadrži Nacrt pisma namjere, odnosno koje su to obaveze i reforme koje BiH treba provesti, te ukoliko je moguće da nam dostavite to Pismo namjere?
Odgovor, ministar financija i trezora Vjekoslav Bevanda. Izvolite. 7
Evo da odgovorim konkretno gospodinu Nešiću. Pismo namjere utvrđuje Fiskalno vijeće BiH, njega čine predsjedatelj Vijeća ministara, ministar financija, to sam evo sad ja, entitetski premijeri i ministri financija. U Pismu namjere u prethodnim mjerama, ja sam se jednostavno u tim razgovorima fokusirao na ono što je obaveza države i javno sam izjavio da nemam nikakvih problema da podržim takve stvari koje su, ovaj, obaveza države. Jer na, u Pismu namjere stoji da treba država donijeti proračun, ja isto mislim da ga treba donijeti, da ćemo usaglasiti posebne strategije u upravljanju javnim financijama sukladno ustavnom uređenju i pokušati to sublimirati u jednu strategiju, da ćemo usvojiti zakon, e sad točno ne znam naziv, o električnoj energiji, tako je, to je precizno, to već stoji zakon taj pet godina u Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. I budući da ni državni nivo, ni ova Parlamentarna skupština, ni niko uposlen sa državnog... na nivou države, pa samim tim ni država nema ni marke od MMF-a, već to koriste entiteti i sasvim normalno u Federaciji ukoliko hoće i svojim odlukama nižim nivoima, nemam i to sam rekao juče, nemam zamjerki. Ne mogu Vam poslati Pismo namjere, jer su pregovori u tjeku, juče je prekinuto Fiskalno vijeće u 18:00 sati i njegov nastavak će biti u petak u popodnevnim satima. Ja očekujem dogovor, jer entiteti trebaju novac, a kad me pitate, da ne bi bio neprecizan, kad očekujem, očekujem kad domaće vlasti sklope sporazum i nište im ne bude sporno, a onda Odbor MMF-a to odobri. Isto tako da Vam kažem, da ja ni pismo namjere, ni memorandum nema teorije da potpišem bez jasno utvrđenih i kriterija koji se odnose i na raspodjelu, jer ne želim da budem dio cirkusa koji sam bio oko prošlog aranžamana sa MMF-om, kad se nisu gledale više ništa, nego čisto politički smo se brukali pred svijetom. Hvala.
Hvala ministru. Da li zastupnik želi komentirati odgovor? Imate riječ.
Mene brine oko cijele ove priče oko MMF-a to što sedam ljudi u ime svih nas ovdje, u ime institucija i entiteta, institucija BiH, kaže zadužićemo se toliko i toliko i preuzme obaveze koje nema saglasnost ... sadržaj pisma namjere uvijek je bio pod velom tajne, ko može u ime ovog Parlamenta, entitetskih skupština bilo kome obećati šta ćemo uraditi. 2013. gospodin Željko Komšić najavio je da će zatražiti od Ustavnog suda BiH ocjenu ustavnosti i zakonitosti svih aranžmana sa MMF-om, a tad je to podržao i naš kolega gospodin Radmanović, koji je rekao – da svi međunarodni ugovori, bilo koje institucije u BiH, po zakonu moraju da prođu kroz Predsjedništvo BiH, svi ugovori sa MMF-om nisu bili u Parlamentu, ni u Predsjedništvu BiH, bilo bi važno da ukažemo svim u BiH i onima koji dolaze u BiH iz nekih drugih svjetskih institucija da mi ovdje njegujemo vladavinu prava, rekao je tada gospodin Radmanović. Radmanović je tada rekao – da MMF nisu zanimali Ustav i zakoni BiH, navodeći da oni potpuno zaobilaze ustavnopravni položaj BiH, odnosno Predsjedništvo BiH, te da [[govornik se upozorava na vrijeme]] ja se potpuno slažem sa gospodinom Radmanovićem i zato očekujem da će Savjet ministara ... dostaviti Pismo namjere i da će nas gospodin Radmanović podržati. I želim da vam kažem da je do mene došle raznorazne inforacije [[govornik se upozorava na vrijeme]] da ćemo mi preuzeti neke obaveze koje u potpunosti narušavaju suverenitet i zemlje i entiteta, a o tome ću poslije. 8
Hvala Vam. Molim sve zastupnike da se pridržavaju vremena koje je poslovnički određeno i za postavljanje pitanja i za komentar. Riječ ima zastupnica Ljubica Miljanović. Izvolite zastupnice.
Hvala gospođo predsjedavajuća, pozdravljam sve prisutne. Moje pitanje odnosi se na Savjet ministara, na ruke predsjedavajućeg – Kolika je ukupna robna razmjena BiH u ova prva tri kvartala pri kraju 2020. godine, koliko je iznosila vrijednost izvezene robe, a koliko vrijednost uvezene robe? Koliko učešća u ukupnom izvozu BiH ostvaruje izvoz u Evropsku uniju na kraju 2020. godine i koliko je u 2020. godini u ova prva tri kvartala BiH izvozila u Njemačku, Italiju, Srbiju, Hrvatsku, Austriju, Sloveniju, Mađarsku i Tursku, a koliko u istom periodu 2019. godine? To je moje pitanje.
Hvala zastupnici. Predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Tegeltija, odgovor. Izvolite.
Hvala lijepo. Ovdje je mnogo statističkih podataka, naravno da ćemo vam dostaviti odgovor i u pisanom obliku za sve vas, da imate podatke kako se kreće naša spoljnotrgovinska razmjene za prvih devet mjeseci 2020. godine. Ukupan obim razmjene je, govoriću samo o milionima da ne ulazim u one ... cifre, za devet mjeseci ukupan obim spoljnotrgovinske razmjene BiH je 23 milijarde i 63 miliona konvertibilnih maraka. U tom periodu u spoljnotrgovinskoj razmjeni BiH je ostvarila deficit u iznosu od 5 milijardi i 346 odsto i u ovom periodu imali smo pokrivenost uvoza izvozom od 62,40%. Sama obim, značajno smanjenje obima spoljnotrgovinske razmjene pokrivenost uvoza izvozom kreće se u okvirima onim koje smo imali u prethodnom periodu. Kada govorimo pojedinačno o stavkama kako izgleda izvoz, a kako izgleda uvoz u prvih devet mjeseci, izvoz BiH je izvezeno roba i usluga u ukupnoj vrijednosti od 8 milijardi i 858 miliona konvertibilnih maraka i to je za više od milijardu i 142 miliona manje nego što je bilo u istom periodu 2019. godine ili 11,42% manje nego u istom periodu u 2019. godini. Kada je u pitanju uvoz na tržište BiH, uvezeno je robe u vrijednosti od 14 milijardi i 205 miliona, što je manje za 2 milijarde i 467 miliona u odnosu na isti period 2019. godine ili za preko 14,8% manje je obim uvoza na tržište BiH. Kada govorimo o spoljnotrgovinskoj razmjeni u odnosu na Evropsku uniju, spoljnotrgovinska, Evropska unija je naš najznačajniji spoljnotrgovinski partner. Uz Evropsku uniju naš susjed Srbija je tek sledeći koji ima, se kreće u okvirima najznačajnijih naših spoljnotrgovinskih partnera. U, za prvih devet mjeseci na tržište Evropske unije izvezeno je robe u vrijednosti od 6 milijardi i 401 miliona konvertibilnih maraka i to je manje za 10,97% u odnosu na isti period prethodne godine. Istovremeno sa tržišta EU uvezeno je roba i usluga u ukupnoj vrijednosti od 9 milijardi 534 miliona i to je manje za 15,57% u odnosu na isti period prethodne godine. U ukupnoj spoljnotrgovinskoj razmjeni BiH sa svijetom spoljnotrgovinska razmjena sa EU čini 69,1% ukupne spoljnotrgovinske razmjene BiH. 9 Naši najznačajniji spoljnotrgovinski partner iz EU jeste naš susjed Hrvatska, poslije toga imamo značajan obim spoljnotrgovinske razmjene sa Austrijom i Njemačkom. U ukupnom izvozu iz BiH Evropska unije učestvuje čak sa 72,3% i naša izvozna tržišta su Hrvatska, Njemačka, Slovenija, Italija i Austrija. U ukupnom uvozu BiH Evropska unije učestvuje sa nešto manje nego u ukupnom izvozu i učestvuje sa 67,1%. Najznačajnija tržišta sa koga mi uvozimo robu iz EU jesu ...sve iste zemlje kao i na koje izvozimo, Hrvatska, Njemačka, Slovenija, Italija i Austrija. Naravno, postoje i neki drugi spoljnotrgovinski partneri, ovdje ima mnogo pobrojanih zemalja i zaista bilo bi zamarajuće da čitamo sve podatek o kojima govorimo, ali reći ćemo, pad spoljnotrgovinske razmjene najmanji je u odnosu na Njemačku, veoma visok je kada je u pitanju smanjenje izvoza u Italiju u periodu devet mjeseci 2019. i 2020. godine, koji je pao za 26%. Izvoz u Srbiju je manji za 14%, u Hrvatsku samo za 3%. Izvoz u Austriju u 2020. godini je za [[govornik se upozorava na vrijeme]] 10% niži nego što je bio u prethodnom periodu prošle godine, u Sloveniju je niži za 8%, a najveći pad izvoza zabilježen je prema Mađarskoj i Crnoj Gori, tamo su, kako bih rekao, obim spoljnotrgovinske razmjene je mali, izvoz je u Crnu Goru pao za 28%, a u Mađarsku za 29%. Jedina zemlja u broju onih zemalja koje ste Vi postavili pitanje u kome nismo imali smanjenje izvoza jeste Turska u koju smo u ovih devet mjeseci izvezli 254 miliona maraka, u istom periodu smo izvezli prošle godine 237 miliona ili 7% više nego u 2019. godini. Ovdje ima još značajan broj statističkih podataka, da vas ne opterećujem svim njima, dostavićemo Vam u pisanom obliku. Hvala lijepo.
Hvala predsjedavajućem. Da li zastupnica želi komentirati?
... odgorovom, samo očekujem ovo u pismenoj formi.
Hvala lijepa. Riječ dajem zastupnici Aidi Baručiji. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća, pozdravljam sve prisutne. U prethodnom razdoblju Agencija za lijekove pripremila je Prijedlog odluke o popisu esencijalnih lijekova u BiH i pribavila pozitivna mišljenja od relevantnih institucija, izuzev mišljenja Ministarstva finansija i trezora. Naime i pored više upućenih urgencija kojima se traži mišljenje Ministarstva i ukazuje na važnost donošenja odluke o esencijalnom popisu lijekova u BiH, Agencija nije dobila povratnu informaciju, uz upućene ugrencije ukazivala je na važnost esencijalnog popisa lijekova na zdravstveni i socijalni sistem u BiH. Članom 33. Poslovnika o radu Savjeta ministara definisan je vremenski rok za davanje mišljenja i ono iznosi 10 dana od dana prijema materijala, ukoliko se radi o hitnim materijalima koji, u kojima treba podnijeti i hitno, dakle, zauzeti stav, organi su dužni dati mišljenje odmah. Moje pitanje ministru glasi – Zašto dovodite u pitanje dostupnost lijekova sa Esencijalne liste građanima BiH? Hvala. 10
Odgovor predsjedatelj, ministar finacija i trezora, gospodin Bevanda. Izvolite.
Pozdrav svima, ja ću se pokušati samo našaliti, jer će se uokviriti ove dvije minute, kao da pitanje postavlja neko iz ovog farmaceutskog lobija, jer neki lijek nije uvršen na nešto. Vi ste citirali vrlo jasno odredbe, pa da ja kažem. Znači, sukladno Zakonu o ministarstvima i drugim tijelima uprave BiH Ministarstvo civilnih poslova je nadležno za obavljanje poslova i izvršavanje zadataka koji su u nadležnosti BiH koji se odnose na utvrđivanje osnovnih principa kordiniranja aktivnosti, usklađenje planova entitetskih tijela vlasti, definiranje strategije na međunarodnom planu u područjima zdravstva i socijalne zaštite. Takođe Poslovnikom o radu Vijeća ministara propisana je obveza pribavljanja mišljenja nadležnih institucija, ali mišljenje nije obvezujuće tako da se materijal može uputiti i razmatrati na Vijeću ministara BiH. Znači, ne dovodim ništa u pitanje, pogledaću šta je to u Ministarstvu, ali ovo je moglo biti na Vijeću ministara posebno što nema finansijske reperkusije na proračun. Evo, pokušavam zadržati u okviru ovoga svoga, a znam da je pitanje naručeno. Hvala.
Hvala ministru. Da li zastupnica želi komentirati? Imate riječ.
Naravno da želim, ništa nije naručeno, ja ne znam da li ste upoznati da Esencijalnu listu lijekova najčešće koriste hronični bolesnici, a upravo u revizorskom izvještaju stoji, Agencije za lijekove, da bez mišljenja Ministarstva finansija i trezora ovaj, Vijeće ministara ne može razmatrati ovaj akt. Dakle, pitanje nije naručeno, pitanje je smisleno, dakle, piše u revizorskom izvještaju da bez vašeg mišljenja ne može doć na Vijeće ministara i piše da se o tome Vijeće ministara treba upoznati. Hvala.
Hvala zastupnici. Riječ dajem zastupniku Damiru Arnautu. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Čestitam na ponovnom preuzimanju mandata predsjedavajuće Doma i želim Vama i svima nama puno više sjednica u Vašem ovom mandatu nego u Vašem prvom kad je održana samo jedna redovna sjednica Doma. Gospodine Bevanda, pitanje je ministru finansija, ja koliko znam ovaj komentar ne stoji, da je nešto naručeno, naručena su samo nova auta za Vaše stranačke šefove. 11 A sad moje pitanje koje je naručeno od strane građana, ako već hoćete. Nakon što je na moj prijedlog usvojen zakon kojim su ukinute ili znatno ograničene naknade za rad u komisijama, prema zvaničnim podacima Ministarstva finansija i trezora, kojim Vi rukovodite, došlo je do ušteda u prosječnom iznosu od oko milion i po maraka godišnje u svakoj od godina nakon što je taj zakon usvojen, '16, '17, '18. i '19. očito da će to biti trend i u, i da će to biti slučaj i sa 2020. jer je trend jasna u odnosu na godine prije usvajanja ovog zakona. To su zvanični podaci Ministarstva finansija, kažem, prosječno milion i po godišnje, nekad je bilo milion dvjesto, nekad milion osamsto, to su vaši podaci. Dakle, tim mojim zakonom već je ušteđeno 7,5 miliona maraka kad su u pitanju ove komisijske naknade. Mojim durgim zakonom kojim je ukinut bijeli hljeb ušteđeno je dodatnih 2,5 miliona maraka u odnosu na prethodne periode kad se moglo uzimati, to je dakle 10 miliona maraka ušteda kao rezultat dva jednostavna moja zakonska prijedloga. S obzirom da niste smanjivali budžetski okvir u navedenom periodu moje pitanje je – Kako su utrošena ta ušteđena sredstva, na šta konkretno ste ih preusmjerili? Nemojte mi davati uopšte odgovor, na šta konkretno je otišlo 10 miliona maraka ili što bi moj kolega Damir Nikšić rekao – gdje su pare?
Hvala zastupniku. Odgovor, ministar financija i trezora BiH, gospodin Bevanda. Izvolite.
Pošto je Poslovnikom propisano da vi postavljate pitanja, ja imam dvije minute i onda ćete vi biti nezadovoljni i ne vidim svrhu ovo što je bilo vezano za naručenost, revizorsko izvješće, sve je to isto, sve to isti ljudi rade i ovaj ponavljaju neke stvari. Za stranačke šefove ne znam, ja gospodine Arnaut znate li Vi ko Vam je sad taj stranački šef? Ali da završim i suzdržim se od svega uokviriću se u dvije minute. Odluku o otvrđivanju Globalnog fiskalnog okvira donosi Fiskalno vijeće, samu rashodovnu stranu proračuna utvrđuje Parlamentarna skupština BiH na prijedlog Predsjedništva BiH, istovremeno izvješće o izvršenju proračuna na tromjesečnoj razini podnosi Ministarstvo financija Vijeću ministara i ovoj Parlamentarnoj skupštini. Parlamentarna skupština razmatra izvješće o izvršenju proračuna, pitanje mi je totalno jasno, ali Vi dugo sudjelujete u radu Parlamenta i znate da se novac ne može obojiti ulazni, izlazni, znate koliki je naš proračunski okvir, znate da jednostavno je on toliki koliki jest i da mi s mukom zatvaramo svaku godinu, a u odlučivanju o utrošku sredstava odlučuje na kraju Parlamentarna skupština na prijedlog Predsjedništva BiH. Hvala.
Hvala ministru. Da li zastupnik želi komentirati? Imate riječ, izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Bevanda i Vi sami znate da to nije konkretan odgovor i nije nikakav odgovor, u tom okviru budžetskom sam Vam ja uštedio 10 miliona maraka, a ja Vas pitam gdje ste ih preraspodijelili, jer nije posto manji, da je bar posto manji znao bi, evo 10 miliona se uštedilo 12 građinama, ali ste Vi 10 miliona preraspodijelili i ja samo mogu izvući zaključak na auta, na ove privilegije itd. a znate vrlo dobro, znači, jes Parlament usvaja budžet, ali ga Vi predlažete, Vi predlažete nacrt budžeta Predsjedništvu, Predsjedništvo dostavlja prijedlog, sasvim jasno. Dakle uštedio sam 10 miliona maraka sa dva jednostavna zakona, interesuje me gdje su otišle te pare, osim u ova auta. Za 10 miliona maraka ste mogli kupiti dvije zgrade za ambasade umjesto da plaćamo kirije širom svijeta. Mogli ste kupiti sedam, osam zgrada za institucije BiH u zemlji, umjesto što plaćamo kirije i za te institucije, mogli ste kupiti vakcina za cijeli regiona za 10 miliona maraka. To su ozbiljni novci [[govornik se upozorava na vrijeme]] zbog ovakvog odnosa MMF ne treba dati krediti ovakvoj vlasti, vi očito s novcem ne znate raspolagati u interesu naroda i bijedno je vrijeđate ekonomske analitičare kad na isto to ukažu.
Riječ dajem zastupnici Mirjani Marinković-Lepić. Izvolite zastupnice.
Ja sam, dakle, imala namjeru da postavim usmeno pitanje ministru odbrane zbog činjenice da nisam bila dobila odgovor na svoje pitanje, a koje se tiče strelišta u našem gradu u Tuzli, dakle pitanje se odnosilo na to – da li je uknjiženo kao vojna imovina? Pitanje sam, odgovor sam ustvari dobila juče, meni je barem došao u ruke nakon završenog radnog vremena. Međutim, ja bih iskoristila samo ovdje priliku da zamolim, obzirom da sam ja tražila da mi se dostavi dokumentacija koja, na osnovu koje je izvršeno, izvršena uknjižba, ako jeste uknjiženo, a dobila sam odgovor da jeste, ja bih molila da mi se dostavi i odluka Predsjedništva kojom je, dakle, ova imovina proglašena perspektivnom vojnom imovinom, jer su mi dostavljeni samo zemljišnoknjižni izvadci i malo mi je nejasno kako je mogla ova imovina biti proglašena perspektivnom vojnom imovinom obzirom da se od neke tamo '55. godine vodila na Zemljoradničkoj zadruzi Gornja Tuzla. I evo, dakle, ja ne tražim odgovor, ali molim da mi se dostavi i odluka Predsjedništva kojom je ta imovina proglašena perspektivnom vojnom imovinom, jer ovim objektom se, prije rata su se koristili građani, streljački klub i koristila se bivša JNA, a sada taj objekat ustvari propada, onemogućeno je i sportistima i građanima, znači, da ga koriste. Pa evo milila bih znači kao dodatni prilog da mi se dostavi i odluka Predsjedništva.
Hvala. Odgovor, ministar obrane BiH gospodin Podžić. Izvolite ministre.
Gospođo predsjedavajuća, članovi Kolegija, cijenjeni zastupnici, poštovani gosti, sve vas pozdravljam i želim uspjeh u radu. Uvažena zastupnice Lepić, ne znam kako je došlo do toga, ali Ministarstvo odbrane Vam je odgovorilo 10.11. ove godine prvi put, a 03.12. drugi put na isto Vaše pitanje i evo ja sam juče dobio da Vi želite da Vam usmeno odgovorim na ova pitanja. Dakle, osim onoga što ste već Vi iznijeli da je Odlukom Predsjedništva BiH o veličini, strukturi i lokacijama Oružanih snaga BiH od 18.04.2012. godine koja je stupila na snagu isti dan, danom donošenja, Strelište „Paša Bunar“ u Tuzli proglašeno je perspektivnom vojnom lokacijom za Oružane snage BiH i 13 putem Pravobranilašta ova lokacija je uknjižena. Kao što vidim iz Vašeg pitanja, nije Vam jasno, a dakle Savezni sekretarijat za narodnu odbranu, odnosno bivše Jugoslavije, bio je vlasnik te parcele, imamo rješenje od suda, sve ću Vam to gospođo Lepić dostaviti, a samo je od strane Saveznog sekretarijata za narodnu odbranu bivše Jugoslavije ustupljeno pravo korištenja Zemljoradničkoj zajdnici Gornja Tuzla. Prema tome, ovaj, sve je provedeno onako kako to zakon predviđa.
Hvala ministru obrane na odgovoru. Da li zastupnica želi komentirati? Imate riječ, izvolite.
Ja ustvari samo molim, evo da mi se dostavi ta sva kompletna dokumentacija, dostavljena su mi samo dva zamljišnoknjižna izvadka, a zaista sam prvi put juče tek negdje oko četiri sata imala u rukama Vaš odgovor, možda je negdje bio kuršlus u dostavi, ali evo ovo jeste isto takođe pitanje na koje, kako kaže moj kolega Arnaut, naručeno od građana Tuzle, odnosno ljudi koji su ga prije koristili, a sada ne mogu.
Hvala zastupnici. Evo sa ovim smo iscrpili usmena pitanja i odgovore. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeć. Sa ranijeg dnevnog reda skinute su: Točka 29. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Aide Baručije, Mirjane Marinković-Lepić i Damira Arnauta koja glasi: „Nalaže se Ministarstvu pravde BiH i Ministarstvu vanjskih poslova BiH da u roku od 10 dana od dana usvajanja ove inicijative započnu proceduru traženja, diplomatskim i drugim prikladnim kanalima, informacija i dokumentacije od nadležnih tijela Sjedinjenih Američkih Država da je Nikola Špirić bio uključen u javnu korupciju i ostvario korist od nje, uključujući ostvarivanje nepropisne koristi tjekom obavljanja javnih funkcija i ometanje javnih procesa tjekom svog mandata kao član Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine“, na zahtjev Povjerensta za vanjske poslove. Točka 35. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 30 dana od usvajanja ove inicijative, kao nositelj i koordinator aktivnosti, usuglasi sa enitetskim vladama revidirani dokument Socioekonomske reforme u Bosni i Hercegovini za razdoblje 2020 – 2022. godina i prateći Akcijski plan, imajući u vidu ekonomsku krizu uzrokovanu pandemijom koronavirusa (COVID-19) i nužne mjere štednje u javnom sektoru, te mjere pomoći gospodarstvu koje je potrebno preduzeti u idućem razdoblju u cilju oporavka ekonomije Bosne i Hercegovine“, na zahtjev Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj. 14 Na zahtjev Zajedničkog povjerenstva za evropske integracije sa dnevnog reda skinute su: Točka 37. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u što kraćem roku, a ne kasnije od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative, usvoji Akcijski plan za reformu javne uprave u Bosni i Hercegovini, kako bi se finaliziralo još 14 prioriteta i 8 potprioriteta iz Mišljenja Evropske komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Evropskoj uniji“, od 5. 11. 2020. Točka 38. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u što kraćem roku, a ne kasnije od 10 dana od dana usvajanja ove inicijative, usvoji Strategiju za borbu protiv korupcije Bosne i Hercegovine za razdoblje 2020 – 2024. i prateći Akcijski plan, a što je obveza iz Mišljenja Evropske komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Evropskoj uniji i pratećeg Analitičkog izvješća“. Točka 41. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o nadzoru nad tržištem Bosne i Hercegovine, radi njegovog usklađivanja sa pravnom tečevinom Evropske unije, odnosno Uredbom br. 765/2008 Evropskog parlamenta i Vijeća od 9. 7. 2008. godine, kojom se utvrđuju zahtjevi za akreditiranje i nadzor nad tržištem koji se odnose na stavljanje na tržište različitih proizvoda“. Točka 42. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u što kraćem roku, a ne kasnije od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative, pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o regulatoru električne energije i prirodnog gasa, prijenosu i tržištu električne energije u Bosni i Hercegovini, kako bi realizirali obveze iz Trećeg energetskog paketa iz Ugovora o uspostavi Energetske zajednice i obveze preuzete Analitičkim izvješćem Europske komisije iz Mišljenja Europske komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Europskoj uniji“. Točka 45. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative izradi i dostavi Vijeću ministara Bosne i Hercegovine na usvajanje prvi nacrt Integriranog energetskog i klimatskog plana Bosne i Hercegovine (NECP), a što je obveza ovog ministarstva iz Akcijskog plana Vijeća ministara Bosne i Hercegovine za realizaciju prioriteta iz Analitičkog izvješća Europske komisije“. Točka 48. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative donese Odluku o usvajanju Strateškog dokumenta za oblast mladih na nivou Bosne i Hercegovine, kako bi se omogućilo povlačenje sredstava iz IPA fondova u oblasti mladih, te se u svezi s tim zadužuje Ministarstvo civilnih poslova Bosne i Hercegovine da preduzme sve potrebne aktivnosti kako bi se u što kraćem roku, a ne kasnije od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative, stavila u funkciju Komisija za koordinaciju pitanja mladih u Bosni i Hercegovini“. 15 Na dnevni red dodane su: Točka 5. Zahtjev zastupnika Denisa Zvizdića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o strancima po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-2310/20 od 8. 12. 2020. godine. Točka 45. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Amandmana na Montrealski protokol o tvarima koje oštećuju ozonski omotač. Točka 46. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu između Bosne i Hercegovine i Europske investicijske banke, Zajednički europski fond za Zapadni Balkan /WB- IG-O2-BIH-TRA-06, ,,Mediteranski koridor CVC: Bosna i Hercegovina – putna interkonekcija sa Hrvatskom, poddionica I. Tarčin-Ivan“, od 26. 11. 2020. Točka 47. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (GrCF2 W2 – Projekt energetske učinkovitosti u javnim zgradama Sarajevo) između Bosne i Hercegovine i Europske banke za obnovu i razvoj. Točka 48. Suglasnost na ratifikaciju Ugovora o grantu (GrCF2 W2 – Projekt energetske učinkovitosti u javnim zgradama Sarajevo) između Bosne i Hercegovine i Europske banke za obnovu i razvoj koji se odnosi na investicijski grant iz Regionalnog programa energetske učinkovitosti za Zapadni Balkan (REEP). Točka 49. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu i Amandmana 7. na Ugovor o financiranju od 27. 2. 2006. između KfW-a, Frankfurt na Majni (KfW) i Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Vijeće ministara BiH (primalac), u iznosu od 5.000.000,00 eura za projekt Ublažavanje utjecaja Covida-19 na mikro, mala i srednja poduzeća (MICMSME) putem Europskog fonda za Bosnu i Hercegovinu (EFBH), potpisanog 27. 10. 2020. i 29. 10. 2020. u Sarajevu i Frankfurtu na Majni, od 3. 12. 2020. Dopunjene su točke: Točka 6. Prijedlog amandmana II, III, IV i V na Ustav Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnici iz Kluba SDPBiH, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva, koje je negativno. Točka 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti potrošača u Bosni i Hercegovini, predlagatelji: zastupnice Borjana Krišto, Darijana Filipović, Alma Čolo, Nada Mladina i Edita Đapo, s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, koje je negativno po drugi put. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Zastupnik Damir Arnaut, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Evo Klug Naša stranka – Nezavisni blok predlaže tačku dnevnog reda – Poslanička inicijativa „kojom se nalaže Ministarstvu pravde BiH, Ministarstvu vanjskih poslova BiH da u roku od 10 dana od dana usvajanja ove inicijetive otpočnu proceduru traženja diplomatskim i 16 drugim prikladnim kanalima informacija i dokumentacije od nadležnih organa Sjedinjenih Američkih Država da je Nikola Špirić bio uključen u javnu korupciju i ostvario korist od iste, usključujući i ostvarivanje, citiram: „ ostvarivanje nepropisne koristi tokom obavljanja javnih funkcija, ometanje javnih procesa tokom svog mandata kao člana Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH“, citiram Ambasadu SAD-a. Klub je ovu inicijativu dostavio u proceduru 28.09.2020. godine, ona je danas skinuta sa dnevnog reda, jer Komisija za vanjske poslove nije dala mišljenje, iako se Komisija za vanjske poslove jutros sastala da da mišljenje o ratifikaciji međunarodnih sporazuma o zajmu uglavnom, a onda je razbijen kvorum prije nego što se moglo odlučivat o ovoj inicijativi. Međutim, ja podsjećam da je ova inicijativa predložena 28.09.2020. godine, Komisija za vanjske poslove je imala cijeli oktobar, cijeli novembar i evo gotovo pola decembra da se sastane i razmotri to. Međutim Komisija za vanjske poslove je prvo se trebala sastat u ponedjeljak ove sedmice, pa u utorak, pa se sastala jutros deset minuta prije sjednice Doma i onda razbila kvorum prije nego što se o ovome moglo odlučicati. Stoga je jedini mogući način da se ovo nađe na dnevnom redu, uzimajući u obzir je li, dvoipomjesečne opstrukcije i ovo što sam sad rekao vezano za današnju sjednicu, da se predloži kao tačka dnevnog reda na početku sjednice Doma kako je Poslovnik to propisao. Hvala.
Zahvaljujem zastupniku Arnautu. Za riječ se javila zastupnica Aida Baručija, imate riječ zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Grupa poslanika Nezavisnog bloka, Naše stranke, SDP-a traži da se na dnevni red uvrsti tačka dnevnog reda, odnosno zahtjev za iniciranje glasanja o nepovjerenju Vijeću ministara BiH. Mali broj predloženih zakona i održanih sjednica, nebriga o novcu, dakle, građana BiH i loš odgovor na pandemiju, nebriga za privredu, očuvanje radnih mjesta, bez upravljanja migrantskom krizom, konstantno zaduživanje su samo neki od razloga zbog kojih bi ova tačka dnevnog reda trebala danas biti usvojena.
Hvala zastupnici. Sljedeći za raspravu se javio Nenad Stevandić, zastupniče imate riječ.
Dobar dan. Na osnovu člana 71. a u vezi sa članom 60. predlažem donošenje zaključka kroz novu tačku dnevnog reda, koji glasi – Da se Parlamentarna skupština BiH traži hitno, najranije u roku od 7 dana od dana donošenja ovog zaključka saziva sjednica Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno bezbjedonosne agencije BiH sa ciljem da se detaljno istraže navodi predsjednika Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, gospodina Milana Tegeltije o nezakonitom 17 i proizvoljnom sistemskom ... praćenju, snimanju, prisluškivanju predsjednika VSTS-a, o nalazima istrage Zajednička komisija treba da obavijesti oba doma Parlamentarne skupštine. Dana 26. novembra u javnosti se pojavio audio snimak telefonskog razgovora predsjednika VSTS-a i saradnice u vezi sa zapošljavanjem njene sestre. Dan kasnije sam Tegeltija je snimak ocijenio kao nevjerovatnu montažu u intevju za jednu sarajevsku televiziju. Takođe je naveo da je razgovarao sa direktorom OBA BiH koji ga je nakon provjere nazvao i rekao da su istinita njegova saznanja o nezakonitom prisluškivanju i snimanju, al' da to ne radi on nego odmetnuti dijelovi OBA-e. Ovo nije nikakva priča o Milanu Tegeltiji i njegovom utvrđivanju odgovornosti, to je posao nekog drugog i priča za VSTS, ovo je priča o tome da je ustavni poredak narušen, da svako može biti prisluškivan, targetiran, ako hoćete pravilnije da razumijete ovo o čemu ja govorim izbrišite ime Milana Tegeltije i dodajte ime Bakira Izetbegovića, Borjane Krišto, Zorana Tegeltije, kolega iz Parlamenta, znači ako se to može tako raditi, a da mi o tome ne raspravljamo i naravno mi nismo sud koji o tome može da sudi, ali možemo u svojoj nadležnosti da zatražimo da Zajednička komisija utvrdi činjenice i na osnovu izjave direktora Obavještajne agencije BiH da li postoje odmetnuti dijelovi službe, da li mi živimo u nekom sistemu u kojem neke paraslužbe uzrokuju i determinišu političke procese i koje mogu svakoga od nas da iztargetiraju bilo da smo pričali nešto sa svojom porodicom na slavi, da li smo se na nečiji račun šalili. Znači, svako od vas je u ovom momentu Milan Tegeltija o kome ne raspravljam kao o nekome koga bih podržao, branio, to je posao za neke druge ljude, ali ono što je naša nadležnost mi ne možemo da izbjegnemo ukoliko je ovo potpuno jasan pokušaj i jasan snimak i jasno nelegalno djelovanje koje mora biti istraženo i pored odluka tužilaštva i našom, da kažemo, političkom odlukom da Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost istraži i da nas obavijesti o čemu se ovdje radi i da li mi živimo u državi u kojoj odmetnuti dijelovi službe, koju mi plaćamo i koju mi, da kažemo, delegiramo mogu da na ovaj način targetiraju, uništavaju ljude bez obzira ko su i šta su. Ponavljam, ne radi se o Milanu Tegeltiji, radi se o svakom čovjeku koji može ovo da doživi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zatupniku. Sledeći za raspravu javio se zastupnik Nenad Nešić, imate riječ.
Hvala. Ja predlažem novu tačku dnevnog reda – Nacrt pisma namjere MMF-a u vezi sa novim kreditnim aranžmanom u iznosu od 1,5 milijardi konvertibilnih maraka. Da se ne bi ponavljao, ono što sam maloprije pričao prilikom postavljanja poslaničkog pitanja, smatram da Pismo namjere ne može ostati pod velom tajne i smatram da mi trebamo da znamo šta se nalazi u tom Pismu namjere.
Zahvaljujem zastupniku. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih za raspravu o dnevnom, izmjenama i dopunama dnevnog reda današnje sjednice. Zaključujem raspravu o dnevnom redu. 18 Ovako, sad prelazimo na izjašnjavanja. Imamo inicijativu koju je obrazložio zastupnik Arnaut, ona je nama bila u prijedlogu dnevnog reda i vidjeli ste da smo pročitali iz razloga da je navedena inicijativa skinuta zato što nadležno ministarstvo nije odradilo ovaj posao, odnosno povjerenstvo nije odradilo svoj posao i u skladu sa Poslovnikom je skinuta s današnjeg dnevnog reda. U ovom slučaju imamo zastupnika koji predlaže inicijativu, ovu ćemo inicijativu dati na glasanje. Što se tiče druge inicijative zastupnice Aide Baručija, zahtjev se odnosi na iniciranje glasanja o nepovjerenju Vijeća ministara BiH. Ja bi podsjetila uvaženu zastupnicu, ona se ovdje pozvala na odredbe članka 153. Poslovnika Zastupničkog doma, ali ja ću takođe reći da ćemo ovu inicijativu, sa ovom inicijativom postupiti u skladu sa Poslovnikom ovim i da će ona biti na sjednici Doma uvrštena na dnevni red u skladu sa člankom 154. tako da se danas ne izjašnjavamo, ona će biti proslijeđena onako kako to nalaže Poslovnik. Imamo sljedeću inicijativu za dnevni red, dopunu dnevnog reda gospodina Stevandića, da se donese, znači, zaključak kojim se Zastupnički dom Parlamentarne skupštine traži hitno da se u roku od 7 dana od dana donošenja ovog zaključka sazivanje sjednice Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno sigurnosnom agencijom, s ciljem da se dostave, detaljno istraže navodi predsjednika VSTV-a Milana Tegeltije o nezakonitim i proizvoljnom sistemskom i kontinuiranom praćenju i snimanju, prisluškivanju predsjednika VSTV-a u cilju prevladavanja nezakonitih kompilacija i montaža kao navodnih materijala kojim bi se trebale proizvesti neprofesionalne promjene u pravosudnom sistemu. Ovu smo isto tako inicijativu imali danas na dnevnom redu, o njoj smo se izjašnjavali, ali obzirom da zastupnik ima pravo da predloži i na samoj sjednici i o ovoj ćemo se inicijativi izjasniti. I imamo još jednu inicijativu, u ovom trenutku sam samo dobila kratko – Nacrt pisma namjere MMF-a. Podsjetiću zastupnika na članak 71. da na početku sjednice Doma zastupnik, kao i svaki ovlašteni predlgatelj ima pravo tražiti izostavljanje nebovezne točke i predlaganje nove sa odgovarajućim materijalom u pisanom obliku. Ja bih uvaženog zastupnika Nenada Nešića podsjetila da u njegovom slučaju nemamo takav materijal, imamo samo jednu rečenicu, koja kaže – Nacrt pisma namjere MMF-a u vezi s novim kreditnim aranžmanom u iznosu od milion i po milijardi KM. Prema tome ovdje nemamo materijal o ovom se ne možemo izjasniti. Evo ja molim zastupnike da se u ovom trenutku pripremimo za glasanje. Zastupnik Arnaut se javio, povreda Poslovnika.
Hvala predsjedavajuća. U vezi ove inicijative koju je predložila kolegica Baručija, dakle član 154. Poslovnika podrazumijeva, odnosno nalaže da ukoliko postupite po proceduri kako ste predložili, da najkasniji datum kad možemo imati sjednicu vezanu za izglasavanje povjerenja Vijeću ministara će biti 8. ili 9. januar i ja u tom slučaju molim da se držite striktno tih rokova, da ne bi o ovome odlučivali dvadeset i nekog januara, zato što je tako nekom lakše. Ja i dalje sugeriram, Dom može zaključkom se odnositi prema Poslovniku kako je to propisano, da se o ovome glasa danas, da to raspravimo danas. Ukoliko istrajete na svom, neću reći tumačenju koje je ok, nego na prijedlogu koji ste dali, onda vas molim da se ovdje nađemo najkasnije do 8. ili 9. janura kako je to Poslovnikom propisano i da smijenimo ovo Vijeće ministara. Hvala. 19
Uvaženi zastupniče, Vi ste zloupotrijebili poslovničku odredbu, poslovnička odredba se odnosi na vođenje sjednice i ova stvar o kojoj ste govorili je regulirana Poslovnikom. Hvala lijepa, a svi drugi i održavanje sjednice i sve druge radnje su regulirane Poslovnikom i nema potreba da nas neko na to posebno opominje. Nenad Nešić, povreda Poslovnika.
Hvala predsjedavajuća. Ja želim da kažem da se materijal nalazi ovdje na trećem spratu i ukoliko vi to žilite on može biti lako, vrlo lako nama ovdje dostavljen. Predlažem pauzu od sat vremena da se dostavi materijal i da onda se izjasnimo o ovom mom prijedlogu.
Molim Vas, zastupniče, ja se nadam da Vi znate Poslovnik, ali morali ste pročitati da za vrijeme dnevnog reda nema pauze sjednice. Evo, hvala Vam lijepa i nadam se da razumijete da je nam svim cilj da mi radimo u skladu sa Poslovnikom. Molim zastupnike da se izjasnimo o prijedlozima za izmjene i dopune dnevnog reda. Idemo prvo inicijativa koju je zastupnik Arnaut predložio, da se o njoj izjasnimo. To je: Da se nalaže Ministarstvu pravde BiH i Ministarstvu vanjskih poslova da u roku od 10 dana od dana usvajanja ove inicijative otpočnu proceduru traženja, diplomatskim i drugim prikladnim kanalima, informacija i dokumentacije od nadležnih organa Sjedinjenih Američkih Država da Nikola Špirić je uključen u javnu korupciju i ostvario korist od iste, uključujući ostvarivanje nepropisne koristi tjekom obavljanja javnih funkcija i ometanje javnih procesa tjekom ovog mandata kao člana Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 32 nazočna – imamo 18 za, 11 protiv, 3 suzdržana. Imamo opću većinu, ali nemamo entitetske većine u Republici Srpskoj. Naknadno izjašnjavanje. Prelazimo na izjašnjavanje o inicijativi gospodina Stevandića, da se u dnevni red današnje sjednice uvrst zaključak kojim se Zastupnički dom Parlamentarne skupštine traži hitno, a najkasnije u roku od 7 dana od dana donošenja ovog zaključka, sazivanje sjednice Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno sigurnosne agencije BiH s ciljem da se detaljno istraže navodi predsjednika VSTV-a Milana Tegeltije o nezakonitim, proizvoljnom, sistemskom i kontinuiranom praćenju, snimanju, prisluškivanju predsjednika VSTV-a u cilju pravljenja nezakonitih kompilacija i montaža kao navodnih materijala kojim bi se trebale proizvesti personalne promjene u pravosudnom sistemu. Evo molim vas da se izjasnimo o prijedlogu ove točke za dnevni red današnje sjednice. Od ukupno 32 nazočna – za 12, protiv 14, suzdržanh 6. Ne postoji opća većina, ovaj prijedlog za uvrštavnja u dnevni red nije dobio potrebnu većinu. 20 I rekli smo da četvrti prijedlog nije obrazložen u skladu sa Poslovnikom i s njim se, o njemu se ne izjašnjava. Konstatiram nakon izjašnjavanja da 14. sjednica Doma ima dnevni red koji ste dobili uz poziv, uz ove pročitane izmjene i dopune i ove o kojima smo se zapravo izjašnjavali, jer nijedna nije usvojena na današnjoj sjednici. Znači, ostaje samo da sjednica Doma ima dnevni red koji smo dobili uz poziv uz pročitane izmjene i dopune. Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 13. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Zahtjev zastupnika Saše Magazinovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u sukladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-2144/20 od 3. 11. 2020. godine; 4. Zahtjev zastupnika Saše Magazinovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u sukladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-2145/20 od 3. 11. 2020. godine; 5. Zahtjev zastupnika Denisa Zvizdića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o strancima po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01- 02-1-2310/20 od 8. 12. 2020. godine; 6. Prijedlog amandmana II, III, IV i V na Ustav Bosne i Hercegovine, predlagatelji: zastupnici iz Kluba SDPBiH, broj: 01-01-1-2070/20 od 20. 10. 2020., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti potrošača u Bosni i Hercegovini, predlagatelji: zastupnice Borjana Krišto, Darijana Filipović, Alma Čolo, Nada Mladina i Edita Đapo, broj: 01-02-1-1408/20 od 9. 7. 2020., s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava; 8. Prijedlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Ustavnopravno povjerenstvo Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01/1-50-3-1-13/20, veza broj: 03/7-02-4-367/18 od 16. 9. 2020. (drugo čitanje); 9. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zastupnika Damira Arnauta za uvrštavanje nove točke u dnevni red 13. sjednice Zastupničkog doma koja glasi: Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta kojom se „nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od deset dana od dana usvajanja ove inicijative provede svu potrebnu proceduru prema nadležnim tijelima Republike Hrvatske s ciljem prekategorizacije graničnog prijelaza Gabela Polje za međunarodni putnički promet ili njegovog otvaranja za malogranični promet, a u svakom slučaju otvaranja navedenog graničnog prijelaza za malogranični promet učenika osnovnih i srednjih škola“, broj: 01-50-1-1787/20 od 15. 10. 2020. godine; 10. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zastupnika Mirka Šarovića za uvrštavanje nove točke u dnevni red 13. sjednice Zastupničkog doma koja glasi: Informacija Središnjeg izbornog povjerenstva BiH o pokušajima izbornih prijevara putem glasovanja poštom izvan Bosne i Hercegovine, te preduzetim mjerama i planom daljnjih mjera za sprječavanje izbornih prijevara, predlagatelj: zastupnik Mirko Šarović, broj: 01-50-1-2002/20 od 15. 10. 2020. godine; 11. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zastupnika Dženana Đonlagića za uvrštavanje nove točke u dnevni red 13. sjednice Zastupničkog doma koja glasi: Informacija Kolegija Zastupničkog doma Parlamentarne 21 skupštine BiH da informira u službenom obliku zastupnike je li tačno da je tajnik Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH odbio potpisati suglasnost da se državnoj instituciji Središnjem izbornom povjerenstvu BiH dade suglasnost na korištenje Velike dvorane za tradicionalno održavanje izborne konferencije za medije te institucije u povodu održavanja Lokalnih izbora 2020, predlagatelj: zastupnik Dženan Đonlagić, broj: 01-50-1-2003/20 od 15. 10. 2020. godine; 12. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu amandmana zastupnice Alme Čolo na Prijedlog zakona o sprječavanju sukoba interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine (predlagatelj: zastupnici Saša Magazinović, Damir Arnaut i Jasmin Emrić), broj: 01-02-1-2573/17 od 15. 10. 2020. godine; 13. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu amandmana zastupnika Damira Arnauta, Jasmina Emrića i Saše Magazinovića na Prijedlog zakona o sprječavanju sukoba interesa u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine (predlagatelj: zastupnici Saša Magazinović, Damir Arnaut i Jasmin Emrić), broj: 01-02-1-2573/17 od 15. 10. 2020. godine; 14. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagatelj: zastupnik Saša Magazinović, broj: 01-02-1-1769/20 od 15. 10. 2020. (zakon u prvom čitanju); 15. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini, predlagatelj: zastupnik Damir Arnaut, broj: 01-02-1-1805/20 od 15. 10. 2020. (zakon po hitnom postupku); 16. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu izvješća o realizaciji Strateškog plana ruralnog razvoja BiH (2018-2021) – Okvirni dokument u 2018. godini, podnositelj: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-50-18-1795/20 od 15. 10. 2020. godine; 17. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Zlatana Begića „kojom se zadužuju Vijeće ministara BiH, nadležna ministarstva u Vijeću ministara BiH i druge nadležne institucije/tijela da, u suradnji sa nadležnim u Graničnoj policiji BiH, osiguraju potrebna financijska sredstva za provedbu zakonske procedure potrebne za angažman/zapošljavanje nedostajućeg, odnosno potrebnog broja pripadnika Granične policije BiH, te odgovarajuće opremanje potrebnim materijalno-tehničkim sredstvima, a s ciljem prikladnog odgovora na probleme proizišle iz migrantske krize”, broj: 01-50-1-1772/20 od 15. 10. 2020. godine; 18. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Zlatana Begića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo vanjskih poslova BiH da sukladno svojim nadležnostima i propisanim procedurama te u suradnji s drugim nadležnim institucijama, od Europskog suda za ljudska prava u Strazbourgu pribavi službene podatke koji se odnose na točan broj odbačenih i odbijenih priziva građana Bosne i Hercegovine podnesenih ovome sudu u postupcima pokrenutim povodom potraživanja naknade štete proizišle iz počinjenih ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i zločina genocida (uz popis predmeta), te da pribavi službene podatke jesu li (i koji su) predstavnici Bosne i Hercegovine (općenito i u ovom sudu) sudjelovali u postupcima po ovim predmetima na bilo koji način i u bilo kojoj fazi, te kakav je bio njihov stav ili eventualni utjecaj na sadržaj odluka u svakom pojedinačnom predmetu”, broj: 01-50-1-1773/20 od 15. 10. 2020. godine; 19. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Zlatana Begića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo vanjskih poslova BiH da, sukladno svojim nadležnostima te u suaradnji sa drugim nadležnim državnim institucijama i u suradnji sa udrugama građana 22 žrtava zločina na Kapiji, počinjenog 25. svibnja 1995. u Tuzli, kao najvišoj institucionalnoj razini uspostavi kontakt i organizira službene posjete predstavnika udruga žrtava ovog zločina i državnih institucija BiH državama koje su primile brojne ranjenike – žrtve ovog teškog zločina na liječenje i zbrinjavanje, te u suradnji sa udrugama žrtava organizira službeni prijem u Bosni i Hercegovini za predstavnike tih prijateljskih država, kako bi se na taj i druge prigodne načine izrazila zahvalnost Bosne i Hercegovine i njezinih građana prema tim državama i njihovim građanima, s ciljem razvijanja kulture sjećanja i unapređenja međudržavnih odnosa sa prijateljskim državama koje su pružile pomoć i pokazale susretljivost i razumijevanje za Bosnu i Hercegovinu i njezine građane u najtežim trenucima, te kako se sličan zločin više nikada ne bi ponovio”, broj: 01-50-1- 1774/20 od 15. 10. 2020. godine; 20. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Zlatana Begića „za osnivanje Privremenog istražnog povjerenstva Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za pitanje migrantske krize, koje će utvrditi činjenice i prikupiti relevantne informacije u svezi s migrantskom krizom – provođenjem saslušanja odgovornih osoba, izlaskom na teren i na druge načine i o tome podnijeti izvješće Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH s prijedlogom kratkoročnih i dugoročnih mjera iz nadležnosti ovog doma koje bi trebalo preduzeti radi učinkovitog upravljanja ovom krizom, u interesu građana Bosne i Hercegovine i poštivanja njihove sigurnosti i prava i sloboda koja im pripadaju, te u smislu poštovanja najviših međunarodnih standarda zaštite ljudskog dostojanstva, te prava i sloboda migranata”, broj: 01-50-1-1775/20 od 15. 10. 2020. godine; 21. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Zlatana Begića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da, u suradnji sa Rektorskom konferencijom i Agencijom za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete BiH te drugim nadležnim institucijama/tijelima/ustanovama u roku od tri mjeseca pripremi i u proceduru za usvajanje uputi izmjene i dopune Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u BiH“, broj: 01-50-1-1815/20 od 15. 10. 2020. godine; 22. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Zlatana Begića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da, u suradnji s Parlamentarnom skupštinom BiH, pokrene postupke potrebne za uspostavljanje novog ministarstva u Vijeću ministara BiH – Ministarstva za iseljeništvo“, broj: 01-50-1-1816/20 od 15. 10. 2020. godine; 23. Godišnje revizorsko izvješće o glavnim nalazima i preporukama za 2019. godinu, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01-16-9-1910/20 od 29. 9. 2020. godine; 24. Izvješća Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji institucija BiH za 2019. godinu: 1) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za nadzor nad tržištem BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1040/20 od 29. 5. 2020. godine; 2) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za osiguranje u BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1041/20 od 29. 5. 2020. godine; 3) Izvješće o financijskoj reviziji Arhiva BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1042/20 od 29. 5. 2020. godine; 4) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za poštanski promet BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1051/20 od 29. 5. 2020. godine; 5) Izvješće o financijskoj reviziji Centra za informiranje i priznavanje dokumenata iz područja visokog obrazovanja BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1052/20 od 29. 5. 2020. godine; 23 6) Izvješće o financijskoj reviziji Direkcije za ekonomsko planiranje BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1053/20 od 29. 5. 2020. godine; 7) Izvješće o financijskoj reviziji Direkcije za europske integracije BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1054/20 od 29. 5. 2020. godine; 8) Izvješće o financijskoj reviziji Ureda koordinatora za reformu javne uprave BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1056/20 od 29. 5. 2020. godine; 9) Izvješće o financijskoj reviziji Fonda za povratak BiH za 2019. godinu, broj: 01-16- 1-1057/20 od 29. 5. 2020. godine; 10) Izvješće o financijskoj reviziji Instituta za intelektualno vlasništvo BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1058/20 od 29. 5. 2020. godine; 11) Izvješće o financijskoj reviziji Instituta za standardizaciju BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1059/20 od 29. 5. 2020. godine; 12) Izvješće o financijskoj reviziji Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1060/20 od 29. 5. 2020. godine; 13) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1151/20 od 11. 6. 2020. godine; 14) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za policijsku potporu BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1152/20 od 11. 6. 2020. godine; 15) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1153/20 od 11. 6. 2020. godine; 16) Izvješće o financijskoj reviziji Centra za uklanjanje mina u BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1154/20 od 11. 6. 2020. godine; 17) Izvješće o financijskoj reviziji Državne agencije za istrage i zaštitu za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1171/20 od 11. 6. 2020. godine; 18) Izvješće o financijskoj reviziji Generalnog tajništva Vijeća ministara BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1172/20 od 11. 6. 2020. godine; 19) Izvješće o financijskoj reviziji Instituta za nestale osobe BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1173/20 od 11. 6. 2020. godine; 20) Izvješće o financijskoj reviziji Ministarstva civilnih poslova BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1174/20 od 11. 6. 2020. godine; 21) Izvješće o financijskoj reviziji Ministarstva komunikacija i prometa BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1175/20 od 11. 6. 2020. godine; 22) Izvješće o financijskoj reviziji Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1176/20 od 11. 6. 2020. godine; 23) Izvješće o financijskoj reviziji Parlamentarne skupštine BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1177/20 od 11. 6. 2020. godine; 24) Izvješće o financijskoj reviziji Ureda za zakonodavstvo BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1178/20 od 11. 6. 2020. godine; 25) Izvješće o financijskoj reviziji Ustavnog suda BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1- 1179/20 od 11. 6. 2020. godine; 26) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za antidopinšku kontrolu BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1311/20 od 2. 7. 2020. godine; 27) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za državnu službu BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1312/20 od 2. 7. 2020. godine; 28) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za promidžbu inozemnih ulaganja u BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1313/20 od 2. 7. 2020. godine; 29) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za školovanje i stručno usavršavanje kadrova BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1314/20 od 2. 7. 2020. godine; 30) Izvješće o financijskoj reviziji Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1315/20 od 2. 7. 2020. godine; 24 31) Izvješće o financijskoj reviziji Instituta za mjeriteljstvo BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1316/20 od 2. 7. 2020. godine; 32) Izvješće o financijskoj reviziji Povjerenstva za zaštitu nacionalnih spomenika BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1317/20 od 2. 7. 2020. godine; 33) Izvješće o financijskoj reviziji Memorijalnog centra Srebrenica – Potočari spomen- obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995. za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1318/20 od 2. 7. 2020. godine; 34) Izvješće o financijskoj reviziji Ministarstva sigurnosti BiH za 2019. godinu, broj: 01- 16-1-1319/20 od 2. 7. 2020. godine; 35) Izvješće o financijskoj reviziji Odbora državne službe za žalbe BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1320/20 od 2. 7. 2020. godine; 36) Izvješće o financijskoj reviziji Ureda za razmatranje žalbi BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1321/20 od 2. 7. 2020. godine; 37) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za identifikacijske isprave, evidenciju i razmjenu podataka BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1322/20 od 2. 7. 2020. godine; 38) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1423/20 od 14. 7. 2020. godine; 39) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za javne nabave BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1424/20 od 14. 7. 2020. godine; 40) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za rad i zapošljavanje BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1425/20 od 14. 7. 2020. godine; 41) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za sigurnost hrane BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1428/20 od 14. 7. 2020. godine; 42) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1429/20 od 14. 7. 2020. godine; 43) Izvješće o financijskoj reviziji Središnje harmonizacijske jedinice Ministarstva financija i trezora BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1430/20 od 14. 7. 2020. godine; 44) Izvješće o financijskoj reviziji Središnjeg izbornog povjerenstva BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1431/20 od 14. 7. 2020. godine; 45) Izvješće o financijskoj reviziji Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1432/20 od 14. 7. 2020. godine; 46) Izvješće o financijskoj reviziji Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1433/20 od 14. 7. 2020. godine; 47) Izvješće o financijskoj reviziji Povjerenstva za koncesije BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1434/20 od 14. 7. 2020. godine; 48) Izvješće o financijskoj reviziji Konkurencijskog vijeća BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1435/20 od 14. 7. 2020. godine; 49) Izvješće o financijskoj reviziji Pravobraniteljstva BiH za 2019. godinu, broj: 01-16- 1-1436/20 od 14. 7. 2020. godine; 50) Izvješće o financijskoj reviziji Službe za poslove sa strancima BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1437/20 od 14. 7. 2020. godine; 51) Izvješće o financijskoj reviziji Službe za zajedničke poslove institucija BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1438/20 od 14. 7. 2020. godine; 52) Izvješće o financijskoj reviziji Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1439/20 od 14. 7. 2020. godine; 53) Izvješće o financijskoj reviziji Ureda za harmonizaciju i koordinaciju sustava plaćanja u poljoprivredi, prehrani i ruralnom razvoju BiH za 2019. godinu, broj: 01- 16-1-1440/20 od 14. 7. 2020. godine; 25 54) Izvješće o financijskoj reviziji Vijeća za državnu pomoć BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1441/20 od 14. 7. 2020. godine; 55) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1523/20 od 24. 7. 2020. godine; 56) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1524/20 od 24. 7. 2020. godine; 57) Izvješće o financijskoj reviziji Agencije za statistiku BiH za 2019. godinu, broj: 01- 16-1-1525/20 od 24. 7. 2020. godine; 58) Izvješće o financijskoj reviziji Direkcije za civilno zrakoplovstvo BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1526/20 od 24. 7. 2020. godine; 59) Izvješće o financijskoj reviziji Granične policije BiH za 2019. godinu, broj: 01-16- 1-1527/20 od 24. 7. 2020. godine; 60) Izvješće o financijskoj reviziji Institucije ombudsmana za zaštitu potrošača BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1528/20 od 24. 7. 2020. godine; 61) Izvješće o financijskoj reviziji Instituta za akreditiranje BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1529/20 od 24. 7. 2020. godine; 62) Izvješće o financijskoj reviziji Jedinice za realizaciju Projekta izgradnje Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH za 2019. godinu, broj: 01- 16-1-1530/20 od 24. 7. 2020. godine; 63) Izvješće o financijskoj reviziji Ministarstva financija i trezora BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1532/20 od 24. 7. 2020. godine; 64) Izvješće o financijskoj reviziji Ministarstva obrane BiH za 2019. godinu, broj: 01- 16-1-1533/20 od 24. 7. 2020. godine; 65) Izvješće o financijskoj reviziji Ministarstva pravde BiH za 2019. godinu, broj: 01- 16-1-1534/20 od 24. 7. 2020. godine; 66) Izvješće o financijskoj reviziji Ministarstva vanjskih poslova BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1535/20 od 24. 7. 2020. godine; 67) Izvješće o financijskoj reviziji Predsjedništva BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1- 1536/20 od 24. 7. 2020. godine; 68) Izvješće o financijskoj reviziji Regulatorne agencije za komunikacije BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1537/20 od 24. 7. 2020. godine; 69) Izvješće o financijskoj reviziji Suda BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1538/20 od 24. 7. 2020. godine; 70) Izvješće o financijskoj reviziji Tužiteljstva BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1- 1539/20 od 24. 7. 2020. godine; 71) Izvješće o financijskoj reviziji Uprave za neizravno oporezivanje BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1540/20 od 24. 7. 2020. godine; 72) Izvješće o financijskoj reviziji Ureda za veterinarstvo BiH za 2019. godinu, broj: 01- 16-1-1541/20 od 24. 7. 2020. godine; 73) Izvješće o financijskoj reviziji Visokog sudbenog i tužiteljskog vijećea BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1542/20 od 24. 7. 2020. godine; 74) Izvješće o financijskoj reviziji Zavoda za izvršenje kaznenih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH za 2019. godinu, broj: 01-16-1-1543/20 od 24. 7. 2020. godine; 25. Izvješće o zbrinjavanju izbjeglica i stranaca pod supsidijarnom zaštitom u Bosni i Hercegovini za 2019. godinu, podnositelj: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-37-1-1873/20 od 23. 9. 2020. godine; 26. Izvješće o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2019. godinu, podnositelj: Državna regulatorna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnost, broj: 01,02-50-18-1991/20 od 13. 10. 2020. godine; 26 27. Izvješće o radu Pravobraniteljstva Bosne i Hercegovine za 2019. godinu, broj: 01,02-50- 18-2196/20 od 10. 11. 2020. godine; 28. Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta kojom se „nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od deset dana od dana usvajanja ove inicijative provede svu potrebnu proceduru prema nadležnim tijelima Republike Hrvatske s ciljem prekategorizacije graničnog prijelaza Gabela Polje za međunarodni putnički promet ili njegovog otvaranja za malogranični promet, a u svakom slučaju otvaranja navedenog graničnog prijelaza za malogranični promet učenika osnovnih i srednjih škola“, broj: 01-50-1-1787/20 od 8. 9. 2020. godine; 29. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Mirjane Marinković Lepić, Damira Arnauta i Aide Baručije kojom se „nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od deset dana od dana usvajanja ove inicijative započne koordinaciju sa nadležnim tijelima entiteta i kantona s ciljem omogućavanja izučavanja nacionalne skupine predmeta svim učenicima koji to žele, upisivanja naziva službenih jezika u Bosni i Hercegovini u svu školsku dokumentaciju u skladu sa nazivima navedenim u Općem okvirnom sporazumu za mir u Bosni i Hercegovini (Daytonski sporazum), te ukidanja svih drugih oblika diskriminacije u osnovnim i srednjim školama u Bosni i Hercegovini, a uzimajući u obzir međunarodne obveze Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-1797/20 od 9. 9. 2020. godine; 30. Razmatranje zastupničke inicijative Edite Đapo „kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da izmijeni član 12.a) Zakona o državljanstvu na način da se ne zahtijeva odricanje od državljanstva zemalja koje su promijenile svoje zakonodavstvo i dozvoljavaju višestruko državljanstvo (Danska, Norveška, Luksemburg, Češka i druge) ili da se hitno s ovim zemljama zaključi bilateralni sporazum“, broj: 01-50-1-1934/20 od 2. 10. 2020. godine; 31. Razmatranje zastupničke inicijative zastupnika Kluba HDZBiH – HNS „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH prihvaća Deklaraciju Europskog parlamenta od 23. 9. 2008. i Rezoluciju Europskog parlamenta od 2. 4. 2009. i donese Odluku kojom se 23. kolovoza obilježava kao „Europski dan sjećanja na žrtve totalitarnih i autoritarnih režima“, broj: 01-50-1-1949/20 od 5. 10. 2020. godine; 32. Razmatranje zastupničke inicijative Mire Pekić i Branislava Borenovića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, u skladu sa člankom 35. Zakona o Vijeću ministara BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 30/03, 42/03, 81/06, 76/07, 81/07, 94/07 i 24/08), obvezuje Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana pripremi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost ('Službeni glasnik BiH', br. 9/05, 35/05, 100/08 i 33/17), kojim bi se smanjila stopa poreza na dodanu vrijednost na sve pružene usluge u turizmu, ugostiteljstvu i putničkom prometu sa 17 na 5%. Navedena stopa PDV-a od 5% u turizmu, ugostiteljstvu i putničkom prometu primjenjivala bi se do 31. 12. 2022. godine“, broj: 01-50-1-1965/20 od 8. 10. 2020. godine; 33. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana od usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o načinu korištenja i raspolaganja neperspektivnom nepokretnom vojnom imovinom, na način da se predmetna imovina, u slučaju da se ocijeni da nije potrebna za obavljanje Ustavom, međunarodnim ugovorom i zakonom utvrđenih nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine, dodijeli na korištenje i raspolaganje jedinici lokalne samouprave na čijem se teritoriju imovina nalazi, isključivo s ciljem zaštite ove imovine od daljeg propadanja i urušavanja, njezine obnove i rekonstrukcije ili privođenja predmetnog lokaliteta konačnoj namjeni u skladu sa prostorno-planskom dokumentacijom jedinice lokalne samouprave na čijem se teritoriju imovina nalazi, odnosno stavljanja ove imovine u 27 funkciju razvoja lokalnih zajednica u Bosni i Hercegovini“, broj: 01-50-1-1984/20 od 12. 10. 2020. godine; 34. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da najmanje jednom mjesečno dostavlja Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine ažuriranu informaciju o stanju u Bosni i Hercegovini po pitanju pandemije koronavirusa (COVID-19), uključujući podatke o broju testiranih, zaraženih, izliječenih i preminulih na teritoriju cijele Bosne i Hercegovine, kao i poduzetim mjerama kriznih stožera na svim razinama vlasti, te daljim mjerama koje, u cilju zaštite zdravlja i života građana i saniranja ekonomskih šteta uzrokovanih pandemijom koronavirusa (COVID- 19), planira poduzeti Vijeće ministara Bosne i Hercegovine, s posebnim naglaskom na način utroška planiranih proračunskih sredstava namijenjenih za saniranje ekonomskih šteta uzrokovanih pandemijom koronavirusa (COVID-19)“, broj: 01-50-1-2162/20 od 5. 11. 2020. godine; 35. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u što kraćem roku, a ne kasnije od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative, pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi novi Prijedlog zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima Bosne i Hercegovine, kako bi se izvršila harmonizacija ovog propisa s novim propisima Europske unije, te kako bi se ovo područje, u smislu međunarodnog prometa i nabae lijekova i medicinskih sredstava uskladilo sa postojećom situacijom uzrokovanom pandemijom koronavirusa (COVID- 19)“, broj: 01-50-1-2163/20 od 5. 11. 2020. godine; 36. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u što kraćem roku, a ne kasnije od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative, pripremi i uputi u parlamentarnu proceduru revidirani Prijedlog zakona o elektroničkim komunikacijama i elektroničkim medijima u Bosni i Hercegovini, koji će biti usklađen s pravnom stečevinom Europske unije i preporukama Pododbora za inovacije, informacijsko društvo, socijalnu politiku i javno zdravstvo te uz uvažavanje ranijih sugestija iz mišljenja nadležnih institucija“, broj: 01-50-1-2166/20 od 5. 11. 2020.; 37. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i uputi u parlamentarnu proceduru lex specialis Prijedlog zakona o sprječavanju nezakonitog govora mržnje na internetu, koji će biti usklađen sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava, preporukama i konvencijama Vijeća Europe, pravnom stečevinom Europske unije i s uspješnim praksama zemalja Europske unije koje su zakonski uredile ovo područje“, broj: 01-50-1-2167/20 od 5. 11. 2020. godine; 38. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative, u skladu s nadležnošću utvrđenom člankom 9. stav (2) Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 5/03, 42/03, 26/04, 42/04, 45/06, 88/07, 35/09, 59/09, 103/09, 87/12, 6/13, 19/16 i 83/17), pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog okvirnog zakona o zaštiti okoliša, razvoja i korištenja prirodnih resursa Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-2170/20 od 5. 11. 2020. godine; 39. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u roku od šest mjeseci od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u 28 parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog okvirnog zakona o Prostornom planu Bosne i Hercegovine za razdoblje od 2020 – 2040. godine, kako bi se na razini Bosne i Hercegovine okvirno utvrdile dugoročne osnove organizacije, uređenja, korištenja i zaštite prostora Bosne i Hercegovine u skladu sa njezinim prirodnim, ekološkim i kulturnim potencijalima“, broj: 01-50-1-2171/20 od 5. 11. 2020. godine; 40. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u što kraćem roku, a ne kasnije od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative, sukladno Zakonu o statistici Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 26/04 i 42/04), pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o popisu stanovništva, kućanstva i stanova u Bosni i Hercegovini, kako bi se navedeni popis, sukladno međunarodnim standardima, mogao obaviti najkasnije do 2023. godine“, broj: 01-50-1-2173/20 od 5. 11. 2020. godine; 41. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o mjeriteljstvu Bosne i Hercegovine i Prijedlog zakona Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi na Zapisnik? Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja
... imam komentar na odgovor na moje poslaničko pitanje koje se odnosilo na provjeru diploma u institucijama BiH, odnosno znamo da je prema usvojenoj inicijativi od strane našeg Kluba bio rok od 90 dana, dakle, da se utvrde kriteriji i načini na koji će se sprovoditi provjera diploma u institucijama BiH. Na, obzirom da sam urgirala i postavila pitanje šta se do sada uradilo, dobila sam odgovor na zastupničko pitanje od Ministarstva pravde i od Vijeća ministara, ustvari odnosi se na provedene radnje od strane Ministarstva civilnih poslova. Ova dva odgovora su na određeni način kontradiktorna i nekako mi se čini da se ova dva ministarstva igraju gluhih telefona, kako bi se narodski reklo, i da se namjerno odugovlači sa ovim, sa ovom procedurom za koju je javnost jako zainteresirana, obzirom da znamo kakve sve, kakve su sve pojave bile kod provjere diploma u institucijama nižih nivoa, a i svjedoci smo afera u ovoj oblasti. Naime, Ministarstvo pravde je dostavilo odgovor da je utvrđen nacrt, dakle da je Ministarstvo civilnih poslova postupajući po zaduženju Vijeća ministara sa sjednice od 14.07. pripremilo nacrt odluke o provjeri diploma svih zasposlenih, dostavilo 26.08. Ministarstvu pravde BiH na mišljenje i da je Ministarstvo pravde izanaliziralo nacrt odluke i sugestije i prijedloge dostavilo još 11.09. Ministarstvu civilnih poslova BiH u mišljenju. Dakle, Ministarstvo civilnih poslova je već imalo mišljenje Ministarstva pravde o nacrtu odluke i trebalo ga je, dakle, dostaviti na usvajanje Vijeću ministara. Međutim, u odgovoru Vijeća ministara, a koje se odnosi na aktivnosti Ministarstva civilnih poslova je rečeno, dakle, koje je, mišljenje je, nosi datum od 26.11.2020. kaže se da će se tek nakon provedenih konsultacija među institucijama i javnih konsultacija Ministarstvo civilnih poslova će pripremiti prijedlog odluke o provjeri diploma svih uposlenih u institucijama i isti dostaviti Vijeću ministara na razmatranje. Mislim da je ovo, zaista, više nego spora procedura i da ustvari, čini mi se da iz ovog odgovora koji se odnosi na aktivnosti Ministarstva civilnih poslova mi ustvari vidimo da se tu, čini mi se, ništa ustvari ne radi i ovim putem bih pozvala Ministarstvo civilnih poslova da konačno nacrt odluke, odnosno prijedlog odluke o načinu provođenja procedure za provjeru diploma u institucijama BiH dostavi konačno Vijeću ministara na usvajanje. I još jedan bih komentar, obzirom da smo, jel' nismo dugo imali sjednicu, pa smo dobili dosta odgovora na zastupnička pitanja, a odnosi se takođe na inicijativu koju je naš klug podnio vezano za izmjene Zakona o radu u institucijama BiH, gdje je trebalo, dakle, da se izmijeni odredba koja se odnosi na prava roditelja djece sa tjelesnim poteškoćama. I dobila sam odgovor od Ministarstva pravde, dakle, pošto se vidimo ništa ne radi, a to je, inicijativa je usvojena, čini mi se, u februaru mjesecu ove godine, dobila sam odgovor da se od strane Ministarstva pravde taj zakon još uvijek nalazi u pripremi i da su oni još ubacili određene oblasti i dakle ne samo ovaj član zakona. Međutim, ja bih ovdje zaista istakla da su aktivnosti na predlaganju zakona, posebno kad je u pitanju Ministarstvo pravde stvarno usporene, mislim bespotrebno i pozivati se u odgovoru na kovid itd. mislim da je zaista bespredmetno u današnjoj eri ovih modernih 31 komeunikacija, mislim to apsolutno ne može biti opravdanje. Dakle, da evo deset mjeseci se, znači, ne dostavlja u proceduru jedan ovako bitan zakona, posebno je bitan, dakle, za roditelje ove djece, mislim da je zaista porazno i sramotno i evo ja na ovaj način apelujem da se konačno zakon dostavi u proceduru, jer svjedoci smo da se po dvije godine znaju zakoni nalaziti u proceduri i negdje se izgubiti, a da niko o tome ne vodi računa. Hvala lijepo.
Hvala zastupnice. Za komentar se javila zastupnica Snježana Novaković-Bursać, izvolite imate riječ.
Hvala predsjedavajuća. Uvažene kolegice i kolege, ja sam pisemenim putem podnijela, postavila pitanje Ministarstvu bezbjednosti, a interesovalo me je etnička, etnički sastav rukovodilaca i rukovodećih državnih službenika do nivoa pomoćnika direktora u svim upravnim organizacijama u sastavu Ministarstva bezbjednosti. Ovim putem se zahvaljujem predstavnicima Ministarstva bezbjednosti na zaista kvalitetnom i iscrpnom odgovoru, koji je pokazao jednu ipak neprimjerenu situaciju, žao mi je što ministar nije ovdje da ga, da probam dobiti dodatni odgovor. Naime, iz odgovora je vidljivo da je u jednoj od upravnih organizacija, konkretno u Agenciji za policijsku podršku drastično narušena nacionalna struktura, s obzirom da su direktor Bošnjak, zamjenik direktora Hrvat, a pomoćnici direktora također Boršnjak i Hrvat. Također mi je poznato da je ova situacija u ovoj navedenoj upravnoj organizaciji naslijeđena od strane, iz vremena kad je ministarstvom rukovodio gospodin Mektić, ali se zaista nadam i apelujem da će Ministarstvo bezbjednosti u što skorijem roku, odnosno Savjet ministara izmijeniti ovu narušenu strukturu u upravnoj organizaciji. Hvala lijepo.
Hvala zastupnice. Sljedeća za raspravu, za komentar se javila zastupnica Sanja Vulić, imate riječ zastupnice. Izvolite.
Hvala gospođo Krišto, ujedno želim da Vam čestitam što ste preuzeli predsjedavanje Doma i želim Vam uspješan i produktivan rad. Moj komentar odnosi se na odgovor ministra, gospođe Ankice Gudeljević, moje pitanje se odnosilo na rad Agencije za lijekove, kao i naravno pošto pri ministarstvu gospođe Gudeljević imamo Sektor za zdravstvo, način kako se uopšte i prikazuje sva medicinska sredstva koja dolaze kroz donaciju, lijekovi i ostalo i ono što me je zanimalo jeste da li će resorno ministarstvo reagovati kada je u pitanju eventualna inicijativa za smjenu direktora, imajući u vidu da svi znamo kroz medije i javnost da je gospodin Zolak u svim ovim istragama vezanim za sporne respiratore i tome slično, što je po meni nedopustivo da se nalazi u takvim aferama neko na čelu tako bitne i važen agencije. Zahvaljujem se gospođi Gudeljević i njenom timu u Ministarstvu, dobila sam zaista iscrpan i detaljan odgovor, a kada je u pitanju ono što 32 me je zanimalo i što ostaje enigma, jeste, ovaj, u odgovoru Ministarstva stoji da o radu direktora odlučjuje Upravni odbor te institucije, odnosno Agencije za lijekove, pa evo ostaje pitanje – ko je u tom Upravnom odboru i zašto ne rade svoj posao? Toliko i hvala.
Hvala zastupnice. Sljedeći za komentar javio se zastupnik Nikola Lovrinović, izvolite imate riječ.
Zahvaljujem. Dakle, ja sam dobio odgovor na dva pitanja, postavljena pitanja i još mnoge čekam, ali ova dva vrlo interesantna. Dakle, ja sam postavio pitanje Tužiteljstvu za status zahtjeva franjevaca upućenog Tužiteljstvu BiH 2013. godine za pokretanje istražnih radnji i pronalaženja nalogodavca zločina u Fojnici 1993. godine kad su ubijeni fra Nikica Miličević gvardijan i fra Leon Migić kapelan, koliko je meni poznato predmet je vodio tužitelj Mirko Lečić. Dobio sam odgovor s kojim sam zadovoljan, a najzadovoljnij ću biti kad, odgovor glasi otprilke ovako – nakon uvida u postavljeno zastupničko pitanje, kao i uvida u evidenciju Tužiteljstva utvrđeno je da se predmet koji se odnosi na događaj, ovaj događaj i zastupničko pitanje u statusu otvoreno. Ja ću biti potpuno zadovoljan kad neko bude po ovom mom pitanju, odnosno po ovom predmetu zatvoren. A drugo što sam postavio pitanje je održavanje onog tzv. antifašističkoga prosvjeda tamo negdje u svibnju, sjetite se tamo, i bilo je, bio mi je jedan odgovor poslat da se vode istražne radnje, pa sam ja ponovio nakon određenog vremena da vidim šta se dogodilo i ovdje mi je sada odgovoreno da su pokrenuti prekršajni postupci protiv odgovornih osoba, organizatora javnog okupljanja zbog postojanja osnovane sumnje da su počinitelji prekršili članak 8. Zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira u Kantonu Sarajevo. Dakle, i to je nešto, ja bih volio da sam dobio i malo neka podrobnije informacije o organizatorima protiv kojih je pokrenuto, udruga itd. I sad vidite, dakle, šta se tad događalo, kako se to zapravo radilo protuzakonito, ali je eto pušteno da se događa u Sarajevu u to vrijeme kad smo govorili o tim temama. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku. Sljedeći za komentar javio se zastupnik Zukan Helez. Izvolite zastupniče.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Ja sam postavio pitanje ministru Staši Košarcu i glasilo je – sa koliko procenata učestvuju u stvaranju ukupnog ili bruto društvenog proizvoda ili GDP-a BiH entiteti Republika Srpska i Federacija? 33 Ranije sam postavio pitanje sa koliko procenata učestvuju u izvozu i uvozu entiteti jednostavno da bih došao do spoznaje da li neki dijelovi BiH više troše nego što privređuju ili zarađuju. Kod ovog pitanja oko stvaranja GDP-a nije mi odgovorio gospodin ministar, ali u svakom lošem nađe se nešto i dobro, njegov odgovor je glasio otprilike, parafraziram, da njega ne zanimaju entiteti, niti ima podatke njega zanima država BiH, tako da sam ja sretan što je konačno taj ministar zavolio svoju državu BiH i izrastao u pravog državnika. Hvala lijepo.
Hvala zastupniku. Sljedeća za komentar javila se uvažena zastupnica Nada Mladina. Izvolite zastupnice.
Hvala Vam lijepo, sve vas srdačno pozdravljam. Ja sam imala zapravo dva odgovora na pitanje, više pitanja postavljenih vezao za staru deviznu štednju, posebno za provođenje odluke Evropskog suda za ljudska prava Ališić i drugi i za zaštitu osobnih podataka naših štediša koji su predati Republici Sloveniji i Republici Srbiji. Djelomično sam zadovoljna odgovorom, odgovor sam dobila od Ministarstva za civilne poslove, pitanja ljudskih prava i izbjeglica, oni su učestvovali u radnim grupama, a veoma me ohrabruje ukoliko bude rezultata od toga, da je Vijeće ministara oformilo jednu ekspertnu radnu grupu, a za koordinatora odredilo Ministarstvo za vanjske poslove, koje je dalo prilično cjelovit odgovor o nadležnostima ovog Ministarstva i na tome sam zahvalna. U suštini ispada da sam dobila odgovor koji može da ohrabri vezano za praćenje provođenja odluke Evropskog suda za ljudska prava u slučaju Ališić i drugi. Ono što je Ministarstvo vanjskih poslova uspjelo, to je ohrabrujuće da spriječe da dođe do prekida nadzora od Evropskog suda nad provođenjem ove odluke u šestom mjesecu ove godine i da se uruče određeni akti diplomatski od strane našeg Ministarstva za vanjske poslove Ministarstvu za vanjske poslove Republike Srbije. Podsjećam da je gotovo dvije tisuće naših građana, štediša, odbijeno od strane Republike Srbije i da uostalom to, nadam se, ostaje otvoreno pitanje, jer se plašim, ne samo ja nego ovi koji se u to više razumiju i koji su implementirani dugi niz godina oko toga, da na kraju to ne ostane dugovanje na teretu naše države BiH. Odgovor na jedno pitanje koje sam postavila vezano za uništavanje štetne biljke ambrozije, štetne po zdravlje ljudi u vrijeme njenog intenzivnog cvjetanja. Dobila sam odgovor, ja doduše obraćam se, vjerovatno i svi drugi zastupnici nadležnim institucijama, ovo je upućeno pitanje nenadležnoj instituciji i to onoj koja se bavi zaštitom zdravlja biljaka, tako da su mi odgovorili da oni ne mogu na to odgovoriti. Uostalom ja ću svoja pitanja ponavljati. A za zaštitu podataka obratiću se Agneciji za zaštitu podataka građana. Hvala lijepo.
Hvala zastupnici. Ovim smo iscrpili komentare na dobivene odgovore. 34 Prije no što pređemo na preostale točke dnevnog reda današnje sjednice, temeljem članka 27. točke f) ograničavam trajanje rasprave sa svim preostalim, na svim preostalim točkama na pet minuta. Prelazimo na točku tri dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev zastupnika Saše Magazinovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u sukladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-2144/20 od 3. 11. 2020. godine Zakonodavno-pravni sektor dostavio je Mišljenje 04.11.2020. godine. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Zastupnik Saša Magazinović, izvolite zastupniče.
Pozdravljam Vas, predsjedavajuća, Vas i zamjenike, kolegice i kolege, predstavnike Vijeća ministara. Ja ću, ovo će biti možda najkraće obrazloženje jednog zakona u jednoj rečenici i ne javljam se ni na sledeću tačku dnevnog reda, pošto računajte da je ovo obrazloženje i za taj zakon. Ljudi, imamo velike plate, imamo značajne privilegije, nije u redu da imamo pravo i da uzimamo jubilarne nagrade, nije moralno, nije ljudski, pohlepno je. Ako nekom nešto znači tih 800 ili 900 maraka nek kaže skupićemo i daćemo mu taj novac, ali vas pozivam da ukinemo ovo i pokažemo na bar simboličan način da politika može imati i ljudsko lice. Hvala vam.
Hvala zastupniku. Damir Arnaut zastupnik, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Dakle, više je pitanje predlagaču, ja ću naravno podržati hitni postupak i Prijedlog zakona, to sam uradio u prošlom sazivu, u međuvremenu se i odrekao ove jubilarne nagrade, dakle moje glasanje i moji postupci su po ovom pitanju potpuno jasni, ali meni sad nije jasno šta se desilo, Klub SDP-a je u prošlom sazivu u martu 2017. podnio isti ovaj Prijedlog zakona da se ukinu jubilarne nagrade po hitnom postupku i to je prošlo 21.03. na sjednici Predstavničkog doma, po hitnom postupku je Zakon usvojen i onda je otišlo u Dom naroda i Ustavnopravna komisija Doma naroda i Komisija za finansije i budžet Doma naroda jednoglasno podržale Zakon. U prvom čitanju Dom naroda usvojio Zakon sa 9 glasova „za“ i 3 „protiv“ samo, što je na Domu naroda ogromna većina i onda u drugom čitanju na Domu naroda, u septembru 2017. godine, obustavio se zakonodavni postupak sa obrazloženjem da se predstavnik predlagača nije pojavio na sjednici Doma naroda. Nije mi jasno jel' se to stvarno desilo, ovaj, da predstavnik predlagača tad nije došao na sjednicu Doma naroda, jer ovaj Zakon 35 je bukvalno bio, ma ne može se reći ni korak, onaj, zeru od usvajanja, i onda obustavljen zakonodavni postupak zbog jedne banalnosti onaj nepojavljivanje predlagača i meni je žao što to tad nije iskorištena prilika. Ja nisam čak ni primjetio da se to tada desilo, jer kažem već odrekao sam se te jubilarne naknade, uvijek bi se odrekao, ovaj, ali evo nije, nije mi jasno šta se tada desilo. Hvala.
Hvala. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujemo raspravu o zahtjevu za glasanje za hitni postupak o ovom Prijedlogu zakona, pa vas molim da se izjasnimo. Od ukupno 32 nazočni – 15 za, 10 protiv, 7 suzdržanih. Postoji opća većina, ali ne postoji entitetska većina, RS nema jednu trećinu, znači, glasova „za“. Odlažemo usuglašavanje za jednu od narednih sjednica o ovom prijedlogu. Prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Zahtjev zastupnika Saše Magazinovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u sukladu sa člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-2145/20 od 3. 11. 2020. godine Zakonodavno-pravni sektor dostavio je Mišljenje 04.11.2020. godine. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Ne vidim prijavljenih, zaključujem raspravu. Molim vas da se izjasnimo o zahtjevu za hitni postupak. Od ukupno 32 nazočni – za 15, protiv 9, 8 suzdržanih. Postoji opća većina, ne postoji entitetska, Republika Srpska nema jednu trećinu. Znači, ostavljamo za naknadno usuglašavanje. Prelazimo na točku pet dnevnog reda, Ad. 5. Zahtjev zastupnika Denisa Zvizdića za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o strancima po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-2310/20 od 8. 12. 2020. godine
Hvala najljepša. Poštovane kolege i kolegice smatram da ovaj Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o strancima zadovoljava oba alternativna uvjeta iz Poslovnika Predstavničkog doma, koji su vezani za prihvatanje hitnosti procedure. Prvi je da se radi o prijedlogu zakona visokog stepena hitnosti i zaista mislim da je riječ o takvom zakonu, obzirom da se aktuelna situacija u vezi sa migrantskom krizom, pogotovo u Kantonu Sarajevo i u Unsko-sanskom kantonu zahtjeva hitnu reakciju nadležnih organa, to dolazi do izražaja posebno poslije sveučestalijih obavijesti o počinjenju više krivičnih dijela i prekršaja od strane migranata koji borave u BiH, uključujući evo i nedavni smrtni slučaj koji se dogodio ovdje u naselju Otes u Kantonu Sarajevo. I drugi poslovnički uvjet za hitnost procedure jeste da je Zakon formuliran na jednostavan način, te se može razmatrati u jednom čitanju i zaista je tako jer ima samo jednu izmjenu i dvije dopune, a o Zakonu ću govoriti poslije glasanja, iako on ima ustvari namjenu jedne generalne prevencije da odvratimo migrante od činjenja krivičnih djela na teritoriji BiH.
Hvala kolegi dopredsjedavajućem i predlagatelju ove točke dnevnog reda. Ne vidim više prijavljenih za raspravu. Molim vas da se izjasnimo o zahtjevu za razmatranje o hitnom postupku. Od ukupno 32 nazočna – 15 za, protiv 7, suzdržanih 10. Postoji opća, ne postoji entitetska većina Republika Srpska. Znači, ostavljamo za jednu od narednih točaka. Prelazimo na točku šest, Ad. 6. Prijedlog amandmana II, III, IV i V na Ustav Bosne i Hercegovine, predlagatelji: zastupnici iz Kluba SDPBiH, broj: 01-01-1-2070/20 od 20. 10. 2020., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Zakonodavno-pravni sektor dostavio je Mišljenje 26.10.2020. Ustavnopravno povjerenstvo utvrdilo je da Prijedlog amandmana nije usklađen s Ustavom BiH i pravnim sustavom BiH, te nije prihvatilo načela Prijedloga amandamana. Otvaram raspravu o Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva. Zastupnik Saša Magazinović, izvolite.
Dakle, ne govorim o amandmanima, nego o Mišljenju.
Tako je. 37
Mišljenje je negativno i ja pozivam Dom da ga odbaci i da se pruži prilika zastupnicima da razgovaraju o amandmanima na Ustav, posebno molim to da učine zastupnici iz SNSD-a, PDP-a i SDS-a, budući da je koautor ovog prijedloga Milorad Dodik i tadašnji predsjednici SDS-a i PDP-a, dakle, da samo podrže ono što su njihovi predsjednici kreirali.
Zahvaljujem zastupniku. Zastupnica Snježana Novaković-Bursać, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Prvo, Mišljenje Ustavnopravne, radi se, dakle, o prijedlogu ustavnih amandmana i iako Ustavnopravna komisija u načelu treba da se i u pravilo da se izjašnjava o tome da li su, da li je odgovarajući prijedlog usklađen sa Ustavom, s obzirom da su ustavni amandmani u pitanju mislim da je ispravno bilo i da jeste u suštini se Ustavnopravna komisija izjašnjavala i o sadržaju. Ja moram da kažem, ja ispravljam krivi navod po pitanju navodnog autorstva ovog što pokušava gospodin Magazinović vrlo neprimjereno da inputira u ovom trenutku gospodinu Dodiku i ne znam kome sve. Gospodin Dodik i SNSD u čemu je, ovaj, ozbiljno učestvovao to je na koncu i proveo. Prema tome nema, potpuno je neprimjereno da u ove Vaše prijedloge koji su u sadržaju toliko, nažalost, loši da mislim da je Ustavnopravna komisija u potpunosti ispravno odlučila, jer oni su, da ne ulazim sad u rješenja, nego u tome da ste pravnički gledano s aspekta pravne struke i tehnike toliko neprimjereno pripremili ovo, a o načinu na kojeg Vi zamišljate ustavne reforme je suvišno i odgovoriti i mislim da srozavate politički dijalog, a posebno pokušaj nekakvih ustavnih reformi, ovo nigdje ne ide u svijetu ovako, a posebno ne u ovako složenoj situaciji. I zamolila bih Vas, gospodine Magazinoviću, da se stvarno ... ustvari radite kako, šta hoćete sa ugledom SDP-a, ali i ovo ide u pravcu srozavanja ugleda te partije, ne bih to komentarisala, ali ne inputirajte ovako loša rješenja ljudima kojima oni ne pripadaju. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Dakle, riječi „neprimjereno, srozavanje, u sadržaju loše“, ja mogu prihvatiti da je to Vaš stav, ali bi bio oprezan na Vašem mjestu kad to izgovarate, budući da to izgovarate svom predsjedniku Miloradu Dodiku, koji je koautor ovog rješenja. Zamislite šta Vam može Sanja Vulić na to odgovoriti, to može nastati problem unutar kluba da jedno napada predsjednika, a drugo ga brani. Dakle, ja još jednom vas pozivam da podržite rješenje u čijem kreiranju je učestvovao i vaš predsjednik, da o njemu razgovaramo, a ako ste promijenili mišljenje nije to problem reći i niste ni prvi, ni posljednji koji su to uradili, ali je neprihvatljivo odbiti razgovor o ustavnim amandmanima rekavši da oni nisu, nemaju ustavni osnov, to je baš ovako neobično. 38
Hvala. Zastupnica Sanja Vulić, rasprava. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Pa na početku samom ja želim da kažem, ovaj, prije odbrane, kako kolega reče, da ja postavljam pitanje predlagačima da li imamo mišljenje Savjeta ministara BiH i Predsjedništva BiH s obzirom da materijale čiji su predlagači posalnici, mišljenje daje Savjet ministara i Predsjedništvo, a u skladu sa dobro poznatim Poslovnikom Doma, kolegi član 141. stav (2). Takođe, gospodine Magazinoviću, Vi predlažete da se ukinu jubilarne nagrade koju dobije neko jednom u deset, recimo, godina, a ovamo se predlaže da se uduplava broj članova oba doma koji će vjerovatno raditi volonterski kako bi se uštedilo, jer ovim amandmanima niste definisali da li će oni raditi volonterski ili ći primati plate isto kao i mi, kad takođe niste izračunali koji je to trošak za Parlament i državu, generalno za sve naše građane. S obzirom da je jasno da rasprava o ovim amandmanima je čisto skretanje pažnje sa lošeg rezultata SDP-a na poslednjim održanim izborima i statistika da ste Vi nešto predložili, tamo ne znam CCI i ko tamo pravi crtice, naravno evo Vama još jedna u nizu crtica i prostor za medijsko predstavljanje, što je Vaše legitimno pravo, ali u ovom slučaju Vi ste samo prepisali nešto od ranije i ne trebamo apsolutno gubiti vrijeme na ovakve prijedloge. Što se tiče, kako Vi kažete, odbrane, ja nemam potrebu nikoga da branim, Vi imate problem što branite neodbranjivo, Vi imate problem što predlažete nemoguće za realizaciju, to vrijeme o kojem Vi govorite bilo je i prošlo. Da su ti prijedlozi bili produktivni i da su bili provodivi i da su bili u interesu svih naroda koji žive u BiH oni bi bili realizovani. Ono što Vi ne znate ili nećete da znate, predsjednik Dodik i rukovodstvo SNSD-a konstantno ističe da je u SNSD-u došlo do podmlađivanja kadra, a to kad kaže do podmlađivanja kadra nije rekao samo reda redi, već nam je dao priliku da sami odlučujemo o mnogim stvarima. To što Vi smatrate da mi klimamo glavom, to je Vaš problem, ali ono u šta sam sigurna jeste da biste Vi, po onoj pjesmi od „Dugmića“ – Šta bi dao da si na mom mestu, u ovom slučaju u množini šta biste dali da ste našem mjestu i da imate lidera koga možete da slijedite kao što mi slijedimo svoga i da je pri tome širok do te mjere da može da prihvati mišljenje nešto mlađih i drugačije nego što je njegovo ili što je bilo, a to vrijeme koje je bilo i prošlo bili su totalno drugačiji uslovi, bili su totalno drugačije okolnosti i Vi definitivno niste pozvani da pričate o prošlosti kao neki mlad čovjek koji bi trebao da vodi brigu o budućnosti države i svih nas da damo kao primjer mladi ljudi šta treba da radimo za perspektivu. Ja ne mislim da je perspektiva da uzmete jubilarnu nagradu nekoj tamo gospođi koja nam, recimo, obračunava platu, a da pri tom Vi kao – ja sam pošten, moralan i ja ću nekom svoju jubilarnu nagradu proslijediti. Ja bih je proslijedila, recimo, toj gospođi da imam staža koliko imate Vi. I još jedanput, ovaj, kad već napadate nas i odbranu i ostalo, nađite neke valjane argumente, nemojte ovo izvlačiti iz arhive, pa brate mili unazad dvadeset godina kad uđeš u zapisnike sve jedno te isto pričate, pa nije čudo što tapkamo u mjestu, pa to je sve jedno te isto, jedno te isto, samo prepucavanje, jedni imaju jedno, drugi drugo, dajte mi samo dva produktivna zakona ili odluke koje je ovaj Dom donio u interesu svih građana i da su svi bili zadovoljni. Naravno, da ih nema, jer ovako mlaćenje prazne slame Vama daje na publicitetu, a građani od tog nemaju ništa i zato i prolazite tako kako prolazite. 39
Hvala. Zastupnik Saša Magazinović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Samo da odgovorim na dva pitanja i ovaj da završim s ovim. Dakle, pitanje je bilo da li ima mišljenje Predsjedništva? Da ima, a možete ga i Vi imati, ukucate na Jutjub, napišete Milorad Dodik – Aprilski paket i sve čujete šta je čovjek rekao o ovome, dakle, Vaš predsjednik. Ad. 2. Željko Komšić – Aprilski paket, sve čujete šta je čovjek o tome govorio. Ad. 3. Šefik Džaferović – Aprilski paket, sve čujete. Usput, ja sam sticajem okolnosti bio tu noć ovdje u Parlamentu kad je Aprilski paket usvojen i znam kako je Klub SNSD-a, to moram pošteno reći, ispunio dogovor i podržao za razliku od nekih drugih koji su ubili tu priliku za BiH. Dakle, imam mišljenje Predsjedništva, imam i mišljenje Vašeg predsjednika. Prepisano nešto od ranije, tačno, nisam ja to sakrio, mi čitavo vrijeme i govorimo da je ovo taj prijedlog, jedini koji je u Parlamentu bio blizu toga da se usvoji, koji je kreirao sa drugim liderima Vaš predsjednik Milorad Dodik. Vi možda niste tad bili politički aktivni, ali ne počinje politički život BiH od trenutka kad ste Vi ušli u Parlament. Dakle, Vaš predsjednik Milorad Dodik je kreator i potpisnik ovog prijedloga i u redu je da kaže, ja se s tim više ne slažem, ja sam protiv svog prijedloga, ni prvi ni poslednji koji je odustao od sebe. A što se tiče jubilarnih nagrada, iako smo o tome imali priliku razgovarati na prethodnoj, ne želim ja to ukinuti ženi u arhivi, nego Vama i meni i taj zakon se tiče jedino mene i Vas i mi danas o tome glasamo, a ne glasamo o vozačima i ne znam ni ja kome ko je zaposlen u institucijama BiH, a spoznaju o tome o čemu se glasa najlakše dobijete tako što uzmete i pročitate prijedlog o kome glasate.
Hvala. Zastupnica Snježana Novaković-Bursać, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Još jednom bih, ovaj, da ispravim ovaj krivi navod i žalostan pokušaj gospodina Magazinovića da inputira, s obzirom da mi pričamo danas o prijedlogu SDP-a, ustavne amandmane SDP-a, a njegov baš, baš neuspješan pokušaj da inputira ova rješenja gospodinu Dodiku i SNSD-u, ako je išta u ovoj državi kristalno jasno jasni su stavovi SNSD-a i Milorada Dodika po pitanu Ustava, organizacije BiH, a posebno nadležnosti. To što pričate gospodine, je, dobro je prokomentarisao jedan akter političkog života, nisu ni aprili što su nekad bili, samo to nikako Vama nije jasno i zahvaljujući takvoj, tavkoj zbrci i tome što Vam nije jasno između ostalog od, niste akter, ali se bezveze gubi vrijeme na ovakvim prijedlozima. Također bih da ispravim šta smatram da je potpuno neprimjereno, ne ulazeći uopšte u rješenja, zamisli kako ste, vidite Vi Parlament, kako vidite šta, potpuno mi je neshvatljivo da ste u prijedlogu, ovaj, osmislili u ovako složenoj državi nadležnosti čak mogu biti određene 40 zakonomi, potpuno nevjerovatna rješenja, u Ustav biste ubacili imena zakona. Ja mislim da ovo su se čudili pravnici kako je nekom palo na pamet, to nije, to su neki Vaši dodaci na nekakve, ovaj, potpuno impozantno pokazivanje nepoznavanja ustavne materije, nažalost. A što se tiče ovih, evo suzdržala sam se nisam se javljala na prijedlozima zakona, ... pominjete uštede. Ko god ovdje nije glasao da se ukine ova, kako se ono zove, Komisija za koncesije BiH, koja 15, za koliko postoji preko 15 miliona maraka je potrošila ne donijevši niti jedan zakon, niti jednu odluku, pardon, na temu zbog koje je osnovana, za mene se sam sebe isključio da raspravlja po pitanjima ušteda. Hvala lijepo.
Molim vas da se pridržavamo dnevnog reda, a na dnevnom redu je Mišljenje, negativno Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva. Hvala lijepa. Zastupnica Aida Baručija, povreda Poslovnika.
Predsjedavajuća, upravo sam htjela da kažem povreda Poslovnika član 77.
A onda ništa sad odustanete, jer postoji neko ko vodi računa o toj povredi valjda. Hvala Vam lijepo zastupnice. Ne vidim više prijavljenih po ovoj točci dnevnog reda. Zaključujem raspravu po točki 6. Zastupnik Damir Arnaut, Vi ste se javili naknadno za povredu Poslovnika. Izvolite.
... taj komentar – postoji neko ko odlučuje o povredi Poslovnika, inplicira nemojte se javljati za povredu Poslovnika. Što će Vam onda ovo dugme? Nemojte cenzuru uvodit poslanicima da ukazuju na povrede Poslovnika. Trebaće mi pauza da se .... ako nastavite cenzuru uvoditi. Hvala.
Što god Vam treba, što je u skladu sa Poslovnikom, to je Vaše pravo, ja nisam rekla da postoji neko ko određuje što je s Poslovnikom, nego postoji Poslovnik koji je jasno definirao, postoji predsjedavajući koji je takođe dužan da u skladu sa Poslovnikom vodi računa o dnevnom redu i zato sam već bila upozorena, samo sam rekla uvaženoj zastupnici da je već na istoj, jer je i sama rekla da je već prokomentirano.... nema nikakvih drugih suvišnih komentara. 41 Prelazimo na točku sedam dnevnog reda, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti potrošača u Bosni i Hercegovini, predlagatelji: zastupnice Borjana Krišto, Darijana Filipović, Alma Čolo, Nada Mladina i Edita Đapo, broj: 01-02-1-1408/20 od 9. 7. 2020., s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Na 12. sjednici Doma, održanog 15.09.2020. godine, nije usvojeno negativno Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, te je Povjerenstvo zaduženo da izradi novo mišljenje. Zajedničko povjerenstvo dostavilo je Mišljenje, Povjerenstvo po drugi put nije prihvatilo principe Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Mišljenju Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava. Ne vidim prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku osam, Ad. 8. Prijedlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagatelj: Ustavnopravno povjerenstvo Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01/1-50-3-1-13/20, veza broj: 03/7-02-4-367/18 od 16. 9. 2020. (drugo čitanje)
Riječ ima uvažena predsjedavajuća, gospođa Krišto. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja ću nastojati vrlo kratko, jer sam ovdje u razgovoru sa našim Zakonodavno-pravnim sektorom i sa prijedlozima, evo, materijala koje smo radili na Ustavnopravnom povjerenstvu, naša kolegica je imal određeni prijedlog amandmana, kolegica Čola, pa je od njih odustala. Ali smo na prijedlog Zakonodavno-pravnog sektora prihvatili jedan Prijedlog amandmana I na Prijedlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama BiH, a on glasi: Članak 44.a. koji postaje članaka 44. mijenja se i glasi: Uporaba izraza u muškom i ženskom rodu: (1) U propisu se rabi riječ koja ima rodno neutralno značenje osoba. 42 (2) Riječi koje se radi preglednosti u propisu navedene u jednom rodu se bez diskriminacije odnose i na muški i na ženski rod. Nositelji normativnih poslova dužni su u uvodnim odredbama propisa navesti definiciju iz stavka (2) ovog članka. Dosadašnji članak 44. briše se. Predloženi amandmani su zapravo novi aspekt koji Povjerenstvo nije moglo uzeti u obzir, a predstavlja korekciju u člancima 44. i 44.a. Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama BiH tako što se predlaže novi članaka 44. kojim se objedinjuju rješenja iz postojećih članaka na jednostavniji način i propisuje se uporaba izraza u muškom i ženskom rodu. Znači, to je ovaj jedan amandman, pa evo molim zastupnike da u cilju, evo, izrade ovih propisa u skladu sa Jedinstvenim pravilima imamo ipak nekakve jedinstvene stavove. Imajući u vidu da se ova Jedinstvena pravila odnose na izradu zakonskih projekata, odnosno ovaj propisa, Parlamentarne skupštine BiH, a da je ovdje Ustavnopravno povjerenstvo našeg Zastupničkog doma predložilo, ovdje ja takođe predlažem i zaključak: Da Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH dostavlja Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH Prijedlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama BiH radi razmatranja i usvajanja u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Evo s obzirom da se radi o propisima koji se usvajaju u Parlamentarnoj skupštini BiH. Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda. Zaključujem raspravu po točki 8. Prelazimo na točku devet dnevnog reda, Ad. 9. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zastupnika Damira Arnauta za uvrštavanje nove točke u dnevni red 13. sjednice Zastupničkog doma koja glasi: Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta kojom se „nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od deset dana od dana usvajanja ove inicijative provede svu potrebnu proceduru prema nadležnim tijelima Republike Hrvatske s ciljem prekategorizacije graničnog prijelaza Gabela Polje za međunarodni putnički promet ili njegovog otvaranja za malogranični promet, a u svakom slučaju otvaranja navedenog graničnog prijelaza za malogranični promet učenika osnovnih i srednjih škola“, broj: 01-50-1-1787/20 od 15. 10. 2020. godine Nakon što na prošloj sjednici Doma nije bilo potrebne entitetske većine u prvom krugu glasovanja Kolegij Doma kao povjerenstvo nije postiglo suglasnost o Prijedlogu zastupnika Damira Arnauta. Izvješće povjerenstva Kolegija ste dobili, rasprava je okončana, ostaje da se naknadno izjasnimo u drugom krugu glasovanja o Prijedlogu zastupnika Damira Arnauta, to će doći kada budemo se izjašnjavali, znači, nakon završene sjednice. 43 Prelazimo na točku 10. dnevnog reda, Ad. 10. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zastupnika Mirka Šarovića za uvrštavanje nove točke u dnevni red 13. sjednice Zastupničkog doma koja glasi: Informacija Središnjeg izbornog povjerenstva BiH o pokušajima izbornih prijevara putem glasovanja poštom izvan Bosne i Hercegovine, te preduzetim mjerama i planom daljnjh mjera za sprječavanje izbornih prijevara, predlagatelj: zastupnik Mirko Šarović, broj: 01-50-1-2002/20 od 15. 10. 2020. godine
[[nije uključen mikrofon]] slučajno.
Onda izbrišite. Zastupnica Mirjana Marinković-Lepić, rasprava. Izvolite zastupnice.
Evo svaki put kada su u pitanju revizorski izvještaji i nalazi revizije, ja ne mogu da se malo ne osvrnem na dostavljene materijale zbog same činjenice da mislim da ova tematika, a već samo to i rekla u nekoliko navrata, zaista nije ni interesantna i dosadna je vjerovatno većini za čitanje, a mislim da bismo joj i te kako trebali posvetiti pažnju, obzirom da, znači, ona pokazuje i način na koji funkcionišu institucije BiH. Iz samog Zbirnog izvještaja Komisije za budžet i finansije vidimo, dakle, da je sedam, znači, institucija BiH dobilo mišljenje sa rezervom sa isticanjem predmeta, dakle to je ustvari korak do toga da je mišljenje negativno i ono što posebno zabrinjava je činjenica da je, recimo, među tim ustanovama, odnosno institucijama Ministarstvo pravde BiH koje bi kad je u pitanju provođenja zakona trebalo da bude primjer svim ostalim institucijama. No, evo zaključke po osnovu tih izvještaja imamo, jer smo i obavili, dakle, javna saslušanja za te institucije. A ono na šta bih takođe htjela da skrenem pažnju je da se iz godine u godinu ponavljaju jedni te isti propusti i kršenje zakona koji bi trebali da budu abeceda, dakle, zakona u institucijama BiH i kad je pravnička tematika u pitanju, a i kada su u 50 pitanju računovodstveni i knjigovodstveni poslovi i onda mi je zaista čudno da se iz godine u godinu, dakle, ponavljaju jedni te isti propusti i kršenje zakonskih propisa. Dakle, tu vidimo, je li, da je nabrojano nekih sedam oblasti kao što su finansijsko upravljanje i kontrola, interna revizija, nedostajuća su interna pravila, dakle, nedostaju nam interna pravila za, u pojedinim institucijama za provođenje zakona, zatim slabosti u primjeni porpisa iz oblasti javnih nabavki, koje se stalno ponavljaju itd. itd. Naravno, da je u ovom, u tački 3.4. dat pregled sistemskih mjera koje bi otklonile uzroke ponavljanja određenih nalaza revizije i ja se nadam da su i poslanici ovog Doma svjesni i jednog dijela naše krivice zbog koje, zbog čega se određeni propusti ponavljaju iz godine u godinu, jer mi jednostavno ne donosimo zakone koji bi obezbijedili da se stanje u pojedinim oblastima popravi i da se, znači, više ovakvi propusti ne ponavljaju. Stoga se nadam da će u budućnosti, kad dođu određeni zakoni na dnevni red, poslanici biti svjesni da doista radimo u interesu građana, jer nije u interesu građana da se krše propisi o radu u državnoj službi ili da se izigravaju odredbe vrlo maštovito zapošljavanja sa rezervne liste itd. dakle, ustvari zapošljavanje povećanog broja zaposlenika, da se ne kontroliše trošenje novca kod upotrebe službenih automobila itd. itd. Dakle, ja se samo nadam da ćemo u budućnosti postupiti po ovim preporukama, dakle, u onim tačkama koje se odnose na naše obaveze. A evo istovremeno predložiću i jedan od zaključaka, pošto smo objedinili raspravu po ove dvije tačke dnevnog reda, a odnosi se na Izvještaj o reviziji Pravobranilaštva u samom izvještaju je konstatovano da Zakon o Pravobranilaštvu nije mijenjan, značajniji i dugi niz godina, rješenja kojima je uređena unutrašnja organizacija ne pogoduju više današnjem vremenu i stoga predlažemo, dakle – Da se u roku od 90 dana od dana usvajanja ovog zaključka izvrše izmjene Zakona o Pravobranilaštvu BiH u cilju unapređenja rada kako bi se stvorile pretpostavke za unutrašnju reorganizaciju. Evo, samo molim službe da protokolišu ovaj zaključak. Hvala.
Hvala. Riječ ima gospođa Krišto, predsjedavajuća Doma. Izvolite.
Hvala lijepa kolega dopredsjedavajući. Evo kroz ova izvješća o financijskoj reviziji za 2019. godinu ja ću se kratko osvrnuti, ovaj, podtočke 67. pripremajući se za sjednicu, evo, vidjela sam da se odnose, znači, na godišnja revizorska izvješća i o glavnim nalazima i preporukama revizije iz 2019. godine, pa ću kratko prokomentirati Izvješće revizorsko koje se odnosi na Instituciju Predsjedništva BiH. Uz činjenicu da se iz Izvješća jasno vidi uvećanje proračuna ove institucije u 2019. godini u iznosu od 423.000 KM u odnosu na prethodnu, a uglavnom iz ovog vidimo da se odnosi na isplatu plaća i naknada za 25 novouposlenih u kabinetu članova Predsjedništva BiH. Ja ću se više osvrnuti na detalj koji se odnosi od strane te institucije na imenovanje veleposlanika i drugih međunarodnih predstavnika. 51 Članak 3. Odluke o postupku imenovanja veleposlanika i drugih međunarodnih predstavnika BiH, traženi uvjeti za kandidate pored ostalog su: da je, recimo, da je osoba državljanin BiH, da ima sveučilišnu diplomu, te da se protiv iste ne vodi kazneni postupak. Revizori su u svom Izvješću naveli – provedenom revizijom je utvrđeno kako u postupku imenovanja veleposlanika Predsjedništvo BiH u potpunosti ne primjenjuje Odluku u postupku imenovanja veleposlanika i drugih međunarodnih predstavnika BiH, ne provjeravaju se uvjeti koje osoba mora ispunjavati kako bi mogla biti imenovana za veleposlanika, reviziji nisu prezentirani dokazi da je Predsjedništvo za buduće veleposlanike tražilo dokaze o ispunjavanju uvjeta u svezi i državljanstva, stručne spreme, znanja jezika, nevođenju kaznenog postupka. Ali s obzirom da smo bili svjedoci da se na mjesto veleposlanika imenuju osobe koje nemaju adekvatnu stručnu spremu i da su same izjavile da će je steći dok obavljaju funkciju veleposlanice, ja mogu ovdje i reći da ne čudi činjenica da se revizorima od strane institucije, Predsjedništva BiH nisu mogli biti niti predočeni dokazi koji se traže i koji podrazumijevaju uvjete iz članka 3. Odluke o postupku imenovanja i drugih međunarodnih predstavnika BiH. Hvala lijepa.
Hvala. Riječ ima gospođa Ljubica Miljanović, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Evidentno je pravilo da svake naredne godine među izvještajima Kancelarije za reviziju o finansijskom poslovanju institucija imamo i revizorska mišljenja sa rezervom i skretanjem pažnje po osnovu finansijskog poslovanja i usklađenosti za neke institucije i to Ministarstvo inostranih poslova, Ministarstvo odbrane i sve više Ministarstvo bezbjednosti. Izvršenje budžeta institucija BiH koje su dobile mišljenje sa rezervom i mišljenje sa rezervom uz skretanje pažnje iznosi 370.248.899,00 KM ili 43% ukupnog izvršenja. Problematičan je stepen realizacije preporuka Kancelarije za reviziju u 2018. godini, pa je tako 58% preporuka datih u prošloj i u ranijim godinama realizovano, ali njihova realizacija je i u toku. Ovaj procenat sadrži jedan broj potpuno realizovanih preporuka i broj preporuka čija je realizacija u toku, ukoliko tu dodamo procenat od 34% nerealizovanih preporuka dobija se slika stanja i pretpostavka da je većina tih preporuka Kancelarije za reviziju ustvari nerealizovana. Analizom realizovanih preporuka koje se odnose na Izvještaj o izvršenju budžeta za 2018. godinu konstatovano je da su date ukupno 53 preporuke, a samo šest preporuka je realizovano. Dakle, ovo je jedna jako loša slika realizacije prethodnih preporuka koje se prema strukturi izvještaja, a sve više i tradiciji, uglavnom odnose na Ministarstvo inostranih poslova, Ministarstvo odbrane i Ministarstvo bezbjednosti. Kada su u pitanju višegodišnja kapitalna ulaganja institucije sa značajnim sredstvima za ovu namjenu su realizovale samo 7,2% u odnosu na raspoloživa sredstva od 171.050.579,00 KM zbog sporosti i nedostatka proaktivnih pristupa nadležnih institucija, sredstva ta već godinama ostaju nerealizovana, iako bi istim mogli biti finansirani neki drugi prioritetni projekti. Takođe, čitajući izvještaj za oko su mi zapali podaci o iznosu nepovučenih sredstava po kreditima i projektima ukupno 793.630.878,00 KM i iznos su plaćene naknade za neangažovana kreditna sredstva koja su u 2019. godini iznosila 7.273.068,00 KM. 52 Što se tiče Ministarstva inostanih poslova osnov za mišljenje sa rezervom, Ministarstvo je provodilo interne premještaje državnih službenika koji su bili na probnom radu, što je uzrokovalo aktiviranje rezervnih listi i prijem dodatnih pet državnih službenika, iako se za to nisu stekli uslovi shodno Zakonu o državnoj službi u institucijama BiH i podzakonskim aktima, tačka 5. i 4. ovog Izvještaja. Ministarstvo nije provodilo aktivnosti za implementaciju sistema finansijskog upravljanja i kontrole koje su propisane Zakonom o finansiranju institucija BiH. Funkcija interne revizije u Ministarstvu nije uspostavljena, što se vidi iz tačke 3.4. Izvještaja. Angažman osoba po osnovu ugovora o djelu na sistematizovanim randim mjestima, sporost u realizaciji višegodišnjih kapitalnih ulaganja tačka 5.1.6. Izvještaja i nedostaci utvrđeni u procesu javnih nabavki, tačka 6. Izvještaja. Od oko 30 preporuka Kancelarije za reviziju za 2018. godinu Ministarstvo inostranih poslova je u 2019. godini u potpunosti realizovalo samo jednu preporuku. Hvala.
Zahvaljujem zastupnici. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovim točkama dnevnog reda. Prelazimo na točku 25. dnevnog reda, Ad. 25. Izvješće o zbrinjavanju izbjeglica i stranaca pod supsidijarnom zaštitom u Bosni i Hercegovini za 2019. godinu, podnositelj: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-37-1-1873/20 od 23. 9. 2020. godine Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedenog Izvješća odredio Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava. Povjerenstvo je dostavilo Mišljenje, Povjerenstvo nije usvojilo Izvješće. Otvaram raspravu o Izvješću. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 26. Ad. 26. Izvješće o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2019. godinu, podnositelj: Državna regulatorna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnost, broj: 01,02-50-18-1991/20 od 13. 10. 2020. godine
Hvala. Znači, ja sam ovu inicijativu predao na početku školske godine i upravo sam o tome i govorio da je bilo potrebno ovo usvojiti tada kada je prvi put razmatrana da djeca ne bi dočekala zimski raspust i da nisam istrajao u tome na sjednicama Doma, to bi se i desilo. Međutim, upornim ponavljanjem i potenciranjem ovog problema Ministarstvo sigurnosti je reagovalo i ja kako sam upoznat iz medijskih izvještaja da je taj granični prelaz otvoren za potrebe te djece kako bi mogla ići u školu jedan kilometar umjesto 14 km okolo. Mislim da mi nikad neće biti jasno zbog čega je bilo ko glasao protiv ove inicijative, jer se ticala djece, ticala se njihove potrebe da idu u školu jedan kilometar, a ne 14 km okolo i neshvatljivo je i neprihvatljivo da bilo ko glasa protiv toga, ali evo to je još jedan pokazatelj kakva je svijest nekih ljudi i smatram da, kažem opet, iako postoje midijski izvještaji da je inicijativa implementirana u praksi, smatram da ovo treba ipak ostati na dnevnom redu, da treba ostati zabilješka o tome kako se ko izjašnjavao po ovom pitanju i na kraju krajeva ukoliko u praksi dođe do ponovnog zatvaranja kako bi nadležno ministarstvo i nadležne službe imale stav ovog Doma. Hvala. 54
Hvala zastupniku. Ne vidim da se više ko prijavio, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 29. Ad. 29. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Mirjane Marinković Lepić, Damira Arnauta i Aide Baručije kojom se „nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od deset dana od dana usvajanja ove inicijative započne koordinaciju sa nadležnim tijelima entiteta i kantona s ciljem omogućavanja izučavanja nacionalne skupine predmeta svim učenicima koji to žele, upisivanja naziva službenih jezika u Bosni i Hercegovini u svu školsku dokumentaciju u skladu sa nazivima navedenim u Općem okvirnom sporazumu za mir u Bosni i Hercegovini (Daytonski sporazum), te ukidanja svih drugih oblika diskriminacije u osnovnim i srednjim školama u Bosni i Hercegovini, a uzimajući u obzir međunarodne obveze Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-1797/20 od 9. 9. 2020. godine Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje, inicijativa je prihvaćena i upućena Domu na daljnju proceduru. Otvaram raspravu o inicijativi. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 30. Ad. 30. Razmatranje zastupničke inicijative Edite Đapo „kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da izmijeni član 12.a) Zakona o državljanstvu na način da se ne zahtijeva odricanje od državljanstva zemalja koje su promijenile svoje zakonodavstvo i dozvoljavaju višestruko državljanstvo (Danska, Norveška, Luksemburg, Češka i druge) ili da se hitno s ovim zemljama zaključi bilateralni sporazum“, broj: 01-50-1-1934/20 od 2. 10. 2020. godine
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, ova inicijativa nije ništa novo pred vama, kolege i koleginice, i pogotovo oni koji su bili u Zastupničkom domu u prošlom mandatu također jedno dva, tri puta Klub HDZ-a – HNS-a je pokušao, dakle, da se očituje prema ovim, pod znacima navoda, obvezama i ovoga Parlamenta kad je u pitanju, kad su u pitanju dokumenti koje je donio Europski parlament i Vijeće Europe. Nismo uspjeli prošli put i u ovom sazivu mandata kad smo negdje oko datuma na koji se odnosi ova inicijativa, a to je 23. kolovoz, također da inicijativa bude prihvaćena, nekim kolegama se nije sviđalo obrazloženje koje je išlo tada uz tu inicijativu. Za ovaj put, dakle, evo Klub i evo ako hoćete osobno ja smo priredili ponovno inicijativu da se to dogodi i da se prema ovome datumu očitujemo, odnosno prema ovoj inicijativi bez ikakvih obrazloženja, a u prilogu smo samo dostavili određene dokumente koji govore o ovome datumu. Dakle, ovo je datum kojeg je Evropski parlament usvojio i on ga obilježava, mi predlažemo da se to takođe dogodi. Kod nekih kolega ova inicijativa izaziva nedoumicu u smislu kojem oni govore, da je to revizija povijesti, da je to izjednačavanje, dakle, fašista i antifašista. Dakle, uopće to niti ima veze s tim, niti je namjera toga bila, niti je to valjda Europski parlament htio kad je donosio ovakav, ovakvu odluku o ovome danu. Dakle, govorimo o žrtvama, mi govorimo o žrtvama tako se i nosi naslov, a zaključci koji su priloženi uz ovu inicijativu samo daju mogućnost da Vijeće ministara nađe načina kako ćemo ovaj daum obilježavati, kakav će on imati karakter u našim dokumentima obilježavanja značajnih datuma, blagdana, praznika, već kako hoćete. I s druge strane jedan zaključak nudi jednu mogućnost, preporuku nižim organima, nižim tijelima vlasti, prije svega lokalnoj samoupravi, da se prema događajima iz eto prije sedamdeset godina odnose kako treba i prema žrtvama iz tih događaja, a to znači da pokušaju naći načina da utemelje radna tijela, da li vijeća, općinskih vijeća ili poglavarstava koja bi radila na prikupljanju dokumenata legalno, legitimno, multietnički, multikulturalno, kako god hoćete, dakle da se jedanput oda počast tim žrtvama kojih je svuda po BiH i ne zna se mnogima za trag. Mnoge udruge i udruženja, institucije skupljaju te podatke, rade, imaju problema. Zašto imaju problema? Zato što to nije unificirano, zato što to nije uređeno kako treba. Postoje zakonska uporišta da ta tijela koja rade, recimo, pri općinskim vijećima, kako se ovdje predlaže, imaju i izvješća koja podnose općinskim vijećima, ali da rade preko tužiteljstava i sudova kad se na takve ostatke naiđe i da to bude sasvim legalno i transparentno i da se možda na ovaj način 56 skine stigma o mnogim pitanjima o kojima se otvara i ovdje priča u ovom Parlamentu, recimo, kad je bilo obilježavanje Blajburga ili sjećanja na te žrtve ili mise i tako ili nekih drugih, dakle, opservacija o tom temama. Zato predlažem da, bez obzira na ova mišljenja, dakle, odnosno radi se o mišljenjima koja bi trebali ne prihvatiti i da se jednom inicijativa ova prihvati, a da Vijeće ministara izradi i da način kako ćemo posvetiti pozornost tome, tome, dakle, događaju, tom danu. A ako nismo sad obvezni, jer nismo članica Europske unije, tamo u dokumentima Europskog parlamenta i Europske komisije stoji prijedlog da to urade i zemlje koje su na putu ka evropskim integracijama, zašto ne vidim razloga, ponavljam opet i završavam s tim, radi se o samo davanju dužnog pijeteta žrtvama, a žrtava je bilo. Žrtava je, dakle, bilo to ne možete osporiti i odluka Europskog parlamenta ne odnosi se na naš prostor, mi možemo sad otvoriti priču o našem prostoru, ali dakle ona se odnosi i te kako na širi prostor EU i Europe općenito, svijeta i ne vidim razloga da se tome pristupa na bilo kakav drugi način osim da se prihvati da se ovaj dan obilježava na dostojanstven način, način na koji predloži Vijeća ministara, da je to Dan sjećanja na žrtve totalitarnih i autoritarnih režima. Evo, ja ne vidim razloga, ali završiću s jednom rečenicom, koju sam našao prigodnu za ovo moje obraćanje. Dakle, ovako, svi ćemo proći kroz vrijeme, ali imamo obvezu i prema prošlosti i svim žrtvama, ali i generacijama koje dolaze održati živom kulturu sjećanja i poštivanja pokojnih. Dakle, kao jedan doprinos ovome što sam ja rekao. Hvala lijepo.
Hvala zastupniče. Za riječ se javio dopredsjedavajući, kolega Radmanović. Izvolite kolega.
Dame i gospodo neću ponoviti raspravu od prošli put, kao neki koji pet puta istu priču pričaju, a ona je netačna, ali ću vas podsjetiti da često u ovom Parlamentu pojavljuju se oni koji insistirajući na razlikama naprave još veće razlike nego što ih imamo, a imamo razlika u BiH, ali ovo nije pitanje koje mora biti na dnevnom redu da bismo napravili još veće razlike. Veće razlike prave oni koji hoće da izjednače sve što nazivaju totalitarnim režimima. Nema sličnosti sa fašizmom niko i nikada zato niko neće ni glasati i nije ni Evropski parlament za tako nešto glasao, ovdje se to nudi. Nije dovoljno što peti put istu stvar predlaže, nije dovoljno čak ni što dvije komisije kažu ne treba to usvojiti, nego ponovo idemo na sjednicu da pokušamo to da usvojimo. Nije dobro ni za aktuelni trenutak BiH da još oko ovoga napravimo razlike, a imamo ih. Pozivam Parlament da glasa protiv ove inicijative vodeći računa o onome što su dvije komisije rekle, jedna zajednička i jedna naša ovoga Predstavničkog doma. Pozivam vas da ne ulazimo dublje u ove rasprave, jer podijelićemo se još više, ali ću završiti kao što sam i počeo, ništa nije isto ili slično fašizmu, a pokušava se staviti u isti koš. Hvala.
Hvala kolegi Radmanoviću. Za ispravak krivog navoda javio se zastupnik Lovrinović, izvolite. 57
Ništa nije slično ili isto fašizmu osim totalitarizma, a možda i gore. Dakle, opet se ponavljam, jel' to Vi niječete, kolega Radmanoviću, da je totalitarni, da su totalitarni režimi, ne govorimo samo o našem ovdje u BiH, odnosno bivšoj Jugoslaviji, počinili zločin, da ti zločini nisu isti jel', znači te zločine treba zaboraviti, a možda ih je čak bilo više nego od onih što su počinili fašisti. Ali evo da ne ulazimo u raspravu, ja ponovno ponavljam, dakle pričamo o Danu sjećanja na žrtve koje su počinili totalitarni režimi, a počinili su i to ne možete ... ne govorim ni o broju, ni o količini, ni o razmjerama, ni o čem, dakle počinjeni su zločini i oni su zločini i to ne možete zanijekat, ni mi u ovome Parlamentu i to je mislio Europski parlament. Nemojte Vi trpati Europskom parlamentu da je on raspravljao o jednoj drugoj ideji i uspoređivao ih, ne znam, većim razmjerama jednih ili drugih stradanja. Dakle, ja ponovo ponavljam, govorim o danu sjećanja, ja ne govorim o raspravi, o revizijama, o uspoređivanjima itd. itd. govorim o Danu sjećanja na žrtve totalitarnih i autoritarnih režima, o žrtvama fašizma se iznagovaralo svašta i isprovjeravalo, dakle, i obilježavaju se fala Bogu. Dakle, je li neko učinio veći ili manji, ja evo prvi ne želim u takvu vrstu rasprave, ako ih ni Vi ne želite, govorimo, ponavljam, o danu sjećanja i ništa više i nište više, ako ga usvojimo donijećemo način kako ćemo ga obilježavati i to je to, a vjerojatno su neke druge točke dnevnog reda za ovakvu vrstu rasprave, a ne ova. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik, kolega Radmanović ispravak krivog navoda. Izvolite kolega.
Mislim da nikada nijedan učinjeni zločin ne treba preskočiti, ne treba zaboraviti i da to ne smijemo i o tome nisam ni govorio i ne znam zašto gospodin Lovrinović mene spominje uopšte kada ga ja nisam ni pogledao dok sam govorio o ovome, a kamo li da sam ga spomenuo. Dakle, svi zločini moraju biti kažnjeni bez obzira kad, gdje i kako učinjeni, ali ovdje nije ta situacija, ovdje je izjednačavanje zavojevača i oslobodilaca, izjednačavanje onih koji su izvršili holokaust, genocide i ostalo s onima koji jesu vjerovatno griješili u ostvarivanju svoje vlasti. Dakle, ovo su ogromne razlike, ne radi se ni o reviziji, trebali bi znati oni koji to spominju šta je revizija, ovdje se jednostavno radi da ne postoji ništa što se može izjednačiti sa fašizmom u do sada poznatoj prošlosti. Dakle, ostajem kod onoga što sam rekao na početku, ne treba usvojiti ovu inicijativu. Hvala vam.
Hvala. Zastupnik Zukan Helez, rasprava. Izvolite zastupniče.
Uvažena predsjedavajuća, možda razmišljao sam da li repliku ili diskusiju, a pošto imam pravo i diskusiju, onaj, biću kratak, ali jasan i precizan. 58 Ja se bojim, gospodine Lovrinoviću, ako bismo usvojili ovu inicijativu da bi osudili rad i djelovanje pojedinih stranaka trenutno koje su registrovane u BiH, koje dobijaju izbore i koje su trenutno dio vladajuće koalicije, pogotovu što šefovi pojedinih stranaka su bili, kako Vi kažete, dio takvih totalitarnih režima, odlučivali u njima i prenijeli bogato iskustvo na današnji rad i djelovanje pojedinih stranaka. A i ovo što je govorio kolega Radmanović, malo dublje kad bismo ušli, te stranke pojedine su pravile zločine u proteklom ratu, imali su svoje, svoja odjeljenja vojnih formacija priznata ili nepriznata od strane države, ne bih ulazio u to, također su pravili zločine. Tako da je Vama najpametnije da odustanete od te ideje. A oko izjednačavanja angifašizma i totalitarizma, kako Vi to, ovaj, definišete to nigdje u svijetu ne prolazi, niti može proći, zna se tačno definicija šta je fašizam i ja mislim da u proteklih 30 godina u BiH kroz taj totalitarni sistem, ustvari iz tog fašističkog nekog djelovanja nastali su pojedine totalitarne stranke koje danas djeluju i protiv čega se trebamo boriti. Zato Vas pozivam da ne biste slučajno, ne dao Bog ako se usvoji ta inicijativa, da ne primite autogol. Hvala.
Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
... kolege Heleza, znači li ovo nigdje ne prolazi osim u Europskom parlamentu? Niste, dakle, ni pročitali šta je prilog i šta se radilo, šta se tamo raspravljalo, o čemu su ljudi raspravljali, zbog čega su došli do ovog datuma, dakle niste ništa pročitali, pa pročitajte ponovo. A Vi sad ovo pričate i vežete za 20 stoljeće što se ja upravo bojim da odem u tu vrstu rasprave i ne želim je, međutim, evo, potičete je stalno. Dakle, opet govorim, nije to cilj, ali Vi to, ovaj, potencirate, govorite mi o nekom autogolu zato što Vi zapravo ste iz stranke koja i pripada tom miljeu, zato što ste vi to radili već. Dakle, ne govorim Vi osobno, nego govorim, zato Vi, dakle, nećete da otvorite tu priču, ali ja opet govorim ne na ovoj temi, nego stavićemo točku dnevnog reda, pa ćemo raspraviti ko je šta radio i kakve je zločine činio i u ratu i u poraću, dakle ovo se odnosi na poraće iza Drugog svjetskog rata. Prema tome, opet to niste pročitali. A kolega Radmanoviću, Vas sam prozvao zato što sam ja predlagač i Vi ste o tome govorili i opet mi ničim niste dokazali šta ja to ovim predlažem da izjednačavam fašizam i antifašizam. Ne znam, rekli ste, izjednačavanja, ja o tome opet ne govorim, ja peti, deseti put ponavljam u nekoliko navrata kad sam ovo predlagao da ja, da to nemam niti namjeru, niti je to tema ove inicijative, nit se može pod ovom točkom dnevnog reda, nikakvo izjednačavanje i ... može ako Vi hoćete o tom raspravu, 23. kolovoz Dan sjećanja na žrtve autoritarnih i totalitarnih režima i ništa više, a ne možete oporeći da ih nije bilo i to je sva priča, sva priča gospodine, dakle nikakva druga priča ni o čem ja dalje ne raspravljam, niti predlažem, nemojte dodavati ono što nisam rekao. Hvala lijepo.
Zastupnik Helez, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Gospodine Lovrinoviću, stranka kojoj ja pripadam baštini trediciju antifašizma i to je u našem programu jasno napisano, a želim Vas podsjetiti da Vi i Vaš šef imate puno više staža u Savezu komunista i Komunističkoj partiji nego ja godina. 59 Hvala vam.
U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Došli smo do točke 32. u ovom trenutku dajem pauzu do 16:00 sati. [[PAUZA]] Uvažene kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, evo budući da imamo kvorum nastavljamo sa sjednicom. Došli smo do točke 32. Ad. 32. Razmatranje zastupničke inicijative Mire Pekić i Branislava Borenovića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, u skladu sa člankom 35. Zakona o Vijeću ministara BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 30/03, 42/03, 81/06, 76/07, 81/07, 94/07 i 24/08), obvezuje Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana pripremi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost ('Službeni glasnik BiH', br. 9/05, 35/05, 100/08 i 33/17), kojim bi se smanjila stopa poreza na dodanu vrijednost na sve pružene usluge u turizmu, ugostiteljstvu i putničkom prometu sa 17 na 5%. Navedena stopa PDV-a od 5% u turizmu, ugostiteljstvu i putničkom prometu primjenjivala bi se do 31. 12. 2022. godine“, broj: 01-50-1-1965/20 od 8. 10. 2020. godine
Hvala uvažena predsjedavajuća. Poštovani članovi Kolegijuma i uvažene kolegice i kolege poslanici, uvaženi gosti. Pa jeste kako ste i rekli pred vama je poslanička inicijativa koja se bavi aktuelnim, realnim stanjem u kojem se nalaze, za razliku možda od nekih inicijativa koje su bile u prijepodnevnom zasjedanju i koje su bavile više prošlosti, kolegica Pekić i ja smo se odlučili da Parlamentu predložimo inicijativu kojom bi se obavezao Savjet ministara BiH da u roku od 30 dana pripremi prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost, kojim bi se smanjila stopa PDV-a sa 17 na 5% za određene privredne grane, tj. za određene djelatnosti, za turizam, ugostiteljstvo i putnički saobraćaj kao djelatnosti koje su možda i najviše pogođene ovom pandemijom COVID-19, iako su i brojne druge djelatnosti 60 pretrpile određenu štetu, mislim da je važno da damo adekvatan odgovor kada je u pitanju, evo, ovi sektori privrede koji sigurno zaslužuju mnogo više pažnje nego što je to do sada bilo. U skladu sa nadležnostima zajedničkih institucija BiH osjetili smo potrebu da se ovaj prijedlog nađe ovdje pred vama i da zadužimo, što je sasvim logično, Savjet ministara kao izvršnu instituciju zajedničkih institucija BiH da u roku od mjesec dana pripremi izmjene ovog zakonskog rješenja, dostavi u Predstavnički dom Parlamenta BiH kako bi poslanici mogli dati svoj konačan stav po tom pitanju. Naša je namjera da se kroz ove izmjene i dopune Zakona o PDV-u ograniči trajanje Zakona na period do 31.12.2022. godine i da je to dovoljan period kako bismo poslali snažnu poruku i pomogli ovim sektorima privrede da prevaziđu zaista jednu veliku ekonomsku krizu koja je pogodila ne samo BiH nego cijeli svijet. Mislim da i očekujem da ćemo danas, uvažavajući ovo što je predloženo, dati podršku ovakvoj jednoj, po meni, vrlo korisnoj ekonomskoj mjeri, koja je konkretna, koja je jasna, nedvosmislena i koja može dati nekoliko važnih odgovora kako da ljudi koji se nalaze direktno u ovim sektorima prevaziđu sve ovo što se dešava vezano za ekonomske implikacije izazvane COVID-19, tj. koronavirusom. Ono što je važno napomenuti da, svjestan činjenice da ima jedan dio kolega koji dolaze direktno iz ovih sektora i možda i bolje zanju kakva je situacija, kakvo je stanje, postavlja se ono ključno pitanje – šta to znači konkretno kada je u pitanju evidentno jedan dio smanjenja prihoda u budžete raznoraznih institucija na nivou BiH? Tu smo napravili neku vrstu male projekcije ili analize po osnovu dostupnih podataka do kojih smo došli od strane Uprave za indirektno oporezivanje. Ono što mi raspolažemo sa podacim da je po podacima Uprave za indirektno oporezivanje djelatnost pružanja smješataj, tj. pripreme hrane i pića u prvih devet mjeseci prijavljen promet od nekih 380 miliona KM što znači da će procjena da će promet u ovim djelatnostima biti do kraja godine oko 500 miliona KM. Kada na taj promet uzmemo naplaćeni PDV iz ovih djelatnosti tu se radi o nekih 75 miliona KM, ako je projekcija da će sličan promet biti i u 2021. godini i ako uzmemo u obzir smanjenje sa 17 na 5% znači u ovim sektorima, u ovim djelatnostima ugostiteljstvu, turizmu i putničkom saobraćaju bi ostalo nekih 50 miliona KM više nego do sada, a razni nivoi vlasti bi bili uskraćeni za taj iznos, koji kad se prevede u procente znači manje od 1% od ukupno prikupljenih poreza po osnovu PDV-a u jednoj godini. Pazite, manje od 1%, kada to sada raščlanim linearno, ako uzmemo matematički, po svim nivoima vlasti, evo uzmimo Predstavnički dom, Parlament gdje mi sjedimo, to znači da bi, ako bi se linearno posmatralo, bilo manje novca za naš Parlament 0,7%, 114 hiljada maraka od nekih 16 miliona budžeta koliko godišnje ima na raspolaganju Predstavnički dom. Kada to sve rasporedimo na druge nivoe vlasti značilo bi da bi bilo 0,5% manje prihoda za budžet Federacije i 0,5% manje prihoda, tj. manje novca po osnovu PDV-a u budžetu Republike Srpske i drugim naravno budžetima i Brčko distrikt i osalo. I samo da završim, procjena je takođe, u razrovoru koji smo imali sa ljudima koji se nalaze u ovim oblastima, da bi ovo značajno uticalo na smanjenje sive ekonimije, koja je još uvijek prisutna u oblasti ugostiteljstva. Tako da vjerovatno ovi efekti koji bi se desili po pitanju pada prihoda po osnovu PDV-a bi bili još manji i bili bi skoro nevidljivi, a bilo bi ovo direktna, velika i jaka korist za sve koji se nalaze u djelatnostima i ugostiteljstva i turizma i putničkog saobraćaja i ja vas evo pozivam sve da po stani ostavimo, možda, neke političke animozitete i da zajednički podržimo ovakvu jednu inicijativu i da sačekamo prijedlog Savjeta ministara koji bi trebao on po, na osnovu ovog prijedloga doći za 30 dana.
Hvala zastupniče. Za raspravu se javila uvažena zastupnica Snježana Novaković-Bursać, izvolite. 61
Hvala predsjedavajuća. Uvažene kolegice i kolege, iako ova poslanička inicijativa kolega iz PDP-a zvuči ovako primamljivo i vjerovatno za neke ljude koji su direktni, koji bi bili direktni korisnici ovakve mjere, ovaj, sigurno zvuči dobrodošlo, međutim i ja ću iznijeti sada nekoliko argumenata za koje smatram, koji idu u pravcu toga zašto Klub SNSD-a neće podržati ovu inicijativu. Mi smatamo da privredne grane koje su direktno pogođene pandemijom, odnosno koje su pretrpile umanjenje prometa ili čak obustavu trebaju da se potpomognu direktno iz budžeta bilo kog nivoa, kao što, recimo, aj da kažemo Vlada Republike Srpske kroz, preko Ministarstva trgovine i turizma upravo pokušava da potpomogne, dakle, direktnim grantovima ukoliko određeni privredni subjekt dokaže da je imao smanjenje, odgovarajuće smanjenje prometa. Također imali smo priliku da analiziramo takve mjere koje su bile ostvarene tokom ljeta, a koje su se odnosile na mjesece mart i aprili, pa smo imali priliku da vidimo kada imate direktno potpomaganje konkretno ugostiteljstva i ovih grana koje ste i Vi pomenuli, da imamo ubrzani, prijavu radniku, da imamo ubrzanu prijavu koječega, pa samim tim i direktno smanjenje sive ekonomije o kojoj je kolega Borenović govorio. Da je ova njihova mjera prilično i nelogična iznijeću i sledeći argument, ako bismo išli na smanjenje PDV-a, a PDV znamo da se veže uz ostvareni promet, pa tamo onaj ko nema prometa znači ne bi ni imamo smanjenja, kakva je to logika ako potpomažete na osnovu prometa kojeg nema, to znači nije pomoć, to je samo prividna nekakva mjera kojom, eto, vama, što je meni razumljivo treba da se izrazite u javnosti, da pokažete svoju brigu koju, evo, kao, mislim ne vidim uopšte ligiku u njoj. Također mislim da ovako kako ste Vi naveli, također nije ni pravično, imajući na umu da ste naveli u svojoj inicijativi da biste obuhvatili sve usluge iz oblasti ugostiteljstva, turizma i putničkog saobraćaja. Nemam baš puno vremena, ali juče sam imala potrebu da nešto u Banja Luci se nađem u nekom od lokala, zbog nekog razgovora, vjerujte mi da sam sat vremena hodala barem po centru grada tamo gdje, vjerujem tako je i u Sarajevu, da ja u određenim lokalima uopšte nisam mogla da nađem mjesto. Znači, neki naši, što je dobro, mislim s jedne strane je dobro, s epidemiološke strane nije, određeni subjekti iz oblasti ugostiteljstva u ovom trenutku, da kažem, dobro rade i dobro je nek dobro rade, nek zapošljavaju ljude, nek ostvaruju promet pa će onda biti i mogućnosti da se naplati i PDV i ostali porezi. Što se tiče također potencijalnog raspakivanja ovog sistema PDV-a smatramo također da ono u ovom trenutku kada smo svi svjesni zbog ekonomske krize koja nas je snašla i ne samo nas nego cijeli svijet je prijeko potrebno održati finansijsku stabilnost i bilo koje raspakivanje otvoriće nam put da se pojavi s puno više možda prava zdravstveni sektor ili neki drugi sektori i koji bismo imali argument da oslobodimo viski, posluženi viski, u odnosu na plasirani lijek. Ja ne vidim nikakvu logiku takvog pristupa, ali i te kako se zalažem i da je, da se ostvari, da ostvarimo prostor kako bi privredne grane koje su zaista stopirale svoju aktivnost i koje nisu uopšte ili vrlo malo ostvarivale promet direktno zbog pandemije, budu direktno i podržane. Ja apelujem, mislim da sam iznijela dovoljno argumenata, ovaj, da se ne ulazi u ovakve inicijative, a opet kažem, s obzirom da su došle iz stranke koja je u ovom trenutku opoziciona, meni su razumljive i kvalifikovala bi ih, bi na taj način. Hvala lijepo. 62
Hvala. Zastupnica Mira Pekić, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Hvala. Evo, ja ću se, ovaj, referirati na izlaganje koleginice Bursać-Novakovći i sve ovo. Iznijela je četiri argumenta o kojima ću ja nešto reći. Argumenti direktno iz budžeta, ovo je indirektan porez i ne može da ide direktno iz budžeta, znamo da to ide na entitetski nivo, prema tome nema smisla ni da uopšte o tom raspravljamo, entiteti o tom raspravljaju i tu pomoć oni daju privredi, prema tome direktno iz budžeta ide ono što je direktan porez ovo je indirektan. I jedini način na koji mi možemo da pomognemo privredi i ovim granama je da govorimo o Zakonu o PDV-u to je jedino, ništa drugo. Isto tako, ja sam danas pitala ponovo ministra za ono, za onaj, one pomoći iz budžeta, za sanaciju ekonomskih šteta, pa vidite tu nema nadležnosti uopšte Savjet ministara, niti ima nadležnost nivo BiH. Ali evo, vi ste usvojili taj budžet gdje je rečeno da je 28,7 miliona ide za sanaciju ekonomskih šteta, e tu ste se trebali brinuti o direktnim, odnosno indirektnim porezima. Druga stvar je smanjenja PDV-a, kažete aktivnosti, nema aktivnosti, pa zašto ćemo im smanjivati PDV? Pa ajmo im onda staviti taj PDV nula. Nema aktivnosti, pa nek bude nula i završili smo priču. A onda s druge strane kažete – šetala sam ulicom pa sam vidjela pune kafane. Šta je sad, je li ima aktivnosti ili nema aktivnosti? Šta, pitanje je uopšte, morate se usaglasiti sami sa sobom i sa Vašim viđenjem. A raspakivanje PDV-a, pa nije ovo Dejtonski mirovni sporazum da mi njega raspakujemo, ovo je običan Zakon o PDV-u, on se može raspakovati i trebalo je da ga raspakujemo davno, trebalo je da uvedemo diferencirane stope i trebalo je da razmišljamo o plaćanju PDV-a po naplaćenoj realizaciji, o plaćanju PDV-a na kraju mjeseca, sve bi to pomoglo privredi i bez pandemije virusa korona. Prema tome, uopšte raspakivanje ne znači, naš prijedlog je sasvim na mjestu. Hvala.
Hvala. Zastupnik Branislav Borenović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Pa očekivao sam ja da se pokušava tražiti izgovor za glasanje protiv i to tamo gdje ga nema. Pazite, mjesecima smo tražili od Savjeta ministara da nešto konkretno uradi sa svoje nadležnosti po pitanju, evo, diferencirane stope PDV-a kojom bi se umanjila šteta koja je izazvana pandemijom COVID-19 i ne trebate Vi razgovarati ni sa kim osim sa kolegama koji sjede u ovim poslaničkim klupama, koji dolaze iz ovih sektora, koji najbolje znaju koliki su im prometi, koliko imaju gostiju u hotelima, koliko gostiju imaju u ugostiteljskim objektima i onih 63 koji znaju koliko autobusi imaju manji promet po osnovu putničkog saobraćaja. Ja sam lično prije nekoliko dana, sin mi išao u Beograd, razgovarao sa ljudima koji voze na liniji Banja Luka – Beograd, konstantno imaju od 6 do 8 putnika, konstantno i naravno da će im značiti manja stopa PDV-a, pa bar da im nekoliko desetina maraka ostane više dnevno u njihovom pazaru. Ali isto tako morate znati da je ovo mjera koja nije pala s neba, ovo je jedna ekonomska mjera koja je, koja je već primjenjena u brojnim evropskim zemljama. Hrvatska je nešto slično uradila prije, ne znam, možda više mjeseci, možda čak i godinu dana po pitanju smanjenja stope PDV- a za hranu u ugostiteljstvu na 13%. Njemačka ima tu privremenu mjeru od pola godine smanjenje stope PDV-a za sve djelatnosti, što kod nas nije moguće, jer bi tu uticalo značajno na prihode po osnovu PDV-a. Nemojte tražiti izgovor tamo gdje ga nema, ja znam da Vi morate opravdati svoj glas protiv, glasajte protiv, mada bi bilo dobro da se izdignete iznad te proklete političke distance i da omogućimo da, kao onako kako je potpuno logično, opravdano s naše strane, da damo nalog Savjetu ministara da u roku od 30 dana izađe sa tim prijedlogom, pa ćemo amandmanski djelovati, ako mislite da nešto treba popraviti. A zaista, zaista evo pozivam vas da pokušamo konačno, bar kad su ove konkretne stvari, životne, da ostavimo po strani te neke sukobe kojih pokušamo nekad vještački praviti i da podržimo jednu inicijativu koja je, po meni, sasvim opravdana i koja ima podršku od svih ljudi koji se nalaze u ovim djelatnostima, jer smatraju da im može pomoći da sačuvaju posao, radna mjesta [[govornik se upozorava na vrijeme]] svoje biznise i da na kraju krajeva možda utičemo da ta smanjenja prihoda u budžetu budu manje zato što ćemo i eliminisati jednim dijelom sivu ekonomiju, a to je sigurno, jer ulazni PDV je 17%, izlezni 5% mnogi će onda prijavljivati sve što imaju kako bi ušli u tu legalnu [[govornik se upozorava na vrijeme]] Zahvaljujem.
Zastupnica Snježana Novaković-Bursać, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Moram na početku da konstatujem da me nažalost ili kolegica nije čula ili me nije razumjela, ali svakako sam bila jasna, pa ću opet ponoviti. Mislim da sam bila jasna, ali evo ponoviću. Znači, ja ne kažem da ne treba pomoći i upravo sam rekla da treba pomoći sa nivoa, sa nivoa vlasti onome gdje ova nadležnost pripada, ako ste pratili trenutno, ovih dana je javni poziv Ministarstvo trgovine i turizma Vlade Republike Srpske objavilo javni poziv da se prijave subjekti kojima ima, kojima je opao promet u odgovarajućem procentu, da se prijave za pomoć, znači, direktnu iz budžeta. Znači, tu sam bila potpuno jasna, ali evo pošto me niste čuli ili razumjeli ponavljam. Ono što meni prilično smeta u ovom vašem prijedlogu što ste eksplicitno rekli sve usluge, ja sam pomenula da te sve usluge podrazumijevaju da bismo mi ovom mjerom vašom smanjili PDV i onima koji zaista dobro rade, ja mislim da treba pomoći ljudi koji ne rade i to da ih treba direktno pomoći, a ne da donosimo mjeru koja bi obuhvatila i one koje treba i one koje ne treba i da to uopšte ne ide u pravcu smanjenja sive ekonomije, nego možda čak i suprotno. A što se tiče raspakivanja PDV-a, niti sam rekla da je to neraspakivo, nego sam samo vam skrenula pažnju, ako uđemo sa ovom privrednom granom ne vidim nikakav argument zašto ne bi došlo to i zdravstvo, zašto ne bismo, ako oslobađamo, rekla sam lijepo i ponavljam, ako oslobađamo posluženje viskija zašto ne oslobađamo penicilin. Ali onda ćemo doći u situaciju da više, ko zna kako će izgledati finansijska stabilnost, a znamo svi da i u kakvom privrednom ambijentu radimo. Dakle, imate pravo na inicijativu ona je populistička, vi se imate pravo tako 64 ponašati, a mi, kao još uvijek dio vlasti i trudimo se da ponašamo se odgovorno, nemamo pravo na ovakve izlete. Evo, toliko.
Zastupnik Branislav Borenović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Gospođo Bursać, niko Vama ne spori da vodite politiku kako mislite da treba i niko ovdje nije ni negirao da će biti direktna pomoć od strane drugih nivoa vlasti i treba da bude, kakva je, o tome možemo da pričamo danima. Da li je ravnopravna? Vjerovatno nije, jer čim vi selektujete ko je ugrožen, ko nije, tu odma postoji sumnjičavost. Ovdje nema selekcije, ovo je zakonsko rješenje koje je jednako prema svima. Čim jedna politička partija odlučuje ko će dobiti direktnu pomoć ili neće, to ima strašan politički uticaj. Ovdje je potpuno jasno, distribucija smanjenja stope PDV-a je jednaka prema svima. Ko ima veći promet, naravno da će ostvariti opet veću zaradu, ko ima manji promet imaće manju zaradu, ali će dobiti jednak iznos po osnovu smanjenja stope PDV-a sa 17 na 5% tih nekih 12%. Pustite više priču da ćete vi direktno nekome nešto pomoći, znate kome ćete pomoći, vjerovatno onima koji su bliski toj vašoj vladajućoj strukturi i koji imaju određene privilegije i zato smo došli u ovakvu situaciju. Ali nemam ništa protiv, direktna pomoć na nivou Vlade Republike Srpske treba da bude, Vlade Federacije BiH i treba da bude i Vi ste ovdje potpuno pobrkali stvari i uvodite neke stvari koje apsoluno nisu uporedive. Govorite o zdravstvenom sektoru, hajte da vidimo koji dio zdravstvenog sektora, dajte prijedlog, ma dajte prijedlog, naravno da svaki će biti uvažen. Mi znamo kako se i na koji način finansira zdravstvo u svakom dijelu BiH, transferima iz budžeta i na način kako je to zakon definisao. Al' dajte jednom prestanite više baviti se to nekom sirovom politikom. Tražite izgovor tamo gdje ga nema, popričajte sa kolegama koji sjede Vam sa desne i iznad Vas, koji dolaze direktno iz ovog sektora, ovo je jedno dobro zakonsko rješenje. Ako hoćete da tražite izgovor naćete ga uvije, a to što nije Uprava možda spremna, treba da bude spremna, da reaguje [[govornik se upozorava na vrijeme]] stopa PDV-a, a imala je toliko godina i vremena da se spremi, jer je bilo najava oko diferencirane stope PDV-a.
Za raspravu se javio zastupnik Zlatan Begić. Imate riječ zastupniče.
Poštovana predsjedavajuća, poštovane kolegice i kolege, uvaženi predstavnici medija, pošto se prvi put javljam za riječ danas, ja bi prvo čestitao Vama na preuzimanju funkcije predsjedavanja. Klub DF-a nakon pomne analize ovoga prijedloga će podržati ovaj prijedlog. Po našem mišljenju ovo je jedan od prijedlog oko kojeg ne bi trebalo biti političkih podjela, niti sporenja, naravno ne uskraćujući nikome pravo da ima vlastiti stav, to je demokratsko pravo svakoga od nas i na kraju krajeva i da se opredijeli po određenim pitanjima. Ali mi u ovom momentu smatramo da je ovo, po našem mišljenju, možda i jedna, ne umanjujući značaj naravno drugih tačaka dnevnog reda, ali u ovim teškim momentima pandemije i krize možda i jedna od najvažnijih tačaka dnevnog reda današnje sjednice i ja bih u tom smislu čestitao kolegama koje su predložile ovu tačku dnevnog reda. Hvala lijepo. 65
Hvala i Vama. Za raspravu se javio zastupnik Saša Magazinović. Izvolite, imate riječ.
Zahvaljujem. Vrlo kratko, vi znate da je SDP u nekoliko navrata predlagao diferenciranu stopu PDV- a, različita su obrazloženja bila u različitim vremenima kada je to predlagano, nekad se zaista MMF protivo tome i to je bi dio aranžmana da se ne smije dirati, a nekad su se domaće vlasti krili iza stranaca. Ovaj prijedlog zaslužuje podršku, ne zato što je savršen i ne zato što su ovo jedine oblasti koje su ugrožene, nego zato da se konačno otvori priča izmjene Zakona o PDV- u. Jedinstvena stopa PDV-a ne smije biti sveta krava, nešto o čemu se ne razgovara, ne diskutuje, što se ne smije mijenjati. Mi smo govorili tada o diferenciranoj stopi PDV-a koja podrazumijeva nultu stopu PDV-a za osnovne životne namirnice, učila i ako se dobro sjećam ortopedska pomagala. Da li i to treba? Treba. Da li ćemo dirati ovaj prijedlog u tom pravcu? Ne, zato što smatram da je dobro da ovim ili bilo kojim drugim prijedlogom se ta priča konačno otvori i što se nas tiče bili bi nedosljedni da ne podržimo ono što smo i sami predlagali u nekoj drugoj formi i radujemo se otvaranju diskusije o jednoj ozbiljnoj reformi Zakona o PDV-u.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, izvolite zastupniče, rasprava.
Hvala Vam. Dakle, Klub Naša stranka – Nezavisni blok će podržati ovu inicijativu, tu nema nikakve dileme i što se tiče ovih priča, je li, da ima nešto u njoj problematično, da treba ovo ili ono, da treba lijekove. Pazite nešto, ovo je inicijativa, ovo nije prijedlog zakona, ona je kao takva kao inicijativa ne ograničava Vijeće ministara da djeluje i u drugom pravcu ukoliko smatra da je to potrebno. E sad je druga, potpuno drugo pitanje, znači, sposobnost Vijeća ministara da to radi. A sposobnost Vijeća ministara se ogleda kroz činjenicu da je predsjedavajući Vijeća ministara prije nekoliko sjednica rekao da on ne dostavlja prijedloge zakona u ovaj Parlament, jer ne može osigurati većinu. Ministar finansija danas nam je rekao da ne zna gdje mu je otišlo 10 miliona u zadnjih pet godina. Dakle, o takvom Vijeću ministara govorimo, ali ukoliko bi imali kvalitetno Vijeće ministara mi bi od njih već imali prijedlog zakona ovdje o diferenciranoj stopi PDV-a koja bi uključila sve ovo i eventualno i neke druge stvari. Ali zaista nerazumno odbaciti inicijativu zato što u njoj možda nije sadržano nešto drugo, što Vijeće ministara je slobodno da ubaci prilikom realizacije ove inicijative. Prema tome, ja ne mogu da ne podsjetim na činjenicu da smo mi danas na 32. tački dnevnog reda, na sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH prvoj od prije lokalnih izbora, prvoj, dakle, u nekoliko mjeseci i da na trideset, nakon čak ni 32. tačke dnevnog reda mi još uvijek nemamo i nećemo imati do kraja dnevnog reda nijedan prijedlog zakona Vijeća ministara. Mi smo u drugoj godini mandata ovog Predstavničkog doma i ukupno su usvojena tri zakona koja su rezultat prijedloga Vijeća ministara. Da stvar bude gora, ukupno je usvojeno pet zakona od kojih su dva prijedloga zakona o budžetu i tri prijedloga zakona Vijeća ministara, za dvije godine. To ne može sebi dopustiti zemlja koja pokušava da dobije kandidatski status za članstvo u EU i sve ovo govori o jednoj 66 potpunoj nesposobnosti Vijeća ministara i zbog toga je ova inicijatica za smjenu ovog saziva potpuno opravdana, jer ako u dvije godine ubacite tri prijedloga zakona, a onda se protivite inicijativi koja dolazi od opozicije, a istovremeno ništa ne dolazi od Vijeća ministara, ovaj, to pokazuje svu pogubnost ove vlasti i njenu nesposobnost da vlada i potrebu da ne dobije kreditni aranžman od MMF-a bez izuzetno, izuzetno oštrih restrikcija koje uključuju i zabranu nabavke novih automobila. Hvala.
Hvala. Ne vidim više prijavljenih, zaključujemo raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 33. Ad. 33. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana od usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o načinu korištenja i raspolaganja neperspektivnom nepokretnom vojnom imovinom, na način da se predmetna imovina, u slučaju da se ocijeni da nije potrebna za obavljanje Ustavom, međunarodnim ugovorom i zakonom utvrđenih nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine, dodijeli na korištenje i raspolaganje jedinici lokalne samouprave na čijem se teritoriju imovina nalazi, isključivo s ciljem zaštite ove imovine od daljnjeg propadanja i urušavanja, njezine obnove i rekonstrukcije ili privođenja predmetnog lokaliteta konačnoj namjeni u skladu sa prostorno-planskom dokumentacijom jedinice lokalne samouprave na čijem se teritoriju imovina nalazi, odnosno stavljanja ove imovine u funkciju razvoja lokalnih zajednica u Bosni i Hercegovini“, broj: 01-50-1-1984/20 od 12. 10. 2020. godine Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH, nadležno Povjerenstvo je dostavilo Mišljenje, Povjerenstvo nije podržalo inicijativu. Otvaram raspravu o ovoj inicijativi. Dopredsjedavajući, kolega Zvizdić, imate riječ, rasprava.
Pozdravljam još jednom sve prisutne. Dakle, namjera ove inicijative je da se neprerspektivna nepokretna vojna imovina zaštiti od daljeg urušavanja i da se iskoristi ustvari za pokretanje novog investicionoga ciklusa na području gradova i općina kojima bi bila dodjeljena na korištenje ili raspolaganje, dakle imovina na čijoj teritoriji, oćina na čijoj teritoriji se sema imovina nalazi. Raspolaganje predmetnom imovinom bi se vršilo isključivo u cilju zaštite ove imovine od daljeg propadanja i urušavanja, u cilju njene obnove i rekonstrukcije ili privođenja predmetnog lokaliteta konačnoj namjeni u skladu sa prostornom planskom dokumentacijom jedinica lokalne samouprave na čijoj teritoriji se imovina nalazi, dakle u skladu sa urbanističkim projektima, urbanističkim planovima i regulacionima planovima predmetnih općina. Govorimo o nove 24 neperspektivne 67 lokacije od kojih je, prema informacijama koje sam dobio iz Ministarstva odbrane, 11 odmah spremno za predaju, ostalih 13 će biti spremno čim se riješi pitanje viškova naoružanja koji su trenutno deponovani na tim lokacijama i potpuno je jasno, dakle, da ova inicijativa nema nikakvu političku pozadinu, da je ona prije svega ekonomske prirode i da u ovoj imovini leži ogroman investicioni i ekonomski potencijal, koji kada bi na ovaj način bio dodjeljen jedinicama lokalne samouprave bio od direktne koristi za realizaciju razvojnih planova i programa općina i građana, a samim tim i za unapređenje života građana koji žive na području tih gradova i općina. Sasvim sam siguran da bi ovu moju inicijativu podržala većina novoizabranih i gradonačelnika i načelnika svih općina ne teritoriji BiH na kojima se nalazi predmetna imovina, a dobar primjer stavljanja u funkciju imovine koja je prije toga praktično bila u fazi propadanja je kasarna „Safet Zajko“ u Općini Novi Grad koja je postala sportsko- rekreativni centar koji na, svaki dan okuplja hiljade i hiljade naših građana zajedno s njihovim porodicama i djecom ili kasarna koja se zove „Jajce“ to je neperspektivna imovina koja umjesto da stvori priliku za investicioni ciklus od više desetina miliona eura ustvari propada i predstavlja veliki problem u cilju opasnosti i za općinu i za same građane. Dakle, suština je da otvorimo ove lokacije za obnovu, za rekonstrukciju, za revitalizaciju, da ih pretvorimo u sportsko- rekreacione zone, industrijske zone, poslovne zone, zone tehnoloških parkova itd. tamo gdje ćemo moći realizirati razvojne planove općina. Riječ je o imovini koja sama vrijedi više stotina miliona eura, a može se multiplicirati sa multiplikatorom dva, tri, četiri ili pet kada govorimo o ulaganjima koje bi na toj teritoriji imale općine, drugi nivoi vlasti, a pogotovo možemo govoriti o vrlo velikim i ozbiljnim investicijama. Hvala.
Hvala dopredsjedavajućem, kolegi Zvizdiću. Rasprava, zastupnik Nermin Mandra. Imate riječ zastupniče.
Hvala poštovana predsjedavajuća, poštovani zamjenici predsjedavajuće, uvažene kolegice i kolege. Želim da dam podršku inicijativi kolege Zvizdića. Ja dolazim iz općine koja nema ovakvu vrstu imovine, ali postoje privredni subjekti, državni privredni subjekti koji raspolažu stotinama hektara neiskorištenog zemljišta za kojima investitori i razvojni planovi općine vape. Cijenim da bi neperspektivna vojna imovina, ukoliko bi se stavila na raspolaganje lokalnim zajednicama u kojima se nalazi, mogla biti prostor novih poslovnih zona, novih poslovnih inkubatora ili nekih drugih korisnih namjena, a svakako i mjesto gdje bi se sigurno otvorila i nova radna mjesta. Još jednom podrška za ovu inicijativu i hvala za pažnju.
Hvala zastupniče. Ne vidim više prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. 68 Prelazimo na točku 34. Ad. 34. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da najmanje jednom mjesečno dostavlja Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine ažuriranu informaciju o stanju u Bosni i Hercegovini po pitanju pandemije koronavirusa (COVID-19), uključujući podatke o broju testiranih, zaraženih, izliječenih i preminulih na teritoriju cijele Bosne i Hercegovine, kao i poduzetim mjerama kriznih stožera na svim razinama vlasti, te daljnjim mjerama koje, u cilju zaštite zdravlja i života građana i saniranja ekonomskih šteta uzrokovanih pandemijom koronavirusa (COVID- 19), planira poduzeti Vijeće ministara Bosne i Hercegovine, s posebnim naglaskom na način utroška planiranih proračunskih sredstava namijenjenih za saniranje ekonomskih šteta uzrokovanih pandemijom koronavirusa (COVID-19)“, broj: 01-50-1-2162/20 od 5. 11. 2020. Kolegij doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Povjerenstvo za financije i proračun, nadležno Povjerenstvo dostavilo je mišljenje, Povjerenstvo je prihvatilo inicijativu. Otvaram raspravu o ovoj inicijativi. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 35. Ad. 35. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u što kraćem roku, a ne kasnije od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative, pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi novi Prijedlog zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima Bosne i Hercegovine, kako bi se izvršila harmonizacija ovog propisa s novim propisima Europske unije, te kako bi se ovo područje, u smislu međunarodnog prometa i nabave lijekova i medicinskih sredstava uskladilo s postojećom situacijom uzrokovanom pandemijom koronavirusa (COVID- 19)“, broj: 01-50-1-2163/20 od 5. 11. 2020. godine
Hvala najljepša. Kada govorimo o ovome Zakonu, riječ je ustvari o obavezi iz Mišljenja Evorpske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u EU, koja je dalje razrađena kroz Akcioni plan, pod tačkom 12.2. Akcionog plana, koji je usvojen na Vijeću ministara i predstavlja, dakle, bazni dokument koji trasira i jasno definiše koje moramo aktivnosti provesti u narednom periodu da bi došli do statusa kandidata, a posle toga i otvorili prvi klaster pregovora s EU. U tom analitičkom izvještaju i Akcionom planu jasno stoji jasno definisana potreba da se na državnom nivou usvoji Zakon o elektronskim medijima i Zakon o elektronskim komunikacijama. Isto tako ranije je Pododbor EU za inovacije i informaciono društvo, socijalnu politiku i javno zdravstvo eksplicitno zatražio od BiH potpuno usklađivanje Zakona o elektronskim komunikacijama sa pravnom stečevinom EU. Prema tome, ovaj novi Zakon o elektronskim komunikacijama i elektronskim medijima obuhvatio bi relevantne odredbe Zakona o komunikacijama iz 2003. godine, prošlo je već previše vremena da isti nije usklađen sa pravnom stečevinom, direktivama i smjernicama, tako da bi umjesto sadašnjeg zakona mi dobili rješenja koja su u skladu sa aktuelnim vremenom, jer elektronske komunikacije su danas široko rasprostranjenje, jednako kao i elektronski mediji, živimo u vremenu pandemije kada oni postaju sve značajnije i kada će to postati ključna materija koju će trebati regulisati Strategijom razvoja širokopojasnog pristupa u BiH za period 2020-2023. godina, jer već živimo u vremenu pete informatičke revolucije. Isto tako želim podsjetiti da je za vrijeme prethodnog Vijeća ministara usvojena Politika sektora elektronskih komunikacija, te da je u toj Strategiji i u toj Politici sektora preuzeta obaveza da će se donijeti Zakon o elektronskim komunikacijama. Zbog toga ova inicijativa ustvari i predstavlja jednu vrstu dodatnoga podstreka Vijeću ministara, konačno Parlamentu da usvojimo 70 ove zakone i ispunimo jednu izuzetnu, izuzetno jedan važan uvjet na putu evropskih integracija iz Mišljenja Evropske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u EU i pokažemo ozbiljan kredibilitet BiH u realizaciji obaveza u ovome sektoru. Hvala.
Hvala dopredsjedavajućem, kolegi Zvizdiću. Ne vidim više prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 37. Ad. 37. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i uputi u parlamentarnu proceduru lex specialis Prijedlog zakona o sprječavanju nezakonitog govora mržnje na internetu, koji će biti usklađen sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava, preporukama i konvencijama Vijeća Europe, pravnom stečevinom Europske unije i s uspješnim praksama zemalja Europske unije koje su zakonski uredile ovo područje“, broj: 01-50-1-2167/20 od 5. 11. 2020. godine Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje, Povjerenstvo je prihvatilo inicijativu. Otvaram raspravu o ovoj inicijativi. Predlagatelj inicijative, dopredsjedavajući, kolega Zvizdić. Izvolite, imate riječ.
Hvala najljepša. Više međunarodnih akata i konvencija koje je ratificirala i naša država BiH regulišu problematiku govora mržnje, počevši od Evropske konvenicje za ljudska prava koja, naravno, propisuje da svako ima slobodu izražavanja, ali da ovo pravo povlači i dužnosti i odgovornosti i da može biti podvrgnuto i formalnostima i uvjetima i ograničenjima i kaznama propisanim zakonom i neophodnim u demokratskom društvu. Isto tako postoji Dodatni protokol uz Konvenciju Vijeća Evrope o sajber kriminalu gdje se definicija govora mržnje tretira na sledeći način, kao svaki pisani materijal, slika ili drugo predstavljanje ideja ili teorija, teorija kojima se zagovara, promovira ili podstiče mržnja, diskriminacija ili nasilje protiv pojedinca i grupe. S ovim u vezi Evropska komisija je prepoznala ovaj problem, 2016. godine je usvojen Kodeks o postupanju za borbu protiv nezakonitog govora mrženje na internetu kojim je prihvaćena obaveza suzbijanja nezakonitog govora mržnje na internetu i podržane države članice da osiguraju da internetske platforme ne pružaju mogućnost za masovno širenje nezakonitog govora, to su već realizirale i implementirale brojne zemlje EU, od Njemačke, Francuske itd. a evo trenutno naša susjedna Republika Hrvatska u svom Programu rada Vlade ima planirano usvajanje Zakona o sprečavanju neprimjerenog ponašanja na društvenim mrežama i sve druge društvene mreže, Fejsbuk, Tviter itd. uklanjaju ilegalne sadržaje koji predstavljaju govor mržnje. Prema tome, suština ove inicijative je da se pronađe jedan adekvatan balans između 71 slobode izražavanja s jedne i nedozvoljenog govora mržnje s druge strane, a postoji dobra sudska praksa Evropskog suda za ljudska prava, koji se ovim pitanjem bavio u više predmeta, koja može biti dobar orjentir prilikom izrade ovoga zakona. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Zvizdiću. Za raspravu po ovoj inicijativi javio se zastupnik Saša Magazinović. Imate riječ zastupniče.
Zahvaljujem. Odlična, korisna i rekao bih prijeko potrebna inicijativa, inače kolegi Zvizdiću čestitam na angažmanu za današnju sjednicu, ako pogledamo dnevni red onda nam je jasno da bez jednog značajnog broja ovih poslaničkih inicijativa, a da smo se oslonili na Vijeće ministara, ne bi imali šta danas raditi. Nekoliko samo riječi u smislu podrške. Prije četiri, pet godina smo razgovarali o ovome na jedan intenzivniji način, ne znam iz kog razloga je u javnom prostoru bila prisutna ova tema i onda se to nekako izgubilo. Ljudi u pravusuđu, policija, najčešće kažu da govor mržnje i krivična djela počinjena putem interneta, posebno širenje rasne i nacionalne netrpeljivosti kod nas nisu zakonom uređeni. Dakle, to nije tačno, odnosno da budem precizan, to je laž. Misnitarstvo pravde BiH je predložilo, a Vijeće ministara usvojilo stav da se mjesto počinjenja krivičnog djela ne mijenja prirodu krivičnog djela i to su poslali nama kao Parlamentu. Što znači, da li nekom prijetili smrću, sad ne govorim o govoru mržnje nego govorim o direktnim prijetnjama smrću, putem telefona, uživo nekome na ulici ili to učinili putem, u onlajn prostoru na bilo koji način, to ne mijenja prirodu krivičnog djela. I Ministarstvo pravde je predložilo, a Vijeće ministara usvojilo stav da krivični zakoni Bosne i Hercegovine, dva entiteta i Brčko distrikta su takvi da krivična djela počinjena putem interneta u smislu onog člana koji propisuje kažnjavanje, čini mi se, kaznom do 5 godina širenje rasne, etničke i svake druge netrpeljivosti može procesuirati. Šta, kako se to, šta se dešava u praksi. U praksi ako dobijete prijetnju putem, u onlajn prostoru onda vam kažu mi to ne možemo sankcionisati, osim ako se ne zovete Vigemark, jer kad su njemu prijetili onda su i našli ko je prijetio i sankcionisali. Šta hoću da kažem? Ovo što je Zvizdić predložio je neophodno i u svim zemljama, ovim barem na koje želimo da se ugledamo, su to zasebni zakoni, ali dok ga ne usvojimo to ne znači da se poštujući naše krivične zakone ne može procesuirati krivično djelo, recimo, prijetnja smrću. Dakle, ovo je puno bolja opcija koju Zvizdić predlaže, ali hoću da kažem da je i stav Vijeća ministara i Ministarstva pravde da i ovo što se danas dešava se može procesuirati. Zašto se to ne radi, to je pitanje za naše pravosuđe, ovo koje je, kao što vidimo, u blatu.
Hvala. Zastupnica Aida Baručija, rasprava. Izvolite. 72
Hvala predsjedavajuća. Ja bih samo napomenula kolegu Zvizdića da smo na Zajedničkoj komisiji za ljudska prava, na kojoj smo usvojili ovu inicijativu, samo zamolili, odnosno sugerisali da se izbriše ova riječ „nezakonitog govora mrženje“ jer smatramo da zakonit govor mržnje ne postoji, samo to da se koriguje. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih, zaključujemo raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 38. Ad. 38. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative, u skladu s nadležnošću utvrđenom člankom 9. stav (2) Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 5/03, 42/03, 26/04, 42/04, 45/06, 88/07, 35/09, 59/09, 103/09, 87/12, 6/13, 19/16 i 83/17), pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog okvirnog zakona o zaštiti okoliša, razvoja i korištenja prirodnih resursa Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-2170/20 od 5. 11. 2020. godine Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Ustavnopravno povjerenstvo, nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje. Povjerenstvo je prihvatilo inicijativu. Otvaram raspravu o inicijativi. Dopredsjedavajući, gospodin Zvizdić, izvolite kolega.
Hvala najljepša, uvažena predsjedavajuća. Dakle, mi svi znamo da je prema Zakono o ministarstvima i drugim organima uprave Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa zaduženo i ima koordinacionu ulogu za definisanje politika, osnovnih principa i djelatnosti iz oblasti zaštite okoliša, razvoja i korištenja prirodnih resursa. Zbog toga sam i predložio da se usvoji ovaj okvirni zakon kojim bi trebalo omogućiti da se na nivou BiH reguliše okvir za zaštitu okoliša, razvoja i korištenja prirodnih resursa, jer je to ustvari IN tema, dakle goruća tema već duže vremena i nešto što od nas eksplicitno traži i EU i međunarodne finansijske i druge organizacije i institucije. Tu se posebno misli na zaštitu okoliša i zraka, pogotovo u vremenu zime, jer naravno smog i nekvalitetan zrak ne razumije gdje je entitetska granica i ne stoji, naravno, na entitetskoj granici, nego kada je smog u Sarajevu on jednostavno šteti stanovnicima i Sarajeva i Istočnog Sarajeva. Osim toga ovaj Zakon treba regulisati i način reguliranja tržišta uglja i drugih zagađujućih materijala, obzirom da smo kao BiH potpisali Sporazum o klimatskim promjenama u Parizu i obavezali se da ćemo emisiju štetnih gasova održavati u procentu manjem od 2% u odnosu na 73 predindustrijski period. Dalje, tu je izuzetno važno pitanje svih naših vodotokova, dakle zaštite naših rijeka i jezera i konačno ništa manje nije važno ni pitanje izgradnje odlagališta nuklearnog otpada na Trgovskoj Gori i sve opasnosti koje zbog toga prijete BiH. Treba imati u vidu i da je EU usvojila Zelenu agendu za Zapadni Balkan, koja predviđa ogromna investiciona i infrastrukturna ulaganja u zaštitu okoliša i razvoj i korištenje prirodnih resursa, a podsjećam da je Vijeće ministara u ranijem sastavu usvojilo Strategiju aproksimacije propisa sa pravnom stečevinom EU iz oblasti zaštite okoliša, da smo usvojili Cjelodržavne strategije iz oblasti okoliša, energije i poljoprivrede i da ti dokumenti predviđaju investiciona ulaganja i veliku korist BiH u narednih 30 godina koja treba da iznosi između 13 i 15 milijardi eura, koji bi išao kroz različite IPA fondove. Dakle, neophodno je uspostaviti i jedan ovakav strateški zakon, okvirni zakon na državnom nivou kako bi iz njega mogli crpiti pravne i ekonomske osnove za kandidaturu projekata za Zelenu agendu, zaštitu okoliša, zaštitu i korištenje prirodnih resursa u skladu sa evropskim direktivama. Zbog toga je ovaj zakon isto tako ne političe, nego prije svega ekonomske prirode, koji može donijeti veliku korist u smislu zaštite i očuvanja okoliša, ali i planske upotrebe naših prirodnih resursa. Hvala.
Hvala kolegi Zvizdiću. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 39. Ad. 39. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u roku od šest mjeseci od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog okvirnog zakona o Prostornom planu Bosne i Hercegovine za razdoblje od 2020 – 2040. godine, kako bi se na razini Bosne i Hercegovine okvirno utvrdile dugoročne osnove organizacije, uređenja, korištenja i zaštite prostora Bosne i Hercegovine u skladu sa njezinim prirodnim, ekološkim i kulturnim potencijalima“, broj: 01-50-1-2171/20 od 5. 11. 2020. godine Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Ustavnopravno povjerenstvo, nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje. Povjerenstvo nije prihvatilo inicijativu. Otvaram raspravu o inicijativi. Predlagatelj inicijative, dopredsjedavajući, kolega Zvizdić. Izvolite.
Hvala najljepša. Dakle, vrlo sličan dokument kao i ovaj prethodni, riječ je ustvari o preuzimanju uspješnih praksi zemalja svijeta i zemalja regiona koje su na najvišem nivou regulirale pitanje prostornog uređenja svojih država, jer prostor je jedan od najbitnijih resursa sa kojima raspolažemo i može se samo kroz propis na najvišem nivou osigurati kvalitetno, plansko, koordinirano i integralno prostorno planiranje, bez takvog dokumenta, vjerujte mi, nije moguće 74 obezbijediti harmonizirani razvoj čitave BiH, jer bi on bez, naravno, ulaženja u ustavne nadležnosti entiteta i drugih nivoa vlasti koji oni imaju u ovoj oblasti, on bi napravio okvirne ciljeve prostornog razvoja zaštite i korištenja i namjene prostora i zemljišta, a posebno osnovnu namjenu zemljišta i pojedinih područja, odnosno ravnomjeran prostorni razvoj koji bi bio usklađen sa privrednim i društvenim i načelima iz oblasti okoliša. Omogućio bi međusobnu povezanost prostora i ljudskih aktivnosti i privrednih djelatnosti u prostoru, radi planskog, funkcionalnog i održivog razvoja, poštujući naravno integralne vrijednosti prostora. Omogućio bi kvalitetan i human razvoj gradskih i ruralnih naselja u skladu sa načelima razvoja zelenih i pametnih gradova, zelene urbane i prostorne infrastrukture, definiranje građevina i koridora, linijske i druge infrastrukture od značaja za čitavu državu BiH. Jer veliki infrastrukturni linijski projekti ne mogu stati na entitetskoj liniji i ako nemamo prostorni plan koji jasno definiše trase velikih infrastrukturnih projekata nemoguće ih je integralno graditi. Da mi, da ne postoje trase panevropskih koridora kojima pripada i Autoput 5C kako bi mi znali kojom trasom kroz BiH bi taj autoput trebao da ide, jer mi nemamo to u Prostornom planu BiH. Naravno, definiranje ...strukture i mjere zaštite okoliša, očuvanja prirode i zaštite, zaštitu ... prirodnog nasljeđa itd. Prema tome, ne mislim da ovo pitanje treba posmatrati ponovo sa stanovišta politike, ne treba ga politizirati, riječ je o okvirnom zakonu koji ne preuzima nadležnost bilo kog nivoa vlasti, niti utiče na nadležnost bilo kog nivoa vlasti u ovoj oblasti, već ga treba posmatrati kao jedan logičan dokument, koji ima skoro svaka država članica UN-a i nema nikakvog razloga da i BiH bude izuzetak u tom pogledu, a usvajanje Prostornog plana BiH i to da napomenem, će se sasvim sigurno tražiti prilikom otvaranja pregovaračkih poglavlja s EU, tako da bi mi prije toga trebali pokazati spremnost, kredibilnost, da možemo na stručan i planski način usvojiti ovakav dokument. Hvala.
Hvala kolegi Zvizdiću. Nema, ima, za raspravu se javila zastupnica Sanja Vulić. Izvolite zastupnice.
Hvala gospođo Krišto. Pa, ja imam par pitanja za gospodina Zvizdića. Imajući u vidu da u svim, ovaj, evropskim krugovima i ambasadama najviše Fond za zaštitu okoliša Federacije i Fond za zaštitu životne sredine i energetsku efikasnost Republike Srpske hvale, kažu da najbolje rade, da odlično povlačimo u oba entiteta sredstva iz oblasti energetske efikasnosti, puno se povlači sredstava od stranih fondova baš na taj način. Pa imajući u vidu i prethodnu tačku, a i ovu i svo Vaše obrazloženje mene zanima, ovaj, iz Vašeg ugla, a i bili ste predsjedavajući Savjeta ministara – Na koji način će ovaj Prijedlog zakona, koji Vi ste predložili, oba prijedloga, znači, doprinijeti razvoju, odnosno radu fonda i šta je to što će dodatno pogoljšati njihov rad, ako već znamo da ih evo svi ti predstavnici evropskih institucija i fondova hvala i kažu da dobro rade u interesu svih nas građana i da na neki način, evo, štite okolinu, vazduh, vodu, rijeke i sve ostalo, pa me, vazduh, rijeke i šume, sve ostalo što nam je potrebno, je li, da dišemo punim plaćima i da je što manje zagađenog prostora, pa me zanima evo na koji način ste Vi to osmislili i kakav je Vaš stav uopšte o tim fondovima? 75
Pa ne znam jedino kroz ispravku krivog navoda, ne odgovara, ali kao podnositelj inicijative, pa evo imate riječ, da.
Evo maloprije sam ja dao jedan dobar primjer, to je Autoput 5C da ne postoji panevropski koridor mi ne bi znali kuda će proći taj autoput, jer sasvim sigurni svaki kraj u BiH bi smatrao da treba pored njegovog grada da prođe taj autoput. Kao što znamo on, recimo, ne ide kroz Tuzlu nego ide direktno na Brčko, ali recimo Prijedor bi tražio da autoput ide preko Prijedora zašto da ide ovamo preko Doboja prema Bosanskom Brodu ili gore prema Orašju. Suština je u tome da nema planskog integriranog upravljanja ključnim i velikim projektima koje žele ozbiljni investitori, ako nemaju čitavu sliku ispred sebe, parcijalno, parcijalna slika ne privlači ozbiljne investitore koji mogu biti integratori pojedinih, u pojedinim oblastima u BiH. Ovo naravno nije vezano za fondove za zaštitu okoliša, fondovi za zaštitu okoliša rade male, sitne, male i sitne projekte, je li, da li će negdje napraviti vodovod i kanalizaciju to naravno da puno znači za lokalnu zajednicu, ali je mal projekat za BiH. Zbog toga mi još uvijek, recimo, ne znamo gdje ćemo smjestiti devet ključnih sanitarnih deponija za čitavu BiH, nismo odredili te gradove, jer nemamo jedinstven nacionalni plan zaštite okoliša i okvirni plan zaštite okoliša i samoga prostora, dakle, ukupna infrastruktura. U ovome trenutku BiH ne može dobiti pare iz bilo kog projekta za ozbiljne, velike linijske energetske projekte. Recimo, četiristo- kilovoltni dalekovod koji treba da poveže BiH sa Crnom Gorom, Albanijom, Grčkom itd. ne može proći i ne možemo dobiti milione i milione eura, jer ne znamo kuda treba da ide taj dalekovod. Ista stvar je sa svim drugim hidroenergetskim projektima, projektima iz oblasti okoliša, projektima iz oblasti transporta, infrastrukture itd. a de ne govorimo, recimo, o zaštiti od prirodnih nesreća. Jesmo li se mi, jesu li se pitali građani Tešnja i Doboja kada je bila poplava prije nekoliko godina gdje je entitetska linija? Ne, e zato moramo imati integrisane planove i programe za sve ove oblasti o kojima sam govorio, da bi mogli harmonizirano razvijati naša područja i naše gradove. I vjerujte mi, dakle, ja sam profesor u ovoj oblasti, nema nikakvih prenosa nadležnosti, ne diramo nadležnosti bilo kog drugog nivoa samo ne gledamo malu sliku, udaljeni smo od velike slike i vidimo čitavu sliku. Ovako stojimo previše blizu i svak vidi svoju općinu, neki kanton, entitet, a ne vidi čitavu sliku.
Hvala kolegi Zvidziću. Nema više prijavljenih, zaključujemo raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 40. Ad. 40. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u što kraćem roku, a ne kasnije od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative, sukladno Zakonu o statistici Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 26/04 i 42/04), pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o popisu stanovništva, kućanstva i stanova u Bosni i Hercegovini, kako bi se navedeni popis, sukladno međunarodnim standardima, mogao obaviti najkasnije do 2023. godine“, broj: 01-50-1-2173/20 od 5. 11. 2020. godine 76 Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Ustavnopravno povjerenstvo, nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje. Povjerenstvo je prihvatilo inicijativu s tim što je izmjenjen rok umjesto 60 određen je rok od 90 dana. Otvaram raspravu o ovoj inicijativi. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazim na točku 41. Ad. 41. Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o mjeriteljstvu Bosne i Hercegovine i Prijedlog zakona o službenom vremenu u Bosni i Hercegovini, kako bi se pravovremeno realizovale obveze iz Programa rada Vijećea ministara Bosne i Hercegovine za 2020. godinu“, broj: 01-50-1-2174/20 od 5. 11. 2020. godine
Hvala najljepša. Dakle, Zakon o zvaničnom vremenu koji predlažem da usvojimo što je moguće brže, ima za cilj da se zvanično definiše vrijeme na teritoriji čitave BiH, taj Zakon i ta potreba ima oznaku evropskih integracija, što znači da je riječ o visokom stepenu hitnosti i usklađivanja regulative sa praksom u Evropskoj uniji, jer je Evropski parlament izglasao ukidanje pomjeranja sata od aprila 2021. godine, a zemljama članicama i potencijalnim članicama, što je BiH, ostavljeno je da izaberu da li će zadržati ljetno ili zimsko računanje vremena. Što se tiče BiH ovaj Zakon na nivou BiH je potreban, dakle, naravno prije aprila 2021. a najbolje u narednih par mjeseci, kako bi spriječili paradoksalnu situaciju u koju možemo doći, a to je npr. da jedan entitet ima zimsko računanje vremena, a drugi entitet ima ljetno računanje vremena što znači da bi, ne znam, u Sarajevu bilo jedno vrijeme, a u Istočnom Sarajevu čim jedan korak napravite sasvim drugo vrijeme. Zbog toga je predložen ovaj Zakon, uz njega, naravno, da se izmjeni Zakon o mjeriteljstvu koji je iz 2001. godine, koji, terminologija toga Zakona se, naravno, mora uskladiti obzirom da su se u zadnjih 20 godina u ovoj oblasti i na globalnom nivou i na svakom drugom informatičkom nivu, nivou direktiva i smjernica desile velike promjene, ali suština je u ovome Zakonu o zvaničnom vremenu u BiH.
Hvala kolegi Zvizdiću. 77 Da li ima više prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 42. to je, Ad. 42. Razmatranje zastupničke inicijative Nenada Nešića „kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 15 dana dostavi Zastupničkom domu PSBiH informaciju o preduzetim mjerama u 2020. godini na saniranju ekonomskih šteta nastalih usljed pandemije COVID-19“, broj: 01-50-1-2177/20 od 5. 11. 2020. godine Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Povjerenstvo za proračun i financije, nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje, Povjerenstvo je prihvatilo inicijativu. E sad, prije no što otvorim raspravu, ja bi posjetila na poslovničke odredbe, članak 74. mi u ovom trenutku vidim nemamo predlagatelja ni inicijative, da u slučaju odsutnosti ovog akta o njemu se ne raspravlja, osim ako Dom ne odluči drugačije. Evo, predlažem da li da se izjašnjavamo ili ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala. Velika većina zemalja u svijetu ima tzv. drugi krug glasanja na svim izborima na kojim se kandidati takmiče za jedno konkretno mjesto, za predsjednika, za člana zakonodavnog organa u distrikt sistemima, gradonačelnika, načelnika općina i slično. Predsjednici sve tri nama susjedne zemlje se biraju u drugom krugu, ako nijedan kandidat u prvom krugu ne dobije nadpolovičnu većinu. Pozitivna strana drugog kruga je što osigurava poštivanje volje glasača na najveći mogući način, ne dovodi do situacija u kojim značajna većina ljudi, 70% i više čak u nekim slučajevima, glasa za druge kandidate, a bude izabran onaj za kog je glasalo samo 30% ili manje čak. U BiH je prosjek tako na taj način izabranih načelnika oko 25%, znači sa manje od 50% glasova, četvrtina izabranih načelnika u BiH nema nadpolovičnu podršku. Ja sam ciljano podnio ovu inicijativu prije ovih lokalnih izbora, da ne bi bilo insinuacija da sam bio motivisan rezultatima njih, međutim i ovi lokalni izbori su pokazali da se taj trend nastavio 25% načelnika je na ovim izborima izabrano sa manje od 50% glasova. Situacija je još gora u Predsjedništvu BiH, od prvih izbora nakon Dejtona do danas čak 40% kandidata su izabrani u Predsjedništvo sa manje od 50% glasova. Ovo je najviše bio slučaj sa bošnjačkim članovima, samo gospodin Alija Izetbegović i gospodin Haris Silajdžić su izabrani sa više od 50% glasova, a čak četiri su izabrana bošnjačka člana, iako je 60 do 70% glasača glasalo za nekog drugog ili može se čak reći protiv njih. Kod izbora za srpskog člana Predsjedništva se to desilo tri puta, manje od nadpolovične podrške, dok je samo jedanput hrvatski član Predsjedništva izabran sa manje od 50% glasova. Naravno, to što je hrvatski član u svim ovim, u svim osim u jednoj situaciji izabran sa punim izbornim legitimitetom i što evo tradicionalno uživa veći legitimitet od bošnjačkog i srpskog člana ne znači da nemamo problem, jer je Predsjedništvo kolektivni organ. A zadnji put kada su sva tri člana Predsjedništva, tog kolektivnog organa, imala puni legitimitet je bilo '98. godine, dakle prije 22 godine. Osim '98. jedini put kad su sva trojica imali puni legitimitet je bilo '96. i nikad više nakon '98. godine, dakle. Drugi krug, naravno, ima i negativnih strana, košta, produžava neizvjesnost, odgađa prenos vlasti itd. Međutim, postoji rješenje i za to, a to je tzv. ... odnosno preferencijalni sistem glasanja ili tzv. instant-drugi-krugi. Glasači rangiraju kandidate na glasačkim listićima i pobjednik je onaj kandidat sa najboljim preferensama, da sad ne dužim, detaljno je sistem pojašnjen u obrazloženju inicijative. Ovako se biraju predsjednici Irske, Indije, Papua Nove Gvineje, za slučaj da neko kaže da bi ovaj sistem bio komplikovan za našu zemlju, kao i zakonodavni organi u Australiji i na federalnom i na nivou saveznih država, članovi zakonodavnih tijela u nekim američkim saveznim državama i brojnim drugim zemljama. Ovaj preferencijalni sistem glasanja ne košta ništa dodatno, štampa se isti broj glasačkih listića, glasači rangiraju svoje preferense na istom broju glasačkih listića, sve se obavlja na jednom mjestu. Što se tiče vremena da se izbroji, svi podaci relevantnih međunarodnih oraganizacija ukazuju na to da ovo ne produžava u bilo kojoj značajnoj mjeri brojanje, pogotovu u situacijama u kojima se istovremeno biraju i zakonodavni organi koji svakako se broje duže nego izbor ovih direktnih mandata. Prema tome, u biti nema negativnih strana ovaj sistem glasanja, a pozitivne strane su brojne, ponajviše, dakle, dolazimo do najveće i najšire podrške za ljude koji su izabrani na ovakve funkcije, kako kažem opet, u BiH su to članovi Predsjedništva, načelnici i gradonačelnici. Nema ustavnih restrikcija kad su članovi Predsjedništva u pitanju, Ustav BiH isključivo nalaže da se biraju neposredno, tako da svaki glasač može glasati samo za jednog, za 79 popunjavanje jednog mjesta u Predsjedništvu i ovaj sistem to ne dira. Što se tiče izbora za načelnike i gradonačelnike tu nema ustavnih restrikcija, međutim neophodno je mijenjati entitetske zakona i zbog toga ova inicijativa [[govornik se upozorava na vrijeme]] vrlo jasno kaže da se Vijeću ministara nalaže da pripremi izmjene i dopune Izbornog zakona, a da se od entitetskih nadležnih organa traži da u relevantnim dijelovima izmjene ove entitetske zakona. Hvala.
Hvala zastupniku Arnautu. Nema više prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda. Zaključujemo raspravu. Prelazim na točku 44. Ad. 44. Razmatranje zastupničke inicijative Edite Đapo ''da Ministarstvo civilnih poslova BiH uskladi Zakon o jedinstvenom matičnom broju sa Odlukom Ustavnog suda BiH broj U 3/11, Ustavom Federacije BiH i ustavima kantona'', broj: 01-50-1-2261/20 od 23. 11. 2020. godine Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Ustavnopravno povjerenstvo, nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje, Povjerenstvo nije prihvatilo inicijativu. Otvaram raspravu o inicijativi. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. A sada prije no što pređemo na točku 45. predlažem da objedinimo raspravu o točkama od 45. do 49. jer je riječ o davanju suglasnosti na ratifikaciju sporazume, odnosno ugovora. Evo predlažem da objedinimo raspravu o točkama od 45. do 49. Molim da se izjasnimo. Od ukupno 36 nazočnih – za 31, protiv ništa, suzdržanih 5. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo objedinili raspravu o točkama od 45. do 49. Ad. 45. – Ad. 49. Davanje suglasnosti za ratifikaciju sporazuma, ugovora.
[[nije uključen mikrofon]] 86
To sam htjela reći, možda još da podsjetim samo, pošto sam maloprije rekla da nije bilo entitetske većine, samo za točku 19. da konstatiram, bile su 2/3 protiv, tako da navedena inicijativa, točka 19. nije prihvaćena. E sad smo na točku 22. – Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o zastupničkoj inicijativi Zlatana Begića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da, u suradnji s Parlamentarnom skupštinom BiH, pokrene postupke potrebne za uspostavljanje novog ministarstva u Vijeću ministara BiH – Ministarstva za iseljeništvo“, broj: 01-50-1-1816/20 od 15. 10. 2020. godine. Glasamo u drugom krugu o zastupničkoj inicijativi zastupnika Zlatana Begića. Od ukupno 33 nazočna – 20 za, protiv 13, nema suzdržanih. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina, imamo 2/3 Republika Srpska protiv. Znači, u drugom krugu zastupnička inicijativa zastupnika Zlatana Begića nije dobila potrebnu većinu. Točka 23. – Godišnje revizorsko izvješće o glavnim nalazima i preporukama za 2019. godinu, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01-16-9-1910/20 od 29. 9. 2020. godine. Glasamo o usvajanju Godišnjeg revizorskog izvješća. Od ukupno 33 nazočna – za 33, nema protiv, nema suzdržanih. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili Godišnje revizorsko izvješće Ureda za reviziju institucija Bosne i Hercegovine. Prelazimo na točku 24. – Izvješća Ureda za reviziju institucija BiH o financijskoj reviziji institucija BiH za 2019. godinu. Glasamo o usvajanju izvješća od točke 24.1. do 24.74. znači to su točke, odnosno podtočke točke 24. od 1. do 74. Glasamo o usvajanju zaključaka iz Mišljenja Povjerenstva za financije i proračun naknadno. Znači, sad glasamo prvo o usvajanju izvješća od točke, točke 24. od 1. do 74. prvo da se o tome izjasnimo. Od ukupno 33 nazočna – 32 za, nema protiv, 1 suzdržan. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili izvješća od točke 24.1. do 24.74. E sad imamo zaključke iz Mišljenja Povjerenstva za financije i proračun. Da li je potrebno da čitam, sjećate se što je već, jer smo čitali prilikom, da li treba da? Ne treba, dobro. Ovaj, dajte da se izjasnimo o zaključcima iz Mišljenja Povjerenstva za financije i proračun. Od ukupno 33 nazočnih – 33 za, nema protiv, nema suzdržanih. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili zaključke iz Mišljenja Povjerenstva za financije i proračun. 87 Prelazimo na točku 25. – Izvješće o zbrinjavanju izbjeglica i stranaca pod supsidijarnom zaštitom u Bosni i Hercegovini za 2019. godinu, podnositelj: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-37-1-1873/20 od 23. 9. 2020. godine. Glasamo o usvajanju Izvješća. Od ukupno 33 nazočna – 31 za, nema protiv, 2 suzdržana. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da smo uvojili Izvješće o zbrinjavanju izbjeglica i stranaca pod supsidijarnom zaštitom u Bosni i Hercegovini za 2019. godinu. Prelazimo na točku 26. – Izvješće o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2019. godinu, podnositelj: Državna regulatorna agencija za radijacijsku i nuklearnu sigurnost, broj: 01,02-50-18-1991/20 od 13. 10. 2020. godine. Glasamo o usvajanju Izvješća. Od ukupno 33 nazočna – za 28, protiv 2, suzdržanih 3. Uz opću i entitetsku većinu usvojili smo Izvješće o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2019. godinu. Prelazimo na točku 27. – Izvješće o radu Pravobraniteljstva Bosne i Hercegovine za 2019. godinu, broj: 01,02-50-18-2196/20 od 10. 11. 2020. godine. Glasamo o Prijedlogu zaključka zastupnka Predraga Kojovića, Damira Arnauta, Aide Baručije i Mirjane Marinković-Lepić. Treba li da vas podsjetim na zaključak? On se odnosi da se u nekakvom narednom periodu od 90 dana od usvajanja izvrše izmjene Zakona o Pravobraniteljstvi u cilju unapređenja rada kako bi se stvorile pretpostavke za unutarnju reorganizaciju, evo to je otprilike. Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 33 nazočnih – 21 za, 10 protiv, 2 suzdržana. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u entitetu Republika Srpska. Znači, ostaje nam za naknadno usuglašavanje. Glasamo o usvajanju Izvješća sad o Pravobraniteljstvu. Molim vas da se izjasnimo. Od ukupno 33 nazočna – 18 za, protiv 9, 6 suzdržanih. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u entitetu Republika Srpska. Nismo usvojili, znači, Izvješće u prvom krugu, naknadno usuglašavanje. Prelazimo na točku 28. – Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta kojom se „nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od deset dana od dana usvajanja ove inicijative provede svu potrebnu proceduru prema nadležnim tijelima Republike Hrvatske s ciljem prekategorizacije graničnog prijelaza Gabela Polje za međunarodni putnički promet ili njegovog otvaranja za malogranični promet, a u svakom slučaju otvaranja navedenog graničnog prijelaza za malogranični promet učenika osnovnih i srednjih škola“, broj: 01-50-1-1787/20 od 8. 9. 2020. godine. 88 Glasujemo o usvajanju inicijative. Od ukupno 33 nazočna – 23 za, 10 protiv, nema suzdržanih. Postoji opća, ne postoji entitetska većina u entitetu Republika Srpska, naknadno usuglašavanje. Prelazimo, točka 29. – Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kojovića, Mirjane Marinković-Lepić, Damira Arnauta i Aide Baručije kojom se „nalaže Vijeću ministara BiH da u roku od deset dana od dana usvajanja ove inicijative započne koordinaciju s nadležnim tijelima entiteta i kantona s ciljem omogućavanja izučavanja nacionalne skupine predmeta svim učenicima koji to žele, upisivanja naziva službenih jezika u Bosni i Hercegovini u svu školsku dokumentaciju u skladu sa nazivima navedenim u Općem okvirnom sporazumu za mir u Bosni i Hercegovini (Daytonski sporazum), te ukidanja svih drugih oblika diskriminacije u osnovnim i srednjim školama u Bosni i Hercegovini, a uzimajući u obzir međunarodne obveze Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-1797/20 od 9. 9. 2020. godine. Glasamo o usvajanju inicijative. Od ukupno 33 nazočna – 20 za, 13 protiv, nema suzdržanih. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u entitetu Republika Srpska, naknadno usuglašavanje. Točka 30. – Razmatranje zastupničke inicijative Edite Đapo „kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da izmijeni član 12.a) Zakona o državljanstvu na način da se ne zahtijeva odricanje od državljanstva zemalja koje su promijenile svoje zakonodavstvo i dozvoljavaju višestruko državljanstvo (Danska, Norveška, Luksemburg, Češka i druge) i da se hitno u ovim zemljama zaključi bilateralni sporazum“, broj: 01-50-1-1934/20 od 2. 10. 2020. godine. Glasamo o usvajanju inicijative. Od ukupno 33 nazočna – za 21, protiv 7, 5 suzdržanih. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u entitetu Republika Srpska, naknadno ćemo usuglašavanje. Točka 31. – Razmatranje zastupničke inicijative zastupnika Kluba HDZBiH – HNS „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH prihvaća Deklaraciju Europskog parlamenta od 23. 9. 2008. i Rezoluciju Europskog parlamenta od 2. 4. 2009. i donese Odluku kojom se 23. kolovoza obilježava kao „Europski dan sjećanja na žrtve totalitarnih i autoritarnih režima“, broj: 01-50-1-1949/20 od 5. 10. 2020. godine. Glasao o usvajanju inicijative. Od ukupno 33 nazočnih – za 4, protiv 23, suzdržanih 6. Ne postoji opća većina, navedena inicijativa zastupnika Lovrinovića i članova Kluba HDZBiH – HNS nije dobila potrebnu većinu. Točka 32. – Razmatranje zastupničke inicijative Mire Pekić i Branislava Borenovića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, u skladu sa člankom 35. Zakona o Vijeću ministara BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 30/03, 42/03, 81/06, 76/07, 81/07, 94/07 i 24/08), obvezuje Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana pripremi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost ('Službeni glasnik BiH', br. 9/05, 35/05, 100/08 i 33/17), kojim bi se smanjila stopa poreza na dodanu vrijednost na sve pružene usluge u turizmu, ugostiteljstvu i putničkom 89 prometu sa 17 na 5%. Navedena stopa PDV-a od 5% u turizmu, ugostiteljstvu i putničkom prometu primjenjivala bi se do 31. 12. 2022. godine“, broj: 01-50-1-1965/20 od 8. 10. 2020. godine. Glasamo o usvajanju inicijative. Od ukupno 33 nazočnih – za 22, protiv 8, suzdržana 3. Postoji opća i entitetska većina, navedena inicijativa zastupnice Mire Pekić i Branislava Borenovića je dobila potrebnu većinu. Točka 33. – Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 30 dana od usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o načinu korištenja i raspolaganja neperspektivnom nepokretnom vojnom imovinom, na način da se predmetna imovina, u slučaju da se ocijeni da nije potrebna za obavljanje Ustavom, međunarodnim ugovorom i zakonom utvrđenih nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine, dodijeli na korištenje i raspolaganje jedinici lokalne samouprave na čijem se teritoriju imovina nalazi, isključivo s ciljem zaštite ove imovine od daljeg propadanja i urušavanja, njezine obnove i rekonstrukcije ili privođenja predmetnog lokaliteta konačnoj namjeni u skladu sa prostorno-planskom dokumentacijom jedinice lokalne samouprave na čijem se teritoriju imovina nalazi, odnosno stavljanja ove imovine u funkciju razvoja lokalnih zajednica u Bosni i Hercegovini“, broj: 01-50-1-1984/20 od 12. 10. 2020. godine. Glasamo o usvajanju inicijative. Od ukupno 33 nazočna – za 20, 9 protiv, 4 suzdržana. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina, naknadno ćemo usuglašavanje. 34. točka – Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da najmanje jednom mjesečno dostavlja Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine ažuriranu informaciju o stanju u Bosni i Hercegovini po pitanju pandemije koronavirusa (COVID-19), uključujući podatke o broju testiranih, zaraženih, izliječenih i preminulih na teritoriju cijele Bosne i Hercegovine, kao i poduzetim mjerama kriznih stožera na svim razinama vlasti, te daljim mjerama koje, u cilju zaštite zdravlja i života građana i saniranja ekonomskih šteta uzrokovanih pandemijom koronavirusa (COVID-19), planira poduzeti Vijeće ministara Bosne i Hercegovine, s posebnim naglaskom na način utroška planiranih proračunskih sredstava namijenjenih za saniranje ekonomskih šteta uzrokovanih pandemijom koronavirusa (COVID-19)“, broj: 01-50-1-2162/20 od 5. 11. 2020. godine. Glasamo o usvajanju inicijative. Od ukupno 33 nazočna – 31 za, 2 protiv, nema suzdržanih. Postoji opća, postoji entitetska većina, navedena inicijativa dopredsjedavajućeg, kolege Zvizdića je dobila potrebnu većinu. Prelazimo na točku 35. – Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u što kraćem roku, a ne kasnije od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative, pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi novi Prijedlog zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima Bosne i Hercegovine, kako bi se izvršila 90 harmonizacija ovog propisa s novim propisima Europske unije, te kako bi se ovo područje, u smislu međunarodnog prometa i nabave lijekova i medicinskih sredstava uskladilo s postojećom situacijom uzrokovanom pandemijom koronavirusa (COVID- 19)“, broj: 01-50-1-2163/20 od 5. 11. 2020. godine. Glasamo o usvajanju inicijative. Od ukupno 33 nazočna – 30 za, nema protiv, 3 suzdržana. Postoji opća, postoji entitetska većina, navedena inicijativa dopredsjedavajućeg Denisa Zvizdića je prihvaćena. Prelazimo na točku 36. – Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u što kraćem roku, a ne kasnije od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative, pripremi i uputi u parlamentarnu proceduru revidirani Prijedlog zakona o elektroničkim komunikacijama i elektroničkim medijima u Bosni i Hercegovini, koji će biti usklađen s pravnom stečevinom Europske unije i preporukama Pododbora za inovacije, informacijsko društvo, socijalnu politiku i javno zdravstvo te uz uvažavanje ranijih sugestija iz mišljenja nadležnih institucija“, broj: 01-50-1-2166/20 od 5. 11. 2020. Glasamo o usvajanju modificirane inicijative, a modificirana inicijativa ću vas podsjetiti da se radi samo, to je tako je, ovdje je pisalo 30 dana, sad je 90 dana. Od ukupno 33 nazočna – za 23, 7 protiv, 3 suzdržana. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u entitetu Republika Srpska. Hoćemo naknadno usuglašavanje? Dobro. Prelazimo na točku 37. – Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i uputi u parlamentarnu proceduru lex specialis Prijedlog zakona o sprječavanju nezakonitog govora mržnje na internetu, koji će biti usklađen sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava, preporukama i konvencijama Vijeća Europe, pravnom stečevinom Europske unije i s uspješnim praksama zemalja Europske unije koje su zakonski uredile ovo područje“, broj: 01-50-1-2167/20 od 5. 11. 2020. godine. Glasamo o usvajanju inicijative. Od ukupno 33 nazočnih – 29 za, nema protiv, 4 suzdržana. Uz opću i entitetsku većinu navedena inicijativa dopredsjedavajućeg Zvizdića je prihvaćena. Točka 38. – Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative, u skladu s nadležnošću utvrđenom člankom 9. stav (2) Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 5/03, 42/03, 26/04, 42/04, 45/06, 88/07, 35/09, 59/09, 103/09, 87/12, 6/13, 19/16 i 83/17), pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog okvirnog zakona o zaštiti okoliša, razvoja i korištenja prirodnih resursa Bosne i Hercegovine“, broj: 01-50-1-2170/20 od 5. 11. 2020. godine. 91 Glasamo o usvajanju inicijative. Od ukupno 33 nazočna – za 20, protiv 8, suzdržanih 5. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u entitetu Republika Srpska, naknadno usuglašavanje. Prelazimo na točku 39. – Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u roku od šest mjeseci od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog okvirnog zakona o Prostornom planu Bosne i Hercegovine za razdoblje od 2020 – 2040. godine, kako bi se na razini Bosne i Hercegovine okvirno utvrdile dugoročne osnove organizacije, uređenja, korištenja i zaštite prostora Bosne i Hercegovine u skladu sa njezinim prirodnim, ekološkim i kulturnim potencijalima“, broj: 01-50-1-2171/20 od 5. 11. 2020. godine. Glasamo o usvajanju inicijative. Od ukupno 33 nazočna – 18 za, 13 protiv, 2 suzdržana. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina, naknadno ćemo se izjasniti u drugom krugu. Prelazimo na točku 40. – Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u što kraćem roku, a ne kasnije od 60 dana od dana usvajanja ove inicijative, sukladno Zakonu o statistici Bosne i Hercegovine ('Službeni glasnik BiH', br. 26/04 i 42/04), pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o popisu stanovništva, kućanstva i stanova u Bosni i Hercegovini, kako bi se navedeni popis, sukladno međunarodnim standardima, mogao obaviti najkasnije do 2023. godine“, broj: 01-50-1-2173/20 od 5. 11. 2020. godine. Glasamo o usvajanju incijative uz modifikaciju, da u pogledu roka koji je bio 60 dana, u modificiranoj sada 90 dana. Glasamo o inicijativi. Od ukupno 33 nazočna – 20 za, nema protiv, 13 suzdržanih. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u entitetu Republika Srpska, naknadno usuglašavanje. Prelazimo na točku 41. – Razmatranje zastupničke inicijative Denisa Zvizdića „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine zadužuje Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u roku od 30 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o mjeriteljstvu Bosne i Hercegovine i Prijedlog zakona o službenom vremenu u Bosni i Hercegovini, kako bi se pravovremeno realizirale obveze iz Programa rada Vijećea ministara Bosne i Hercegovine za 2020. godinu“, broj: 01-50-1-2174/20 od 5. 11. 2020. godine. Glasamo o usvajanju inicijative. Od ukupno 33 nazočna – 20 za, 5 protiv, 8 suzdržanih. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina, o navedenoj inicijativi ćemo se naknadno usuglašavati. O točki 42. smo odgodili raspravu, samo da vas podsjetim. 92 Prelazimo na točku 43. – Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta „kojom se Vijeću ministara Bosne i Hercegovine nalaže da u roku od 90 dana od dana usvajanja ove inicijative pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, kojim će se uspostaviti sustav preferencijalnog, instant-drugi-krug glasovanja za izbor načelnika/gradonačelnika općina i gradova u BiH, kao i za članove Predsjedništva Bosne i Hercegovine, te kojom se od nadležnih entitetskih tijela traži da u istom roku pripreme i usvoje izmjene i dopune relevantnih entitetskih zakona u dijelovima koji se tiču izbora načelnika/gradonačelnika, s ciljem uspostavljanja navedenog načina i sustava njihovog izbora“, broj: 01-50-1- 2206/20 od 13. 11. 2020. godine. Glasamo o usvajanju inicijative. Od ukupno 33 nazočna – za 13, protiv 19, 1 suzdržan. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nevedena inicijativa zastupnika Damira Arnauta nije dobila potrebnu većinu. Prelazimo na točku 44. – Razmatranje zastupničke inicijative Edite Đapo ''da Ministarstvo civilnih poslova BiH uskladi Zakon o jedinstvenom matičnom broju sa Odlukom Ustavnog suda BiH broj U 3/11, Ustavom Federacije BiH i ustavima kantona'', broj: 01-50-1-2261/20 od 23. 11. 2020. godine. Glasamo o usvajanju inicijative. Od ukupno 33 nazočna – 19 za, 9 protiv, 5 suzdržanih. Postoji opća, ali ne postoji entitetska većina u entitetu Republika Srpska, o inicijativi zastupnice Edite Đapo ćemo se naknadno usuglašavati. E sad predlažem da objedinimo glasovanje o točkama 45. do 49. jer je riječ o davanju suglasnosti za ratifikaciju ovog materijala. Prvo glasamo o objedinjavanju glasanja o točkama od 45. do 49. Od ukupno 33 nazočna – 30 za, nema protiv, 3 suzdržana. Uz opću i entitetsku većinu, konstatiram da smo objedinili glasovanje o točkama od 45. do 49. A sada vas molim da se izjasnimo i da glasujemo o točkama od 45. do 49. o davanju suglasnosti, znači, na ratifikaciju materijala. Od ukupno 33 nazočna – 33 za, protiv ništa, nema suzdržanih. Uz opću i entitetsku većinu, konstatiram da smo dali suglasnost za ratifikaciju materijala iz točaka 45. do 49. Ovim smo završili današnji rad naše sjednice. Zaključujem 14. sjednicu Zastupničkog doma. 93 Svima vam hvala na suradnji, blagovremeno ćete biti obaviješteni o narednoj sjednici Zastupničkog doma. Sjednica završena u 18:54 sati.