Dobro jutro poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. Nastavljamo s radnom, prvo ću sukladno Članku 226. stavku 2. Poslovnika predložiti dopunu dnevnog reda 11. sjednice s jednom novom točkom. To je Prijedlog Odluke o razrješenju člana Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije. Predlagatelj je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Nije bilo pisanih prigovora na predloženu točku dnevnog reda, pa utvrđujem da je predložena točka uvrštena u dnevni red 11. sjednice i raspravit ćemo je danas nakon onoga što je najavljeno u dnevnom redu.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Radoje Vidović, izvolite.
Ove teme i događaji o kojima rijetko javno govorim zbog toga što ne postoje riječi, ne znam riječi kojim bih dovoljno opisao, kojim bi izrazio svoje osjećaje, ali kao zastupnik u HS, kao Hrvat središnje Bosne, kao pripadnik nekadašnjeg Hrvatskog vijeća obrane, moram danas ovdje u HS, osjećam duboku potrebu progovorit o prešućenim zločinima Armije BiH nad Hrvatima, BiH, a osobito Hrvatima središnje Bosne. Moram se sjetiti i zajedno s vama podijeliti sjećanje na siječanj '93.g., na mala hrvatska sela, Gusti Grab u Općini Busovača, na selo Dusina Općina … [[Govornik se ne razumije]] kada su nebranjena sela napala Armija BiH i nakon zarobljavanja civila i zarobljenih pripadnika HVO-a, zvjerskih nakon mučenja ubila i strijeljala 20-tak civila zarobljenih pripadnika HVO-a. Moramo se također podsjetiti i misliti na ožujak '93.g. na progone, etničko čišćenje, zločine nad Hrvatima Klisa, Konjica, o čijem postojanju danas nažalost svjedoče samo zarasle ruševine. Moramo se također sjetiti tragičnog 16. travnja sela Dusina, sela Trusina, Općina Konjic kad je Armija BiH napala, zarobila i zvjerski strijeljala i ubila 14 civila i 9 zarobljenih pripadnika HVO-a. Ne možemo zaboraviti, ne možemo ne obilježiti najtužniji dan, najtragičniji dan u povijesti travničkih Hrvata 8. lipanj kad je iz Travnika praktično protjerano skoro 20 tisuća Hrvata, kada su u selu Maljine zarobljeni svi hrvatski civili, kada je odvojeno 40 muškaraca i odvedeno na Bikoše gdje su strijeljani, nažalost za tijelima tih strijeljanih Hrvata njihove obitelji još uvijek tragaju. Kako da ne spomenemo, kako da se ne sjetimo 10. lipnja kada čitava središnja Bosna oplakuje viteške anđele, poginulu djecu od zločinačkih granata. Možemo li provest ovaj srpanj da se ne sjetimo progona fojničkih Hrvata oko 5 tisuća, da se ne sjetimo i uskoro ne obilježimo progon i stradanje bugojanskih Hrvata jer je praktično 15 tisuća Bugojanaca protjerano sa svojih ognjišta, kada ih je oko 2 tisuće prošlo logore, kada ih je 23 osobe odvedene iz logora za čija se tijela još uvijek traga. Moramo se prisjetiti i pomolit Boga i za ubijene fojničke fratre gvardijana fra. Nikicu Miličevića, vikara, Leona Migića koji su u samostanu u studenom zvjerski ubijeni. U prosincu čitava središnja Bosna oplakuje žrtve Križančeva sela kad su također zarobljeni civili i vojnici, 63 hrvatske osobe zvjerski ubijene nakon mučenja. Nažalost tu nije kraj. Pred samo potpisivanje primirja pred Vašingtonski sporazum 9. siječnja '94.g. desio se još jedan strašan zločin kada je Armija BiH napala Buhine Kuće gdje je također počinila stravičan zločin ubojstvom 26 osoba, najmlađa osoba je imala samo godinu dana, a 9 zarobljenih pripadnika HVO-a su nakon mučkog, nakon mučenja ubijeni. Naravno zbog vremena ovo je samo mali broj stratišta koje sam ovdje pomenuo. Znam da krik Hrvata BiH ne dopire do onih koji su trebali istražit ove zločine, koji su trebali kaznit počinitelje ovih zločina. Oni ne samo da ih nisu istražili nego su sve učinili da ih zataškaju i da počinitelje i nagrade. Tu nas ne čudi kada pored 1000 hrvatskih grobova u središnjoj Bosni, nedužno ubijenih civila, zarobljenih vojnika, član predsjedništva iz reda bošnjačkog naroda kaže da Armija BiH nije počinila zločin. Nažalost ovu istinu ne žele čuti ni međunarodni moćnici jer im ta istina se ne uklapa u njihove velike planove ali bez obzira na to dok smo živi mi ćemo pronositi svoj glas, dizati svoj glas o istini o stradanju Hrvata BiH zbog naše budućnosti, zbog naših žrtava ne da potaknemo mržnju, osvetu, ne pomirenje. Da potaknemo svjesnost o žrtvama [[Upadica: Hvala.]] da te žrtve ne bi bile uzaludne i da nikad se nikom na svijetu ovo više [[Upadica: Hvala.]] ne ponovi.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a sad će govorit poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Poštovane kolegice i kolege, zgrada Bundestaga smanjuje grijanje i hlađenje zbog štednje energije. U Njemačkoj zbog energenata izvanredna situacija, socijalni mir je u velikoj opasnosti. Energetske kompanije pozivaju Francusku na štednju energije, Njemačka već štedi na rasvjeti, toploj vodi, grijanju, očajničke mjere u Njemačkoj topla voda u određeno vrijeme, građani u Francuskoj pozvani da smanje potrošnju energije, Slovenija uvela prvi stupanj upozorenja zbog smanjenja opskrbe plinom, Europa zabrinuta zbog plina kreće niz mjera štednje. Slovenska vlada je izdala preporuke o regulaciji temperature u državnoj upravi i javnom sektoru, šefica Europske komisije poziva građane na štednju, smanjite grijanje za dva stupnja, pročitala sam neke od naslova koji su u posljednjih mjesec dana pojavili se u medijima na temu štednje energije, struje i plina i vode. Istarski župan Miletić prije dva dana upozorio je na to da zbog suše nedostaje vode i pozvao građane da budu odgovorni u potrošnji, ako bude potrebno uvodit će se i restrikcije potrošnje vode za pranje automobila ili zalijevanje zelenih površina. Njemački vicekancelar ministar gospodarstva ljudima je poručio da se kraće tuširaju i smanje temperaturu grijanja zimi za barem jedan stupanj, e a hrvatski premijer Andrej Plenković rekao je da što bi sad govorili ljudima da se ne griju kad se prije par dana nije moglo spavat od vrućine, ljetni su mjeseci, ljudi se ne griju, svi manje troše, struje ima, preporuke ćemo dati kad bude vrijeme dodao je premijer. I nije to što je rekao samo po sebi netočno ili neistinito, ali zvuči pretjerano opušteno i pomalo neodgovorno s obzirom na situaciju u kojoj se nalazimo. Pri tom ne mislim samo na posljedice ruske invazije na Ukrajinu, u tom dijelu čini se da ubrzano idemo prema ozbiljnoj krizi, ako Rusija zavrne plinsku pipu, a vidjet ćemo što će biti nakon predviđenog remonta na Sjevernom toku 1, Europa će biti u ozbiljnom problemu. Njemačka industrija priprema se za najgori scenarij, a građani masovno kupuju peći na drva, ali nije sve na ruskoj invaziji na Ukrajinu. Naša odgovornost trajna je, je da se počinjemo drugačije odnositi prema prirodnim resursima i energiji, klimatske promjene i globalno zatopljenje su tu, o tom nema spora i mi moramo reagirati pod hitno. Nije tema da bilo kog u bilo kojem trenutku se plaši, tema je da se na vrijeme pripremimo. Lijepo se je hvaliti na primjer električnim automobilima čija je ekološka opravdanost neupitna, ali kad se zbroje proizvodnja, kad se zbroji odlaganje baterija meni se čini da je upitna, ali treba raditi male korake svaki dan i tu moramo početi od sebe. Ako nas u Hrvatskoj ugrubo ima 4 milijuna, što bi značilo 4 milijuna malih koraka i recimo procjena je da čovjek dnevno troši 150 litara vode, kad bi svaki dan uštedili 10 litara to bi dnevno bilo 40 milijuna litara vode, to bi bilo 280 milijuna litara vode tjedno, 14 milijardi i 600 milijuna litara godišnje. Probajte zamislit skladište, dal je uopće to moguće zamislit, od 14 milijardi i 600 milijuna boca vode od litre na jednom mjestu, bojim se da je to nemoguće, a govorimo o uštedi da svako od nas uštedi 10 litara dnevno manje. Ljeto je, ljudi se ne griju kaže naš premijer, ma istina, ali kakve to ima veze s bilo čim i plin treba već sad štedjeti, ono što ne potrošimo nećemo morati kupovati po ekstremnim cijenama, ali ponavljam još jedanput nije to samo zbog Rusije naše ponašanje općenito se mora mijenjati. EU postavila si je optimističke ciljeve koje treba dostići do 2050. Pa krenimo onda konačno, počnimo se svaki dan ponašati odgovornije i da naš otisak na zemlji bude što manji. Zato mislim da je krajnji čas da se za početak napravi ozbiljna informativno-edukativna kampanja o tome kako svatko od nas malim koracima može napraviti veliku promjenu u očuvanju okoliša i štednji energije.
Hvala lijepa. Evo, s obzirom da je upravo 1 sat, mi ćemo krenuli na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i u ime Kluba zastupnika Mosta prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Posljednjih dana slušamo od ministara i najodgovornijih osoba u RH da se narod mora naviknuti na stezanje remena. Ta parola je svakodnevna, ona vrišti sa naslovnica. Međutim, ne samo da je poskupljenje cijena, ne samo da je inflacija, nego tezgari koji će imati profit u ovoj krizi koja je uzrok i posljedica i korona mjera i stožeraša, a naravno i rata kojega imamo u Ukrajini. Tko profitira? Profitira Kruno Peronja na primjer, bivši župan, alfa i omega HDZ-a u Dalmaciji. Reći ću vam kako. Upoznati ste sa problemom osnovnog ljudskog prava to je voda, da je poskupila 500% električna energija, ne radi se ovdje o nekom luksuzu naroda nego voda. I naravno da sam kao gradonačelnik i saborski zastupnik ovde vapio da voda se ne smi poskupiti 500% našim građanima, poglavito brdsko-planinskim područjima pogotovo zbog toga što ljudi znadu nisu glupi da je problem plina, da bi oni u Zagrebu plina napunili skladišta moraju naplatiti u ruralnim područjima. U Dalmatinskoj zagori, u šibenskom zaleđu, zadarskom, Gorskom kotaru, Slavoniji. I što se događa? Događa se da umjesto odgovora kojega 5 puta šaljem pitanje da nas primi il da odgovori nećemo vam pomoći, da HEP odgovori koji ima 4,5 milijarde kuna na računu, milijardu i po kuna dobiti godišnje HEP, ta naša tvrtka, narodna tvrtka za koju smo se mi borili u ratu i koju su naši stvarali. Znate šta se događa umjesto razgovora. Šalju ovrhu vodovodu Cetinske krajine. A znate čiji je odvjetnički ured? Krune Peronje. Krune Peronje bivšeg župana. I tako funkcionira sustav. I on će se sad naplatiti 10-ak posto od tih ovrha, pljačkat će narod, a ja kao gradonačelnik bi morao 4 puta poskupiti vodu. Kome? Običnom čoviku, našem poduzetniku kojem je već električna energija poskupila, koji neće, koji će morat otpuštat radnike, konobare, kuare. I taj HEP isti je glavni sponzor onoga najčasnijega, onoga najsretnijega naše tradicije, povijesti, kulture to je naše alke jer alka je svetinja. Ona se trče u čast svetinji čudotvorne Gospe Sinjske, pobjede naših pradjedova nad Osmajlijama 715. godine. I to smo čuvali i čuvat ćemo, ali zato Kruno Peronja i HEP bez milosti, bez odgovora, bez razgovora od vlade Andreja Plenkovića, bez ministra koji se oglušuje će sisti u svečanu ložu i ja ih pozivam i gledat će narod na Sinjskoj alci uskoro u oči kako su im upalili mrak. I ne radi se ovde o narodu samo Sinja i cetinskog kraja o tih 50.000 ljudi. Tu se radi o ljudima Splita, splitskog zaleđa, Omiša, brdsko-planinskog područja. I sad nam uvali referendum da mi moramo Bačićeve kumove i Šeksove pitati koje je pitanje za referendum jel u 9. misecu će nastupiti kriza. Zbog koga kriza? Što se cijelo jutro u medijima vrište naslovnice da uvode euro, da smo ušli u eurozonu. Zbog čega Češka nije ušla, zbog čega Poljska? Tko će to osnovno ljudsko pravo, pravo na vodu koje treba Ustavom biti zaštićeno, tko će doći isključit vodu čoviku, tko će doć doli, oće doć Andrej Plenković, oćete vi gospodine Reiner doć isključit vodu kad idete na Sinjsku alku. Tko će isključit čoviku sa 4-5 dice vodu? Pa to je osnovno ljudsko pravo. Oni su poskupjeli i rasvjetu 4-5, cijenu u odnosu na prije. Međutim, ajmo reći rasvjeta je bitna ali nije potrebna kao voda. Umjesto da stavimo vodu u Ustav, da je zaštitimo ti kriminalci sad gule kožu, ti odvjetnički uredi [[Upadica: Hvala.]] koje je HDZ … [[Govornik se ne razumije.]] na vlast. Kruno Peronja, ponavljam ovršuje narod cetinskog kraja i zarađuje.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka sad će govoriti poštovana zastupnica Ivana Kekin. Izvolite.
Hvala vam. Dakle, govorit ću danas o temi o kojoj bruji cijela EU, ali ju istodobno naša vlada u potpunosti izbjegava. Radi se dakako o pitanju opskrbe energijom u narednom vrlo bliskom periodu koji nam dolazi za 3 mjeseca. Dakle, sezona grijanja stiže za 100 dana, a naša vlada Monty Pythonovski fućka always look on the bright side of life. A baš na toj temi energetike možda više nego na bilo kojoj drugoj naša vlada pokazuje ne samo da je nesposobna i koruptivna nego da je u stanju zaigrati za drugi tim, pa čak i ako to znači izdati nacionalne interese. I ne moramo se vraćati u mračno doba Sanaderovog HDZ-a čiji su doduše prvi suradnici i sada s nama, dovoljno je pogledati što radi Plenkovićev HDZ. Dakle, Plenkovićev HDZ koji je omogućio i dalje omogućava oligopol MOL-a i Petrola u Hrvatskoj koji kontroliraju više od 3/4 svih benzinskih crpki by the way kad je to sad MOL pokušao napraviti isto u Sloveniji Europska komisija je otvorila istragu radi toga što se na taj način ne štiti tržišna utakmica i omogućuje se zlouporaba. Naime, uz to još dodatno Plenkovićev HDZ omogućava MOL-u koncesijske ugovore kakve nema niti jedna suvisla zemlja u EU. Dakle, već 50 godina standard su ugovori da kada dajete u koncesiju polja plina ili nafte da onaj koji daje koncesiju, dakle u ovom slučaju Hrvatska i kompanija koja ta polja eksploatira u ovom slučaju MOL, dijele dobit koja se ostvari eksploatacijom. U Hrvatskoj ne dijelimo nikakvu dobit. I iz izvješća Ministarstva financija možete vidjeti da doslovce svake godine i prije ove krize Hrvatska je gubila stotine miliona eura radi toga što ne dijelimo, ne dijelimo dobit na koncesiju. A koliko ćemo izgubiti ove godine kad je konzervativna procjena da će MOL samo na hrvatskim poljima ostvariti ekstra profit od barem pola milijarde dolara. Koliko će Hrvatska novaca tada izgubiti radi politike koju vodi Andrej Plenković, a koja brine o mađarskim džepovima, a ne brine o džepovima hrvatskih građana. No dobro, mimo toga u ovoj akutnoj krizi energenata koja je zaoštrena ruskom invazijom na Ukrajinu vlada dodatno vodi bizarnu politiku u kojoj prioritizira ruske interese i ruske džepove ispred Hrvatskih. Naime, Europski parlament, Europska komisija i Europsko vijeće početkom su godine donijeli odluku da se sva skladišta plina koja postoje u EU moraju napuniti 80% do 1.11. iz razloga što znamo da je zapravo Putinova glavna poluga … [[Govornik se ne razumije]] destabilizacija EU upravo ide preko plina. Hrvatska ima samo jedno skladište, to je podzemno plinsko skladište Okoli i moglo se početi puniti u 3. mjesecu, dakle od 3. mjeseca smo mogli počet potiskivat plin tamo. Dapače, LNG Hrvatska koja je u suvlasništvu HEP-a početkom travnja ponudila je tržišnu dobavu i isporuku dodatnih kapaciteta plina, dakle činilo se potpuno logično da u situaciji u kojoj moramo napuniti to skladište, u kojoj je vlada rekla HEP-u da napuni to skladište, da HEP zakupi dodatne kapacitete LNG-a. To se nama činilo logično, vladi se nije činilo logično, tako da je vlada dala da hrvatski partner Gazproma koji je, sjećamo se, dakle ruski igrač koji ucjenjuje EU, a hrvatski partner je Prvo plinarsko društvo čiji je vlasnik onaj koji zaboravi prijaviti pola milijuna eura vrijednu ogrlicu na carini, dakle naša vlada je zaključila da Prvom plinarskom društvu, ruskom igraču treba dati da zakupi dodatne kapacitete LNG-a. To sve skupa znači da je Okoli sada na jedva iznad 20% popunjenosti, dakle manje nego što je bio prošle godine u ovo isto vrijeme, da nemamo pojma otkuda će nabaviti plin i jedino što znamo zapravo je da će taj plin biti višestruko skuplji nego što bi bio u travnju, u međuvremenu su cijene skočile, dakle hrvatski građani će ga platiti minimalno 100 milijuna više nego što bi ga platili da smo ga kupili u travnju, ali dobro, dakle Njemačka gleda kako će potrošiti svaki kilovat, a Hrvatska fućka … [[Govornik se ne razumije]] i priča o tome kako se trebamo oblačiti u saboru dok pržimo klimu na 19, hvala.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit će poštovana zastupnica Vesna Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja ću se danas zapitati nešto što je pitanje koje si postavljaju brojni poduzetnici i građani, a to je do kada će državne institucije, ministarstva, fondovi, općine, gradovi, županije pri dodijeli novca iz proračuna i europskih fondova koristiti načelo najbržeg prsta. Mada je već toliko puta napisano i rečeno kako se radi o izrazito nepravednom modelu isti se i dalje koristi. Energetska obnova zgrada, sredstva iz Nacionalnog plana za oporavak i otpornost, koncesije na pomorsko dobro itd., sve se to dijeli po principu tko je brži, a ne tko je bolji. Nije važno kakav je projekt, je li uopće dobar, nije bitno što piše u dokumentaciji, je li uopće dokumentacija pravovaljana već je najvažnije tko je najbrži u prijavljivanju na natječaj. Naš narod bi rekao tko prvi djevojci njemu djevojka ili u ovom slučaju pozamašna sredstva. Može se javiti bilo tko, projekt može biti loš ili nedovoljno dobar, ali ako ste dovoljno brzi sredstva su vaša. U državi koja ima ogroman problem s korupcijom, u državi čije gospodarstvo nema istu produktivnost i konkurentnost kao u razvijenim članicama forsiranje modela najbrži prst u dodjeli sredstava iz EU i njihovih fondova je loše iz više razloga. Forsiraju se oni koji su snalažljivi, a ne poduzetnici koji su najbolji. Stvara se nelojalna konkurencija i ubija se zdrava tržišna utakmica. Postavlja se pitanje koliko je uopće naše gospodarstvo tržišno u ovakvim uvjetima. Dodatno se stvara nezadovoljstvo jer fond za energetsku obnovu raspisuje natječaje i koristi načelo najbržeg prsta kojima su obuhvaćeni i građani i poduzetnici. Reklo bi se totalni čušpajz koji generira brojne nepravilnosti i nepravde. Sredstva iz Nacionalnog plana za oporavak i otpornost namijenjena poduzetnicima također su se trebala dodijeliti ovom notornom metodom najbržeg prsta. Sve to više nalikuje na nagradnu igru, a ne ozbiljnu i smišljenu strategiju koja će podići produktivnost i konkurentnost našeg gospodarstva. Dosada je kroz natječaje po principu najbrži prst samo 2 ministarstva podijelilo preko 10 milijardi kuna. Konačno su shvatili da to baš i nije najbolja metoda, a i pritisak medija i javnosti primorao ih je da se od te metode u budućnosti odustane. No, što je sa Fondom za energetsku obnovu, što je sa natječajima na lokalnoj razini, hoće li se i dalje provoditi na isti način mada je evidentno da najbrži prst nije ni približno ono rješenje koje bi trebalo primjenjivati. Pozive bi trebalo objavljivati po principu rang liste i omogućiti prijavu na pojedini natječaj s unaprijed poznatim uvjetima i unaprijed poznatim rokovima, recimo 2, 3 ii 4 puta godišnje. Samo tako će prijavitelji moći pravovremeno planirati svoje projekte dok će nadležna tijela moći posložiti vlastite procese i kapacitete kako bi iste i apsorbirali. Na taj način osigurali bi sredstva koja bi se dodijelila upravo onim projektima koji su najbolji, a ne najbržim prijaviteljima. Provedba Nacionalnog plana oporavka treba je potaknuti dodatni rast hrvatskog BDP-a u ovoj i u idućoj godini za 1,4%. U situaciji kada se zbog globalnih okolnosti gospodarske prognoze pogoršavaju ulaganja europskog novca dobiva još više na važnosti. No, ako će novac dobivati najbrži, a ne najbolji pitanje je hoće li naš BDP rasti ili i dalje stabilno stagnirati. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govorit će poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani g. predsjedavajući. Kolegice i kolege, za početak jedna odlična vijest. Trud Domovinskog pokreta i našeg zastupnik Stipe Mlinarića Ćipe nije bio uzaludan. Danas je najsvježnija vijest od prije nekoliko minuta, ministar Božinović pristao iz novog Zakona o sigurnosti prometa na cestama izbaciti dijelove koji bi prisiljavali liječnike obiteljske medicine da u slučaju određenih bolesti ili farmakoterapija prijavljuju svoje pacijente policiji, a policija im temeljem te prijave oduzima vozačke dozvole. S punim je pravom ovdje nekoliko puta tijekom saborskih rasprava i tiskovne konferencije naš Ćipe postavio pitanje što će se dogoditi sa tisućama hrvatskih branitelja koji boluju od PTSP-a i naravno, za to uzimaju lijekove. Hoće li im biti oduzeta vozačka dozvola, mnogima prijeko potrebna za normalan život? Dakle, uspjeli smo. Rijedak slučaj da vladajući poslušaju zastupnika jedne oporbene stranke, čestitam Ćipe, uspjelo ti je. Domovinski pokret uspio je i obranio prava hrvatskih branitelja, prava na normalan život kakav svakako i zaslužuju. U nastavku govorit ću o nečem drugom. Jedan toplinski val tek nam je prošao, već nam dolazi drugi. Štete svjetskome gospodarstvu uzrokovane klimatskim promjenama broje se u milijardama dolara, a mi u Hrvatskoj samo u proteklih nekoliko mjeseci doživjeli smo 2 velika udara tuče koji su prouzročili desetke i desetke milijuna štete na voćnjacima, vinogradima, staklenicima i plastenicima. Što u takvome trenutku radi hrvatska Vlada? Obranu od tuče prepušta polaganom umiranju. Rijetkim preostalim djelatnicima u sustavu obrane od tuče isporučuju se 5 puta manje količine otopine za nadzemne generatore, a i toj je otopini prije 2 godine istekao rok trajanja. Što nam je nakon nedavnih katastrofalnih tuča koje su pogodile i Hrvatsko zagorje i varaždinski kraj i Međimurje i Banovinu i dijelove Koprivničko-križevačke, Karlovačke, pa i Zagrebačke županije, poručio naš premijer, a kasnije precizno izrecetirala i ministrica poljoprivrede. Što oni kažu? Štetu ćemo popisati i isplatiti oštećene, preporučamo vam postavljanje protugradnih zaštitnih mreža, potpišite police osiguranja. Protugradna obrana, kažu oni, ovakva kakva jest, nije učinkovita, zagađuje okoliš, nema znanstvenog opravdanja da uopće postoji. Sve u svemu jedna velika laž koju ću sa veseljem demantirati. Dokumenti koje ovdje držim dolaze iz Istraživačke službe Europskog parlamenta, svatko od vas može ih zatražiti i dobiti, tako sam učinio i ja, a u njima piše sljedeće, protugradna obrana ovoga se trenutka koristi u većini zemalja EU, a ja ću vam navesti primjere iz ovog dokumenta: Austrija, Francuska, Italija, Slovenija, Španjolska i Rumunjska. Rumunjska ovoga časa ima 1,5 milijun hektara poljoprivrednog zemljišta pod obranom od tuče. Plan im je do kraja iduće godine to podignuti na čak 2,3 milijuna hektara. Rumunji koriste sustav protugradnih raketa, evo i podataka, u 2016. ispalili su 759 raketa, a broj je u prošloj 2021. narastao na 5 276 raketa i po nekim procjenama, Rumunji su takvim sustavom obrane od tuče smanjili štetu na svojim poljoprivrednim kulturama za čak 90%. Rumunjska vlada kroz Nacionalni program ruralnog razvoja uložila je 11 milijuna eura i subvencionirala poljoprivrednicima kupovinu nadzemnih generatora iz kojih u atmosferu izlazi srebrni jodid i na taj način naravno, umanjuje štete od tuče, odnosno tuču samu. Što radi naša Vlada? Ona kaže srebrni jodid je otrovan, a izvješće SZO-a precizno kaže, tijekom korištenja srebrnog jodida u obrani od tuče dolazi do koncentracija koje su jednake koncentracijama u običnoj pitkoj vodi koju svaki dan pijemo iz slavina. Dakle, laž definitivno. Francuska koristi protugradne topove, Austrija specijalne avione isto kao i Slovenci, pa zašto protugradnu obranu ne koristimo i mi Hrvati? Vrlo jednostavan odgovor. Kao što metastazira u sve pore našega društva, tako i u slučaju obrane od tuče, HDZ želi potpunu kontrolu. Nije njih briga što će našim poljoprivrednicima tuča uništiti svake godine trud i činiti sve veće i veće štete, jednostavno u maniri bahatih fićfirića izvadit će novčanik, novčanik pun našega novca i tim novcem platiti štetu koju smo [[Upadica: Hvala.]] mogli bez problema spriječiti.
U ime Kluba zastupnika SDP-a govorit će poštovani zastupnik Mišel Jakšić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Prije sada 2 godine kad sam postao saborski zastupnik jedno od prvih tema o kojoj sam bio pričao bila je brza cesta do Koprivnice, Podravine, naravno, nakon toga do Đurđevca, mađarske granice i ako uzmemo u obzir kako sve oko te ceste ide, mogli bi parafrazirati jedan klasik koji je dobio Oskar, zove se Tramvaj zvan čežnja, tako bi se i ta naša brza cesta mogla nazvati Brza cesta zvana čežnja jer koliko smo do sada laži, obmana, prevara doživjeli u ovih 30 godina hrvatske samostalnosti oko te brze ceste, definitivno je da bi ta predstava zaslužila Oskara. Prije 40-ak godina prvi puta se počelo pričati o potrebi gradnje brze ceste prema Koprivnici, poštujući tada i snagu našega gospodarstva i sve ono što se događa kao neka aktivnost u tom jednome kraju, nakon toga su došle '90. gdje je nesposobnošću lokalnih politika unatoč međunarodnom željezničkom koridoru Budimpešta-Zagreb-Koprivnica, pardon Budimpešta-Koprivnica-Zagreb-Rijeka brza cesta nije pratila tu trasu nego je ispalo da brza cesta ide prema Mađarskoj kroz Varaždin, Čakovec i nemam ništa protiv toga neka se svi krajevi lijepe naše jednako razvijaju, pa se reklo da ćemo mi dobiti neki drugi okvir brze ceste, pa smo 2009. u režiji tadašnjeg predsjednika vlade Ive Sanadera imali čak otvaranje radova na brzoj cesti za Koprivnicu gdje su neki rekli koji su tada sjedili u saboru da neće više nikad doći u Koprivnicu ako brza cesta do 2011. ne bude u Koprivnici, neki su rekli da ako brza cesta ne bude u Koprivnici 2011. da se više nikad za ništa neće kandidirati. Naravno da brza cesta nije došla do Koprivnice, neki su i dalje na funkcijama, neki su se povukli, ali to je sad isto proliveno mlijeko, pa se počelo nešto raditi na brzoj cesti do Križevaca koja je 2015., 2016. došla do Križevaca, pa smo 2017. imali prve žetončiće u saboru koji su tumačili da mijenjaju koalicije i dresove, prilaze u vladajuću većinu da bi riješili do kraja svog mandata brzu cestu do Koprivnice. Došao je kraj tog mandata, cesta se nije pomakla za jedan metar. Dakle, za jedan metar a sada smo već u 2022. U periodu lobiranja 2020.-2021. uspjeli smo doći do toga da ministarstvo potpiše ugovor sa izvođačem radova za prvih 7 kilometara te ceste koja bi trebala ići od Križevaca do Vojakovačkog Kloštra. No, tada dolazi svjetska kriza, dolazi inflacija i puno, puno rasprava o tome kako je eto sve poskupilo. Ja bi samo skrenuo pažnju na to da se danas u Hrvatskoj radi jako puno prometnica, dobar dio njih je u režiji države i ministarstva i onda se opravdano postavlja pitanje što je to poskupilo u ovih 7 kilometara, a da nije poskupilo negdje drugdje gdje se radi. Pa nam je bilo rečeno da treba čekati vladinu uredbu od koje sad isto prošlo 2-3 tjedna kako postupati kad dolazi do poskupljenja rada, sirovina i materijala, ali i dalje nemamo odgovore što je sa brzom cestom za Podravinu, za Koprivnicu. I zato s ove govornice apeliram da ta trakavica koja traje sa nemuštim obećanjima 40 godina bi polako ali sigurno trebala biti završena, da bi konačno ti radovi trebali krenuti ili bi netko trebao skupiti političke odgovornosti i hrabrosti pa i obraza i izaći van javno i reći, čujte mi smo se sve ove godine samo šalili, nama ta cesta nije cilj i nikada neće biti cilj, žalite se kome se želite, možete i do suda u Strasbourgu jer ako jedan kraj prednjači sa svojom gospodarskom aktivnošću, ako ta ista država zna svake godine znači doći po dividendu u Podravku, samo ove godine 25 milijuna kuna, a mogli bi tako ići ohoho godina unazad, ako je bogatstvo Podravine u rudama, a rudna renta u minimalnom obliku ostaje u Podravini većinu uzima država, a da ne pričam o samoj stopi gdje ispada da najviše od toga imaju Mađari, ako imamo 5 javno sveučilište po broju studenata Sveučilišta Sjever koje isto tako, ali to je za neku drugu temu dobiva puno manje novaca od nekih drugih javnih sveučilišta koji se ne mogu mjeriti sa brojem studenata, ako odlukom vlade je strateški projekt postalo odlagalište otpada Piškornica koje je isto u podravskom kraju tada, onda netko može riskirati tih nekoliko miliona eura koje sada fali i konačno dovesti brzu cestu do Koprivnice, jer je Podravina, Koprivnica, ljudi su to jednostavno zaslužili. Hvala vam lijepa.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte sada će govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
INA, od najsnažnije hrvatske kompanije u Jugoslaviji i općenito najsnažnije jugoslavenske kompanije koja je zapošljavala 34.000 ljudi, kompanije koja je imala snažnu proizvodnju i preradu nafte i proizvodnju plina, ukupno 1.350 bušotina '87. godine, daleko najveću maloprodajnu mrežu u regiji s 645 benzinskih postaja, snažnim istraživanjem i razvojem u Jugoslaviji, inače u INI je radio 51 doktor znanosti i 150 magistara znanosti, kroz potpuno nepotrebnu privatizaciju 2002. godine i koruptivno prepuštanje upravljačkih poluga 2009. godine došla je do toga da INA grupa danas zapošljava tek nešto manje od 10.000 ljudi, a INA matica ispod 6.000 ljudi, golemi profiti se izvlače iz RH, a strateški partner pod navodnike jel odnosno danas većinski MOL nije ispunio dogovoreno iz procesa privatizacije, sisačku rafineriju je praktički ugasio, rafineriju u Urinju još nije modernizirao, a ta investicija je trebala biti gotova pred nešto više od 10 godina te je po procjenama američkih konzultanata iz naftnog biznisa nakon preuzimanja oštetio hrvatsku stranu nepridržavanjem dogovora za 6,2 milijarde dolara. Tome treba pridodati i nove gubitke od arbitražnih sporova koji iznose preko milijardu i pol kuna, a samo na odvjetnike je RH iz proračuna potrošila preko 200 milijuna kuna. U privatizaciji profitabilne INE, u privatizaciju krenulo se potpuno nepotrebno 2002. godine prodajom 25 plus 1% dionica za iznos oko 500 milijuna dolara što je bilo debelo podcijenjena vrijednost INE kad se uzme u obzir kolike je profite ostvarila u budućnosti, a opravdanje tada vladajuće SDP-a je bilo da će se s jedne strane te novci ići na otplatu jedne rate duga umirovljenicima, a s druge da će partnerstvo s MOL-om donijeti ne samo svježi kapital za ulaganje i modernizaciju već i novi model upravljanja koji će biti od koristi za unapređenje kompanije i njezinih zaposlenika i interese RH. No, navodno jel strateški partner je prije svega gledao kako će iz INE izvući što više profita i kako će se domoći upravljačkih poluga koje će mu omogućiti i takve manevre. Profit je izvlačio tako da je zanemario dogovorena ulaganja što je radio ciljano jer nije htio samo, nije htio sam sebi razvijati konkurenciju u obradi nafte što su odrađivale njegove nove rafinerije u Bratislavi zato je Sisak i Urinj trebalo ili ugasiti ili presporo modernizirati, a upravljački ih se domogao prava kroz dokazano koruptivni proces vezan uz bivšeg premijera Sanadera. U svom tom uništavanju INE dosadašnje hrvatske vlasti su izravno ili posredno sudjelovale. Prvo kroz nepotrebnu privatizaciju, zatim kroz poseban Zakon o privatizaciji INE kojom su omogućena posebna pravila za privilegirani otkup dionica, zatim kroz korupciju najviših vrhova vlasti te potom kroz nespremnost da se poduzmu potrebni politički potezi za obranu nacionalnih interesa što podrazumijeva nacionalizaciju INE kao što je recimo Argentina nacionalizirala imovinu španjolske kompanije Repsol 2012. godine. Francuska je nacionalizirala nedavno kao što svi znamo energetsku tvrtku EDF koja je jedna od najvećih tvrtki u Europi što će ublažiti učinak rasta cijena energije sada. Umjesto nacionalizacije INE zbog korupcije vrhova MOL-a i ne pridržavanja dogovora i štete od više milijardi dolara koju je za to proizveo, koju, to proizvelo za RH krenulo se u arbitražne sporove. Sporove koji dokazano većinski dobivaju korporacije u sporovima s državama i dvije arbitraže su izgubljene. Izgubljena je i arbitraža kojom smo tražili poništavanje procesa kojim se MOL koruptivnim radnjama domogao praktički potpune upravljačke kontrole nad INOM te su arbitražni sudovi očekivano stali na stranu privatne kompanije. A hrvatska vlada i dalje ulaže žalbe i troši stotine miliona kuna na odvjetnike umjesto da se donese politička odluka o nacionalizaciji za koju postoje sva ključna uporišta. Došli smo do situacije da je INA danas cijena onoga što je bila, njezin većinski vlasnik radi na tome da postane još marginalnija kompanija, da se ugase istraživanje i razvoj, da se ugase obje rafinerije i da se INU svede na maloprodajnu mrežu MOL-ove derivata koje proizvode njegove rafinerije izvan RH. U situaciji golemog rasta cijena nafte i goleme zarade INE Mađari trljaju ruke i računaju da će i tu zaradu izvući i tako debelo premašiti iznose koje su uložili u kupnju INE i njezinu modernizaciju. Vlada RH minimalno bi trebala imati svijesti o strateškim i nacionalnim interesima [[Upadica: Hvala.]] te izvanrednim porezom na inflacijski ekstra [[Upadica: Hvala.]] drobiti drastično …
Sada će u ime Kluba zastupnika IDS-a govoriti poštovani zastupnik Emil Daus. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, istarski ipsilon je na Istarskom poluotoku najvažnija cestovna prometnica, gradi se druga cijev tunela Učka, dalje nadam se uskoro i cesta prema Matuljima gdje će se ubrzati promet, postići veća sigurnost prometa i prema unutrašnjosti zemlje zapravo napraviti jedan kvalitetan prometan pravac. Ali s druge strane završava istarski ipsilon odnosno jedan krak njegov na sjeverozapadu Istre neposredno prije Plovanije, graničnog prijelaza, malo nakon Umaga i pretvara se iz autoceste u cestu sa samo 2 trake i tako je praktički negdje do ulaska u Kopar. I ne možete ni zamisliti koliko je tih 10-ak, 15-ak kilometara ceste problem što nije autocesta. Prometne gužve, kilometarske kolone su nažalost svakodnevnica, pogotovo u turističkoj sezoni. To je jedan od glavnih ulaza turista u Istru, o smanjenoj sigurnosti prometa nije potrebno ni pričati. Dio razloga gužvi leži u graničnom prijelazu, ali neadekvatna prometnica između završetka istarskog ipsilona i čvora autoceste kraj Kopra je puno veći problem. Uskoro kreće bolja prohodnost, ulazimo u Schengen, a problem gužvi će ostati zbog prometnice isti. I ona je u slovenskom dijelu Istre, nije u Hrvatskom ali o tome nešto kasnije. Ako želimo biti konkurenti kao država moramo razmišljati o kvalitetnoj prometnoj infrastrukturi. Iako u Hrvatskoj imamo mnogo bolje glavne cestovne prometnice od onih željezničkih o kojima godinama već pričam ovdje u saboru treba mnogo napora uložiti u razgovoru kako poboljšati prometnice u nama susjednim državama posebno one koje su nastavak glavnih prometnih koridora RH, a Istarski ipsilon po svojoj važnosti i količini prometa to je. Zato apeliram i s ovog mjesta na ministre, Ministarstva vanjskih poslova, Ministarstva mora, prometa i infrastrukture da čim prije sjednu zajedno, a nakon toga i sa svojim kolegama u Sloveniji i nek se počinje realizacija ovog ključnog projekta cestogradnje u slovenskom primorju, al od iznimnog strateškog i gospodarskog interesa za RH. Vidimo zadnje vrijeme u medijima neke pozitivne signale od strane nove vlade u Republici Sloveniji, počinje se s uklanjanjem žilet žice na granici, što je za pozdraviti, koliko sam uspio primijetiti neće biti nekih ograničenja za ulazak RH u Schengen, što je isto za pozdraviti i mislim da je sad pravi trenutak započeti realizaciju ovog projekta. Siguran sam da će Vlada RH po tom pitanju imati partnere u Istri jer nam je svima cilj i u institucionalnim institucijama ili u političkom smislu jer nam je svima cilj ovoga da, da tu prometnicu napravimo. I ovo je nadstranačko pitanje, ovo je zapravo pitanje da li ćemo biti kvalitetno prometno umreženi s ostalim zemljama članicama EU i da li ćemo posljedično biti gospodarski konkurentni na europskom tržištu roba i usluga. Slična je priča i sa željezničkim koridorima, danas neću puno o njima, nije ni ostalo puno vremena, a tema zahtjeva mnogo više od minutu dvije. No samo još jednom ću skrenut pozornost da je u tijeku revizija TEN-T mreže u EU i prilika je da je se priključi u Luku Rijeka na koridor Baltik- Jadran, te da se spoji Trst i Pulu modernom željezničkom vezom. Ovo ću često ponavljati jer smatramo da je to jako važno, prometna povezanost gradova, općina, regija RH s okruženjem je jako važna, pogotovo sa našim zapadnim susjedima jer je jednostavno činjenica je da tim prometnicama dolazi i prolazi veliki broj prometa i usluga važne za gospodarstvo RH, hvala lijepa.
Sada ću isto tako na temelju Članka 247. Poslovnika Hrvatskog sabora sukladno onome što je predložio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i Odbor za zakonodavstvo predložiti da se provede objedinjena rasprava o slijedeće dvije točke, to je: - Prijedlog Odluke o pristupanju promjeni Ustava RH s Prijedlogom nacrta promjena Ustava RH i - Prijedlog Odluke o pristupanju izmjeni Ustavnog zakona o Ustavnom sudu RH s Prijedlogom nacrta izmjena Ustavnog zakona o Ustavnom sudu RH Ima li tko protiv ovog prijedloga? Ako nema utvrđujem da smo donijeli odluku da provedemo objedinjenu raspravu o navedenim točkama kako sam ih najavio. Predlagatelji su 92 zastupnice i zastupnika u Hrvatskom saboru na temelju Članka 147. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Vlada je dostavila svoje mišljenje. Prije nego što dam riječ predlagatelju imamo zahtjeve za stankom, prva je na redu poštovana kolegica Orešković. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnici i zastupnice tražim stanku u trajanju od 10 minuta radi dodatnih konzultacija prije svega kako bi pojasnila zašto će stranka Centar glasati protiv ovog prijedloga HDZ-a. Ustav je temeljni dokument svake države. On pokazuje kako su tzv. oci nacije ili makar jedan naraštaj osmisli budućnost svoje zemlje. U proteklih 30 godina HDZ je državu skrojio po vlastitoj mjeri. Od izbornih jedinica, teritorijalnog ustroja pa nadalje. I 30 godinu ovu državu sustavno uništava. Istovremeno s ovim prijedlogom HDZ-a zna se da će progresivna oporba tražiti da pravo na pobačaj uđe u Ustav. Pored navedenog Ustav ne funkcionira i u drugim bitnim segmentima. Primjerice u definiraju odnosa između predsjednika države i vlade, u sukreiranju vanjske politike, u upravljanju tajnim službama i u mnogim drugim područjima. Nitko nikada nije vidio kako zapravo izgleda ustavna ovlast predsjednika države da brine o stabilnom i usklađenom djelovanju državne vlasti i što bi to trebalo značiti. Imamo krnje odredbe, neprovedive u praksi poput one da predsjednik države može pozvati vladu na održavanje zajedničke sjednice, ali istovremeno bez obaveze vlade da takvu volju predsjednika države ispoštuje. Uvaženi zastupnici Ustav nije običan zakon koji se mijenja tek tako. I neprihvatljivo je da imamo demokraciju ili ustavne izmjene samo u onoj mjeri u kojoj to HDZ-u paše. Ako smo dovoljno sazrjeli kao država, ako imamo dovoljni stupanj demokratske zrelosti onda prestanimo tretirati naš Ustav kao mrtvo slovo na papiru i prihvatimo se ozbiljnih izmjena kako bismo našim novim naraštajima osigurali budućnost dostojnu življenja u njihovoj domovini, a ne negdje u drugim državama. Hvala.
Stanka je odobrena. Drugi je na redu kolega Grmoja, izvolite.
Pokušaj nasilja i prevare je propao na prvom koraku. Pokušali ste prije ljetne stanke staviti mimo plana na raspravu izmjene Ustava kojim želite u potpunosti ubiti referendum. Predati sve ovlasti suprotno prvom članku hrvatskog Ustava prema kojem sva vlast proizlazi od naroda, dakle predati sve ovlasti Ustavnom sudu kako biste u samom začetku prije nego što proces uopće krene i građani pokažu svoj stav o nekom pitanju ubili referendum u njegovom začetku. Oni koji su vam u tome asistirali možda i ne shvaćajući o čemu se radi čujem da odustaju. Neće vas podržati. I ovaj vaš pokušaj neće proći. Možda ste uspjeli na trenutak prevariti dio oporbe, ali nećete uspjeti prije jeseni koja će biti izrazito teška oduzeti narodu jedini institut u kojem mogu između izbora kazati svoj stav o pojedinim pitanjima. U ovih 30 godina hrvatske samostalnosti nismo imali puno referenduma. Dobro ste to uredili, ali su građani ipak imali mogućnost prikupiti potpise i natjerati vladu, sjetimo se monetizacije, sjetimo se Zakona o radu, sjetimo se 67 je previše, natjerati vladu da odustane od svojih poteza. Ovim što predlažete ni to ne bi bilo moguće. Ali kao što sam rekao na samom početku oni koje ste prevarili, a koje smo od početka povezivali da ne idu na sastanke s vama odustaju i izmjene Ustava ovakve koje bi u potpunosti onemogućile [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] referendum neće proći.
Idemo na treći zahtjev, poštovana kolegica Peović.
Hvala. Tražim stanku u ime Kluba HSS-a i Radničke fronte u trajanju od 10 minuta kako bismo upozorili da ove ustavne promjene svakako donose nešto dobro kao što je znači ipak unošenje praga izlaznosti i prihvaćanja referendumske odluke da se ne dovodimo u situaciju da jako mali broj birača donosi neku odluku referendumski ali i niz stvari koji će uistinu onemogućiti moguće referendum zbog čega Radnička fronta neće prihvatiti ove promjene. Prije svega znači uistinu strah od naroda ne može se ograničiti što će se na referendumu postaviti kao pitanje, ovdje je to vrlo široko postavljeno, čl. 1., čl. 3. ustava, praktički ovim se može svako referendumsko pitanje ukinuti. Druga stvar, kao što je rekao jedan ustavotvorni stručnjak, nije o provjeri ustavnosti pitanja, nije referendumsko pitanje sir, pa da se pokvari ako ostane otvoreno, znači ne možete dvaput imati mogućnost provjere ustavnosti, ustavotvornosti referendumskog pitanja, znači s tim se može manipulirati, možete postaviti pitanje prije prikupljanja potpisa, e sad možete i nakon prikupljanja potpisa. I još jedan paradoks kolegice i kolege mi po ovim pravilima referenduma ne bismo bili danas u EU, ovdje se donose pravila o udruživanju i razdruživanju nadnacionalne zajednice na način da se takva odluka može donijeti sa više od 50% upisanih birača, a u EU su mu izlazili znači ušli na sasvim, po sasvim drugim pravilima, znači dvostruki kriteriji i uistinu cinizam. Ono što svakako treba reći je da će referendum koji je pokrenula progresivna opozicija, koju će pokrenuti progresivna opozicija najvjerojatnije za vraćanje prava na pobačaj ženama u ustav biti naš, naša inicijativa koja se nadam da će proći na referendumu.
Hvala lijepa, stanka je odobrena. Imamo dvije povrede Poslovnika, prvi je kolega Grmoja, izvolite.
Povrijeđen je čl. 238., drago mi je da Radnička fronta neće biti dio ove antinarodne i antireferendumske koalicije, ali nije dobra stvar uvođenje kvoruma prihvaćanja. Zašto? Pa zato što mi u Hrvatskoj nemamo sređeni popis birača, mi imamo birača gotovo isto kao stanovnika i uvoditi nešto tako u ovom trenutku bi značilo dakle da na referendum mora izać i zaokružiti više ljudi nego što će npr. HDZ i partneri dobiti na izborima i onda donositi odluke.
Kolega Grmoja, kolega Grmoja, dobivate, dobivate opomenu, vidim da idemo u smjeru sad već i kolegice Peović, reagirala je isto tako na povredu Poslovnika da replicirate i ja ću odmah sada s obzirom da ima jako puno prijavljenih upozoravam vas da ću početi davati opomene tijekom ovoga povrede Poslovnika ako će one biti čiste replike kao što je ovo bilo sada, imamo.
Odustala sam.
Hvala vam lijepa. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče, čl. 238., meni je jako drago da je ovdje došlo do razotkrivanja i da svi sada vide da imamo jednu progresivnu oporbu koja obuhvaća Možemo!, Most, Radničku frontu, SDP koji su protiv toga da se više ne prikuplja 400 tisuća potpisa nego samo 250 tisuća potpisa, također…
Kolega Zekanović, kolega Zekanović molim vas, ovo nije nikakva povreda Poslovnika, dajem vam prvu opomenu, ja vas molim da ne radite to, sada sam upozorio i bit ću tu sad stvarno rigorozan, nema smisla, imamo dovoljno vremena, imate po klubovima, pojedinačno, replike, ima puno mehanizama, držite se toga. Kolega Bulj, izvolite.
Kolega Zekanović je povrijedio čl. 238. jel omalovažava zastupnike, ali je činjenica…
Na koji, na koji način kolega Bulj?
238.
Na koji način?
Omalovažio je zastupnike jel je činjenica da je on sa vama grobar referenduma, grobar ustava, grobar demokracije, a ostaje kralj diktature…
Kolega Bulj dobivate, kolega Bulj dobivate prvu opomenu.
…vi ste postali g. Zekanoviću sa Jandrokovićem kralj diktature.
Kolega Bulj dobivate sada i drugu opomenu, drugu, dvije opomene ste dobili, molim vas nemojmo to raditi, pozivam vas da se držimo pravila igre jer je puno danas prijavljenih i dugo će trajati rasprava i nemojte to raditi. Kolega Pavliček, vi ste tražili stanku, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS tražimo stanku od 10 minuta u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bi još jedanput istaknuli da Hrvatski suverenisti neće podržati ove predložene promjene ustava kao ni predložene promjene Ustavnog zakona o Ustavnom sudu RH. Institut referenduma u RH je nažalost mrtvo slovo na papiru, to samo pokazuje jer smo u zadnjih 30.g. imali svega 3 referenduma od kojih dva obvezna, a jedan u ime građanske inicijative. Ovim predloženim izmjenama ustava se apsolutno ništa u tom pogledu riješiti neće. Ovo samo pokazuje da se vladajući boje vlastitog naroda i volje vlastitog naroda i njihovog direktnog odlučivanja na referendumu. Predloženim promjenama Ustavnog zakona o ustavnom sudu se jednom čistom političkom tijelu daju faraonske ovlasti koji će u startu moći bilo kakvu referendumsku inicijativu proglasiti protuustavnom i neće omogućiti njeno provođenje. Svi znamo kako se biraju suci ustavnog suda i svi znamo kakve odluke donosi ustavni sud, većinom kako migne vladajuća većina bila ona lijeva ili desna. Još jedanput apeliramo da apsolutno ništa ovakvim promjenama nećete uspjeti, a da ćete u startu svaku volju naroda u daljnje direktno odlučivanje ubiti.
Stanka je odobrena. Kolega Mlinarić, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče sabora. Tražim stanku u ime Domovinskog pokreta u trajanju od 10 minuta. Ovdje bih htio glasno i jasno reć da Domovinski pokret neće podržati promjenu ustava, da se hrvatskom narodu oduzima sloboda izjašnjavanja preko referenduma. Po ovim pravilima kakve sad gurate u promjenu ustava sa ljevicom pitanje je jel bi prošao i jedini referendum koji je prošao, a to je referendum o braku da je brak zajednica muškarca i žene. Po ovakvim rigoroznim izmjenama vjerojatno ni taj referendum ne bi prošao. Prema tome, uzeli ste hrvatskom narodu osim novaca, osiromašenja, dostojanstva, sad im, sad im hoćete s ovom izmjenom ustava uzeti i onu jedinu nadu koju su imali da mogu skupiti potpise, pa taman i 400 tisuća i da mogu odlučivati o nekim stvarima i o promjenama u državi nažalost sad s ovim izmjenom ustava ćete im uzet i to pravo. Zašto kad mijenjate ustav zašto ne donesete da za izbore mora izaći 40% glasača minimum, 40% glasača pa danas ne bi sjedili ni vi tu, nit bi ovo bila vladajuća većina a da ne govorim o izborima u Splitu. Zašto se tu ne postavi cenzus koliko birača mora izaći na izbore da bi bili valjani? Ništa, hvala vam lijepo. Evo, toliko.
Stanka je odobrena. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Poštovani predsjedniče, ja znam da je vaše pravo da određujete dnevni red, ali kada se pristupa promjeni Ustava, kada imamo dvije inicijative koje su predložene, onda je bilo za očekivati da ćemo o obje te inicijative raspravljati. Međutim, vi ste odlučili da o jednoj nećemo. To je vaša odluka, samo vi znate razloge za to. Međutim, rasprava koja će se provesti danas i koja će u petak rezultirati glasovanjem ne dovodi do promjene Ustava. Ona dovodi tek do početka jednog procesa koji u sebi uključuje brojne rasprave na Odboru za Ustav, koji utvrđuje jedan nacrt, koji uključuje savjetovanje sa zainteresiranom javnošću, što je odluka Ustavnog suda od prije 9 godina i koji će tek nakon toga rezultirati sa nečime što će predstavljati stvarni akt koji predstavlja naš budući Ustav, barem u jednom dijelu, u dijelu koji će se promijeniti. Ja na vas apeliram da budete otvoreni. Ovu odluku ćete donijeti, za nju imate većinu i to nije sporno, ali ja na vas apeliram da budete otvoreni, da saslušate sve one prijedloge koji će se reći i danas i kasnije tijekom rasprave na Odboru za Ustav i da u konačnici odluka koju ćemo donijeti bude u korist svih građanki i građana ove zemlje. Ja sam uvjeren da u hrvatskom političkom sustavu postoji snage za razgovor, za konsenzus i za stvaranje akta koji će biti u korist svih, a ne samo jednog dijela našeg društva. To je apel koji vam upućujem. Mi nećemo napadati, nećemo vrijeđati, nećemo u utorak [[Upadica: Hvala lijepa.]] snimati videe, [[Upadica: Kolega Grbin, molim vas.]] kao naglo dolazim u Zagreb iako je sjednica od ponedjeljka, [[Upadica: Kolega Grgin.]] razgovarat ćemo [[Upadica: Molim vas.]] Razgovarat ćemo, ali nadam se da ćete i vi slušati.
Kolega Grbin, dobivate i vi opomenu, 3 puta ste ignorirali moje upozorenje, dobivate opomenu. Kolega Katičić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, pa evo i u ime Kluba HDZ-a i mi tražimo pauzu, stanku u trajanju od 10 minuta kako bi dodatno pojasnili i usaglasili stavove po predloženim izmjenama, kako Ustava, tako i Ustavnog zakona o Ustavnom sudu RH. Kad slušate ovako sudjelovaći u radu i odbora, fascinantne su sad ... [[Govornik se ne razumije.]] iznose se raznorazne teze da je ovo samo prijedlog HDZ-a, da je ishitren, da je ubačen mimo procedure i u tom smjeru idu sve objede, međutim, činjenica je, su govore potpuno drugačije. Predmetni prijedlog za izmjene je plod jednog procesa koji je trajao, usaglašavanja, potpisalo ga je više zastupnika, ne samo članova vladajućeg kluba nego i drugih članova. Nažalost u ovim drugim dijelima, sve te oporbene stranke su kontra svega ono što neke oporbene stranke su kontra bilo kojeg prijedloga koje iznosi HDZ, a svima, a većina je sigurno u tome da ova materija koja se predloženim Ustavom i ustavnim zakonima mijenjaju, a riječ je o području referenduma, podnormirana, da ju treba dodatno definirati i mislimo i mi u klubu smatramo da su predložene izmjene logične zakonodavne i da imaju smisao i životne su u provedbi onoga što je bitno za provedbu referenduma. Nitko ne osporava i sve objede koje idu u smjeru toga da će se mogućnost održavanja referenduma smanjiti, mislim da su u krivu, smanjuje se prag potrebnih potpisa, uvodi se prejudicijelni način održavanja provedbe ustavnog pitanja kako bi sve procedura bila što je moguće jasnija. Hvala.
Imamo dvije povrede Poslovnika. Dakle kolega Grmoja, vi ste prvi. Kolega Bulj, vi imate, kolega Grmoja jednu, a kolega Bulj dvije opomene, tako da vas upozoravam da budete oprezni. Izvolite kolega Grmoja.
Povrijeđen je čl. 238, kolega Katičić je iznio niz neistina. Ako predamo Ustavnom sudu ovlasti, neće se dogoditi niti jedan referendum jer da je [[Upadica: Kolega, kolega Grmoja.]] Milanović tražio ocjenu ustavnosti referenduma o braku, [[Upadica: Kolega Grmoja.]] ni on ne bi prošao kao [[Upadica: Kolega Grmoja.]] što je Ustavni sud srušio sve referendume.
Dobivate sada drugu opomenu. Ja ne znam, mislim, ja vas molim da se držite pravila koje postoje u našem Poslovniku. Zašto to ne činite? Sada ćete govoriti, kolegice Selak Raspudić u ime kluba zastupnika. Imate pojedinačne rasprave, imate replike. Pa nemojte raditi to. Kolega Bulj, izvolite. Odustajete. Dobro. Idemo dalje, obrazlaganje stanke, kolegica Glamuzina, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a, javljam se u ime Socijaldemokrata za stranku i želim obrazložiti zašto smo dali potpise ovoj inicijativi. Dakle u onim rijetkim situacijama kada HDZ prepozna da je do nekih promjena u zemlji potrebno doći konsenzusom, pogotovo kada se radi o Ustavu ove zemlje, da, mi ćemo onda prihvatiti priliku da u taj razgovor uđemo. Mi ćemo prihvatiti priliku da sudjelujemo u raspravi o promjenama Ustavu u skladu sa našim socijaldemokratskim vrijednostima i pokušavajući maksimalno, koliko je moguće utjecati da te izmjene reflektiraju razmišljanja naših, razmišljanja onih građana koja dijele naša uvjerenja. Da bude svima jasno, što znam da je, koliko god maliciozni napadi na nas bili, posebno od strane onih koji najmanje mogu govoriti o političkoj korektnosti i moralu, mi nismo dali glas niti za jednu jedinu predloženu promjenu. Mi smo dali potpis suglasnosti da rasprava o ustavnim promjenama dođe na red HS-a. Razmislite malo, probajte razmisliti, nije teško to razumjeti. Samo treba razmisliti. O svemu ćemo raspravljati, pokušat ćemo utjecati na te izmjene u interesu naših uvjerenja. Nema stranke u ovom Saboru koja zadnjih mjesec, dva dana nije argumentirala da je potrebno raspraviti i mijenjati Ustav i Zakon o referendumu, a sad kad je došla ta prilika da se to i napravi sad se upire u prste onih koji su stali dosljedno i principijelno iza onoga što su rekli, da o tome ćemo raspravljati i da u toj ćemo raspravi braniti naše stavove. Zahvaljujem.
Stanka je odobrena. Kolega Daus izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Tražim stanku u ime Istarskog demokratskog sabora do 10 minuta da se još dodatno malo konzultiramo i malo osvrnemo na, na sve ovo. IDS je stava da o promjenama Ustava treba razgovarati, da treba pričati i pregovarati jer to je temeljni dokument, temeljni pravni akt svih građana RH i u petak ćemo podržati da ide u saborsku proceduru u raspravu. E o glasanju, o prihvaćanju Ustava to je jedna druga priča u trećem koraku tek. Ali da se raspravlja o tome treba, treba i po pitanju referenduma, ali treba i po nekim ostalim pitanjima. Žalosti me jedino činjenica da jučer na zajedničkoj sjednici dvaju odbora saborskih koji o tome odlučuju nije prihvaćen prijedlog oporbe, dijela oporbe da ide i drugi prijedlog promjene Ustava u saborsku proceduru. Tada bi bilo manje, malo manje licemjerna cijela priča jer treba razgovarati o takvim stvarima. I još bi jednu, iskoristio odmah predsjedniče ovu minuticu da ukažem s obzirom na sve veći populizam i demagogiju u ovom saboru da je možda krajnje vrijeme osim Ustava da promijenimo i Poslovnik rada Hrvatskog sabora. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa i vama je stanka odobrena. Povreda Poslovnika kolega Raspudić, izvolite.
238., vrijeđanje i omalovažavanje saborskih zastupnika, vrijeđanje inteligencije zastupnika, vrijeđanje elementarne logike. Dakle, vama je bilo do rasprave kolege bivše iz oporbe, pa i bez vaših potpisa je ovo moglo doći ovdje u raspravu.
Kolega Raspudić počinjete, vi replicirate … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]] Kolega Raspudić, kolega Raspudić dobivate, dobivate opomenu. Dobivate opomenu ovo je bila replika, nikakva povreda Poslovnika. Dobro s obzirom da je bilo puno zahtjeva napravit ćemo stanku do 10 sati i 5 minuta. STANKA U 9,55 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,05 SATI]] Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s radom. Pozvat ću sada predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje navedenih prijedloga, govorit će poštovani kolega Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, pred nama je objedinjena rasprava o dvije odluke o pokretanju izmjena Ustava i Ustavnog zakona o Ustavnom sudu. Dakle, Ustav je doista temeljni akt, temeljni dokument svake države iz koje se vidi njena osnovna arhitektura, način organizacije vlasti, koliko su postavljena i kako su postavljena ljudska prava, neovisna tijela pravosuđe i druga, također vidi se i način kako taj Ustav mijenjati je li i iz toga se vidi koliko je to važan dokument da je posebna propisana procedura za promjenu Ustava, a to je znači onaj u tri, u tri faze. Prva faza je uopće samo donošenje odluke o pristupanju promjeni. Mi smo danas u toj fazi, donosimo odluku da pristupamo promjeni Ustava i Ustavnog zakona. Druga faza je utvrđivanje, utvrđivanje nacrta promjene, a treća je donošenje same promjene Ustava i Ustavnog zakona. Za ove dvije prve ovaj faze tako da kažem potrebna je natpolovična većina svih zastupnika, a za ovu treću promjenu dvotrećinska. Dakle, kada se mijenja Ustav i Ustavni zakon posebna je procedura i iznimno je to važno pitanje ovaj same promjene. Ono što mi, što mi želimo, evo ja ovdje predstavljam i govorim u ime 92 zastupnice i zastupnika podrška ovoj odluci u ovoj fazi je poprilično visoka. Mi ćemo doista ove druge dvije faze itekako ovaj voditi računa šta se ovaj misli, šta se predlaže, kako doći do najboljih rješenja jer ova promjena Ustava i Ustavnog zakona usmjerena je za bolje reguliranje pitanja referenduma. Ovdje na našim klupama bio je Zakon o referendumu i mislim da se velika većina složila da on donosi iskorake prema boljem. Međutim da bez promjene Ustava i Ustavnog zakona o Ustavnom sudu to sve skupa zapravo neće donesti nekakve poboljšice. Čak je jedan klub zatražio zapravo i zaključkom da se obvežemo da ćemo ući u ustavne promjene. Evo, mi smo danas pokrenuli tu prvu točku i mislim da ne stoje ove primjedbe da mi to radimo nešto skrivečki ovako ili onako jer kada bi zapravo mi to sad izanalizirali mislim da je u svim medijima već poznate su i naše namjere i naši zapravo prijedlozi zapravo kako taj institut regulirati u budućnosti. Tako da evo moja zadaća bi bila samo da kažem tih par osnovnih stvari koje mi želimo riješiti. Vidimo da je pitanje referenduma doista podnormirano i da zaista ima jako malo odredbi koje određuju precizna i jasna postupanja. Jedan od važnih zahtjeva je bio da se smanji broj potpisa zapravo da bi se uopće došlo do referendum. Danas je to 10% od ukupnog broja birača u popisu birača RH. Mi ovdje ovim prijedlogom predlažemo da to ne bude nikakav postotak nego da to bude 250.000 potpisa i to je već zapravo već za 100.000 i više od 100.000 manje od onoga što je to danas. Također važno je kako se odluke na referendumu donose. Vidimo danas, nekada smo imali prag, danas više nemamo prag, mi sad ponovno predlažemo da se uvede taj kvorum podrške i naš prijedlog je znači kada se radi o promjeni Ustava ili organskih zakona da to bude većinom onih koji su izašli na referendum, a opet ta većina koji su za mora biti 1/3 za Ustav i organske zakone, a 1/4 ili 25% za one druge akte koji ovaj se donose. Također vezano za promjene Ustava imamo jednu ovaj točku koja se odnosi vezano za, to je onaj obvezni referendum vezano za udruživanja, razdruživanja, izlaska iz zajednica, tu predlažemo da bude potrebna većina barem 50% od ukupnog broja birača. I jedna nomotehnička promjena vezana za Ustav, a to je da Ustavnom sudu dajemo u nadležnost da rješava i sporove nastale u postupku referenduma. Što se Ustavnog suda tiče znači ovdje je vrlo važna i velika promjena, mi danas imamo situaciju da kada budu prikupljeni potpisi, nakon što su oni znači ovaj verificirani kao dovoljan broj, e tada se može zatražiti provjera ustavnosti i dozvoljenosti tog pitanja i tada Ustavni sud ovaj stupa na scenu i donosi odluku da li je to u skladu s Ustavom ili nije. Mi ovdje predlažemo da se ta, taj dio ovaj da se on uvede prije skupljanja potpisa, znači kada organizacijski odbor izađe sa inicijativom i postavi pitanje da je tada moguće otvoriti provjeru. To može 15 zastupnika iz Hrvatskog sabora, to može vlada, to može predsjednik Republike, da se dođe dakle pred Ustavni sud, da Ustavni sud kaže jel to dopušteno ili nije. Po našim odredbama koje predlažemo nedopušteni bi bio Ustav u odnosu na pitanja koja su vezana za isključive nadležnosti i sabora i predsjednika i vlade. I također ono što što znači je suprotno našim vrednotama sustava što je zapisano u Člancima 1. i 3. Ustava. Dakle, tu bi imali pravo pokrenuti takav postupak, znači 15 zastupnika, vlada, sabor RH, predsjednik RH i s te strane oni bi to trebali podnesti u roku od 30 dana od dana kada je pitanje objavljeno, a ustavni sud u roku daljnjem od 30 dana bi trebao donest odluku o tome. Također zadržali bi onu ovlast koju ima sabor i danas, ali pod uvjetom da nije, da nisu iskorištene ove mogućnosti, znači da se zatraži prethodna provjera ustavnosti pitanja ako to nije zatraženo i nakon što budu prikupljeni potpisi tada bi sabor u ovom slučaju mogao zatražit provjeru ustavnosti. Smatramo evo da je, na ovaj način bi poboljšali bitno zakonodavni normativni okvir za referendum koji je danas doista poprilično manjkav i sve ove primjedbe koje idu za tim da centraliziramo sve u ruke ustavnog suda. Zapravo kad pogledamo i danas ustavni sud nakon što budu prikupljeni potpisi odlučuje, odlučuje ovaj o tome dal je pitanje u skladu sa ustavom, našim vrednotama ili nije. Na ovaj način u principu ovom prethodnom provjerom ako bi ustavni sud rekao da to nije de facto iz toga bi se mogao izvući određeni zaključak i moglo bi se ponovno postavit pitanje i na neki način, kako bi rekao, ako, ako se to pitanje ovaj sad dobro postavi u nekom drugom koraku tada bismo mogli ovaj dobit referendum i mislim da je to, da je to bolje rješenje nego što je danas na sceni. Moram reći ovdje evo u ime predlagatelja i bio sam jučer i na zajedničkoj sjednici Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav i Odbora za zakonodavstvo, bila je vrlo konstruktivna i dobra rasprava. Ja ću reć mi to kao predlagatelji slušamo, mi to kao predlagatelji imamo još dva koraka, danas smo na 92 potpisa, svjesni smo da to može u drugom i trećem koraku otići i na puno više, ali svjesni smo da proces ako bude bio loš može otići u suprotnom smjeru. Rasprava je bila vrlo konstruktivna i rekao bi da je bilo dosta afirmativnih zapravo stavova o tome da želimo ovo pitanje regulirat i doista ga želimo regulirat u, u, u zajednici sa, sa svim zastupnicima bez obzira ko je oporba, ko je pozicija na način da nađemo najbolja rješenja, dva smo detektirali pitanja koja su otvorena, a to je upravo ovo o čemu je bilo govora, da li je to prevelika koncentracija stavljena na ustavni sud i da li je njemu dana zaista široka diskreciona ocjena to je jedna pitanje, a drugo pitanje je da li je taj kvorum podrške referendumu previsoko postavljen ili ga treba spustiti. To su stvari o kojima ćemo razgovarati u drugom i u trećem koraku. Spremni smo znači vidjet što misli zapravo i akademska zajednica i svi mi naravno i bit će savjetovanje sa zainteresiranom javnošću, pa ćemo vidjet zapravo nakon toga gdje jesmo. Evo g. predsjedniče, ovo je naš prijedlog, očekujemo podršku da uđemo zapravo u ova druga dva koraka je li da utvrdimo nacrt promjena i nakon toga da i donesemo izmjene, hvala lijepa.
Kolega Bošnjaković, niste ni pola posla odradili, imate 25 replika, tako da krećemo sada sa kolegicom Selak Raspudić, izvolite.
Svakako se nadam da u vašem naumu nećete uspjeti jer s ovako visoko postavljenim kvorumom na kraju ukoliko ga spustite recimo na 30% umjesto 33% što je 1/3, mi bi vam vjerojatno trebali pljeskati, a jasno je da u ovoj političkoj situaciji s ovakvom izlaznosti niti jedan kvorum nije prihvatljiv što ide u skladu s preporukama Venecijanske komisije i moje je pitanje na tom tragu. Kada ste vi kao predlagatelj odnosno Vlada RH ponudili Zakon o referendumu upravo ste se pozvali na kodeks dobre prakse Venecijanske komisije, dakle smatrate ga važnim argumentom u kreiranju zakona koji očito uvažavate. Zašto u tome niste dosljedni, zašto ne želite uvažiti preporuku Venecijanske komisije da se ne koristi kvorum u referendumskim inicijativama i još važnije što imate protiv one ključne preporuke Venecijanske komisije, a to je da građani sami na referendumu donesu odluku o izmjeni ustava koja se odnosi na referendumsko pitanje.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Poštovana kolegice Raspudić, pred nama su drugi i treći korak i u drugom i trećem koraku ovdje sam već u uvodu rekao da smo već jučer razumjeli da većina zapravo sudionika jako apelira na upravo pitanje kvoruma podrške, tako da s te strane mi ćemo o tome razgovarati i vidjet ćemo gdje će nas to odvesti, od nekog, od neke tako da kažem brojke smo morali krenut, neke prijašnje inicijative su kretale sa 40% vezano za izmjene ustava, mi smo došli eto na 1/3, vidjet ćemo gdje će nas to odvest, želimo napravit zapravo bolje za cijeli, za cijeli sustav.
Kolegice Peović, izvolite.
Hvala. U svom izlaganju negdje ste naznačili da bi se oko 2 od 4 ajmo tako reć pitanja još moglo razgovarati znači to je taj kvorum podrške gdje mi imamo osobito problema znači sa trećim dijelom, a to je udruživanje i razdruživanje nacionalne zajednice čisto zbog dosljednosti, a mogla bi čak reći i ciničnosti, znači u EU smo ušli sa brojem glasova koji ne bi bili dovoljni dakle po ovim kriterijima da budemo sada u EU kako ste stavili više od 50% upisanih birača treba glasati za referendumsko pitanje u tom smislu. I drugo, rekli ste znači ovo je ustavnost pitanja, ustavnost pitanja, o tome ste još otvoreni razgovarati, znači u čemu je problem, ako imamo mogućnosti na početku prikupljanja potpisa i nakon prikupljanja potpisa postaviti pitanje ustavnosti može se s time manipulirati jel, zašto se nije pitanje ustavnosti znači postavilo u jednom trenutku, u drugom, potrebno je znači definirati zašto jel?
Hvala. Izvolite odgovor.
Mi smo spremni razgovarat o svemu da unapredimo naš ovaj sustav. Ovdje je jučer na, baš na ovaj odborima je postavljeno zanimljivo pitanje, da li nam treba ta većina i da neka zemlja sad pristupa EU i tu je izražena recimo dvojba jel to je, jel to nije. To su stvari na koje moramo nać odgovor i onda možda i drugačije postaviti stvari. Što se tiče ovoga da li bi uz ovakve pragove mi imali uspješan referendum vezano za EU, ja mogu reć možda bismo mi uz ovakve pragove imali i veću zainteresiranost i veću svijest da je važno izaći na taj referendum, tako da o tom pitanju ne možemo mi sad ni vi ni ja reći da bi bilo ovako ili onako. Bilo bi u datom trenutku sukladno uvjetima. Evo.
Kolegice Vidović Krišto, izvolite.
Posljedica kršenja Ustava te asistencije Ustavnog suda tom stanju jest najniža platežna moć naših hrvatskih građana poslije Bugara. Potpisnik ovog prijedloga Branko Bačić poznat je po tomu što je držao crne novce u crnim torbama koje mu je dao Ivo Sanader. U svakoj iole funkcionirajućoj demokraciji nitko pristojan ne bi potpisao prijedlog koji je potpisao Bačić. Mi svjedočimo da su inicijativu Branka Bačića poduprla 92 zastupnika u HS-u. Mislite li da su britanski parlamentarci ili austrijski zastupnici ludi zato što traže odgovornost svojih političkih čelnika? Mislite li doista da možete svoje korupcionaške i antihrvatske rabote vršiti do beskonačnosti?
Izvolite odgovor.
Mi imamo vrlo važnu ulogu, predstavljamo veliki dio većine u Saboru, koja zapravo vodi brigu o upravljanju države. Sve ove rezultate koje imamo, postali smo u ovih zadnjih 30-ak godina članica EU, članica NATO-a, sada ulazimo u ovaj, u eurozonu, sve je to postignuto napornim radom i na tom tragu i ostajemo. I ovaj prijedlog koji je pred nama znači unaprjeđenje i korak naprijed u izgradnji jednog demokratskog društva. Stoga sve ovo što ste vi govorili itekako postoji odgovornost ljudi da sve odluke koje donosimo da budu u korist naših građana. Sve ono to je bilo crno, što je bila ona zona, postoje sudovi koji to sankcioniraju i dosta zapravo odluka i u tom smjeru mi imamo tako da s te strane i nadalje će HDZ-a sa svim njenim članovima radit zapravo i donosit odluke za boljitak ovog društva.
Imamo povredu Poslovnika. Odustali ste? ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: A vi ste preozbiljni.]] [[Upadica: Ne, odustala sam zato što nema smisla, ovo je smiješno i to hrvatski narod vidi i bez povrede.]] Dobro. Da, da. Dobro, a vi ste jako ozbiljni, za razliku od ostalih koji su smiješni. Hvala vam lijepo. Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, Ustav je [[Upadica: Istina boli, ha? Boli istina gospodine Boriću?]] [[Upadica predsjednik: Kolegice Vidović Krišto, dobivate, dobivate, dobivate opomenu.]] Mogu ja? Mogu [[Upadica: Izvolite kolegice Mrak-Taritaš i vraćam vam 5 sekundi.]] Hvala lijepo. O, super, hvala. Zahvaljujem. Dakle, ono kao što sam krenula, Ustav je zasigurno naš temeljni akt i ja sam stava da bilo kakav, bilo kakvim promjenama treba zaista pristupiti vrlo ozbiljno i vrlo odgovorno, ja bih rekla, vrlo oprezno i ne dovodit se u situaciju da jedan taj temeljni akt mijenja se svaki čas, što mi zapravo i ne činimo. No, u ovom trenutku mi imamo još jedan zahtjev za izmjenom Ustava i ja vas kao predlagatelja pitam vaš stav, odnosno vaše mišljenje. Ja mislim da bi bilo puno pametnije da smo imali jedan i drugi prijedlog u raspravi isti dan jer je to bilo moguće, da raspravljamo i o drugom prijedlogu, da i glasamo o jednom i drugom prijedlogu, riječ je o jednom Ustavu, činjenica je da su dvije različite teme pa vas moram pitati kao predlagatelja, kakav je vaš stav, da li ne bi bilo bolje da se raspravljalo u isto vrijeme ili možda imate nekih razloga zašto mislite da [[Upadica: Hvala vam.]] to nije dobro? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Mi smo bili vrlo jasni da ćemo ići u promjene Ustava vezano samo za pitanje referenduma jer smatramo da je to pitanje gdje možemo postići konsenzus. Ovo drugo pitanje koje je na, koje je na dnevnom redu, nismo sigurni da je tu moguće postići takav konsezus, a što se tiče suštine tog pitanja, imali smo i nedavno raspravu u Saboru, gdje smo rekli naše temeljne stavove o tome.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ustav, iznad Ustava je samo Bog i krvavo su se borili za Ustav i da vlast pripada narodu. Međutim, ovo što vi radite, konstantno, a ovim prijedlogom to potvrđujete da ste vi grobari izravne demokracije, grobari referenduma, vi ste grobari ovoga Ustava kojega pokapate, za kojeg je krv prolivena, vi ste napravili da mi moramo dati svoj prijedlog jer građani koji će prikupiti potpise, prije najaviti Šeparoviću, Branku Bačiću, Vladimiru Šeksu. A konkretnije, korektnije bi bilo da ste rekli ukidamo skroz referendum. Ja pozivam hrvatski narod, inicijative, vas sve zastupnike koji ste, imate slobodarski duh, organizirajmo referendum o referendumu. Bez pitanja Ustavnog suda, Branka Bačića, [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] njegovog kuma Šeparovića i kuma Šeksa.
Izvolite odgovor.
Nismo mi nikakvi grobari demokracije, ne ukida se ovdje uopće referendum, on se postavlja na drugačijim osnovama. Na kraju krajeva, ova pravila referenduma poznaju neke druge u demokratskom smislu državotvornom, možda i naprednije zemlje od nas, tako da s te strane, mislim da je ovo samo iskorak naprijed.
Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani kolega, za razliku od većine kolega ovdje u ovoj sabornici, ja sam u političara stasao kroz referendumske inicijative. Prije svega, ovdje mislim na referendum o braku, koji se događa u vrijeme SDP-ove vlasti, ali mislim i na druge referendume, More je kopno, ... [[Govornik se ne razumije.]] deklaraciju i danas i reći ću prvo ovu stvar. Najveći problem nam je uvijek bio taj broj potpisa, 400 tisuća potpisa, tako da pozdravljam ideju da se smanji broj potpisa na 250 tisuća. Ali, ovdje moram komentirati i to sa velikom sigurnošću ustvrditi da oni koji su danas najglasniji ovdje, tobože za zaštitu referenduma, da su bili glavni saboteri i grobari referendumskih inicijativa. Podsjetit ću, kad smo mi organizirali referendum protiv Istambulske, onda su ekipa iz možemosta izmislili referendum Narod odlučuje da bi propao referendum protiv Istambulske konvencija, a danas su im puna usta referenduma i zaštite referendumskih inicijativa, a zapravo su glavni krivci za propast [[Upadica: Hvala vam.]] referendumskih inicijativa.
Izvolite odgovor.
Ja mislim da mi ne trebamo polaziti sa pozicije da štitimo referendum kakav imamo danas. Mi trebamo zapravo svi zajedno težiti da taj referendum bude bolji. Da on što bolje u principu funkcionira u društvu. Mi smatramo da ove promjene koje stavljamo na stol između ostaloga pravilno ste rekli sa 360.000 potpisa mi dolazimo da je potrebno 250, sada je to bilo u 15 dana potrebno skupiti vidjeli smo po prijedlogu zakona nudi se 40 dana. Tako da mislimo da neke stvari su bitno bolje nego što je to danas i to nam zapravo svima treba biti težnja.
Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bošnjaković, pa imamo dva smjera koliko ja vidim jutros ovdje u ovo kratko vrijeme kako će ići ova rasprava. Jedna je ona populistička, čuli smo jednu gospođu koja čita replike pa nije imala povredu Poslovnika za pročitat pa je otišla vani, čuli smo one koji se u noći obraćaju javnosti i dolaze spasiti narod, u sabornici spriječiti raspravu koliko sam ja to razumio, uredno ovdje sjede i rasprava teče. Tako da na drugoj strani oni koji zaista žele ako se vratimo 2 mjeseca i ne znam koliko unazad kad smo imali prvo čitanje Zakona o referendumu zaista urediti pitanje referenduma. I za to smo povukli određene poteze, ponudili prijedlog. Postoje i oni odgovorni koji žele riješiti to pitanje i oni koji žele na tome uzimati određene političke poene. Po meni mislim da će danas rasprava to pokazati. U drugom i trećem koraku će biti ono što je najvažnije, da vidimo zaista one koji hoće, mogu i znaju riješiti određeno pitanje ili one koji žele isključivo politizirati jer na raspravi o zakonu svi su bili za to da se ide u ustavne promjene [[Upadica: Hvala vam.]] i da se mijenja priča o referendumu.
Izvolite odgovor.
Hvala. Kolega Borić ovo jest jedna politička arena u kojoj se i očekuju različiti stavovi i različita mišljenja, različiti prijedlozi i ja ću biti zadovoljan ako iz toga budemo mogli izvući neke stvari koje ćemo ugraditi naše prijedloge za drugi korak, za treći korak i izaći iz cijelog ovog procesa sa jednim boljim nacrtom, sa jednim boljem rješenjem nego što to imamo danas. Nitko ne, nitko si ne treba uzimati za pravo da čuva demokraciju, da čuva ovo ili ono jer svi zajedno ovdje koji sjedimo svi smo mi zapravo u toj ulozi.
Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani, hrvatska država počiva na tri stupa vlasti, na izvršnoj, zakonodavnoj i na sudbenoj vlasti. Međutim, predloženim izmjenama Ustavnog zakona o Ustavnom sudu dajete faraonske ovlasti Ustavnom sudu odnosno sudbenoj vlasti i narušavate ajmo reći ovu dosadašnju ravnotežu. Posebice što Ustavni sud znači može svako referendumsko pitanje proglasit neustavnim ukoliko je u isključivoj nadležnosti Hrvatskog sabora, predsjednika Republike ili Vlade RH. Jedan vrlo širok pojam i mislim da pravite ogromnu grešku, a svi znamo da je Ustavni sud htjeli to mi priznati ili ne ipak političko tijelo koje često ipak donosi odluke u korist vladajuće većine bez obzira bila ona lijeva ili pak desna.
Izvolite odgovor.
Jučer ovo što se kolega Pavliček rekli, jučer ovo bilo dominantno mogao bih reći dominantno na zajedničkoj sjednici odbora i to su zapravo mnogi zastupnici isticali da su date preširoke ovlasti. E sad kad pogledamo situaciju kakva je danas i danas je tako. I danas Ustavni sud na koncu kad se prikupe potpisi isto ocjenjuje jel to u skladu s Ustavom ili ne. Druga tehnika i druga metodologija je točno navesti kada zapravo nema referenduma. Ja moram reći kad sam čitao jednu inicijativu prije pa je tamo rečeno ne može referendum o obrani, ne može o financijama, ne može o vanjskoj politici, ne može o ljudskim pravima, ne može o pravima nacionalnih manjina, kad sam to vidio sam se pitao zapravo o čemu može, znate. Tako da to su u principu dvije metode koje moramo sad u ovom drugom i trećem koraku u suradnji zapravo kako sam rekao i sa stručnom i sa svom zainteresiranom javnošću zapravo izbrusiti i vidjet gdje smo, ali i sada je situacija da Ustavni sud ima ogromne ovlasti.
Kolega Sačić, izvolite.
Pa kada pročitamo odredbe ovog prijedloga Zakona o referendumu koji ste u ožujku stavili u proceduru i stavimo ga u omjer ovaj odnosa i određenim sinergijskim pretpostavkama sa nadam se neuspjelom inicijativom onda dolazimo do zaključka da ste potpuno i baš frapantno zauzeli stav gušenja narodnih inicijativa jer u postojećem prijedlogu Zakona o referendumu već postoji nekoliko kontrolnih mehanizama u prethodnom dijelu postupka prije prikupljanja postupka od Državnog izbornog povjerenstva, od iznošenja stajališta sabora, predsjednika vlade o tom referendumu, a sam Ustavni sud je rekao u tom stajalištu da samo iznimno mora i može biti upućen u postupak nakon prikupljenih potpisa, sad ga stavljate zapravo u početak te priče. Zbog čega, zašto, obrazložite?
Izvolite odgovor.
Kolega Sačiću, ako idemo s ovom prethodnom znači provjerom danas ćemo doći tako da kažem prvog odgovora, a da nismo potrošili svi onu društvenu energiju hoćemo potpisivati ili nećemo pa će Ustavni sud ocijeniti je li to je u skladu s Ustavom ili nije. Ako Ustavni sud kaže da nije vi onda možete ponovno formulirat pitanje samo ovaj put kad vidite obrazloženje Ustavnog suda postoji mogućnost da se to pitanje napravi na ustavno dopušten način. Dakle, mislim da ovo daje veću šansu za ovaj organiziranje referenduma nego ova situacija koju mi imamo danas.
Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani kolega Bošnjakoviću kada se zakoni donose, kada se mijenja Ustav, valjda se gleda iskustvo neke zemlje. Ako Hrvatska u svojih 30 i nešto više godina je imala jedan referendum pa valjda bi prijedlog ovog sabora trebao ići u smjeru da se referendum liberalizira, a ne da vi dodatno predajete ovlasti onima koji su gotovo za svako referendumsko pitanje kada ih se pitalo rekli da je to referendumsko pitanje neustavno. Imali smo jedan referendum, referendum o braku. Zašto smo ga imali? Zato što ovaj visoki dom nije pitao Ustavni sud je li to pitanje ustavno ili nije. Da ga je pitao, odgovor bi bio da je neustavno i vi bi sada o svakom pitanju pitali dakle Ustavni sud kojeg ste vi iskadrovirali, je li pitanje ustavno ili nije. Možete mi objasniti tu logiku, [[Upadica: Izvolite…]] a govorite kao da želite omogućiti referendum.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Grmoja, dakle, manji je broj potpisa, veći je broj dana kada se to prikuplja i kao što sam već jednom rekao, kada prethodno postavite pitanje Ustavnom sudu je li pitanje dopušteno ili ne, pretpostavimo da on kaže ne, ali iz tog obrazloženja proizlazi zašto nije dopušteno i vi ćete preformulirati pitanje i ići sa novim pitanjem i ako ste se uskladili sa Ustavom, tada je referendum moguć. Eto.
Kolega Mlinarić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, kolega Bošnjakoviću. Znamo i treba podsjetiti hrvatsku javnost da je prvo čitanje prošlo kroz ovu sabornicu i gdje je bilo jedino bitno da se povećava rok trajanja prikupljanja potpisa sa 2 tjedna na 4 tjedna, koliko me sjećanje služi. Vi s ovom promjenom Ustava idete na cenzus kojeg ste vi skinuli kad vam je trebalo za EU da Hrvatska uđe. Prebacivati na Ustavni sud da sve, da ima dobar udio u odlučivanju o pitanju, a ako znamo da je Ustavni sud zapravo rashodovani političari HDZ-a i SDP-a da sjede, čast izuzecima, čast izuzecima, da sjede u Ustavnom sudu i ako se vi uspijete se SDP-om, kao što vidimo da ćete se izgleda dogovoriti, onda je sve jasno i da zapravo odgovara i vama i njima da se ide u promjenu Ustava, moglo se mijenjati u drugom čitanju sve to što ste nabrojili bez cenzusa. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Kolega Mlinarić, dakle vi i danas u ovom sustavu imate Ustavni sud čija je, tako da kažemo, konačna. Po ovome što sad predlažemo, Ustavni sud prethodno ocjenjuje pitanje, daje obrazloženje, ukoliko smatra da je ono nedopušteno, ali vi imate pravo, dakle, promijeniti to pitanje, uskladiti ga s onim što Ustavni sud kaže i tada idemo u referendum. Ja mislim da ovo, da ovo daje puno veće šanse za referendum nego sustav koji imamo danas. Ovo mislim da je dobrodošlo, da imamo umjesto 2 tjedna, 4 tjedna ili 40 dana, sad više ne znam, i također, sa 360 smo pustili na 200, mislim da je to, 250, mislim da su to u redu iskoraci. A ovo što se tiče cenzusa, nekada smo imali cenzus pa onda nismo i sad ga opet vraćamo jer mislimo da bi, Ustav se zaista i ti zakonski organski mogu mijenjati jedino ako je kvalificirana neka većina.
Kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem poštovani kolega Bošnjaković. Ranije ste rekli, mislim s pravom, da već sada u ovom modelu Hrvatske da imamo prevelike, velike ovlasti Ustavnog suda, već sada. Upozorit ću da u svijetu postoji jedan fenomen sudski aktivizam gdje sudovi zapravo mimo volje većine mijenjaju ključna pravila u društvu pa se postavlja pitanje ako su Ustavni sud pogrešno tumači, recimo temeljno pravo na život, kao što su u presudi oko tzv. prava na pobačaj, zašto bi ljudi imali povjerenje u Ustavni sud za druga pitanja. Dakle vi sa ovim prijedlogom povećavate, ne smanjujete nego povećavate ovlasti Ustavnog suda koji nije zaslužio povjerenje ljudi i zato su mnogi građani skeptični i cinični jer nemaju nažalost, ja bih volio da je drugačije povjerenje u naše institucije.
Izvolite odgovor.
Kolega Bartulica, neki imaju povjerenje, neki nemaju. Dakle ne možemo govoriti u nekakvim, apsolutnom smislu da je apsolutno nepovjerenje. U svakom slučaju postoje skupine koje smatraju i većine zapravo, koje smatraju da su mnoge odluke Ustavnog suda dobre. Ustavni sud je izabran sukladno ustavnim odredbama. Neki kažu da je to trgovina, neki da je to ovako ili onako, ali Ustavni sud po našem sudu obavlja svoje funkcije korektno, odluke koje donosi su, evo, po nama, neke nam idu u prilog, neke nam ne idu u prilog, naše mišljenje, neću reći ovako, ali ja mislim i dalje, opet ću ponoviti, da ovaj sustav koji predlažemo, nudi veću mogućnost organiziranja referenduma po novom sustavu nego po starom. Jer, ovdje po starom, kad Ustavni sud donese odluku, to je odluka, a po novom sustavu, dakle on donese odluku, ali vi možete preformulirati pitanje i ići u drugi krug i organizirati referendum.
Hvala vam. Kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani kolega Bošnjakoviću. Ključno pitanje ovog vašeg prijedloga je ustvari zašto se bojite naroda koji vas je izabrao? Koji vam je dao mandat da ga ovdje zastupate? To je ključno pitanje kad se pročita ovaj vaš prijedlog. Kad pogledate čemu služi referendum, referendum služi tome da bi građani bilo koje zemlje rekli onima koji su na vlasti da nešto rade krivo i da nešto raditi drugačije. Kad pogledate najrazvijenije zemlje svijeta, onda je referendum onaj institut gdje ljudi koji su izabrani od naroda pitaju taj narod na koji način voditi zemlju. Pogledajte Švicarsku i recite mi da je model u Švicarskoj lošiji od ovoga koji imamo mi. Ono što je drugi problem, što kolege navode, to je prenošenje ovlasti na Ustavni sud, to je pitanje nesposobnosti vladajućih da preuzmu odgovornost za ono što je njihov posao.
Izvolite odgovor.
Kolega Brumnić, nitko se ne boji naroda. Sustav koji predlažemo smatramo da je iskorak naprijed, da olakšava i omogućava organiziranje referenduma. Nije ovo prenošenje ovlasti na Ustavni sud, Ustavni sud ih ima i danas. Ovo je u principu, omogućavanje da Ustavni sud donese odluku, ali vi kao predlagatelj referenduma, ako Ustavni sud zauzme stajalište da to nije u skladu sa Ustavom, možete pitanje preformulirati, znači doći na isto, samo uz drugačije eventualno obrazloženje.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Bošnjakoviću, Ustav se u Hrvatskoj nije promijenio više od desetljeća kroz Sabor. Ključ za tu promjenu prije više od 10.g. je bio razgovor i postizanje koncensusa, na taj način smo došli do nekih rješenja koja su dobra i nekih koja u praksi i nisu toliko dobra koliko smo to od njih očekivali, dali ćete sada biti otvoreni za brojne primjedbe koje su već jučer na sjednici Odbora za Ustav upućene ili će vaš stav biti ono što smo predložili ili nikako. Ovo je ključno pitanje za to da znamo ima li uopće smisla sudjelovati u ovoj raspravi i na koji način, hvala.
Izvolite odgovor.
Kolega Grbin itekako ima smisla, razgovarali smo već znači i kod upućivanja ovih odluka u proceduru, naravno da moramo razgovarati o ovoj drugoj etapi i onoj trećoj etapi i jako nam je stalo zapravo da postignemo konsenzus. Nismo, nismo tvrdi da, da, da nemamo sluha. Ja sam već sad naglasio u ovoj raspravi koje sam vidio važne točke jučerašnje rasprave, jel. To su, to je ovaj kvorum vezan za, za izlaznost, vezano za podršku referendumu i naravno ove ovlasti ustavnom sudu da li ih treba pobrojat, o čemu uopće nema referenduma kao što je bio vaš prijedlog iz 2018. čini mi se ili dat neku širu definiciju koja će omogućit ustavnom sudu da ovaj razmatra sva ta pitanja, al o tome ćemo razgovarat ne samo mi koji ovdje jesmo nego mislim da to treba još puno šire otvorit.
Kolega Raspudić, izvolite.
Zahvaljujem. U svom izlaganju rekli ste kako ništa niste radili skrivećki, citiram vas. Pa kako niste predljetnu pauzu, zadnji tjedan, dan prije uvaljujete ovu raspravu u HS, pa što je to nego nepoštivanje prema hrvatskom ustavu, pa ustav je ozbiljna stvar i to se ne može švercati na ovakav način. Ja ću vam ipak čestitati jer ste vi već ostvarili jednu veliku pobjedu s ovim, ostvarili ste političku pobjedu jer ste uspjeli teško iskompromitirati dio oporbe koji je ovo potpisao jer ste ih uvukli u svoj zmijski zagrljaj. Vaša reputacija se ne može dodatno srozati, za vas, uz vas stoji samo vaša klijentela, to je ovih 17% koje ste imali, oborivši izlaznost dobili ste vlast, ali itekako možete iskompromitirati druge jer ova rasprava se mogla voditi i sa 76 ili 77 potpisa koliko imate u vladajućoj većini tako da pada u vodu objašnjenje dijela naivne oporbe ponavljam koja se teško iskompromitirala s ovim da su oni sad htjeli da se o ovome evo raspravlja.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Kolega Raspudić, ne želimo mi nikoga kompromitirat, ništa mi nismo skrivali, mi već nekoliko mjeseci vodimo razgovore sa svim klubovima vezano na ova pitanja, nakon toga zapravo javnosti je sa svime tim upoznata i ovo je samo prvi korak, još ćemo mi o ovome itekako razgovarat i poslije ljetne stanke imat ćete priliku, ja bih rado volio da se i vaš klub uključi u raspravu o ovome, da date prijedloge, da i vi postanete i volio bi jako rado bit u principu dio, dio sabora za koji se može reć da je unaprijedio zapravo odredbe i unaprijedio institut referenduma kod nas koji je danas takav kakav je.
Kolegice Orešković, izvolite.
Zahvaljujem. S obzirom na sve problematične točke našeg ustava mislim da nam treba naprosto skrojiti novo odijelo, evo ustav bi bio to novo odijelo, a vi ste išli sa prijedlogom koji predstavlja zamjenu jednog rukava. S nekim od teza vezano za referendum ja bi se mogla složiti, primjerice podizanja kvoruma onih koji su uopće izašli na referendum i glasali za, ali želim samo skrenuti pozornost na to koliko smo u tom dijelu licemjerni odnosno koliko na razini dnevnopolitičkih potreba i pragmatizma mijenjamo neke stvari. Jedina situacija kad se mora ići na referendum, dakle vi ovdje govorite kada se može, kad se mora kad se govori o udruživanju s drugim državama, međunarodnim organizacijama itd.. Kad smo išli u EU tada smo namjerno spuštali ove kvorume jer smo bili svjesni male izlaznosti u situaciji kad se mora održat referendum, a sada u onim situacijama kad bi se mogao sad ćemo ga podizati, nije li to malo kontradiktorno, nije li to dokaz nezrelosti i nespremnosti države da trajno o nečem promišlja?
Hvala vam, hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Mogao bi se s vama složit da ustav bi mogli mijenjat u cijelom nizu detalja, ovaj zahvat nije čak ni mijenjanje rukava nego tek jednog malog gumbića, ali konsenzus je teško postić zapravo da bismo išli u širi obuhvat, ovo smatramo da je moguće. Što se tiče ovih kvoruma o kojima ste govorili nekad je, nekad smo imali kvorum, drugi put nismo imali, sada ga ponovo uvodimo jer smo došli do toga ne bi bilo u redu da se ustav može promijenit zaista sa nekakvom malom izlaznošću, organski zakon ili tako, tako da uvodimo dakle kvorume podrške za koje smatramo da su u redu, ali oni će bit predmet razgovora u ovom drugom i trećem koraku jer izraženo je mišljenje da je to previsoko postavljeno, tu smo otvoreni za razgovor.
Kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS. Poštovani kolega, vi ste rekli da je cilj poboljšati zakonodavni okvir kad je u pitanju referendum i da kroz ovih 30.g. su se stekle određene pretpostavke da se ovo pitanje uredi. Ovo je samo prvi korak, da li će doći do toga to ćemo još vidjeti. Ono što sam ja vas htio pitati jer ovdje se često loše, jako loše govori o ustavnom sudu, što vi mislite jesu tamo stručni ljudi koji mogu donositi odluke ili su tamo ljudi koji sjede ne znam po čijem diktatu? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Ja o ustavnom sudu imam pozitivno mišljenje, mislim da su njegove odluke dobre, promišljene, oni koriste zapravo i mišljenja stručnih ljudi izvan ustavnog suda da bi donijeli svoje odluke. Kao što vidimo postoje, do prije ovog saziva to i nije bilo tako, sad imamo i izdvojena mišljenja koja se javljaju, neka podupiru odluku, neka zapravo osporavaju odluku, tako da s te strane ja bih cijeli niz ovdje odluka mogao nabrojat za koje mislim da su jako dobre i da su jako dobro obrazložene što nama zapravo i u praksi itekako koristi, a način na koji je ustavni sud izabran je propisan ustavom.
Iduća replika kolegica Glasovac izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani kolega Bošnjakoviću, ustav se mijenja jednom u 10, ponekad i u 20.g. i ono što trebamo učiniti kada do toga dođe je da Ustavom odgovorimo na one ključne društvene izazove. Kada pogledamo kakve stvari se događaju u Poljskoj i Mađarskoj od nedavno i u Americi po pitanju ljudskih prava i temeljnih sloboda koje jedna, koje je mjesto zapravo da se ona štite je Ustav. I meni je nevjerojatno da vi to ne prepoznajete, da kroz ovaj Ustav trebamo zaštiti i dodatno ojačati određena ljudska prava, a isto tako onemogućiti njihovo umanjivanje i ljudskih prava i temeljnih sloboda. Točko je kada kažete da je ovo prvi korak, tek otvaranje rasprave, donošenje odluke o pristupanju promjeni Ustava, ali ono što mene žalosti je vaša uskogrudnost gdje ste postavili stvari na način, u ovim gabaritima koje smo mi zadali [[Upadica: Hvala vam.]] i ništa izvan toga. To me žalosti.
Izvolite odgovor.
Kolegice Glasovac, ovo je u formalnom smislu naš prijedlog, u taj prijedlog zaista ćemo raspravljati dalje i vidjet ćemo gdje ćemo doći. Što se tiče ostalih pitanja to smo još na početku priče rekli da što se nas tiče ide samo ovo jer oko ovoga očekujemo da možemo postići konsenzus. Oko ovih pitanja koja ste vi stavili na dnevni red imali smo raspravu i vidjeli smo zapravo količinu neslaganja i teško da o tome možemo postići konsenzus, a inače mislim da je Ustavni sud u tom pitanju donio jednu vrlo pristojnu odluku. Recimo njeno obrazloženje baš ukazuje na taj balans zaštite privatnosti žene, njenog integriteta i zaštite zapravo nerođenog djeteta. Tako da sve te, sva ta obrazloženja u ustavnoj odluci Ustavnog suda o tom pitanju mislim da su dobro izbalansirana.
Povreda Poslovnika, kolegica Glasovac, izvolite.
Povrijeđen je Članak 238., ja se kao zastupnica osjećam uvrijeđeno jer kolega Bošnjaković misli da ne pratim dovoljno ono što se događa u Americi. Znači u Americi su mislili 50 godina da ono što je njihov Vrhovni sud donio da je [[Upadica: Kolegice Glasovac znadete i sami …]] dovoljno, a ispostavilo se da nije, da bi puno lakše bilo da je u ustavu bilo definirano pravo na izbor, a ne da se pravo na pobačaj vuklo iz prava na privatnost.
… kolegice Glasovac, dobivate, dobivate opomenu, nemojte to raditi. Molim vas, ajde molim vas kolega Bošnjaković, kolegice Glasovac vi ste potpredsjednica sabora i ja vas molim da se, niste bili povrijeđeni ovo je bila čista polemika i vi ste replicirali i dobili ste opomenu. Kolegice Ahmetović, izvolite.
Poštovani kolega Bošnjaković, Ustav se ne mijenja svaki dan, ne mijenja se ni svake godine, ne mijenja se niti svakog mandata. Dakle, prava je prilika da kada pristupamo promjenama Ustava njima pristupimo sustavno, da pokušamo unijeti sve izmjene koje će ići u korist i unapređenju razvoja zapravo ovog društva. Vi ste u svom izlaganju rekli da ste spremni razgovarati o svemu, da točno kažem, dakle nije ovo zacrtana knjiga, mi smo spremni i otvoreni razgovarati i vrijeme je da razgovaramo. Budući ste na općem saboru HDZ-a nedavno donijeli i novi program u kojem da parafraziram stoji nekako da se zalažete za tradicionalno obitelji, ali poštujete i sve druge oblike obitelji, a i svjesni ste toga da je i progresivna oporba dala svoj prijedlog izmjene Ustava moje pitanje je vrlo decidirano. Jeste li spremi upravo ovo što je u HDZ-ovom programu [[Upadica: Hvala vam lijepa]] a i od oporbe došlo unijeti u ove izmjene Ustava?
Kolegice Ahmetović, hvala vam lijepo. Izvolite odgovor.
Mi smo se opredijelili i što smo najavili to smo stavili na stol. Sve ono što stavite na stol vi kao progresivna oporba mi ćemo analizirati i vidjet ćemo da li možemo se naći.
Kolegica Urša Raukar, izvolite.
Hvala. Uvaženi kolega Bošnjaković, vrlo jedno konkretno pitanje. Po vašem prijedlogu kako mislite da bi jedan ustavotvorni referendum moga uspjeti ako je potrebno da za prijedlog glasa 1,2 milijuna ljudi za, a izaći mora milion i 800, to je po izračunu postotaka. A na zadnje parlamentarne izbore je izašlo milijun i 600 građana i građanki ove države. Znači brojke su dosta nemilosrdne pa u tom smislu bih rekla da je vrlo jasan zaključak da zapravo ni jedan ustavotvorni referendum neće biti u realitetu moguć, pa bih vas lijepo molila ako možete to prokomentirati. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Poštovana kolegice Urša Raukar Gamulin, upravo sam više puta rekao da smo o tim brojkama itekako u drugom i trećem koraku razgovarati. Nisam siguran da vam je ova matematika vezano za promjenu Ustava da vam je točna, tu je kolega Bauk evo baš ću ga konzultirati jel moguće teoretski, jel teoretski je moguće da izađe samo jedna, jedna ta trećina i da budu svi za, a onda je to malo manje od tih milion i 800, ali to govorimo više u okvirima teorije.
Kolega Habijan, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Bošnjaković, evo prije nekih 2 mjeseca u ovom visokom domu raspravljali smo upravo o izmjenama i dopunama Zakona o referendumu i tada su ja bih rekao gotovo unisono svi zastupnici ovdje ukazali na potrebu da idemo i mijenjati i Ustav i Ustavni zakon upravo kako bi ovo pravno područje referenduma bolje uredili. Međutim evo čujemo danas dio dakle oporbenih zastupnika se protivi dakle i otvaranju samog prijedloga za razgovor o izmjenama Ustava i Ustavnog zakona, govore da smo ovdje nešto, da nešto skrivamo mada se već više mjeseci zna da jer smo pričali da ćemo otvoriti ovu temu, juri se automobilom u Zagreb kako bi se nešto spriječilo međutim nikakvi konstruktivni prijedlog nismo čuli. Isto tako ono što vidimo zapravo da dio oporbenih zastupnika ne razumije da Ustavni sud nije sud u smislu pravosudnog tijela. Da je Ustavni sud možemo reći jedan od 4 stupova vlasti u ovoj državi. Isto tako postavlja se pitanje tko ako ne Ustavni sud bi trebao utvrđivati o ustavnosti određene referendumske inicijative odnosno referendumskog pitanja. Tko je to ako to nije Ustavni sud kao jedan od 4 stupova vlasti u ovoj zemlji?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Habijan ja se potpuno slažem zapravo ovdje sa vama. Ustavni sud zauzima važno mjesto u našem sustavu. To nije institut pravosudne vlasti iako vrlo često odlučuje o odlukama pravosudne vlasti tako da s te strane ima neke posredno rečeno ingerencije, ali nije ovo nepoznat sustav što imamo mi da imamo Ustavni sud, da Ustavni sud odlučuje i o povredama temeljnih ljudskih prava, ali da odlučuje zapravo i o referendumskim inicijativama. Nije ovo neka naša posebna novost nego naprosto ovo je ja bih rekao jedno rješenje koje njeguje dobar dio demokratskih zemalja.
Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, neke države imaju izričito propisane teme o kojima se ne smije odlučivati na referendumu. Koje po vama teme odnosno pitanja koja ne bi spadala jel u one o kojima se može odlučivati na referendumu, a ne spadaju u djelokrug sabora, Vlade RH odnosno predsjednika Republike Hrvatske kako je ovdje definirano. Hvala.
Izvolite odgovor.
Pa evo poštovana kolegice Marić, ja vam se osobno više zalažem za onu jednu širu definiciju gdje bi Ustavni sud vodeći računa o vrednotama sustava odlučivao ili je ili nije u skladu sa Ustavom, jer ako mi sad, vidio sam kažem jednu inicijativu koja je rekla nema referenduma o financijama, nema o pitanjima obrane, nema o pitanjima vanjske politike, nema o pitanjima ljudskih prava, nema o pitanju prava nacionalnih manjina, kad sam sve to podvukao ja sam se zapitao čekaj o čemu onda ima referenduma. Tako da s te strane možda bi trebalo neke stvari naznačiti ali zapravo ipak ostavit jednu, jednu veću mogućnost diskrecijske ocjene Ustavnog suda.
Kolega Katičić, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, kolega Bošnjakoviću u ime kao predlagatelj ovoga ja uvodno bi kazao da se slažem i dijelim vaše mišljenje i stavove po pitanju važnosti i uloge Ustavnog suda u procesu odnosno u pravosudnom sustavu kao takvom. Naravno on ima, ovdje su na tragu očigledno nekakve zanemarivanje pa čak mogao bi i kazati omalovažavanje svih državnih institucija, ovdje i konkretno se radi o Ustavnom sudu. Međutim, ja bi se malo skoncentrirao i probao i čuti vaše mišljenje da pojasnite u pogledu tih referendumskih inicijativa izmjenama ovog Zakona o Ustavnom sudu koje na neki način, ne na neki način nego definiraju vremenski protek i predaje inicijative obvezuje inicijativu koja određuje pitanje da u određenim rokovima je i dostavi te prikupljene potpise i sve aktivnosti što mislim da je značajni iskorak u odnosu kakvo je sadašnja situacija kada tih vremenskih jasnih okvira nema.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Katičić zapravo ovu cijelu inicijativu treba promatrat znači sa aspekta samog Ustava i sa aspekta Ustavnog zakona o Ustavnom sudu ali zapravo i Zakona o referendumu koji smo ovdje imali. Kao što ste vidjeli taj zakon zapravo propisuje određene rokove kada se zatvore ovi prostori gdje se prikupljaju potpisi i određuje rok u kojem je to potrebno predati. Mi sada to nismo imali i sad možemo samo nagađati šta se tu zapravo događalo ili ne. Tu je potrebno po meni regulirati što više pitanja i tih tehničkih kako ne bi ostale ovaj dvojbe, ali to je stvar sutra Zakona o državnom referendumu jer takve tehničke odredbe mislim da nemaju mjesta ovdje. Što se tiče Ustavnog zakona o Ustavnom sudu on je vrlo jasan, on propisuje rokove u kojima Ustavni sud mora donest ovaj odluku, rokove u kojima se može podnijet ovaj zahtjev za ocjenu za ustavnosti tog pitanja. To je jasno.
Hvala vam. Kolega Jakšić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Kolega Bošnjaković slušajući vaš uvodni dio naravno s nekim stvarima se slažemo, s nekima se ne slažemo ali to je sve podložno razgovoru. No, ono ključnije pitanje s obzirom da znamo da se Ustav ne mijenja prečesto, ako postoji inicijativa od vladajuće većine, a postoji i s onima koji su se putem priključili zašto onda ne pristane vladajuća većina na sveobuhvatniji paket rasprava o promjenama Ustava, a na neke stvari od tih koje mi tražimo je ukazivao i Ustavni sud. Od definiranja prava na pobačaj do izbornih jedinica ili provedbe samih izbora, a i sigurno je da samoj atmosferi rasprave i traženja konsenzusa oko ustavnih promjena ne doprinose ni ovi nemušti medijski plotuni koji izlaze o jeseni i definiranju drugačije uloge predsjednika Zorana Milanovića u odnosu na mjesto vrhovnog zapovjednika jer mislim da nitko u ovoj zemlji ne bi baš želio da vrhovni zapovjednik postane Mario Banožić. Ništa to nije osobno.
Izvolite odgovor.
Naprosto živimo u takvom političkom trenutku kada vidimo da vrlo teško postižemo konsenzus. Jako smo podijeljeni oko svih pitanja. Jedni imaju jedno mišljenje, drugi drugo, treći treće i zapravo tih 2/3 je vrlo teško skupiti. I stoga bojim se da u mnogim pitanjima da ih sad otvorimo da bi teško došli do te 2/3 i zato smo rekli da idemo samo sa onim što smatramo da će biti iskorak, a gdje očekujemo zapravo podršku, a referendum je bio upravo takvo pitanje kad je bio na stolu Zakon o referendumu gotovo smo bili tu složni da tu treba i promijenit Ustav i da tu treba promijeniti cijeli sustav.
I kolega Bauk zadnja replika, izvolite.
Gospodine Bošnjakoviću mene iznimno zanima vaš odgovor na moje slijedeće pitanje. U čemu je problem HDZ-a i prava na izbor žene? Dakle, vaš predsjednik javno podržava pravo na izbor. 24 godine vlasti HDZ-a nije promijenjen zakon koji priznaje pravo na izbor. 6 od 7 ustavnih sudaca koje je HDZ nominirao Ustavni sud podržava pravo na izbor. 2 od 3 glasača HDZ-a podržavaju to pravo. U nacrtu i prijedlogu Ustava 1990. bio je to pravo, a i kad je ispalo ništa se nije dogodilo. Ni jedan od vaših koalicijskih partnera nema ništa protiv, a neki podržavaju naše prijedloge o pravu na izbor. A u čemu je problem? Gdje, nema većeg konsenzusa u zemlji od ovoga da se prizna pravo na izbor žene. Jedini koji ima problem s konsenzusom iz potpuno nepoznatih razloga jer nema nikakve logike je Klub HDZ-a. Možete mi to objasniti, pokušavam shvatiti. Hvala.
Teško ćemo se mi uskladit ovdje, ja ovu odluku Ustavnog suda vezano za ocjenu ustavnosti tog zakona smatram jednom od boljih jer je jako dobro dalo obrazloženje kao što sam već rekao vezano za očuvanje privatnosti žene, vezano za njen integritet, a opet je vezano za zaštitu prava djeteta. Tako da mislim da je to jedan jako dobar balans između ta dva prava koja postoje. Jasno je da je zakon iz bivše države da on još raspolaže terminologijom organizacije udruženog rada, dinari, i takve stvari, ali suštinski mislim da je ovdje zapravo bilo obrazloženje dobro i ono što rekli zapravo u raspravi neki dan u Saboru, rekli smo u principu da je to pitanje zapravo ovim Zakonom pristojno regulirano. Evo.
Hvala kolegi Bošnjakoviću. Došli smo do kraja pa ću sada pozvati predstavnika Vlade, poštovanog državnog tajnika u Ministarstvo pravosuđa i uprave, Josipa Salapića da isto da dodatno obrazloženje kako Vlada gleda na ove prijedloge odluka. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče HS-a, poštovane zastupnice i zastupnici. Vlada RH predlaže HS-u da se prihvati Prijedlog Odluke o pristupanju promjenama Ustava RH koje su predsjedniku HS-a podnijele 92 zastupnika u HS-u. Vlada podržava Prijedlog Odluke o pristupanju promjenama sa Prijedlogom nacrta promjene Ustava. Predloženim ustavnim promjenama imamo u vidu da se i u proceduri donošenja novog Zakona o referendumu te da će se pravno područje referenduma vrijediti cjelovito, kako zakonom, tako i ustavnim promjenama. Također, predloženim promjenama Ustava olakšat će se pokretanje narodnih inicijativa uz istovremeno osiguranje legitimiteta odlučivanja. S tim u vezi, posebno se podržava smanjenje potrebnog broja birača koji mogu zatražiti raspisivanje državnog referenduma sa dosadašnjih 10% od ukupnog broja birača u RH, sa, što bi bilo oko 360 tisuća na 250 tisuća birača. Smanjenje potrebnog broja potpisa za raspisivanje referenduma u bitnome će olakšati korištenje referendumom kao instrumentom neposredne demokracije. S druge strane, podržavamo cilj zakonodavca da se osigura legitimitet odlučivanje uvođenjem kvoruma odlučivanja, smatramo da su predloženi kvorumi u čl. 87 st. 3 i čl. 135 st. 4 Ustava RH primjereni različitim predmetima odlučivanja. Što se tiče Prijedloga Odluke o pristupanju izmjenama Ustava Ustavnom sudu RH, također, Vlada podržava prijedlog pristupanju promjenama s obzirom da je dosadašnja praksa pokazala manjkavosti važećeg uređenja nadzora nad ustavnošću referenduma, odnosno nadzora nakon što se objavi odluka da je prikupljen potreban broj potpisa birača za raspisivanje referenduma. Uz zadržavanje tog oblika nadzora, podržavamo uvođenje ustavnog nadzora o ustavnopravnoj dopuštenosti referendumskoga pitanja i prije pokretanja postupka prikupljanja potpisa birača, a kako bi se izbjegle nepotrebne društvene napetosti i podjele, kao i troškovi za organizatore referendumskih inicijativa. Vlada RH prepoznaje da je cilj ovih izmjena Ustavnog zakona o Ustavnom sudu učiniti referendumski postupak pravno pouzdanijim i izvjesnijim. Evo, hvala lijepo predsjedniče.
Imate nekoliko replika, prva je na redu kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Napetosti i podjele se izbjegavaju uvažavanjem volje naroda, raspisivanjem raferenduma i olakšavanjem referendumskih inicijativa, a ne ovime što vi govorite. Pitat ću vas nešto vrlo konkretno, budući da g. Bošnjaković dvaput nije konkretno odgovorio na konkretno pitanje. S obzirom da se Vlada u Zakonu o referendumu poziva upravo na Venecijsku komisiju i njezine preporuke, Kodeks dobre prakse, što vi mislite o tome, što također, preporuča Venecijska komisija, prvo da nema kvoruma, a drugo, još važnije, da se na referendumu građani izjasne o ustavnim izmjenama koje se odnose na pravo na referendum. Molim vas konkretan odgovor.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Onda ću ja nastaviti niz pa ću 3. odgovoriti na vaše pitanje. Što se tiče preporuka Venecijanske komisije, mi smo u Zakonu o referendumu u prvom čitanju o tome govorili i smatram da se ova šira rasprava o ustavnim promjenama treba uključiti sve aspekte, pa u jednom dijelu i ovo o čemu vi govorite. Prava, svrha i smjer ovih ustavnih promjena, odnosno točnije, pravno rečeno, pokretanje inicijative za ustavne promjene i nacrt ustavnih promjena, još ima vremena u HS-u raspraviti sve detalje o kojima vi govorite. Ako je nama cilj urediti pitanje referenduma koji nije do sad dobro uređeno, odnosno pokazale su se pravne praznine u tom dijelu, smatramo da ima vremena obrazložiti, važiti ili raspraviti o svim argumentima, tako da nema potrebe za nikakvom napetošću, nema skrivenih nikakvih motiva, svi se smirimo i bit će sve u redu.
Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani državni tajniče. Dakle u dnevnom redu Sabora je jednako tako Zakon o referendumu u drugom čitanju. On tamo stoji i pretpostavljam, čeka da vidi, da svi zajedno vidimo što će se izdešavati sa ovom inicijativom vezano uz ustave, odnosno promjene koje bi trebale biti u Ustavu. Ono što je apsolutno jasno u ovom trenutku je da će se morati u jednom trenutku taj zakon povući i doraditi i preraditi u skladu, ako zaista se dođe do toga će se Ustav i promijeniti. Meni se čini da bi i rasprava o ustavnim promjenama trebala ići i to još jedanput uključiti i raspravu o Zakonu o referendumu jer mi se čini da je to jedinstveni paket. Da ako želimo zaista nešto napraviti vezano uz referendum, da moramo to napraviti kao jedinstveni paket i kao što se traži 101 ruka vezano uz ustavne promjene, mislim da bi onda u tom smislu trebalo i Zakon o referendumu posložiti na način da dobije zaista veliku većinu u Saboru [[Upadica: Hvala vam.]] pa vas molim očitovanje vezano uz to.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Iz povijesti rada u HS-u, sjećate se zastupnika Lesara i ustavnih promjena koje smo pokretali u mandatu Vlade SDP-a, ovo je prvi korak, ima još drugi korak, kad se raspravlja o nacrtu i treći, kad je potrebno 2/3 zastupnika da dođe do stvarne promjene Ustava RH. Slažem se s vama, to je jedinstveni niz koji trebamo povezati, konačno ako želimo urediti pitanje referenduma u RH. Ako ste, slušao sam raspravu, i sve replike g. Bošnjakoviću, dakle ako je stav prema Ustavnom sudu koji su nakon izbora, tu se krivi HDZ i SDP, izabrao HS koje su povjerenjem najvećim strankama dali hrvatski birači i građani RH, ako se kao vrećom za boks udara Ustavni sud, kako mislite da ćemo stvoriti legitimitet bilo kakvih promjena kada se tijelo koje se treba izjasniti o referendumu smatra političkim neprofesionalnim i nekakvim političkim uhljebima. Mislim da nam budućnost nije svijetla po tom pitanju ako ćemo na vlastiti sud pljuvati.
Hvala vam. Kolega Miletić, izvolite.
Poštovani državni tajniče, prije nekih mjesec, dva mi je imam iz istamske zajednice iz Švicarske, poslao mi je jednu fotografiju i kaže, Marine, pogledaj referendum u Švicarskoj gdje se ljude pita može li susjed dignuti dva kata na svojoj kući i oni su lokalno u kantonu organizirali referendum jer zakonski to nije predviđeno, pazite, ali ako narod hoće i ako ljudi nemaju s tim problema oni će to omogućiti, e pa to vam je demokracija. Državni tajniče odgovorite hrvatskom narodu, molim vas, nemojte se uvijati i izmuljavati koliko točno po ovom trenutnom prijedlogu građana mora izaći na referendum da bi referendum uspio, siguran sam da znate tu brojku neka ju čuje hrvatski narod.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo predsjedniče sabora. To vam je uvaženi zastupniče Miletić kao kad se postavljalo pitanje koliko ste vi točno skupili potpisa pa ste negdje držali u tajnosti, u neizvjesnosti, pa smo ostavili prostor nažalost pravnim prazninama da se u Zakonu u referendumu omogući politička promidžba sa jasnim znanjem da će na kraju ta inicijativa zbog neustavnosti pitanja pasti na Ustavnom sudu, pa se potroši novac, volja građana, izmanipuliraju ljudi na potpisima i na kraju kažete evo sad je Ustavni sud neko neprofesionalno političko tijelo. Točno je da smo stavili određenu brojku o kojoj se može raspravljati. 1/3 i 1/4. A zašto smo mi kad smo mijenjali Ustav stavili takvu odredbu? Nakon 10 godina pregovora za ulazak Hrvatske u EU nije to HDZ donio ustavne promjene nego tada svi zastupnici u Hrvatskom saboru sa 2/3 većinom. Dakle, broj koji ako i treba smanjiti na manje ona će se iskristalizirati u raspravi, ali malo više poštovanja prema prvom koraku. Mislim da bi to svima bilo pametno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem državnom tajniku. Ovime smo iscrpili i tu raspravu. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, prva na redu poštovana kolegica Selak Raspudić u ime Kluba zastupnika MOST-a. Izvolite.
Građani RH ako ste dosada imali neke nedoumice dobili ste ključni odgovor od državnog tajnika. Hej pa bit će sve ok. Hej pa bit će sve ok. Moram ovu razinu diskusije i odgovora povezati sa ekvivalentom gdje bi to bilo. U literaturi, u filmskoj umjetnosti, u glazbi. Ne, ovaj odgovor me podsjetio na jedan davni odgovor hrvatske misice. Kada su je pitali što misli o pokazivanju u kupaćim kostimima. Ona je rekla it's ok. Evo to je ta razina na kojoj se ovdje razgovaramo u Hrvatskom saboru, a znamo gdje nas je taj it's ok odveo. Titulu koju smo željeli nismo dobili. E pa toliko će ok biti i sa ovim prijedlogom i sa referendumima u budućnosti. Prije svega skinimo rukavice. Recimo odmah ključne stvari o ovoj inicijativi. Koji je povod? Povod je naš referendum o Covid potvrdama i o načinu odlučivanja za vrijeme Covid krize. On je bio veliko iznenađenje za vladajuće jer im nije padalo napamet da bi čak u vrijeme krize se moglo skupiti nevjerojatnih 400.000 potpisa odnosno da bi se naši ljudi mogli demokratski, građanski aktivirati. To iznenađenje poslužilo im je kao opomena da shvate da hitno nešto moraju mijenjati u sustavu i još više ograničiti pravo na referendume. Koji je cilj? Cilj je spriječiti na jesen kada tek dođe prava kriza na dnevni red mogućnost angažiranog institucionalnog kanaliziranja građanskog bunta odnosno volje naroda kroz referendumske inicijative. Koje su kratkoročne posljedice toga? Ulični nemiri, da ako građani ne budu imali priliku kanalizirati svoju volju u međuizbornom razdoblju kroz referendume jedino što ime preostaje je ulica. Koje su dugoročne posljedice? Dugoročne posljedice su nedvosmislene. Praktično onemogućavanje referenduma u RH. Zašto smo protiv ovih navedenih prijedloga? Prije svega licemjerje vladajućih i nedosljednost. Ako uvažavamo preporuke Venecijanske komisije od 25.10.2018. i 8.10. 2020. godine kao što ih uvažavate za Zakon o referendumu onda budimo dosljedni pa uvažimo i 2 ključne preporuke koje su u suprotnosti s vašim prijedlogom zakona. A to je da nema kvoruma koji je inače neprihvatljiv s ovako niskom izlaznošću jer kada bi se ovaj kvorum koji je predložen poštivao nitko od nas ne bi sjedio ovdje jer ne bismo imali demokratski legitimitet. Dakle, mi tražimo veći legitimitet za izjašnjavanje na referendumu koje je neuobičajenije za naše građane i po prirodi stvari ima manju izlaznost nego na demokratskim izborima koji se odvijaju u četverogodišnjem ciklusu. I drugo, ključna preporuka Venecijanske komisije, pitajte narod, umjesto političke trgovine, pitajte narod na referendumu što misle o izmjeni Ustava koja se odnosi na pravo na referendum. E sada nam je odjednom Venecijanska komisija i njezin kodeks dobre prakse postala arbitrarna. Možemo, ne moramo, pa nije to obavezno, ali nam je ključni argument kada predlažemo Zakon o referendumu. Drugo zašto smo protiv? Uloga Ustavnog suda. Ne samo da se Ustavnom sudu daje svevlast jer dolazi apriori prije bilo koje inicijative, prije skupljanja potpisa nego se omogućava potpuno svevlađe Ustavnog suda u smislu toga da može reagirati bilo kada, u trostrukom slijedu, prije inicijative, za vrijeme inicijative, a možda i nakon inicijative kada govorimo o samom pitanju. Nadalje, različite nejasne formulacije u onom ključnom dijelu ovih zakonskih izmjena o kojim se manje govori, a to nije Ustav nego Zakon o Ustavnom sudu koji govore o isključivoj nadležnosti sabora, a nitko ne zna što je to točno u isključivoj nadležnosti sabora pa možemo pretpostaviti kako će to Ustavni sud tumačiti. Zatim govore o teškoj proceduralnoj pogreški koja također može biti argument za ukidanje referendumskog pitanja koja narušava ustavni identitet RH, pa se vi pitajte što je to identitet i što je točno teška proceduralna pogreška, a ona je štoviše moguća i za vrijeme prikupljanja potpisa. Dakle, sva ova nejasnoća u formulacijama u praksi će se manifestirati kroz svojevolju odnosno samovolju političkog odlučivanja Ustavnog suda što smo i prethodno mogli u praksi dokazati kada smo uspjeli svjedočiti dosad neviđenome, a to da imamo naše ustavotvorno pitanje na našoj referendumskoj inicijativi koje je u skladu sa Ustavom, ali nije u skladu s duhom Ustava jer se očito Ustav u tom dualizmu nije uskladio sam sa sobom. Uz takve prijedloge ovakvog kvoruma i uloge Ustavnog suda krajnje je cinično da vi ovdje mažete oči saborskim zastupnicima i hrvatskoj javnosti s time da ćete smanjiti broj potpisa. To je kao da vam netko kaže da ćete biti zatvoreni u zatvoru, ali vam je kupio karte za Bahame. Je morat ćete skupiti manje potpisa samo prije toga morate izaći iz zatvora iz kojeg ne možete izaći jer ste osuđeni na doživotnu kaznu. S ovakvom ulogom Ustavnog suda mi nikad nećemo doći do točke u kojoj će se skupljati taj potreban broj potpisa. I zaključno ću reći nešto o tome jer smo ovoj problematici pristupili izrazito ozbiljno i konstruktivno što mi predlažemo. Dakle, mi smo otvorili dijalog na okruglom stolu jer smatramo da je ovo pitanje od šireg javnog interesa s predstavnicima sindikata koji su ranije imali uspješne referendumske inicijative u smislu da su se manifestirali unutar zakona iako im referenduma niste dozvolili, s predstavnicima struke, s predstavnicima nevladinih organizacija i onih koji su imali također referendumske inicijative. Što mi predlažemo? Da, smanjite broj potpisa, produžite rok za prikupljanje potpisa, promijenite izbor ustavnih sudaca, pitajte građane RH na referendumu što misle o izmjeni Ustava na referendumu u skladu s kodeksom dobre prakse, poslušajte i praktične prijedloge oko toga da se lakše prikupljaju potpisi preko sustava e-građana, upisivanje podataka uz vlastoručni potpis građana na javnim površinama i na privatnim mjestima tako da se lakše može doći do potpisa i omogućit građanima da izjasne svoju volju. I da, dokinimo kvorum i ograničimo ulogu Ustavnog suda jer zaključno reći ću samo još jednom. Ako onemogućimo jedini institucionalni kanal izražavanja građanske volje u narednom vremenu krize koje nam predstoji jedino što građanima ostavljate je ulica, a tko će za to odgovarati.
Kolega Grbin, izvolite, aha pardon nisam primijeti još će govoriti i kolega Raspudić. Izvolite.
Na koncu izlaganja u ime našeg kluba podsjetnik još jednom da u zrelijim demokracijama Zakon o referendumu služi tome da se referendum omogući i uredi, a kod nas očito da se onemogući. Kažete da o ovome se dugo govori i priprema itd., pa zašto niste to na vrijeme najavili za dnevni red nego dan prije to uvaljujete na način na koji ste uvalili. Vrlo sličan model smo vidjeli i u petak, kako je uvaljen u dnevni red na brzinu Zakon o visokom školstvu i znanosti i to kada, u petak poslijepodne daleko od očiju i medija i javnosti i zastupnika koji odlaze. Mi smo s indignacijom odbili poziv HDZ-a na razgovore o ovome što je danas pred nama jer kako nakon brutalne referendumske krađe prihvatiti poziv onoga tko je to izvršio. Pa to bi bilo kao da vas lisica, vi ste perad, a lisica vas zove na simpozij gdje lisica raspravlja o tome kako bolje zaštiti piliće. Ja sam žalostan što su neke guske zasrljale u maglu da nastavim ovu animalnu metaforu, nekoliko gusaka je zalutalo, nadam se da će im se ta magla razbistriti i vidjeti da čine političko samoubojstvo valjajući se u ovom nedemokratskom blatu zajedno s HDZ-om. Dva, tri purana su isto tako zalutala i nešto pačića. I jedino što je HDZ ostvario je jedna politička pobjeda jer je teško iskompromitirao dio oporbe. To je jedini rezultat cijele ove priče. Dakle i kao što smo s indignacijom odbili sudjelovati u takvoj vrsti razgovora s takvim akterom, isto tako s indignacijom odbacujemo ovaj prijedlog. Nemojte mazati oči hrvatskoj javnosti, vi koji ste do jučer bili u oporbi nemojte prodavati priču da ste vi dali svoje potpise jer ovim ste vi i predlagatelji samo zato da to dođe na dnevni red da se raspravlja jer za to je bilo sasvim dovoljno 77 ili 76 potpisa vladajućih. Dakle, na koncu mi kao klub ovo odbijamo.
Kolegica Glamuzina povreda Poslovnika, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Članak 238., ovakvim insinuacije su zaista krajnje nekorektne pogotovo od strane nekoga koji je u bilježnika javnog morao ovjeravati svoju laž da neće koalirati s HDZ-om pa im pomogao stvarat dvije vlade pa bi onda govorili da su iz te vlade izašli jer još nisu sebi došli od šoka kako ih je Plenković na glavu kroz prozore izbacio. Pa će ono demagozi, prevaranti meni i mom klubu govoriti da djelujemo išta drugačije [[Upadica: Kolegice Glamuzina …]] osim transparentno, dosljedno i principijelno. Neće. Neće.
Kolegice Glamuzina razumije vašu reakciju, ali je povreda Poslovnika jer ovo je bila replika, a ne pogreška u proceduri tako da vam dajem opomenu. Sada je na redu kolega Grbin u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Kolegice i kolege, fascinantno je kako neki od nas koji ovdje sjedimo u saboru u kojem bi jedna od najvažnijih zadaća trebala biti i promjena Ustava, fascinantno je kako neki od nas ne znaju kako se taj Ustav u saboru mijenja. Čak je to poražavajuće. Ustav se mijenja rijetko. U saboru zadnji put prije više od 10 godina. I zato je ovo prilika da probamo postići konsenzus, suglasje oko toga što je u ovom našem Ustavu sada prijeko potrebno i moguće promijeniti. Taj postupak se pokreće na način da sabor odluči da se pristupi promjenama Ustava, nakon toga ćemo voditi duge nadam se konstruktivne rasprave na Odboru za Ustav. Nakon što Odbor za Ustav utvrdi prijedlog, provesti savjetovanja sa zainteresiranom javnošću sukladno stavu Ustavnog suda u trajanju od najmanje 30 dana, pa prvi put glasati, pa onda sve vratiti na Odbor za Ustav i tek nakon toga ako se takva većina i takvo suglasje u saboru postigne 2/3 većinom promijeniti Ustav. To je put. I to je put koji će nas čekati u nekoliko mjeseci koji su pred nama. Zato mi je izuzetno žao što vladajuća većina danas nije dopustila da se raspravlja i o drugom prijedlogu za promjenu Ustava koji je predan, ali s obzirom da mi danas govorimo o tome hoćemo li ili nećemo pokrenuti postupak promjene Ustava onda ja imam puno pravo reći zbog čega smatram da taj postupak treba pokrenuti. A treba ga pokrenuti kako bi dobili priliku kroz ovaj tijek o kojem sam govorio pokušati uvjeriti dovoljan broj zastupnika da postoji jedno pravo koje u Hrvatskoj treba ustavnu zaštitu. A to je pravo žene na izbor. To je pravo žene da samostalno i slobodno odlučuje o rađanju. To je pravo žene da samostalno i slobodno odlučuje o svom tijelu, ali je i to obveza države da osigura pretpostavke za ostvarivanje tog prava. To je ljudsko pravo. To je civilizacijski doseg. I to je nama u SDP-u bitno i za to ćemo se zalagati. Ali ono što je još važnije od toga to je bitno i građankama i građanima ove zemlje koji ne 2/3 većinom potrebnom za promjenu Ustava nego većom podržavaju da se u Hrvatskoj institucionalizira i zaštiti ovo pravo pa i kroz najvažniji temeljni akt ove države. Kroz akt koji uređuje set ljudskih prava koje naše društvo štiti. Pravo žene na izbor mora biti u tom krugu. I zbog toga želimo da se pristupi postupku promjene Ustava. Zbog toga želimo o tome razgovarati. Hoćemo li u konačnici glasati da se Ustav promjeni ovisit će upravo o onome na što smo tražili odgovor od vladajuće većine. A to je jeste li otvoreni, jeste li spremni na razgovor? Danas su rekli da jesu, ali dopustite mi da u našem društvu riječima više ne vjerujemo tek tako, hoćemo djela. I o djelima će ovisiti kako ćemo se u konačnici na kraju ovog procesa postaviti. Samo isključivo i jedino o djelima. Hoće li prostor za zaštitu prava žena u hrvatskom društvu biti otvoren to je naš uvjet i o tome želimo razgovarati. To je na stolu i bez obzira što danas to niste stavili u raspravu mi ćemo o tome govoriti, mi ćemo na tome inzistirati. Međutim, a držeći se Poslovnika ja moram barem malo u dijelu ove rasprave govoriti i o onome što je prijedlog vladajućih, što je prijedlog koji će u konačnici dovesti do toga da mi otvorimo ovu raspravu. Bilo bi licemjerno od mene da govorim o tome da je prijedlog za uređenje referendumskog odlučivanja u hrvatskom Ustavu nepotreban, a bilo bi licemjerno zato što SDP je to predlagao prije 10 godina, prije 5 godina, što smo i ove i prethodne godine kada smo razgovarali o Zakonu o referendumu jasno rekli, promjena samo Zakona o referendumu bez izmjene Ustava i Ustavnog zakona o Ustavnom sudu nije dovoljna. Dapače, smiješna je kao što je bilo smješno da smo mi u cijelom tom referendumskom postupku dosada voljom HDZ-a izmijenili jedino i isključivo zakon koji određuje financiranje referendumskih aktivnosti, a da sam referendum nismo sredili. To je bilo smiješno, ali tako to funkcionira kada se kuća gradi od krova, a ne od temelja. E danas smo došli do toga da počnemo uređivati temelje. Kao što sam rekao već prije 10 godina smo inicirali ovakvu promjenu. Tada je HDZ bio protiv i ona nije bila moguća, pa i prije 5 godina i tada je HDZ bio protiv. Danas iz razloga u koje neću ulaziti, koje oni moraju objasniti danas kažu da ovo treba urediti. Ajde napokon, došlo je u glavu. Međutim, prijedlog kojim to planirate urediti naprosto nije dobar. Pitanje referendumskog odlučivanja u Ustavu i Ustavnom zakonu o Ustavnom sudu počiva na 4 stupa. Sva ta 4 stupa je potrebno srediti. Jedan je pitanje broja potpisa, mi u SDP-u smatramo da ga treba smanjiti. Potpuno jasno, smanjiti broj potpisa, produžiti rok za prikupljanje. Pitanja koja su za referendumsko odlučivanje dopuštena, naš Ustav o tome ne govori ništa. Kroz praksu Ustavnog suda, vrlo neujednačenu i vrlo upitnu stvorile su se određene ideje smjernice što može, što ne može. Uz svo dužno poštovanje nikome nije jasno što može, što ne može unaprijed. Zato smatramo, ne na način kako je to predložio HDZ nego na način kako je to uređeno u ustavima brojnih drugih zemalja da treba biti jasno navedeno unaprijed što ne može između ostalog da bi svim onima koji se odlučuju na referendumske inicijative bilo jasno hoće li ta inicijativa proći ili neće. Ovako kako je to predloženo, jučer smo o tome raspravljali na Odboru za Ustav i o tome su govorili profesori ustavnog prava kojima je to struka, koji bi o tome trebali poučavati studente, ne znaju što je dopušteno, a što nije, ne znaju, preširoko je postavljeno. I vi govorite o tome da mi dovodimo Ustavni sud u pitanje, ne. Mi dovodimo u pitanje da sabor se odriče prava da on bude taj koji će odlučiti što može, a što ne može i to u potpunosti na diskrecijskoj razini prepušta Ustavnom sudu. To je krivi put. Mi moramo jasno i unaprijed reći što je dopušteno, što nije. Treći stup, propisati kvorum, da kvorum se mora propisati. Mi smo 2013. i 2018. imali određene prijedloge, ali i danas smo otvoreni da se ti prijedlozi urede, ali kvorum mora biti. Ne može se dopustiti da je teoretska situacija u kojoj će jedna osoba izaći i nešto podržati dovoljna da referendum uspije. Pogotovo kada na lokalnom nivou, a i o tome treba razgovarati imamo kvorum odlučivanja od 50% plus jedan izašli. Gotovo nigdje nikada lokalni referendum zbog toga neće uspjeti. I o tome moramo razgovarati. Kvorum mora postojati, ali mora biti razuman. Mora biti razuman da omogući referendumsko odlučivanje ali opet da ga ne pretvori u travestiju. I zadnje, a vrlo povezano sa stupom broj dva onome što je dopušteno i što nije je pitanje definiranja kada i kako Ustavni sud odlučuje. Sadašnji sustav nije dobar, treba ga unaprijediti, ali ne na ovaj način. Mislim da bi bilo ispravno da referendumska inicijativa sam u početku mora prikupiti jedan određeni manji broj potpisa koji će omogućiti da ode na Ustavni sud. Na taj način ćemo spriječiti manipulacije koji su ovime što je ovdje predloženo otvorene. Ali uz to držim da postoji još stvari koje bi sada trebali urediti, a ovo je prilika. Jedna od njih Ustavni zakon o Ustavnom sudu i Ustav različito definiraju kako se biraju ustavni suci. Potrebno je promijeniti jedan stavak u jednom članku. Ajmo i to napraviti. Pa kada govorimo o problemu djelovanju Ustavnog suda jedna od najvećih kritika na način rada Ustavnog suda je pitanje javnosti njegovog rada i to možemo napraviti. Osigurati da Ustavni sud odlučuje javno i pred javnosti. Za kraj mi u SDP-u želimo [[Upadica: Hvala.]] da se pristupi promjenama Ustava [[Upadica: Hvala lijepa.]] ali o tome kakve će one na kraju biti ovisit će hoćemo li ih [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] u onom trećem koraku i podržati. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana zastupnica Mrak Taritaš i poštovana zastupnica Orešković. Najprije poštovana zastupnica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče i kolegice i kolege, kao što vam je poznato mi smo Klub Centra i GLAS-a, dakle dvije stranke i u ime GLAS-a ću govorit ja, a u ime Centra gospođa Dalija Orešković jer se naši stavovi vezano uopće uz ovo prvo pitanje da li zaista su stekli uvjeti da se pokrene Ustav odnosno ustavne promjene vezano uz referendum ili ne razlikuju. I zato mislim da je pošteno da i jedni i drugi kažemo svoje stavove. Mi u GLAS-u kad je riječ o ovako važnim stvarima zauzimamo stav počevši od slijedećeg. Prvo analiziramo postojeće stanje da li smo s postojećim stanjem zadovoljni. Ako nismo zadovoljni onda probamo reći odnosno razmisliti koji bi nam cilj trebao biti i kako do cilja doći. Mi s postojećim stanjem kad je vezano u referendumu način na koji je pitanje referenduma definirano u našem Ustavu, Ustavnom zakonu i zakonima nije dobar. Radimo u tri koraka i mi danas raspravljamo o ovom prvom koraku. Da li uopće imamo uvjete i da li mislimo da su se stekli uvjeti da se pokrene pitanje promjena Ustava i da se onda kroz jedan široku raspravu u kojem će sudjelovati svi vidi što se treba promijeniti. I mislimo da su se stekli uvjeti i da to treba napraviti. A onda ćemo naravno i u drugom i u trećem koraku na vrijeme reći svoj stav. Ono što sam ja nekako sigurna da se mi svi ovdje više-manje možemo složiti, a to stvarno da nismo zadovoljni kako je referendum riješen jer da smo zadovoljni referenduma bi bilo više. Da smo zadovoljni odnos prema tome bi bilo drugačije. I moramo se bez obzira vratiti u 2010. U 2010. je dvotrećinski u ovom istom domu olakšana provedba referenduma. Iz kog razloga? Da se olakša pristupanje Hrvatske EU. I danas gledajući unazad sigurna sam da je to tako trebalo tada napraviti, ali sad je jednako tako došlo vrijeme da se pitanje referenduma pažljivije, opreznije, sustavnije uredi. To ne možete riješiti sjekirom, sjeći Ustav, to možete samo reći kad stavite sve probleme koji jesu na stol, o problemima raspraviti i vidjeti što i kako dalje. Jasno treba reći da nepostojanje odredbe o potrebnoj većini u odnosu na broj birača može teoretski dovesti do toga da se raspiše referendum, da na njega izađe jedan jedini čovjek koji može donijeti neku sudbonosnu odluku. Mi danas kolegice i kolege imamo takvo rješenje. Ajmo se svi zajedno zapitati jesmo s njima zadovoljni. Jednako tako ajdemo pošteno reći da zbog nedostatnog uređenja referenduma u našem zakonodavstvu dobrim dijelom tu problematiku je nadomjestio Ustavni sud kroz svoju praksu. I bez obzira na česte kritike kojima je taj Ustavni sud bio izložen on je u nekim stvarima odigrao značajnu ulogu. Popunio neke pravne praznine i razjasnio neke nedoumice. Međutim, ozbiljna država ako zaista to želimo biti ne može i ne smije se oslanjati na aktivizam Ustavnog suda kao zamjenu za Ustav i zakone. Mi danas imamo aktivizam Ustavnog suda koji mijenja Ustav i zakone. I bez obzira kad taj aktivizam u nekim slučajevima odradi i pozitivnu ulogu. Zbog toga smo mišljenja u GLAS-u da je potrebno otvoriti proces izmjena Ustava kad je referendum u pitanju. Kod nas nema dileme. Ono što sam i pitala predlagatelje i rekla čini mi se da bi bilo pošteno i korektno da je danas jednako tako bila na dnevnom redu i točka izmjena Ustava vezano uz pravo žene na izbor. Prema tome čini mi se i sigurna sam, ne samo da mi se čini da bi to bila jedan iskorak ako zaista želimo imati jednu zemlju u kojoj reguliramo, u kojoj poštujemo demokraciju, u kojoj i poštivamo i prava svih drugih. No, mi ćemo to morati činiti na jesen da i ta tema dođe na dnevni red i činit ćemo. I mi u GLAS-u nećemo biti licemjerni pa za jednu pokretanje Ustava vezano uz referendum recimo glasat ili ne glasat, a vezano uz pobačaj jednako tako. Mi ćemo glasati odnosno ja ću u ime GLAS-a glasati i za pokretanje ustavnih promjena vezano uz referendum, a sa velikom žarom, velikom energijom i velikom voljom i vezano uz pravo žene na izbor. Hvala.
Nastavit će poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Zahvaljujem. Pravila o referendumu nedvojbeno treba unaprijediti, međutim referendum nije glavni niti najveći problem RH. Naime, imali smo uspješne referendumske inicijative koje su čak i promijenile Ustav. Imali smo one inicijative koje su uspjele prikupiti potpise pa ih je HDZ svojim inženjeringom i pouzdanim Ustavnim sudom uspio zaustaviti. Dakle i to im funkcionira. Imamo i one referendumske inicijative poput one za monetizaciju autocesta koje su postigle svoj politički i društveni cilj bez da su do referenduma uopće i došle. Dakle, iako ta pravila nisu savršena možemo reći, naravno treba ih unaprijediti, možemo reći da načelno referendum u RH funkcionira za razliku od brojnih drugih područja krojenih u našem Ustavu koji naprosto traže ozbiljnu, ozbiljnu reformu. Prije svega ajmo poći od toga da nemamo vjerodostojne popise birača, a govorimo o podizanju ili spuštanju praga. Ajmo govoriti o tome da nemamo ustavni kroj izbornih jedinica i da o tome treba povesti računa. U samom Ustavu ne funkcionira odnos između pojedinih grana državne vlasti. Ne funkcionira odnos između predsjednika države i vlade u ključnim pitanjima sukreiranja vanjske politike i upravljanja tajnim službama. Brojne odredbe Ustava su naprosto nedorečene, praktički u svakodnevnom političkom životu mrtve, imamo ovlast, ustavnu ovlast predsjednika države da predloži održavanje zajedničke sjednice sa vladom bez istovremene mogućnosti da takvu svoju ovlast ikada i provede jer vladu ništa ne obvezuje da ispoštuje volju čovjeka sa najvećim izvornim političkim legitimitetom u RH. I nikome ništa. Ako se dvije grane izvršne vlasti predsjednik države i vlada ne slažu u onim pitanjima gdje bi trebali surađivati ne postoji bilo kakav način institucionalne kontrole. To znači da nam je zapravo model krivo postavljen u onim ključnim, ključnim pojmovima koji definiraju postojanje države. I ponavljam glavni problem još uvijek nije referendum i referendumska pitanja već korupcija, pravosuđe. Ako već želimo mijenjati Ustav predložila sam to nekoliko puta javno, ajmo ga mijenjati onako kako je to predložio GRECO još davne 2014. godine u svom četvrtom evaluacijskom krugu. Dakle, međunarodna organizacija Vijeća Europe koja specifično prati ovo područje. Ako želimo ojačati položaj i neovisnost glavnog državnog odvjetnika preporučljivo bi bilo da mu produžimo mandat sa 4 na 6 ili 8 godina, ali bez mogućnosti ponovnog izbora i ponovnog imenovanja. Sve su ovo pitanja koja bi tražila da smo mi kao jedan narašaj, kao 10. saziv Hrvatskog sabora dostigli jednu i političku pa rekla bi i civilizacijsku, društvenu kako god hoćete moralnu, kulturnu zrelost da o glavnim problemima naše države otvoreno razgovaramo i da zajedno u jednom dijalogu, u jednom uvažavanju stručnjaka postignemo nekakav konsenzus. I da mi kao ovaj naraštaj kažemo kako će izgledati sadašnjost i budućnost naših stanovnika, a ne da pristajemo na onu dozu demokracije koja je ponovno skrojena isključivo po HDZ-ovim pravilima. Naime, donositelji Ustava doista jesu oci nacije, utemeljitelji državnopravnog poretka neka zemlje i u ono vrijeme kad se neovisna država stvarala politički tvorci su bili Tuđman, Šeks, HDZ-ove strukture ali tada su imali pomoć tadašnje intelektualne i pravne elite. Danas su se naši ustavni stručnjaci očitovali o tome što oni misle o ovoj HDZ-ovoj referendumskoj inicijativi, ali nitko od njih se nije predstavio kao autor. Ovo je naprosto nastavak ideje jedne političke stranke koja 30 godina kroji državu po svojoj mjeri, 30 godinu ju sustavno pljačka, ujedno je pravomoćno osuđena za korupciju i kao takva ta politička stranka nema legitimitet kroja budućeg hrvatskog Ustava, a pogotovo ne kad iz cijele palete problema izabere samo onaj na kojem žele postići neke svoje trivijalne političke poene [[Upadica: Hvala.]] stoga sam protiv.
Sada će u ime Kluba zastupnika SDSS-a govoriti poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege, pitanje referenduma je u velikoj mjeri proteklih godina postalo važnije od pitanja samoga Ustava i ustavnih odredbi i njegovih provedbi. Postalo je jedno od centralnih pitanja političkog života i političkoga nadmetanja koje se mahom zapravo odvija u svjetonazorskoj perspektivi, a mnogo manje u perspektivi prava, interesa i onoga što bismo mogli nazvati racionalnim političkim odlučivanjem bilo građana odnosno naroda, bilo nas kao zastupnika i predstavnika naroda, ali postoje takva razdoblja u političkom životu svake zemlje pa ona postoji tako i kod nas. Iznimno mi se čini važnim da iz toga izađemo što je moguće racionalnije i da ne upadnemo u neku vrstu populističkoga gliba ili pak u neku vrstu ograničavanja prava ljudi na referendum zbog toga da bismo zaštitili one koji u ime naroda vladaju i koji se mogu otuđiti od naroda. U tom smislu traženje rješenja za sporove u vezi sa uvjetima koji su Ustavom, Ustavnim zakonom o Ustavnom sudu i Zakonom o referendumu propisani je vjerojatno najkrupnija stvar i najkrupnije pitanje koje se postavlja pred nama kao zastupnicima i prema članovima političkog života, predstavnicima političkih stranaka koje se nadmeću za povjerenje građana. Tu racionalnost i traženje mjere u toj racionalnosti smatram, Klub zastupnika SDSS-a i ja najvažnijom u cijelom ovom poslu. Tako je to inače kad je posrijedi pravo, a vjerojatno je tako i inače kad je posrijedi bilo koje odlučivanje u interesu općega dobra ili bilo čijeg dobra ako nije samo posrijedi naše privatno dobro. Dakle, dosadašnje rješenje po kojem smo imali okolnosti koje su već istaknute u govorima prethodnih kolegica i kolega da o referendumu, odluku o tome da je referendum valjan de facto može donijeti jedan birač ili jedan građanin ili jedna građanka sasvim sigurno je to nešto što se treba promijeniti i tu promjenu smo ovdje unijeli. Ta promjena ima nekoliko svojih stupnjeva. Kada je posrijedi ono što se definira Ustavom i kada su posrijedi bilo državni referendumi, bilo fakultativni referendum i u tom pogledu Klub zastupnika SDSS-a smatra da je odlučivanje 1/3 svih birača razmjeran i racionalan okvir ili racionalna razina za odlučivanje o stvarima koje se u kojim kad je posrijedi ono o čemu se glasa 2/3 većinom ili ono što je definirano organskim zakonima u samom saboru. Kada su posrijedi druga materija da se odlučuje četvrtinom ukupnoga broja birača također smatramo racionalnim i razmjernim to. Kada je posrijedi udruživanje sa drugim državama naročito onima koje će postati ili postaju članice državnoga saveza kojem i sami pripadamo, a to je EU tu je prag podignut na 50% odnosno na više od 50% biračkoga tijela i tu je neko već jučer čini mi se skrenuo pažnju na mogućnosti da se oko toga otvore pojedini sporovi između raspoloženja našeg biračkoga tijela u danim političkim okolnostima i onih koji su potencijali kandidati ili kandidatkinje npr. za članstvo u EU. I Klub zastupnika SDSS-a smatra posebno kad je posrijedi stanje odnosa između zemalja na prostoru bivše Jugoslavije i Zapadnog Balkana da tu postoji rizik da referendum može biti sredstvo za međusobno daljnje političko sukobljavanje. I toliko ću reći u ovoj fazi rasprave o tome i da bi trebalo razmatrati mogućnost kako da se takve stvari izbjegnu ako je moguće. Što se tiče snižavanja broja potpisa, što je bio čest prigovor, naročito predstavnika narodnih inicijativa, tu je taj prigovor uvažen da se sa 10% dakle nešto više od 360.000 potpisa koje se trebalo skupiti taj broj smanji na 250.000 što se također na osnovi iskustva koje smo imali dosada različitih referendumskih inicijativa smatra racionalnim i razmjernim onome što zakonodavac u ovom slučaju sabor određuje kao potreban broj da ne bismo došli do neke vrste zagušenja ili do neke vrste inflacije ili do neke vrste inflatornoga korištenja referendumskih inicijativa. Što se tiče Ustavnog zakona o Ustavnom sudu i onoga dijela u koje se govori o tome o kojim pitanjima se ne bi moglo raspisivati referendumske inicijative i da da Ustavni zakon o Ustavnom sudu da prethodno mišljenje, prije nego što se krene u ostvarivanje referendumske inicijative i prikupljanje potpisa da li je takva inicijativa u skladu sa Ustavom, također smatramo da je to dobra pozicija neovisno o tome što bi vjerojatno bilo bolje kada bi takve odredbe stajale u ustavu, naročito kada su po srijedi odredbe ustava koje se tiču temeljnih prava i sloboda i odredbe ustava kojima se definira temeljna ljudska prava, temeljna manjinska prava, temeljna prava različitih socijalnih grupacija u zemlji, a ja bih tome dodao i ona pitanja koja mogu izazvati ozbiljne svjetonazorske sukobe u društvu i koje mogu poslužiti samo destabilizaciji političkog života u zemlji, a nikako pomoći da se takva pitanja razriješe kroz politički dijalog i kroz političke pregovore. Što se tiče pitanja jasnoće pojedinih odredbi i u prijedlogu izmjena Ustavnog zakona o ustavnom sudu imam razumijevanje za stajalište onih koji misle da bismo te odredbe trebale učiniti jasnijim tokom narednih rasprava, naprosto zato da ustavni sud ne bi trpio nepotrebne sumnje u to da će on arbitrirati u stvarima u kojima ne bi trebao arbitrirati, premda ne spadam niti ja niti moj klub među one zastupnice i zastupnike u ovom saboru koji smatraju da je ustavni sud političko mjesto a priori i da je to mjesto kojem unaprijed ne možemo vjerovati. To može biti neka vrsta naših stranačko političkih stavova, to može biti neka vrsta naših načina na koji razumijemo odluke ustavnoga suda i sam sam često bio u situaciji da sam bio ponukan da razmišljam u takvom smjeru, međutim mislim da se sa tom vrstom pristupa ne stvara pravna kultura, niti kultura institucionalnoga poretka u zemlji, naročito se ne stvara ukoliko se dijeli etikete … [[Govornik se ne razumije]] da su to politički ljudi, da to treba ukinuti i da to nije mjesto na kojem treba na bilo o čemu odlučivati jer za to postoje narodni geniji koji će o tome odlučivati u ime naroda i stvarati javno mijenje i javnu volju, hvala vam.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista sada će govorit poštovani zastupnik Željko Sačić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, državni tajniče, kolegice i kolege i hrvatska javnosti. Evo mi smo već izrazili svoja javna stajališta oko tih ubrzanih, nenadanih i doista izvanrednih inicijativa Vlade RH, prije svega predstavnika klubova, ponajviše kolegica i kolega iz HDZ-a, al svih drugih oko prijedloga izmjena Ustava RH i Ustavnog zakona o ustavnom sudu RH, pa ću samo kratko podsjetiti. Dakle, mi baštinimo našem božićnom ustavu iz '90.-te, najviše vrednote i svjedočimo tome da su naši ustavotvorci jasno dali do znanja o tom, o osvitu demokracije u Hrvatskoj da vlast proizlazi iz naroda, narodu pripada i odredili smo se tamo za predstavničku demokraciju, ali ostavili kako je već tada zapisano, mogućnost da narod i sam donosi odluke, neposredno odlučuje. Međutim, međutim zbog izvanrednih ratnih okolnosti, pretpostavljam da je to glavni razlog, trebalo je proteći puno godina da dođe 2000.g. jedna lijevo liberalna vlada i da u ovom zakonodavnom tijelu pokrene taj postupak izmjena ustava i operacionalizira te načine odredbe sa uvođenjem instituta narodne inicijative i dakle unatoč svih ogromnih, ogromnih kritika koje često puta i sam upućujem na mnoge postupke te vlade, ovdje svakako izražavamo, izražavamo jednu iznimno, iznimno veliku pohvalu za to, za taj iskorak i zahvaljujući upravo tim ustavnim promjenama narod je doista u praksi mogao doći do artikuliranja svojih političkih stavova i pokretat te narodne inicijative i one su bez obzira na sve što je podnormiran bio Zakon o referendumu, te narodne inicijative su imale velik utjecaj na politički život u RH, dakle narod se u toj šumi, u toj šumi propisa, ali i u određenom, u određenom ovaj pravnom vakumu snalazio uz intervencije institucija državnih tijela i proveli su doista impozantno i uspješne inicijative, narod je dakle sudjelovao u tome da vlada koja je tada bila aktualna promijeni određena svoja stajališta, da promijeni zakone, da donese nove zakone, da odustane od toga i to je bilo, to je doista ovaj utjecalo na politički život i političku dinamiku u RH i stvarao se dojam i ovaj tako je to i bilo da doista hrvatski narod, građani RH, slobodni svi državljani, ravnopravni državljani RH mogu ključnim pitanjima bitno utjecat na državno, na ovaj državne i političke odluke. Ne govorim sad o obveznim referendumima, ali taj fakultativni je bio. Čak smo imali taj uspješan ustavotvorni referendum o braku i kada gledamo sa današnje perspektive nije dobro ovako krenuti sa jednom restriktivnom željom i odredbom da se u potpunosti zaguši narodna inicijativa izmjenom Ustava RH, izmjenom Ustavnog zakona o Ustavnom sudu i paralelno s tim ne zaboravimo u 3. mjesecu smo imali na stolu i imamo još uvijek vladin prijedlog o izmjeni Zakona o referendumu. Naime, kada sve to skupa u sinergiji proučimo i analiziramo onda dolazimo do zaključka da je glavni cilj vladajućima nažalost sa jednim brojem, začuđujuće za mene nije nažalost nego meni začuđujuće, sa jednim brojem naših kolegica i kolega koji su u oporbi dali su taj prijedlog kao shvatio sam danas da su neki od njih dali taj prijedlog zapravo da se rasprava otvori, što je po meni ok, pa otvaramo tu raspravu. Taj prijedlog je u biti duboko nesukladan sa općim načelima ustavnog poretka RH i sa tim samim odredbama jer ne može se uopće protumačiti racionalno zašto bi primjerice nasuprot naroda i slobodnih i ravnopravnih građana RH koji su odlučili u jednoj artikuliranoj pravnoj proceduri izaći pred hrvatsku javnost, stvorit organizacijski odbor kojeg kontrolira Državno izborno povjerenstvo, kojem određena tijela čak i sabor, ovaj sabor po prijedlogu ovog Zakona o referendumu daje svoje stajalište, čak i predsjednik Republike će dati svoja stajališta, čak i predsjednik vlade formalizirano dat svoja stajališta koja ćemo objavit u Narodnim novinama i ima čitav niz mehanizama kontrolnih da li je ta inicijativa u skladu sa Ustavom ili nije, mi sada tome nasuprot stavljamo odluku prethodnu ocjenu ustavnosti tih pitanja Ustavnog suda RH i to sa potpuno paušalnim, nejasnim interpretacijama i uvjetima da se ta pitanja protive pravnom poretku RH, općim načelima, općim vrednotama. Znači to je sve jedna ovako fluidna, jedna fraza, a koja bitno može onemogućit svaku volju, svaku želju u startu hrvatskog naroda da kaže suprotno stajalište od vladajućih politika. I to je po meni glavni cilj da se te inicijative u startu zatvore, da su te inicijative, da je ta odredba kojim slučajem važila da prethodno ocjenu ustavnosti daje Ustavni sud, dakle ja sam apsolutno siguran da nikad ne bi mogli promijeniti Ustav u dijelu ovaj koje narod odlučuje pokrenuo u pogledu Ustava, ustavne izmjene da je brak zajednica žena i muškarca. Mnogo toga ne bi bilo sindikalnih inicijativa ostvareno i od outsourcinga, Zakona o radu, mirovinskog, mnogo toga ne bi bilo ovaj u vezi sa drugim inicijativama od ovaj dozvoljeno i zato smo kao Klub Hrvatskih suverenista stajališta da ovakav prijedlog ne smijemo podržati i da apeliramo i na kolegice i kolege da ga ne podrže jer on nije prije svega egzaktno dorađen, on nije eksplicitan i on kao takav može biti društveno opasan za demokraciju u RH. Samo po sebi je neshvatljivo da si Hrvatski sabor zapravo tu … [[Govornik se ne razumije.]] koju ima u pogledu nadzora cjelokupnog sustava u dijelu kako to predviđa naš Ustav RH u najvećem dijelu prebacuje i unatoč protivljenju Ustavnog suda RH u nadležnost Ustavnog suda. Ustavni sud, ne zaboravimo je sam rekao da ne želi o tome, ako mora da samo iznimno će se zapravo očitovat o tim referendumskim inicijativama i pitanjima, ali to ex post kad se već prikupe, a da ne želi ulaziti u stanje procesa referendumskog odlučivanja prije nego se pokrene uopće inicijativa. Stoga smatramo da to nije dobro, a same kvote isto tako treba doraditi jer faktično mi smo spustili kvorum, kvorum tog odlučivanja i to na prvi pogled izgleda dosta dobro sa 360.000 na 250.000, ali s druge strane i produžili smo rok, ali nemojmo zaboraviti po Zakonu o referendumu mi imamo sada mogućnost da se referendumska aktivnost proteže 40 dana, najviše 45 dana s tim da je do 30 dana se može prikupljati potpisi, a samo 10 do 15 dana brojat liste zapravo sve to pripremit za upućivanje Hrvatskom saboru. S druge strane Državno izborno povjerenstvo sebi je 30 dana odlučilo da ono ima pravo brojati. Stoga možemo reći hvala vam, ganuti smo državni tajniče što kažete da ste promjene pokrenuli radi zaštite demokratske života u Hrvatskoj [[Upadica: Hvala.]] radi smanjenja napetosti [[Upadica: Hvala lijepa.]] a posebno radi utjecaja na naše financijsko stanje kao organizacijskog odbora.
Hvala lijepa. Sad će u ime Kluba zastupnika IDS-a govoriti poštovani zastupnik Emil Daus. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege, više puta je danas rečeno da je ustav temeljni pravni akt svih građana RH, što je i promjene njegove traže širu raspravu, možda ponekad poneki kompromis i naravno konsenzus što je više moguće prilikom donošenja njegovih izmjena, a posebno u situaciji sa ovakvim omjerom političkih snaga u parlamentu, u saboru. Također ustav se ne mijenja ni svaki mjesec, ni svaku godinu i zato prijedlozima njegovih promjena treba pristupiti krajnje odgovorno. IDS je stava da o ovom prijedlogu promjene Ustava RH treba raspravljati u HS i da treba urediti pitanje provedbe referenduma i u petak ćemo glasanjem podržati da prijedlog ide u saborsku proceduru. O takvim aktima kao što je ustav, kao što je Ustavni zakon o ustavnom sudu RH uvijek treba raspravljati, razgovarati, pregovarati, a kako će se glasati tamo u trećem koraku o tom po tom, ali treba o tome raspravljati. No pitanja koja si i sami sebi postavljam su slijedeća, da li stvarno svi žele urediti ustav, da li stvarno se želi uredit pitanje referenduma ili se želi politizirat i iskoristit ova dva pitanja za neke političke bodove, što je legitimno, ali opet pitam radi odgovornosti i radi temeljnog akta RH. Kolegice i kolege nisam došao u parlament bavit se statistikom nego politikom i mislim da se primijeti, ne baš ni demagogijom, ni populizmom već pokušat koliko je to moguće nešto učiniti za društvo, za zemlju, za regiju iz koje dolazim i zato sam pokušao poslat poruku stavljanjem svog potpisa na prijedlog odluke o pristupanju promjeni Ustava RH, ne zato jer je on bio važan, jer je bio bitan, vladajući imaju dovoljno ruku nego poslat jednu poruku da takav prijedlog treba ić u raspravu i da je potrebno o njemu raspravljat, možda nije bilo politički mudro, ali učinio sam to, ali ne da ću automatizmom naravno glasat za, za promjene ustava, daleko smo još od toga ponavljam. No možda malo naivno, možda sam htio isprovocirat, očekivao sam sličnu ili bar donekle sličnu poruku iz druge strane i tu mislim naravno na prijedlog liberalnih stranaka i lijevih stranaka da se u saborsku proceduru stave promjene Ustava RH koje imaju za cilj osigurat pravo žena na izbor i nitko naravno ne očekuje da se to bjanko prihvati u prvom koraku, uostalom svi smo mi različiti, različito gledamo na mnogo toga oko nas, to jest bit demokracije ne, ali očekivao sam da se omogući rasprava u saboru o tome i bilo bi idealno košto su neke kolegice i kolege rekli da je išlo paralelno, da su išla oba prijedloga, tad bi to bilo stvarno fer i da se borimo argumentima, okej, neko će to pokušat drukčije, legitimno je, neko koristi više populističku retoriku, neko se bavi sadržajem, al bi se borili argumentima. No na jučerašnjoj sjednici zajedničkoj dvaju saborskih odbora koji o tome odlučuju taj prijedlog nije prošao i poslala se poruka kriva po meni i to je ta razlika između onih koji podržavaju raspravu i onih koji ne, naravno da postoje drugi načini kako može taj prijedlog ić u saborsku proceduru i vjerujem da će se to učiniti, mislim na prijedlog oporbe, no jučer je bila prilika to učiniti elegantnije, pa rekao bi i korektnije, ali nažalost ta prilika je propala. A ja bi iskoristio još jednu priliku, o tome sam možda jednom dvaput ovdje pričao, jednom postavio i pitanje premijeru na aktualnom prijepodnevu, kad se već govori o promjeni ustava da ukažem na činjenicu kako se nedovoljno kvalitetno provode odredbe postojećeg teksta ustava i ne mislim pri tom samo na zajamčena prava manjinskih i ugroženih skupina u društvu, kao ni narušene postignute civilizacijske vrednote već i na odredbe koje se odnose na prava lokalne i regionalne samouprave. Nama kao regionalno stranci to, to ovoga znači, možda malo više na to gledamo, na kraju krajeva bili smo jedni od onih koji su u tadašnjoj vladi pred 20.g. i, i donijeli i naziv tada bio je kompromis područne i regionalne, nemao ništa protiv da ostane samo regionalne samouprave, to me jučer kolega Bauk sjetio, pa da nakon 20.g. napokon počinjemo provoditi ustavne odredbe, te da nam regionalna i lokalna samouprava postane ono što bi zapravo i trebala biti, a to je samouprava u punom smislu te riječi, a preduvjet toga je naravno decentralizirana država, a zapravo i posljedica toga je decentralizirana država, evo hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govorit će poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec, izvolite.
Zahvaljujem vam poštovani potpredsjedniče hrvatskog parlamenta. Kolegice i kolege, evo danas došli smo i do tog trenutka da otvaramo raspravu ovdje u parlamentu o prijedlogu odluke o pristupanju izmjeni Ustavnog zakona i o prijedlogu odluke o pristupanju promjene Ustava RH. To nije onako kako bi se u narodu reklo tema koja je pala s neba i za koju nismo znali da će se dogoditi, to je tema o kojoj unazad nekog vremena raspravljamo svi zajedno ovdje u HS o tome da li je potrebno mijenjati hrvatski ustav po pitanju boljeg definiranja teme referenduma. I da, zato ću podsjetiti na činjenicu da smo svi skupa kada smo ovdje raspravljali o novom Zakonu o referendumu zapravo izrekli neke teze koje čini mi se svima su jedinstvene, a to je da sama izmjena Zakona o referendumu nije dovoljna, da će ona na neki način ostati mrtvo slovo na papiru ukoliko nju neće pratiti izmjene ustava, ali i izmjene Ustavnog zakona o ustavnom sudu. I upravo u tom trenutku učinilo mi se i nama u Klubu Socijaldemokrata pozitivno da je neko čuo što parlamentarci ovdje za ovom govornicom govore i za što se zalažu, učinilo mi se da smo došli do faze u kojoj možemo otvoriti politički dijalog. Politički dijalog upravo na mjestu gdje se on mora održati u hrvatskom parlamentu. Na mjestu u koje su nas birali hrvatski građani. I ovdje imamo obvezu zastupati sve njih. I one koji imaju jednu ideološku preferencu i one koji imaju drugu ideološku preferencu. Mi ovdje moramo biti ti da se čuje glas svih. I upravo zato smo mi iz Kluba Socijaldemokrata dali potpise i podržali i osnažili ovu inicijativu želeći da o izmjenama Ustava o pitanju referenduma otvorimo raspravu u hrvatskom parlamentu u kojoj će sudjelovati svi zastupnici i zastupnice gdje nećemo na bilateralnim sastancima dogovarati neke okolnosti izmjena Ustava već upravo ovdje, u sabornici hrvatskog parlamenta ili na nadležnom Odboru za Ustav. Isto tako, mi u Klubu Socijaldemokrata nismo imali dileme ni u trenutku kada je kolegica Katarina Peović izašla sa prijedlogom da bi i pravo o slobodnom odlučivanju na rađanje žena trebalo biti definirano u Ustavu. Dali smo podršku i za otvaranje rasprave o toj inicijativi, ali smo isto tako potpuno jasno i decidirano rekli, mi nismo ti koji ćemo trgovati sa jednom ili sa drugom inicijativom. I rekli smo to dosljedno onome za što smo se cijeli svoj politički vijek zapravo zalagali. Ostajemo dosljedni upravo na onome što smo i prijašnjih godina predlagali da se u Ustavu treba mijenjati. Ostali smo dosljedni na ideji da žena u RH treba imati pravo na izbor, nama to nikad nije bilo sporno. I rekli smo koji su elementi da se to pravo treba ostvariti. I rekli smo da je u ovom trenutku za neostvarivanje tog prava odgovorna Vlada RH jer da postoje zakoni u RH koji omogućavaju to pravo, ali nisu provedivi. I prozvali smo, upravo mi smo prozvali Vladu RH da po tom planu djeluje. Zašto ja sad ovo govorim? Zato što danas bi bilo vrlo korektno da svi skupa se nađemo na tezi da je o izmjenama Ustava kao najvišeg dokumenta ove naše države koja ima kratku, ali tešku povijest, mjesto i vrijeme da se razgovara u hrvatskom parlamentu. Da se razgovara prema pravilima, prema unaprijed utvrđenim pravilima. Da se definira kako se Ustav može mijenjati i da se definira kako se referendum može provoditi jer nama je iznimno bitno da u demokraciji tamo gdje vlast proizlazi iz naroda, narod ima pravo direktno odlučivati. A ne neko tijelo u nekom trenutku prema svojoj ideologiji da odlučuje da li je taj narod u pravu ili ne. Zadnja mora biti ona koju je rekao narod. Za nas tu dileme nema, sviđalo se to nama ili ne. I takvu situaciju smo mi imali i dosljedni smo i na tom primjeru. I neću dvojiti, ovaj prijedlog oko kojeg smo sjeli sa vladajućom većinom i razgovarali istovremeno sa kolegicama i kolegama iz oporbe potpuno je na tragu onoga što je predlagala naša bivša stranka 2018. godine. I mi od toga ne bježimo. I da, i jučer smo javno rekli, ovo je početak, ali za nas to nije dovoljno. Hrvatska je u 30 godina stvorila državu i ostvarila sve svoje nacionalne ciljeve, one vanjske i one unutarnje politike. Završit ćemo tu priču sa recimo ulaskom u Schengen, sa ulaskom u eurozonu i sa nekim drugim pitanjima, ali da li je Hrvatska u tom periodu osnažila društvo, da li ga je izgradila onako kako to građani zaslužuju, kako trebaju. To su pitanja oko kojih mi smatramo da treba otvoriti jednu veliku, široku raspravu, ali ne samo ovdje sa predstavnicima parlamentarnih stranaka već sa cijelom akademskom zajednicom u RH. Da, mi smo to jučer jasno rekli i to ću danas ovdje ponoviti. Mi smatramo da je trenutak da se otvori jedan veliki okrugli nacionalni stol koji će upravo iznjedriti nove strateške ciljeve RH koji će biti osnova za jednu sveobuhvatnu izmjenu Ustava. Ta sveobuhvatna izmjena Ustava treba dati odgovore na sva ova pitanja koja ste kolegice i kolege vi danas ovdje otvorili, a mi smo danas ovdje imali pitanja ne samo prava žene na slobodno odlučivanje o rađanju, ne samo pitanje referenduma. Mi smo ovdje imali pitanje teritorijalnog ustroja, mi smo ovdje imali pitanje obrane nacionalne sigurnosti i sva ona pitanja koja zapravo proizlaze iz Ustava. I da, odgovor na ta pitanja treba dati hrvatski parlament. I da, ne možemo delegirati drugim institucijama da odlučuju o čemu se na referendumu može odnosno ne može raspravljati. I da, ovo je prvi korak u kojem smo spremni ući u raspravu u drugom i u trećem koraku spremni smo reći o svakom pojedinačnom pitanju naš detaljan stav i pokušati zajednički ponavljam kroz dijalog doći do konsenzusa i najboljeg rješenja za naše građane. I da, ovo što smo mi sada dali 10 potpisa i ovo što smo mi danas spremni razgovarati na tu temu ne znači da će naši glasovi biti među 101 glasom odnosno 2/3 većinom koja je potrebna za konačne izmjene zakona. Ovo nisu bjanko potpisi, ovo nije bezrezervna podrška, ovo je samo pristupanje i otvaranje razgovoru o temama o kojima smo i prije govorili da ih treba mijenjati. I da, slažemo se sa svime onime što su kolege iz oporbe rekli, da kvorum odlučivanja je možda previsoko postavljen, imamo nove popise stanovništva, imamo nove okolnosti u Hrvatskoj, ali taj kvorum odlučivanja daleko je blaži od onoga koji smo predlagali zajedno prije 5.g. ili 4.g., da spremni smo razgovarati o tome da se taj kvorum još spusti, da spremni smo razgovarati o broju od otprilike milijun glasača koji bi trebao biti broj za donošenje promjena koje proizlaze iz ustava, da sve su to teme oko kojih trebamo doći do konsenzusa i ponavljam kao što su i mnogi rekli, otvaramo raspravu, čvrsto stojimo iza ovih naših potpisa, to ne znači da svi u klubu jednako mislimo i da nećemo imati različite rasprave, ali to znači da je parlament mjesto dijaloga i da tako mora biti, a da ćemo u konačnici vidjeti da li ćemo podržati izmjene ustava i Ustavnog zakona, zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte sada će govorit poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Dobar dan svima. Francuska vladajuća većina u svom parlamentu ovih dana počinje sa procesom uvođenja prava na pobačaj u francuski ustav. Mi smo imali pravo na pobačaj upisan u naš ustav 1974.g., pravo svakog čovjeka na slobodno odlučivanje o rađanju djece i to je pravo iz tog ustava nestalo. To pravo smo ovdje tražili nas 40 zastupnika i zastupnica da se vrati u hrvatski ustav i da pobačaj postane opet ustavna kategorija, to je HDZ odbio. HDZ sada ima, ide na promjene ustava u segmentu referenduma, odbija prijedlog pobačaja, da se vrati pravo pobačaja u ustav, ali kažu da su spremni na sve pregovore i sve razgovore, nisu, nisu niti otvoreni za nikakve pregovore, niti za nikakve razgovore, a to pokazuje ne samo činjenica da oni nisu bili spremni uvrstit u svoj prijedlog ustavnih promjena naš prijedlog, pa da se o njemu raspravlja, kao što su rekli, neki su potpisali samo zato da bismo sad ovdje raspravljali o tome, zašto o ovome nismo mogli raspravljat, al ne samo to nego pazite u istoj smo kategoriji dovoljnih brojeva zastupnika i zastupnica koji su uložili prijedlog promjene ustava i mi i HDZ sa svojom inicijativom, ali HDZ-ov prijedlog je ušao u dnevni red današnji, a naš nije. Toliko o otvorenosti za pregovore, razgovore i svakakve sugestije, nema ništa od toga. Znači, još jedna stvar zašto toga nema? Pa zato što dva od tri HDZ-ova birača se s nama slažu, to nije nešto o čemu HDZ želi razgovarati, to je nešto što HDZ želi staviti pod tepih i zato ćemo ići na jesen i sa našom inicijativom u saboru, ako treba i sa referendumskom inicijativom gdje ćemo pozdraviti i HDZ-ove birače koji će potpisivati naše referendumsko pitanje. No HDZ i ovim izmjenama i promjenama pokušava otežati naš referendum, pa ću sada govoriti o tome, a o našoj inicijativi na trećoj točki dnevnog reda danas. HDZ-ova inicijativa ide protiv narodnog referenduma ipak iako postoje neke stvari s kojima se možemo složiti odnosno pokušava ga otežati i to ću pokušati na našem primjeru napraviti analizu HDZ-ova prijedloga. Znači HDZ-ove promjene su dobre samo u jednom segmentu, a to je segment smanjivanja broja potpisa s 10% upisanih birača na 250 tisuća, znači nešto manje od 400 tisuća je trebalo sad, znači sad se smanjuje za skoro 150 tisuća potpisa, to je dobro i dobro je produljenje roka za prikupljanje potpisa, na referendumu će se umjesto 15 dana moći potpisivati 40 dana, tu je HDZ procijenio da više-manje svaka referendumska inicijativa može skupiti dovoljan broj potpisa i da ovdje nema straha i to je propustio kao nekakav oblik veće demokratičnosti jer pazite sve ovdje što gledamo kao primjere i prijedloge moramo gledati iz aspekta veće demokratičnosti, ovo jest veća demokratičnost jel. Stavljanje kvoruma za referendum nije nužno loše, referendum treba predstavljati volju većine, a ne tiraniju manjine koja uz pomoć crkve i drugih institucija može nametati svoje agende, no kvorum ne može biti nerealan jel. Po HDZ-ovom prijedlogu referendum prolazi ako 1/3 birača upisanih u RH podupre referendumsko pitanje za promjenu ustava i organskih zakona, ¼ za promjenu zakona, a krenut ću ovdje od kraja, a opskurno je da za udruživanje i razdruživanje u nadnacionalnoj zajednici se traži 50% upisanih birača. Postoji li veće licemjerje, za ulazak u EU mijenjao se ustav samo kako bi bilo dovoljan broj birača da uđemo u EU, znači većina izašlih birača, moglo je izać 3 pa da 2 glasaju za EU ušli bi u EU, na taj referendum usput rečeno izašlo je milijun 960 tisuća birača, za EU je glasalo milijun 298 i nešto tisuća birača, to vam je otprilike 1/3 znači upisanih birača, sad bi trebalo više od 50% upisanih birača. Hoćemo li sad poništit referendum za pristupanje u EU, dok je HDZ-a nećemo, nego znate šta ćemo radit, mijenjat ćemo referendumska pravila kako to HDZ-u odgovara. Ako smo ušli u EU sa ajmo reć negdje 1/3 upisanih birača koji su to glasali, minimum poštenja bi bilo da to tako i ostane ili je ovo ko iz Hotel California pjesme od Eaglesa „You can check-out anytime you like, but you can never leave“ Na jesen dolazi recesija, dolazi inflacija, ulazimo u eurozonu, gubimo zadnju polugu mogućnosti autonomnih monetarnih politika. Nije nemoguć grčki scenarij gdje znamo na koji način će Grčka teško nosila sa svojom recesijom u trenutku znači gubitka tih poluga, a HDZ se želi osigurati. Slovenija usput rečeno prije ulaska u eurozonu bila nazivana tranzicijskim tigrom, kad je ušla u eurozonu zapravo je stagnirala. Mjere štednje, što znači niže plaće, niža realna kupovna moć, veća nezaposlenost sve nas to čeka na jesen, HDZ želi biti siguran da onemogući bilo kakve promjene u korist sebe i svojih glavešina koji u EU gledaju i neke svoje beneficije sasvim privatne. Naime, reći ću drugu stvar u Ustav je uneseno homofobno određenje definicije obitelji kao zajednice muškarca i žene s manje od 750.000 birača, a dovoljno bi bilo da su izašla 3 birača i da su 2 glasala za to pitanje, Ustav bi se promijenio. Sada pak HDZ traži da na referendumu progresivne opozicije na jesen za vraćanje prava pobačaja u Ustav, prava koje je teško izboreno, desetljećima je bilo u našem Ustavu, izborile su ga žene, sad se dižu kvote. Sada HDZ tvrdi da 1/3 upisanih birača potrebna je da glasa za referendumsko, pazite da glasa za referendumsko pitanje koje mijenja Ustav, to vam je preko milijun i 290 tisuća, 290 tisuća birača, ja se ispričavam ako je neka druga brojka, ja sam došla do te brojke znači otprilike, ali to je isto pitanje koje trebamo raspraviti. Znači nije jasno niti koliko točno birača treba i to je stvarno ono ozbiljan problem. Ali jasno je da žele otežati referendumsku inicijativu za vraćanje prava na pobačaja u Ustav. To im neće uspjeti i njihovi birači će glasati za naše pitanje i podržat će ga i njihovi birači. No, znači ono što bi bilo minimum poštenja ajdmo sad ovdje reći je da se te kvote snize. U svakom slučaju za udruživanje i razdruživanje ne više od 25%, za zakon sigurno ne jednu četvrtinu upisanih birača, za ustavne promjene svakako ne 1/3. Što se tiče ograničavanja onog o čemu se može raspisati referendum, znači razumijem one koji su u opoziciji i sami tako nešto tražili da sad ne mogu biti protiv toga, no ipak treba biti kritičan prema tome da se referendumsko pitanje ograniči člancima Ustava 1. i 3. Naravno da u tim člancima stoje i dobre stvari, sloboda, jednakost, nacionalna ravnopravnost, ravnopravnost spolova, mirotvorstvo, socijalna pravda, poštivanje prava čovjeka, očuvanje prirode i okoliša, vladavina prava, demokratski višestranački sustav itd., ali to je toliko opće napisano da se praktički svaka referendumska inicijativa može zabraniti. Mi ovdje dajemo ono carte blanche da se uistinu ograniči i zabrani svaka referendumska inicijativa da ne kažem da pitanje poštivanja odnosno nepovredljivosti vlasništva koje stoji u tom članku isto tako može biti upitno. Radnička fronta bi recimo to pitanje postavila, za to je naravno potrebna i većina demokratska da se s tim složi za što mislimo da će recesijom i inflacijom i gubitkom bilo kakvih poluga monetarne, autonomne politike sve više biti prisutno kao pitanje u našem društvu treba li Paladina zadržati sve što je legalnim putem stekao jer je nepovredljivost vlasništva upisano u naš Ustav. Provjera ustavnosti samo za kraj, znači provjera ustavnosti prije prikupljanja potpisa po njihovom prijedlogu može zatražiti 15 zastupnika, predsjednik, premijer ili sabor, ali i nakon prikupljanja potpisa. I tu stvarno postoji prostor za manipulaciju da se zapravo gleda da li će sad ta inicijativa prikupiti potpise ili neće, e ako hoće e onda ćemo je ići gasiti. Mislim da tu nemamo rješenje, ali tu bi se stvari trebale riješiti možda ipak na neki precizniji način, a ne da se u bilo kojem trenutku može postaviti pitanje ustavnosti. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a sada će govoriti poštovani zastupnik Krunoslav Katičić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, pa evo kao što sam i uvodno kazao prilikom replike na predlagatelja ovaj prijedlog nije samo prijedlog HDZ-a već ovom prijedlogu se pristupilo sve skupa 92 zastupnika iz ovog visokog doma, stoga te inicijative a kao što je već više puta kazano ovo je prvi korak koji ide ka daljnjim izmjenama. Mislim da je to vrlo dobar konsenzus koji ukazuje da je ovaj potez odnosno inicijativa više nego opravdana. Nažalost, fascinantno je, a meni me kao čovjeku iz prakse da se iz rasprave koja je bila kako jučer na odborima tako iz današnje dosadašnje replika odnosno i rasprave koja je bila na predlagateljevo uvodno izlaganje dade iščitati činjenica da se ne vjeruje državnim institucijama, a posebno Ustavnom sudu RH koje je pak tijelo koje najviše odnosno četverostupni dio nije klasičan ustavni sud da se suduje, ali je tijelo koje ocrtava jednu ovaj ocrtava stanje i na neki način i korektiv svih onih drugih tijela koje se mogu iščitavati. To samo potvrđuje i sastav samog Ustavnog suda u kojem nisu samo pravnici nego i drugi, predstojnici drugih struka i političkog i drugog društvenog života. Kao što je poznato referendum kao takav je oblik izravnog izjašnjavanja građana o nekim pitanjima od osobite važnosti za užu ili širu zajednicu. Iz toga se dade zaključiti i spominje se kao da nije bilo nekakvih referendumskih inicijativa i održanih referenduma u RH što jednostavno nije točno jer je održano nekoliko referenduma, ali sa različite vrste, neki su bili na državnoj razini, neki su bili na lokalnoj razini sa različitim ishodima, a inicijativa kako referendumskih tako i narodnih inicijativa je bilo mnogo mnogo više, stoga taj argument da se u Hrvatskoj želi zabraniti referendum nije točan odnosno nije ničim potkrijepljen jer sama činjenica da postoji, da postoji toliki broj kako inicijative referendumskih tako i onih koji su održani ukazuje na nešto potpuno drugu problematiku. Moram se malo, naravno želio bi se u ime kluba osvrnuti i na pozadinu odnosno i na način kako je došlo do ove inicijative. Kao što sam i kazao već maloprije ovo je jedan od prvih koraka u izmjenama ustava odnosno izmjenama Ustavnog zakona o ustavnom sudu i ova inicijativa nije došla na nadležni saborski odbor samo tako jer je to odjednom palo na pamet ili vladajućim ili nekome nego je jednostavno plod ovdje jedne dugoročne komunikacije i koordinacije rada i sa ostalim ovaj klubovima i kao što je već i sam predlagatelj kazao i stoga se dade iščitati i stav Kluba HDZ-a koji je inicirao ovaj referendum da postoji dobra volja i snaga i želja da se svi konstruktivni prijedlozi koji su, će biti upućeni u ovu daljnju proceduru da su hvale vrijedni, da su dobrodošli i da će biti na odgovarajući način i verificirane ili uklopljene u predloženi tekst izmjene ustava odnosno izmjene i dopune Ustavnog zakona. Meni se odnosno Klubu HDZ-a je jasno da su predložene izmjene kad se tiče samog ustava dosta jasne jer od samog onih boliki koje su bile od utvrđivanja samog potrebnog broja birača kojim su, se može samo zatražiti raspisivanje državnog referenduma, te do potrebne većine za odlučivanje na referendum, tj. tzv. već spominjani kvorum odlučivanja. On je predložen u onom okviru kakav je sada, mislim da oslikava stvarno stanje i mogućnost onoga što bi bilo takva volja građana. Stoga te objede koje idu sa nekakvim načinima da su previsoki ili prenale i idu usporedbe sa nekakvim izbornim rezultatima, mislim da se tu žele ispremiješati kruške i jabuke i dva nekakva potpuno različita pravna termina i područja svrstati na jedno te isto smjer. Isto tako želim se u ime kluba osvrnuti i na ovaj dio koji se, a koji se spominje i Venecijanska komisija, da i Venecijanska komisija kao takva izdaje preporuke, one su preporuke, one nisu po svojoj snazi nikakav pravni akt koji bi se kao takav trebao uvrštivati u ičiji pravni sustav, mislim da je to svima dosta jasno, međutim želim upozoriti da se ovdje na neki način, ne na neki nego se spominje samo odredba 7.a. te, tih pravila Venecijanske komisije i iz toga se dade iščitavati nekakvi zaključci, a ne spominje se ona odredba 7.b. koja nakon toga slijedi i koja je jasna i nedvosmislen … [[Govornik se ne razumije]] također preporuča da se dopušta u referendumskim pitanjima uključiti kakvi kvorum izjašnjavanja i kako je potreban kvorum izlaska i potrebna većina glasova kako bi referendum o kojem se izjašnjava bio pravovaljan, stoga takve, takvi jednostavno nisu i mislim da bi sama, bilo pristojnosti radi, bilo potrebno onda cjelokupnu odredbu članka tog iz Venecijanske komisije, točno 7.a. i 7.b. spomenuti i jednu i drugu, a ne parcijalno iznositi samo jedan dio koji se odnosi i koji se prihvaća kao takav i možda na neki način modificiran odgovara političkoj svrsi. Zaključno, mislim da slijedom ovog svega što smo i čuli i kakav je bio iznos … [[Govornik se ne razumije]] naših zastupnika, Klub HDZ-a smatra da će se ovim predloženim promjenama ustava, kao i izmjenama Ustavnog zakona to pravno područje referenduma unaprijediti, te će se olakšati održavanje kako obveznih i fakultativnih referenduma, a ujedno i mislim da će se pokretanje narodnih inicijativa uz naravno istovremeno osiguravanje legitimiteta odlučivanja biti unaprijeđeno i mislim da će se uz izmjenama i dopunama također biti osigurano ustavnost provedbe samog referendumskog područja jer će to osiguravati i sve nedvojbene situacije će rješavati ipak ustavni sud koliko god se njega želi omalovažiti i stavit na stranu, mislim da je to jedino tijelo koje može vjerodostojno i na meritetni način provoditi ustavne sve odredbe. Za kraj isto također mislim da će se predloženim izmjenama odnosno i dopunama zakona, Ustavnog zakona, ostvariti i dodatno ojačati demokratski standard društva, osigurati transparentnost i otvorenost postupka provedbe samih referenduma, te će se na podredan i izravan način pojačati i djelotvorniji utjecaj građana u samom procesu odlučivanja, političkog odlučivanja i vidit će se jasna i njihov interes i input na svako odlučivanje. Stoga će Klub HDZ-a što vam je svima jasno podržati predloženi nacrt izmjene ustava i izmjene Ustavnog zakona o ustavnom sudu RH. Hvala vam lijepo na pažnji.
Hvala. U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka sad će govorit poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, više puta smo ovdje govorili o važnosti referendumskih inicijativa i mogućnosti zapravo da građani sudjeluju u donošenju odluka, a posebno onda kada zakonodavac oko nečega zakaže. Naš stav je uvijek bio da najliberalniji režim referenduma mora postojati na lokalnoj razini jer se tamo odlučuje upravo o pitanjima koja su najbliža građanima jel, da naravno je zakonodavni referendum moraju postojati određena pravila, a ustavni referendum je taj koji zaista pristajemo i smatramo da treba imati i određeni kvorum odlučivanja, a objasnit ću i zašto i zašto smatramo da je zaista trebalo otvoriti ustav i da treba urediti referendumsku materiju i da treba smanjiti broj potrebnih potpisa za pokretanje narodne inicijative, međutim zašto ćemo kategorički biti protiv prijedloga koji je HDZ iznio i predložio nam jer ja vam tvrdim da kada bi se ovaj prijedlog usvojio mi nikada više ne bismo mogli imati niti jednu uspješnu ustavotvornu referendumsku inicijativu, nikada, a možda bismo jednom u 10.g. mogli imati donekle uspješnu zakonodavnu referendumsku inicijativu i sad zašto je tome tako? Počet ću prvo sa ovlastima ustavnog suda odnosno izmjenama Ustavnog zakona o ustavnom sudu. Tim izmjenama daje se ovlast ustavnom sudu prethodne ocjene ustavnosti pitanja i to na dvije razine, na zahtjev 15 zastupnika ili zahtjev vlade, predsjednika ili po vlastitom nahođenju odnosno ustavni sud može u okviru svoje opće nadzorne ovlasti i sam pokrenuti prethodnu ocjenu ustavnosti pitanja. Kada govorimo o prethodnoj ocijeni ustavnosti pitanja moramo reći da ona nije savjetodavne naravi, ona nije zamišljena kao proces usuglašavanja i poboljšavanja pitanja nego kao proces u kojem se pitanje može odbaciti i zaustaviti referendumska inicijativa. A zašto je važno da postoji referendumska inicijativa sa određenim pitanjem, pa čak i kada bi u konačnici to pitanje možda bilo proglašeno da nije u skladu sa ustavom. Zbog toga što referendumska inicijativa postavljanjem pitanja otvara javnu raspravu o nekom pitanju i ta javna rasprava o nekom pitanju je možda najvažniji, najbogatiji dio demokratskog procesa. Stavljamo pitanje na stol, uključuju se stručnjaci, uključuju se građani i raspravljamo o nekom pitanju. Dvije referendumske inicijative koje uopće nisu završile referendumom, a koje su bile izrazito uspješne u svom naumu kao što su primjerice „Ne damo naše autoceste“ i referendumska inicijativa „67 je previše“, bile bi po ovim odredbama moguće zaustavljene na samom početku, javna rasprava se ne bi otvorila, potpisi se ne bi prikupili i vlada ne bi ustuknula pred 600 plus tisuća potpisa koji su bili sakupljeni i gdje je vlada onda samo odlučila ne idemo na referendum nego povlačimo, povlačimo prijedlog zakona i u jednom i u drugom slučaju. I tako smo zaustavili monetizaciju odnosno privatizaciju da budemo realni autocesta, ali isto tako smo osigurali da je, se sa 65.g. u Hrvatsku ide u mirovinu i zaštitili nekakva osnovna radnička prava, dakle samom, samim pokretanjem inicijative. Zaustavljanje od strane ustavnog suda inicijative na samom početku onemogućilo bi tu vrstu javne rasprave i tog pritiska građana na vladu i na većinu u saboru. Šta je još ovlast ustavnog suda, kako je ona definirana u ovom prijedlogu? Ona je definirana na način da kaže da ustavni sud može po dvije osnove procjenjivati referendumsko pitanje da li je u skladu s ustavom. Prvo, da li je u skladu sa temeljnim odrednicama ustava odnosno čl. 1. i čl. 3., a drugo je li možda pitanje u isključivoj nadležnosti sabora, vlade ili predsjednika republike i u tom grmu leži najveći zec jer ne postoji definirano koja to, koje su to ustavne ovlasti u isključivoj nadležnosti sabora, vlade ili predsjednika republike, pa bi se tako moglo reći da svaka referendumska inicijativa koja ima budžetske implikacije je u isključivoj nadležnosti sabora i vlade jer se radi o proračunu, pa vas pitam bi li onda referendumsko pitanje „Ne damo naše autoceste“ bilo proglašeno pitanjem koje je u isključivoj nadležnosti sabora i vlade jer ima itekakve proračunske implikacije ili referendum „67 je previše“ isto tako. Znači moramo se zapitati koje mi to ovlasti ustavnom sudu odnosno većini koja tada postoji ustavnom sudu dajemo da procjenjuje referendumsko pitanje svako uvijek iznova. Naš stav je da se unaprijed treba propisati koji su to članci ustava koji definiraju isključive ovlasti sabora, vlade ili predsjednika republike. One su i nabrojane ovdje u obrazloženju, ali ne i u samom prijedlogu. Dakle ovdje se kaže ustav ne poznaje državne referendume za imenovanja i opozive, tu ulaze i pitanja poput odlučivanja o ratu i miru, naređivanju uporabe oružanih snaga iako nije proglašeno ratno stanje iskazivanja povjerenja vladi, davanjem pomilovanja, predlaganje donošenja državnog proračuna itd. Slažemo se, ovo navedeno jesu nekakve isključive ovlasti sabora i vlade. I u nekom dijelu predsjednika Republike, ali ajmo onda i u prijedlogu ustavnih izmjena reći referendum se ne može pokretati za ta, ta, ta i ta pitanja odnosno za te i te članke Ustava. I svatko će znati da to su oni članci Ustava koji ne mogu, o kojima se ne može na referendumu odlučivati. Nadalje, šta je još nama dodatni problem kod odluka Ustavnog suda odnosno davanja preširokih ovlasti koje nisu ograničene jasno dakle dokle seže njihovo ograničenje. Otvara se prostor arbitrarnosti. Mi se bojimo istina te arbitrarnosti Ustavnog suda, posebno trenutne većine u Ustavnom sudu jer su nam na pitanju odluka o Covidu pokazali da su spremni zbog kratkoročnog interesa, kratkoročnog interesa zanemariti temeljne postulate Ustava kada su rekli da obična parlamentarna većina bira, bira hoće li biti ograničena 2/3 većinom u saboru kod donošenja odluka kojima se ograničavaju ljudska prava u izvanrednom stanju ili neće. Dakle, temeljno načelo kočnica i ravnoteža je bečeno u smeće. I da, ja se zato bojim toj većini Ustavnom sudu dati da procjenjuje baš svako referendumsko pitanje je li ili nije u isključivoj nadležnosti nekakve većine u saboru i neke vlade. Nadalje, kvorum odlučivanja za promjene Ustava ja se slažem mora postojati kvorum odlučivanja da ne možemo imati nakaradne situacije da dođe ono 5% ljudi i promijeni neke temeljne odrednice Ustava. Međutim, kvorum odlučivanja koji ste vi postavili onemogućuje da ikada više imamo uspješnu ustavotvornu referendumsku inicijativu. Potrebno će biti da 1,2 miliona ljudi plus malo više glasa za prijedlog referendumske inicijative. Što vam znači ako imate omjer jedine ustavotvorne referendumske inicijative iz 2013. tada je omjer bio 66:33, 66% je glasalo za, 33 protiv, u tom omjeru to vam znači da vam ukupno izlaznost mora biti iznad 1,8 milijuna što je 50% plus svih birača upisanih u RH. Što znači da tražimo da 200 i nešto tisuća ljudi glasa više za, izađe na referendum nego što izlazi na parlamentarne izbore. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta sad će govoriti poštovani zastupnik Stephen Nikola Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege nalazimo se evo 2 dana pred ljetnom stankom, jako je važna tema i žao mi je da ovo se događa baš kad građani ne davaju veliku pažnju našem radu. Kamo sreće da je drugačije, ali iskoristit ću priliku da neke stvari ponovno istaknem i šteta da nema više zastupnika u sabornici. Mislim da je ovo izuzetno važna tema. Dakle, vezano za promjene Ustava slažem se načelno da ne smije se to često događati. Ustav mora biti kao temeljni akt svake države, imati jednu snagu i ne biti izložen čestim promjenama ovisno o javnom mnijenju i slično. Međutim, imamo danas na dnevnom redu zapravo prijedlog koji će na novi način neka pitanja regulirati, pitanje referenduma i slično i postavlja se pitanje, za nas je to jako važno, što kad ključne institucije poput Ustavnog suda krivo tumače temeljna načela. Kad krivo tumače jer to je njihov zadatak. Dakle, možda javnost ne zna ima Ustavni sud 13 sudaca, njihov izbor nije baš izložen jako u javnom prostoru. Dakle, pročitat ću što su uvjeti ili tko može biti izabran za suca Ustavnog suda. Dakle, bira Hrvatski sabor na vrijeme od 8 godina iz reda istaknutih pravnika osobito sudaca, državnih odvjetnika, odvjetnika, sveučilišnih profesora i slično na mandat od 8 godina. U drugim rekao bih starijim demokracijama taj izbor je jako izložen sudu javnosti i ne traje samo jedan dan. Dakle, ne dođu samo na saslušanje saborskog odbora jedan dan i obave, odgovore na pitanja i idu dalje, nego to traje ako je potrebno danima i tjednima. I onda javnost može se upoznati sa stavovima tih ljudi koji će nam tumačiti što Ustav dopušta ili ne dopušta. Dakle, u Hrvatskoj ja bi rekao da je to jako deficitarno, ljudi ne znaju tko su ti ljudi, anonimni su, u velikoj mjeri su anonimni i mislim da se to mora promijeniti. Međutim, osvrnut ću se na neke prošle odluke koje ja smatram su duboko pogrešne i nisu u skladu ne samo sa ustavnim odredbama nego sa zdravim razumom. Primjerice, o već famoznoj odluci o pravu, pravu pobačaja da li je to u skladu s Ustavom ili ne, među ostalim ustavni suci govore da nije u njihovoj ingerenciji tumačiti ili odrediti kad počinje život nego je to stvar zakonodavstva, zakonodavstva. Dakle, još jednom ću ponoviti ne postoji katolička biologija, ne postoji islamska biologija, ateistička biologija, postoji biologija. Postoji biologija. Ne postoji katolička medicina, islamska medicina, ateistička medicina, postoji medicina. I u skladu sa spoznajama koja su neupitna mislim da to treba svaka razumna osoba prihvatiti pa dakako i ustavni suci, ali to ne čine. Dakle relativiziraju, čak i ignoriraju neke osnovne spoznaje znanosti i onda upadamo u teške probleme jer ne ovise, neke stvari ne smiju ovisiti o većini ovog Doma, kad počinje ljudski život, to bi trebalo biti nesporno, a ne da dopuštamo da ignoriramo biološke datosti i tumačimo to na razne, još nisam zapravo čuo koherentnu teoriju koja tvrdi suprotno, ako to nije začećem, onda kad počinje ljudski život? Prema tome, to je samo jedan primjer koji ne ulijeva povjerenje u rad naših sudaca, kad mogu o takvom temeljnom pitanju pogriješiti, a ovim Prijedlogom ne samo da se ovlasti Ustavnog suda ne dira, nego ih povećava. To nas treba zabrinjavati, povećavaju se ovlasti. Spomenuo sam pojavu sudskog aktivizma u replici kolegi Bošnjakoviću, sudski aktivizam, to bi nas isto trebalo zabrinjavati, dakle radi se o praksi u mnogim zemljama gdje se mimo volje većine građana sudovi određuju i zapravo suci postaju političari na neki način, aktivisti, u promoviranju određenih ideologija. To nas treba zabrinjavati i ta praksa dolazi u Hrvatsku, nije to samo stvar u Americi gdje se trebalo 50 godina čekati da se ispravi pogreška nego to dolazi i ovdje, dakle sudski aktivizam i što učiniti kad suci, pa i suci Ustavnog suda griješe, gdje su nam onda mehanizmi? Nema ih. Nema ih. Zato trebamo biti jako oprezni kad povećavamo, ne smanjujemo nego povećavamo ovlasti Ustavnog suda. Narod bi trebao biti zabrinut, često mi prilaze naši građani koji govore da ne znaju kome se obratiti, tko ih zastupa u Saboru jer jednostavno ih narod nas bira na način kako nas bira, preko stranačkih lista. Dakle taj osjećaj nemoći i da se njihov glas u dovoljnoj mjeri ne čuje, ostaje. I to vidimo zapravo kroz razne primjere iz prošlosti sa neuspješnim referendumskim inicijativama kako naše institucije pa oni koji kontroliraju i manipuliraju s nama uspiju zapravo osujetiti i spriječiti da narod izrazi svoju volju. To su zapravo zabrinjavajuće tendencije, dakle kad god razgovaramo i o spornim temama gdje nećemo se složiti, trebali bi ipak imati više povjerenja u vlastite građane, mi ih zastupamo, ne neke treće ljude nego hrvatski narod, ljude koji su nas birali i zato, Domovinski pokret će ustrajno i dalje dizati glas protiv svakog sužavanja slobode izražavanje dakle ja isto vidim, kao i drugi koji su to ranije spomenuli, opasnost da neće se nijedna referendumska inicijativa omogućiti sa ovakvim tumačenjem, a ponovit ću, Ustavni sud nije opravdao svojim radom povjerenje. Nažalost. Imamo općenito jednu krizu povjerenja u institucije pa i u sam Sabor. Prema tome, trebamo trezveno gledati i izbjegavati, rekao bih demagogiju i druge vrste, rekao bih političke niske argumentacije i govoriti načelno da građani imaju pravo određivati neka temeljna pitanja, to nije, kao što čujem, recimo oko pitanje braka kao zajednica muškarca, jednog muškarca i žene, homofobija, to je etiketiranje kad nedostaju argumenti, nije hrvatski narod homofoban narod nego u skladu sa onim što znaju i u što vjeruju su izglasali to i trebamo biti i tu, dame i gospodo, ustavni domoljubi, ustavni patrioti i ne ignorirati tu ustavnu odredbu. Često sa ljevice se inzistira da građanski odgoj mora ući u škole, ali zanimljivo da građanski odgoj u ovom obliku ne spominje tu ustavnu odredbu i kako je narod izglasao definiciju braka. To se ignorira. Znači selektivno smo za ustavna načela kad nam to odgovara, a kad ne odgovara, onda ignoriramo, to svak vidi. To naši građani vide. Prema tome, budimo dosljedni, Ustav je ozbiljna tematika, trebamo to jasno i dobro definirati na koji način se može mijenjati, imamo povjerenje u hrvatske ljude, dobro su glasovali za referendum '90. kad se odlučivalo o samostalno Hrvatske, '91., prema tome, moramo shvatiti svoju odgovornost, a ja ću još jednom ponoviti, da ključne institucije pa i ti pojedinci na Ustavnom sudu su zakazali više puta i imamo razloga ne vjerovati u njihovo prosuđivanje. Prema tome, bit ćemo i dalje vrlo kritični i protiv ovog Prijedloga. Hvala.
Sada ćemo nastaviti sa raspravom o naše objedinjene dvije točke. Idemo na pojedinačne rasprave i prva će govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Prije svega ću reći da neće biti sve ok jer ono nije tema o kojoj se na ovakav način trebalo raspravljati isključivo u Hrvatskom saboru, nego je riječ o temi gdje se građane na referendumu, ponovit ću još jednom sukladno preporukama Venecijanske komisije trebalo pitati što misle o izmjenama Ustava koje će promijeniti način njihovog odlučivanja u referendumu. Kada govorimo o tome tko je sve trebao sudjelovati u ovoj raspravi ovdje se moglo čuti iz određenih oporbenih klubova da nam je potreban širi nacionalni okrugli stol itd., itd. Pa dame i gospodo mi smo to već imali, mi smo to već organizirali prošli tjedan u Hrvatskom saboru. Pozvali predstavnike sindikata, sveučilišne profesore koji su specijalizirani upravo za ustavno pravo, predstavnike nevladinih organizacija koje nadziru demokratske procese u RH i predstavnike onih inicijative koje su dosada uspješno održale referendume i naravno sve zainteresirane sve saborske zastupnike. Nažalost kao što to često biva osim našeg kluba od saborskih zastupnika nismo nikoga vidjeli, a sada slušamo o tome kako bi se trebao organizirati već organiziran okrugli stol. Neovisno o tome mi smo naravno pokrenuli raspravu o tome kako treba izgledati uređenje referendumskog pitanja u RH i ispravit ću se kolega Sačić je bio i tu ga vidim od saborskih zastupnika osim predstavnika našeg kluba i u dijalogu s ključnim društvenim akterima iznjedrili neka rješenja, uvažili njihove prijedloge koje bih ovdje htjela istaknuti u skladu i s onim što smo ranije zagovarali za što se mi zalažemo kada govorimo o uređenju referendumskog pitanja u RH. Prije svega kada govorimo o izmjenama Ustava koje se tiču referenduma građane na referendumu pitati o tim izmjenama Ustava. To je njihovo temeljno pravo i oni o tome imaju pravo odlučivati. Ako se oni založe za ovakve izmjene u što vaš i ne vjerujem i zato to vjerojatno ni ne činite, onda možemo dalje o tome razgovarati i ta će odluka odnosno izmjena Ustava imati legitimitet. Drugo, nikakav kvorum. Dakle i to je ono što je u skladu s preporukama Venecijanske komisije. U trenutnoj situaciji da kada imamo oko pola milijuna glasača manje nego što je službenoj evidenciji Ministarstva pravosuđa i uprave, kada imamo oko 185.000 glasača izvan RH koji se teško odazivajući, a izlaznost mala, ovo doista nije vrijeme za ugradnju bilo kakvog kvoruma, u krajnjoj liniji, to je i preporuka Venecijanske komisije. Dalje, ono za što se zalažemo je olakšavanje referendumskih inicijativa, to je definitivno smanjenje broja potrebnih potpisa za osiguravanje referenduma u RH i također, produljenje roka za prikupljanje potpisa. Jedna od ključnih izmjena koja bi se trebala dogoditi je i promjena načina izbora ustavnih sudaca. Možemo primjerice, uzeti kvote prema izvrsnosti pravnih stručnjaka po granama prava po uzoru na Njemačku. U Hrvatskoj, od 13 sudaca nijedan nije profesor s nekog od pravnih fakulteta. U svakom slučaju, izbor ustavnih sudaca treba promijeniti. Zalažemo se i za brojna praktična rješenja koja ukazuju na probleme na koje su naišle prethodne inicijative, a to je mogućnost prikupljanja potpisa preko sustava e-Građani. Dakle, olakšajmo građanima da izraze svoju volju. Omogućiti da volonteri mogu upisivati podatke uz vlastoručni potpis građana, prikupljati potpise na svim javnim površinama i privatnim mjestima, kao za predsjedničke izbore. Dakle, to su neki od naših vrlo konkretnih prijedloga koje smo iznjedrili nakon što smo poslušali u konstruktivnoj raspravi i predstavnike struke, ali i praktičare, oni koji su dosad organizirali referendumske inicijative u RH. I to je put i jedini demokratski ispravni način kako se treba urediti referendumsko pitanje u RH, a vi koji se pozivate povremeno na Venecijansku komisiju i Kodeks dobre prakse kada uređujete Zakon o referendumu iz vladajuće strukture, kad vam to odgovara, a onda ga ignorirate ovdje kad vam kažem da ne treba kvorum i da treba građane na referendumu pitati o referendumu, samo dokazuje em vlastito licemjerje, em da niste spremni na dijalog o tome kako urediti ovo ključno [[Upadica: Hvala.]] demokratsko pitanje u RH.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Raspudića.
Ono što je možda najviše rogobatno u ovom Prijedlogu je u biti golemo povećanje ovlasti Ustavnog suda. Mi sad imamo jednu situaciju da tijelo koje je 4. kao stup vlasti ne spada ni u ovaj pravosudni nego treba prosuđivati je li nešto u skladu s Ustavom ili nije u skladu s Ustavom, vidjeli smo voluntarističku neku, ne bih rekao pravnu nego više retoričku akrobaciju kojom su objasnili zašto 400 tisuća prikupljenih potpisa za raspisivanje referenduma, između ostalog, jedno pitanje za promjenu Ustava, je u skladu s Ustavom, ali tobože dovodi građane u zabunu pa nije prihvatljivo. Dakle da sada to tijelo postaje apsolutni poklopac apriorni nad iskazivanjem narodne volje onako kako to propisuje čl. 1 Ustava. Dakle umjesto da se ide u smjeru boljeg definiranja uloge Ustavnog suda ili čak njegovog ukidanja i prebacivanje ovlasti tih na Vrhovni sud kako je riješeno u puno zemalja, čime bi se i solidna ušteda u proračunu ostvarila, mi sad imamo hipertrofiranje uloge Ustavnog suda.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
U hrvatskoj demokratskoj povijesti službeno još ne postoji niti jedna referendumska inicijativa koju je odobrio Ustavni sud. Postoje izmjene zakona koje su se dogodile zbog određenih prikupljenih potpisa, to su bile sindikalne inicijative, a da se nije dozvolilo raspisivanje referenduma, i postoji jedan referendum koji se dogodio u RH, a to je zato što pitanje nije išlo Ustavnom sudu. Za sva ostala pitanja koja su artikulirali pravni stručnjaci pojedinih inicijativa koja su bila poslana Ustavnom sudu, Ustavni sud ih nije dozvolio. A zašto? Zato što svaka vlast referendum doživljava kao referendum protiv same sebe i boji se referenduma odnosno vlastitih građana, a Ustavni sud, način na koji ovako funkcionira i način izbora ustavnih sudaca, tu predstavlja samo njezinu produženu ruku. I zato se slažem, treba razmisliti o tome hoćemo li mijenjati izbor ustavnih sudaca, hoćemo li ovlasti prebaciti nekome drugome, ali ovakvo stanje je sigurno neodrživo.
Hvala. U ime predlagatelja sada će govoriti poštovani zastupnik Damir Habijan, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Evo samo kratko u ime predlagatelja nekoliko stvari da se osvrnem. Dakle danas ovdje slušamo od strane kolega iz Mosta kako je ovo bilo nešto skriveno, oni nisu ništa znali, oni nisu uopće bili upoznati da se ide u bilo kakve pokretanje dakle postupka izmjena Ustava i ustavnog zakona u pogledu pravnog područja referenduma i užasno su iznenađeni. Onda s druge strane sada govore da su prošli tjedan organizirali okrugli stol upravo na tu temu. Dakle sami sebe demantirate, pa što ste organizirali na tu temu kada ste, a zašto jeste, zato što ste znali u kom smjeru se ide, prema tome, ne vidim razloge zbog čega sada okrećete pilu naopako. Kažete isto tako da, odnosno slušali smo tu kada ste skupljali ove potpise za referendum u pogledu Covid potvrda, kako vam je bilo teško, da ste se smrzavali, bilo vam je zima, treba nešto mijenjati, to smo slušali kada smo govorili o prijedlogu Zakona o referendumu i tada ste tražili isto tako, kao i većina oporbe da se nešto mijenja, da se mijenja Ustav, da se mijenja ustavni zakon i sada imamo, pokrećemo ovaj prvi korak, dakle ide, pristupamo izmjenama Ustava i ustavnog zakona upravo kako bi to pravno područje referenduma poboljšali, smanjili ovaj broj potpisa, dakle govorili ste da veliki problem pod tim vremenskim uvjetima skupit gotovo 400 tisuća potpisa, sada idemo na 250, sad opet nije dobro, dakle argumentacija vam je vrlo, vrlo loša. Govorite ovdje o preporukama Venecijanske komisije, ali zaboravljate pritom da ćemo u ova 3 koraka imati .../nerazumljivo/... da ćemo imati savjetovanje sa zainteresiranom javnošću. Dakle svatko tko je zainteresiran, a prema vama, a ja sam siguran da je tome tako, svaki hrvatski građanin moći će sudjelovati u tom postupku. Moći će reći što ga muči, što mu nije dobro, što smatra da bi trebalo biti bolje, prema tome, ovo što sve govorite, samo pokazujete ponovno da imate taj modus operandi, da imate taj narativ koji služi jedino i opet ćete koristiti ovaj postupak jedino za skupljanje jeftinih političkih poena i da uopće niste vjerodostojni jer sami sebe demantirate, dakle jedno govorite sat vremena prije ovoga, a sad govorite nešto potpuno suprotno. Hvala.
Replika poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Mene je iskreno, kolega Habijan muči slijed vaše logike i muči me zašto vas u vašem prijedlogu ništa ne muči jer ste ga u krajnjoj liniji iznjedrili. Prvo, činjenica je da smo mi prošli tjedan razgovarali o referendumu i pokrenuli dijalog sa širim društvenim bitnim akterima u ovom pitanju, a vi isto niste učinili, pokazuje samo da je to nama pitanje bitno, a činjenica da ste vi preko noći mijenjali dnevni red HS koji je već bio postavljen na drugačiji način bez ove točke pokazuje da manipulirate dnevnim redom kako bi osiromašili raspravu i kako bi nenadano i neplanirano ovo pitanje progurali prije ljetne stanke i to sve govori o vašoj vjerodostojnosti. A kada govorimo o tome što je trebalo učiniti i o prikupljanju potpisa mi smo ovdje vama svakako dali dobre direktive, jedini je problem što ih vi ne želite slušati i to ste pokazali sa ovim dnevnim redom. Dakle, imate preporuke Venecijanske komisije, ne trebaju vam zainteresirani građani ponavljati to u svojim komentarima.
Hvala. Poštovani zastupnik Habijan, izvolite.
Hvala lijepa. Dakle meni je drago što ste se javili za repliku da ponovno demantirate sami sebe, dakle sada ste ponovno rekli da ste prošli tjedan organizirali Okrugli stol sa širom zainteresiranom javnošću sa stručnjacima, a kažem cijelo vrijeme danas ističete ovdje da je to nešto skriveno ubačeno preko noći na dnevni red. Dakle vi ste ovdje isto ko i ja 2.g. u HS, pa valjda ste već uspjeli pogledati i pročitati Poslovnik i način na koje dakle točke se uvrštavaju u dnevni red. Dakle ova procedura je započela upravo na tragu izmjena Zakona o referendumu i potrebe da se mijenja ustav i Ustavni zakon kako bi to pravno područje bolje uredili i vi ste bili za to i sada kada je to na dnevnom redu sad opet nešto ne paše, to je ono što vam govorim, dakle to je taj vaš narativ skupljanja jeftinih političkih poena i samo ste dosljednji jedino u tome.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić digla je povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika, premda se i ja moram ispričati jer zaboravljam da je ovako nenadano mijenjanje dnevnog reda s ciljem guranja tema ispod tepiha i stavljanja ključnih tema u oskudne noćne sate standardni modus operandi HDZ-a i normalno je da se vi tome ne čudite, samo je neobično da ja to ovdje ističem kao lošu demokratsku praksu, tako da se ja vama ispričavam što sam zaboravila, to je iz vaše perspektive uobičajeno.
Naravno da je to bila replika na koju, budući da ste potrošili svoje replike nije korektno da ovaj rabite instituciju povrede Poslovnika u krivom smjeru, pa dobijate opomenu. Poštovani zastupnik Zekanović, izvolite.
Poštovani kolega Habijan, evo želim vaš komentar, malo izgleda da kolege iz Mosta mjere vrijeme u onom trenutku kada Nikola Grmoja pogleda tjedni plan rasprava, točka na dnevnom redu je već nekoliko dana, al evo kad je on pogledao to na autobusnoj, pardon, na benzinskoj postaji onda su vjerojatno počeli mjeriti i vrijeme i onda su onako je li žurno došli u Zagreb na sjednicu koja traje već nekoliko dana. Bio je vaš komentar na jednu zapravo prešutnu koaliciju i jedan konsenzus između SDP-a, Možemo!, Mosta, Radničke fronte, GLAS-a i ostalih po ovom pitanju. Ja shvaćam ovdje SDP, evo kolegu Bauka sam pažljivo slušao, njima je zapravo ovo želja da se kroz ove promjene ustava ubaci i pravo na pobačaj tzv. u ustav, al ne shvaćam kvazi konzervativce iz Mosta zašto im tu drže ljestve, zašto im zapravo pomažu oko cijele te situacije?
Poštovana zastupnica Peović digla je povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je Poslovnik u čl. 238., kolega Zekanoviću minimum koncentracije ako možemo od vas dobit, znači da pratite ko je za ustavne promjene, a ko nije.
Naravno i to je bila replika, dobijate opomenu. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa. Pa evo slažem se kolega Zekanović, prvenstveno što se tiče vremena malo su se pobrkali, čujem da sad kolegica Raspudić govori da u noćnim satima raspravljamo o ovome, dakle sad je 14 sati popodne prema tome očito ne razumijem ovoga koje mislite noćno vrijeme jel. Da, toliko im je bit stalo do tih ustavnih, ustavnih promjena da su se dakle automobilom zaputili jučer mada sjednica košto ste rekli već traje nekoliko dana, međutim ono što sam rekao ništa konstruktivno danas nismo ovdje čuli, a ovo što govorim o ovoj koaliciji ja nisam siguran koliko će dugo trajati, očito postoji sad neki trenutačni interes da se drže zajedno dakle i Možemo! i Most i SDP i Radnička fronta, koliko god očito im se sad to tu ne sviđalo i jako protestiraju, ali mislim da svjedočimo tome svaki dan zapravo jel, hvala.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić ponovo je digla povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Odustala sam.
Odustali ste, dobro, hvala. Sada će govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, nemojte se vi brinut o SDP-u. Naime, ako pogledate ovaj prijedlog promjena ustava i usporedite ga sa našim prijedlozima iz 2018. i 2013. nećete nać pretjerano bitno velikih razlika, ima nekih detalja koji treba popraviti i to je to, tako da ja na ovaj prijedlog promjena ustava gledam blagonaklono, a na prijedlog odluke o pristupanju promjeni ustava gledam nešto manje blagonaklono nego na sam prijedlog zbog toga što u točki 2 je previše ograničen prostor Odboru za ustav da u drugoj fazi donese nacrt promjena ustava i zbog toga je i moj klub uložio amandman da se skinu okovi Odboru za ustav, da kolega Bošnjaković ima veći prostor u pregovorima sa drugim klubovima, tako da na dobar način započne ova, ova rasprava o promjeni ustava. Što se tiče teksta koji je predložilo 92 zastupnika, ono ima 4 temeljna stupa, jedan je smanjenje broja potpisa, što vjerujem svi podržavaju, drugi je ograničenje tema na kojim se, o kojima se može raspisati referendum što ne podržavaju svi, ali mi podržavamo, treće je uvođenje kvoruma za donošenje odluke na samom, na samom referendumu što također ne podržavaju svi, ali mi podržavamo i četvrta je prethodna ocjena ustavnosti što također ne podržavaju svi, a mi želimo da to ne bude kočnica za provođenje referenduma nego više da ima jednu pedagošku i upućujuću svrhu na način da kada ustavni sud nešto odluči da organizatori mogu to popraviti i da se referendum može raspisati. U tom smislu ja vjerujem da će ove ustavne promjene definirati lakše raspisivanje referenduma, a nešto teže donošenje odluke na referendumu nego dosad jer mislim da nije dobro za društvenu klimu da se odluke mogu donijet sa minimalnim brojem građana koji su izašli, izašli na taj referendum. Prema tome, vjerujem da nas čeka jedna zanimljiva politička jesen, bilo u parlamentu, bilo na ulicama i trgovima. To toliko o onome što je u Prijedlogu. U onome što nije u Prijedlogu, a moglo bi biti, već smo govorili, to je između ostalog proširenje nekih ljudskih prava koja su negdje, što normativno, a što samo u praksi, dovedena u pitanje ili se barem otežano ostvaruje. Tu je i pitanje ljetne stanke, trebala bi to biti ustavna materija ili je dovoljno da bude poslovnička materija. Tu je pitanje jedne kovanice koja je nastala kao, rekli bi kolege, predmet političke trgovine, ja bih rekao predmet različitih političkih interesa onih koji su donosili Ustav, a to je izraz područna u zagradi regionalna samouprava. Legenda kaže da kad su HSLS i IDS bili u opoziciji, da HSLS nije htio da piše samo regionalna jer im je to zvučalo previše, još 2000., previše onako malo je bacalo na secesionizam, a IDS nije htio pristati da ne piše regionalna pa je onda mudri Račan našao tu jednu kovanicu koja je bila i eklatantan primjer, kako bi rekli kolege iz Mosta, političke trgovine, a to je samo uvođenje referenduma u Ustav jer je on u Ustav na zahtjev 5 zastupnika HSP-a 2000. g., ako se netko toga, ako je netko to zaboravio. To je bio uvjet HSP-a da podrži ustavne promjene 2000. g., dakle to bi se isto tako nazvalo ovaj, politička trgovina, a neki bi rekli da je to demokratski politički dogovor stranaka koji imaju različite programske ciljeve, ali su se uspjeli dogovoriti zajednički minimum. Sjetit ćemo se i ustavnih promjena 2010. g. kada je u Saboru bila dovoljno većina proeuropskih stranaka i zastupnika koji su željeli da se olakša pristupanje Hrvatske EU zato što su to sve stranke koje su išli na izbore, imale u programu, a također, podsjetit ćemo se i povijesnog kompromisa gdje smo naprimjeren način regulirali broj zastupnika iz dijaspore da to bude fiksirano na 3, a ne da se na dan izbora BiH pretvori u 22. hrvatsku županiju sa hrpom biračkih mjesta i sa ustvari kampanjom kakva je bila i u samoj Hrvatskoj. Naravno, ako dođe prijedlog za smanjenje, nećemo se ni oko toga buniti, ali to je nešto s čime možemo živjeti ... [[Govornik se ne razumije.]] ovih svih godina. U tom smislu, ovisno o sudbini našeg amandmana ili smisla našeg amandmana, a to je da se u ovoj fazi ustavnih promjena ne zavežu ruke kolegi Bošnjakoviću, Odboru za Ustav, da može pokušati razne mehanizme, od postojeći dvotrećinsku većinu, blagonaklono gledamo na proces promjene Ustava i na smjer u kojima idu ove promjene, ali imamo određenih primjedbi koje ćemo u sljedećim fazama iznositi. Zahvaljujem.
Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Zekanovića. Izvolite.
Poštovani kolega Bauk. Evo lijepo ste to koncizno iznijeli. 4 stupa i koliko sam shvatio, vi se slažete sa sva 4 stupa, vi ni zapravo nemate većih primjedbi i bez obzira što niste potpisnici, vi ćete na neki način zapravo u konačnici ipak podržati ove ustavne promjene, ispravite me ako sam krivo shvatio. Pitanje za vas, zašto je uopće HDZ išao u ove ustavne promjene, zašto su inicirali ustavne promjene? Ja evo, mogu naslutiti, a ja ću ponuditi jedan odgovor, možda i zanima me je li, bi li slučajno pravo na pobačaj, a koji vi također, želite staviti kao ustavnu kategoriju bilo ograničeno mogućim referendumom, znači a se referendum donese u Ustav, ako bi prošao ove promjene Ustava i ustavnog zakona? Da li bi to pitanje bilo ograničeno?
Poštovani zastupnik Bauk [[Upadica: Ne znam jeste me razumjeli.]]
Nisam vas baš najbolje razumio, ali držim da bi eventualno referendumsko pitanje promjene ili dopune članka Ustava kako je formulirano u prijedlogu 40-ak zastupnika, drugom prijedlogu za promjenu Ustava, prošlo kroz sito i rešeto i ovih ustavnih odredbi, a i ustavnih odredbi sljedećih kada bi se one donijele. Ali po mom nekakvom razmišljanju i gledanju kako se to hrvatski kaže timelinea, referendum o promjeni Ustava na prijedlog 40 zastupnika bi se održao prije nego što ove današnje promjene stupe na snagu.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepo poštovani kolega. Dvije stvari bih molila da razjasnite. Prvo, vladajući su odbili naše traženje da se u Ustav jasno unese rečenica da žena ima pravo slobodno i samostalno odlučivati o rađanju, a država osigurava pretpostavke za ostvarivanje toga prava uz argument sve to već ima u Ustavu. Pa gdje to ima u Ustavu? To je prva stvar. Druga stvar, vladajući žele većinsku podršku ovim promjenama koje sada u Ustavu žele o referendumu, a opet kažem, ne žele ono što mi predlažemo da se izmijeni u Ustavu. Dosta ste bili na tim sastancima, kako su si vladajući to zamislili? Znači vaše nećemo, ali vi naše prihvatite. Hvala.
Poštovani zastupnik Bauk.
Što se tiče drugog pitanja, ja ne prepričavam ni sa naših stranačkih sastanaka, a kamoli sa višestranačkih sastanaka, dakle u tom smislu mogu reći da je proces promjena Ustava uvijek kompliciran proces koji zahtijeva dogovor onih koji se inače ne dogovaraju, ne da se ne dogovaraju, nego su politički protivnici i vrlo je teško onima koji su u opoziciji, a prihvate prijedlog vladajućih objasniti zašto su to napravili, to treba bit dosta veliki razlog da se i tu treba određene vrste umješnosti. Što se tiče sudbine našeg prijedloga o dopuni Ustava, ispravit ću vas, nisu svi vladajući odbili naš prijedlog, neki su ga i potpisali. Da. Dakle za sada ga je HDZ odbio, ali ako proces promjena Ustava bude otvoren, dok god se ne završi proces, postoji nada, makar i mala da on na ovaj ili onaj način uđe u Ustav.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Bauk, ja bi se mrvicu vratila na ono što ste u vašem pojedinačnom govoru naveli, a to je riječ o amandmanu koji ste, je i vaš klub dao na prijedlog dakle ovog zaključka. Ono što je, ako sam dobro shvatila, smisao vašeg amandmana da se predsjedniku za Odbor za Ustav, Poslovnik daju malo veće ovlasti što mislim da je dobro, da je dobro da mu se daju veće ovlasti odnosno mislim da u tim razgovorima interes svih nas treba biti da dobijemo jedno dobro i kvalitetno rješenje. I kad je riječ o referendumu stanovišta sam da u jednom trenutku treba otvoriti i raspravu i o Zakonu o referendumu jer je to cijeli paket ili kao bi to sad u smislu turističke sezone zvali all incluzive jer bi trebalo raspravljati o svemu, a ne bi bilo dobro da predlagatelj zapravo cijelu stvari postavi na način uzmi ili ostavi. Jer ako je uzmi ili ostavi onda to zasigurno neće [[Upadica: Hvala.]] i dovesti do nekakvog razgovora.
Poštovani zastupnik Bauk.
Ja sam pažljivo slušao kolegu Bošnjakovića u ime predlagatelja i on je nekoliko puta naglasio da će se razgovarati. I našim amandmanom mi u stvari njemu pomažemo i olakšavamo njegov posao razgovora jer ako u startu ovako kako je sad formulirano te razgovore svedete na vrlo uske okvire onda su prostor za razgovor i za dogovor puno manji nego kada bi prostor i dogovor bio širi. Mislim da nisam to, to bih mogao gruf napisati na majcu onako postoji veći prostor za razgovore, postoji veći prostor za dogovore, evo to ću slijedeći put, da. Prema tome, prema tome to je to, mi smo podnijeli amandman na temelju onoga što smo čuli od predlagatelja i kako predlagatelji nisu samo vladajući nego i dio oporbe baš me ono volio bi čuti stav o našem amandmanu kao predlagatelju. Eto.
Poštovana zastupnica Vidović Krišto.
Vi podržavate ovu promjenu Ustava, kako me to ne iznenađuje. Sve što ste dosada radili bilo je za osobne, a protiv hrvatskih interesa i protiv interesa hrvatskih građana, ali i protiv europskih vrijednosti. Vi i vaša stranka radili ste na predstečajnom zakonu koji je zakon za bogataše te protivan svim načelima socijalne pravednosti. Radili ste na kriminalnoj privatizaciji Croatia osiguranja te naposljetku sudjelovali ste u korupciji u slučaju Uljanik. Vi želite da Hrvatska bude pokusni kunić u kojoj će Furio Radin i Pupovac i posthumno biti zastupnici. To vi želite. Vi želite da Hrvatska bude nesređena i nepravedna država, a ne uređena država putem blokade pravosuđa i ostalih institucija doveli ste Hrvatsku na prosjački štap. Pa vi ste se suprotstavljali procesuiranju udbaških likvidatora, štitili ste udbaše Perkovića i Mustaća te svađali Hrvatsku s Europom. Vi sada JNA pravniku ucijenjenom Miroslavu Šeparoviću omogućujete da Hrvatima zabrani da glasuju. Da, vaš cilj je razgrađivati Hrvatsku. To je vaš cilj, recite to otvoreno.
Poštovani, poštovani zastupnik, poštovani zastupnik Bauk.
Nisam se javio za odgovor.
Niste, dobro. Ovaj poštovani zastupnik Sačić.
Poštovani kolega evo sad smo saznali dakle vi ćete svesrdno podržati ove promjene i biti ta prevaga očito ustavne, ali ja sad to tumačim i sami ste rekli da je to nekakvi odmak vremenski obračuna sa kolegama, časnim kolegama iz HSP-a Đapićem, Jukićem, ovaj Rožićem i ovaj Tadićem i pokojnim Kovačevićem koji su narodnu inicijativu zapravo primorali vas tadašnju vladu detuđmaniziranu i ovaj saborski tadašnji saziv da uvedu to, e sada na ovaj način vidim da se vi suprotstavljate da narod zadrži tu inicijativu. Kako je to, kako je to motivirano da naprosto takav vremenski odmak i da se imate potrebu sada konačno pridružiti onima koji se suprotstavljanju na …
Poštovani zastupnik Bauk.
… [[Govornik naknadno uključen.]] mogu dobit 7 sekundi, mi smo ustvari 2010. oživotvorili ovaj HSP-ov amandman time što smo ukinuli ovaj cenzus koji je bio prije 50%. Dakle, ta inicijativa od kad je HSP nju unio nije nikad provedena jer mislim ni jedan referendum nije raspisao da je uspio. Tek našim izmjenama iz 2010. je to popravljeno na način, ali nažalost na način koji je ostavio da i inicijative koje su ustvari puno nelegitimnije od mnogih parlamentarnih saziva sabora da mogu promijeniti Ustav. Ja mislim da to nije dobro. Dakle, treba postojati određena granica koju ipak oni koji mijenjaju Ustav trebaju preskočiti. Je li to 40%, 30%, 20% ili već neki drugi broj to će se u slijedeće dvije rasprave pokazat. A što se tiče našeg stava ja sam samo rekao da blagonaklono gledam na prijedlog [[Upadica: Hvala.]] koji je priložen ovoj odluci, ne na ovo.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Poštovani kolega Bauk evo maloprije ste u vašem izlaganju rekli da podržavate i uvođenje kvoruma za donošenje određenih odluka, no zar nije dovoljno prvo prikupiti nekoliko stotina tisuća potpisa sukladno novom prijedlogu Zakona o referendumu gdje će se morati točno znati na kojoj lokaciji, prijaviti se itd., točno se mora znati tko je odgovoran za te potpise itd., niz drugih stvari, ovisit o vremenskim uvjetima i nakon toga još uvesti taj kvorum prilikom odlučivanja na samom referendumu. Zar nije to dodatno ubijanje samog instituta referenduma i da je tu previše ograničenja odnosno da se na sve moguće načine nastoji izbaciti narod u direktnom odlučivanju?
Poštovani zastupnik Bauk.
Ja to ne gledam tako. Dakle, to da smo mi sad svake godine imali 3 referenduma pa se nešto mijenja da bi se to umanjilo još bi i razumio. Ali mi smo u 10 godina imali ukupno 1 slovima jedan referendum, prema tome bilo kakva promjena ne može biti gore nego je danas. Em Ustavni sud može bez ikakvog obrazloženja onako odokativno reći da pitanje nije ustavno, ako je pitanje ustavno onda može reći ovi što su prikupljali su prevalili ove koji su potpisali i na kraju, i na kraju opet nema referenduma. Mislim da je ovo korektnije napravljeno. Dakle, najprije se utvrdi ustavnost pitanja, prikupi se manji broj potpisa, provede se referendumska kampanja i određeni broj građana treba podržati taj prijedlog da bi bio legitiman, manji. To je, to je ono, dakle to je ono što mislim da bi trebalo u uređenoj državi tako biti. I ako vidite razliku između onoga što smo mi predlagali 2013. i ovoga u toj mjeri da trebamo ono skočiti na zadnje noge upozorite me, možete me upozorit na telefon, možete ovako javno [[Upadica: Hvala.]] ja ću prvi skočit i reć ne može.
Poštovana zastupnica Peović.
Pa pročitat ću sa Wikipedie što stoji u vaše ime, znači da ste izjavili da je na EU referendum, usporedbom broja građana izašlih na referendum u RH s brojem punoljetnih stanovnika prema zadnjem popisu stanovništva na referendum je izašlo 58 punoljetnih, 58% punoljetnih stanovnika RH. Jel još uvijek stojite pri tom izričaju? Naime, o čemu se radi, sada kada gledamo koliko je ljudi izašlo na referendum za EU to je otprilike 1/3 zapravo upisanih birača, a ne ono što ste vi rekli i što sad još uvijek stoji na Wikipedii da je to 58% upisanih birača. Ali dobro sad mislim nije ni to baš toliko bitno da sad idemo u prošlost nego problem sa kvorumom stvarno je veliki jer 750.000 glasača je promjenu braka, definicije braka izglasalo, a sad bi se tražilo milijun 290 tisuća. To je stvarno puno veći broj glasača koji moraju glasati za neku inicijativu.
Hvala. Poštovani zastupnik Bauk.
Kad sam rekao prije u jednoj od prethodnih replika da smo imali jedan referendum falila mi je riječ da smo imali jedna referendum previše. Dakle, ja smatram da taj referendum nije trebao proći odnosno da je nedovoljan broj glasača legitimno glasao da se ta ustavna odredba promijeni, ali je bila u skladu sa Ustavnom i ja kao legalist to prihvaćam. Dakle, za ovaj saziv sabora glasalo je milion i 750 tisuća ljudi, 2/3 od milion 750 je negdje milion 130 i nešto i to bi trebao biti pandan dvotrećinskoj većini saboru koja je potrebna za promjene Ustava. Ajde recimo da je još izgubljenih glasova negdje 10% pa nek to bude milion. To je negdje manje od trećine, ali ne puno manje od trećine ukupnog broja, ukupnog broja birača. Što se tiče referenduma za EU tada smo imali 4,5 miliona upisanih birača, a 3,5 miliona punoljetnih stanovnika na potpisu 2011. Broj glasova podijeljeno s 3,5 miliona dao je tih 58% tako sam, tako sam rekao.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Poštovani, poštovani kolega Bauk evo drago mi je da vam mogu prenijeti pohvale predsjednika vlade Andreja Plenkovića koji je u Okučanima upravo izjavio, kaže drago mu je da postoje razumne opcije u saboru s kojima se može lijepo dogovoriti itd. Evo vidjeli smo Socijaldemokrati da su razumni, znamo odavno da je Zekanović razuman, IDS je postao razuman, Milan Vrkljan je razuman, a sad smo saznali da ste i vi razumni. Točnije da ćete u petak glasovati za ovaj prijedlog. Ja vam odajem priznaje na lukavosti jer ste svoje izravne političke konkurente Socijaldemokrate pustili da se ističe pa da nakon što su osnovali stranku i pokušavaju ponuditi alternativu onome što vi radite oni su se lijepo ispotpisivali, danas ih razvlače po medijima kao nekakve nove Plenkovićeve žetone, a onda vidi čuda vi ćete u petak isto kao i oni glasovati za ali proći puno više bliže. Dakle, em ste razumni, em ste dobili pohvale Plenkovića, em ste usosili Socijaldemokrate, a vi se izvukli od potpisa, em čete u petak [[Upadica: Hvala.]] glasovati za ovo što vam paše.
Poštovani zastupnik Bauk.
Teško je ostati imun na ove pohvale kolege Raspudića. Ja sam ako ste me pažljivo slušali, a jeste naše glasanje u petak povezao sa sudbinom našeg amandmana. A naš amandman ide na to da se u promjene Ustava ubaci i MOST-ov prijedlog na Članak 17. Dakle, mi bez MOST-a stvarno, to bi stvarno, ma ništa. Dakle, što se tiče ove pandemije recimo to kad bi bio dio ustavnih promjena kao što je rekao Ustavni sud ne bi se puno promijenilo, ali bi poštivalo volju građana. Što se tiče drugih političkih stranaka, ovo je slobodna zemlja, slobodno udruživanje i svak ima pravo se organizirat kako treba, pa ću ja ponoviti. Mi smo dali amandman na prijedlog odluke, nemamo problema sa tekstom koji je priložen, ali želimo da se u proces ustavnih promjena uđe sa malo širem mogućnosti dogovora nego što je samo ovo. I to bi bio prvi razumni korak predlagatelja da prihvati taj prijedlog i tako omogući nama da sudjelujemo aktivnije u ovim promjenama. Ako to tako ne bude [[Upadica: Hvala.]] vidjet ćemo šta će biti.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolega Bauk, evo dva kratka pitanja, vjerujem i dva brza odgovora. Iz kojeg razloga po vama nisu baš sve teme za referendum? I drugo, evo upravo nešto na tragu pitanja poštovanog kolege Raspudića jest kakva je to politička utopija odnosno što to znači dovoljan stupanj suglasnosti parlamentarnih klubova i zastupnika?
Poštovani zastupnik Bauk.
Odgovor na drugo pitanje znači 101 glas, 2/3, to je dovoljan stupanj suglasnosti. Što se tiče, što se tiče tema za referendum recimo prvo što mi padne napamet da se referendumom npr. odlučuje o tome hoće li se određenoj skupini državljana oduzeti državljanstvo. Dakle, sasvim sigurno je da pitanje koje bi glasilo smiju li hrvatski državljani biti samo pripadnici hrvatskog naroda ne bi bilo podložno za referendum jer bi to bilo izričito antimanjinski ili još neka druga pitanja koja bi mogla biti prisutna. Hoćemo li zabraniti da se vjenčavaju starije žene i mlađi muškarci, jel to za referendum, nije, zato što ograničava određena prava. Ili hoćemo li zabraniti da imamo više od dvoje ili manje od četvero djece, to isto nije za referendum. Prema tome zbog, to je, to je pitanje, to je, to su pitanja koja ja smatram da ne bi trebala biti na referendumu i da ne bi trebali drugi odlučivati i o pojedinačnim pravima pojedinaca. To je to.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Bauk, na tragu amandmana Kluba zastupnika SDP-a molim vas da mi pojasnite. S obzirom da predlagatelji njih 92 dakle potpisnika ove odluke, prijedloga odluke kažu da će Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju i u okviru prijedloga odluke, a prijedlog odluke se odnosi samo isključivo na referendumsko pitanje, raspravljati o nacrtu prijedloga izmjene Ustava, znači li to da svi potpisnici svih njih 92 podržavaju izmjenu Ustava kada se ona odnosi samo i isključivo na pitanje i referenduma podsjećam samo izmjenu 3 članka Ustava u odnosu na 152 članka Ustava, točnije bez obzira što predmet izmjene Ustava nisu ljudska prava žena na izbor i odlučivanje o rađanju. Hvala.
Poštovani zastupnik Bauk.
Ja sam siguran da 92 potpisnika imaju 92 različita mišljenja oko toga što bi trebala obuhvatiti promjena Ustava, ali da ovo što su potpisali je nekakav najmanji zajednički nazivnik. Iz obrazloženja određenih zastupnika oporbe oni su svoj potpis obrazlagali time da su samo potpisali da se krene u ustavne promjene i ja to mogu prihvatiti, međutim da se krene samo u ustavne promjene na temelju i u okviru 4 članka to će oni pokazat glasanjem o našem amandmanu, ako ga predlagatelji ne prihvate takvog ili u izmijenjenom obliku i onda više neće bit prostora da kažu mi smo ovo, ali nismo ono nego smo mislili ovo kad smo napravili ono. Dakle, evo kako je kolega Raspudić rekao mi dajemo priliku ovim izgubljenim ovcama da se vrate u stado jer više vrijedi jedna nego kako to već ide tako.
Sada će govoriti poštovani zastupnik Nino Raspudić, izvolite.
Kolegice i kolege, ja bih volio da je stanje ovakvo u saboru kao što maloprije reče kolega Bauk ako je on uvjeren da 92 potpisnika ovog prijedloga imaju 92 različita mišljenja, možete mislit ovih 76 ili 77 koji je to pluralizam, svi različito misle, al eto nekim čudom su se usaglasili. Ponovit ću po stoti put, u zrelim demokracijama Zakon o referendumu služi tome da referendum uredi i omogući, kod nas se vrše akrobacije kako bi se on onemogućio i mi vidimo stalno nepovjerenje u volju građana. Punoljetni građani kojima nije oduzeta poslovna sposobnost dakle u građanskom smislu jednakovrijedni svi sa svima i sa nama i sa ministrima i sa predsjednikom su ljudi definirani u ustavu kao nositelji suvereniteta, iz njih proizlazi suverenitet i pripada njima, građanima ili narodu. Dakle, ove priče kako treba onemogućiti referendum u kojem bi se izglasalo evo da se oduzima državljanstvo nepoćudnima ili koji nisu etnički Hrvati, pa to su ludosti. Kako mislite da možete ostvariti demokratsko društvo i demokratsku vlast ako mislite da bi većina ljudi tako mislila, pa kakvo mišljenje imate o građanima, je li to možda taj razlog te fiksacije na građanski odgoj tzv., a što je u biti građanski preodgoj, narod ne valja, al tu je partija kao avangarda radnog naroda da, jer partija bolje zna koji su interesi naroda i što je dobro nego narod sam, narod ili građani kako hoćete. Kolega Habijan odgovara na kritike koje uopće nisu iznesene, dakle da, znamo da se o ovome raspravlja, znamo da se SDP, Bauk konkretno da se smucao s HDZ-om na tim nekakvim razgovorima, naivni Socijaldemokrati su upali u stupnicu, ovi nisu potpisali, vi ste potpisali, nekim čudom vaš predsjednik nije potpisao, al vas 10 ostalih jeste, pa vas se danas razvlači kao Plenkovićeve žetone, a on dijeli pohvale kako ste razumni, super za start nove stranke, al vaš izbor. Mi smo kritizirali činjenicu da se ad hoc preko noći mijenja dnevni red i da se ova točka uvaljuje koja je trebala biti lijepo najavljena na vrijeme, o tome je samo riječ, a ne da se šverca u dnevni red. Tri su bitne točke ovoga prijedloga, prva da se smanjuje broj potrebnih potpisa na 250 tisuća nedovoljno, ako ćemo gledati nekakvu europsku praksu to bi trebalo biti 2%, 72 tisuće, ako već hoćete smanjiti smanjite u skladu sa nekakvim europskim prosjekom i europskim primjerima, a ne mazati oči kao evo nije više 360 ili 400 tisuća koliko je bilo po Bauku, nego je to 250 tisuća jer naravno zec leži u nekom drugom grmu. To je točka 2 pitanje kvoruma, 1/3 je potrebna ukupnog broja birača da glasa za za promjenu ustava, ¼ za zakon i to nam predlažu ljudi koji vladaju u 17% dobivenih glasova birača u Hrvatskoj, vedre i oblače u 17%, nametnuo bi 33,3% za mijenjanje ustava svih. Venecijanska komisija, ne samo Venecijanska komisija, sve što dođe iz EU je sveto pismo kad paše, a sad odjednom ne valja preporuka Venecijanske komisije da ne treba ograničavati kvorumima nego ponuđen počašćen, koliko ljudi izađe izašlo je i odlučilo. I na kraju najvažnija točka, mogli ste vi ovo smanjiti ne na 250 tisuća nego na 5 tisuća jer tu je ustavni sud kojeg ste izabrali vi u političkoj trgovini sa SDP-om gdje ste parkirali islužene političke kadrove, ljude umočene u niz afera od lažnih predstavljanja u bankama, mutnih kumovskih veza, da ne idem sada u detalje koji će na daljinski upravljač vladajuće politike donijeti odluku kakvu treba donijeti, a u startu će dakle blokirati referendumsku inicijativu koja nije po volji vladajućih, evo to je taj prijedlog. Lijeva do jučer oporba, a danas vidimo dio iste klike pokušava tu zamazati oči svom biračkom tijelu time što će nešto prošvercati u ustav na takav način, naravno do toga neće doći jer HDZ će sada pokazati kako su oni veliki demokršćani, veliki Hrvati i katolici i branitelji prava nerođene djece jer oni neće omogućiti vašu idurmu, pa ćete opet ispasti korisne budale, vi malo manje, Socijaldemokrati puno više. Evo to je epilog cijele ove priče. Sretni smo što nismo išli na te pregovore kao što ćemo biti veseli i spokojno zaspati u petak navečer jer ćemo glasovati protiv ovog prijedloga.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš digla je povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Referiram se na čl. 238., kad govorimo i kao što je govorio cijenjeni zastupnik možemo i neke druge riječi upotrijebiti, ali riječ „smucati se“ i vezati uz ime i prezime jednog saborskog zastupnika mislim da nije primjereno, hvala lijepo.
Hvala, slažem se s vama nije primjerno, a nažalost ovdje se naslušamo svačega neprimjerenoga. Ja vam moram dati opomenu, ali savjetujem da svi pazimo kako govorimo. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Šta imate vi meni govorit polako, šta je vama? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Pa imate, al ne možete sa mnom tako komunicirati i meni govorit polako. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] E pa onda to možete, to možete i niko vam to ne brani, ali na primjeren način jel. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Oprostite nisam ja odgovoran tu, kao što nisam niti zato da bude očišćen pod, primjerice, prema tome, nemojte molim vas. ... [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Izvolite. Ne možete sa mnom razgovarati [[Upadica: Reiner brani Bauka, pazi ovo, vidi ove velike koalicije.]] izvolite reći svoju povredu Poslovnika, ako je to stvarno povreda Poslovnika [[Upadica: Kakva velika koalicija, antinarodna.]] Što je povrijeđeno u Poslovniku?
Povrijeđen je čl. 238, vrijeđanje i omalovažavanje mene kao saborskog zastupnika. Ja nikada u ove dvije godine u ovom Saboru nisam izrekao nikakvu vulgarnu niti uvredljivu riječ. Objasnite mi što znači smucati se, je li to nešto vulgarno i u čemu je problem sa tim izrazom? Evo, molim da mi objasnite u hrvatskom jeziku i vi i zastupnica Mrak-Taritaš što znači smucati se.
Ja sam zastupnici Mrak-Taritaš dao opomenu, jednako kao što ću dati vama jer ovaj to nije povreda Poslovnika. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Pavića, Željka Pavića.
Poštovani zastupniče, činjenica je da su se obavljali neki sastanci u kabinetu HDZ-a, činjenica je da su neki uzeli liste za potpise, nakon toga ih nisu predali, zašto ih nisu predali, nemam pojma, mi smo svjesni potpisali, nije nas nitko nasanjkao, svjesno smo to potpisali i ponovno ponavljam, ukoliko je cijena da se donese odredbe u Ustav i da bude Zakon za referendum takav da se referendum naknadno može provesti i da naši građani imaju pravo glasa na referendumu, ako je to cijena da se mene povlači po novinama, potpisat ću ponovo, ako treba 5 puta, nije problem. Ali da mogu moji prijatelji, moji znanci, moji sugrađani izaći na referendum i izreći svoje mišljenje. Cilj je bio ovaj dijalog, napokon smo ga otvorili, sami ga ne možemo otvoriti i sami ga ne može izglasati. To nemojte zaboraviti.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Poštovani kolega Pavić, ja se slažem s vama. Ukoliko je cijena toga da naši ljudi mogu izaći na referendum i iskazati svoje mišljenje, ne samo da nas negativno provlače po medijima, nego i u ovoj sabornici da mi kažu da parazitiram na smrti ljudi, ja sam spreman pristati na to, ali ja sam pokušavao vama argumentirati zašto ovaj Prijedlog nije omogućavanje toga nego onemogućavanje toga, kroz dvije točke. To je ovaj kvorum koji se nagurava mimo preporuka Venecijske komisije koju inače tako pobožno slijede, a druga je to da Ustavni sud, ovakav kakav jeste će apriori određivati koje pitanje može proći, koje ne može proći. To su argumenti koje ja nudim za tezu da ovo neće omogućiti i olakšati i urediti referendum nego će ga onemogućiti u svemu onome što ide uz dlaku vladajućima.
Poštovani zastupnik Pavić dignuo je povredu POslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani predsjedavajući, povrijeđen je čl. 238 zbog navođenja krivih navoda. Naime, ako ste slušali uvodno izlaganje, rezultat svih ovih pregovora i razgovora je i onaj kompromis koji je izrekao predlagač. Prema tome, razgovarat ćemo o tome i cilj nam je da dođemo do onoga što ste vi predlagali i g. Grmoja kad ste tu bili plakali jer niste mogli provesti referendum, ljudi. Ja hoću da se taj referendum jedanput provede. Ajmo to napraviti da se dogovorimo sa njima jer bez vladajućih ne možemo do donijeti, to se ne može usvojiti.
Hvala. Ovaj, navođenje navodno nije povreda Poslovnika pa dobijate i vi opomenu. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Grmoje.
Poštovani kolega Raspudiću, evo da pomognemo našem kolegi Paviću koji je meni simpatičan čovjek i ne mislim da je bilo kakav politički prevarant. Zašto Arsen Bauk i ekipa najavljuje da će ići na referendum o stavljanju pobačaja u Ustav po starim pravilima, a ne po novim oko kojih pregovaraju s HDZ-om? Odgovor je vrlo jednostavan, zato što ovo što sada dogovaraju s HDZ-om će otežati provođenje referenduma. Dakle sasvim je jasno kakva je igra ovdje u pitanju i ja pozivam kolege Socijaldemokrate da odustanu i da se povuku iz ovog procesa, da u petak ne daju svoje ruke za ovakve izmjene jer će vas sigurno ova ekipa, dakle Arsen Bauk i Branko Bačić koji surađuju više nego bilo tko u ovom Saboru preveslati, budite u to uvjereni.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Mogu samo ponoviti onu metaforu koju sam animalnu izrekao danas, a to je da ne pregovaraš s lisicom o modalitetima zaštite peradi, kratko nakon što je izvršila pokolj u jednom kokošinjcu. To je naivno.
Poštovani zastupnik Sačić.
Poštovani kolega. Kada čitamo ovo obrazloženje u pogledu Prijedloga Odluke o izmjeni Ustavnog zakona o Ustavnom sudu, onda znatan prostor dobiva dolje razlog zašto se u to ulazi, da se želi, razlog između, da se želi osigurati stabilnost demokratskog društva, umanjiti napetosti i, pazi sad, smanjiti financijske izdatke organizatorima inicijativa. Pa baš suprotno, ja mislim, a želio bi vaše mišljenje čuti, kad mi dokinemo svaku mogućnost hrvatskih ljudima da spontano na jedan zakonit način izraze svoje nezadovoljno ili daju, hoće dati prijedlog za uređenje svog društvenog političkog života, šta im je alternativa? Kud će onda doć? Kako? Da li ćemo mi onda posredno sudjelovati u socijalnim nemirima? Napetostima, a kako vidimo to im nije bio cilj.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Mogu se samo složiti s vama i još jednom upozoriti da ako ljudima onemogućimo institucionalno iskazivanje njihove političke volje između izbornih ciklusa koji su svako 4 godine, mi stvaramo poput onoga Papinovog lonca, stvaramo jedan, jedno stanje ozbiljnog porasta tlaka u društvu i to nije dobro. Ako nema mogućnosti referendumskog iskazivanja volje, u oštrim situacijama, nedavno smo ih imali, ostaje samo ulica. A mi s tim ne želimo imati posla jer to ne vodi dobro sigurno.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala vam lijepa predsjedavajući. Kolega Raspudić. Evo kad već imamo ovako niz vrlo zabavnih i simpatičnih metafora, dosjetki i aforizama, ja sam vrlo kratko u politici, ali koliko god da jesam pa i prije toga, uvijek sam pratio i mogu reći čak i osobno naslućivao jednu ovakvu koaliciju kakvu danas pomalo gledajući kroz ovu današnju priču u saboru možemo vidjeti, dakle tu jednu veliku blokovsku koaliciju HDZ i SDP, pa onda vidite li i vi možda onako da dodam i ja jednu osobnu metaforu onako g. Plenkovića kao mufasu koji onako podigne Arsena Bauka, pa ga pokaže cijelome svijetu.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Pa evo prije pola sata su došle vrlo lijepe i ugodne pohvale od strane g. Plenkovića svim ovih koje on naziva razumnima, a ako je to razum što on naziva razumom ja ću vrlo rado potpisati da sam lud, da sam budala, da sam nerazuman i što li je već u tom semantičkom polju koje je suprotno od ovoga što hvali Plenković u ovom trenutku imajući u vidu njihov odnos prema referendumskom iskazivanju volje građana u bliskoj prošlosti.
Poštovani zastupnik Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Raspudić, ponovno ste uspjeli demantirat sami sebe dva puta, prvi put ponovno ste rekli da je ovdje preko noći ad hoc na dnevni red uvrštena ova točka, a prije ste rekli citiram vas sindignacijom smo odbili poziv na razgovor oko promjene ustava. Pa ako ste odbili razgovor sa onima s kojima morate razgovarat ako želimo mijenjati ustav i ustavni zakon naravno da niste informirani, ali opet ste se tu demantirali jel ste bili informirani jel ste prošlog tjedna i sami ste rekli organizirali Okrugli stol na ovu temu. S treće strane govorite kukali ste, plakali ste ovdje mjesecima kako vam je bilo teško skupit preko 400 tisuća potpisa, sada kada se taj broj smanjio na 250 tisuća sad opet nešto ne paše, dakle kolega Raspudić demantirate sami sebe i samo se pokazuje da vam je jedini interes kupit jeftine političke poene i to ću stalno isticat, jeftini politički poeni, to ste danas pokazali tri puta samo u ovih 5 minuta.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Bolje skupljat jeftine političke probleme nego skupe državne poticaje, skupe satove kao vaš prethodni idol Sanader, nositi u skupim torbama skupi novac kao što je vraćao Branko Bačić ili skupljati čak ovaj željezo, armatura je poskupila, pa evo radije ću skupljat jeftine političke bodove nego ovo od armature do, do satova, toliko o tome. Drugo, nema nikakvog proturječja, dakle ja govorim zašto ovo niste normalno staviti na dnevni red nekoliko tjedana ranije da znamo da je to u srijedu u 9 sati i 30 minuta nego to radite dan ranije, o tome je riječ. A što se tiče smanjenja od 400 tisuća na 250 mogli ste vi smanjiti i na 500, ali vi ste postavili dva osigurača, jedan je ovaj apsurdno visok kvorum suprotno preporukama Venecijanske komisije, a drugo je ovaj filter i poklopac ustavnog suda koji će apriori rušiti pitanja na daljinski upravljač volje vladajuće većine.
Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. Jedan od najvećih motiva koji nam je bio da pozovemo parlamentarnu većinu da pristupimo promjenama ustava oko referendumske inicijative je sudbina nepravedna i nezasluženo loša sudbina prijedloga koji ste inicirali za promjenu ustava kada je ustavni sud bez ikakvog logičnog i legitimnog obrazloženja odbio jedan potpuno normalni i ustavni prijedlog, prema tome odluka da se krene u promjenu ustava je nešto što mi tražimo 10.g., otprilike ovako smo predlagali 2013.g., dakle nije „smucati se“ znači skidati i klatariti se i povlačiti se po toj … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] nemojte me branit, dakle u tom smislu, u tom smislu ja očekujem od vas pohvale na našoj ustrajnosti 10.g., pravo na izbor se također zalažemo 30.g., prema tome sve pohvale koje ste nam uputili mi primamo na naša nejaka pleća i ja osobno, hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Raspudić.
Koliko se ja god u svoju skromnu rječitost i ograničen vokabular trudio da vas pohvalim ja vas danas ne mogu toliko nahvalit kako vas je predsjednik vlade Plenković nahvalio, pa neću ni pokušavati. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Dakle, misli on na sve ove razumne, a vi ste se uključili u razumne jer ste rekli da ćete u petak to podržati. A što se tiče, da se vratim na ovu metaforiku, dakle vi ste otišli netom nakon što je lisica izvršila pokolj u kokošinjcu, vi odlazite na razgovore s lisicom da se s njom dogorite kako ove jadne kokice ovaj ubuduće spasiti, pa što bi to, koji ste vi lik u toj basni, s čime bi se prispodobili, jeste li toliko naivni da mislite da će lisica to pristati ili ste i vi možda u nekakvom dilu s lisicom u cijeloj toj priči.
Poštovani zastupnik Bauk dignuo je povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen?
Šteta je propustit dobru priliku za, vi ste g. Raspudiću tu lisicu dva puta doveli na vlast, prvi put 2015. kad su bili samo optuženi i drugi put 2016. kad su bili nepravomoćno osuđeni. E prema tome mi podržavamo naš prijedlog, ima li išta logično nego da podržimo naš prijedlog, neke Mostove prijedloge smo podržali i sada će naš prijedlog bit vaš prijedlog za promjenu ustava u čl. 17. da ogolimo stvar do kraja, hvala.
Hvala. Ovaj naravno i sami znate da to moram dati opomenu. Poštovani zastupnik Jakšić.
Poštovani kolega Raspudić, kao oporba smo podržali sve ono što ste više-manje govorili nakon odluke ustavnog suda vezano uz Mostovu inicijativu za referendum. E sad pitanje koje postavljam pred vas, mogu vas shvatit da vi danas ne želite razgovarati o promjenama ustava ni na koji način, ali da li možda ne bi bilo bolje ipak otvoriti određene procese i razgovore, poglavito jer u nekim situacijama imamo i HDZ, usudio bi se reći, na ziceru kroz odluke tog istog ustavnog suda, pričam o pravu žena na izbor iliti o pobačaju, kao i o Izbornom zakonu i problemima koje imamo sa izbornim jedinicama, da li nam to ne bi svima zajedno trebao biti cilj, pa hajmo vidjet da li ga zajedno možemo ostvariti. I s obzirom da vrlo lako bi mogli završiti da netko podržava HDZ ili ne, uzet ću od kolege Bauka, to meni nemojte odgovarat, ja HDZ za sad pobjeđujem, a neki vaši kolege su ga dovodili na vlast, hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Sad dalo bi se reći, moje kolege sadašnje iz kluba 2015. jesu li oni doveli HDZ na vlast ili su ga doveli hrvatski građani koji su u egal doveli tada HDZ i SDP, vodili su se neki pregovori pa su neki vodili parcijalne pregovore s Dragom Prgometom ako me ne vara sjećanje mimo ovih unatoč toga što je siroti Petrov ih natjerao kod javnog bilježnika u jednoj očajničkoj gesti da oni svi koji su došli s lista MOST-a potpišu da neće samostalno pregovarati. To je taj famozni bio javni bilježnik. Znači može se reći da ste ih sami gurnuli tada tim vjerolomnim pregovaranjem u naručje HDZ-a, a drugi put je HDZ ostario pobjedu i to sa novim čovjekom jer su misli vjerojatno da je drugačiji, ispalo da je isti ako ne i još i gori, podmukliji. To je jedna stvar. Druga stvar zašto niste potpisali vi iz SDP-a ovaj prijedlog. Ako ste bili za to da se otvori dijaloga da evo dobro … [[Govornik se ne razumije.]] zašto ga niste potpisali. Pa pošteniji su bili Socijaldemokrati koji su stavili potpise pa danas beru jezikovu juhu po medijima nego vi koji niste potpisali, a kao za to ste da se otvori taj famozni proces, a vidite s kim ga otvarate. S lisicom ponavljam o modalitetima zaštite kokica.
Dobro, vidim da će biti još povreda Poslovnika. Poštovani zastupnik Bauk u čem je povrijeđen Poslovnik?
Svaka čast uspio si me natjerat na dvije opomene. Dakle, kad potpišemo ne valja što smo potpisali, kad ne potpišemo ne valja zašto nismo potpisali, kada kažemo da ćemo dati amandman, zašto ste dali amandman, kad kažemo da nećemo dati amandman prihvaćate sve što predlože. Gledajte, mi ne možemo biti MOST i ne možemo copy paste prijedloge MOST-a. Prema tome kad se MOST-om oko nečeg slažemo, slažemo se onda smo dobri, a kad se ne slažemo onda smo s HDZ-om.
Hvala. Evo sami ste rekli da je to druga opomena. Poštovani zastupnik Jakšić također je dignuo povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Nema je, dobit ću opomenu. Dakle, zanimljiva igra riječi 2015. ili '16. je MOST bio s HDZ-om jer su to pravo im dali hrvatski građani koji su glasali za HDZ, ali ovaj put ovdje su građani glasali za HDZ. A što se tiče nabrajanja 2015., 2016. tko je s kim razgovarao, pregovarao, čiji predsjednici, ja jesam član SDP-a ali moram vam reći da s većinom tih ljudi ste vi i tada pa i danas bili puno više u kontaktu nego recimo ja. Tak da meni to nemojte odgovarati. Hvala.
Evo sami ste rekli da morate dobiti opomenu, prema tome idemo dalje na slijedeću raspravu, a to će biti poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, uobičajenoj metodologiji kolege iz MOST-a istresu što imaju i odu, ali što je tu ju. Jednako tako ja cijeli svoj politički život nastojim biti razumna i nastojim svim temama pristupiti razumno i mislim da mi je to vrlina, a ne mana, ali što je tu je i sad idemo malo na temu koja je tema. Tema je da li, dakle da budemo potpuno jasni, da li su se stekli uvjeti ili da li želimo otvoriti raspravu o izmjeni Ustava vezano uz referendum, točka. To je tema o kojoj danas razgovaramo i to trebamo vidjeti. Ja vas pitam da li ste zadovoljni sa rješenjem koje je danas u Ustavu? Da li ste zadovoljni sa zakonodavnim rješenjem koje je predloženo u drugom čitanju Zakona o referendumu? Da li ste zadovoljni sa postojećim stanjem gdje smo imali u posljednjih 10-ak godina samo jedan referendum? Ako ste zadovoljni đaba krečimo cijeli dan. Idemo, imamo to što imamo, nemamo referendume koje ne želimo i završimo priču. Ako nismo zadovoljni ajdemo si postaviti da li želimo da se pokrene razgovor da, da dakle u Ustavu bude drugačije rješenje i da posljedično tome imamo i neka druga rješenja u Zakonu o referendumu. To je pitanje. Naravno da otvaramo i sadržajno i meritumno što nas tu smeta. Dakle, koliko puta smo u ovoj sabornici govorili o broju birača koji nam je problem. Da li nije poštenije da definiramo da broj birača koji treba potpisati da bi uopće se, da bi mogla uopće referendumska inicijativa krenuti da definiramo apsolutno brojkom od 250.000. Ljudi više ne raspravljamo postotak od čega je to. U jednom dijelu sam ja apsolutno puno više za to gdje kad potpiše, kad definiramo kvorum izlaska da govorimo o apsolutnoj brojci, da ne govorimo o postotku jer ćemo u postotku se uvijek ući u neki problem iz kojeg nećemo moći izaći van. Dakle, to je problem o kojem treba razgovarati i meni se čini da tu treba biti apsolutna brojka, a ne opet postotak. Da li želimo i tu je opet tema koju moram otvoriti je Ustavni sud, da li želimo da uloga Ustavnog suda ne bude diskreciona, da oni zapravo cijelo vrijeme arbitrarno odlučuju o nekakvim stvarima, da Ustavni sud kroz svoje određeni aktivizam bude zamjena za Ustav i zakone, bez obzira i kad odigra pozitivnu ulogu. Ako to želimo onda ja mislim da treba definirati koje su teme koje uopće ne mogu biti teme referenduma, a jednako tako da treba definirati i da olakša situaciju kad, kad su pitanja da se ne desi ona što smo imali svi gorak okus, zamislite kad 400.000 potpisa vi skupite i onda vam Ustavni, što ja cijenim da je netko bio u stanju skupiti po Sodomi i Gomori, lošem vremenu i onda vam Ustavni sud kaže da vaše pitanje, da ste sve to odradili, pa dobro odradili ste ali nema veze. Ključno pitanje koje si mi svi trebamo postaviti. Da li zapravo želimo referendume u Hrvatskoj? Da li želimo da su referendumi samo na određena pitanja? Što želimo postići s referendumima? Da li želimo da ti referendumi kad građani izađu van, dakle ne govorim samo o inicijativi nego govorim o stvarnom referendumu bude volja većine. Ne mali broj puta smo u ovoj sabornici svi govorili o tome koliko je tko dobio broj glasova na izborima, koliko je, koliko građana nije izašlo van da budem jasna do kraja, skupite, dakle skupite 400.000 potpisa i može se raspisati referendum. Raspišete referendum o vrlo važnom pitanju, izađe vam van 10.000 ljudi u Hrvatskoj i 10.000, od tih 10.000 ljudi pola od njih dakle 5.000 i recimo 3 donesu nekakve važne odluke. Zamislite 5.003 ljudi donese odluku da mi izlazimo iz EU, sad da stvar kažem ogulim do kraja. Dakle, ako imao problem s referendumom, ako želimo da se to definira, ako želimo da se rasprava otvori pa bez obzira mi možemo s onim što bude meritum biti [[Upadica: Hvala.]] nezadovoljni i reći ne idemo dalje [[Upadica: Hvala.]] Onda je …
Imamo dvije replike poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovana zastupnice ovaj presjek, pregled pitanja koja su nam bitna je jako važan i drago mi je da ste to napravili u tako kratkom vremenu. Kao prvi osnov trebamo znati jasno i glasno reći želimo li imati mogućnost referenduma u RH. Ako želimo onda ovakve zakonske odredbe nisu one koje nam omogućavaju da takav referendum provedemo, prema tome trebamo nešto mijenjati. I drago mi je da ukoliko danas ova rasprava uspije da ćemo doći do trenutka kad ćemo o tom referendumu i uvjetima o referendumu napokon moći svi skupa otvoreno razgovarati i nadam se da će nekad za nekoliko mjeseci ili možda godinu dana nakon svih mogućih rasprava taj zakon i te promjene biti izglasane jednoglasno.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Ja bih voljela živjeti i voljela bih da nekakvim malim djelovanjem utječem na to da budemo jedna malo pristojnija i malo uređenija država. I ako svojim političkim djelovanjem, to je ono što sam rekla, ja u svojoj politici nastojim razumna i tako ću bit dok ću bit u politici. Ako s tim možete napraviti onako jedan mali, mali pomak ili bar biti jedan mali, mali kamenčić ja bih rekla da svako od nas bi trebao biti onda zadovoljan svojim djelovanjem. Ja ne doživljavam da bilo tko od nas svojim djelovanjem u politici da je njegova zadaća služit se doskočicama, služit se vrijeđanjem, da ono što ako uspijete što više ocrnit nekog drugog da vam je to uspješnije, da recimo budete ti koji ste glasali i bili za penalizaciju onda važno imate videoklip ili kako se to već zove da eto nakon dva dana što je sabor i što svi tu sjedimo dolazite na saborsku sjednicu [[Upadica: Hvala.]] meni je to dvostruko mjerilo.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Poštovana kolegice Mrak Taritaš pitam vas iskustveno. Da li mislite da s obzirom da očito otvaramo neki proces dijaloga i rasprave oko toga što želimo mijenjati i što želimo raditi sa našim Ustavom da se ne fokusiramo samo na referendum, ustavi se ne mijenjaju svakih godinu dana nego da i sve one teme koje je i sam Ustavni sud na koji se HDZ voli pozivati pokušavao uvesti u raspravu i nametnuti vladi da ih provede, da upravo i te teme obuhvatimo u ovoj raspravi. Znate o kojim temama pričam.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala kolega Jakšiću. Ja inače mislim da ne trebamo otvarati temu izmjene Ustava ako jasno ne znamo što unutra treba biti. Ako imamo dvije inicijative u ovom trenutku, a imamo onda bi elementarna demokratska pristojnost ili parlamentarna bila da se o jednoj i o drugoj temi raspravlja, dakle na istoj sjednici isti dan, da one budu, ne moraju čak biti ni objedinjene rasprave ili da se raspravlja i o jednoj i o drugoj temi. Da jednu temu ne valoriziramo, a drugu da stavimo pod tepih. I to sam između ostalog i u svojoj replici predlagatelju rekla i pitala ga zašto tome nije tako tim više što govorimo o temama koje su izuzetno važne za naše, za naše društvo. I tu nemam nikakvih dilema da je to trebalo odraditi jedno s drugim. Ne mislim ni da trebamo sudjelovati u fazi ucjene, ti meni ja tebi i stoga uvijek slabiji prođu lošije. Da trebamo otvorimo teme za raspravu trebamo [[Upadica: Hvala.]] a kako će dalje biti vidjet ćemo.
Hvala, hvala lijepa. Sada će govoriti poštovani zastupnik Mišel Jakšić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice, kolege, dobar dan svima. Dakle, danas je otvorena rasprava o temi koja nas sve zajedno zaokuplja ponajviše u posljednje vrijeme u periodu Covid pandemije kad smo se često pozivali na Ustavni sud pa su se pojavile referendumske inicijative, pa je Ustavni sud nešto presuđivao, odlučivao i u tom modu i u tom duhu smo danas došli i do ove rasprave, ove inicijative i svega onoga što danas svi danas zajedno provlačimo kroz svoje rečenice i kroz svoje stavove. Ono što smo rekli i kroz nekoliko rasprava SDP-a i kroz nekoliko replika da je definitivno ako pričamo o samom Ustavu da to nije dokument koji ćemo mijenjati svaka 3 mjeseca i da je isto tako definitivno da si svi zajedno trebamo dati jako puno truda i jako puno volje da otvorimo puno širu i puno dublju raspravu i da vidimo koje su to točke i na koji način u tim istim točkama možemo doći do dijaloga i nakon toga doći do konsenzusa jer nije samo pitanje referenduma što nam se pokazalo kao nešto što trebamo mijenjati i raditi drugačije ima tu još ponešto tema o kojima se raspravljalo, za koje se prosvjedovalo, za koje se prozivalo Ustavni sud. Tako da žao mi je što danas nemamo zajedničku raspravu ili što danas ne pričamo o oba dva prijedloga koji se tiču ustavnih promjena jer bi i tu pokazali jedan duh otvorenosti spremnosti na razgovor bez obzira što se možda na kraju ne bi složili oko ničega. To je nešto što bi doprinijelo i povjerenju unutar saborske većine i oporbe, ali isto tako vjerujem da bi doprinijelo tome da građani ipak malo drugačijim očima gledaju sve ono o čemu raspravljamo danas i o svem onome što zaokuplja javnost u proteklom periodu. Očito je da kad pričamo o samim referendumskim inicijativama da su nam tu potrebne određene promjene i da jednostavno moramo vidjeti na koji način da više nemamo rasprave da je netko nešto prikupljao pa onda da nakon toga se sumnjiči da zbog politike ne može doći do referenduma. Tu nam je jedina normalna brana i zaštita da imamo jasne definirane uvjete oko kojih ćemo se mi i ovdje složiti i onda više neće biti rasprava o tome koga Ustavni sud voli ili ne voli. Isto tako, vjerujem da i danas, ali i prije, vidimo koliko je važno da Ustavni sud ima javni i transparentni pristup svome radu, uvjeti za to postoje, propisi postoje, i do puno rasprava i do puno prijepora oko odluka Ustavnog suda je došlo najvećim dijelom radi toga jer je ispalo, ja sad karikiram, naravno da nije baš tako bilo, ali ispadalo je da su se odluke donosile iza žestoko zatvorenih vrata i maltene pod okriljem noći da netko ne bi čuo ili vidio o čemu se priča ili i o čemu se raspravlja. To isto tako nije dobar put. Ono što je sigurno da bi SDP volio da konačno poštujemo i ono što je naveo Ustavni sud kad pričamo o pravu žena na izbor i da konačno definiramo kako i na koji način u Hrvatskoj ćemo štititi ta prava žena. Samo da skrenem pažnju vladajućoj većini, to nije nešto što je sad SDP isisao iz prsta, to je u konačnici nešto što je još 2017. kao preporuku pustio i Ustavni sud na čije odluke se inače vladajuća većina voli pozivati kad im to odgovara. To jako često i puno puta rade i to postoji u dokumentima Ustavnog suda o kojima smo raspravljali. Mislimo da je to isto tako jedan potreban civilizacijski iskorak kojem bi pokazali da smo spremni štititi prava žena. Ne bi bilo dobro da ne poštujemo niti inicijativu niti preporuke Ustavnog suda zato jer nam je kolega Bačić u padu koncentracije u jednoj raspravi rekao, nemojte sad po toj temi, tu mi imamo problema među sobom i ne želimo o tome razgovarati. To nije odgovor i to nije rješenje. Isto tako, imamo i preporuke Ustavnog suda koji se tiču Izbornog zakona, naših izbornih jedinica, nereda u spiskovima birača, vidli smo i sad kod popisa stanovništva pa onda po broju zdravstvenih osiguranika, pa po broju birača, koliko tu ima rupa i koliko toga ne valja i tu bi isto tako bilo vrlo korisno zbog povjerenja građana u izborni proces da se poštuje ono što je naveo Ustavni sud i da se sa oporbom i sa onima koji su spremni o tome razgovarati sjedne i da doista svi zajedno vidimo što to možemo napraviti bolje i kvalitetnije u pripremama za ustavne promjene. Bez razgovora, bez dijaloga, bez spremnosti možda za nekad napraviti i korak unazad, bojim se da nećemo ostvariti ono što bismo svi zajedno trebali htjeti za dobrobit ove zemlje i naših institucija. Hvala vam lijepo.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Željka Sačića.
Hvala vam lijepo poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Dakle, već smo kao Hrvatski suverenisti svoje stajalište iznijeli u više navrata. Ono što cijenim da treba ponoviti, odnosno dotaknuti što dosad nismo jeste jedna činjenica da se u prvi predlagači zapravo stavljaju jedan represivni karakter, jedan neprijateljski stil prema inicijativama, narodnim inicijativama koje imaju sasvim legitimno potrebu izraziti svoja stajališta, iskoristiti ustavna prava na neposredno odlučuju o pitanjima koje ih interesiraju. I znači ne mogu se oteti tom dojmu, a vidim i mnogi kolege u sabornici, a osobito vanparlamentarno da je čitav ovaj prijedlog, set zakona koji ste predložili, usmjere nekako sa strašnom sumnjom u razumnost hrvatskog naroda u referendumske inicijative, u motiviranost ovaj, takvih postupaka i da ste vi čuvari demokracije, pod svaku cijenu učiniti sve, svaku mogućnost da se slučajno ne bi, kako ste tamo rekli, dovela u pitanje stabilnost demokratskog društva u Hrvatskoj, napetost, da se ne bi dovela u Hrvatskoj i da bi se zaštitila financijsko stanje organizacijskog odbora da mi ne trošimo puno novaca, ja sam sudjelovao u tim referendumskim inicijativama više puta pa znam o čemu govorim. E pa molim vas, nemojte tako brinuti. Mi imamo svi mi imamo dovoljno razuma da znamo i imamo prirodni jedan, jednu vodilju, jedan kompas, jako dobro znademo, svi mi, hrvatska javnost što je to u skladu sa općim načelima Ustava. Što je to u skladu sa vrednotama našeg ustavnog poretka. Međutim, ne, vi sumnjate u tom, a u zakonu o, predloženom Zakonu o referendumu, tako ste se silno potrudili da doista ograničite svaku travku demokratičnosti, svaki pokušaj da se digne glava da hrvatski narod nešto kaže novo o nekakvim svojim pravima ili željama ili stavovima da ste tamo ograničili prvo, znači referendumsku inicijativu, uveli ste evidenciju referendumskih inicijativa kod DIP-a u ... [[Govornik se ne razumije.]] ali taj DIP već radi kontrole. Nakon toga što ste stavili stotinu uvjeta, toj referendumskoj inicijativa oko volontera, oko prikupljanja potpisa, mjesta prikupljanja potpisa, oko niza detalja, osobnih podataka, itd., stavili ste ovlast, pazite sad, HS-u, predsjedniku RH, predsjedniku Vlade RH, da u startu kaže svoje stajalište i da ga stavi u Narodne novine, molim vas lijepo, 8 dana prije nego ta inicijativa prođe, ako slučajno profiltrirano Ustavni sud ili netko drugi to onemogući. Stavili ste, dapače, i mogućnost odbora protureferendumske inicijative, nasuprot toga, pa to je protivno venecijskim tim, dobrim pravilima venecijanske, jest, protivno je tome. On, ne smije se nitko staviti nasuprot te inicijative. Protureferendumska inicijativa ima priliku izraziti svoj stav, dapače, ali ne na taj institucionalizirani način ona to može napraviti prije poslije, za vrijeme, ali ne na istoj razini sa odborom. Zatim, nije tu kraj. Vi ste propisali obrazac, je li ovo sve u kontekstu ustavnih promjena, obrazac koji DIP stavlja za prikupljanje potpisa. Taj obrazac 24 sata prije on stavi, kak će se za 24 sata, mora se organizirati 300, 400 tisuća, kako će se to odštampati, otiskati, kako će se to podijeliti, a dali ste samo od 30 do 45 dana da se referendum provede, i tak. I još gore, zamislite, kad, kada sad prođemo sve to i DIP dade odobrenje da krenemo u prikupljanje potpisa, tada ste stavili, pazite sad jednu odredbu, da ne možemo ranije, ne manje od 30 dana krenuti u prikupljanje potpisa. 30 dana ćemo se kiseliti, znači mi radimo sve da motiviramo hrvatske građane, da dođu, da onda, e onda kad smo dobili svu dozvolu, e sad 30 dana čekaj. Pa mislim, čemu to?
... [[Govornik se ne čuje.]] Imamo jednu repliku, poštovani zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Ma, javio sam se samo zbog toga što danas se ovaj Venecijanska komisija više puta spomenula, ja sam i član inače ovaj, Odbora za demokratske izbore Venecijanske komisije pa sam otišao na dokument. Ne vidim ovo što ste rekli da je protivno, a tijekom rasprave više puta se govorilo o tome da Venecijanska komisija kaže da ne treba biti kvoruma ili kvalificirane većine po referendumima. Međutim, pogledao sam baš u tekstu Venecijanske komisije i kaže, kada su u pitanju ustavne kategorije, onda upravo kaže da je prihvatljivo da bude poseban kvorum propisan i kvalificirane većine, prema tome, danas puno puta se spomenula Venecijanska komisija, ali nažalost uglavnom krivo.
Odgovor.
Vi ste se referirali na isključivo jednu jedinu odredbu, preporuke Venecijanske komisije u pogledu izmjena Ustava i slažem se, oni su rekli, vladavina prava, parlament, itd., u tim okolnostima se traži kvorum odlučivanja, svima ostalima ne. Prema tome, nemojmo ići u tom, opća načela i preporuka Venecijanske komisije su da se ide in favore. Prema tome, nemojmo učiniti sve, a sve ste učinili, prikupljamo potpise za predsjednika, za lokalne izbore, za saborske zastupnike, bilo gdje, po birtijama, po radnim mjestima, po javnim površinama, a ovdje ove potpise isključivo tamo di kaže ovaj lokalna uprava i samoupravi policiji u detalj reći. Nema smisla, nemojte to raditi. I za vas ima. Je li to sve? Hvala lijepo.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Hrvoja Zekanovića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Evo ja ću krenuti od kraja. Možemo, Most, SDP, Radnička fronta, GLAS, itd. su jedni drugima žetoni, žetončine, žetončići, kako to god nazvali. Dakle oni su ovdje svi zapravo unisoni, zajedno protiv ovih ustavnih promjena. Je li tako? Samo svatko ima drugačiju pobudu odnosno motivaciju, a možda i nema. A možda i nema. Ako ste primijetili u raspravi naših poštovanih ljevičara, nazovimo ih progresivaca, iako su zapravo nazadnjaci, njima je ovdje najveći problem to što u Prijedlogu ustavnih promjena neće ići i ono što oni žele, a to je tzv. pravo na pobačaj jer to HDZ ne želi. E sad, oni će to pokušati na svaki mogući način zapravo prisiliti HDZ da se to stavi, ali to ipak, koliko ja vidim proći neće. I tu je zapravo problem, a sve ostalo SDP-u zapravo odgovara. E sada, nije mi jasan Most. Ako su oni dali nekakav ideološki moratorij, a ovdje drže ljestve SDP-u odnosno Radničkoj fronti odnosno stranci Možemo!, jesu li i oni zapravo za iste ustavne promjene koje predlaže SDP? Ili je tu možda nekakva druga igra koju ja ne vidim? Jedini zaključak koji ja mogu izvući iz onih rasprava koje sam danas slušao da je cijela ta progresivna oporba možemost, Radnička fronta, Centar, GLAS, SDP, itd., da su oni svi za to da se u Ustav stavi i pravo na pobačaj. Maloprije je kolega ovdje krivo rekao, Ustavni sud nije rekao da se prava pobačaj stavi u Ustav. Nije rekao. Tamo se spominjalo neko pravo na privatnost koju zapravo nitko nema pojma što je, nije uopće ustavna kategorija, u Ustavu se ne spominje kao takvo uopće. E sad, ajmo malo, ajmo korak dalje. Sad, ključno pitanje zašto uopće HDZ je u ovom trenutku išao sa ovim ustavnim promjenama. E sad je to meni moja enigma jer s ovim zapravo HDZ je dobio, dao je jednu priliku ekipi iz možemosta da i dalje parazitiraju na referendumima, a ja odgovorno tvrdim i argumentirao sam, ponovit ću sada, da su oni glavni grobari referendumskih inicijativa u Hrvatskoj. Glavi grobari. Dakle oni su sa glupim referendumom Narod odlučuje za koji nemaju pojma za što su skupljali potpise, uništili jedan kvalitetan referendum koji bi potresao hrvatsku referendum o Istambulskoj, a molili su Boga i radili sve da ne uspije naš referendum protiv, odnosno za zaštitu hrvatske kune. E sada, možda je jedini razlog zašto HDZ to želi upravo da se u tom timelineu malo preduhitri SDP-ova referendumska inicijativa i da pravo na pobačaj bude onemogućeno kao referendumska kategorija, da se stavi, implementira u Ustav. Ako je to namjera HDZ-u, e onda ćete imati moju podršku. Onda će imati moju podršku. Ako to nije, onda ne znam što je, ja se nadam da se i ja bi zapravo s ovim referendumskim, ovim ustavnim promjenama požurio upravo zbog toga da i pravo na pobačaj koji je svjetonazorska tema ne može biti referendum da se o tome ne može odlučivati na referendumu, a pogotovo da se ne može stavljati kao kategorija u hrvatski Ustav. E sada, hoćemo li zapravo ikad saznati koja je bila intencija, nije ni bitno, dok god postoji šansa da mi, da mi kroz promjene Ustava zaštitimo makar malo pravo na život ja ću biti za ove ustavne promjene s tim i bar da se dotaknemo jednoga suhoparnog merituma, a to su znači Prijedlog Odluke o pristupanju izmjeni ustavnog, pardon krivo čitam, o promjeni Ustava tu kaže jednostavno, jasno i ne znam kome to nije jasno. Dosada smo trebali skupiti skoro 400.000 potpisa, skupljao sam ih mnogo puta, ja sam stasao političar kroz referendumske inicijative, a po ovom prijedlogu ćemo morati samo 250.000. dosada smo to morali napraviti u dva tjedna, od sada ćemo to moći napraviti kroz 4 tjedna. I u čemu je problem? I dosad je Ustavni sud odlučivao o tome je li neko pitanje odnosno je li nešto ustavno ili nije i od sad će, samo ovaj od sad koliko ja vidim u onoj prvoj fazi da ljudi ne skupljaju potpise bez veze nego da mogu prilagoditi pitanje onome što Ustavni sud kaže. Evo toliko s moje strane. Hvala lijepo.
Imate nekoliko replika, prva je poštovana Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Poštovani kolega Zekanoviću da vi ne znate dobro definirati pojam žetončića ozbiljno ne kužim, evo ozbiljno ne kužim. Znači vi kažete da su, da je Možemo žetončić SDP-u, u SDP, Možemo i GLAS-u, evo Radničkoj fronti i obratno zato što zajednički pružamo otpor ograničavanju mogućnosti provođenja narodnih referenduma. To vam se zove opozicija. A žetončić vam je onaj koji je izabran kao opozicija, a prešao je glasat i branit većinu to vam je gospodine Zekanoviću žetončić, a vaše ime i prezime u rječniku će stajati kao objašnjenje pojma žetončić. Hvala.
Poštovana kolegice Benčić, evo prvo mi je drago da ste makar u gornjem dijelu prikladno odjeveni da niste došli i ovaj put u majci na špaline, drago mi je da ste malo evo ga poradili na odijevanju, ali i polako nadoći ćete i za ostatak, mislim da to treba malo u Poslovnik staviti, ali evo drago mi je da ste tu napredovali. Dakle, kolegice sviđalo se to vama ili dakle isto kao što se može, kao što vi sebi uzimati za pravo nazvati nekoga tko podržava vladajuću većinu ja ju nisam podržao dosada niti u jednom zakonskom prijedlogu žetonom. Dakle, uzmite, uzmite gospođo draga za pravo da neko i vas nazove na isti način. Dakle, vi ste svi između sebe žetonizirani i spremate pravu žetonizaciju za slijedeće izbore kad ćete zajedno sa kolegom Miletićem evo to je veliki tu znači naš konzervativac Marin Miletić je skupa s vama u majci na špaline sutra ići zajedno na izbore ili će koalirati predizborno pa čak i u onom slučaju ako to ovjeri kod javnog bilježnika da neće napraviti jer će to napraviti. To je žetonizacija i vi ste u Možemo MOSTU-u zapravo stranka [[Upadica: Vrijeme.]] zapravo stranka žetona odnosno [[Upadica: Vrijeme.]] žetončina.
Imamo nekoliko povreda Poslovnika, prva je poštovana Sandra Benčić.
Poštovani potpredsjedniče sabora, ovo je opetovano vrijeđanje saborskih zastupnica isključivo na osnovi njihovog izgleda i odijevanja. Osim što je to vrijeđanje ja moram izrazit sad već zabrinutost za vašu opsjednutost mojim majcama na špaline, badekostimima i šta ste već sve ovdje nabrajali, ja bih vas molila da se obuzdate zbog javnosti ako ništa drugo, a liječite se privatno.
Dobro, vi ste ovo iskoristili kao repliku, dobivate opomenu, a vi njemu kažete da je opsjednut, a on vama kaže da nemate majcu na špaline pa to je teško [[Upadica: Mogu li povredu Poslovnika isto?]] možete, pomalo. E slijedeća povreda Poslovnika poštovana Katarina Peović.
Za potpredsjednika sabora zapravo imam sugestiju. Znači Članak 240. vam izričito kaže da se opomena s oduzimanjem riječi izriče zastupniku koji vrijeđa i sad vam se nabraja koga sve može vrijeđati, između ostalog znači spolne, rodne i druge skupine. Ovo je tipičan primjer znači diskriminacije i vrijeđanja po pitanju rodne, rodnom pitanju. Znači ne možete to dopustiti, morate reagirat na ovo.
Dobro, ja to nisam tako shvatio, možda se govori o modnim detaljima, kaže ona njemu da je opsjednut, on njoj kaže da je u majci ili nije majci pa ne znam. Dobro, slijedeća povreda Poslovnika poštovana Sabina Glasovac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče povrijeđen je Poslovnik u Članku 238. i to od strane kolege Zekanovića i od strane vas. Kolega Zekanović uvrijedio je određene kolegice zastupnice, a bilo bi dobro kada biste ga vi upozorili kolegu Zekanovića i objasnili mu da je u Hrvatski sabor važnije ponijeti mozak i kralježnicu nego dugi par rukava.
Procjenjujete da to nije vaše vrijeđanje da kažete kolegi da ponese mozak, ma dajte molim vas, dobivate opomenu za te riječi. Povreda Poslovnika Hrvoje Zekanović.
Dakle, poštovani potpredsjedniče članka naravno 238., prvo moram reći poštovanoj kolegici Benčić nemojte si laskati niste moj tip. Dakle, nemojte si laskati niste moj tip. S druge strane …
To je već, molim vas kolega, kolega Zekanović …
… ja ne znam ja sam vas oslovio sa kolegicom ali ja ne znam jeste vi kolega ili kolegica zapravo uopće. Ja ne znam čekajte ovo je rodno, rodno i fluidno, ne kažem ja, ja ću pretpostavit da je ona kolegica, to je dosta fluidno.
Kolega Zekanović, dobivate sad opomenu.
A zašto, šta, šta je tome čudno?
A zato šta je to sad već bilo vrijeđanje.
Pa šta sad pa može biti i jedno i drugo, šta.
Ono govor o modnim detaljima jedno, ovo je bilo vrijeđanje dobivate opomenu. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas nemojte mi prijetiti, nemojte mi prijetit ja sam izrekao opomenu. Povreda Poslovnika, nema, dobro. Replika poštovani Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Zekanović mislim da je nekad boje svašta pojest nego svašta izgovoriti mislim da vam ovo zadnje nije bilo u redu, nije vam bilo u redu i ovaj razumijem da možete biti i afektu itd., da možete odgovorit na pitanje nekoga na svoj način, ali ovo zaista prema kolegicama nije bilo u redu. A sad ću na repliku, što se tiče zašto smo ušli u ovu priču o izmjenama Ustava kad govorimo o pitanju referenduma, zato jer smo proveli prvo čitanje Zakona o referendumu i ovdje se unisono, jednoglasno pojavila potreba ili se izgovorila moramo urediti to pitanje onako kako treba, ništa drugo, samo to. I ušli smo u to, mjesecima se o tome razgovara, došli smo s tekstom pred zastupnike i želimo podršku za to da to uredimo ali se počelo pojavljivati sve drugo osim tog pitanja. Zašto oni koji su to htjeli silo urediti sada ne žele, očito da se vole voditi onom koja kaže bolje da ništa ne uredimo nego da uredimo ono što možemo urediti, a to je ovdje u ovom pitanju pitanje referenduma.
Odgovor.
Poštovani kolega Boriću kao što ste vi da odgovorim nešto što nije bio predmet moje rasprave, odgovorit ću ja vama. Dakle, poštovani kolega Boriću ovdje ste primijetili da s ljevice često ćete čuti i uvrede poput ponesite mozak i glupane i ridikule i to se zapravo tolerira. Ja kad sam rekao kolegici ja znam da je kolegica ženskog spola, sugerirao sam na ono što ona zapravo cijelo vrijeme njezina je agenda da je rod fluidan, tako da u tom kontekstu kada su me napale da ja imam nešto kontra ženskog roda ili spola ja sam samo zapravo se išao narugati s njima da ona se nikada nije deklarirala, a to je agenda koju ona zapravo kontinuirano želi implementirati da je rod fluidan i da se o njemu može odrediti u svakom trenutku. Nažalost njezinu evo kao što sam rekao nije moj tip tako da u tom smislu može biti apsolutno mirna.
Slijedeća pojedinačna rasprava poštovani Marijan Pavliček s obzirom da nema Peović i Glasovac.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, mislim da je kolega Zekanović pretjerao, da je stvarno sad pretjerao i možemo se mi, a mi možemo se mi prepucavati oko stila odijevanja ali nekog vrijeđat na to da li je netko muško ili žensko, mislim da ste stvarno pretjerali i mislim da mi trebali malo u buduće prije razmisliti il popiti čašu vode nego počnete razgovarat. Evo iskreno. Ali vratimo se mi ovim bitnim temama. Naime, ovim predloženim promjenama Ustava i kao Ustavnog zakona Ustavnog suda se u biti ne mijenja ništa. Institut referenduma u RH je nažalost mrtvo slovo na papiru. U zadnjih 30 godina imali smo kako i sam predlagatelj kaže sveukupno 3 referenduma, 2 obvezna jedan o hrvatskoj neovisnosti, drugi o pristupanju RH EU i treći kao fakultativni odnosno u ime jedne udruge, a to je referendum o ustavnoj definiciji braka. To samo pokazuje kako je dosada institut referenduma funkcionirao u stvarnom životu. S ovim predloženim promjenama se ništa konkretno mijenjati neće. S jedne strane se govori ok smanjuje se broj potpisa potencijalnih, ali s druge strane imamo faraonske ovlasti političkog tijela zvano Ustavni sud koji može doslovce svako referendumsko pitanje u samom startu proglasiti neustavnim jer zadire u direktne ovlasti odnosno pitanja vlade, predsjednika države ili pak sabora ili pak zadire u pitanje manjina ili nekih drugih općih ljudskih pitanja. Jako širok pojam koji Ustavnom sudu, svi znamo kako se bira daje izuzetno velike ovlasti. Svi znamo da ova država se temelji na tri stupa vlasti. To je izvršna vlast, to je zakonodavna vlast i to sudbena vlast. Sa ovakvim predloženim izmjenama se narušava ova ravnoteža. Sudbena vlast u ovom slučaju Ustavni sud dobiva nenormalno velike ovlasti, a radi se o ljudima koji nemaju izborni legitimitet koji se biraju ovdje političkim dogovorom, dvije, tri ili više političkih opcija i koji će uvijek ili u većini slučajeva raditi u interesu vladajuće većine bila ona lijeva ili pak desna i ovo je velika greška u ovoj cijeloj priči, da ne pričam o uvođenju kvoruma za glasovanje koje je jako teško ispuniti pogotovo u trenucima gdje općenito hrvatski građani nisu motivirani za politiku, za političke teme pa tako i za izlazak kako za izbore tako i na referendumske inicijative. Ja se nadam da vladajuća većina neće prihvatiti prijedloge lijevo liberalne opcije i da neće u Ustav RH ući pravo na ubijanje nevine djece jer bi onda rezultat svega ovoga bilo dva ubojstva. A to je ubijanje referenduma i volje građana i ubijanje djeteta u utrobi majke. I to si ne smijemo dozvoliti. Mi nećemo kao Klub zastupnika Hrvatskih suverenista ovo podržati jer smatram da definitivno sam institut referenduma će i dalje ostati kao i dosada mrtvo slovo na papiru. Hvala vam.
Evo imamo dvije replike, prva je poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Pavliček drago mi je što ste u svojoj raspravi se vratili na meritum jer govorimo danas o vrlo važnoj temi i nije dobro da idemo u neke vode koje vode u trivijalnost pa čak i redikulizaciju ove izuzetno važne teme. Ono što mene interesira to je vaše mišljenje i stav vezano za to koliko uopće ima smisla ulaziti u bilo kakve izmjene dok imamo registar birača ovakav kakav je i kad u registru birača imamo navodno 3 milijuna i 600 tisuća birača mada je zadnji popis stanovništva pokazao da nas nema više od 3 milijuna i 900 tisuća jel, pa se postavlja pitanje gdje su ti imaginarni neki nestvarni birači, tko to glasa na našim izborima, a i kad treba prikupiti potpise onda je to jedna jako velika [[Upadica: Vrijeme.]] brojka. Hvala.
Odgovor.
Slažem se s vama kolegice Vučemilović, ali to je nažalost još jedna priča iz Hrvatske u 21. stoljeću, doba informatizacije da nismo u stanju imat točan broj popisa birača, da gotovo imamo isti broj birača kao i broj stanovnika. To je jedno. Osim toga mišljenja smo da kad se već ide u ustavne promjene onda one moraju biti sveobuhvatne. Znači otvoreno smo i jasno dali do znanja da bi podržali izmjene Ustava pod jednim uvjetom, a to je da se u Ustav RH ubaci zasebna stavka gdje će se točno definirati ovlasti zastupnika iz redova nacionalnih manjina odnosno da mogu glasovati o svemu osim o povjerenju vladi ili pojedinom pak ministru ili pak nepovjerenju jer već znamo da sukladno dosadašnjim pozitivnim izbornim zakonima za nacionalne manjine oni u startu imaju zajamčene mandate i da već godinama vlast ovisi o 8 unaprijed osiguranih predstavnika nacionalnih manjina što nije prihvatljivo.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Marin Miletić.
Poštovani kolega slušam premijera i ministricu Tramišak koji kaže kako je Slavonija, Baranja procvjetala, kao se sve više ljudi vraća pa onda otprilike tako i ovaj referendum analogijom je li. Dakle, mi koji smo tamo prolazili ta sela vidi se da je svaka druga kuća prazna, da su ljudi u velikim problemima, da je sirotinje svugdje. Tako i ovdje, kažu da će omogućit da referendum bude lakše provest, ajmo mi hrvatskom narodu jasno reći. To u brojkama znači koliko, da će morat izaći državni tajnik danas mi opet politički, ja šumom on drumom je li kao to već ide, koliko točno hrvatskih građana će morat izać, stavit svoj potpis da bi referendum uspio. Podaci su ovdje čuli smo milijun i 200 tisuća ljudi. Dakle, pa to jedino da Papa Franjo organizira referendum ne bi uspio, jedino ja ne znam da tko da ga organizira. Dakle, ne znam koja rok grupa, ne znam na koji način referendum pod ovim uvjetima može uspjeti.
Slažem se, slažem se s vama, a ovo što ste rekli ne samo da se radi o praznim kućama nego još veći problem je da je stanovništvo ono koje je ostalo u Slavoniji izuzetno staro stanovništvo. To stanovništvo nažalost nije u stanju gotovo ni izaći iz vlastitog sela, a kamoli ići i pokretati određene referendumske inicijative ili podržavati iste. I kao što ste rekli ništa se s ovim neće promijeniti. Vrijeme će pokazati nažalost ako se ovo izglasa da i u slijedećih 30 godina kao i u prethodnih 30 nećemo imati maksimalno jednu do dvije uspješne referendumske inicijative što znači da kod nas institut referenduma postoji samo ovdje na ovom papiru, a u stvarnom životu ne.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Andreje Marić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Kolegice i kolege u ovom dokumentu koji imao pred sobom kaže se da bi Ustavni sud dobio ovlast proglasiti referendum nedopuštenim ako sadržaj referendumskog pitanja nije u skladu s općim načelima i najvišim vrednotama ustavnog poretka utvrđenim u Člancima 1. i 3. Ustava. A ja se cijelo vrijeme pitam, a i postavila sam i repliku, koje su zapravo teme za koje se također kaže da će se definirati za koje se ne može raspisati referendum. U tumačenju se spominje ono što ide u djelokrug sabora, Vlade RH odnosno predsjednika RH ali nije točno definirano. Neke države imaju izričito propisane teme o kojima se ne može odlučivati na referendumu. Kad malo pogledate na webu koje spominju ustavni stručnjaci, dakle koje bi to teme bile porez na nekretnine, fizikalna politika, carine, sniženje PDV-a, obveze koje je RH preuzela međunarodnim ugovorima, objava rata drugoj državi, traženje smrtne kazne, outsourcing, monetizacija autocesta, provociranje prijevremenih izbora, promjena političkog sustava itd. Svakako ova pučka pravobraniteljica ističe da se itekako treba voditi računa o ljudskim odnosno manjinskim pravima. Kad sam postavila repliku kolegi Bošnjakoviću on također nije znao koje su to točno definirane teme, ali u svakom slučaju misli da bi trebalo ostaviti prostora Ustavnom sudu, ali onda se opet pitamo hoće li imati Ustavni sud prevelike ovlasti. Znači mi nemamo definirane teme o kojima se može, ne može raspravljati, dakle pitanje je čini mi se na mjestu. Slijedeća stvar, mi smo podnijeli svoj prijedlog promjena Ustava koje naravno HDZ nije prihvatio, a vidim da se stalno krivo iznosi što smo mi htjeli u dopuni odnosno izmjeni Ustava. Dakle, želimo u Članku 63. dodati stavak 2. koji glasi, kolega bi trebao slušati jer ga stalno izvrče, dakle žena ima pravo slobodno i samostalno odlučivati o rađanju. Država osigurava pretpostavke za ostvarivanje toga prava. Dakle, pretpostavka o odlučivanju o rađanju ne znači nužno kako kolega kaže ubojstvo djece, ne uključuje samo pobačaj. Podsjećam s medicinske strane kako se donosi nekakav plan rađanja djece. Dakle, naravno da tu imate i različite metode jel sprječavanja začeća, ali imate normalno i abortus, imate oralne kontraceptive, imate medicinski potpomognutu oplodnju, imate in vitro fertilizaciju za koje mnogi ginekolozi također imaju priziv savjesti, nemaju samo za pobačaj. O tome ćemo kasnije sigurno malo detaljnije govoriti. Ako mi to sve skupa ne unesemo u izmjene Ustava što HDZ odbija tko jamči da nam se danas sutra odlukom nekakve većine neće dogoditi promjene koje su se dogodile u Americi nakon nekoliko desetljeća. Tko nam to može garantirati? Za prijedlog Zakona o medicinskom postupku prekida trudnoće o kojem raspravljali pred koji mjesec ako ne griješim, a mislim da ne griješim jer sam sad provjerila Vlada RH se uopće nije očitovala, a s druge strane tumačenje zašto se ne bi ova naša, ovaj naš zahtjev da se promijeni Ustav mašu s podatkom to sve imate u Ustavu. Pa ja sam lijepo ovu knjižicu stvarno pogledala više puta, ja zbilja ne znam gdje piše u Ustavu ovo što mi tražimo, dakle decidirano da to netko ne može osporiti. I pitanje koje također koje sama sebi postavljam, što su naumili zapravo kolege iz HDZ-a? Kako su oni zamislili da mi izmijenimo Ustav? Dakle, činjenica je da Ustav ne mijenjamo svako malo, činjenica da ga želimo u nekim elementima promijeniti, osuvremeniti, ali kako onda to namjeravaju napraviti? Dakle, naše prijedloge ne prihvaćaju, žele da mi prihvatimo njihove. Dakle, to nije pitanje nikakve trgovine niti ucjene. Ja se time nikad nisam bavila, ali je pitanje nekakvog poštenog pristupa i odgovora na pitanje želimo li mi zaista bolji Ustav? Evo već sad imamo dvije inicijative ajmo reći za izmjenu Ustavu pa onda se pitam kako su oni to zamislili ostvariti nekakvu većinu. Evo, hvala.
Imamo repliku, poštovana Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Marić, kažu ustavnopravni stručnjaci da kada je referendum u pitanju onda su ključne tri stvari. Znači to je vrijeme prikupljanja potpisa, broj potpisa, ali isto tako ovo čemu ste vi posvetili svoju pojedinačnu raspravu, a to su teme na koje se u stvari referendum ni ne može raspisati. Ovo kako ste vi naveli, a evo tu se ja slažem s vama znači ovdje su navedene, znači djelokrug rada sabora, vlade, predsjednika i onda stvarno se moramo zapitati koje su to teme o kojima se uopće može raspisati referendum, ako isključimo sve što je u djelokrugu rada ove tri institucije koje su navedene. Pa me evo zanima što vi mislite tim prijedlogom da li olakšava provođenje referenduma ili se u potpunosti onemogućava? Hvala.
Hvala lijepa, pa velim evo ja sam zaista gledala kako je recimo u nekakvim drugim državama gdje su izričito propisane određene teme. I sama sebi postavljam pitanje, nisam pravnik, evo ali bar nešto znam pročitati, ovo što i kažete i vi evo izrekli smo i tijekom rasprave, mi zaista ne znamo u kojoj mjeri i u koju širinu će ići Ustavni sud zapravo uzimati sebi neke ovlasti. I pitanje uopće koji ćemo mi referendum moći kao narod jel raspisati. Tako da iskreno malo sam skeptična oko ovoga, a ako se definiraju koje bi to točno teme bile e onda je to druga stvar. Znači trebamo se naravno razgovarati o tome, ali u ovom trenutku mi se to sve čini malo mutno, evo siva zona.
Slijedeća replika poštovani Davor Ivo Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice spomenuli ste oko referenduma da ste pogledali propise u drugim europskim državama komparativna metodologija je u redu, ali ako nju primijenimo i za ovo drugo pitanje koje ste rekli, pravo na rađanje, onda vidimo da gotovo ni jedna država članica EU to nema u Ustavu. Dakle, ako ćemo biti konzekventni onda moramo reći kad bi gledali koji je standard, kakvi su ustavi država članica EU to uglavnom nema u ustavu, to nije ustavna kategorija. Postoji pravo na život, postoji pravo na privatnost to znači da država se u određenim trenucima ne miješa, prepušta to pojedincima, ali ovo pravo kao što je bilo u socijalističkom ustavu ovaj Hrvatske to većina europskih država nema.
Odgovor.
Hvala lijepa. Ja sam postavila pitanje, ali sam ujedno dala i opasku da kad smo govorili o Zakonu o medicinskom pravu jel na prekid trudnoće vlada se uopće nije očitovala. Jel tako? Znači nije uopće se smatrala dostojnim da da nekakvo svoje mišljenje. Druga stvar, također sam pitala, znalci koji ste veći znalci u pravnom smislu od mene, gdje to točno definirano piše u Ustavu i jamči da se neće dogoditi ono što se dogodilo recimo u Americi nakon više desetljeća. Dakle, mi imamo tu u Članku 1. lijepo napisati da su temelji Ustava između ostaloga i ravnopravnost spolova što vidimo da nije baš u praksi od nejednakih plaća, nejednakog tretiranja, vrijeđanja kojima svjedočimo i od kolege Prkačina i od kolege Zekanovića, dakle puno je stvari tu koje se, koje bi se trebale zapravo jel pridržavati što pište u Ustavu, a ne ostvaruju se. Dakle, ja tu nisam našla [[Upadica: Vrijeme.]] decidirano što piše. Zašto mi ne bismo bili bolji od drugih?
Slijedi pojedinačna rasprava Mira Bulja.
Referendum se mijenja u Ustavu. Jel dole? … [[Upadica se ne razumije.]] Pa mislim da bi bilo bolje tu. Ja bi samo nastavio znači referendum je bilo poštenije da ste rekli nema ga, da ste rekli brišemo referendum i ne postoji jer ovaj način što ste vi sad napravili, ovaj način ste vi sad napravili u biti ste poslali poruku da će Bačićev kum Šeparović uz pijanku sa Šeksom donositi odluke o referendumu. Ja mislim da je vrijeme za referendum o referendumu. Ja ih pozivam sve inicijative, udruge građana da napokon pokrenu referendum o referendum i da ga narod definira, ako možete prikinit malo evo čisto radi, referendum o referendumu. Zašto? Zato šta se ovim načinom i ovim postupkom gdje moramo imati kvorum od 1/3 birača je nemoguće dostići i onda vi nemate nitko ovde legitimitet pa ni ja koji je dobio više od 10.000 preferencijalnih glasova. Koga mi zastupamo ovdje? Koga mi zastupamo ovdje? Da li mi zastupamo interese naroda u ovome trenutku ili interese ove gospode ovdje koja iza ovdje galami, ja nema pojma o čemu se radi jer misto da vode sjednicu pa bi zamolio da se utišaju i gospodin Bukarica i gospodin Sanader. Referendum i ustav su povezani, cijeli život ljudi se bore za demokraciju i ustav, jedino je Bog iznad i kad o tome govorimo onda se ustav ne mijenja na ovaj način, a narod će vam ga prominiti i nema pravo Šeparović, ni Bačić, ni, ni, ni, ni, ni Borić, ni, ni ne znam ko na Kominu odlučivati koje će pitanje bit ustavno. Pa vi ste napravili od ove države sad bananu državu, punu krize, pa vi ste uveli ove stožeraške mjere koje su doveli do razine da, da ljudi nisu znali, smili uć jedan drugome u kuću, a dok ste se vi grlili i ljubili po brodovima, dok ste se grlili na predizbornim skupovima, na slavljenju, pa vi govorite o referendumu, vi grobari referenduma, vi ste grobari referenduma. I još je bolnije šta tijekom zečići heroji koji su ovako hrabri ovdje uspoređuju npr. mene i ostale ovdje, Most i ne znam koga sa bilo kim i još uz to zamislite zečiću da vam reče neko vašoj supruzi javno niste moj tip. Ja se ne moram slagat s nikim, iznimno cijenim žene, možda se ne slažemo u najviše slučajeva, al ovo ponašanje tih žetončića koji su kupljeni sa sinekurama na lokalnim izborima, sa sinekuricama je katastrofalno, jedino šta su opsesivno dobili zadaću da ovaj referendum jel nisi prije mene bio na referendumima, viruj mi. Ja se čudim ovdje kako nema Đakića, kako nema Deura, ti branitelja koji su branili domovinu i rekli pa ne minjajte, ne radite ovo, ne kradite ustav, ne budite, ne budite grobari demokracije i ustava za koji ste se borili g. Boriću, nema ih, zašto ih nema, zašto nema Deura, zašto nema ovdje i … [[Upadica iz klupe se ne razumije]]
Molim vas nemojte raspravljat iz klupe.
Opet nervozan i onda vrijeđate žene kako se oblače. Kada odijelo čini čovika, glavna tema odijelo, pa davno je napisano da odijelo ne čini čovika, nažalost samo gledamo ljude kroz odijela, samo gledamo kako smo obučeni, kako smo napisana, a vi gasite demokraciju. Neće vam to proć, evo ja vam kažem da vam neće proć, neće vam proći, neće makar, evo sad ću vam samo reć jednu usporednicu. Ovo što ste napravili narodu oko vode koju ste tribali stavit u ustav, vodu, vi ste tribali vodu stavit u ustav i zaštitit, a ne 500% poskupit električnu energiju priko svoga Krune Peronje koji je bio župan, znam ga dobro, iza njega je bio Sanader ili Ževrnja, nemam pojma i on šalje ovrhe Vodovodu Cetinske krajine jel su poskupili HEP koji je naša narodna imovina, 500%. Pa neće vam proć, ne mora bit gradonačelnik, dođite na sinjsku alku, dođite na sinjsku alku i gledajte narod u oči kako im palite mrak, kako im uzimate referendum, pa vi ste minjali referendum ovdje da ulazimo u EU, za ulazak može manje od 50% ljudi, da je jedan čovik izaša prošao bi referendum, a šta sad namećete? Namećete da Šeparović odlučuje o meni i o narodu. Ustavni sud triba ukinut odma nakon ovoga šta je napravio našem referendumu koji je narod prikupio o stožeraškim mjerama, stidite se šta radite [[Upadica: Vrijeme]] ukinuli ste demokraciju.
Pojedinačna slijedeća rasprava je poštovanog zastupnika Siniše Hajdaša Dončića.
Poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege. Dakle općenito se smatralo da demokracije umiru pred cijevima topova u revolucijama i u državnim udarima. Danas je nažalost mnogo vjerojatnije da će biti one polagano ugašene u ime naroda. Parlamentarna demokracija je jedan fini mehanizam koji da je bio efikasan i pravedan zahtjeva puno kompromisa, dijaloga, usaglašavanja, argumenata, a ponekad čak i popuštanja. U RH imamo neuređen referendumski okvir koji služi samo za to da pod navodnicima pitamo građane, a to vodi zapravo našu demokraciju u opasnost da će ju ubiti politički demagozi koji se predstavljaju kao jedini i istinski vođe naroda i koji zanemaruju ustavnu strukturu slobode, parlamentarnu demokraciju, kontrolu sudova i ograničenja što je vrlo važno naglasiti ograničenja koja se dovode u izravnu vezu s odlučivanjem biračkog tijela. U Hrvatskoj referendumi do sada ne vode u nikakve kompromise, nikakve filingarske dogovore nego zapravo ovise samo o tome tko će dobiti glas više. Referendumi se nažalost i u Europi i u Hrvatskoj sve više koriste za donošenje određenih odluka koje ne mogu proći u parlamentu. Tvrdi se da ne smije postojati nikakva prepreka vlasti naroda i pojavljuje se već svojevrsna referendomanija u kojoj se referendum izravno povezuje s manijom. RH je već dugo ugrožena takvim ugrozbama od strane političkih grupa koje se ekstremno protive politikama vlada počevši od katoličkih konzervativaca i drugih raznih populista. Upravo zahvaljujući neadekvatnoj regulaciji referenduma o građanskim inicijativama gdje se ne govori o nikakvom kvorumu već se odluka donosi većinom onih koji glasuju, tu su upravo mogućnosti manipulacije ogromni, okej, populizam proizlazi iz naroda i to je osnova njegove legitimnosti i kriterija djelovanja. U sociologiji populizam označava ideje i društvene pokrete koji su se protivili dominaciji elita, te zastupali poboljšanje socioekonomskog položaja srednjih i nižih klasa. Često je ta strategija rušenja institucionalnog aparata i stvaranja djelotvornog sustava u pravilu bila vođena modelom jedan vođa jedan narod. Posebno hrvatski model nereguliranog referenduma koji potpuno besmislenim čini odredba čl. 87. st. 4. ustava koja je u vezi s odredbom st. 5. istog ustavnog članka po kojoj je donesena odluka obvezatna. Prema ključnoj odredbi navedenog st. br. 4. koji je usvojen i na snazi je 2010. godine, na referendumu se odlučuje većinom birača koji su pristupili referendumu i takva je odluka obvezatna. Naravno da je potrebno ukazati na razlike između zahtjeve dakle koje postavlja razvitak demokracije i populizma. Demokracija označava elaborirani sustav utemeljen na izborima političke odgovornosti i ograničavanju vlasti koji zaista teži participaciji što šireg kruga građana u političkom odlučivanju pa zbog toga i zadržava institucije neposredne demokracije, na prvom mjestu referendum ali koji mora biti jasno određen. U Hrvatskoj je problem i stanje obrazovanja i tzv. fama obrazovanja za život gdje zapravo taj naš život mi poistovjećujemo sa STEM obrazovanjem što ozbiljno prijeti razvitku društvenih humanističkih znanosti. To je taj problem Hrvatske europske i suvremene države u kojoj građanski odgoj, osnovno obrazovanje za demokratsko odlučivanje nije uvedeno i Bog te pitaj kad će biti uvedeno, a same ankete što možete svi vidjeti i znanje brucoša godinama ukazuju na izuzetno zabrinjavajuće stanje poznavanja povijesti, politike i ustavnog prava kod maturanata čak i kod elitnih gimnazija. Dosadašnja praksa referenduma kroz tzv. kontaminirani populizam zapravo je bila manipulacija i predrasude prema manjinama, potenciranje konflikata u svrhu angažiranja veće mase ljudi oko prijepornih pitanja, pokretanje masa propagandom, neistinim vijestima i zapravo guranje građana u tabor mi ili oni. U ekonomskom smislu to je dovodilo do obećavanja nekih problema koji se ne mogu riješiti, da izgradite recimo zid jer se ekonomski, sociološki i politički problemi ne rješavaju niti cementom, niti željezom, niti armaturom. Još jednom ću reći da je SDP htio 2013., a HDZ nije htio iz upravo zato treba stvoriti finiji okvir koji će štiti manjine, gdje će neke stvari biti upisane u Ustavu i omogućit će zapravo ali i većini da afirmiraju svoje ciljeve i interese.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane Sabine Glasovac.
Hvala vam lijepa. Poštovane kolegice i kolege, danas smo na prvoj stepenici od tri kako bi nakon 10 godina pokušali mijenjati Ustav RH koji nije nikakav zakon koje smo navikli mijenjati neke od njih nažalost pa i jednom godišnje i na taj način čak ulijevati i pravnu nesigurnost u sam sustav barem onih kojih se ti isti zakoni tiču. Kada se ide u ustavne izmjene i kada se za njih odlučimo, a vidimo da se to ne događa baš tako često, onda trebamo stvari gledati šire i trebamo postaviti stvari na onakav način da one budu bolje jer ako ćemo ih učiniti gorima onda je bolje da ništa ne diramo i po tome ne čačkamo. Mislim da je većinsko mišljenje u ovom Hrvatskom saboru da je potrebno mijenjati sustav kojim se provodi referendum, ali isto tako nadam se da je većinski stav ove sabornice da te promjene moraju ići na bolje. I mi smo otvoreni upravo za to, ali i ne samo za to. Ako u okruženju imamo zemlje poput Mađarske i Poljske u kojima se događaju neviđeni udari na ljudska prava i temeljne slobode, ako imamo jednu Ameriku koja se percipira kao koljevka demokracije pa i ljudskih prava u kojoj se događaju nemili događaji zadnjih nekoliko mjeseci onda moramo učiniti sve da u našoj državi onda kada imamo priliku na onom mjestu koje je utočište i štit ljudskih prava i temeljnih sloboda tu priliku ne propustimo. Mislim da je to ova prilika. Nema snažnijeg mjesta za zaštitu i unaprjeđenje ljudskih prava i temeljnih sloboda od Ustava RH. I naš je stav, progresivne opozicije da u ovom trenutku bez toga ne možemo proći. A oni koji tvrde da se nama američki scenarij ne može dogoditi i da je naš zakon siguran i da je ustavno nepropisano pravo žene na izbor i slobodno odlučivanje o rađanju djece sigurno poručujem ne obmanjujte hrvatsku javnost. Zakon koji danas imamo, a većina u ovom saboru dozvoljava da ga neke strukture opstruiraju i onemogućavaju njegovu provedbu donesen je '78. godine, a temelji se na ustavnoj vrednoti Ustava Socijalističke Republike Hrvatske koja kaže da žena ima pravo na izbor. Taj zakon je nastavo na ustavnoj osnovi koja je postojala u tadašnjem ustavu. Danas 2022. godine te ustavne odredbe nema. Nisu je imali ni Amerikanci, pa je tumačenje ustava i pravo žene na pobačaj proizlazilo iz nekog zakonom propisanog ustavnog prava na privatnost, na to se pozvao 73. Vrhovni sud u Americi, na to se pozvao naš Ustavni sud 2017. godine. A Ruth Bader, sutkinja Vrhovnog suda feministkinja je upozoravala već godinama da ta odluka iz '73. je klimava Vrhovnog suda upravo zbog toga što se ne temelji na ustavnom pravu na izbor, nego na ustavnom pravu na privatnost. Na ustavnom pravu na privatnost se bazirao i naš Ustavni sud. Stoga nemojmo čekati da se promijene okolnosti i da se dogodi ono što se dogodilo u Americi da se pod Trumpovim pritiskom taj jedan odlučujući i presuđujući glas odlučuje o sudbini milijuna žena u Americi nego učinimo jedino ispravno i jedino pozitivno za naše žene u Hrvatskoj, a to je da to pravo jamčimo ustavom i ja očekujem da ovaj prvi korak će biti korak koji neće bit zatvoren samo na ovo što ste predložili u nacrtu nego da ćete uzeti u obzir i neke druge stvari.
Imate nekoliko replika, prva je poštovani Peđa Grbin.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice, apsolutno ste u pravu. Ako pogledamo druge zemlje evidentno je da mi ne pušemo na hladno nego da kada zagovaramo da se u ustavu izrijekom upiše zaštita prava žena na izbor onda se zalažemo za obranu nečega što je u brojnim zemljama, ali i sjedinjenim državama, Poljskoj ili Mađarskoj dovedeno u pitanje i ako se moglo dogoditi tamo onda postoji opasnost da se nešto slično dogodi u Hrvatskoj i ako mi imamo alate i mehanizme da spriječimo da se takva situacija dogodi kod nas onda je naša obveza, naša zadaća, naša dužnost, pa čak ću reći sveta dužnost da to spriječimo, alat imamo i na nama je da ga upotrijebimo. Međutim ono što mi nije jasno je da mi imamo jednu političku stranku, ona je desno od vas koja se nominalno zalaže da se to pravo štiti, a ne želi ga ugraditi u onaj akt koji je najbolji za zaštitu svih prava, a to je Ustav RH.
Odgovor na repliku, povredu Poslovnika, pardon, poštovana Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući, povrijeđen je čl. 232., a vi ste ga povrijedili jer govornik može govorit samo o temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom dnevnom redu. Kolegica Glasovac je govorila o svemu samo ne o točci koja je ovdje, a govorimo o izmjenama ustava vezano za provođenje referenduma, a vidim da se i kolega Grbin također nastavio u tom, u tom tonu, evo da se tako izrazim, a vi ih niste opomenuli, ni kolegicu Glasovac, a niste opomenuli ni kolegu Grbina.
Dobro, vi ste u pravu, ali to mnogi rade, pa onda ako bi uveli tu praksu prekidali bi ih sve. Odgovor na repliku.
Hvala. Kolega Grbin, vidite ja sam velik dio svoje rasprave posvetila upravo ovome što po meni treba biti tema izmjena ustava uz naravno i ova poboljšanja ako su moguća u samom sustavu organizacije referenduma. Vi ste potpuno u pravu u jednoj stvari jako bitnoj. Mi zastupnici ovdje smo između ne samo zakonodavno tijelo nego i predstavničko i da slušamo bilo hrvatskih građana koje u više od 70% govori da trebamo zaštititi pravo žene na izbor u ustavu, čak i ako treba na referendumu onda bismo danas puno više pričali i o ovoj temi, a ne bismo kroz ovakav nacrt zatvarali vrata, a hinili da smo otvoreni za razgovore o izmjenama samog… [[Govornik se ne razumije]]
Slijedeća replika poštovani Siniša Hajdaš Dončić.
Hvala. Zar vi mislite kolegice da se društvena klima, primjerice sad spominjali ste Ameriku, da je možda ona različita od društvene klime koja je vladala Europom reći ću nekakvih 30-tih ili 40-tih godina koja je zapravo dopustila i nacizmu i fašizmu da zavladaju jednim područjem. Neke stvari koje ste spominjali i koje su se događale u Americi upravo zbog toga jer nisu jasno bile definirane, određene, nazvat ću ih, čak i društvene dogme ću ih navesti i koje su prije svega trebale štitit prava manjina, a i prava dakle žena na izbor koje nikad nisu bile uvrštene u nekakve konstitucionalne akte, zar vi mislite da se društvena klima ne može promijeniti samo ovako?
Hvala kolega Dončić. Pa ja mislim da je u Americi društvena klima potpuno drugačija većinski od onoga što je sebi šačica mužjaka dozvolila da odlučuje u ime žena i da im oskvrne ta prava, o tome se radi i tu vidim veliku sličnost sa Hrvatskom, što je i u Hrvatskoj društvena klima takva da više od 70% hrvatskih građana smatra da žena ima pravo na izbor i slobodno odlučivanje o rađanju, ali da u politici većinski među mužjacima nema hrabrosti i nema snage da se taj bilo građana čuje i da se u skladu s takvom društvenom klimom ponaša. Tome u prilog ide i činjenica da se dozvoljava da se deklarativno, da pravo u zakonu koje piše da žena danas ima određena prava dozvoljava da se godinama opstruira kroz zdravstveni sustav i to sustavno.
Vrijeme. Poštovana Andreja Marić slijedeća replika.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, moram korigirati kolegicu Vučemilović, mi jesmo u temi jer se tema zove Prijedlog odluke o pristupanju promjeni Ustava RH gdje nigdje ne piše samo o referendumu, dakle govorimo o izmjenama ustava, što predlažu kolege, što predlažemo mi itd.. Nije zgorega ponoviti više puta, ja sam govorila o tome, vi ste govorili o tome, dakle što mi želimo u našim, našim jel ovoga prijedlozima promjena, dakle želimo rečenicu, žena ima pravo slobodno i samostalno odlučivati o rađanju, država osigurava pretpostavke za ostvarivanje toga prava. Što je tu sporno meni stvarno nije jasno, da li su to metode sprječavanja začeća, različite postoje jel, tu naravno ulazi i AB, ulaze oralni kontraceptivi, medicinski potpomognuta oplodnja, IVF, što je tu sporno? Ja mislim da nije ništa sporno, jel, jel to inat ili zapravo boje se svojih birača? Hvala.
Odgovor.
Ja ne ulazim u to što je tu sporno, već smo i kod Zakona o pravu na prekid trudnoće i kod opstrukcije postojećeg zakona rekli da u vladajućoj većini odnosno u HDZ-u vlada neviđen kukavičluk, a to je gore od onoga da ste odlučni pa makar i radili loše stvari. Kukavičluk je 10 puta gori od toga. Ono što ja vidim kao problem u ovom prvom koraku je laž i obmana. Cijelo jutro ovdje čujemo od predlagatelja da su ovo je prvi korak, samo otvaramo razgovore o promjeni Ustava, vidjet ćemo, dogovorit ćemo se, to je proces, a onda u ovom prijedlogu nacrta su postavljeni gabariti. Nas se stavlja u kavez gdje se de facto šalje poruka da ili ćete prihvatiti ovo što smo predložili mi uz neke male možda izmjenice, ali samo se držite strogo referenduma ili nema ništa od toga. U tome ja vidim ključni problem. Na to mi ne pristajemo.
I posljednja replika, poštovani Nikola Grmoja.
Ja odavno nisam slušao smješniju raspravu od rasprave kolegice Glasovac. Ona priča o tome da ju HDZ stavlja u kavez sa ovim što je predloženo, a njen predsjednik kluba najavljuje da će u petak glasati za to što je predloženo. Pa vi se prvo dogovorite sami sa sobom i u klubu što mislite o ovome što je HDZ predložio. A drugo kada govorite o mužjacima, pa ako budete glasali za ovo upravo ćete ovim mužjacima Šeparoviću, Mlakaru i ostalima dati pravo da odlučuju o svakom referendumskom pitanju i prije nego što se počnu prikupljati potpisi. I ako niste takvi licemjeri kakvi očito jeste ja vam postavljam pitanje hoćete li ako krenete u prikupljanje potpisa na jeseni ih prikupljati po starim pravilima ili po ovim za koje ćete glasovati u petak kada ćete glasati za ovaj kavez koji vam je HDZ pripremio?
Imamo povredu Poslovnika, poštovani Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je Članak 238., nazvati raspravu potpredsjednice Glasovac smiješnom je uvredljivo pogotovo kada dolazi iz usta kolege koji je trebao na svom radnom mjestu u saboru, a onda snima smiješne videe kao iznenada putuje u Zagreb spasiti narod umjesto da je na svom radnom mjestu gdje je trebao biti od ponedjeljka. Pa daje vi ste zbrojite sa sobom [[Upadica: Vrijeme.]] pa onda govorite [[Upadica: Vrijeme.]] drugima.
Dobivate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika, poštovani Marin Miletić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, Članak 238., da je bar ustala kolegica Mirela Ahmetović bez obzira što ne dijelimo mnoge stavove poštena je žena pa može i docirati, a netko tko mazne 50.000 kuna ne prijavi ih pa i danas ne znamo kome je uplatio novac, on docira zastupniku koji je otprilike 12 puta aktivniji od njega pa čak i kad je od Peđe, previše je.
Dobro, dobivate opomenu. Odgovor na repliku, izvolite.
Kolega Grmoja vama je smješno ono što se događa u Americi i što je govorim o tome da trebamo učiniti sve da izbjegnemo američki scenarij, a taj scenarij je takav da milijuni žena u ovom trenutku ostaju bez ključnog i temeljnog prava na izbor da odlučuju o tome što će činiti sa svojim tijelom. To je vama smiješno? Što će one koje imati novaca odlaziti svoju odluku provesti u djelo u druge države u Americi, a one koje nemaju ići će na crno tržište i ugrožavati svoj život i svoje zdravlje. Vama je to smiješno? Meni je tužno što ste se i vi ovim komentarom kvalificirali u grupu ovih mužjaka koji tako lako nazivaju ženske teme i ženska ljudska prava smiješnima [[Upadica: Ne, nego ćete vi glasovati u petak za HDZ-ov prijedlog.]]
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane Mirele Ahmetović.
Poštovane kolegice i kolege, Ustav se ne mijenja svaki dan, ne mijenja se ni svaku godinu, ne mijenja se ni svaki mandat. Mijenja se rijetko pa kad se već njegovim izmjenama pristupa onda je razumno napraviti ozbiljnu, sustavnu analizu i razgovarati o svim pitanjima koja se Ustavom uređuju, a koja su bitna za ovo društvo, a složit ćete se svi ovdje prisutni da osim pitanja referenduma ima još pitanja koja se Ustavom uređuju, a koja bi se bez obzira na kojoj se političkoj opciji nalazili svi vi malo ipak redefinirali u skladu sa današnjim vremenom, u skladu s mogućnošću funkcioniranja tog Ustava. Već je više puta ovdje istaknuto brojne odredbe Ustava ne funkcioniraju, od činjenice da neke odredbe u stvarnosti uopće ne funkcioniraju kao što su to osnovna ljudska prava, do činjenice da ne funkcionira sukreacija vanjske politike između vlade i predsjednika države. Tu je problem i popisa birača, izbornih jedinica i još neki detalji koji jesu ili mogu biti prepreka funkcionalnosti Ustava u smislu doprinosa razvoju naše mlade izgleda još uvijek premlade demokracije. Upravo činjenica da je Prijedlog Odluke o pristupanju promjeni Ustava RH kakav su ga predali 92 potpisnika ograničio promjenu Ustava samo i isključivo na tri članka koja se redom odnose na pitanje provedbe referenduma naš je osnovni prigovor na ovakav prijedlog odluke. Mi jesmo za to da se pristupi promjenama Ustava, ali o tome kakve će one biti ovisi hoćemo li te promjene podržati ili ne ma što Nikola Grmoja rekao. Potrebno je pokrenuti proces promjene Ustava kada je referendum u pitanju i to je točno, ali promjene Ustava se ne rade svaki dan. Rekla sam već ne rade se ni svaku godinu, niti svaki mandat. Ako smo ozbiljna država tada ćemo ozbiljno pristupiti problemima koji traže promjenu temeljnog akta suvremene odnosno suverene države, a ti problemi nisu samo provedba referenduma, nisu ili netko hoće reći da je to važniji problem nego što je problem činjenica da su žene neravnopravne članice ovog društva, da se na njih ne odnosi jednako kao i na muškarce ustavna odredba da je čovjekova sloboda nepovrediva i da se ona ne može ograničavati temeljem volje besprizornih ravnatelja ili ministara ili želite reći da se ustavom zajamčeno dostojanstvo, samoodređenje i sloboda odlučivanja odnosi samo na osobe koje se odluče sa svojim životom postupati onako kako to dio javnosti ili možda vi osobno ovdje pojedinačno očekujete od njih ili jednostavno da nije problem što se u našoj zemlji, članici EU, ne poštuju zakoni, ni to nije problem, želite li to reći ili želite reći da nemate dovoljno hrabrosti i stati u obranu osnovnih ljudskih prava, pa makar se ona ticala samo vaših majki, sestara, kćeri, prijateljica i to je legitiman razlog što danas niste na dnevni red stavili inicijativu progresivne oporbe koja traži da se izmjenama ustava u ustav vrati pravo žene slobodno i samostalno odlučivati o rađanju uz osiguranje pretpostavki za ostvarivanje tog prava od strane države. U dugom stažu rasprave o ovom pitanju postojan je i stabilan visoki stupanj konsenzusa od strane građana, birača, premijera, koalicijskih partnera HDZ-a, ustavnog suda, ali je postojan i stabilan nedostatak hrabrosti HDZ-a da svoju želju i želju svih civiliziranih građana RH i ostvari, hvala lijepa.
Replika prva poštovani Peđa Grbin.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice, tužno je, pa čak i tragično da neki od naših kolega ne razumiju ili ne žele razumjeti o čemu se vodi današnja rasprava. Današnja rasprava se vodi oko toga hoćemo li ili nećemo pristupiti promjeni ustava i apsolutno je legitimno kada obrazlažemo svoj stav govoriti i o onome što jest predloženo, ali isto tako i o onome što smatramo da je trebalo biti predloženo. Kada slušam kolege iz HDZ-a oni govore o tome da je potrebno postići konsenzus ili suglasje i ja se s njima oko toga apsolutno slažem, ali suglasje je nemoguće postići ako jedan glas ne želi slušati drugi i to je ono što tražimo, u petak tražimo jednostavnu stvar, prihvatite saslušati sve glasove u HS oko toga što smatramo i što je ključno da u ovom trenutku uđe u naš ustav, ništa više i ništa manje od toga.
Vrijeme. Odgovor.
Poštovani kolega Grbin, opće je poznato da je HDZ spreman na konsenzus ako je po njihovim pravilima, a to onda više nije konsenzus, to je nešto sasvim drugo i dobro je kolegica Glasovac rekla u svojoj raspravi koja nimalo nije bila smiješna, HDZ i svi oni koji su potpisali ovu inicijativu su pristali na promjenu ustava, ali samo i isključivo u dijelu koji se tiču referendumskih pitanja, a tiču se svega 3 članka od 152 članka hrvatskog ustava, kao da ništa drugo nije problematično, kao da je sve savršeno u našoj zemlji, a sigurna sam da se niti jedan zastupnik ovdje prisutan s tom tvrdnjom ne slaže, ali nemaju svi hrabrosti naglas reći što je još potrebno u ustavu promijeniti.
Slijedeća replika poštovana Dalija Orešković.
Zahvaljujem. Uvažena kolegice, kada ste govorili o konkretnim potrebama za izmjenu ustava kao da sam slušala dobar dio vlastitog govora i u tom dijelu se slažem. Prokomentirala bi druge dvije okolnosti. Referendum je najviši standard neposrednog odlučivanja samih građana, dakle kruna demokracije i nije li pomalo nakaradno da jedna politička stranka koja je zapravo model jednog partijskog razmišljanja iz komunističkog jugoslavenskog socijalističkog sustava koji toliko često napadate naprosto implementirala u sam korijen funkcioniranja hrvatske države od prvog dana do dana današnjeg, e upravo takva jedna politička stranka koja priznaje volju samo jednog čovjeka i šefa stranke e sad se ta stranka zalaže za širenje demokracije i bolje uređenje pitanja referenduma, meni to malo suspektno zvuči, kako zvuči vama?
Odgovor.
Hvala lijepa. Kolegice Orešković, pa nemojte mene pitati što mislim o tome što HDZ misli o bivšem sustavu, pa oni su ti koji su zapravo i uveli u današnji govor funkciju koju je imao i njihov utemeljitelj, a koju su eto kao ponižavajućim pridali meni, oni tako vole takav sustav da ga zapravo i provode, čak i u ovom prijedlogu, a provode ga na način da tzv. demokraciju i konsenzus pokušavaju prikazati na način da oni diktiraju u kojim okvirima se demokracija može provoditi, razgovarat ćemo samo i isključivo o onome o čemu mi želimo i ni milimetar dalje, toliko o demokraciji od HDZ-a, ali ne čudi me, čudi me od onih drugih koji su takvu demokraciju u ovom slučaju podržali.
Slijedi replika poštovanog Marina Miletića.
Hvala vam potpredsjedniče HS g. Sanader. Kolegice Ahmetović, bez patetike znate koliko vas poštujem kao osobu i sad meni tu nešto nije jasno kao Marinu, uopće me ne zanima sad ni moj MOST, ni HDZ, ni SDP, ni ništa. Poznajem vas nekih ne znam možda dosta godina, po čuvenju je li i više, a da osobno i po čuvenju ne, kako je moguće da ste vi podržali HDZ potpisom svojim, dakle mi smo mogli raspravljati o ovoj temi i ja stvarno mislim da treba o svemu raspravljati, mislim pričamo o petku o glasovanju, dakle oprostite. Kako je moguće, mi možemo o svemu raspravljati i trebamo raspravljati, to je demokracija i ja stvarno držim da je svaka rasprava dobra, da produbljuje temu i da na koncu i mi sebe osvještavamo, ali u petak će biti glasovanje, možete li hrvatskom narodu, građanima našim fjumanima Riječanima, u Omišlju ljudima reći šta ćete vi stvarno dignut ruku za HDZ-ov prijedlog? Hvala.
Poštovani kolega Miletić, meni je zaista žao da ste danas dio ekipe koja leti kao muha bez glave, koja pokušava uvjeriti hrvatske građane da je budućnost sada, vi govorite o glasanju u petak, danas je srijeda, gdje govorite što će SDP u petak učiniti. Pokušavajući, pokušavajući imputirati u petak da je MOST utjecao na to kako će SDP glasati, pa jeftini populizam, jeftiniji populizam u životu nisam vidjela. Od svih sam se nadala ali od vas kolega Miletić ponajmanje.
Ali nije korektno da im kažete da su kao muhe bez glave jer to nisu oni su ipak zastupnici [[Upadica: Dajte mi opomenu.]] A neću vam dat opomenu samo vas upozoravam. Izvolite Siniša Hajdaš Dončić [[Upadica: Tužno, Nikola otužno.]] molim vas [[Upadica: Otužno Nikola, otužno, otužno znate vi bolje.]] molim vas, molim vas, molim vas, gospodine Grmoja [[Upadica: Znate i bolje.]] Izvolite, molim vas dat ću vam opomenu. Izvolite.
Hvala. Ja bih vas zamolio kolegice Ahmetović da još jednom objasnite nekim kolegama u sabornici da ovo o čemu mi danas raspravljamo i o čemu će se vjerojatno u petak glasati, zapravo sam jedan početak jedne političke priče, dakle koja bi trebala se vratiti na temelje liberalne demokracije, a to je da zastupnici i njihovi predstavnici saboru dakle razgovaraju, da imaju zajedno kompromis, pa da čak netko i negdje popusti jer onda bi se tek u tom trenutku vidjelo da je zapravo jedan konsenzus u liberalnoj demokraciji koja je svetinja zapravo moguć. Dakle, molim vas da još jednom kolegama objasnite razliku između [[Upadica: Vrijeme.]] ne, ne, ne imam još 10 sekundi jer sam ih slušao, gledao sam si baš ovaj, da još jedanput objasnite razliku dakle između početka priče i nečeg što može doći tek u 9. mjesecu. Hvala i zahvaljujem na ovome ovo sam si … [[Govornik se ne razumije.]]
Ok, odgovor.
Kolega Hajdaš Dončić, vas je jednom premijer nazvao babom Vangom, a ja sad taj nadimak ipak selim na zastupnike MOST-a jer oni znaju šta će se već u petak dogoditi. Ono što oni ne znaju, a to je očito iz njihovih rasprava proceduru oko izmjena samog Ustava. Dakle, mi ovdje danas raspravljamo za informaciju kolegama iz MOST-a o Prijedlogu Odluke o pristupanju izmjena Ustava, a u samom prijedlogu odluke HDZ i svi oni koji su supotpisali takav prijedlog HDZ-u zadaju okvire u kojima se po njima Ustav smije mijenjati. I onda Klub zastupnika SDP-a uloži amandman baš po pitanju tog okvira jer se protivimo tom okviru, a kolege iz MOST-a eto optužuju SDP već za nešto što će se dogoditi ili se neće dogoditi u petak, za dva dana. Pa tko je tu baba Vanga?
Slijedeća replika poštovana Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Ahmetović, počeli ste svoje izlaganje moglo bi se onako okarakterizirati s onom kad je bal nek je maskembal, jel kad već mijenjamo Ustav pa hajdemo mi pokušati još nešto ubaciti. Tako je zadnji put kod promjena Zoran Milanović isposlovao da dijaspora ima samo 3 zastupnika u saboru, a evo sada se tako gorljivo brine i bori za prava naših Hrvata u BiH, a sada ste se vi dosjetili da bi isto nešto ubacili, ali vas je Andrej Plenković odbio, HDZ vas je odbio. I ovo sve sada u svim vašim raspravama kreće u jednom smjeru koji je pomalo i žalostan da ne kažem jadnjikav jer ispada da ih molite, kumite da oni i uvaže i ovo što vi predlažete, a oni baš neće, zločesti su, grozni su i evo ja inače uvažavam vaš rad u borbi protiv korupcije i svega, stvarno mislim da to radite sjajno [[Upadica: Vrijeme.]] ali ovaj dio vam očigledno neće proći pa uzalud vam trud svirači.
Odgovor.
Poštovana kolegice Vučemilović meni bi bilo draže da ste bila tako aktivna u obrani kolegice Sandre Benčić kada je bila zapravo predmetom vrijeđanja kolege Zekanovića ovdje i naravno uz asistenciju potpredsjednika sabora, a ne toliko aktivna kada se treba braniti HDZ-ovo nastojanje i naravno od njegovih satelita i privremenih satelita, nastojanje da u strogo nedemokratskoj proceduri ograniči pravo svih zastupnika da raspravljaju o izmjenama Ustava u onom okviru i u onom obimu koji je potreban u jednoj civiliziranoj, europskoj, demokratskoj državi.
Povreda Poslovnika, poštovana Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Kolegica Ahmetović je povrijedila Članak 238., omalovažavanje zastupnice konkretno mene, znači da je ostala ovdje čula bi da je naš predsjednik i stranke i kluba osudio ono što je rekao kolega Zekanović i na vrlo aktivan način se postavio u tom pitanju, a te nogometne scene izlaska, okretanja leđa itd., a i predstavlja, i ponašanja koje po meni u saboru nije prihvatljivo ostavljam drugima, svako se ponaša onako kako on misli da je [[Upadica: Vrijeme.]] primjereno. Hvala.
Vrijeme. Očito ste napravili lapsus, rekli ste g. Zekanović, a mislili ste na nekog drugog. Moram vam dat opomenu jer je ovo bila replika. Slijedeća pojedinačna rasprava poštovana Dalija Orešković.
Evo nadovezat ću se na ovu posljednju repliku kolegice Vučemilović, ali i na sveukupnu raspravu kolegice Ahmetović. Dakle, ako ovaj sada naraštaj, mi svi skupa zajedno, nismo dostigli tu razinu i političke i demokratske zrelosti, pa i političke kulture da zajedno pristupimo ozbiljnim raspravama o tome kako ćemo izgraditi tu ustavnu arhitekturu i arhitekturu države onda je najbolje po ustavu ništa i ne čeprkati. Naime, ustav pripada narodu, pripada naciji, ne pripada političkim strankama, mi smo svi ovdje ograničenog vijeka trajanja, konzerve ne, 4.g. jednog mandata ili možda više njih, ali čak i kad je više uzastopnih mandata ustav bi nas svejedno sve skupa trebao nadživjeti, a ako je dobro skrojen, nažalost nije i točno je da se ustav ne mijenja niti svaki dan, niti svaku godinu, niti svaki mandat, isto tako se niti referendumi ne održavaju tako često, tada kada za njima ima potrebe i kada doista postoji ozbiljna i organizirana struktura iza jednog referenduma referendum može i uspjeti, referendum nama nije najveći problem. Ustav, onaj prvi iz '90.-te godine unatoč vjerujem dobrim i plemenitim namjerama kod njegovog kreiranja, a u kreiranju je sudjelovao i moj pokojni svekar Slaven Letica, nažalost nije, nije bio dobar. U mnogočemu brojne vrijednosti od temeljnih načela poput sekularnosti države i antifašizma sasvim drugačije funkcioniraju u praksi od one ideje koja je u ustavu zapisana. Taj izvorni ustav doživio je nekoliko izmjena, ali niti s tim izmjenama država u institucionalnom smislu još uvijek nije dovršena, nije postavljena na dobrim i solidnim temeljima, još uvijek nam je država krnja. Vladavina prava podrazumijeva da su zakoni sukladni s odredbama ustava, ta temeljna vrednota vladavina prava još uvijek ne postoji, nje naprosto nema, ne može je niti biti sve dok je ustav sam po sebi u brojnim svojim odredbama kontradiktoran ili nedorečen ili se naprosto ne poštuje u praksi i to u onim politički osjetljivim pitanjima koji se odnose na odnos između različitih grana državne vlasti i različitih nositelja vlasti. Ali upravo za taj dio, taj politički osjetljiv dio izgleda da nikoga od nas nije briga, nas ustavotvorce, dakle mi nismo samo saborski zastupnici iz redova pozicije i opozicije, mi smo ustavotvorci i uporno prešućujemo ono temeljno što u našoj državi ne funkcionira, a ako to ne funkcionira ne funkcionira niti kontrola te iste vlasti. Kada se dva brda posvađaju bilo da je riječ o nekom bitno vanjskopolitičkom stavu i svađaju se i prepucavaju se do razine da smo srozali naš državni ugled u međunarodnoj zajednici. Ima li institucije, ima li procesnog mehanizma da se ta dva brda pozovu na red i da im netko u lice kaže gospodo draga pa vi se ne pridržavate ustava i kakva je to država koja može tolerirati takvo stanje i smatrati se da kao takva još uvijek postoji, da postoji pojam države. I onda se ta ista, taj isti model, ta ista matrica preljeva i na sve druge svakodnevne životne situacije, to je ono što vide naši građani, nije problem referenduma, referendumi su zapravo isto dio političke utakmice, postoje referendumi koje je ova vlast svojim političkim smicalicama uspjela zaustaviti, evo to se konkretno na vas odnosi, ali ne možete reći da neke ciljeve niste postigli, promovirali ste svoje ideje, promovirali ste svoje političke stavove, narasli ste u svom rejtingu i ja sam protiv one retorike g. Bačića i kompletnog HDZ-a da se eto ta energija silna koja se stvara kod prikupljanja potpisa treba eliminirati, da je treba spriječiti. Ja želim tu energiju, to je energija građana koji imaju pravo ne samo prikupljati potpise, imaju pravo svojim potpisom izraziti svoj stav neovisno o tome hoće li do referenduma doći ili neće doći, ali sve je to skupa uzalud, to je samo još jedan oblik iskazivanja frustracije na sve ono svakodnevno na što naši građani ne mogu utjecati, a ne mogu utjecati zato što, kako se ono kaže, riba od glave smrdi, a ta glava su najviše pozicionirani dužnosnici kojima u slučaju kršenja odredbi ustava nitko u ovoj državi ne može apsolutno ništa, hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Marina Miletića.
Poštovani potpredsjedniče HS g. Sanader, poštovani g. Bukarica, poštovane kolege vladajući, poštovane kolege iz oporbe. Prvo moram reći svoj osoban stav, malo mi je muka kad nas slušam i kad idemo ad hominem jedni na druge. Ja razumijem da smo različiti, dolazimo iz različitih priča, različitog okruženja, sociološkog, kulturološkog, različitih obitelji, podneblja, ali stvarno mi je malo muka kada se prelazi ta jedna granica ljudskog dostojanstva i volio bi da kritiziramo jedni druge koristeći argumente, a ne margumente, ne znam prljavih riječi ili ispod pojasnih udaraca, pa govorim u svoje osobno ime i ja sam tu na početku svojeg saborskog mandata griješio, pa onda nekako razmišljaš, pa shvatiš da to nema nikakvog smisla, pa evo možda jedan apel. Drugo, bit ću dosta plastičan, cijeli dan ovdje razgovaramo o referendumu. Jutros je Zagreb 7-8 krpa, kažemo mi na ulici navijači ili transparenata osvanuo po mostovima, Ustav RH Članak 1. rest in peace i uistinu u Ustavu RH Članak 1. između ostaloga govori o tome da vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu. I meni ovo izgleda kao kad sam se penjao mislim da je bila Via Italiana ovaj na Mangart, jedna planina ozbiljnija na sajlu i onda nismo vidjeli da li je bila obavijest ili nije da je GSS odrezao sajlu jer je mijenjao i onda dođeš do vrha i gledaš kako doći gore, predivan je vrh a nema sajle po kojoj bi se trebao popet, a ne možeš više ni nazad. I tako nekako se hrvatski narod doveo, doveo se u poziciju da kaže imate demokraciju, možete konzumirati demokraciju, ali su postavljeni takvi uvjeti da je uopće pitanje tko može napraviti to. Tko može u Hrvatskoj organizirati referendum i skupiti milijun i 200 tisuća potpisa, ok rekli smo prvo čitanje, prihvaćam i to, ali tko to može ljudi moji, pa tko to može pa to nema, pa to Papa Franjo da dođe razumijete, ne znam tko, anđeli čuvari da dođu da organiziraju referendum. Milijun i 200 hiljada, a onda imamo vladajuće legitimno sve da se razumijemo, 17% su dobili biračkog tijela i vladaju našom Hrvatskom. Ok, legitimno znači nemam s tim problem. A traže od hrvatskog naroda 53% da izađe na referendum da bi referendum mogao proći. Imam mi je slao prije nekoliko mjeseci, bio sam vrlo jasan sliku ono kad je bio fajt oko referenduma iz Švicarske i kaže Marine vidi skelu, ja kažem šta je to imam e, kaže to ti je skela jer je čovjek htio dignuti kat u Švicarskoj, prema zakonu tog kantona, oni imaju taj neki kanton nije dopušteno i tražio je od ljudi od građana da izađu na referendum i lokalni kanton je dopustio referendum jer kaže to je volja naroda i ako narod to hoće tako će biti. I ljudi su izašli na referendum, rekli neka čovjek gradi kat i čovjeku se omogućilo da gradi kat. A mi ovdje uzimamo tu vlast od naroda odnosno ne mi je li nego vladajući i kažemo imate vi referendum, imate, imate, kao ona oprostite mi sad na ovome, ona zloćesta neka u onoj kućici sa slatkišima, imaš slatkiše sine, imaš, dođi u kućicu, a ti dođeš u kućicu ovaj ti glavu pojede čovječe, glavu ti pojede a nije baka nego neka hobotnica koruptivna sa onim ogromnim krakovima, pa to imamo, to je slika oprostite uz dužno poštovanje, nikad ne generaliziram, nikad ne generaliziram. Vjerujem da svugdje ima dobrih ljudi, baš svugdje, ali to se događa. Imate vi referendum hrvatski narode, ali ga nećete moći napraviti haa, imate vi referendum hrvatski narode, ali ćemo vam postaviti, evo možete ga skupljat 6 mjeseci, dat ćemo vam 6 mjeseci da ga skupljate, ali treba 2 miliona vas treba izaći, 2 miliona vas treba izać. A Ustavni sud, hvala kolega Grmoja, a o Ustavnom sudu hahaha, a o Ustavnom sudu je naša pratija, naši kumovi, rodjaci, naša ekipa. Tako da čak ako ti s nekim čudom deus ex makina se spusti i uspiješ napravit referendum, nekim čudom hrvatski narod poludi i uspije usred zime i skupi potpise i kaže to je naša volja, dođe ekipica Ustavnom sudu i kaže neće ići. Hrvatski narod, ovo što mi tu imamo opet ću na vas, vi ste krivi, ma dao Bog da nikad više ne dođem u Hrvatski sabor i nigdje, da umrem u politici, vi ste krivi što imamo ovo ovakvo kakvo imamo, vi ostajete doma heroji kućnog dnevnog boravka umjesto da izađete van na izbore, zato su se borili naši očevi u Domovinskom ratu za slobodu i demokraciju, a vi spavate, sram vas bilo.
Slijedeća pojedinačna rasprava poštovani Josip Borić.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče. Moram reći da sam malo iznenađen s ovim raspravama, a i jutros sam već vidio da će ići krivo, a išto je krivo zato jer se jedan zastupnik sinoć obratio javnosti, valjda je bio negdje ispod nekog stabla odmarao nekoliko dana i rekao je da ide spasit narod od ove vlasti i ovih zahtjeva za izmjenom Ustava koji dira referendum. I znao sam da će biti krivo i žao mi je da se oporba posvadila između sebe u korist tih i takvih koji jedini izvlače korist iz takvih svađa unutar oporbenih stranaka, a da se fokus važnoga onda izgubi i ode u sasvim krivom smjeru. To su postigli i žao nam jer smo zaista u ovu priču ušli organizirano kao odgovorna stranka koja razumije da je politika umijeće mogućeg da u datom trenutku možeš napraviti nešto ako postoji određeno suglasje među strankama ili ako imaš većinu da možeš provesti određeni projekt. A okidač je naravno bila rasprava o Zakonu o referendumu u prvom čitanju. Nije bilo opcije koja nije rekla da to treba promijeniti Ustavom. Slušaš ljude, držiš da drže do riječi da su odgovorni i dođemo na raspravu. I što danas imamo? Imamo nekoliko skupina. Populisti kažu nećemo uopće razgovarati s vama, tu su ovi iz MOST-a, ne znam što je sa Centrom, suverenisti itd., Radnička fronta. Ovi koji su se usudili ispravno misliti mislim na Socijaldemokrate i neke koji su se potpisali, oni su proglašeni izdajnicima i žetončinama, žetončinama HDZ-a sa jednom pripremom, čak i medijskom pripremom. A ovi koju su, to je ovdje najstabilniji SDP, Bauk ipak si obnašao vlast nosio odgovornost za to, mijenjao si ustave 2010., pokušao 2013., zna šta je to ne, i oni su se dali u neku drugu priču i kažu da će ovo pitanje koje po meni nema nikakvu podlogu ideološku, referendum čito pitanje ajmo riješit nešto što je proces, događaj, može imati u nekom trenutku provođenja, ali kao nekakav institut odlučivanja nema ideološku po meni ovaj podlogu, ubacujemo i neko pitanje koje može ići u tom smjeru pa nam je to razlog da vas nećemo podržati ili ne želimo da to uopće riješimo. Pa je onda na kraju zaključak ajmo učiniti to da se ne dogodi ništa, a da sve ostane ovako kako je i da svi možemo reći, e to pitanje ponovno nitko nije htio riješiti. Hoće, želimo to riješiti. HDZ nema dovoljno ruku sam za to, nikad neće postojati stranka koja će imati dovoljno ruku za to u ovakvom izbornom sustavu, ali postoje razgovori i način da do toga dođemo. I ovo je neki prvi korak, a da bi to bilo uvjerljivo, onda imamo udar na Ustavni sud i kaže, ovo su HDZ-ovi suci, oni sude samo u tko je iz HDZ-a i to su nekakvi koje nemaju svoje znanje i zvanje, to su ljudi koji su čisto uz neke političke opcije. Pa ajmo u povijest, da vidimo što se dogodilo. Pa ajmo vidjet što se dogodilo 2013. Inicijativa za raspisivanje referenduma o kvoti za primjenu Ustavnog zakona o pravima manjina. Ne 370 tisuća potpisa. 632 165 potpisa. Ustavni sud ne dozvoli referendum, tzv. o ćirilici, ako se sjećate, g. Grmoja. Inicijativa za raspisivanje referenduma o donošenju zakona protiv zvanja pomoćnih poslova u javnom državnom sektoru, 2014. Tko je ministar? Arsen Bauk. 608 503 potpisa, što kaže Ustavni sud? Nije dopustio referendum jer je zaključio da referendumsko pitanje nije u skladu sa Ustavom. Nije dopustio. 2014. inicijativa za raspisivanje referenduma protiv davanja hrvatskih autocesta u koncesiju, 530 tisuća potpisa. Što je rekao Ustavni sud? Kada je pitanje bilo da se izmijeni zakon o dopuni izmjenama Zakona o cestama, nije dopušteno raspisivanje referenduma, pitanje nije u skladu sa zakonom. Tko je ministar? Arsen Bauk. Tko vodi većinu u Saboru? Peđa Grbin. Tko je premijer? Zoran Milanović. Što je taj sud, dobar dečko tadašnje politike, a ovaj sud, oni su loši dečki sadašnje politike. Ja ih držim i tada odgovornima kao i danas. Jednako. Tko god da se mijenja ili ostaje u tom sudu. Zašto bi oni tada bili dobri kad su skidali ... [[Govornik se ne razumije.]] a ovi su sada svi neki loši ljudi, loši momci. Čak ih se proziva na jedan neprimjeren način, da ih se vrijeđa zato jer imaju jedan stup koji mu se mora vjerovati, vjerujemo mu, poštujemo te odluke, ajde ne poštujmo, što? Gdje to vodi? Ako ne vjerujemo predsjedniku države, ... [[Govornik se ne razumije.]] Vlade, ... [[Govornik se ne razumije.]] Saboru i zastupnicima, kome da vjerujemo više? To je pitanje što želimo. Bilo je i 2018. inicijativa. Nije dobila dovoljno glasova, nije prošla ni na Ustavni sud i na ova zadnja nije prošla na Ustavnom sudu, znači Stožerokracija [[Upadica: Vrijeme.]] i ovo ukidanje Covid potvrda [[Upadica: Imamo replike.]] A nisam stigao sve reći, [[Upadica: Prva je poštovana…]] [[Govornik se ne čuje.]]
Karolina Vidović Krišto, izvolite.
... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: Molim vas, molim vas, nemojte dobacivati iz klupa, dopustite zastupnici da iznese repliku. Izvolite.]] U hrvatskom Ustavu propisana je jednakost pred zakonom. Propisan je pravičan porezni sustav. Vi iz vladajuće strukture uspostavili ste takvu nepravdu u kojoj vam narod služi kao bankomat za lopovluke koje štitite. Navijačima određujete mjesečne pritvore, a Todorić nije ni dana proveo u istražnom zatvoru. Jednakost pred zakonom vi ste izbrisali iz hrvatskoga rječnika. Vi ste putem Ovršnog zakona institucionalizirali razbojničku pljačku kao da smo u Engleskoj u 18. st., a vrh ovršne mafije vlada dobrim djelom hrvatskih medija i sada pokušavate, što pokušavate? Tu epsku nepravdu pokušavate ustavnim smicalicama zacementirati zajedno s Ustavnim sudom koji sablažnjava sve pristojne ljude jer je u dobrom dijelu sastavljen od nemoralnih i neetičnih osoba. Znate, ne može se nepravda i protuzakonje zacementirati. Prema toj vašoj odluci ili vašem mišljenju u dan danas bi vladali i komunizam i fašizam, ali došao im je kraj, i tako će doći kraj i vama. Vrlo skoro.
Hvala lijepo kolegice Krišto. Svima jednom dođe kraj na ovom svijetu. Ali, razgovarati se tako, na taj način kao vi svaki dan, čitajući te neke poslanice ovdje koje vam netko piše, pa mislim, da li vi nekada osluhnete to što izgovorite? Koliko ste ljudi imenom i prezimenom vi ovdje već prozvali u 2 godine, bez ikakvih dokaza, jer je to vama interesantno, jer ste vi nekakav borac za pravdu i ne znam što, ovog društva, svi smo mi nekakvi lopovi i kriminalci. Je l' slušate vi sebe kad to čitate? Pa nije ovo televizija, nije ovo HRT, ovdje se govori i primijetio sam da ako nemate napisano, nemate ni odgovor. Ni repliku ni Poslovnik i onda izađete vani. Tko vam to piše? Je l' to vi sami pišete i stignete napisati tokom dana? Ja mislim da vi čitate tuđa mišljenja i da nemate svoje, a ovu priču tko je kak, itd., da mislim da svojim kolegama ovo što izgovarate ... [[Govornik se ne razumije.]] to za mene je sramota, kao što su bile i današnje neke izjave ovdje između kolega, pogotovo između vas iz oporbe. Mi opoziciji jako si ... [[Govornik se ne razumije.]] što ovdje govorimo.
Povreda Poslovnika, poštovana Karolina Vidović Krišto.
Povrijeđen je čl. 238. Nikakvo jadno i bijedno vrijeđanje ne može opravdati vašu šutnju i neodgovaranje na vrlo konkretna pitanja. Vi unesrećujete hrvatski narod, vi ga pljačkate i sad to pokušavate putem Ustavnog korumpiranog suda zacementirat kako bi to trajalo vječno. Točno, dobro ste rekli jednu stvar, svakome dođe kraj, a vaš kraj je pred vratima. Vrlo skoro vam dolazi kraj [[Upadica: Već je bilo takvih pa su otišli oni…]]
Dobro. Ovo je bila vaša replika, dobivate opomenu. Sljedeća replika, poštovani Ante Deur.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani zastupniče, spomenuli ste autoput. Je li to ista skupina koja je skupljala po autoputu za vlast, Most u ono vrijeme? Ona skupina koju je tajnica razriješila iz Vlade za 3 sekunde. Je li to ekipa koja je bježala tu od premijera Plenkovića po Saboru jer se nisu mogli suočiti sa onim što žele reći? Što je to u njihovom izričaju i koja je njihova agenda osim da žele sve pokvariti, uništiti i staviti u svoj fokus krda? Hvala.
Hvala lijepa kolega Deur. ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: A Vučić četnik je to reka' …]] [[Upadica: Molim vas, nemojte dobacivati iz klupe, nemojte raspraljati dat ću vam opomenu.]] Mislim da smo danas otvorili sasvim jednu temu koja se tražila da se otvori, svi su bili suglasni s time da referendum treba urediti Ustavom i zakonom koji će ići u drugo čitanje, da tu priču skinemo s dnevnog reda. Ponudili smo ono što znamo i možemo najbolje, a ovima koji su protiv, kažem, već u startu, znači ne žele ni razgovarati. Oni ne žele uređenu državu. Nemojte misliti da je to, njima ne valja ni ovaj Zakon, ne valja im ni taj koji mi predlažemo, ne valja ni izmjene Ustava, ništa im ne valja jer što god mi predložimo oni su protiv i zato je bilo smiješno da se javlja jedna zastupnik sinoć u kasnim noćnim satima, onako fatalno za državu, nestat će države i naroda, ako on ne dođe u Zagreb nakon nekoliko dana odmora i ne spasi narod od rasprave, a rasprava teče cijeli dan uredno bez njega i on sjedi i sudjeluje. To narod mora vidjeti da vidi ozbiljne od neozbiljnih, koje je brana populizmu, koje su to opcije, koje su to politike da sutra ti i takvi na prevari naroda ne dođu u priliku da ih unesreće kao što su ih pokušali dva puta u nekih po 6 mjeseci, ali smo … [[Govornik se ne razumije]]
Vrijeme. Slijedeća replika poštovani Josip Đakić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa kolega Borić dobro ste definirali kako razni populisti danas na ozbiljnim temama skupljaju jeftine političke poene ne razmišljajući o tome što je stvarnost i što je dobro da se o pravim pitanjima stvarno odlučuje referendumom na ozbiljan način, da se ocjenjuje njegova ustavnost toga pitanja, da se o tom pitanju komunicira u javnosti prije nego se pošalje ustavnom sudu, a ustavne suce biramo svi mi koji smo izabrani od naroda, a narod predstavljamo u ovom hrvatskom domu, predstavljamo ga kako bi izabrali te suce koji su po kriterijima koji tada dođu i po provjerama koje se tada rade najpodobniji. Današnje prepucavanje oko toga sigurno ne vodi ničemu, mislim da smanjenje broja potrebnih potpisa i ocjena i pitanja koja će se raspravljati na referendumu ili odlučivati na referendumu je stvarno nužda i potreba i da svi normalni i pametni će tako i podržat.
Odgovor.
Hvala vam lijepa kolega Đakić. Pa evo reći ću na to što ste rekli da smo imali izmjene 2010., 2013. da teže, neuspješne. Bio je ministar Arsen Bauk tada, ministar uprave, imali su svoju mogućnost i veliku većinu u saboru, iako nisu uspjeli izmijenit ustav, pokušali su, ali radi toga što su išli krivo, znamo zbog čega su išle ustavne promjene, zbog toga da se ne izruči onaj dvojac koji je na kraju osuđen, a nisu htjeli ovo pitanje koje danas nameću staviti niti 2010., niti 2013., žele ga nama dati ne, da se mi s time sada bavimo jer nemaju drugih tema osim te i to je za njih ono što je uvjet da bi oni nešto … [[Govornik se ne razumije]] Ja ih pozivam na njihovu, u ulogu SDP-a nekada i danas da se osvijeste tko su oni i što su oni, jesu li oni i dalje spremni biti junior partner nekim strankama kao što je Centar, Možemo! itd. ili jedna ozbiljna stranka koja razumije problem koji treba riješiti bez ucjena, ako možemo zajedno riješimo, ako ne vidjet ćemo kako će to završit.
Slijedeća replika poštovani Davor Ivo Stier.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Borić, danas oporba uporno kaže kako se krši prvi članak ustava koji kaže da vlast proizlazi iz naroda, ali nikako da pročitaju slijedeću rečenicu isto tako u prvom članku ustava gdje jasno kaže, narod ostvaruje vlast izborom svojih predstavnika, dakle neposrednim odlučivanjem. Zašto to kažem? Jer Venecijanska komisija koja se isto danas puno puta spomenula, ali netočno citirala, upravo kaže da referendum je dobar institut, al se ne smije koristiti da bi dezavuirao predstavničku demokraciju, a čini mi se da upravo je to bilo u srži mnogih rasprava danas od strane oporbe.
Tako je kolega Stier, tako je kolega Stier i zato me čudi ova njihova rasprava danas i svađa koju su uspjeli zametnuti između svih međusobno. Sad ću vam pročitat izjavu Sandre Benčić iz 2014.g., inicijativa je tada bila znači da uđe u ustav definicija braka, ona je bila tada u inicijativi protiv i kaže, prva stvar koju očekujem jest da se regulira područje referenduma da se više nikad ne može dogoditi da 1/5 građana može promijeniti ustav. Slušate vi današnje njihove rasprave, jel slušate? Usporedimo ovo danas i ono nekad, da oni su bili protiv iako je pazite tada izašlo milijun 960 tisuća ljudi, milijun 432 tisuće je glasalo za to da uđe brak kao definicija u ustav, a samo malo, milijun i 300, pardon, a 650 tisuća je bilo protiv, 66 i 33%. Ko kaže da su ove kvote izmišljene, kvote i ne osiguravaju reprezentativnost ajmo reći nakon izlaska na referendum.
Vrijeme. Slijedeća replika poštovana Marijana Petir.
Hvala vam potpredsjedniče. Kolega Boriću, da bi se ustav izmijenio u HS odnosno ta procedura bila legalna potrebno je 2/3 saborskih zastupnika. Ukoliko se referendum organizira dovoljno je da izađe 5 birača, 10 tisuća, 500 tisuća dakle da bi taj odnosno većina onih koji su izašli ukoliko su podržali taj referendum će biti legalan. Moj je dojam da u stvari se ovdje najveća rasprava vodi oko tog kvoruma podrške za koji ste vi spomenuli da on nije slučajno ovako određen. Činjenica je da se većina ovdje slaže da taj kvorum podrške bi trebao biti, ali da o brojevima ipak trebamo razgovarati i da oni trebaju biti razumni, pa me zanima obzirom da smo sad u prvom čitanju, razmišlja li se tu o nekim korekcijama i na temelju čega se došlo do takvih izračuna?
Hvala. Evo sad ću se malo ispravit jer sam krivo izgovorio maloprije, znači ono što sam rekao bio je referendum o ulasku u EU, tada je glasalo milijun i 960 tisuća naših građana, milijun i 300 je tisuća otprilike bilo za, a 650 tisuća protiv. Na referendum o braku je izašlo milijun i 432 tisuće građana, od toga 950 tisuća za i 481 tisuća protiv, znači tu smo oko jednog milijuna koji bi trebao biti ovih 25% koje nudimo ajmo reći ovim razgovorima, ajmo reći u ovom prijedlogu, pa mogućim razgovorima da dođemo do neke brojke s obzirom na to kakvo nam je stanje u popisu birača, u popisu stanovništva i tako u mnogim bazama koje mogu sugerirat što bi bilo 25% za one stvari koje nam ne trebaju, trećina ono što smo naveli za organske zakone itd. ili onih 50% iznad kad govorimo o udruživanju i mislim da o tome možemo pričat, je li to milijun, je li to u brojku nešto kao što smo rekli 250 tisuća u potpisu, pa više ništa nije sporno koliko ima birača, koliko nema birača itd., znači želimo, ali dajte ruku da to riješimo, al nemojte sada ulaziti u 100 drugih prostora, pa rješavajmo ovih 100 drugih stvari, pa nećemo niš, nijednu.
Slijedeća replika Miro Bulj.
Kolega Borić, vi ste rekli argumente točno koda ste ovdje kod nas u Mostu. Ustavni sud niti jedan referendum, ja zaista ne znam jeste kolege iz HDZ-a slušali, pa vi ste naše argumente rekli ovdje o ustavnom sudu [[Upadica iz klupe: Ne]] da su sve referendumske inicijative odbijene osim koja je bila u definicija braka, pa o tome mi govorimo da ustavni sud triba ukinut, a ne ga osnažit. Hvala vam lipo na ovome govoru. Ja ne znam jeste vi prišli u Most možda s Nikolom Grmojom, vi njega često spominjete, je li, ne znam, je li on u klubu? Pitajte se vi u HDZ-u, ali svaka čast na ovome govoru, evo, ja sam zaista, ovo je povijesni govor, sve argumente koje mi iznosimo Ustavnom sudu kojega triba ukinut, vi ste u biti rekli da ga triba ukinut i smanjiti da Ustavni sud ne priznaje potpise dovoljne i da briše referendum. I to je vrlo bitno. I još jednom na kraju pitanje, ma kako se uspjeli uvući ovaj dio oporbe u vašu mrižu, to mi nije jasno ako možete pojasnit. Evo.
Kolega Bulj. Ne znam kako da vam objasnim, nekada možda i nije važno tko šta govori nego kako je onaj slušatelj to razumio. Ako ste me dobro slušali, a ja vjerujem da jeste, da vam Nikola nije rekao što morate reći sada kad se dignete da ste me čuli zašto sam objasnio priču o tome zašto je nekadašnji Ustavni sud bio dobar kako kaže Grmoja, u vrijeme Vlade Zorana Milanovića, a zašto ovaj nije dobar u ovo vrijeme ove jer rade po zakonu i ono što im je dužnost i ja sam dao točan pregled koje su inicijative pale i zašto su pale i zašto je Ustavni sud donosio takve odluke. Neću ovdje govoriti o kolegi Bauku koji je izmišljao razloge i brojeve raznorazne pa je on to umješno sve hendlao i bježao od svih, a niste si postavili pitanje, a zašto nisu poslali ovo pitanje koje je prošlo na referendumu na Ustavni sud, što mislite? Zato što bi bio prošao na Ustavnom sudu, a to vam je kolega Bauk znao.
Sljedeća replika, poštovani Jure Brkan. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Kolega Borić, ... [[Upadica se ne čuje.]] poštovani kolega Borić, evo, ja sam nekako dojma da svi mi ovdje trebamo raditi u cilju prvo pod broj 1, znači u korist svih građana RH, a isto tako i same države i da iza nas i demokracija naše države i Ustav mora ostati i čvršći i bolji i sigurniji. I da daje pravo hrvatskom narodu veće, barem od onoga što imamo do sada. Ovim izmjenama i dopunama, izmjenama Ustava, šta mi radimo? Omogućavamo hrvatskome narodu, inicijativama da s manjim brojem potpisa dođe lakše do referenduma, međutim, isto tako i hrvatskome narodu osiguravamo da to referendumsko pitanje koje bude će biti pitanje pravo ono kako narod želi većinom svojih glasova, a ne sada da manjina može doći do referenduma i nametnuti svoj odgovor promjene Ustava u većini. Šta vi mislite o tome, tko može biti protiv toga?
Hvala vam kolega Brkan. Jako, kako sam ja razumio i prvo čitanje zakona i ove ustavne promjene tj. predložene u više dana manje potpisa, možemo ti provjeriti pitanje na Ustavnom sudu da znamo što se potpisuje i da ne udlazimo u priču samo tako da bi se politizirala ista kao što su se politizirali neki, da bi na tome, kako oni sami kažu, htjeli smo narasti nekoliko postotnih poena, pa to je Grmoja više puta izgovorio, baš ih bilo briga za Covid potvrde i Stožerokraciju i što ja znam što su oni pričali. Znači oni jednostavno su htjeli politizirati i baviti se za to budu, ali to nije zabranjeno u demokraciji. I na kraju imaš pravo promijeniti pitanje, još jedan put ako ti kažu da nije dobro, promijeni, napravi kako treba, prikupi i održi referendum. Oni su protiv toga. Zašto? Jer sad je lijevi ucjenjuju. Oni koji to ne bi trebali raditi jer su se snašli ili su se našli u prostoru u kojem se ne snalaze i pokušavaju gurnuti neku drugu temu kao razlog da ne budu za ovo što želimo riješiti, ništa drugo to nije.
Vrijeme. Sljedeća replika, poštovani Damir Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Borić. Evo danas smo mogli čuti da je zapravo kolege iz Mosta su nekoliko puta demantirali sami sebe. Dakle prvo, govorili su kako ovaj Prijedlog je stavljen ad hoc na dnevni red, da je sakriven, da nitko nije za njega znao, a onda kasnije kažu, rasprave su prošli tjedan organizirale okrugli stol u HS-u na tu temu, a nisu ništa znali. Drugo, kažu nisu ništa znali, a danas kolega Raspudić kaže da je s indignacijom njihov klub odbio da sudjeluje uopće u razgovoru o izmjenama Ustava i pogledu i područja referenduma, pa naravno da niste znali ako niste mogli sudjelovati kao sva konstruktivna oporba koja je sudjelovala. I treća stvar, plakali su, kukali su ovdje mjesecima kako su po zimi, cičoj zimi skupljali 400 tisuća potpisa, a sada dok se ovime predlaže da se fiksira prema 250 tisuća, sad su oni protiv. I 4. stvar koja je vrlo interesantna, jedini koji danas ovdje spominje ulicu i građanski neposluh i bunt je Most, a nedavno je to rekao i jedan predsjednik s jednog brda. Vrlo interesantno.
Pa gledajte, kolega Habijan, evo. Smijem? [[Upadica: Izvolite.]] Ma, gledam ja što se ovdje događa i baš me iznenadilo, evo. Gospodin je negdje bio ne znam, par dana je bio odmarao negdje pod mandarinom, smokvom, šta ja znam di je bio, sinoć je došao, ja gledam ovdje Antu i Marina, svaki dan su tu i bore se za te stvari, ali on je došao spasit narod. To me iznenadilo sinoć i taj medijski udar na to kako ćemo mi danas ovdje spriječiti ovaj, ne znam da li Božo još odmara, možda je, možda nije, ali što je važno? 360 tisuća je bio problem i oni to navode. Sada dajemo 250. Ja sam naveo inicijative sa 600 tisuća, 700. Ja ne vidim problem u broju potpisa. To se da i u 15 dana, mi dajemo kroz Zakon i 30 dana da skupe. Znači sve je jasno kao dan. Što oni žele spriječiti? Svoje političke alate s kojima bi građanima ovako populistički, malo po malo na nekom vremena do vrijeme došli do njih, da se potpisuju, da ih stavljaju u njima i u krilo i da onda oni o tome vode ovdje velike rasprave. A cilj samo da se oni politički profitiraju, nema tu za građane ništa. Ovo je dobro, ja ću podržati ove izmjene.
Slijedi pojedinačno ... [[Upadica se ne čuje.]] slijedi .../nerazumljivo/... ... [[Upadica se ne čuje.]] Slijedi pojedinačna rasprava, poštovani Karolina Vidović Krišto.
Dame i gospodo, Prijedlog da se pristupi promjenama Ustava na način kako je to učinila vladajuća koalicija i dio oporbenih zastupnika toliko je sramotan da ga je teško proći u novijoj europskoj povijesti. Uvrstiti ovu točku u ponedjeljak na dnevni red kako bi se na kraju zasjedanja glasovalo o istomu ne može se nazvati samo silovanjem demokracije već se ovo djelovanje može nazvati postupkom po metodi kradljivca u mrkloj noći. Ustav kao temeljni državni dokument ne mijenja se preko noći već u svakoj pristojnoj, civiliziranoj demokraciji potiče se široka društvena, javna rasprava s namjerom postizanja širokog konsenzusa oko tog temeljnog dokumenta. Ali kad su vam namjere nečasne i kad želite obmanom i prevarom zadržati nepravedno i protupravno stanje onda je način mijenjanja Ustava manipulatorski, Šeksovski, Plenkovićevski, Pupovćevski, muljatorski. Državu Hrvatsku danas vode ljudi poput predsjednika Ustavnog suda Miroslava Šeparovića koji ne može proći ni jednu poreznu kontrolu, kojega vlada protuustavno štiti te na moja zastupnička pitanja ne odgovara na što je pak taj isti Ustav obvezuje. A kako je to moguće? Prije neki dan novinar RTL-a gostujući na N1 televiziji izjavio je kako je ministar u odlasku Marić jako sposoban, kako su se afere Agrokor i zadnja afera privilegiranog ljetovanja dogodile davno te kako bi da tu ičega ima to već davno isplivalo. Na prvu mislite da se čovjek šali, ali onda shvatite da on to misli ozbiljno. Dame i gospodo u Agrokoru je sve izašlo na vidjelo ali samo zahvaljujući utjecaja vlade na DORH ništa nije procesuirano. Političko medijska falanga poručuje hrvatskim građanima niste vi Austrijanci ili Englezi da imate pravo na primjenu zakona. Ustav propisuje da DORH mora raditi prema zakonu, ali kada bi DORH radio prema zakonu ona Marić nikada ne bi ni postao ministar. Ovu inicijativu pokrenuli su zastupnici kao što je primjerice zastupnik Barišić koji je reaktivirao mandat nekoliko dana nakon što je protiv njega europsko tužiteljstvo podiglo optužnicu. Barišić je optužen jer je ušao u zonu odgovornosti europskog tužiteljstva, a europsko tužiteljstvo sagledava dokaze kao svaki normalan čovjek. Postavljam pitanje u ovoj sabornici, koliko vas iz HDZ-a i SDP-a bi bilo pod optužnicom kada bi DORH radio svoj posao i po zakonu? Bi li vaš šef gospodo iz HDZ-a Branko Bačić bio procesuiran zbog onih crnih torbi te zbog sudjelovanja u korupciji Sanaderove administracije? Bi li Peđa Grbin, Arsen Bauk, Hajdaš Dončić bili zastupnici u ovom saboru? Bi li vaš Milorad Pupovac nakon afere Tesla banke bio zastupnik? Dame i gospodo nejednakost građana pred zakonom te sveopća divljačka korupcija uzročnik imaju u nepoštivanju Ustava te otvorenoj bahatosti vodećih javnih dužnosnika koji se više ni ne trude sakriti nesklad svoje imovine i prihoda. I ne trude se uopće više sakriti sveopću zlouporabu. Hrvatska svjedoči grubom manipuliranju kao što je to u slučaju upletenosti predsjednika vlade u sumnjive poslove PPD-a koji je u nekoliko godina postao druga tvrtka po prometu u državi. Šefu PPD-a je prije nekoliko dana carina na zagrebačkoj zračnoj luci pronašla neprijavljenu ogrlicu u vrijednosti od pola milijuna eura. I sve ove nepravilnosti prolaze bez ikakvih posljedica. Jedini koji snose posljedice su hrvatski građani koji su prisiljeni financirati sveopći lopovluk. Ovaj pokušaj da se obespravljenim hrvatskim građanima oduzme i pravo na najelementarnije demokratske alate dokazuje i da su vladajuće strukture u Hrvatskoj potpuno izgubile kompas te da je blizu kraj vladavine ovih destruktivnih, nepravednih i korupcionaških struktura.
Imamo jednu repliku, poštovani Josip Đakić.
Hvala lijepo. Pa kolegice Krišto ovo je bilo sve samo ne previše o Ustavu nego o svim onima koji sudjeluju u odlučivanju u RH. Ja bi vas samo podsjetio da sve afere koje su prouzročene novinskim natpisima Državno odvjetništvo je procesuiralo ili istražilo. U puno takovih natpisa dogodilo se je da nakon 11 godina se dogodi oslobađajuća presuda kao što je to bilo za Rončevića, kao što je to bilo za Kirina. Ima i onih optužnica koje su pravomoćne kao što je za Sanadera. Ima onih koje su za SDP-ove dužnosnike kao što je za šeficu Porezne uprave, za županicu Sisačko-moslavačke županije. Kad ste već htjeli vagati da li Državno odvjetništvo radi ili ne radi svoj posao dobro onda trebate sagledati sve elemente i sve događaje koji su bili jer i mi smo [[Upadica: Vrijeme.]] puno puta ogorčeni na njega zbog ratnih procesuiranja [[Upadica: Vrijeme.]] ratnih zločina ili ne procesuiranja.
Odgovor.
Itekako moja rasprava ima veze i sa Ustavom i sa promjenama Ustava napose i sa Ustavnim sudom jer upravo to što u Hrvatskoj danas se ne poštuje hrvatski Ustav od strane vas vladajućih struktura mi danas imamo sve ovo što sam kroz primjere navela, a kada vi meni kažete da ovo što ja govorim da možda nije argumentirano ili činjenično, prvo neka me tuže oni koji su prozvani. Ne samo da me ne tuže nego nema ni demantija. A drugo vi meni govorite o sudskim postupcima u Hrvatskoj, pa DORH je za Žalac rekao da tu nema ničega spornog. Gospođa Žalac nije gospođa 10% nego gospođa 300% i kada dođe zakonje normalno postupanje prema dokazima što se dogodi, dogode se sankcije. Molim vas dobro razmislite o tome što govorite i molim vas pokrijte se ušima jer vi ste uzročnik današnjih tegoba hrvatskih građana.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Željka Pavića.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, već sam danas rekao u jednoj replici, a sad ću opet ponoviti. Ako je ova naručena medijska haranga cijena za to da se napokon počne razgovarati o promjenama Ustava i ukoliko će to biti cijena da napokon uspijemo doći do konsenzusa da donesemo odredbe po kojima će se moći provesti narodni referendum onda pristajem na tu harangu još jednom i potpisat ću ponovo. Prema tome, to govorim u svoje osobno ime ne govorim u ime onih ostalih 9 kolega iz mojeg kluba koji su to potpisali. One priče koje smo danas tu čuli, svi su pričali o istom problemu, ne možemo provesti referendum. To što mi to govorimo van teme, to što govorimo u klubovima, to što govorimo u kafiću, u restoranu, to nije rješenje. Moramo otvorit dijalog, moramo otvoriti polilog, bez toga nećemo doći do rješenja. Ako će ovo rezultirati time da svi zajedno sjednemo za jedan stol, da se saslušaju svi prijedlozi i da se nakon toga o tim prijedlozima glasa i da se nakon toga mogu provesti narodni referendumi mislim da smo postigli puno. Prvi korak smo napravili, svi razgovaramo o istom problemu, svi razgovaramo o promjenama Ustava, spomenuli smo svi odnosno jedan dio je spomenuo samo jedan dio promjene i bilo je tu kolegica koje su spomenule i onaj drugi, a to je pravo na izbor o kojem ćemo razgovarati očito odnosno ovdje raspravljati na jesen i mislim da će to biti vjerojatno u konačnici i nekakva zajednička rasprava, a što će biti doneseno to ćemo vidjeti. Nemojmo zaboraviti čarobna brojka je 101, jedan, nula, jedan, ukoliko nema 101 ruka u zraku, ukoliko nije 101 zelena točkica na ekranu nema nikakvih promjena, prema tome bez konsenzusa nema promjene. I zato je potrebno da razgovaramo ukoliko želimo postići da narod napokon može izaći na referendum. Da napokon naši prijatelji, naši susjedi mogu izaći na referendum i reći koje je njihovo mišljenje i da nakon toga to mišljenje bude uključeno u neki zakon, da se na temelju toga nešto dešava, donose nekakve odluke, bez toga ne ide. Prema tome, smatram da prvi korak smo napravili dobar. Smatram da ćemo vidjeti uskoro nakon razgovora jesu li inicijative vladajućih bez kojih se to ne može desiti, bez kojih se to ne može izglasati jesu li stvarno pozitivne, hoće li dopustiti da i mi zajedno sa njima donosimo ove odluke oko izmjena zakona odnosno pardon Ustava i hoćemo li uspjeti nakon toga napraviti ono što smo ovdje spominjali više puta, a to je da i oni promjene mišljenje da popuste i da se stvarno referendum može provesti na puno lakši način. Prvi korak je napravljen, broj potpisa koji se skuplja nije više 380.000 nego je 250, imamo tu još primjedaba, imamo primjedbe na to koliko treba biti glasova prikupljeno na referendumu, imamo primjedbe na to kako treba reagirati Ustavni sud. Mislim da je to na nama da to iskomuniciramo jasno i glasno na našim sastancima, da to iskomuniciramo na sastancima vodstva klubova, da to iskomuniciramo u klubovima, da donesemo zajedničke zaključke sa kojima ćemo izaći na zajednički sastanak i nakon toga dogovoriti ono što je potrebno da bismo napokon mogli reći našim prijateljima, susjedima, građanima, sugrađanima, ljudi moći ćete izaći na referendum, moći ćete izraziti svoje mišljenje. Ne kao u Švicarskoj, ali ćete moći. Hvala.
Hvala i vama. Gospođa Katarina Peović ima svoju raspravu. Izvolite.
Dobar dan svima. Naravno da ćemo se osvrnuti na promjene koje predlaže HDZ, ali ipak ne može ignorirati činjenica da se nije ne samo uvrstio prijedlog progresivne opozicije za promjenu Ustava Člankom 63. dodavanjem stavka 2. da žena ima pravo slobodno i samostalno odlučivati o rađanju i da država treba osigurati uvjete, preduvjete za to pravo, nije se to možda trebalo znači ali u okružju i ozračju pluralizma u kojem je HDZ pozvao na razgovore, razgovarali smo šta bi netko htio staviti u Ustav i to bi bilo moguće za očekivati, zašto ne staviti sve prijedloge pa onda sad ulazimo u raspravu jel o tome, ali ako već to nije napravljeno stvarno je nejasno zašto naš prijedlog ima sasvim diskvalificirajući odnos prema njemu u odnosu na ovaj prijedlog. Znači mi smo skupili potpise i mi mijenjamo Ustav u isto vrijeme smo to negdje podnijeli, mislim zbog čega to nije uvršteno u dnevni red. Argumenti koje smo čuli su, nisu validni i kolegica Marić je postavila pitanje isto na koje treba odgovoriti i njoj su odgovorili to je već u Ustavu ne, i ona je ovdje postavila pitanja pa sam htjela replicirati pa sam mislim zbog cijelog ovog cirkusa ovdje u saboru izgubila pravo replike, oni su odgovorili to je već u Ustavu. I ona je postavila pitanje mislim gdje je to u Ustavu ne, i HDZ odgovara da je to u Ustavu u Članku 35. jel, 35. članak koji ima znači se odnosi na zaštitu osobnog i obiteljskog života, pravo na privatnost jel. No, Članak 35. ni na koji način ne može biti dovoljan za zaštitu znači prava na pobačaj, a da je to tako znači ne samo da možete tumačiti taj Članak 35. na način zaštita čije osobnosti, čijeg obiteljskog života, da li to znači dat ću vam plastičan primjer, mislim da ako žena zatrudni muškarac ima pravo od nje tražiti da rodi jel, mislim zaštita obiteljskog života jel s njegove strane, mislim i to možemo na taj način tumačit jel, može se ustav tumačit na više načina, ali recimo ovo je jedan od malignijih koji bi mogli izvući iz ovog čl. 35., ali drugi argument zašto to nikako ne može bit supstitut znači za ovo što želimo napraviti je taj da je taj članak već bio u ustavu jel i taj članak je izbačen iz ustava 1990.-te i to treba neprestano ponavljati, nije riječ o nečem novom. Kolega Ivo Stier je postavio pitanje odnosno ustvrdio je da tražimo demokraciju na neki način tamo gdje je nema u smislu da to u europskim ustavima nije utkano, pravo na pobačaj nije utkano u drugim europskim ustavama, ustavima, pardon. To je točno, ali Francuska sad ide u izmjene ustava da se uvede upravo to pravo, znači francuska većina poučena iskustvom Amerike ide u izmjene ustava ovim progresivnim pravom koje treba biti upisano u ustav. Mi možemo samo ustvrditi da je to bilo izuzetno progresivno za to doba kada je to bilo uneseno u ustav 1974.g., uistinu nisu to drugi ustavi imali u tom trenutku, ali sada se vidi, znači jer su ta prava negdje izborena upravo tamo negdje prije 50.g. i Rou protiv Vejda je donesen otprilike prije 50.g. i sad se to pravo osporava, da je riječ o pravima koja su uistinu u to vrijeme kad su bila upisana bila progresivna. No, ovdje se isto postavlja jedno pitanje znači da li bi mi zapravo mogli doć do američkog scenarija? Tu isto treba bit pošten i reć da se kod nas ustavni suci biraju dvotrećinskom većinom u saboru i da ćemo mi 2024.g. birati ustavne suce, njih 10 od 13 i da po toj formuli ipak negdje dođe do toga da ih je pola ono nominalno lijevih, pola nominalno desnih i da je teško vjerovati da može doći do takvog obrata za razliku od Američkog vrhovnog suda koji je imao drugu situaciju. I još ću napomenuti, do tog prevrata dolazi, hah budimo iskreni i zbog ono poslovično ljene politike demokrata jel koji su jednostavno pustili da Trumpova administracija zamijeni znači te ustavne suce, on ima tradicionalnijeg i desnijeg pogleda i poznat slučaj da jedna američka demokratska znači ustavna sutkinja nije htjela otići u penziju nego je zadržala svoje mjesto da bi onda umrla i taj jedan glas bio ključan u ovom slučaju.
Hvala. Dvije replike, gđa. Petir.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Peović, ne znam što je progresivno u vašem prijedlogu, vaš prijedlog je protuzakonit, protuustavan i nazadnjački jer osnovno ljudsko pravo je pravo na život, a vi se upravo zalažete za nešto što je suprotno. Verificirana biološka istina je da ljudski život počinje začećem koji je početak novog posve jedinstvenog ljudskog organizma, unikatnog genoma i onog trenutka kad se on uništi svemir je ostao bez tog genoma, nikad se to više neće ponoviti. Voljela bih da to pokušate razumjeti jer se često ovdje hvalite svojim titulama i znanstvenim znanjima, to bi trebali znati. Zbog toga mislim, zbog ovakvih vaših prijedloga koji su pogrešni, štetni i duboko ugrožavaju ljudsko dostojanstvo da kvorum podrške ima smisla kako takve odredbe ne bi ušle u ustav.
Hvala lijepa. Gđa. Peović odgovorite.
Kvorum ćemo imati, znači ja ne znam da li ste vi svjesni da i čak uz sve ove prijedloge da se uvrste mi na referendumu itekako imamo kvorum, znači preko 70% ljudi u Hrvatskoj smatra da žena ima pravo na izbor, preko 80% ljudi je protiv zabrane pobačaja, toliko o tome što se tiče demokracije. Što se tiče znanstvenih činjenica, ja ne znam da li ste vi kolegice Petir svjesni što ste vi ovdje rekli da je to na granici ono apsurda, ono stvarno na rubu znanosti kada kažete da nerođeno dijete ima dostojanstvo, znači dostojanstvo nerođenog djeteta ne postoji, ne znam da li ste toga svjesni, znači zrela odrasla osoba svjesna mora imat autonomiju nad svojim tijelom i nema nikakvog prava koje može bit više od tog ženskog prava na autonomiju samo od rođenja.
Hvala gđo. Peović, hvala. To su dva različita pristupa, o tome bismo razgovarali 2.g. ovdje ako bi trebalo i vi znate koji je moj pristup, ali međutim svako ima svoj pristup jel, tako da i ovaj, tako da je, oko znanosti ovaj svak ima znanstveni, ima znanstvenih činjenica sa svim strana, budimo tolerantni i recimo ne slažem se itd.. Gospodin Pavić.
Poštovana zastupnice danas smo ovdje u našim raspravama čuli stvarno svakojakih rasprava od čitanja nekih izvješća koja su bila, koja su … [[Govornik se ne razumije]] na srcu odnosno na hrčku, preko nekih referata koji su bili isto tako … [[Govornik se ne razumije]] na hrčku, nekakvih znanstvenih radova, svega je tu bilo danas spomenuto, ali između ostaloga je nekoliko puta bilo spomenuto i da ustav naravno nije idealan i da imamo više tema o kojima treba razgovarati. Zato smatram da bismo trebali otvoriti te teme, tri teme koje su nam odnosno bitne, a to je utjecaj ustavnog suda na provođenje referenduma, drugo su one kvote o kojima treba razgovarati i treće naravno sve ove teme o kojima treba razgovarati da bismo bili nakon toga svi sretni i zadovoljni. Nećemo moći sve teme promijeniti odnosno nećemo moći promijeniti sve što, što treba promijeniti u ustavu, ali ono što je najvažnije ajmo donijeti zajedno odluke, evo promijenit ćemo tri, tri područja ili tri dijela ili pet, ne znam koliko već treba da bi bili nakon toga svi sretni i zadovoljni.
Hvala. Gđa. Peović.
Hvala. Ja sam u svojoj prethodnoj raspravi se referirala na to znači što se tiče utjecaja ustavnog suda, provjera ustavnosti referendumskog pitanja, ona kako je sada postavljena na ovom prijedlogu je po meni pogrešna zato šta bi uloga ustavnog suda trebala biti savjetodavna i afirmativna u smislu da ako daju svoj prijedlog za preformuliranje ustavnog pitanja onda inicijativa bi trebala imati mogućnosti sa tim preformuliranim pitanjem da provede referendum, ovako postavljeno znači da imate dva, dvije mogućnosti prije prikupljanja i nakon prikupljanja ostavlja prostora za manipulaciju da se zapravo kada se vidi da li su prikupljeni potpisi ide sa blokiranjem inicijative. Što se tiče kvoruma, kvorum bi trebao biti znači nije dobro da jedan čovjek može izaći na referendum i da taj referendum prođe, ali 1/3 znači upisanih birača za ustavni referendum je previše. To je definitivno previše.
Hvala lijepo gospođo Peović, nemate više replika. Gospodin Brumnić ima sad svoju, svoje izlaganje. Izvolite [[Upadica: Hvala.]] Molim.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, pa prvo pitanje koje si ovdje treba postaviti je zašto HDZ u ovom trenutku i na ovaj način kreće otvarati ovo pitanje. Vrlo često kada je HDZ krenuo otvarati nešto onda to želi zatvoriti na način na koji ostalima ne odgovara. I ovako kako je HDZ vodio danas raspravu dalo bi se zaključiti da on u stvari ovo pitanje ne želi riješiti nego želi prebaciti odgovornost na druge da nisu pristali na to da izglasaju samo ono što odgovara HDZ-u. Ali pitanje koje si trebate postaviti je što je Ustav? Kolega Bulj je u jednom trenutku rekao iznad Ustava je samo Bog, nisam se tada htio javljat za povredu Poslovnika jer bi dobio opomenu, ali iznad Ustava nije samo Bog, iznad Ustava postoji nešto, a to je narod koji živi po tome Ustavu i taj Ustav je temeljni dokument prema kojem je netko na nekom području uredio svoje odnose. Znači to je ono s čime smo praktički svi suglasni da želimo živjeti po takvim pravilima. A živjeti po takvim pravilima želimo zato jer želimo živjeti u uređenom društvu. Kad pogledate društva koja su uređena, kad pogledate društva koje imaju najliberalnije čovjek bi rekao referendumu, a jedna od njih je Švicarka onda vjerojatno svi mi ovdje, a i svi oni koji nas gledaju bi voljeli živjeti u toj Švicarskoj, a ne u jednom Hrvatskoj koju trenutno vodi HDZ na način da praktički odriče svima drugima pravo da imaju pravo.
Ali nema mora Švicarska.
Švicarska nema mora, ali oni vrlo lako dođu na naše more, a mi vrlo teško dođemo na njihova jezera kada smo kod toga … [[Upadica se ne razumije.]] i sada najgore od svega od onih koji su dobili mandat je u stvari strah od donošenja odluka, od otvaranja pitanja koja u društvu treba otvoriti i onoga što sam rekao danas, strah od odgovornosti. HDZ se boji naroda koji ga je praktički ovdje izabrao, HDZ ima problem sa, nije mi jasno što vam nije jasno, replicirajte i odgovorit ću vam.
Molim vas, molim vas, pustite da govori.
Tako da, a što se tiče teme koju ste otvorili, koju ste otvorili na meni na jedan vrlo nepošten način, teme Ustava gdje ste ograničili o čemu se može razgovarati kod izmjena Ustava. Što se tiče pitanja referenduma, ovako kako ste ga predložili veliki dio toga je praktički nemoguće provesti. Uopće nije pitanje 250, 350 ili kao što kolega Borić rekao bilo je i 600.000 potpisa, u društvu u kojem birački popisi nisu sređeni, a zna se kome odgovara zašto nisu sređeni, potpuno je nebitno na koji način ćete skupiti potpise. Ovo što vi tražite da se potpisi skupljaju na točno određenim mjestima koja će određivati u jedinicama lokalne samouprave čelnici, šta će određivati da se skuplja ispred zgrada HDZ-a, molim vas. Kada skupljate potpise za izlazak na izbore onda ih možete skupiti po kućama, od prijatelja, gdje god želite. Kada bi skupljali za ovo nemate to pravo. Što se tiče broja izišlih birača ja ne znam zašto nitko nije otvorio to pitanje, uvedite internetsko glasovanje, riješili smo sve probleme. Tada ja vjerujem da će 70, 80 i više posto građana RH se očitovati na svako referendumsko pitanje koje bude postavljeno. Dozvolite to, postoji razlog zašto to ne želite dozvoliti. Tako da ovako postavljena izmjena Ustava neovisno što o izmjeni Ustava treba razgovarati i treba na neki način krenut u izmjene Ustava je uz ovakav HDZ ja mislim potpuno suludo. Evo, hvala lijepa.
Sada imamo malo više vremena jer sam vas prekinuo prije. I sada je gospodin Nikola Grmoja, na redu, dok skupi žicu, izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, imamo jedan narativ vladajućih kako oni žele urediti referendum, a zapravo ga žele otežati. Smanjenje potpisa ne znači puno posebno ako prije znači prikupljanja potpisa, prije nego što ste krenuli u tu akciju Ustavni sud digne rampu i kaže ne možete, to pitanje je neustavno. I danas je zapravo u korist ovoga što Klub MOST-a govori najbolju raspravu imao kolega Borić. Rekao sam, rekao sam kolegi Bulju da mu moramo hitno ovaj donijeti pristupnicu da ju ispuni jer je zapravo čovjek ovdje navodeći postupanje Ustavnog suda zaključio da niti jedan referendum nije prošao ocjenu ustavnosti Ustavnog suda, osim referenduma o braku, ali tu ta ocjena nije ni zatražena. Dakle, svaki referendum od hrvatske neovisnosti je pao na Ustavnom sudu. To nam govori o tome da se niti jedan referendum, ako se bude pitalo Ustavni sud neće moći održati. A zašto je ovaj sustav kojeg smo imali i u kojem je bilo gotovo nemoguće doći do referenduma, evo mi smo prikupili potpise, ali nismo došli do epiloga, nismo došli do referenduma? Zašto je ipak bolji od ovoga što vladajući sada predlažu, a što će podržati, izgleda, kolege iz oporbe? Zato što su građani mogli izreći svoj stav. Monetizacija autocesta, 67 je previše, šta je još bilo, nešto oko outsourcinga, je li tako? To je sve natjeralo kada su prikupljeni potpisi, to je sve natjeralo vladajuće, što god tko mislio trebali li monetizirati autoceste, trebali outsourceati usluge ili ne, ali narod je rekao svoj stav potpisima. To je sve natjeralo vladajuće da odustanu od tih svojih odluka iako se referendum nikad nije dogodio. Isto kao što i ovih naših 400 tisuća potpisa koje je Ustavni sud srušio na jedan smiješan način, dakle, obrazloženje je bilo da ljudi nisu znali što potpisuju, ali tih 40 tisuća potpisa stoji nad glavom Borića. I stalno, stalno ga lupka to po glavi. I njega i Plenkovića i ostale i svjesni su da ne smiju uvoditi strože mjere jer će im se dogoditi prosvjedi na ulici. Oni to znaju, Borić je toga svjestan, bez obzira što je Ustavni sud odradio posao za njega. O tom se radi. Ako mi prihvatimo ove HDZ-ove izmjene Ustava, neće ni to više biti moguće jer ćete sutra vi krenuti određeni referendum protiv HDZ-a i onda će Ustavni sud reći odmah ne može, i gotova priča. Završena priča, nema prikupljanja potpisa. Nema donošenja potpisa u Sabor. Nema uspjeha kontra Vlade jer svaki referendum je referendum kontra Vlade. I ja ne mogu vjerovati, dakle da ste se navukli na tu priču i dali ste nekakva 2 smiješna amandmana, kolega Bauk i ako prihvate ta dva amandmana, vi ćete glasovati za ove izmjene. HDZ-ove izmjene Ustava. I nije ova, ova priča koju vi pričate naširoko razlažete o tome što bi se sve u Ustavu trebalo mijenjati, to nije tema. Tema je ono što je HDZ i oni koji su potpisali predložili, ovim izmjenama Ustava. I od kud ta priča da za izmjene Ustava treba pokrenuti nekakav proces ovdje, da trebate glasati za HDZ-ove izmjene Ustava? Pa izmjena Ustava će se dogoditi kad se postigne konsenzus u Saboru i kao što ste raspravljali s HDZ-om svih ovih mjeseci, tako ćete i u petak, ako ne prođu ove HDZ-ove izmjene Ustava isto tako moći razgovarati. Dok god traje ovaj mandat, traje mogućnost da vi s HDZ-om o tome razgovarate. Nitko vam to ne brani niti zna kad se sastajete, o čemu razgovarate i što je predmet tih vaših razgovora. Dakle, ponovo vas pozivam, nemojte, sve zastupnike oporbe, i Socijaldemokrate, one koji su potpisali, SDP, nemojte u petak asistirati HDZ-u u ubijanju referenduma, pozivam sve sindikate, sve udruge, sve one koji su ikad pokrenuli bilo kakav referendum i koji smatraju da građani imaju pravo na referendumsko izjašnjavanje, pozivam ih da se oglase o ovom pitanju. Hvala.
I vama. G. Bulj će vam replicirati.
Hvala lijepo. Najprije ovaj prvi dio da je kolega Borić imao najbolju raspravu, ja sam suglasan, to sam rekao kroz repliku, sve argumente iznio koje mi iznosimo Ustavnom sudu, doslovno, samo što nije rekao završnu rečenicu koja često ponavljan, kroz dvi riči ukinuti Ustavni sud. Znači apsolutno je podržao sve naše argumente, to je evo, jedna konstatacija. A druga je vrlo bitna također, kako je su uspjeli Borić i ekipa Branko Bačić, kako su uspjeli uvući oporbu u ovaj svoj mlin? To je vrlo specifično kako su uspili navući na tanak led i sad se koprcaju kolege iz oporbe, ne znaju kako izaći. To su vrlo dvi bitne stvari i treća stvar, kako recimo moje kolege Deur i Đakić, hrvatski branitelji podržavaju ono ustavno osnovno pravo, pravo referenduma jer je Ustav, jedino je Bog iznad Ustava, a ovim se temeljno ljudsko pravo, tj. temeljno osnovno pravo [[Upadica: Hvala.]] na referendum, na izravnu demokraciju [[Upadica: Hvala lijepa.]] ukida.
G. Bulj, hvala vam. Imate povredu Poslovnika, g. Deur.
Povreda 239., vrijeđanje zastupnika. G. Bulj. Ono što tebi nije jasno [[Upadica: Vama, vama.]] meni je jasno. Vi vjerojatno jedan dan od Raspudića, od Milanovića dobivate poente svaki na svoj način, malo mijenjate, smjenjujete Petrova i Grmoju, malo stavljate Raspudića. HDZ je stabilan, ... [[Govornik se ne razumije.]] i [[Upadica: Hvala lijepa.]] [[Govornik se ne čuje.]]
Bila je replika, ide opomena. G. Miro Bulj, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Kolega Deur je povrijedio čl. 238 jer jednostavno je ovo vrijeđanje, ovo je ponižavanje zastupnika, omalovažavanje. Da, vi ste nabrojili te ljude koje ... [[Govornik se ne razumije.]] ne znam koga, Milanovića, Raspudića, ali bar ste zaboravili četnika Vučića kojega ste se vi poklonili, kojega ste doveli gore, hrvatsku vojsku mu postrojili. Vi kao savjetnik tada za branitelje. Je l' vas to savjetova možda Pupovac kad je bio u Bačkoj Palanci na sastankom sa četnikom Vučićom?
Hvala. Hvala lijepa. Evo, rekli ste ono što ste imali. Sad ću ja reći što ja imam. To je treća povreda Poslovnika s oduzimanjem riječi o ovoj točki dnevnog reda. Nemojmo, molim vas, ako sam oduzeo riječ. Šta? ... [[Upadica se ne čuje.]] Za povijest? Izvolite. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite. Izvolite. Izvolite, ja nemam pravo vama oduzeti riječ.
Bulj, vi cijelo vrijeme koalirate sa ljudima sličnim Vučićem po raznim županijama, koalirate na svoj način i sami ne znate s kim koalirate od Šibenske županije, ovo dolje u Splitu što radite je bolje bi bilo da i sa Vučićem se vidite na kavi jer bi vam bolji savjet dao i utopio vas nego što danas radite.
Hvala lijepa, bila je replika ide oporba, ide oprostite [[Upadica: Odgovor na repliku.]] ide opomena, molim nemate pravo više [[Upadica: Odgovor na repliku ja imam.]] Ma ne, ne čekajte vi imate, ali sad govorimo o povredama Poslovnika [[Upadica: Dobro.]] a vi ste još uvijek ovdje i imate pravo na odgovor na repliku.
Kolega Bulj ne treba hrvatskog branitelja koji je pao jako nisko i koji je istina se klanjao ovaj Aleksandru Vučiću i primao ga na Pantovčaku, ne treba ga podsjećati na te sramotne epizode u njegovoj političkoj karijeri, ali ono što svakako treba, treba dakle podržati kolegu Borića u ovom što je iznio dakle oko Ustavnog suda, ali ipak ćemo ga i malo kritizirati jer je iznio ovdje jednu nemoralnu ponudu prema kolegici Benčić kojoj je rekao kad bi podržali ove njihove ustavne izmjene da se ne bi dogodio ni referendum o braku, tako da vidimo da kolega Borić ne samo da je veliki kritičar Ustavnog suda, nego mu je žao što se dogodio referendum o braku i ponudio je dakle kolegici Benčić dakle ovu opciju da podrži ove izmjene kako se više takvi referendumi ne bi, ne bi događali.
Hvala lijepa, nemate više replika, ali gospodin Deur ima povredu Poslovnika.
239., gospodine Grmoja o vama je čovjek sat vremena u emisiji pričao o vašem domoljublju, kriminalu, statusu, onom što ste radili u vašem Metkoviću, pa na kraju ono što sve radite bili bi u vašoj izbornoj jedinici ne bi bježali u drugu da ste imali hrabrosti. A vašu hrabrost, tu ste pred premijerom bježali ko, ko kakva curica i sad se trudite jedan vrlo, vrlo jedan nečasan način i tih što ih spominjete puno više imaju časti od vašeg krda koje predstavljate.
Hvala lijepa, ja uvijek upozoravam kad je treća replika, svih upozoravam treća replika, opomena pardon, pa, pardon, pardon, samo dopustite da govorim ono, čujte ja sam, ja sam jako miran, a reći ću slijedeće. To je treća, to je treća opomena sa oduzimanje riječi nažalost, kao što je bio nažalost i kod gospodina Bulja isto. Gospodin Borić, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Članak 238., šta da kažem omalovažanje, vrijeđanje časnog hrvatskog branitelja gospodina Deura od strane gospodina Grmoje, ničim izazvano. Čovjeka koji će svjedočiti tome da će jednog dana na onoj Wikipediji pisati pod definicijom pojma laž odmah pored toga će stajati Nikola Grmoja. Jednostavno to će ti biti sudbina, a ovo što radiš u sabornici da bi bio vidljiv, da bi stvarao one svoje video uratke i te bio važan je ispod razine časti čovjeka koji sutra želi nešto raditi u ovoj državi [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] na korist građana.
Bila je replika, ide opomena. Gospođa Petir, sigurno, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče. Pa ja mislim da ste vi trebali reagirati na ono što je kolega Grmoja govorio jer je to doista povreda Poslovnika, Članak 238. gdje je uvrijedio kolegu Deura obraćajući mu se direktno kao hrvatskom branitelju i govoreći da je kolega Deur kao hrvatski branitelj nisko pao zato što podržava ovu inicijativu HDZ-a za izmjenom Ustava. Ja mislim da je to nedopustivo i da ste trebali reagirati i zaštiti dignitet kolege Deura koji je za razliku od mnogih koji danas sjede ovdje i uživaju u demokraciji bio u rovu u Vukovaru i branio [[Upadica: Hvala lijepa.]] hrvatske državljane i hrvatske granice, hrvatske gradove. Morate reagirati na to, inzistiram.
Hvala, hvala, hvala imate opomenu, hvala lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]] Imate opomenu zato što, zato, molim vas, imate opomenu zbog toga što ako bi ja trebao reagirati na svako mišljenje koje se izrekne ovdje bez obzira da li se nekomu sviđa ili ne pa i u replici vašoj, gospođe Peović itd., imate suprotne, dijametralno suprotne ideje onda, onda bi ja samo davao opomenu, a ovdje moram davat opomene, oprostite al moram davat opomenu bez ikakvog, to, to, ništa, ništa, ništa osobno u svemu tome, ali to je tako. Gospodin, gospodin Ante Kujunudžić pojedinačna rasprava.
Hvala predsjedavajući. Poštovani gospodine Bukarica, poštovane kolegice i kolege i hrvatska javnosti na samom početku dakle vama gospodine Deur možda u kontekstu Domovinskom rata nisam dostojan odriješiti ni remenje na obući, ali vam sigurno zahvaljujem na nazivu krdo u kojeg ste svrstali veliku većinu čestitih, dobrih, poštenih, a između ostaloga i velikog dijela vaših suboraca. Hvala vam na tome. Ako bih vam išao odgovoriti vašom razinom možda bih izdao vrijednosti i odgoj kojim sam gojen, ali ono što bih volio ovdje reći svima vama ako imamo u vidu i današnju raspravu, a i sve rasprave barem u ove protekle dvije godine, ako se valjamo u blatu sa svinjom samo će u tome uživati svinja. Iz tog razloga ću tu stati. Glede dakle izmjena Ustava i Ustavnog zakona o Ustavnom sudu ne ulazim u to tko je što potpisao, vjerujem da svaki potpis koji je stavljen da bi netko bio predlagatelj proizlazi iz jedne dobre volje i želje da napokon ovdje ne bude cirkus, nego da napokon ovdje idemo razgovarati i o stvarima u kojima se možemo složiti i o stvarima o kojima se ne možemo i nikada nećemo složiti. Međutim, razgovor nikad ne isključuje sugovornike, razgovor uključuje sugovornike, uključuje argumentaciju. Ovdje hoće li to bit slučaj ili neće to ćemo vidjeti u petak. Jedna anegdota kaže da su Bračani čini mi se i Šoltani u nekim vremenima napravili smokovi top, pa su se posvađali i Bračani dakle namistiše top, upališe, on puka i porazbaca ih i jedan od njih se ustao i kaže kad je nas ovako porazbacalo šta je tek njima tamo napravilo, zapravo su okrenuli top na svoju stranu [[Upadica Radin: Koji plaća dinamit od njih dvoje]] Da. Bojim se da sve ovo što imamo pred sobom, a vezano je za referendum da je svojevrsni smokovi top i bojim se da će puknuti tamo gdje ne bi trebao. Jednako tako me je strah, a imajući u vidu dosadašnje odluke ustavnog suda jer ako radimo analizu svih referenduma na čemu, građanskih inicijativa, o čemu je se u velikoj mjeri ili u većini slučajeva najčešće pričalo, o ustavnom sudu i neusklađenosti pitanja sa ustavom, a sva ta pitanja su radili opet ustavni stručnjaci. Dakle bojim se da ovim prijedlogom, a imajući sve ovo dosada iz naše kratke, ali bogate, hrabre i herojske povijesti u vidu bojim se da će ustavni sud i opet biti u van men shou doklen god, dakle doklen god ga imenujemo i biramo na način na koji ga biramo. Kako ga treba birati drugačije ne znam, ali ono što u svom životu primjenjujem je kad nešto ne pali, pa pokušavam na razno razne druge načine, a ovdje ne idemo u meritum i ostaje nam jedan ozbiljan problem, ostaje nam hipotetski problem hoće li ustavni sud i u svim budućim pod postavkom da se ovo izglasa dakle biti onaj koji će na početku, na sredini ili kad mu se ćefne biti onaj koji će propitivati ustavnost određenog pitanja jer ako nam je interes ono što često puta ovdje govorimo, a to je narod onda ne vidim razloga da se bilo tko od nas boji bilo kakvog pitanja kojeg ćemo staviti pred taj narod koji će uvijek znat za sebe odlučit kao što je znao i dosad, hvala vam.
Hvala lijepa, hvala. Gospodin Borić.
Hvala lijepo. Kolega Kujundžić, nemojte slušat Grmoju da vas vodi krivo, da izgovarate one riječi o svinji, blatu itd., može on bolje, ali nekada je sretan kad se to događa, nije ovaj sabor to, imamo mi temu koju možemo raspravljati i vi možete raspravljati i radite to uredno svaki dan, on je došao sinoć … [[Govornik se ne razumije]]
Prijeđimo na tu temu.
I htio sam se u onom dijelu obratiti u kojem govorite da ne treba zaboraviti razgovor kad govorimo o ovoj temi. Prvi koji su zaboravili razgovor o ovoj temi upravo je bio Most sa onim definitivno ne mi ne želimo razgovarati sa vama o bilo čemu, pogotovo kad govorite o referendumu, priznajte to, znači decidirano ne i ne zaslužite da mi s vama razgovaramo i to prihvaćamo, ali postoje i drugi ljudi koje vi sada danas cijeli dan ovdje svađate za neki svoj interes, to vam radi g. Grmoja i već vas je 4 postotna poena snizio u svim anketama s obzirom na isključivost koju ima i s obzirom na politiku koju vam nudi … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala lijepa. Odgovor.
Poštovani g. Borić, dakle ja se slažem naime i s onim što je izgovorio kolega Bulj da ste vi zapravo danas vrlo bliski politici Mosta i mi vas primamo objeručke i pristupnica je spremna. Što se tiče kolege Nikole Grmoje, slagao se ja s njim u svemu onome što on govori ili se ne slagao, ono zbog čega sam odabrao Nikolu i tu kompletnu dakle političku strukturu Most je da bih radnije s njima nestao sa političke scene, vratio se svojoj kući, živio sa svojom obitelji i radio što radio nego sa bilo kim drugim pojedinačno imenom i prezimenom ne generalno tko je ovu državu u svakoj ili bilo kojoj pori nje doveo na razinu na koju je doveo.
Hvala. Povreda Poslovnika g. Borić.
Hvala lijepo. Čl. 238., vezano uz onaj dio da me omalovažavate da bi ja trebao, za mene je to omalovažavanje, da bi ja trebao uć u nekakav Most, to je jedan puntonac bez obale i tamo tko uđe jednostavno zna da je nestao. Nikada, ama baš nikada u tu stranku ne bi ušao, a što mislim o njima to smo rekli prije nekoliko godina kad smo ih izbacili kroz prozor znači sa vlasti da se više nikada ne dogodi da ti ljudi odlučuju o nečemu s obzirom na način na koji su radili, na koji su obnašali vlast i na sve što su radili, nikada.
Druga opomena, bila je replika. Izvolite, isto povreda Poslovnika g. Kujundžić?
Je povreda Poslovnika, 238., inače to ne radim i neću, evo obećajem ovaj neću, ali moram tu odgovorit. Dakle, kolega Borić ja se u životu ne zamaram s nekim koga se ne bojim, ja se kolega Boriću u životu ne zamaram s nekim ko je kukavan, a mi po vašim riječima jesmo kukavni i takvi kakvi jesmo, pa onda prepustimo hrvatskom narodu da se sami izvažemo, što se nas tiče možemo i sutra.
Bila je replika, opomena. Gospodin Đakić, sada samo replike.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Kujundžić, pa tvrdite da je ovaj, ove promjene ustava da su kao smokvin top, zapravo ne želite prezentirati istinu koja je jasna, smanjivanje broja potpisa na 250 tisuća je sigurno velika razlika od prijašnjih mogućnosti. Ocjena ustavnosti pitanja koja će se postaviti je napose dobra stvar zato što ne treba razmišljati kasnije da skupljamo bez veze potpise bez obzira koja inicijativa bila, skupljali smo ih mi puno puta i za, protiv autocesta i ovoga i onoga i uključili smo se u sve. To vam izgleda kao da vi danas postavite pitanje da li je moguće koristiti privatnu tvrtku, recimo, pod nazivom „grizli“ za političku korupciju. I to na referendum stavite. Zamislite si kako bi to bilo nakaradno pitanje. Kad dijelite lekcije kolegi Deuru [[Upadica: Hvala. Hvala. Hvala.]] ja bi vas molio da udijelite i Bulju koji je [[Upadica: Hvala lijepa. Hvala. Hvala. Hvala.]] prozivao i mene i njega i da nismo tu.
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala vam poštovani kolega Đakiću. Dakle smokovi top je svojevrsni oblik svega onoga što mi u našoj Hrvatskoj imamo. Imamo ga, gušenje jednog oblika sloboda, što smo i vidjeli. I ja sam hipotetski postavio pitanje što će se dogoditi ako smokovi top pukne na stranu onog tko ovo predlaže. Hoće li ste to dogoditi ili neće, ja niti mogu niti želim biti baba Vanga, nema nam tu kolege Hajdaš Dončića. Dakle ono o čemu sam pričao nije definitivno broj potpisa već je uloga Ustavnog suda kakvu smo imali mi u praksi vidjeti. Dakle i do sada u svim referendumima koji su naravno u našoj Hrvatskoj provedeni.
G. Mažar, replika.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Kujundžić. HDZ je naučila kao državotvorna najveća, najjača i najsnažnija stranka nositi na svojim leđima i probleme i donositi teške odluke u teškim vremenima. To se pokazalo bezbroj puta, ako ćemo vidjeti zadnjih godinu, dvije, tri, vezano za sve što je učinjeno, a rekli ste i sami nivo, da nivo, investicijski nivo koji nikada nije bio, BDP je maksimalan u EU, zaposlenost, itd., itd. Neću sada o tome nego o temi ovo što su 92 zastupnika potpisala su potpisala zato što ide u interesu građana. Dakle istina će se vidjeti i kroz raspravu i na kraju. Prema tome, ne trebamo zloupotrebljavati ove govornice za pojedinačna politikanstva. Ono što je vidljivo, kao što smo stvarali Hrvatsku, kao što je Ante Deur branio moj Vukovar na čemu sam ga zahvalan jer ga ne moram braniti, on ima svoje ime, svoje djelo, obranit će se sam, a ovi vaši što govore o njemu, govore samo da nemaju o čemu govoriti i to pokazuje kakav je Most, prema tome, sve se vidi, sve se zna.
Hvala. Hvala. Hvala. Hvala. Izvolite odgovor.
Poštovani kolega Mažar, ja sam reagirao na opasku, opasku krda. Opasku krda. Ono što ću vam odgovoriti jest, često puta nam je svima na ustima interes građana. Gdje ga možemo vrlo jasno, vrlo relevantno vidjeti, osjetiti, provjeriti. To je u provedbu određenoga referenduma. Nažalost, u Hrvatskoj to do sada nije bio slučaj. Jer imamo Ustavni sud koji odluke donosi, ne znam uopće je li me slušate, ali zadržat ću pristojnost, u biti neću nego neću ni odgovarati. Hvala vam.
G. Erik Fabijanić ima svoju raspravu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Ja sam jedan od onih koji je potpisao dakle inicijativu za izmjene Ustava po pitanju referenduma kao i još drugih 90 kolega. Potpisao bih ju neovisno o tome tko ju predlaže zato što je bitan sadržaj, a ne tko predlaže. Mi smo danas dosta raspravljali o meritumu, ali danas nije u pitanje meritum nego je pitanje izmjene odredbi Ustava koje će regulirati referendum. Neki kolege su ostali kao šokirani i iznenađeni zato što to nije objedinjeno sa prekidom trudnoće kao inicijativom koju sam također, potpisao. Zašto sam se odlučio potpisati oboje? Zato što trgovina u politici nije u mom habitusu, a i zato što sigurno pretpostavljam da kolege iz HDZ-a ne bi to uvrstili u svoj prijedlog ovaj izmjene referenduma, ovaj ustavnih odredbi o referendumu. Ali, kao što pretpostavljam da će i odbiti inicijativu, također, koju sam potpisao, dakle a vezano za ugradnju Ustava prava na prekid trudnoće, prema tome, mi ćemo u svakom slučaju morat ići na referendum vezano za prekid trudnoće. Ja bih volio da budem ovaj iznenađen i da se to ugradi u Ustav, ali se to dogodit neće. Ali ako onda pokrećemo referendum, onda bi bilo bolje da bude kvalitetno reguliran pa i onaj ovaj od Mosta jer živim realno i kad nešto govorim, govorim na način kao da jednog dana eventualno budem dio neke parlamentarne većine. Ne mogu govoriti kao oporba nešto što ne bi govorio da sam dio parlamentarne većine. Imam ružnu naviku, naime, ja sam 30 godina dio bio, dio parlamentarne većine i ne mogu govoriti jedno kad sam u opoziciji i drugi puta kad sam dio parlamentarne većine. Takvu vrstu licemjerja od mene nećete imati. A reći ću i zašto i ponovit ću. Zašto? Možemo mi ugraditi u Ustav prekid trudnoće i zbog europske pravne stečevine, ponavljam, nismo riješili problem ni kada dobijemo na referendumu. Dobimo na referendumu, hipotetski dođemo na vlast, baš na krilima tog referenduma i onda kad moramo u Sv. Duhu ili drugoj bolnici u Zagrebu riješiti prekid trudnoće, samo zato što piše u Ustavu mi ga nećemo riješiti. Nećemo ga riješiti. Praksa EU suda i ovaj, išao sam čak i čitati, ovaj, traktat o bioetici jer sam čak počeo vjerovati u onome što vi pričate. Prema tome, nama treba bolji Ustav koji mora regulirati referendum. Možemo licitirati i govoriti koliko nam potpisa treba i šta nam može biti kvorum. Narod je iznad ovog Sabora. Ali hipotetski govoreći, ako imamo ukupan broj birača koji je izašao na izbore i izabralo ovaj Sabor, onda za kvorum treba bit barem milijun i 100. Milijun i 100. Ako je riječ o nekom normalnom zakonu, dakle redovnom zakonu, koja nam kvalificirana većina treba? Natpolovična. A ako je referendum gdje se mijenja Ustav, treba dvije trećine. Kao i nama što treba dvije trećine. Govorim o onome što je logika. Ne govorim o sitnom dnevnopolitičkom političarenju. I ako ćemo napisati bolje od onoga što imamo sada, Fabijanić će na to stavit svoj potpis, svidjelo se to nekome ili ne. I isto tako, jesam za to da se ugradi prekid trudnoće ovaj u Ustav, ali sa time nećemo riješiti problem. Ali sa promjenom ovaj Ustava vezano za referendum, nešto ćemo ipak poboljšati i neke probleme ćemo možda riješiti. Ostaje sumnja, dakako i oko Ustavnog suda i oko drugih stvari nesporno.
Hvala. Replika, replika. G. Brkan.
Poštovani zastupniče. Zahvaljujem se da ste vidli koje dobro nosi ove izmjena Ustava koje predlažemo. A isto tako, molio bih vas vaš komentar. Ukoliko radimo ovo da osiguramo jedan dobar i kvalitetan okvir kako će narod moći i prava većina naroda se iskazati u referendumu, znači pravo mišljenje većega dijela naroda, kome to može smetati? Zbog čega je ovoliki otpor danas? Tu smo od 9 i 30. zbog čega ovoliki otpor nečemu koje daje moć narodu da većinom glasova izabere ono što je najbolje za ovaj narod.
Izvolite odgovor.
Sumnja nije u propisu, sumnja je u parlamentarnoj većini koja ga provodi.
I nemate više repliku. I sada je na redu gđa. Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući, poštovani kolegice i kolege. Dakle, nastavno na moje uvodno izlaganje i na neka pitanja koja su se prije pojavila pa, referirat ću se, evo, na kolegu Borića, vi ste, kolega Borić, rekli da sam ja 2014. rekla, da, apsolutno sam to rekla i još uvijek apsolutno stojim kod toga da za ustavotvorni referendum, dakle za promjenu Ustava mora postojati neki kvorum odlučivanja. Apsolutno. Zašto? Zato što izmjene Ustava, bilo putem parlamentarne dvotrećinske većine, bilo referendumom, u principu trebaju biti iznimka, a ne pravilo na mjesečnoj razini jer je Ustav temeljni akt neke države i apsolutno kod toga stojim. Isto tako sam godinama govorila da mora postojati gradacija tih uvjeta oko referenduma, što znači da najlakše ga treba moći biti pokrenuti i izvesti na lokalnoj razini, pa onda zakonodavna, a onda Ustav jer to mora biti gradacija jer je to i nekakva gradacija, hijerarhija pravnih propisa. Takva gradacija zahtijeva, postoji i u parlamentarnoj proceduri, ne? Zato imamo zakone koje donosimo običnom većinom, većinom svih zastupnika, odluke većinom svih zastupnika, imamo odluke koje donosimo tom kvalificiranom i imamo odluke koje donosimo dvotrećinskom većinom. Jer, to reflektira i hijerarhiju pravnih propisa koje donosimo. Dakle, slažem se da određeni kvorum odlučivanja kod ustavotvornog referenduma mora postojati i da nije normalna situacija da može izaći doslovno 50 ljudi i promijeniti Ustav. To ne može biti normalna situacija. Međutim, ne može biti ni normalna situacija da se kao kvorum odlučivanja propiše jedna trećina svih upisanih birača u RH koji su glasali za, znači ne oni koji su izašli, koji su glasali za jer, rekla sam vam, konkretno, to je iznad milijun i 200 tisuća ljudi koji moraju glasati za. Kada usporedimo to sa tim referendumom iz 2013., gdje je g. Borić vam je rekao, tamo je glasalo za 940 tisuća, tako nekako. Molim? 950 tisuća. Okej. To je bilo 66%, a sada i to vam je obično omjer jer naravno da su motiviraniji da izađu oni koji glasaju za to što je bio prijedlog, kada bi stavili taj omjer na buduće referendume da će biti 66% onih koji su za, 33%, to vi dođete do izlaznosti koja je veća od 50% svih upisanih birača u RH, a mi na parlamentarnim izborima nemamo takvu izlaznost, ljudi. Na zadnjim parlamentarnima smo imali 45%. I sada kada vi stavite u odnos snagu čitave Vlade, državnog aparata, svih političkih stranaka koje provode kampanje i izađe na kraju 45% ljudi, a s druge strane, imate jednu narodnu referendumsku inicijativu koja nema ni ta sredstva, ni tu lovu niti taj aparat niti te medije i od njih tražite više nego što dobijemo svi mi ovdje zajedno, kad smo izabrani na parlamentarnim izborima. E to nije u redu i to je pretjerano jer će onemogućiti ustavotvorni referendum, a on, njegova mogućnost mora postojati i mora postojati efektivno. Ne na papiru nego efektivno, ona se mora moći izvesti. Zakonodavni referendum je po meni nešto sasvim drugo i uopće nisam sigurna da tu trebamo imati kvorum odlučivanja kao što nisam ni sigurna da trebamo imati za lokalnu razinu jer to su stvari koje se mijenjaju brže, mogu se promijeniti brže jel i nisu uklesane, nisu uklesane u temelje, u temelje Ustava, Ustav je druga stvar i molim vas da na taj način i raspravljamo i razmišljamo o budućim izmjenama. I još jednom apeliram osim kvoruma odlučivanja mi ne možemo kao Klub zeleno-lijevog bloka pristati na to da se unaprijed ne odredi koja su to pitanja koja su u isključivoj nadležnosti vlade, sabora i predsjednika. Nego da to svaki puta za svako pitanje iznova odluče neka većina Ustavnog suda koja takvo tumačenje koje je ima recimo prije 5 godina može promijeniti za 5 godina. To mi nije prihvatljivo isto tako.
Ste gotovi?
Da, hvala vam.
Hvala. Izvolite gospođa Petir.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Benčić kad govorimo o referendumu koji je bio 2013. godine o definiciji braka koja je ušla u Ustav voljom naroda tada su nositelji te inicijative imali sve protiv sebe i predsjednika države i premijera, kompletnu garnituru, vladajuću većinu, medije, sve ostale i uspjeli su prikupiti 950.000 potpisa kada se znalo da je većina dovoljna. Dakle, ja, ja mislim, ja mislim da kvorum birača kad je riječ o izmjeni Ustava mora postojati da se ne bi dogodilo da mi doslovce svake godine mijenjamo Ustav jer ja stvarno ne znam što bi ovom Ustavu još trebalo dodatno dodavat, mislim da smo svoje strateške ciljeve postigli. No, ono o čemu se slažem da treba promisliti o broju za taj kvorum birača i da taj broj mora biti razuman i zato razgovaramo danas ovdje.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem se kolegice Petir, u pravu ste, ovaj tada je vlast navodno bila protiv tog referenduma, bila je vjerojatno međutim nisu poduzeli osnovne korake, a to je da nisu uputili taj zahtjev na ocjenu Ustavnom sudu, to sami znate nego je Ustavni sud onu ocjenu svoju donio po svom tzv. općem pravu nadzora. Međutim, ima druga stvar, čak i ako jesu imali ste te aktere protiv sebe imali su najjačeg uz sebe, a to je bila crkva. I kad imate ovaj crkvu da vam prikuplja i pomaže u prikupljanju potpisa i osiguranju glasova onda je to jedna sasvim druga situacija koju smo onda i vidjeli na rezultatu tog referenduma, ali o tom potom, nebitno danas govorimo o uređenju. Da, mislim da se moramo moći dogovoriti da se smanji kvorum odlučivanja. I druga stvar, da možda trebamo i razmisliti da on ne bude u postotku nego da fiksiramo broj kao što i fiksiramo apsolutni broj za broj potrebnih potpisa za uopće pokretanje narodne referendumske inicijative.
Hvala, nemate više replika i sad prelazimo na završne stavove. Prvi je gospodin Damir Habijan ispred HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, evo danas ovdje zapravo smo trebali raspravljati o tome da li ćemo pristupiti izmjenama Ustava i Ustavnog zakona ili ne, ali međutim 95% vremena smo raspravljali o nečemu što zapravo niti nije tema današnje rasprave, ali dobro, nije to niti prvi put. Prije 2 mjeseca ili nešto više ovdje smo raspravljali o prijedlogu Zakona o referendumu i većina se složila kako je potrebno da uredimo to pravno područje koje se tiče referenduma, a u tome složila i oporba i na tom tragu krenulo se zapravo odnosno krenulo se u tom smjeru i ovo je taj prvi korak koji moramo napraviti ako doista to pravno područje referenduma želimo urediti. I mislim da je dobro ovdje još jedanput spomenuti da postoji ovaj dio konstruktivne oporbe koji je to prepoznao i koji je pristupio i ujedno potpisao ovu inicijativu odnosno ovaj prijedlog, dakle 92 zastupnica i zastupnica je isti potpisalo. Međutim, postoji i dalje ovaj jedan manji dio oporbe koji je danas ponovno pokazao jednu, jedno licemjerje, dakle koji ovdje tvrdi da oni nisu bili upoznati da se pokreće ova inicijativa, da se pokreće ovaj prijedlog. Istodobno prošlog tjedna u ovom saboru organizirali su upravo tribinu i okrugli stol na tu temu, dakle oko referenduma. Druga stvar nisu znali da se raspravlja o ovome, nije niti čudo kad njihov predstavnik iz Kluba MOST-a kolega Raspudić ovdje kaže da su s indignacijom, dakle citiram s indignacijom odbili da sudjeluju u razgovorima oko izmjena Ustava i Ustavnog zakona. To podsjeća na ono kada su odbili razgovarati o korona krizi pa su kasnije nakon toga poziv premijera, nakon toga su također izašli, izlazili s nekim svojim i djelom. Nisu znali za ove izmjene Ustava i Ustavnog zakona, a jučer su jurili automobilom prema Zagrebu da spase narod od zločestog HDZ-a. Isto tako, plakali su i kukali ovdje mjesecima kako je bilo teško po zimi skupit gotovo 400.000 potpisa prema važećem dakle Zakonu o referendumu, međutim danas kada se na početku ovih izmjena predlaže da govorimo o 250 dakle fiksnom broju 250.000 potpisa potrebnih za izmjenu, za pokretanje referenduma, e danas im to više ne odgovara. Dakle, još jednom drago mi je zapravo da je ovaj manji dio oporbe pokazao jedno licemjerje i da je demantirao danas sam sebe u nekoliko navrata. Nisu se dobro dogovorili očito unutar kluba. Druga stvar, puno je bilo riječi o Ustavnom sudu i mislim da je u nekoliko navrata ovdje zapravo krivo bilo postavljeno da je Ustavni sud dio sudbene vlasti. Dakle, Ustavni sud nije dio sudbene vlasti, Ustavni sud je četvrti stup vlasti, uz zakonodavnu, izvršnu i sudbenu vlast, Ustavni sud je četvrti stup vlasti. Ja mislim da nitko ne može poreći da se u njemu nalaze stručni ljudi. Isto tako postavljam pitanje i u ovom trenutku i po sada važećem dakle Zakonu o referendumu, Ustavni sud je taj koji ocjenjuje dopuštenost i ustavnost određenog referendumskog pitanja što će isto tako ako prođe ovakav prijedlog dakle izmjena Ustava i Ustavnog zakona i sada činiti, ali prije nego takvo, nego se počne sa prikupljanjem potpisa što u konačnici nije niti loše, što je i cilj da se smanje i troškovi i energija, ali i sva ona strast koja se ponekad u to stavi. I postavlja se pitanje koje bi to tijelo bilo ako to nije Ustavni sud da odlučuje o ustavnosti i dopuštenosti pitanja. Bilo je riječi o Venecijanskoj komisiji pa samo par, par stvari da se dotaknemo oko toga. Dakle, ovdje se spominjalo od strane kolegice Raspudić Članak 7a., ali izbjegavala je Članak 7b. preporuka Venecijanske komisije. Isto tako, izbjegavale su kada se govorilo dakle o preporukama Venecijanske komisije koja kaže kako je potrebno da u pitanjima koja spadaju u ustavne kategorije da postoji kvorum odlučivanja, a isto tako kada se govorilo o preporukama Venecijanske komisije izbjegavali ste spomenuti kako stoji kako se referendumi ne mogu održati ako se tekst prijedloga za koji se traži raspisivanje referenduma odnosi na pitanje koje je u isključivoj nadležnosti parlamenta. Nešto slično formulaciji koja stoji u ovom prijedlogu koji je i sad predmet ovih izmjena Ustava i Ustavnog zakona. Prema tome, ovo je tek prvi korak, slijedi nam nakon toga također pred odborom ako ovo se običnom većinom u Hrvatskom saboru usvoji slijedi nam dakle utvrđivanje nacrta pred odborom, nakon toga tek slijedi rasprava u Hrvatskom saboru o samim izmjenama Ustava i Ustavnog zakona. U konačnici ono što je rekao kolega Bošnjaković u ime Kluba zastupnika HDZ-a naravno da ćemo podržati ovakav prijedlog odluke. Hvala.
Gospođa Sandra Benčić, zastupat će završne stavove Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajućem. Evo za završno možda da rekapituliramo ono što je zapravo osnova ovog čitavog procesa, a to proces izmjena Ustava se odvija u tri koraka. Prvi korak je odluka o pristupanju promjeni Ustava, drugi korak je odluka o nacrtu promjena Ustava, a treći korak jest odlučivanje o promjeni Ustava. Prvi i drugi korak, pristupanje promjenama i nacrt promjena izglasavaju se većinom svih zastupnika jel, znači većinom svih zastupnika. Dok se treći korak dakle sama izmjena Ustava izglasava 2/3 većinom svih zastupnika. Očekujemo s obzirom na to da ste radili dopunu naziva ove točke o kojoj danas raspravljamo pa osim što se na početku zvala pristupanje promjenama odluku o pristupanju promjenama ste nadopunili time da se zove Odluka o pristupanju promjena Ustava i nacrtu promjena Ustava, međutim nadam se da ste svjesni da to moraju u glasanju biti dva odvojena pitanja i da se ne može o tim pitanjima glasati kao o jednoj točci jer bi to zaista bilo kontra onome što piše u Ustavu. To su odvojeni stavci Ustava 1, 2, 3 i tako se mora i odlučivati. Za svako je propisano posebno kojom većinom. Ne može biti jedna odluka. Ja razumijem zašto bi vi išli na to, ali to vam je moguće, mislim to vam onda zaista se može rušiti i nemojte to raditi jer ćete kontaminirat proces. A da bi proces bio dobar šta je nužno? Većina, velika većina se slaže da treba ići u izmjene Ustava, ali ne bilo kakve izmjene Ustava. Velika većina će se i složiti da treba smanjiti broj potrebnih potpisa za pokretanje narodne inicijative referendumske jer zaista sada 10% ukupnog broja birača je preotegotna okolnost za narodne inicijative. Dobro je da smanjujemo na broj i dobro je da imamo fiksni broj. Oko svega ostaloga se ne slažemo i to treba biti proces u kojem se debatira u koraku 2, u koraku 3. Ako zbrzate to, ako zbrzate to nećete dobiti niti kvalitetne, a niti na kraju izglasane promjene. Međutim, mi koji se slažemo oko toga da treba mijenjati Ustav, dakle da treba pristupiti izmjenama Ustava, jasno smo rekli da kada se Ustav otvara očekujemo da se i otvore ona pitanja koja su goruća pitanja. Postoji prijedlog opozicijski da se u Ustav sada i uvede pravo žene na slobodu odlučivanja o rađanju. To smo čuli, taj prijedlog je tj. taj prijedlog je bio i u nacrtu Ustava, božićnog Ustava, on je čudom nestao 2 tjedna prije izglasavanja. Znamo na pritisak kojih grupa, ali on je bio prepoznat. Dakle, on je bio prepoznat i dio je … [[Govornica se ne razumije.]] našeg Ustava. I to postoje zapisi o tome. Vrijeme je da se tim pritiscima odupremo, kažemo sekularna smo država i da prepoznajemo pravo žene na izbor. I s obzirom da nismo uspjeli institucionalno osigurati provedbu zakona da sada ćemo dati komitment i reći da to je ustavno pravo, država će biti odgovorna za štetu ako to ne osigura i niti jedna većina u Ustavnom sudu nikada to neće promijeniti jer se radi o ustavnoj odredbi i to o ustavnoj odredbi o ljudskim pravima, temeljnim pravima. I zato vas pozivam još jednom da napravimo veliki civilizacijski iskorak i da otvorimo prostor da kada već otvaramo Ustav da napravimo ono što je za naše građane bitno. Da uredimo mogućnost referenduma na način da to bude uređeno područje, da se olakša pokretanje narodne inicijative i da dakako budu omogućene efikasno se provesti do kraja, al da s druge strane isto tako zaštitimo pravo žene na izbor. Vi znate da vaši glasači to podržavaju.
Hvala. Gospođa Katarina Peović, HSS i Radnička fronta završno. Izvolite.
Hvala svima, mislim ovo što je Sandra rekla u stvari bi bilo dobro da je moguće, nažalost već je vladajuća većina odbila da se uvrsti u raspravu ono šta je tražila progresivna oporba, a što je vezano uz pravo žene na slobodni izbor i drugu rečenicu koju smo unijeli, a to je pravo koje treba država osigurati. No, svakako pozivam mislim još uvijek postoji prostor da vi zapravo u ovome procesu poštujete mišljenje vaših vlastitih birača jer sada idete protiv njega. Ali kao što sam rekla u prethodnoj raspravi čak i ako niste odlučili uvrstiti to u ove izmjene znači Ustava nejasno je stvarno zašto ste dozvolili da jedan prijedlog koji ima dovoljan broj potpisa uđe u dnevni red ove sjednice, a drugi prijedlog koji isto tako ima dovoljan broj potpisa i koji je isto tako sadržajan, znači mijenjanje Ustava nije danas u raspravi. To je potpuno nerazumljivo jel, to je ono ipak signal negdje iako smo sudjelovali u ovim prijedlogima da nema volje da se razgovara, da se priča o tome kakve bi te promjene trebale biti. A ja ću ovdje samo ukratko sumirati ono što je s naše strane primjedba. Znači samo, znači ima 4 segmenta koje ovdje mijenjamo. Samo u jednom segmentu su promjene i prijedlog promjena dobre. Znači to je smanjivanje broja potpisa s 10% na 250.000, to su svi pozdravili plus znači svakako povećanje dana koliko za koliko treba skupiti potpise znači s 15 na 40. To su svi rekla bih pozdravili. Druga stvar je stavljanje kvoruma, e sad tu se mnogi slažu pa i mi da bi bilo ovo dobro za ustavni, ustavne promjene kvorum, ali da je ovaj kvorum apsolutno previsok. Znači to nije kvorum koji je realan. Znači u HDZ-ovom prijedlogu referendum prolazi ako jedna trećina birača upisanih u RH podupre referendumsko pitanje za promjenu Ustava i organskih zakona. A još je licemjernije pravilo koje ste uveli da znači za razvrgavanje i za udruživanje u nadnacionalne zajednice to treba biti više od 50%. Za zakone ste stavili 1/3 i tu se slažem sa prijedlog da tu zapravo možda i ne treba kvorum jer je to nešto fluidno. Što se tiče Ustava svakako i organskih zakona 25 do 30% upisanih birača to bi brojčano bilo negdje oko 967.500, za udruživanje i razdruživanje isto tako 25 do 30% iako je znači tada kad smo imali taj referendum o ulasku u EU trebalo znači samo 50% izašlih birača, to je bilo negdje znači kad se u usporedbi sa sadašnjim brojem 1/3 sadašnjih birača. Znači ne možemo se igrati na taj način udruživanja i razdruživanja iz nadnacionalnih zajednica na način you can chech in any time you like but you never leave, znači to nije hotel California, Europa i ne bismo trebali na taj način tome pristupati. Pokazuje se vjerojatno i nekakav tip paranoje od nekih jugoslavenskih ili regionalnih udruživanja u ovom prijedlogu. Ono što je bitno kod ovog kvoruma reći je da na jesen će se ići najvjerojatnije u promjenu Ustava progresivna oporba će ići na vraćanje jel to je važno naglasiti vraćanje prava na pobačaj u Ustav. I sada se naravno dižu kvote da bi se vratilo pravo koje je prije 50 godina izboreno, koje je ušlo u Ustav sada jel HDZ hoće uvesti da 1/3 upisanih birača mora glasati za tu opciju, to bi bilo preko milijun 290 tisuća mora biti za referendumsko pitanje koje mijenja Ustav. A znači to je potpuno nerealno niti je to realan i pošten kvorum. Kad smo znači mijenjali taj Ustav sa definicijom obitelji to je bilo nekih, to je bilo manje od milijun koliko znam jel. Treća stvar je još problematičnija, znači to je ograničavanje onog o čemu se može raspisati referendum. Znači tu apsolutno treba reći da što se tog tiče možemo očekivati da se bilo koji referendum ne može pokrenuti i provjera ustavnosti, Ustavni sud bi trebao bit partner i asistent, a ne blok [[Upadica: Hvala.]] referendumskim inicijativama. Hvala.
Gospodin Arsen Bauk, završno SDP. Izvolite.
Zahvaljujem najprije zbog zapisnika, kolega Boriću ja doista jesam bio ministar uprave ali moja zadaća u referendumima je bila prebrojat potpise sve ostalo je išlo u sabor, a što se tiče brojanja potpisa nije bilo primjedbi. A što se tiče Ustavnog suda i sudaca koji su bili u Ustavnom sudu za vrijeme vlade Zorana Milanovića svih 13 je izabrano za vrijeme dok je na vlasti bio HDZ, tako da oni sa našom vladom nisu imali doista nikakve veze. Što se tiče ovoga prijedloga promjene Ustava pokušat ću se malo slikovito sportskim rječnikom izrazit. Ako je obično funkcioniranje, ako se obično funkcioniranje parlamenta, vlade i parlamentarne većine može usporediti s nekom atletskom disciplinom to je skok u dalj. Znači idete pokušavate da ne napravite prijestup i skočite. A promjena Ustava se može, promjena Ustava se može usporediti s troskokom. Dakle, idete i morate 3 puta skočiti i ne napraviti prijestup da bi bilo ispravno. I svjetska prvakinja i svjetska rekorderka u troskoku Yulimare Rojas ne može nastupiti u skoku u dalj jer je normu ostvarila sa tenisicama za troskok koji imaju ovoga malo veći đon. Tako da i kod promjena Ustava treba pazit da se ne skače sa tenisicama za obične zakone nego da se oprema prilagodi disciplini koja ide. A zašto ovo govorim? Dakle, mi smo i to ako tko bude pažljivije želio tražiti moje rasprave i izjave nekoliko puta pozivali parlamentarnu većinu da pristupi promjenama Ustava zbog referendumske materije. Ove promjene Ustava imaju 4 stupa gdje su u sva 4 smjera po mom mišljenju napravljeni pomaci u dobrom pravcu. Kod smanjenja broja potpisa, kod definiranja tema, kod kvoruma za odlučivanje i kod prethodne provjere ustavnosti. Dakle pravac je okej, za troskok, može. E sad, nije sva, nisu svi tu detalji ovoga, nisu svi tu detalji baš najbolje napisani i posebno treba dakle paziti na zareze, točke i ove rečenice koje se tiču Ustavnog suda i ja ću u ovom trenutku dok se ne dokaže drugačije, ove odredbe o prethodnoj provjeri i referendumskog pitanja tumačiti u afirmativnom smislu, a to je da Ustavni sud daje uputu organizatorima kako da eventualno usklade pitanje s time da ono više i ne mora ić ustvari na provjeru ustavnosti nego da se unaprijed zna da je pitanje ustavno i da se o njemu krenu skupljati potpisi i da će se ako se skupe potpisi raspisati o tome referendum. Što se tiče kvoruma odlučivanja, bilo je i strožih prijedloga od ovoga, mislim da se treba naći jedno razumno rješenje i zato služe razgovori. E sad, mislim da bi bilo dobro da se u promjenama Ustava ne bude previše krut i da se ne robuje određenim lancima, da kolegi Bošnjakoviću skinemo okove samo na temelju okviru ovog Prijedloga nego da ako se dogovorimo o nekim drugim temama, da se može to naći u nacrtu i prijedlogu Ustava. Ono što je dobro kad se ova odluka donese, onda cijeli proces ide u Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, a ne moramo se više nalaziti po klubovima. E zašto je to dobro? Između ostalog, i zbog toga što, ako pogledate izvješće sa rasprave Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav primijetit ćete da je ova odluka na plenarnu sjednicu upućena sa 10 glasova, to je više od dvotrećinske većine, to je tročetvrtinska većina i pandan je 116 zastupnika u HS-u, prema tome postoji dovoljna razina političke volje i političke mudrosti u HS-u da se ovaj proces koji je započet dovrši do kraja. I prema tome, nemojte sad u krivim tenisicama, tenisice za skok u dalj krenuti skakati troskot znači jer diskvalificirana je ova koja je u tim, predebele su ili su predsjedniče, potplat je bio malo preuski. Prema tome, ima prostora za promjenu Ustava, ima dovoljno političke volje da se ove stvari riješe i naravno, ja znam da bi vi bili najsretniji da mi na jesen donesemo 600 tisuća potpisa i da vi kažete, evo, moramo, žao nam je, moramo i da to tako riješimo i mi ćemo se potruditi da vam to i tako i priuštimo. Zahvaljujem.
Molim. Molim. I na kraju, g. Nikola Grmoja završni stavovi Mosta. Izvolite.
Da pojasnimo, ima zbunjenih ovdje, vidim, posebno je zbunjen kolega Habijan koji postavlja pitanje kako to da smo mi imali okrugli stol o ustavnim izmjenama, kažemo da nismo znali da će ovo biti na raspravi. Pa mi znamo da su tema ustavne izmjene odnosno izmjene Ustava ili ustavne promjene, ali nije bilo planirano da danas na dnevnom redu bude ova rasprava. Mucao je, mucao je kolega Reiner, potpredsjednik Sabora kada je najavljivao tu, tu izmjenu dnevnog reda dakle, jedva je to izgovorio kada su mu dostavili ovdje. Broj 2. Broj 2, dakle kao odgovorna stranka i ozbiljna stranka napravili smo okrugli stol na koje smo pozvali predstavnike sindikata, predstavnike civilnih udruga, predstavnike inicijativa koje su pokretale dosad referendum u Hrvatskoj i predstavnike civilnih udruga koje nadziru izborne procese i same referendume. I tu su izneseni mnogi dobri prijedlozi, neke od njih ćemo vrlo vjerojatno i kroz određeni zaključak uputiti. Ono što meni nakon ovog dana danas zapravo nije jasno, zašto oporba podržava HDZ? Evo, tu je kolega iz IDS-a, Lerotić, dakle neka mi netko da, evo, kolega Bauk, neka mi netko da, kolegica Marić, neka mi netko da jedan argument zbog kojeg ćete vi u petak dignuti ruku za ove HDZ-ove izmjene Ustava. Jedan jedini argument. Ako HDZ bude imao 76 ruku, proces ide dalje jer njima ni ne treba nego 76 ruku da se proces nastavi. Dakle vi i dalje možete razgovarati s HDZ-om o izmjenama Ustava. Vi u petak, kolega Lerotiću iz IDS-a, kolega Bauk, kolegice Marić i ostali, vi ako u petak dignete ruku, vi ste digli ruke za ove izmjene Ustava, za ovo što HDZ predlaže. Ne da proces ide dalje jer proces ide dalje neovisno o vama. Proces se nastavlja neovisno o vama. Dakle ne može, niste potrebni uopće osim ako želite iz nekog razloga, ja ne znam što ste dobili, nismo bili na tim razgovorima, odbili smo te razgovore, nismo željeli u njima uopće sudjelovati, ne znam što vam je obećano. Je li obećana nekakva cesta, nekakav tunel, je li obećan dakle kolegi Bauku nešto što je obećano, ja ne mogu znati, Socijaldemokratima, dakle što je obećano? To vi trebate reći hrvatskoj javnosti. Koji je razlog dakle da vi dignete u petak ruke za ove izmjene Ustava. Ako se u procesu koji slijedi vi uspijete izboriti za vaše političke ciljeve, pa vi ćete tada moći dignuti ruke za taj ustavni okvir koji dogovorite s HDZ-om. Ali ga sad niste dogovorili. Ovo su HDZ-ove izmjene Ustava. Dakle nema nikakvog niti političkog niti racionalnog razloga zbog kojeg biste vi dignuli ruke u petak za HDZ osim ako vam nešto nije obećano. Osim ako nešto ne krijete od hrvatske javnosti i ja vas pozivam da sve namjere, sve naume otkrijete. Otkrijte javnosti što ste ispregovarali. I nemojte se dakle kriti iza toga da vi podržavate da proces ide dalje. Proces ide dalje i bez vas. I HDZ bez vas ne može izmijeniti Ustav. Oni bez vas ne mogu izmijeniti Ustav i vi im ne trebate da proces ide dalje, vi im trebate samo kada se zajednički dogovorite oko izmjena Ustava, da onda svi zajedno dignete ruku. I pozivam hrvatske građane, pratite u petak tko će asistirati HDZ-u i Andreju Plenkoviću. Danas su već pohvaljeni od Plenkovića kao razumne političke opcije, znači kolega Bauk je dobio pohvalu, kolega Lerotić je dobio pohvalu od Plenkovića, znači Socijaldemokrati i svi oni dakle koji sudjeluju u ovom procesu. Dakle razotkrit ćete se u petak kolegice Glasovac, ne trebate se sad nervirati oko ovog što ja govorim ako u petak nećete glasovati za HDZ. Tada će ovo što ja govorim biti potpuna glupost i moći ćete u petak, kad ne budete glasali za HDZ reći Grmoja nas je lažno optuživao. Ako u petak dignete ruku za HDZ, ja ću biti u pravu i riješena stvar. Most će ovo dakle sa gnušanjem odbaciti [[Upadica: Vrijeme. Vrijeme.]] ovo ubijanje referenduma i volje naroda.
Vrijeme. E sada. Sada možda, vi možete ić na mjesto, a koliko se ja sjećam, samo, ... [[Upadica se ne čuje.]] Krumpiri, krumpiri 10 kuna. Šljive 20, na tržnici smo. G. Bauk je bio prvi koliko se ja sjećam, a ne g. Lerotić. A imate 2 opomene. G. Lerotić izvolite.
Hvala. Čl. 238, naime, predstavnici IDS-a su u ovom Saboru od 2. saziva, predstavnici SDP-a od 1. i jedini smo koji nikad nismo koalirali sa HDZ-om za razliku od HSS-a, HSLS-a, HNS-a i mnogih drugih, a da se metaforički izrazim poput kolege Raspudića, neki su se 2015. i 2016. igrali s lisicom i oba puta završili u kokošinjcu.
Hvala lijepa. ... [[Upadica se ne čuje.]] Vi znate da ide opomena jer je bila replika. Idemo dalje. Gđa. Andreja Marić.
Hvala lijepa. Čl. 238, vrijeđanje i izvrtanje svega što je do sada rečeno od kolege Grmoje. Ja sam zaista na prvo prozivanje mog imena odšutjela, ali na drugo bome neću. Znači ne možete tako izvrtati stvari, da nam je nešto obećano, itd. i odakle vam pravo biti vidoviti Milan i govoriti, je, vi ćete to tako i tako. Mislim malo ipak vrijeđate, pretjerali ste ga stvarno. Hvala.
Znači ja neću promijeniti svoj stav, ne ulazim u sadržaj, moram vam dati opomenu radi toga što je bila replika. Sada je na redu. Da, da, znam, ali ima još povreda Poslovnika, ne? Čujte, nećete ić preko reda valjda, nismo u pošti. G. Borić, izvolite.
Hvala. Čl. 238, veliki stručnjak za arbitražu, g. Grmoja koji je tada znao što će danas biti, danas opet oporbi pokušava sugerirati što će biti u petak. On sve zna, kaže borim se za građane, ali gledam na tome male svoje partikularne interese, ove male strančice Most, to mi je važnije nego ono što vi želite urediti da bude kako treba, a to je referendum jer mi tada imamo problem. Ne možemo politizirati ne možemo raditi ovo što smo radili i to je [[Upadica: Hvala lijepa. Hvala. Hvala.]] jedina njegova poruka danas [[Upadica: Bilo je, bila je…]] Čovjek …
… treća i imate treću opomenu i oduzimanje riječi do kraja ove rasprave. G. Habijan, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, povrijeđen je čl. 238 od strane kolege Grmoje. Dakle interesantno je da predsjednik Antikorupcijskog vijeća zapravo ovdje u svom govoru barem 3 minute je pokazao pravi primjer političke korupcije, dakle vi ste ovdje insinuirali i nagovarali i maltene okrivljavali sve one koji će eventualno u petak glasati za ovaj prijedlog za koji smatraju da je dobar, prema tome, svaka vam čast.
Hvala lijepa. Opomena, bila je replika. Gđa. Anka Mrak-TAritaš.
Hvala lijepo. Referiram se na čl. 238 i naravno, odmah znam da ću dobiti ovaj ono što me slijedi, ali nemam, želim reći da je drago g. Grmoja uspio stići 3. dan na sjednicu Sabora, istina Bog, pretpostavljam da nije prekršio neke prometne ovaj, ona ograničenja, ali dobro da je stigao, a ono što narod kaže da vam se sve stvari u životu dešavaju 3 puta. Prema tome, kolege iz Mosta, prvi put, drugi i treći put ćete vi završiti s HDZ-om.
Hvala. Vrijeme, vrijeme, vrijeme. Bila je replika i sami ste rekli, ide opomena i g. Grmoja. To je treća, moram upozoriti.
Dakle povrijeđen je čl. 238, ja ništa kolegice Marić nisam vama prejudicirao niti rekao što ćete vi napraviti. Ja sam rekao ako budete glasali da će se pokazati da asistirate HDZ-u. Ako ne budete, da ćete me tada s pravom moći prozvati da sam vas lažno optuživao. Gledamo vas u petak, pozivamo hrvatsku javnost da prati, dakle kako će glasovati SDP, Socijaldemokrati i ostatak [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa.]] lijeve opozicije. Hvala. Doviđenja.
Hvala. Hvala lijepa. Treća opomena sa oduzimanje riječi. A ne znam zašto meni uvijek padaju takve stvari, izvolite g. Dražen Bošnjaković, u ime predlagatelja na kraju. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Što to? Ne, ne. Ne, g. Peović, prijavili ste se nakon toga. Nakon toga što sam dao g. Bošnjakoviću riječ. Možete poslije g. Bošnjakovića, možete dati povredu Poslovnika, ako hoćete. Hoćete? G. Bošnjaković vam dopušta. Gđa. Peović, samo malo. Gđa. Peović, g. Bošnjaković džentlmenski vam dopušta da Radnička fronta ima svoju riječ [[Upadica: Dobro.]] prije HDZ-a.
E hvala puno. Evo to je isto jedan oblik korupcije kod Nikole Grmoje. Nikoli Grmoji samo želim odgovoriti, znači 238, omalovažavanje zastupnika i zastupnica. Ono što bi bilo korektno makar, je li, kad kažete, cijela lijeva oporba će glasati za HDZ, ... [[Govornik se ne razumije.]] Radnička fronta rekla na početku rasprave da nećemo glasati pa onda, ajmo se ... [[Upadica se ne čuje.]] ovi imaju problema sa brojanjem nekih, a vi imate problema sa slovima.
Hvala lijepa, vrijeme, treća, bila je, bila je, bila je replika, opomena je nažalost s oduzimanjem riječi. Gospodine Bošnjakoviću dobro došli. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo u ime predlagatelja ovih odluka ja se želim svima zahvaliti na raspravi, na doprinosu. Jasno je mi smo tek na prvom koraku, dakle ova rasprava o suštini stvari tek slijedi u drugom i u trećem koraku, ali već smo dobili dosta informacija, već smo dobili dosta dobrih i konstruktivnih prijedloga tako da nećemo ni jedan sa gnušanjem kak bih rekao odbit. Sve ovo ćemo razmotrit, sve ćemo ovo raspravit za drugo čitanje i samo ono što želim reći u formalnom smislu. Ovdje je bilo rečeno da moramo glasat i o odlukama, ali i o nacrtima. Ovdje treba zapravo razlučiti prijedlog nacrta i nacrt. Mi sad imamo odluku sa prijedlogom nacrta, a u drugom koraku idemo zapravo sa konkretnim nacrtom. Tako da s te strane razriješimo tu, tu dvojbu. O amandmanima koje ste podnijeli, mi smo predlagatelji i ima nas 92, imamo sutra dosta vremena raspravit pa ćemo se, pa ćemo se oko toga naći. Ja bih rekao mi smo ponudili jedan dobar koncept po meni uređenja pitanja referenduma koji, koji je ovakav kakav je i dalje ćemo u slijedećim ovaj fazama vidjeti gdje smo. Jasno smo rekli za šta se zalažemo, negdje se čak i poklapamo sa drugima, želimo smanjiti broj potpisa potrebnih, želimo produljiti vrijeme zapravo potrebno za prikupljanje potpisa. Sporno je ovo je li, jako je sporno vezano za prethodnu odluku dopuštenosti ustavnosti samog pitanja. E sad postavljam opet pitanje kakvu situaciju imamo danas? Imamo danas isto Ustavni sud u centru zapravo koji ovaj odlučuje o tome. Također sporna su pitanja vezana za podršku referendumu je li. O tome smo rekli da smo spremni razgovarati, da li je ovo pogođeno 1/3 ili 1/4 to će slijedit u drugom i trećem koraku. Još jednom evo hvala svima na raspravi i zapravo vjerujem da nakon petka postupak ide dalje, evo.
Hvala vam lijepa, gospodin, ne, ne morate ostati ovdje imate replike. Gospodin Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Ovo je poslovnička prilika da bez opomene odgovorim kolegi Grmoji. Prvo mi ove promjene doživljavamo kao zaštitu od desnog populizma i desnog ekstremizma, to je je prvo jer su većina inicijativa je bila antimanjinska.
Ali, ali bi vas molio da i postavite i pitanje gospodinu Bošnjakoviću ne možete samo Grmoji u repliki, oprostite barem spomenite Bošnjakovića.
5 sekundi, 5 sekundi.
Barem spomenite gospodin Bošnjaković, dobro večer.
5 sekundi.
Dobro, barem nešto.
To je još 12 sekundi. Drugo …
Barem nešto, ne, ne, dat ću vam ja vrijeme malo više. Izvolite.
Aha dobro, dobro. Kolega Bošnjakoviću sigurno ste slušali šta me gospodin Grmoja pitao. Drugo, kada se ovako ograniči ovo pitanje onda će biti manje mjesta za ideološke prijepore i onda kada budemo u koaliciji kako je kolega Raspudić rekao da ide ideološki moratorij bit će lakše i nama i vama. Prema tome, mi vama pomažemo s ovim. I treće, ako mi sutra glasamo za odluku, odluka će biti donesena, a ako ne glasamo za odluku [[Upadica: Vrijeme, hvala lijepa.]] odluka će isto biti donesena [[Upadica: Vrijeme, hvala lijepa, vrijeme, hvala lijepa vrijeme.]] a vi ćete nas gledat.
Hoćete odgovoriti gospodin Bošnjaković?
A ja ću vas gleda za Švedsku i Finsku.
Samo malo, molim vas, gospodin Bošnjaković hoćete odgovoriti na pozdrav? Recite.
Šta ću mu, šta ću mu odgovorit … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Recite, pa recite dobro večer i vama. Gospođa Dalija Orešković. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Bošnjakoviću rekli ste tek smo na početku prvom od 3 koraka. Evo, bit će zanimljivo promatrati hoće li se nešto suštinski promijeniti od tog prvog do trećeg ili će i ovaj put HDZ proceduru iskoristiti samo forme radi, a sadržaj onakav kakav se unaprijed i zamislio, zamislio da će biti. I druga stvar koja me zanima, znam da nećete dati iskren, niti točan odgovor, ali ja ću pitanje postaviti pa da čujem što ćete reći. Zašto od svih problematičnih, neuralgičnih točka područja našeg Ustava, zašto baš referendum i zašto baš sada, mora postojati razlog, ovo HDZ ne radi države, radi hrvatskog naroda, radi HDZ-a, radi toga radi, radi HDZ-a mene zanima zašto referendum i zašto sad?
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Pa poštovana kolegice Orešković, to sam rekao već u uvodu danas ujutro zašto referendum. Imali smo na stolu Zakon o referendumu, osjećali smo zapravo i vidjeli smo da on uživa jednu dosta široku podršku, nudi cijeli niz rješenja i zapravo svi smo rekli da on nema smisla ukoliko se ne promijeni Ustav i Ustavni zakon o Ustavnom sudu. I na tom tragu misleći da možemo dobiti širu podršku jer ovdje nema, ovdje nema HDZ-ovih izmjena Ustava. Ovdje mogu biti samo šire izmjene Ustava znači koje imaju širu podršku. I tu računamo da možemo dobit širu podršku i referendum zapravo uvest u jedne okvire koji su zapravo bolji od ovih koje imamo. Ako u tome uspijemo bit će bolje za naše društvo, ako ne pokušali smo, a dalje ćemo sve ovo kako ste rekli na početku, dalje ćemo sve pratiti.
Hvala vam lijepa. Zaključujem raspravu, glasat ćemo kada se steknu uvjeti. Informatika traži nekoliko minuta za svoje potrebe, ovaj u 18 sati i 50 minuta idemo dalje. STANKA U 18,43 SATI.
Sada ću isto tako na temelju Članka 247. Poslovnika Hrvatskog sabora sukladno onome što je predložio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i Odbor za zakonodavstvo predložiti da se provede objedinjena rasprava o slijedeće dvije točke, to je: - Prijedlog Odluke o pristupanju promjeni Ustava RH s Prijedlogom nacrta promjena Ustava RH i - Prijedlog Odluke o pristupanju izmjeni Ustavnog zakona o Ustavnom sudu RH s Prijedlogom nacrta izmjena Ustavnog zakona o Ustavnom sudu RH Ima li tko protiv ovog prijedloga? Ako nema utvrđujem da smo donijeli odluku da provedemo objedinjenu raspravu o navedenim točkama kako sam ih najavio. Predlagatelji su 92 zastupnice i zastupnika u Hrvatskom saboru na temelju Članka 147. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Vlada je dostavila svoje mišljenje. Prije nego što dam riječ predlagatelju imamo zahtjeve za stankom, prva je na redu poštovana kolegica Orešković. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnici i zastupnice tražim stanku u trajanju od 10 minuta radi dodatnih konzultacija prije svega kako bi pojasnila zašto će stranka Centar glasati protiv ovog prijedloga HDZ-a. Ustav je temeljni dokument svake države. On pokazuje kako su tzv. oci nacije ili makar jedan naraštaj osmisli budućnost svoje zemlje. U proteklih 30 godina HDZ je državu skrojio po vlastitoj mjeri. Od izbornih jedinica, teritorijalnog ustroja pa nadalje. I 30 godinu ovu državu sustavno uništava. Istovremeno s ovim prijedlogom HDZ-a zna se da će progresivna oporba tražiti da pravo na pobačaj uđe u Ustav. Pored navedenog Ustav ne funkcionira i u drugim bitnim segmentima. Primjerice u definiraju odnosa između predsjednika države i vlade, u sukreiranju vanjske politike, u upravljanju tajnim službama i u mnogim drugim područjima. Nitko nikada nije vidio kako zapravo izgleda ustavna ovlast predsjednika države da brine o stabilnom i usklađenom djelovanju državne vlasti i što bi to trebalo značiti. Imamo krnje odredbe, neprovedive u praksi poput one da predsjednik države može pozvati vladu na održavanje zajedničke sjednice, ali istovremeno bez obaveze vlade da takvu volju predsjednika države ispoštuje. Uvaženi zastupnici Ustav nije običan zakon koji se mijenja tek tako. I neprihvatljivo je da imamo demokraciju ili ustavne izmjene samo u onoj mjeri u kojoj to HDZ-u paše. Ako smo dovoljno sazrjeli kao država, ako imamo dovoljni stupanj demokratske zrelosti onda prestanimo tretirati naš Ustav kao mrtvo slovo na papiru i prihvatimo se ozbiljnih izmjena kako bismo našim novim naraštajima osigurali budućnost dostojnu življenja u njihovoj domovini, a ne negdje u drugim državama. Hvala.
Stanka je odobrena. Drugi je na redu kolega Grmoja, izvolite.
Pokušaj nasilja i prevare je propao na prvom koraku. Pokušali ste prije ljetne stanke staviti mimo plana na raspravu izmjene Ustava kojim želite u potpunosti ubiti referendum. Predati sve ovlasti suprotno prvom članku hrvatskog Ustava prema kojem sva vlast proizlazi od naroda, dakle predati sve ovlasti Ustavnom sudu kako biste u samom začetku prije nego što proces uopće krene i građani pokažu svoj stav o nekom pitanju ubili referendum u njegovom začetku. Oni koji su vam u tome asistirali možda i ne shvaćajući o čemu se radi čujem da odustaju. Neće vas podržati. I ovaj vaš pokušaj neće proći. Možda ste uspjeli na trenutak prevariti dio oporbe, ali nećete uspjeti prije jeseni koja će biti izrazito teška oduzeti narodu jedini institut u kojem mogu između izbora kazati svoj stav o pojedinim pitanjima. U ovih 30 godina hrvatske samostalnosti nismo imali puno referenduma. Dobro ste to uredili, ali su građani ipak imali mogućnost prikupiti potpise i natjerati vladu, sjetimo se monetizacije, sjetimo se Zakona o radu, sjetimo se 67 je previše, natjerati vladu da odustane od svojih poteza. Ovim što predlažete ni to ne bi bilo moguće. Ali kao što sam rekao na samom početku oni koje ste prevarili, a koje smo od početka povezivali da ne idu na sastanke s vama odustaju i izmjene Ustava ovakve koje bi u potpunosti onemogućile [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] referendum neće proći.
Idemo na treći zahtjev, poštovana kolegica Peović.
Hvala. Tražim stanku u ime Kluba HSS-a i Radničke fronte u trajanju od 10 minuta kako bismo upozorili da ove ustavne promjene svakako donose nešto dobro kao što je znači ipak unošenje praga izlaznosti i prihvaćanja referendumske odluke da se ne dovodimo u situaciju da jako mali broj birača donosi neku odluku referendumski ali i niz stvari koji će uistinu onemogućiti moguće referendum zbog čega Radnička fronta neće prihvatiti ove promjene. Prije svega znači uistinu strah od naroda ne može se ograničiti što će se na referendumu postaviti kao pitanje, ovdje je to vrlo široko postavljeno, čl. 1., čl. 3. ustava, praktički ovim se može svako referendumsko pitanje ukinuti. Druga stvar, kao što je rekao jedan ustavotvorni stručnjak, nije o provjeri ustavnosti pitanja, nije referendumsko pitanje sir, pa da se pokvari ako ostane otvoreno, znači ne možete dvaput imati mogućnost provjere ustavnosti, ustavotvornosti referendumskog pitanja, znači s tim se može manipulirati, možete postaviti pitanje prije prikupljanja potpisa, e sad možete i nakon prikupljanja potpisa. I još jedan paradoks kolegice i kolege mi po ovim pravilima referenduma ne bismo bili danas u EU, ovdje se donose pravila o udruživanju i razdruživanju nadnacionalne zajednice na način da se takva odluka može donijeti sa više od 50% upisanih birača, a u EU su mu izlazili znači ušli na sasvim, po sasvim drugim pravilima, znači dvostruki kriteriji i uistinu cinizam. Ono što svakako treba reći je da će referendum koji je pokrenula progresivna opozicija, koju će pokrenuti progresivna opozicija najvjerojatnije za vraćanje prava na pobačaj ženama u ustav biti naš, naša inicijativa koja se nadam da će proći na referendumu.
Hvala lijepa, stanka je odobrena. Imamo dvije povrede Poslovnika, prvi je kolega Grmoja, izvolite.
Povrijeđen je čl. 238., drago mi je da Radnička fronta neće biti dio ove antinarodne i antireferendumske koalicije, ali nije dobra stvar uvođenje kvoruma prihvaćanja. Zašto? Pa zato što mi u Hrvatskoj nemamo sređeni popis birača, mi imamo birača gotovo isto kao stanovnika i uvoditi nešto tako u ovom trenutku bi značilo dakle da na referendum mora izać i zaokružiti više ljudi nego što će npr. HDZ i partneri dobiti na izborima i onda donositi odluke.
Kolega Grmoja, kolega Grmoja, dobivate, dobivate opomenu, vidim da idemo u smjeru sad već i kolegice Peović, reagirala je isto tako na povredu Poslovnika da replicirate i ja ću odmah sada s obzirom da ima jako puno prijavljenih upozoravam vas da ću početi davati opomene tijekom ovoga povrede Poslovnika ako će one biti čiste replike kao što je ovo bilo sada, imamo.
Odustala sam.
Hvala vam lijepa. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče, čl. 238., meni je jako drago da je ovdje došlo do razotkrivanja i da svi sada vide da imamo jednu progresivnu oporbu koja obuhvaća Možemo!, Most, Radničku frontu, SDP koji su protiv toga da se više ne prikuplja 400 tisuća potpisa nego samo 250 tisuća potpisa, također…
Kolega Zekanović, kolega Zekanović molim vas, ovo nije nikakva povreda Poslovnika, dajem vam prvu opomenu, ja vas molim da ne radite to, sada sam upozorio i bit ću tu sad stvarno rigorozan, nema smisla, imamo dovoljno vremena, imate po klubovima, pojedinačno, replike, ima puno mehanizama, držite se toga. Kolega Bulj, izvolite.
Kolega Zekanović je povrijedio čl. 238. jel omalovažava zastupnike, ali je činjenica…
Na koji, na koji način kolega Bulj?
238.
Na koji način?
Omalovažio je zastupnike jel je činjenica da je on sa vama grobar referenduma, grobar ustava, grobar demokracije, a ostaje kralj diktature…
Kolega Bulj dobivate, kolega Bulj dobivate prvu opomenu.
…vi ste postali g. Zekanoviću sa Jandrokovićem kralj diktature.
Kolega Bulj dobivate sada i drugu opomenu, drugu, dvije opomene ste dobili, molim vas nemojmo to raditi, pozivam vas da se držimo pravila igre jer je puno danas prijavljenih i dugo će trajati rasprava i nemojte to raditi. Kolega Pavliček, vi ste tražili stanku, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS tražimo stanku od 10 minuta u ime Kluba Hrvatskih suverenista kako bi još jedanput istaknuli da Hrvatski suverenisti neće podržati ove predložene promjene ustava kao ni predložene promjene Ustavnog zakona o Ustavnom sudu RH. Institut referenduma u RH je nažalost mrtvo slovo na papiru, to samo pokazuje jer smo u zadnjih 30.g. imali svega 3 referenduma od kojih dva obvezna, a jedan u ime građanske inicijative. Ovim predloženim izmjenama ustava se apsolutno ništa u tom pogledu riješiti neće. Ovo samo pokazuje da se vladajući boje vlastitog naroda i volje vlastitog naroda i njihovog direktnog odlučivanja na referendumu. Predloženim promjenama Ustavnog zakona o ustavnom sudu se jednom čistom političkom tijelu daju faraonske ovlasti koji će u startu moći bilo kakvu referendumsku inicijativu proglasiti protuustavnom i neće omogućiti njeno provođenje. Svi znamo kako se biraju suci ustavnog suda i svi znamo kakve odluke donosi ustavni sud, većinom kako migne vladajuća većina bila ona lijeva ili desna. Još jedanput apeliramo da apsolutno ništa ovakvim promjenama nećete uspjeti, a da ćete u startu svaku volju naroda u daljnje direktno odlučivanje ubiti.
Stanka je odobrena. Kolega Mlinarić, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče sabora. Tražim stanku u ime Domovinskog pokreta u trajanju od 10 minuta. Ovdje bih htio glasno i jasno reć da Domovinski pokret neće podržati promjenu ustava, da se hrvatskom narodu oduzima sloboda izjašnjavanja preko referenduma. Po ovim pravilima kakve sad gurate u promjenu ustava sa ljevicom pitanje je jel bi prošao i jedini referendum koji je prošao, a to je referendum o braku da je brak zajednica muškarca i žene. Po ovakvim rigoroznim izmjenama vjerojatno ni taj referendum ne bi prošao. Prema tome, uzeli ste hrvatskom narodu osim novaca, osiromašenja, dostojanstva, sad im, sad im hoćete s ovom izmjenom ustava uzeti i onu jedinu nadu koju su imali da mogu skupiti potpise, pa taman i 400 tisuća i da mogu odlučivati o nekim stvarima i o promjenama u državi nažalost sad s ovim izmjenom ustava ćete im uzet i to pravo. Zašto kad mijenjate ustav zašto ne donesete da za izbore mora izaći 40% glasača minimum, 40% glasača pa danas ne bi sjedili ni vi tu, nit bi ovo bila vladajuća većina a da ne govorim o izborima u Splitu. Zašto se tu ne postavi cenzus koliko birača mora izaći na izbore da bi bili valjani? Ništa, hvala vam lijepo. Evo, toliko.
Stanka je odobrena. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Poštovani predsjedniče, ja znam da je vaše pravo da određujete dnevni red, ali kada se pristupa promjeni Ustava, kada imamo dvije inicijative koje su predložene, onda je bilo za očekivati da ćemo o obje te inicijative raspravljati. Međutim, vi ste odlučili da o jednoj nećemo. To je vaša odluka, samo vi znate razloge za to. Međutim, rasprava koja će se provesti danas i koja će u petak rezultirati glasovanjem ne dovodi do promjene Ustava. Ona dovodi tek do početka jednog procesa koji u sebi uključuje brojne rasprave na Odboru za Ustav, koji utvrđuje jedan nacrt, koji uključuje savjetovanje sa zainteresiranom javnošću, što je odluka Ustavnog suda od prije 9 godina i koji će tek nakon toga rezultirati sa nečime što će predstavljati stvarni akt koji predstavlja naš budući Ustav, barem u jednom dijelu, u dijelu koji će se promijeniti. Ja na vas apeliram da budete otvoreni. Ovu odluku ćete donijeti, za nju imate većinu i to nije sporno, ali ja na vas apeliram da budete otvoreni, da saslušate sve one prijedloge koji će se reći i danas i kasnije tijekom rasprave na Odboru za Ustav i da u konačnici odluka koju ćemo donijeti bude u korist svih građanki i građana ove zemlje. Ja sam uvjeren da u hrvatskom političkom sustavu postoji snage za razgovor, za konsenzus i za stvaranje akta koji će biti u korist svih, a ne samo jednog dijela našeg društva. To je apel koji vam upućujem. Mi nećemo napadati, nećemo vrijeđati, nećemo u utorak [[Upadica: Hvala lijepa.]] snimati videe, [[Upadica: Kolega Grbin, molim vas.]] kao naglo dolazim u Zagreb iako je sjednica od ponedjeljka, [[Upadica: Kolega Grgin.]] razgovarat ćemo [[Upadica: Molim vas.]] Razgovarat ćemo, ali nadam se da ćete i vi slušati.
Kolega Grbin, dobivate i vi opomenu, 3 puta ste ignorirali moje upozorenje, dobivate opomenu. Kolega Katičić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, pa evo i u ime Kluba HDZ-a i mi tražimo pauzu, stanku u trajanju od 10 minuta kako bi dodatno pojasnili i usaglasili stavove po predloženim izmjenama, kako Ustava, tako i Ustavnog zakona o Ustavnom sudu RH. Kad slušate ovako sudjelovaći u radu i odbora, fascinantne su sad ... [[Govornik se ne razumije.]] iznose se raznorazne teze da je ovo samo prijedlog HDZ-a, da je ishitren, da je ubačen mimo procedure i u tom smjeru idu sve objede, međutim, činjenica je, su govore potpuno drugačije. Predmetni prijedlog za izmjene je plod jednog procesa koji je trajao, usaglašavanja, potpisalo ga je više zastupnika, ne samo članova vladajućeg kluba nego i drugih članova. Nažalost u ovim drugim dijelima, sve te oporbene stranke su kontra svega ono što neke oporbene stranke su kontra bilo kojeg prijedloga koje iznosi HDZ, a svima, a većina je sigurno u tome da ova materija koja se predloženim Ustavom i ustavnim zakonima mijenjaju, a riječ je o području referenduma, podnormirana, da ju treba dodatno definirati i mislimo i mi u klubu smatramo da su predložene izmjene logične zakonodavne i da imaju smisao i životne su u provedbi onoga što je bitno za provedbu referenduma. Nitko ne osporava i sve objede koje idu u smjeru toga da će se mogućnost održavanja referenduma smanjiti, mislim da su u krivu, smanjuje se prag potrebnih potpisa, uvodi se prejudicijelni način održavanja provedbe ustavnog pitanja kako bi sve procedura bila što je moguće jasnija. Hvala.
Imamo dvije povrede Poslovnika. Dakle kolega Grmoja, vi ste prvi. Kolega Bulj, vi imate, kolega Grmoja jednu, a kolega Bulj dvije opomene, tako da vas upozoravam da budete oprezni. Izvolite kolega Grmoja.
Povrijeđen je čl. 238, kolega Katičić je iznio niz neistina. Ako predamo Ustavnom sudu ovlasti, neće se dogoditi niti jedan referendum jer da je [[Upadica: Kolega, kolega Grmoja.]] Milanović tražio ocjenu ustavnosti referenduma o braku, [[Upadica: Kolega Grmoja.]] ni on ne bi prošao kao [[Upadica: Kolega Grmoja.]] što je Ustavni sud srušio sve referendume.
Dobivate sada drugu opomenu. Ja ne znam, mislim, ja vas molim da se držite pravila koje postoje u našem Poslovniku. Zašto to ne činite? Sada ćete govoriti, kolegice Selak Raspudić u ime kluba zastupnika. Imate pojedinačne rasprave, imate replike. Pa nemojte raditi to. Kolega Bulj, izvolite. Odustajete. Dobro. Idemo dalje, obrazlaganje stanke, kolegica Glamuzina, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a, javljam se u ime Socijaldemokrata za stranku i želim obrazložiti zašto smo dali potpise ovoj inicijativi. Dakle u onim rijetkim situacijama kada HDZ prepozna da je do nekih promjena u zemlji potrebno doći konsenzusom, pogotovo kada se radi o Ustavu ove zemlje, da, mi ćemo onda prihvatiti priliku da u taj razgovor uđemo. Mi ćemo prihvatiti priliku da sudjelujemo u raspravi o promjenama Ustavu u skladu sa našim socijaldemokratskim vrijednostima i pokušavajući maksimalno, koliko je moguće utjecati da te izmjene reflektiraju razmišljanja naših, razmišljanja onih građana koja dijele naša uvjerenja. Da bude svima jasno, što znam da je, koliko god maliciozni napadi na nas bili, posebno od strane onih koji najmanje mogu govoriti o političkoj korektnosti i moralu, mi nismo dali glas niti za jednu jedinu predloženu promjenu. Mi smo dali potpis suglasnosti da rasprava o ustavnim promjenama dođe na red HS-a. Razmislite malo, probajte razmisliti, nije teško to razumjeti. Samo treba razmisliti. O svemu ćemo raspravljati, pokušat ćemo utjecati na te izmjene u interesu naših uvjerenja. Nema stranke u ovom Saboru koja zadnjih mjesec, dva dana nije argumentirala da je potrebno raspraviti i mijenjati Ustav i Zakon o referendumu, a sad kad je došla ta prilika da se to i napravi sad se upire u prste onih koji su stali dosljedno i principijelno iza onoga što su rekli, da o tome ćemo raspravljati i da u toj ćemo raspravi braniti naše stavove. Zahvaljujem.
Stanka je odobrena. Kolega Daus izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Tražim stanku u ime Istarskog demokratskog sabora do 10 minuta da se još dodatno malo konzultiramo i malo osvrnemo na, na sve ovo. IDS je stava da o promjenama Ustava treba razgovarati, da treba pričati i pregovarati jer to je temeljni dokument, temeljni pravni akt svih građana RH i u petak ćemo podržati da ide u saborsku proceduru u raspravu. E o glasanju, o prihvaćanju Ustava to je jedna druga priča u trećem koraku tek. Ali da se raspravlja o tome treba, treba i po pitanju referenduma, ali treba i po nekim ostalim pitanjima. Žalosti me jedino činjenica da jučer na zajedničkoj sjednici dvaju odbora saborskih koji o tome odlučuju nije prihvaćen prijedlog oporbe, dijela oporbe da ide i drugi prijedlog promjene Ustava u saborsku proceduru. Tada bi bilo manje, malo manje licemjerna cijela priča jer treba razgovarati o takvim stvarima. I još bi jednu, iskoristio odmah predsjedniče ovu minuticu da ukažem s obzirom na sve veći populizam i demagogiju u ovom saboru da je možda krajnje vrijeme osim Ustava da promijenimo i Poslovnik rada Hrvatskog sabora. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa i vama je stanka odobrena. Povreda Poslovnika kolega Raspudić, izvolite.
238., vrijeđanje i omalovažavanje saborskih zastupnika, vrijeđanje inteligencije zastupnika, vrijeđanje elementarne logike. Dakle, vama je bilo do rasprave kolege bivše iz oporbe, pa i bez vaših potpisa je ovo moglo doći ovdje u raspravu.
Kolega Raspudić počinjete, vi replicirate … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]] Kolega Raspudić, kolega Raspudić dobivate, dobivate opomenu. Dobivate opomenu ovo je bila replika, nikakva povreda Poslovnika. Dobro s obzirom da je bilo puno zahtjeva napravit ćemo stanku do 10 sati i 5 minuta. STANKA U 9,55 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,05 SATI]] Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s radom. Pozvat ću sada predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje navedenih prijedloga, govorit će poštovani kolega Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, pred nama je objedinjena rasprava o dvije odluke o pokretanju izmjena Ustava i Ustavnog zakona o Ustavnom sudu. Dakle, Ustav je doista temeljni akt, temeljni dokument svake države iz koje se vidi njena osnovna arhitektura, način organizacije vlasti, koliko su postavljena i kako su postavljena ljudska prava, neovisna tijela pravosuđe i druga, također vidi se i način kako taj Ustav mijenjati je li i iz toga se vidi koliko je to važan dokument da je posebna propisana procedura za promjenu Ustava, a to je znači onaj u tri, u tri faze. Prva faza je uopće samo donošenje odluke o pristupanju promjeni. Mi smo danas u toj fazi, donosimo odluku da pristupamo promjeni Ustava i Ustavnog zakona. Druga faza je utvrđivanje, utvrđivanje nacrta promjene, a treća je donošenje same promjene Ustava i Ustavnog zakona. Za ove dvije prve ovaj faze tako da kažem potrebna je natpolovična većina svih zastupnika, a za ovu treću promjenu dvotrećinska. Dakle, kada se mijenja Ustav i Ustavni zakon posebna je procedura i iznimno je to važno pitanje ovaj same promjene. Ono što mi, što mi želimo, evo ja ovdje predstavljam i govorim u ime 92 zastupnice i zastupnika podrška ovoj odluci u ovoj fazi je poprilično visoka. Mi ćemo doista ove druge dvije faze itekako ovaj voditi računa šta se ovaj misli, šta se predlaže, kako doći do najboljih rješenja jer ova promjena Ustava i Ustavnog zakona usmjerena je za bolje reguliranje pitanja referenduma. Ovdje na našim klupama bio je Zakon o referendumu i mislim da se velika većina složila da on donosi iskorake prema boljem. Međutim da bez promjene Ustava i Ustavnog zakona o Ustavnom sudu to sve skupa zapravo neće donesti nekakve poboljšice. Čak je jedan klub zatražio zapravo i zaključkom da se obvežemo da ćemo ući u ustavne promjene. Evo, mi smo danas pokrenuli tu prvu točku i mislim da ne stoje ove primjedbe da mi to radimo nešto skrivečki ovako ili onako jer kada bi zapravo mi to sad izanalizirali mislim da je u svim medijima već poznate su i naše namjere i naši zapravo prijedlozi zapravo kako taj institut regulirati u budućnosti. Tako da evo moja zadaća bi bila samo da kažem tih par osnovnih stvari koje mi želimo riješiti. Vidimo da je pitanje referenduma doista podnormirano i da zaista ima jako malo odredbi koje određuju precizna i jasna postupanja. Jedan od važnih zahtjeva je bio da se smanji broj potpisa zapravo da bi se uopće došlo do referendum. Danas je to 10% od ukupnog broja birača u popisu birača RH. Mi ovdje ovim prijedlogom predlažemo da to ne bude nikakav postotak nego da to bude 250.000 potpisa i to je već zapravo već za 100.000 i više od 100.000 manje od onoga što je to danas. Također važno je kako se odluke na referendumu donose. Vidimo danas, nekada smo imali prag, danas više nemamo prag, mi sad ponovno predlažemo da se uvede taj kvorum podrške i naš prijedlog je znači kada se radi o promjeni Ustava ili organskih zakona da to bude većinom onih koji su izašli na referendum, a opet ta većina koji su za mora biti 1/3 za Ustav i organske zakone, a 1/4 ili 25% za one druge akte koji ovaj se donose. Također vezano za promjene Ustava imamo jednu ovaj točku koja se odnosi vezano za, to je onaj obvezni referendum vezano za udruživanja, razdruživanja, izlaska iz zajednica, tu predlažemo da bude potrebna većina barem 50% od ukupnog broja birača. I jedna nomotehnička promjena vezana za Ustav, a to je da Ustavnom sudu dajemo u nadležnost da rješava i sporove nastale u postupku referenduma. Što se Ustavnog suda tiče znači ovdje je vrlo važna i velika promjena, mi danas imamo situaciju da kada budu prikupljeni potpisi, nakon što su oni znači ovaj verificirani kao dovoljan broj, e tada se može zatražiti provjera ustavnosti i dozvoljenosti tog pitanja i tada Ustavni sud ovaj stupa na scenu i donosi odluku da li je to u skladu s Ustavom ili nije. Mi ovdje predlažemo da se ta, taj dio ovaj da se on uvede prije skupljanja potpisa, znači kada organizacijski odbor izađe sa inicijativom i postavi pitanje da je tada moguće otvoriti provjeru. To može 15 zastupnika iz Hrvatskog sabora, to može vlada, to može predsjednik Republike, da se dođe dakle pred Ustavni sud, da Ustavni sud kaže jel to dopušteno ili nije. Po našim odredbama koje predlažemo nedopušteni bi bio Ustav u odnosu na pitanja koja su vezana za isključive nadležnosti i sabora i predsjednika i vlade. I također ono što što znači je suprotno našim vrednotama sustava što je zapisano u Člancima 1. i 3. Ustava. Dakle, tu bi imali pravo pokrenuti takav postupak, znači 15 zastupnika, vlada, sabor RH, predsjednik RH i s te strane oni bi to trebali podnesti u roku od 30 dana od dana kada je pitanje objavljeno, a ustavni sud u roku daljnjem od 30 dana bi trebao donest odluku o tome. Također zadržali bi onu ovlast koju ima sabor i danas, ali pod uvjetom da nije, da nisu iskorištene ove mogućnosti, znači da se zatraži prethodna provjera ustavnosti pitanja ako to nije zatraženo i nakon što budu prikupljeni potpisi tada bi sabor u ovom slučaju mogao zatražit provjeru ustavnosti. Smatramo evo da je, na ovaj način bi poboljšali bitno zakonodavni normativni okvir za referendum koji je danas doista poprilično manjkav i sve ove primjedbe koje idu za tim da centraliziramo sve u ruke ustavnog suda. Zapravo kad pogledamo i danas ustavni sud nakon što budu prikupljeni potpisi odlučuje, odlučuje ovaj o tome dal je pitanje u skladu sa ustavom, našim vrednotama ili nije. Na ovaj način u principu ovom prethodnom provjerom ako bi ustavni sud rekao da to nije de facto iz toga bi se mogao izvući određeni zaključak i moglo bi se ponovno postavit pitanje i na neki način, kako bi rekao, ako, ako se to pitanje ovaj sad dobro postavi u nekom drugom koraku tada bismo mogli ovaj dobit referendum i mislim da je to, da je to bolje rješenje nego što je danas na sceni. Moram reći ovdje evo u ime predlagatelja i bio sam jučer i na zajedničkoj sjednici Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav i Odbora za zakonodavstvo, bila je vrlo konstruktivna i dobra rasprava. Ja ću reć mi to kao predlagatelji slušamo, mi to kao predlagatelji imamo još dva koraka, danas smo na 92 potpisa, svjesni smo da to može u drugom i trećem koraku otići i na puno više, ali svjesni smo da proces ako bude bio loš može otići u suprotnom smjeru. Rasprava je bila vrlo konstruktivna i rekao bi da je bilo dosta afirmativnih zapravo stavova o tome da želimo ovo pitanje regulirat i doista ga želimo regulirat u, u, u zajednici sa, sa svim zastupnicima bez obzira ko je oporba, ko je pozicija na način da nađemo najbolja rješenja, dva smo detektirali pitanja koja su otvorena, a to je upravo ovo o čemu je bilo govora, da li je to prevelika koncentracija stavljena na ustavni sud i da li je njemu dana zaista široka diskreciona ocjena to je jedna pitanje, a drugo pitanje je da li je taj kvorum podrške referendumu previsoko postavljen ili ga treba spustiti. To su stvari o kojima ćemo razgovarati u drugom i u trećem koraku. Spremni smo znači vidjet što misli zapravo i akademska zajednica i svi mi naravno i bit će savjetovanje sa zainteresiranom javnošću, pa ćemo vidjet zapravo nakon toga gdje jesmo. Evo g. predsjedniče, ovo je naš prijedlog, očekujemo podršku da uđemo zapravo u ova druga dva koraka je li da utvrdimo nacrt promjena i nakon toga da i donesemo izmjene, hvala lijepa.
Kolega Bošnjaković, niste ni pola posla odradili, imate 25 replika, tako da krećemo sada sa kolegicom Selak Raspudić, izvolite.
Svakako se nadam da u vašem naumu nećete uspjeti jer s ovako visoko postavljenim kvorumom na kraju ukoliko ga spustite recimo na 30% umjesto 33% što je 1/3, mi bi vam vjerojatno trebali pljeskati, a jasno je da u ovoj političkoj situaciji s ovakvom izlaznosti niti jedan kvorum nije prihvatljiv što ide u skladu s preporukama Venecijanske komisije i moje je pitanje na tom tragu. Kada ste vi kao predlagatelj odnosno Vlada RH ponudili Zakon o referendumu upravo ste se pozvali na kodeks dobre prakse Venecijanske komisije, dakle smatrate ga važnim argumentom u kreiranju zakona koji očito uvažavate. Zašto u tome niste dosljedni, zašto ne želite uvažiti preporuku Venecijanske komisije da se ne koristi kvorum u referendumskim inicijativama i još važnije što imate protiv one ključne preporuke Venecijanske komisije, a to je da građani sami na referendumu donesu odluku o izmjeni ustava koja se odnosi na referendumsko pitanje.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Poštovana kolegice Raspudić, pred nama su drugi i treći korak i u drugom i trećem koraku ovdje sam već u uvodu rekao da smo već jučer razumjeli da većina zapravo sudionika jako apelira na upravo pitanje kvoruma podrške, tako da s te strane mi ćemo o tome razgovarati i vidjet ćemo gdje će nas to odvesti, od nekog, od neke tako da kažem brojke smo morali krenut, neke prijašnje inicijative su kretale sa 40% vezano za izmjene ustava, mi smo došli eto na 1/3, vidjet ćemo gdje će nas to odvest, želimo napravit zapravo bolje za cijeli, za cijeli sustav.
Kolegice Peović, izvolite.
Hvala. U svom izlaganju negdje ste naznačili da bi se oko 2 od 4 ajmo tako reć pitanja još moglo razgovarati znači to je taj kvorum podrške gdje mi imamo osobito problema znači sa trećim dijelom, a to je udruživanje i razdruživanje nacionalne zajednice čisto zbog dosljednosti, a mogla bi čak reći i ciničnosti, znači u EU smo ušli sa brojem glasova koji ne bi bili dovoljni dakle po ovim kriterijima da budemo sada u EU kako ste stavili više od 50% upisanih birača treba glasati za referendumsko pitanje u tom smislu. I drugo, rekli ste znači ovo je ustavnost pitanja, ustavnost pitanja, o tome ste još otvoreni razgovarati, znači u čemu je problem, ako imamo mogućnosti na početku prikupljanja potpisa i nakon prikupljanja potpisa postaviti pitanje ustavnosti može se s time manipulirati jel, zašto se nije pitanje ustavnosti znači postavilo u jednom trenutku, u drugom, potrebno je znači definirati zašto jel?
Hvala. Izvolite odgovor.
Mi smo spremni razgovarat o svemu da unapredimo naš ovaj sustav. Ovdje je jučer na, baš na ovaj odborima je postavljeno zanimljivo pitanje, da li nam treba ta većina i da neka zemlja sad pristupa EU i tu je izražena recimo dvojba jel to je, jel to nije. To su stvari na koje moramo nać odgovor i onda možda i drugačije postaviti stvari. Što se tiče ovoga da li bi uz ovakve pragove mi imali uspješan referendum vezano za EU, ja mogu reć možda bismo mi uz ovakve pragove imali i veću zainteresiranost i veću svijest da je važno izaći na taj referendum, tako da o tom pitanju ne možemo mi sad ni vi ni ja reći da bi bilo ovako ili onako. Bilo bi u datom trenutku sukladno uvjetima. Evo.
Kolegice Vidović Krišto, izvolite.
Posljedica kršenja Ustava te asistencije Ustavnog suda tom stanju jest najniža platežna moć naših hrvatskih građana poslije Bugara. Potpisnik ovog prijedloga Branko Bačić poznat je po tomu što je držao crne novce u crnim torbama koje mu je dao Ivo Sanader. U svakoj iole funkcionirajućoj demokraciji nitko pristojan ne bi potpisao prijedlog koji je potpisao Bačić. Mi svjedočimo da su inicijativu Branka Bačića poduprla 92 zastupnika u HS-u. Mislite li da su britanski parlamentarci ili austrijski zastupnici ludi zato što traže odgovornost svojih političkih čelnika? Mislite li doista da možete svoje korupcionaške i antihrvatske rabote vršiti do beskonačnosti?
Izvolite odgovor.
Mi imamo vrlo važnu ulogu, predstavljamo veliki dio većine u Saboru, koja zapravo vodi brigu o upravljanju države. Sve ove rezultate koje imamo, postali smo u ovih zadnjih 30-ak godina članica EU, članica NATO-a, sada ulazimo u ovaj, u eurozonu, sve je to postignuto napornim radom i na tom tragu i ostajemo. I ovaj prijedlog koji je pred nama znači unaprjeđenje i korak naprijed u izgradnji jednog demokratskog društva. Stoga sve ovo što ste vi govorili itekako postoji odgovornost ljudi da sve odluke koje donosimo da budu u korist naših građana. Sve ono to je bilo crno, što je bila ona zona, postoje sudovi koji to sankcioniraju i dosta zapravo odluka i u tom smjeru mi imamo tako da s te strane i nadalje će HDZ-a sa svim njenim članovima radit zapravo i donosit odluke za boljitak ovog društva.
Imamo povredu Poslovnika. Odustali ste? ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: A vi ste preozbiljni.]] [[Upadica: Ne, odustala sam zato što nema smisla, ovo je smiješno i to hrvatski narod vidi i bez povrede.]] Dobro. Da, da. Dobro, a vi ste jako ozbiljni, za razliku od ostalih koji su smiješni. Hvala vam lijepo. Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, Ustav je [[Upadica: Istina boli, ha? Boli istina gospodine Boriću?]] [[Upadica predsjednik: Kolegice Vidović Krišto, dobivate, dobivate, dobivate opomenu.]] Mogu ja? Mogu [[Upadica: Izvolite kolegice Mrak-Taritaš i vraćam vam 5 sekundi.]] Hvala lijepo. O, super, hvala. Zahvaljujem. Dakle, ono kao što sam krenula, Ustav je zasigurno naš temeljni akt i ja sam stava da bilo kakav, bilo kakvim promjenama treba zaista pristupiti vrlo ozbiljno i vrlo odgovorno, ja bih rekla, vrlo oprezno i ne dovodit se u situaciju da jedan taj temeljni akt mijenja se svaki čas, što mi zapravo i ne činimo. No, u ovom trenutku mi imamo još jedan zahtjev za izmjenom Ustava i ja vas kao predlagatelja pitam vaš stav, odnosno vaše mišljenje. Ja mislim da bi bilo puno pametnije da smo imali jedan i drugi prijedlog u raspravi isti dan jer je to bilo moguće, da raspravljamo i o drugom prijedlogu, da i glasamo o jednom i drugom prijedlogu, riječ je o jednom Ustavu, činjenica je da su dvije različite teme pa vas moram pitati kao predlagatelja, kakav je vaš stav, da li ne bi bilo bolje da se raspravljalo u isto vrijeme ili možda imate nekih razloga zašto mislite da [[Upadica: Hvala vam.]] to nije dobro? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Mi smo bili vrlo jasni da ćemo ići u promjene Ustava vezano samo za pitanje referenduma jer smatramo da je to pitanje gdje možemo postići konsenzus. Ovo drugo pitanje koje je na, koje je na dnevnom redu, nismo sigurni da je tu moguće postići takav konsezus, a što se tiče suštine tog pitanja, imali smo i nedavno raspravu u Saboru, gdje smo rekli naše temeljne stavove o tome.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Ustav, iznad Ustava je samo Bog i krvavo su se borili za Ustav i da vlast pripada narodu. Međutim, ovo što vi radite, konstantno, a ovim prijedlogom to potvrđujete da ste vi grobari izravne demokracije, grobari referenduma, vi ste grobari ovoga Ustava kojega pokapate, za kojeg je krv prolivena, vi ste napravili da mi moramo dati svoj prijedlog jer građani koji će prikupiti potpise, prije najaviti Šeparoviću, Branku Bačiću, Vladimiru Šeksu. A konkretnije, korektnije bi bilo da ste rekli ukidamo skroz referendum. Ja pozivam hrvatski narod, inicijative, vas sve zastupnike koji ste, imate slobodarski duh, organizirajmo referendum o referendumu. Bez pitanja Ustavnog suda, Branka Bačića, [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] njegovog kuma Šeparovića i kuma Šeksa.
Izvolite odgovor.
Nismo mi nikakvi grobari demokracije, ne ukida se ovdje uopće referendum, on se postavlja na drugačijim osnovama. Na kraju krajeva, ova pravila referenduma poznaju neke druge u demokratskom smislu državotvornom, možda i naprednije zemlje od nas, tako da s te strane, mislim da je ovo samo iskorak naprijed.
Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani kolega, za razliku od većine kolega ovdje u ovoj sabornici, ja sam u političara stasao kroz referendumske inicijative. Prije svega, ovdje mislim na referendum o braku, koji se događa u vrijeme SDP-ove vlasti, ali mislim i na druge referendume, More je kopno, ... [[Govornik se ne razumije.]] deklaraciju i danas i reći ću prvo ovu stvar. Najveći problem nam je uvijek bio taj broj potpisa, 400 tisuća potpisa, tako da pozdravljam ideju da se smanji broj potpisa na 250 tisuća. Ali, ovdje moram komentirati i to sa velikom sigurnošću ustvrditi da oni koji su danas najglasniji ovdje, tobože za zaštitu referenduma, da su bili glavni saboteri i grobari referendumskih inicijativa. Podsjetit ću, kad smo mi organizirali referendum protiv Istambulske, onda su ekipa iz možemosta izmislili referendum Narod odlučuje da bi propao referendum protiv Istambulske konvencija, a danas su im puna usta referenduma i zaštite referendumskih inicijativa, a zapravo su glavni krivci za propast [[Upadica: Hvala vam.]] referendumskih inicijativa.
Izvolite odgovor.
Ja mislim da mi ne trebamo polaziti sa pozicije da štitimo referendum kakav imamo danas. Mi trebamo zapravo svi zajedno težiti da taj referendum bude bolji. Da on što bolje u principu funkcionira u društvu. Mi smatramo da ove promjene koje stavljamo na stol između ostaloga pravilno ste rekli sa 360.000 potpisa mi dolazimo da je potrebno 250, sada je to bilo u 15 dana potrebno skupiti vidjeli smo po prijedlogu zakona nudi se 40 dana. Tako da mislimo da neke stvari su bitno bolje nego što je to danas i to nam zapravo svima treba biti težnja.
Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bošnjaković, pa imamo dva smjera koliko ja vidim jutros ovdje u ovo kratko vrijeme kako će ići ova rasprava. Jedna je ona populistička, čuli smo jednu gospođu koja čita replike pa nije imala povredu Poslovnika za pročitat pa je otišla vani, čuli smo one koji se u noći obraćaju javnosti i dolaze spasiti narod, u sabornici spriječiti raspravu koliko sam ja to razumio, uredno ovdje sjede i rasprava teče. Tako da na drugoj strani oni koji zaista žele ako se vratimo 2 mjeseca i ne znam koliko unazad kad smo imali prvo čitanje Zakona o referendumu zaista urediti pitanje referenduma. I za to smo povukli određene poteze, ponudili prijedlog. Postoje i oni odgovorni koji žele riješiti to pitanje i oni koji žele na tome uzimati određene političke poene. Po meni mislim da će danas rasprava to pokazati. U drugom i trećem koraku će biti ono što je najvažnije, da vidimo zaista one koji hoće, mogu i znaju riješiti određeno pitanje ili one koji žele isključivo politizirati jer na raspravi o zakonu svi su bili za to da se ide u ustavne promjene [[Upadica: Hvala vam.]] i da se mijenja priča o referendumu.
Izvolite odgovor.
Hvala. Kolega Borić ovo jest jedna politička arena u kojoj se i očekuju različiti stavovi i različita mišljenja, različiti prijedlozi i ja ću biti zadovoljan ako iz toga budemo mogli izvući neke stvari koje ćemo ugraditi naše prijedloge za drugi korak, za treći korak i izaći iz cijelog ovog procesa sa jednim boljim nacrtom, sa jednim boljem rješenjem nego što to imamo danas. Nitko ne, nitko si ne treba uzimati za pravo da čuva demokraciju, da čuva ovo ili ono jer svi zajedno ovdje koji sjedimo svi smo mi zapravo u toj ulozi.
Kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani, hrvatska država počiva na tri stupa vlasti, na izvršnoj, zakonodavnoj i na sudbenoj vlasti. Međutim, predloženim izmjenama Ustavnog zakona o Ustavnom sudu dajete faraonske ovlasti Ustavnom sudu odnosno sudbenoj vlasti i narušavate ajmo reći ovu dosadašnju ravnotežu. Posebice što Ustavni sud znači može svako referendumsko pitanje proglasit neustavnim ukoliko je u isključivoj nadležnosti Hrvatskog sabora, predsjednika Republike ili Vlade RH. Jedan vrlo širok pojam i mislim da pravite ogromnu grešku, a svi znamo da je Ustavni sud htjeli to mi priznati ili ne ipak političko tijelo koje često ipak donosi odluke u korist vladajuće većine bez obzira bila ona lijeva ili pak desna.
Izvolite odgovor.
Jučer ovo što se kolega Pavliček rekli, jučer ovo bilo dominantno mogao bih reći dominantno na zajedničkoj sjednici odbora i to su zapravo mnogi zastupnici isticali da su date preširoke ovlasti. E sad kad pogledamo situaciju kakva je danas i danas je tako. I danas Ustavni sud na koncu kad se prikupe potpisi isto ocjenjuje jel to u skladu s Ustavom ili ne. Druga tehnika i druga metodologija je točno navesti kada zapravo nema referenduma. Ja moram reći kad sam čitao jednu inicijativu prije pa je tamo rečeno ne može referendum o obrani, ne može o financijama, ne može o vanjskoj politici, ne može o ljudskim pravima, ne može o pravima nacionalnih manjina, kad sam to vidio sam se pitao zapravo o čemu može, znate. Tako da to su u principu dvije metode koje moramo sad u ovom drugom i trećem koraku u suradnji zapravo kako sam rekao i sa stručnom i sa svom zainteresiranom javnošću zapravo izbrusiti i vidjet gdje smo, ali i sada je situacija da Ustavni sud ima ogromne ovlasti.
Kolega Sačić, izvolite.
Pa kada pročitamo odredbe ovog prijedloga Zakona o referendumu koji ste u ožujku stavili u proceduru i stavimo ga u omjer ovaj odnosa i određenim sinergijskim pretpostavkama sa nadam se neuspjelom inicijativom onda dolazimo do zaključka da ste potpuno i baš frapantno zauzeli stav gušenja narodnih inicijativa jer u postojećem prijedlogu Zakona o referendumu već postoji nekoliko kontrolnih mehanizama u prethodnom dijelu postupka prije prikupljanja postupka od Državnog izbornog povjerenstva, od iznošenja stajališta sabora, predsjednika vlade o tom referendumu, a sam Ustavni sud je rekao u tom stajalištu da samo iznimno mora i može biti upućen u postupak nakon prikupljenih potpisa, sad ga stavljate zapravo u početak te priče. Zbog čega, zašto, obrazložite?
Izvolite odgovor.
Kolega Sačiću, ako idemo s ovom prethodnom znači provjerom danas ćemo doći tako da kažem prvog odgovora, a da nismo potrošili svi onu društvenu energiju hoćemo potpisivati ili nećemo pa će Ustavni sud ocijeniti je li to je u skladu s Ustavom ili nije. Ako Ustavni sud kaže da nije vi onda možete ponovno formulirat pitanje samo ovaj put kad vidite obrazloženje Ustavnog suda postoji mogućnost da se to pitanje napravi na ustavno dopušten način. Dakle, mislim da ovo daje veću šansu za ovaj organiziranje referenduma nego ova situacija koju mi imamo danas.
Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani kolega Bošnjakoviću kada se zakoni donose, kada se mijenja Ustav, valjda se gleda iskustvo neke zemlje. Ako Hrvatska u svojih 30 i nešto više godina je imala jedan referendum pa valjda bi prijedlog ovog sabora trebao ići u smjeru da se referendum liberalizira, a ne da vi dodatno predajete ovlasti onima koji su gotovo za svako referendumsko pitanje kada ih se pitalo rekli da je to referendumsko pitanje neustavno. Imali smo jedan referendum, referendum o braku. Zašto smo ga imali? Zato što ovaj visoki dom nije pitao Ustavni sud je li to pitanje ustavno ili nije. Da ga je pitao, odgovor bi bio da je neustavno i vi bi sada o svakom pitanju pitali dakle Ustavni sud kojeg ste vi iskadrovirali, je li pitanje ustavno ili nije. Možete mi objasniti tu logiku, [[Upadica: Izvolite…]] a govorite kao da želite omogućiti referendum.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Grmoja, dakle, manji je broj potpisa, veći je broj dana kada se to prikuplja i kao što sam već jednom rekao, kada prethodno postavite pitanje Ustavnom sudu je li pitanje dopušteno ili ne, pretpostavimo da on kaže ne, ali iz tog obrazloženja proizlazi zašto nije dopušteno i vi ćete preformulirati pitanje i ići sa novim pitanjem i ako ste se uskladili sa Ustavom, tada je referendum moguć. Eto.
Kolega Mlinarić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, kolega Bošnjakoviću. Znamo i treba podsjetiti hrvatsku javnost da je prvo čitanje prošlo kroz ovu sabornicu i gdje je bilo jedino bitno da se povećava rok trajanja prikupljanja potpisa sa 2 tjedna na 4 tjedna, koliko me sjećanje služi. Vi s ovom promjenom Ustava idete na cenzus kojeg ste vi skinuli kad vam je trebalo za EU da Hrvatska uđe. Prebacivati na Ustavni sud da sve, da ima dobar udio u odlučivanju o pitanju, a ako znamo da je Ustavni sud zapravo rashodovani političari HDZ-a i SDP-a da sjede, čast izuzecima, čast izuzecima, da sjede u Ustavnom sudu i ako se vi uspijete se SDP-om, kao što vidimo da ćete se izgleda dogovoriti, onda je sve jasno i da zapravo odgovara i vama i njima da se ide u promjenu Ustava, moglo se mijenjati u drugom čitanju sve to što ste nabrojili bez cenzusa. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Kolega Mlinarić, dakle vi i danas u ovom sustavu imate Ustavni sud čija je, tako da kažemo, konačna. Po ovome što sad predlažemo, Ustavni sud prethodno ocjenjuje pitanje, daje obrazloženje, ukoliko smatra da je ono nedopušteno, ali vi imate pravo, dakle, promijeniti to pitanje, uskladiti ga s onim što Ustavni sud kaže i tada idemo u referendum. Ja mislim da ovo, da ovo daje puno veće šanse za referendum nego sustav koji imamo danas. Ovo mislim da je dobrodošlo, da imamo umjesto 2 tjedna, 4 tjedna ili 40 dana, sad više ne znam, i također, sa 360 smo pustili na 200, mislim da je to, 250, mislim da su to u redu iskoraci. A ovo što se tiče cenzusa, nekada smo imali cenzus pa onda nismo i sad ga opet vraćamo jer mislimo da bi, Ustav se zaista i ti zakonski organski mogu mijenjati jedino ako je kvalificirana neka većina.
Kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem poštovani kolega Bošnjaković. Ranije ste rekli, mislim s pravom, da već sada u ovom modelu Hrvatske da imamo prevelike, velike ovlasti Ustavnog suda, već sada. Upozorit ću da u svijetu postoji jedan fenomen sudski aktivizam gdje sudovi zapravo mimo volje većine mijenjaju ključna pravila u društvu pa se postavlja pitanje ako su Ustavni sud pogrešno tumači, recimo temeljno pravo na život, kao što su u presudi oko tzv. prava na pobačaj, zašto bi ljudi imali povjerenje u Ustavni sud za druga pitanja. Dakle vi sa ovim prijedlogom povećavate, ne smanjujete nego povećavate ovlasti Ustavnog suda koji nije zaslužio povjerenje ljudi i zato su mnogi građani skeptični i cinični jer nemaju nažalost, ja bih volio da je drugačije povjerenje u naše institucije.
Izvolite odgovor.
Kolega Bartulica, neki imaju povjerenje, neki nemaju. Dakle ne možemo govoriti u nekakvim, apsolutnom smislu da je apsolutno nepovjerenje. U svakom slučaju postoje skupine koje smatraju i većine zapravo, koje smatraju da su mnoge odluke Ustavnog suda dobre. Ustavni sud je izabran sukladno ustavnim odredbama. Neki kažu da je to trgovina, neki da je to ovako ili onako, ali Ustavni sud po našem sudu obavlja svoje funkcije korektno, odluke koje donosi su, evo, po nama, neke nam idu u prilog, neke nam ne idu u prilog, naše mišljenje, neću reći ovako, ali ja mislim i dalje, opet ću ponoviti, da ovaj sustav koji predlažemo, nudi veću mogućnost organiziranja referenduma po novom sustavu nego po starom. Jer, ovdje po starom, kad Ustavni sud donese odluku, to je odluka, a po novom sustavu, dakle on donese odluku, ali vi možete preformulirati pitanje i ići u drugi krug i organizirati referendum.
Hvala vam. Kolega Brumnić, izvolite.
Poštovani kolega Bošnjakoviću. Ključno pitanje ovog vašeg prijedloga je ustvari zašto se bojite naroda koji vas je izabrao? Koji vam je dao mandat da ga ovdje zastupate? To je ključno pitanje kad se pročita ovaj vaš prijedlog. Kad pogledate čemu služi referendum, referendum služi tome da bi građani bilo koje zemlje rekli onima koji su na vlasti da nešto rade krivo i da nešto raditi drugačije. Kad pogledate najrazvijenije zemlje svijeta, onda je referendum onaj institut gdje ljudi koji su izabrani od naroda pitaju taj narod na koji način voditi zemlju. Pogledajte Švicarsku i recite mi da je model u Švicarskoj lošiji od ovoga koji imamo mi. Ono što je drugi problem, što kolege navode, to je prenošenje ovlasti na Ustavni sud, to je pitanje nesposobnosti vladajućih da preuzmu odgovornost za ono što je njihov posao.
Izvolite odgovor.
Kolega Brumnić, nitko se ne boji naroda. Sustav koji predlažemo smatramo da je iskorak naprijed, da olakšava i omogućava organiziranje referenduma. Nije ovo prenošenje ovlasti na Ustavni sud, Ustavni sud ih ima i danas. Ovo je u principu, omogućavanje da Ustavni sud donese odluku, ali vi kao predlagatelj referenduma, ako Ustavni sud zauzme stajalište da to nije u skladu sa Ustavom, možete pitanje preformulirati, znači doći na isto, samo uz drugačije eventualno obrazloženje.
Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Bošnjakoviću, Ustav se u Hrvatskoj nije promijenio više od desetljeća kroz Sabor. Ključ za tu promjenu prije više od 10.g. je bio razgovor i postizanje koncensusa, na taj način smo došli do nekih rješenja koja su dobra i nekih koja u praksi i nisu toliko dobra koliko smo to od njih očekivali, dali ćete sada biti otvoreni za brojne primjedbe koje su već jučer na sjednici Odbora za Ustav upućene ili će vaš stav biti ono što smo predložili ili nikako. Ovo je ključno pitanje za to da znamo ima li uopće smisla sudjelovati u ovoj raspravi i na koji način, hvala.
Izvolite odgovor.
Kolega Grbin itekako ima smisla, razgovarali smo već znači i kod upućivanja ovih odluka u proceduru, naravno da moramo razgovarati o ovoj drugoj etapi i onoj trećoj etapi i jako nam je stalo zapravo da postignemo konsenzus. Nismo, nismo tvrdi da, da, da nemamo sluha. Ja sam već sad naglasio u ovoj raspravi koje sam vidio važne točke jučerašnje rasprave, jel. To su, to je ovaj kvorum vezan za, za izlaznost, vezano za podršku referendumu i naravno ove ovlasti ustavnom sudu da li ih treba pobrojat, o čemu uopće nema referenduma kao što je bio vaš prijedlog iz 2018. čini mi se ili dat neku širu definiciju koja će omogućit ustavnom sudu da ovaj razmatra sva ta pitanja, al o tome ćemo razgovarat ne samo mi koji ovdje jesmo nego mislim da to treba još puno šire otvorit.
Kolega Raspudić, izvolite.
Zahvaljujem. U svom izlaganju rekli ste kako ništa niste radili skrivećki, citiram vas. Pa kako niste predljetnu pauzu, zadnji tjedan, dan prije uvaljujete ovu raspravu u HS, pa što je to nego nepoštivanje prema hrvatskom ustavu, pa ustav je ozbiljna stvar i to se ne može švercati na ovakav način. Ja ću vam ipak čestitati jer ste vi već ostvarili jednu veliku pobjedu s ovim, ostvarili ste političku pobjedu jer ste uspjeli teško iskompromitirati dio oporbe koji je ovo potpisao jer ste ih uvukli u svoj zmijski zagrljaj. Vaša reputacija se ne može dodatno srozati, za vas, uz vas stoji samo vaša klijentela, to je ovih 17% koje ste imali, oborivši izlaznost dobili ste vlast, ali itekako možete iskompromitirati druge jer ova rasprava se mogla voditi i sa 76 ili 77 potpisa koliko imate u vladajućoj većini tako da pada u vodu objašnjenje dijela naivne oporbe ponavljam koja se teško iskompromitirala s ovim da su oni sad htjeli da se o ovome evo raspravlja.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Kolega Raspudić, ne želimo mi nikoga kompromitirat, ništa mi nismo skrivali, mi već nekoliko mjeseci vodimo razgovore sa svim klubovima vezano na ova pitanja, nakon toga zapravo javnosti je sa svime tim upoznata i ovo je samo prvi korak, još ćemo mi o ovome itekako razgovarat i poslije ljetne stanke imat ćete priliku, ja bih rado volio da se i vaš klub uključi u raspravu o ovome, da date prijedloge, da i vi postanete i volio bi jako rado bit u principu dio, dio sabora za koji se može reć da je unaprijedio zapravo odredbe i unaprijedio institut referenduma kod nas koji je danas takav kakav je.
Kolegice Orešković, izvolite.
Zahvaljujem. S obzirom na sve problematične točke našeg ustava mislim da nam treba naprosto skrojiti novo odijelo, evo ustav bi bio to novo odijelo, a vi ste išli sa prijedlogom koji predstavlja zamjenu jednog rukava. S nekim od teza vezano za referendum ja bi se mogla složiti, primjerice podizanja kvoruma onih koji su uopće izašli na referendum i glasali za, ali želim samo skrenuti pozornost na to koliko smo u tom dijelu licemjerni odnosno koliko na razini dnevnopolitičkih potreba i pragmatizma mijenjamo neke stvari. Jedina situacija kad se mora ići na referendum, dakle vi ovdje govorite kada se može, kad se mora kad se govori o udruživanju s drugim državama, međunarodnim organizacijama itd.. Kad smo išli u EU tada smo namjerno spuštali ove kvorume jer smo bili svjesni male izlaznosti u situaciji kad se mora održat referendum, a sada u onim situacijama kad bi se mogao sad ćemo ga podizati, nije li to malo kontradiktorno, nije li to dokaz nezrelosti i nespremnosti države da trajno o nečem promišlja?
Hvala vam, hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Mogao bi se s vama složit da ustav bi mogli mijenjat u cijelom nizu detalja, ovaj zahvat nije čak ni mijenjanje rukava nego tek jednog malog gumbića, ali konsenzus je teško postić zapravo da bismo išli u širi obuhvat, ovo smatramo da je moguće. Što se tiče ovih kvoruma o kojima ste govorili nekad je, nekad smo imali kvorum, drugi put nismo imali, sada ga ponovo uvodimo jer smo došli do toga ne bi bilo u redu da se ustav može promijenit zaista sa nekakvom malom izlaznošću, organski zakon ili tako, tako da uvodimo dakle kvorume podrške za koje smatramo da su u redu, ali oni će bit predmet razgovora u ovom drugom i trećem koraku jer izraženo je mišljenje da je to previsoko postavljeno, tu smo otvoreni za razgovor.
Kolega Šimičević, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS. Poštovani kolega, vi ste rekli da je cilj poboljšati zakonodavni okvir kad je u pitanju referendum i da kroz ovih 30.g. su se stekle određene pretpostavke da se ovo pitanje uredi. Ovo je samo prvi korak, da li će doći do toga to ćemo još vidjeti. Ono što sam ja vas htio pitati jer ovdje se često loše, jako loše govori o ustavnom sudu, što vi mislite jesu tamo stručni ljudi koji mogu donositi odluke ili su tamo ljudi koji sjede ne znam po čijem diktatu? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Ja o ustavnom sudu imam pozitivno mišljenje, mislim da su njegove odluke dobre, promišljene, oni koriste zapravo i mišljenja stručnih ljudi izvan ustavnog suda da bi donijeli svoje odluke. Kao što vidimo postoje, do prije ovog saziva to i nije bilo tako, sad imamo i izdvojena mišljenja koja se javljaju, neka podupiru odluku, neka zapravo osporavaju odluku, tako da s te strane ja bih cijeli niz ovdje odluka mogao nabrojat za koje mislim da su jako dobre i da su jako dobro obrazložene što nama zapravo i u praksi itekako koristi, a način na koji je ustavni sud izabran je propisan ustavom.
Iduća replika kolegica Glasovac izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani kolega Bošnjakoviću, ustav se mijenja jednom u 10, ponekad i u 20.g. i ono što trebamo učiniti kada do toga dođe je da Ustavom odgovorimo na one ključne društvene izazove. Kada pogledamo kakve stvari se događaju u Poljskoj i Mađarskoj od nedavno i u Americi po pitanju ljudskih prava i temeljnih sloboda koje jedna, koje je mjesto zapravo da se ona štite je Ustav. I meni je nevjerojatno da vi to ne prepoznajete, da kroz ovaj Ustav trebamo zaštiti i dodatno ojačati određena ljudska prava, a isto tako onemogućiti njihovo umanjivanje i ljudskih prava i temeljnih sloboda. Točko je kada kažete da je ovo prvi korak, tek otvaranje rasprave, donošenje odluke o pristupanju promjeni Ustava, ali ono što mene žalosti je vaša uskogrudnost gdje ste postavili stvari na način, u ovim gabaritima koje smo mi zadali [[Upadica: Hvala vam.]] i ništa izvan toga. To me žalosti.
Izvolite odgovor.
Kolegice Glasovac, ovo je u formalnom smislu naš prijedlog, u taj prijedlog zaista ćemo raspravljati dalje i vidjet ćemo gdje ćemo doći. Što se tiče ostalih pitanja to smo još na početku priče rekli da što se nas tiče ide samo ovo jer oko ovoga očekujemo da možemo postići konsenzus. Oko ovih pitanja koja ste vi stavili na dnevni red imali smo raspravu i vidjeli smo zapravo količinu neslaganja i teško da o tome možemo postići konsenzus, a inače mislim da je Ustavni sud u tom pitanju donio jednu vrlo pristojnu odluku. Recimo njeno obrazloženje baš ukazuje na taj balans zaštite privatnosti žene, njenog integriteta i zaštite zapravo nerođenog djeteta. Tako da sve te, sva ta obrazloženja u ustavnoj odluci Ustavnog suda o tom pitanju mislim da su dobro izbalansirana.
Povreda Poslovnika, kolegica Glasovac, izvolite.
Povrijeđen je Članak 238., ja se kao zastupnica osjećam uvrijeđeno jer kolega Bošnjaković misli da ne pratim dovoljno ono što se događa u Americi. Znači u Americi su mislili 50 godina da ono što je njihov Vrhovni sud donio da je [[Upadica: Kolegice Glasovac znadete i sami …]] dovoljno, a ispostavilo se da nije, da bi puno lakše bilo da je u ustavu bilo definirano pravo na izbor, a ne da se pravo na pobačaj vuklo iz prava na privatnost.
… kolegice Glasovac, dobivate, dobivate opomenu, nemojte to raditi. Molim vas, ajde molim vas kolega Bošnjaković, kolegice Glasovac vi ste potpredsjednica sabora i ja vas molim da se, niste bili povrijeđeni ovo je bila čista polemika i vi ste replicirali i dobili ste opomenu. Kolegice Ahmetović, izvolite.
Poštovani kolega Bošnjaković, Ustav se ne mijenja svaki dan, ne mijenja se ni svake godine, ne mijenja se niti svakog mandata. Dakle, prava je prilika da kada pristupamo promjenama Ustava njima pristupimo sustavno, da pokušamo unijeti sve izmjene koje će ići u korist i unapređenju razvoja zapravo ovog društva. Vi ste u svom izlaganju rekli da ste spremni razgovarati o svemu, da točno kažem, dakle nije ovo zacrtana knjiga, mi smo spremni i otvoreni razgovarati i vrijeme je da razgovaramo. Budući ste na općem saboru HDZ-a nedavno donijeli i novi program u kojem da parafraziram stoji nekako da se zalažete za tradicionalno obitelji, ali poštujete i sve druge oblike obitelji, a i svjesni ste toga da je i progresivna oporba dala svoj prijedlog izmjene Ustava moje pitanje je vrlo decidirano. Jeste li spremi upravo ovo što je u HDZ-ovom programu [[Upadica: Hvala vam lijepa]] a i od oporbe došlo unijeti u ove izmjene Ustava?
Kolegice Ahmetović, hvala vam lijepo. Izvolite odgovor.
Mi smo se opredijelili i što smo najavili to smo stavili na stol. Sve ono što stavite na stol vi kao progresivna oporba mi ćemo analizirati i vidjet ćemo da li možemo se naći.
Kolegica Urša Raukar, izvolite.
Hvala. Uvaženi kolega Bošnjaković, vrlo jedno konkretno pitanje. Po vašem prijedlogu kako mislite da bi jedan ustavotvorni referendum moga uspjeti ako je potrebno da za prijedlog glasa 1,2 milijuna ljudi za, a izaći mora milion i 800, to je po izračunu postotaka. A na zadnje parlamentarne izbore je izašlo milijun i 600 građana i građanki ove države. Znači brojke su dosta nemilosrdne pa u tom smislu bih rekla da je vrlo jasan zaključak da zapravo ni jedan ustavotvorni referendum neće biti u realitetu moguć, pa bih vas lijepo molila ako možete to prokomentirati. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Poštovana kolegice Urša Raukar Gamulin, upravo sam više puta rekao da smo o tim brojkama itekako u drugom i trećem koraku razgovarati. Nisam siguran da vam je ova matematika vezano za promjenu Ustava da vam je točna, tu je kolega Bauk evo baš ću ga konzultirati jel moguće teoretski, jel teoretski je moguće da izađe samo jedna, jedna ta trećina i da budu svi za, a onda je to malo manje od tih milion i 800, ali to govorimo više u okvirima teorije.
Kolega Habijan, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Bošnjaković, evo prije nekih 2 mjeseca u ovom visokom domu raspravljali smo upravo o izmjenama i dopunama Zakona o referendumu i tada su ja bih rekao gotovo unisono svi zastupnici ovdje ukazali na potrebu da idemo i mijenjati i Ustav i Ustavni zakon upravo kako bi ovo pravno područje referenduma bolje uredili. Međutim evo čujemo danas dio dakle oporbenih zastupnika se protivi dakle i otvaranju samog prijedloga za razgovor o izmjenama Ustava i Ustavnog zakona, govore da smo ovdje nešto, da nešto skrivamo mada se već više mjeseci zna da jer smo pričali da ćemo otvoriti ovu temu, juri se automobilom u Zagreb kako bi se nešto spriječilo međutim nikakvi konstruktivni prijedlog nismo čuli. Isto tako ono što vidimo zapravo da dio oporbenih zastupnika ne razumije da Ustavni sud nije sud u smislu pravosudnog tijela. Da je Ustavni sud možemo reći jedan od 4 stupova vlasti u ovoj državi. Isto tako postavlja se pitanje tko ako ne Ustavni sud bi trebao utvrđivati o ustavnosti određene referendumske inicijative odnosno referendumskog pitanja. Tko je to ako to nije Ustavni sud kao jedan od 4 stupova vlasti u ovoj zemlji?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Habijan ja se potpuno slažem zapravo ovdje sa vama. Ustavni sud zauzima važno mjesto u našem sustavu. To nije institut pravosudne vlasti iako vrlo često odlučuje o odlukama pravosudne vlasti tako da s te strane ima neke posredno rečeno ingerencije, ali nije ovo nepoznat sustav što imamo mi da imamo Ustavni sud, da Ustavni sud odlučuje i o povredama temeljnih ljudskih prava, ali da odlučuje zapravo i o referendumskim inicijativama. Nije ovo neka naša posebna novost nego naprosto ovo je ja bih rekao jedno rješenje koje njeguje dobar dio demokratskih zemalja.
Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, neke države imaju izričito propisane teme o kojima se ne smije odlučivati na referendumu. Koje po vama teme odnosno pitanja koja ne bi spadala jel u one o kojima se može odlučivati na referendumu, a ne spadaju u djelokrug sabora, Vlade RH odnosno predsjednika Republike Hrvatske kako je ovdje definirano. Hvala.
Izvolite odgovor.
Pa evo poštovana kolegice Marić, ja vam se osobno više zalažem za onu jednu širu definiciju gdje bi Ustavni sud vodeći računa o vrednotama sustava odlučivao ili je ili nije u skladu sa Ustavom, jer ako mi sad, vidio sam kažem jednu inicijativu koja je rekla nema referenduma o financijama, nema o pitanjima obrane, nema o pitanjima vanjske politike, nema o pitanjima ljudskih prava, nema o pitanju prava nacionalnih manjina, kad sam sve to podvukao ja sam se zapitao čekaj o čemu onda ima referenduma. Tako da s te strane možda bi trebalo neke stvari naznačiti ali zapravo ipak ostavit jednu, jednu veću mogućnost diskrecijske ocjene Ustavnog suda.
Kolega Katičić, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, kolega Bošnjakoviću u ime kao predlagatelj ovoga ja uvodno bi kazao da se slažem i dijelim vaše mišljenje i stavove po pitanju važnosti i uloge Ustavnog suda u procesu odnosno u pravosudnom sustavu kao takvom. Naravno on ima, ovdje su na tragu očigledno nekakve zanemarivanje pa čak mogao bi i kazati omalovažavanje svih državnih institucija, ovdje i konkretno se radi o Ustavnom sudu. Međutim, ja bi se malo skoncentrirao i probao i čuti vaše mišljenje da pojasnite u pogledu tih referendumskih inicijativa izmjenama ovog Zakona o Ustavnom sudu koje na neki način, ne na neki način nego definiraju vremenski protek i predaje inicijative obvezuje inicijativu koja određuje pitanje da u određenim rokovima je i dostavi te prikupljene potpise i sve aktivnosti što mislim da je značajni iskorak u odnosu kakvo je sadašnja situacija kada tih vremenskih jasnih okvira nema.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Katičić zapravo ovu cijelu inicijativu treba promatrat znači sa aspekta samog Ustava i sa aspekta Ustavnog zakona o Ustavnom sudu ali zapravo i Zakona o referendumu koji smo ovdje imali. Kao što ste vidjeli taj zakon zapravo propisuje određene rokove kada se zatvore ovi prostori gdje se prikupljaju potpisi i određuje rok u kojem je to potrebno predati. Mi sada to nismo imali i sad možemo samo nagađati šta se tu zapravo događalo ili ne. Tu je potrebno po meni regulirati što više pitanja i tih tehničkih kako ne bi ostale ovaj dvojbe, ali to je stvar sutra Zakona o državnom referendumu jer takve tehničke odredbe mislim da nemaju mjesta ovdje. Što se tiče Ustavnog zakona o Ustavnom sudu on je vrlo jasan, on propisuje rokove u kojima Ustavni sud mora donest ovaj odluku, rokove u kojima se može podnijet ovaj zahtjev za ocjenu za ustavnosti tog pitanja. To je jasno.
Hvala vam. Kolega Jakšić, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Kolega Bošnjaković slušajući vaš uvodni dio naravno s nekim stvarima se slažemo, s nekima se ne slažemo ali to je sve podložno razgovoru. No, ono ključnije pitanje s obzirom da znamo da se Ustav ne mijenja prečesto, ako postoji inicijativa od vladajuće većine, a postoji i s onima koji su se putem priključili zašto onda ne pristane vladajuća većina na sveobuhvatniji paket rasprava o promjenama Ustava, a na neke stvari od tih koje mi tražimo je ukazivao i Ustavni sud. Od definiranja prava na pobačaj do izbornih jedinica ili provedbe samih izbora, a i sigurno je da samoj atmosferi rasprave i traženja konsenzusa oko ustavnih promjena ne doprinose ni ovi nemušti medijski plotuni koji izlaze o jeseni i definiranju drugačije uloge predsjednika Zorana Milanovića u odnosu na mjesto vrhovnog zapovjednika jer mislim da nitko u ovoj zemlji ne bi baš želio da vrhovni zapovjednik postane Mario Banožić. Ništa to nije osobno.
Izvolite odgovor.
Naprosto živimo u takvom političkom trenutku kada vidimo da vrlo teško postižemo konsenzus. Jako smo podijeljeni oko svih pitanja. Jedni imaju jedno mišljenje, drugi drugo, treći treće i zapravo tih 2/3 je vrlo teško skupiti. I stoga bojim se da u mnogim pitanjima da ih sad otvorimo da bi teško došli do te 2/3 i zato smo rekli da idemo samo sa onim što smatramo da će biti iskorak, a gdje očekujemo zapravo podršku, a referendum je bio upravo takvo pitanje kad je bio na stolu Zakon o referendumu gotovo smo bili tu složni da tu treba i promijenit Ustav i da tu treba promijeniti cijeli sustav.
I kolega Bauk zadnja replika, izvolite.
Gospodine Bošnjakoviću mene iznimno zanima vaš odgovor na moje slijedeće pitanje. U čemu je problem HDZ-a i prava na izbor žene? Dakle, vaš predsjednik javno podržava pravo na izbor. 24 godine vlasti HDZ-a nije promijenjen zakon koji priznaje pravo na izbor. 6 od 7 ustavnih sudaca koje je HDZ nominirao Ustavni sud podržava pravo na izbor. 2 od 3 glasača HDZ-a podržavaju to pravo. U nacrtu i prijedlogu Ustava 1990. bio je to pravo, a i kad je ispalo ništa se nije dogodilo. Ni jedan od vaših koalicijskih partnera nema ništa protiv, a neki podržavaju naše prijedloge o pravu na izbor. A u čemu je problem? Gdje, nema većeg konsenzusa u zemlji od ovoga da se prizna pravo na izbor žene. Jedini koji ima problem s konsenzusom iz potpuno nepoznatih razloga jer nema nikakve logike je Klub HDZ-a. Možete mi to objasniti, pokušavam shvatiti. Hvala.
Teško ćemo se mi uskladit ovdje, ja ovu odluku Ustavnog suda vezano za ocjenu ustavnosti tog zakona smatram jednom od boljih jer je jako dobro dalo obrazloženje kao što sam već rekao vezano za očuvanje privatnosti žene, vezano za njen integritet, a opet je vezano za zaštitu prava djeteta. Tako da mislim da je to jedan jako dobar balans između ta dva prava koja postoje. Jasno je da je zakon iz bivše države da on još raspolaže terminologijom organizacije udruženog rada, dinari, i takve stvari, ali suštinski mislim da je ovdje zapravo bilo obrazloženje dobro i ono što rekli zapravo u raspravi neki dan u Saboru, rekli smo u principu da je to pitanje zapravo ovim Zakonom pristojno regulirano. Evo.
Hvala kolegi Bošnjakoviću. Došli smo do kraja pa ću sada pozvati predstavnika Vlade, poštovanog državnog tajnika u Ministarstvo pravosuđa i uprave, Josipa Salapića da isto da dodatno obrazloženje kako Vlada gleda na ove prijedloge odluka. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče HS-a, poštovane zastupnice i zastupnici. Vlada RH predlaže HS-u da se prihvati Prijedlog Odluke o pristupanju promjenama Ustava RH koje su predsjedniku HS-a podnijele 92 zastupnika u HS-u. Vlada podržava Prijedlog Odluke o pristupanju promjenama sa Prijedlogom nacrta promjene Ustava. Predloženim ustavnim promjenama imamo u vidu da se i u proceduri donošenja novog Zakona o referendumu te da će se pravno područje referenduma vrijediti cjelovito, kako zakonom, tako i ustavnim promjenama. Također, predloženim promjenama Ustava olakšat će se pokretanje narodnih inicijativa uz istovremeno osiguranje legitimiteta odlučivanja. S tim u vezi, posebno se podržava smanjenje potrebnog broja birača koji mogu zatražiti raspisivanje državnog referenduma sa dosadašnjih 10% od ukupnog broja birača u RH, sa, što bi bilo oko 360 tisuća na 250 tisuća birača. Smanjenje potrebnog broja potpisa za raspisivanje referenduma u bitnome će olakšati korištenje referendumom kao instrumentom neposredne demokracije. S druge strane, podržavamo cilj zakonodavca da se osigura legitimitet odlučivanje uvođenjem kvoruma odlučivanja, smatramo da su predloženi kvorumi u čl. 87 st. 3 i čl. 135 st. 4 Ustava RH primjereni različitim predmetima odlučivanja. Što se tiče Prijedloga Odluke o pristupanju izmjenama Ustava Ustavnom sudu RH, također, Vlada podržava prijedlog pristupanju promjenama s obzirom da je dosadašnja praksa pokazala manjkavosti važećeg uređenja nadzora nad ustavnošću referenduma, odnosno nadzora nakon što se objavi odluka da je prikupljen potreban broj potpisa birača za raspisivanje referenduma. Uz zadržavanje tog oblika nadzora, podržavamo uvođenje ustavnog nadzora o ustavnopravnoj dopuštenosti referendumskoga pitanja i prije pokretanja postupka prikupljanja potpisa birača, a kako bi se izbjegle nepotrebne društvene napetosti i podjele, kao i troškovi za organizatore referendumskih inicijativa. Vlada RH prepoznaje da je cilj ovih izmjena Ustavnog zakona o Ustavnom sudu učiniti referendumski postupak pravno pouzdanijim i izvjesnijim. Evo, hvala lijepo predsjedniče.
Imate nekoliko replika, prva je na redu kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Napetosti i podjele se izbjegavaju uvažavanjem volje naroda, raspisivanjem raferenduma i olakšavanjem referendumskih inicijativa, a ne ovime što vi govorite. Pitat ću vas nešto vrlo konkretno, budući da g. Bošnjaković dvaput nije konkretno odgovorio na konkretno pitanje. S obzirom da se Vlada u Zakonu o referendumu poziva upravo na Venecijsku komisiju i njezine preporuke, Kodeks dobre prakse, što vi mislite o tome, što također, preporuča Venecijska komisija, prvo da nema kvoruma, a drugo, još važnije, da se na referendumu građani izjasne o ustavnim izmjenama koje se odnose na pravo na referendum. Molim vas konkretan odgovor.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Onda ću ja nastaviti niz pa ću 3. odgovoriti na vaše pitanje. Što se tiče preporuka Venecijanske komisije, mi smo u Zakonu o referendumu u prvom čitanju o tome govorili i smatram da se ova šira rasprava o ustavnim promjenama treba uključiti sve aspekte, pa u jednom dijelu i ovo o čemu vi govorite. Prava, svrha i smjer ovih ustavnih promjena, odnosno točnije, pravno rečeno, pokretanje inicijative za ustavne promjene i nacrt ustavnih promjena, još ima vremena u HS-u raspraviti sve detalje o kojima vi govorite. Ako je nama cilj urediti pitanje referenduma koji nije do sad dobro uređeno, odnosno pokazale su se pravne praznine u tom dijelu, smatramo da ima vremena obrazložiti, važiti ili raspraviti o svim argumentima, tako da nema potrebe za nikakvom napetošću, nema skrivenih nikakvih motiva, svi se smirimo i bit će sve u redu.
Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani državni tajniče. Dakle u dnevnom redu Sabora je jednako tako Zakon o referendumu u drugom čitanju. On tamo stoji i pretpostavljam, čeka da vidi, da svi zajedno vidimo što će se izdešavati sa ovom inicijativom vezano uz ustave, odnosno promjene koje bi trebale biti u Ustavu. Ono što je apsolutno jasno u ovom trenutku je da će se morati u jednom trenutku taj zakon povući i doraditi i preraditi u skladu, ako zaista se dođe do toga će se Ustav i promijeniti. Meni se čini da bi i rasprava o ustavnim promjenama trebala ići i to još jedanput uključiti i raspravu o Zakonu o referendumu jer mi se čini da je to jedinstveni paket. Da ako želimo zaista nešto napraviti vezano uz referendum, da moramo to napraviti kao jedinstveni paket i kao što se traži 101 ruka vezano uz ustavne promjene, mislim da bi onda u tom smislu trebalo i Zakon o referendumu posložiti na način da dobije zaista veliku većinu u Saboru [[Upadica: Hvala vam.]] pa vas molim očitovanje vezano uz to.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Iz povijesti rada u HS-u, sjećate se zastupnika Lesara i ustavnih promjena koje smo pokretali u mandatu Vlade SDP-a, ovo je prvi korak, ima još drugi korak, kad se raspravlja o nacrtu i treći, kad je potrebno 2/3 zastupnika da dođe do stvarne promjene Ustava RH. Slažem se s vama, to je jedinstveni niz koji trebamo povezati, konačno ako želimo urediti pitanje referenduma u RH. Ako ste, slušao sam raspravu, i sve replike g. Bošnjakoviću, dakle ako je stav prema Ustavnom sudu koji su nakon izbora, tu se krivi HDZ i SDP, izabrao HS koje su povjerenjem najvećim strankama dali hrvatski birači i građani RH, ako se kao vrećom za boks udara Ustavni sud, kako mislite da ćemo stvoriti legitimitet bilo kakvih promjena kada se tijelo koje se treba izjasniti o referendumu smatra političkim neprofesionalnim i nekakvim političkim uhljebima. Mislim da nam budućnost nije svijetla po tom pitanju ako ćemo na vlastiti sud pljuvati.
Hvala vam. Kolega Miletić, izvolite.
Poštovani državni tajniče, prije nekih mjesec, dva mi je imam iz istamske zajednice iz Švicarske, poslao mi je jednu fotografiju i kaže, Marine, pogledaj referendum u Švicarskoj gdje se ljude pita može li susjed dignuti dva kata na svojoj kući i oni su lokalno u kantonu organizirali referendum jer zakonski to nije predviđeno, pazite, ali ako narod hoće i ako ljudi nemaju s tim problema oni će to omogućiti, e pa to vam je demokracija. Državni tajniče odgovorite hrvatskom narodu, molim vas, nemojte se uvijati i izmuljavati koliko točno po ovom trenutnom prijedlogu građana mora izaći na referendum da bi referendum uspio, siguran sam da znate tu brojku neka ju čuje hrvatski narod.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo predsjedniče sabora. To vam je uvaženi zastupniče Miletić kao kad se postavljalo pitanje koliko ste vi točno skupili potpisa pa ste negdje držali u tajnosti, u neizvjesnosti, pa smo ostavili prostor nažalost pravnim prazninama da se u Zakonu u referendumu omogući politička promidžba sa jasnim znanjem da će na kraju ta inicijativa zbog neustavnosti pitanja pasti na Ustavnom sudu, pa se potroši novac, volja građana, izmanipuliraju ljudi na potpisima i na kraju kažete evo sad je Ustavni sud neko neprofesionalno političko tijelo. Točno je da smo stavili određenu brojku o kojoj se može raspravljati. 1/3 i 1/4. A zašto smo mi kad smo mijenjali Ustav stavili takvu odredbu? Nakon 10 godina pregovora za ulazak Hrvatske u EU nije to HDZ donio ustavne promjene nego tada svi zastupnici u Hrvatskom saboru sa 2/3 većinom. Dakle, broj koji ako i treba smanjiti na manje ona će se iskristalizirati u raspravi, ali malo više poštovanja prema prvom koraku. Mislim da bi to svima bilo pametno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem državnom tajniku. Ovime smo iscrpili i tu raspravu. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, prva na redu poštovana kolegica Selak Raspudić u ime Kluba zastupnika MOST-a. Izvolite.
Građani RH ako ste dosada imali neke nedoumice dobili ste ključni odgovor od državnog tajnika. Hej pa bit će sve ok. Hej pa bit će sve ok. Moram ovu razinu diskusije i odgovora povezati sa ekvivalentom gdje bi to bilo. U literaturi, u filmskoj umjetnosti, u glazbi. Ne, ovaj odgovor me podsjetio na jedan davni odgovor hrvatske misice. Kada su je pitali što misli o pokazivanju u kupaćim kostimima. Ona je rekla it's ok. Evo to je ta razina na kojoj se ovdje razgovaramo u Hrvatskom saboru, a znamo gdje nas je taj it's ok odveo. Titulu koju smo željeli nismo dobili. E pa toliko će ok biti i sa ovim prijedlogom i sa referendumima u budućnosti. Prije svega skinimo rukavice. Recimo odmah ključne stvari o ovoj inicijativi. Koji je povod? Povod je naš referendum o Covid potvrdama i o načinu odlučivanja za vrijeme Covid krize. On je bio veliko iznenađenje za vladajuće jer im nije padalo napamet da bi čak u vrijeme krize se moglo skupiti nevjerojatnih 400.000 potpisa odnosno da bi se naši ljudi mogli demokratski, građanski aktivirati. To iznenađenje poslužilo im je kao opomena da shvate da hitno nešto moraju mijenjati u sustavu i još više ograničiti pravo na referendume. Koji je cilj? Cilj je spriječiti na jesen kada tek dođe prava kriza na dnevni red mogućnost angažiranog institucionalnog kanaliziranja građanskog bunta odnosno volje naroda kroz referendumske inicijative. Koje su kratkoročne posljedice toga? Ulični nemiri, da ako građani ne budu imali priliku kanalizirati svoju volju u međuizbornom razdoblju kroz referendume jedino što ime preostaje je ulica. Koje su dugoročne posljedice? Dugoročne posljedice su nedvosmislene. Praktično onemogućavanje referenduma u RH. Zašto smo protiv ovih navedenih prijedloga? Prije svega licemjerje vladajućih i nedosljednost. Ako uvažavamo preporuke Venecijanske komisije od 25.10.2018. i 8.10. 2020. godine kao što ih uvažavate za Zakon o referendumu onda budimo dosljedni pa uvažimo i 2 ključne preporuke koje su u suprotnosti s vašim prijedlogom zakona. A to je da nema kvoruma koji je inače neprihvatljiv s ovako niskom izlaznošću jer kada bi se ovaj kvorum koji je predložen poštivao nitko od nas ne bi sjedio ovdje jer ne bismo imali demokratski legitimitet. Dakle, mi tražimo veći legitimitet za izjašnjavanje na referendumu koje je neuobičajenije za naše građane i po prirodi stvari ima manju izlaznost nego na demokratskim izborima koji se odvijaju u četverogodišnjem ciklusu. I drugo, ključna preporuka Venecijanske komisije, pitajte narod, umjesto političke trgovine, pitajte narod na referendumu što misle o izmjeni Ustava koja se odnosi na pravo na referendum. E sada nam je odjednom Venecijanska komisija i njezin kodeks dobre prakse postala arbitrarna. Možemo, ne moramo, pa nije to obavezno, ali nam je ključni argument kada predlažemo Zakon o referendumu. Drugo zašto smo protiv? Uloga Ustavnog suda. Ne samo da se Ustavnom sudu daje svevlast jer dolazi apriori prije bilo koje inicijative, prije skupljanja potpisa nego se omogućava potpuno svevlađe Ustavnog suda u smislu toga da može reagirati bilo kada, u trostrukom slijedu, prije inicijative, za vrijeme inicijative, a možda i nakon inicijative kada govorimo o samom pitanju. Nadalje, različite nejasne formulacije u onom ključnom dijelu ovih zakonskih izmjena o kojim se manje govori, a to nije Ustav nego Zakon o Ustavnom sudu koji govore o isključivoj nadležnosti sabora, a nitko ne zna što je to točno u isključivoj nadležnosti sabora pa možemo pretpostaviti kako će to Ustavni sud tumačiti. Zatim govore o teškoj proceduralnoj pogreški koja također može biti argument za ukidanje referendumskog pitanja koja narušava ustavni identitet RH, pa se vi pitajte što je to identitet i što je točno teška proceduralna pogreška, a ona je štoviše moguća i za vrijeme prikupljanja potpisa. Dakle, sva ova nejasnoća u formulacijama u praksi će se manifestirati kroz svojevolju odnosno samovolju političkog odlučivanja Ustavnog suda što smo i prethodno mogli u praksi dokazati kada smo uspjeli svjedočiti dosad neviđenome, a to da imamo naše ustavotvorno pitanje na našoj referendumskoj inicijativi koje je u skladu sa Ustavom, ali nije u skladu s duhom Ustava jer se očito Ustav u tom dualizmu nije uskladio sam sa sobom. Uz takve prijedloge ovakvog kvoruma i uloge Ustavnog suda krajnje je cinično da vi ovdje mažete oči saborskim zastupnicima i hrvatskoj javnosti s time da ćete smanjiti broj potpisa. To je kao da vam netko kaže da ćete biti zatvoreni u zatvoru, ali vam je kupio karte za Bahame. Je morat ćete skupiti manje potpisa samo prije toga morate izaći iz zatvora iz kojeg ne možete izaći jer ste osuđeni na doživotnu kaznu. S ovakvom ulogom Ustavnog suda mi nikad nećemo doći do točke u kojoj će se skupljati taj potreban broj potpisa. I zaključno ću reći nešto o tome jer smo ovoj problematici pristupili izrazito ozbiljno i konstruktivno što mi predlažemo. Dakle, mi smo otvorili dijalog na okruglom stolu jer smatramo da je ovo pitanje od šireg javnog interesa s predstavnicima sindikata koji su ranije imali uspješne referendumske inicijative u smislu da su se manifestirali unutar zakona iako im referenduma niste dozvolili, s predstavnicima struke, s predstavnicima nevladinih organizacija i onih koji su imali također referendumske inicijative. Što mi predlažemo? Da, smanjite broj potpisa, produžite rok za prikupljanje potpisa, promijenite izbor ustavnih sudaca, pitajte građane RH na referendumu što misle o izmjeni Ustava na referendumu u skladu s kodeksom dobre prakse, poslušajte i praktične prijedloge oko toga da se lakše prikupljaju potpisi preko sustava e-građana, upisivanje podataka uz vlastoručni potpis građana na javnim površinama i na privatnim mjestima tako da se lakše može doći do potpisa i omogućit građanima da izjasne svoju volju. I da, dokinimo kvorum i ograničimo ulogu Ustavnog suda jer zaključno reći ću samo još jednom. Ako onemogućimo jedini institucionalni kanal izražavanja građanske volje u narednom vremenu krize koje nam predstoji jedino što građanima ostavljate je ulica, a tko će za to odgovarati.
Kolega Grbin, izvolite, aha pardon nisam primijeti još će govoriti i kolega Raspudić. Izvolite.
Na koncu izlaganja u ime našeg kluba podsjetnik još jednom da u zrelijim demokracijama Zakon o referendumu služi tome da se referendum omogući i uredi, a kod nas očito da se onemogući. Kažete da o ovome se dugo govori i priprema itd., pa zašto niste to na vrijeme najavili za dnevni red nego dan prije to uvaljujete na način na koji ste uvalili. Vrlo sličan model smo vidjeli i u petak, kako je uvaljen u dnevni red na brzinu Zakon o visokom školstvu i znanosti i to kada, u petak poslijepodne daleko od očiju i medija i javnosti i zastupnika koji odlaze. Mi smo s indignacijom odbili poziv HDZ-a na razgovore o ovome što je danas pred nama jer kako nakon brutalne referendumske krađe prihvatiti poziv onoga tko je to izvršio. Pa to bi bilo kao da vas lisica, vi ste perad, a lisica vas zove na simpozij gdje lisica raspravlja o tome kako bolje zaštiti piliće. Ja sam žalostan što su neke guske zasrljale u maglu da nastavim ovu animalnu metaforu, nekoliko gusaka je zalutalo, nadam se da će im se ta magla razbistriti i vidjeti da čine političko samoubojstvo valjajući se u ovom nedemokratskom blatu zajedno s HDZ-om. Dva, tri purana su isto tako zalutala i nešto pačića. I jedino što je HDZ ostvario je jedna politička pobjeda jer je teško iskompromitirao dio oporbe. To je jedini rezultat cijele ove priče. Dakle i kao što smo s indignacijom odbili sudjelovati u takvoj vrsti razgovora s takvim akterom, isto tako s indignacijom odbacujemo ovaj prijedlog. Nemojte mazati oči hrvatskoj javnosti, vi koji ste do jučer bili u oporbi nemojte prodavati priču da ste vi dali svoje potpise jer ovim ste vi i predlagatelji samo zato da to dođe na dnevni red da se raspravlja jer za to je bilo sasvim dovoljno 77 ili 76 potpisa vladajućih. Dakle, na koncu mi kao klub ovo odbijamo.
Kolegica Glamuzina povreda Poslovnika, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Članak 238., ovakvim insinuacije su zaista krajnje nekorektne pogotovo od strane nekoga koji je u bilježnika javnog morao ovjeravati svoju laž da neće koalirati s HDZ-om pa im pomogao stvarat dvije vlade pa bi onda govorili da su iz te vlade izašli jer još nisu sebi došli od šoka kako ih je Plenković na glavu kroz prozore izbacio. Pa će ono demagozi, prevaranti meni i mom klubu govoriti da djelujemo išta drugačije [[Upadica: Kolegice Glamuzina …]] osim transparentno, dosljedno i principijelno. Neće. Neće.
Kolegice Glamuzina razumije vašu reakciju, ali je povreda Poslovnika jer ovo je bila replika, a ne pogreška u proceduri tako da vam dajem opomenu. Sada je na redu kolega Grbin u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Kolegice i kolege, fascinantno je kako neki od nas koji ovdje sjedimo u saboru u kojem bi jedna od najvažnijih zadaća trebala biti i promjena Ustava, fascinantno je kako neki od nas ne znaju kako se taj Ustav u saboru mijenja. Čak je to poražavajuće. Ustav se mijenja rijetko. U saboru zadnji put prije više od 10 godina. I zato je ovo prilika da probamo postići konsenzus, suglasje oko toga što je u ovom našem Ustavu sada prijeko potrebno i moguće promijeniti. Taj postupak se pokreće na način da sabor odluči da se pristupi promjenama Ustava, nakon toga ćemo voditi duge nadam se konstruktivne rasprave na Odboru za Ustav. Nakon što Odbor za Ustav utvrdi prijedlog, provesti savjetovanja sa zainteresiranom javnošću sukladno stavu Ustavnog suda u trajanju od najmanje 30 dana, pa prvi put glasati, pa onda sve vratiti na Odbor za Ustav i tek nakon toga ako se takva većina i takvo suglasje u saboru postigne 2/3 većinom promijeniti Ustav. To je put. I to je put koji će nas čekati u nekoliko mjeseci koji su pred nama. Zato mi je izuzetno žao što vladajuća većina danas nije dopustila da se raspravlja i o drugom prijedlogu za promjenu Ustava koji je predan, ali s obzirom da mi danas govorimo o tome hoćemo li ili nećemo pokrenuti postupak promjene Ustava onda ja imam puno pravo reći zbog čega smatram da taj postupak treba pokrenuti. A treba ga pokrenuti kako bi dobili priliku kroz ovaj tijek o kojem sam govorio pokušati uvjeriti dovoljan broj zastupnika da postoji jedno pravo koje u Hrvatskoj treba ustavnu zaštitu. A to je pravo žene na izbor. To je pravo žene da samostalno i slobodno odlučuje o rađanju. To je pravo žene da samostalno i slobodno odlučuje o svom tijelu, ali je i to obveza države da osigura pretpostavke za ostvarivanje tog prava. To je ljudsko pravo. To je civilizacijski doseg. I to je nama u SDP-u bitno i za to ćemo se zalagati. Ali ono što je još važnije od toga to je bitno i građankama i građanima ove zemlje koji ne 2/3 većinom potrebnom za promjenu Ustava nego većom podržavaju da se u Hrvatskoj institucionalizira i zaštiti ovo pravo pa i kroz najvažniji temeljni akt ove države. Kroz akt koji uređuje set ljudskih prava koje naše društvo štiti. Pravo žene na izbor mora biti u tom krugu. I zbog toga želimo da se pristupi postupku promjene Ustava. Zbog toga želimo o tome razgovarati. Hoćemo li u konačnici glasati da se Ustav promjeni ovisit će upravo o onome na što smo tražili odgovor od vladajuće većine. A to je jeste li otvoreni, jeste li spremni na razgovor? Danas su rekli da jesu, ali dopustite mi da u našem društvu riječima više ne vjerujemo tek tako, hoćemo djela. I o djelima će ovisiti kako ćemo se u konačnici na kraju ovog procesa postaviti. Samo isključivo i jedino o djelima. Hoće li prostor za zaštitu prava žena u hrvatskom društvu biti otvoren to je naš uvjet i o tome želimo razgovarati. To je na stolu i bez obzira što danas to niste stavili u raspravu mi ćemo o tome govoriti, mi ćemo na tome inzistirati. Međutim, a držeći se Poslovnika ja moram barem malo u dijelu ove rasprave govoriti i o onome što je prijedlog vladajućih, što je prijedlog koji će u konačnici dovesti do toga da mi otvorimo ovu raspravu. Bilo bi licemjerno od mene da govorim o tome da je prijedlog za uređenje referendumskog odlučivanja u hrvatskom Ustavu nepotreban, a bilo bi licemjerno zato što SDP je to predlagao prije 10 godina, prije 5 godina, što smo i ove i prethodne godine kada smo razgovarali o Zakonu o referendumu jasno rekli, promjena samo Zakona o referendumu bez izmjene Ustava i Ustavnog zakona o Ustavnom sudu nije dovoljna. Dapače, smiješna je kao što je bilo smješno da smo mi u cijelom tom referendumskom postupku dosada voljom HDZ-a izmijenili jedino i isključivo zakon koji određuje financiranje referendumskih aktivnosti, a da sam referendum nismo sredili. To je bilo smiješno, ali tako to funkcionira kada se kuća gradi od krova, a ne od temelja. E danas smo došli do toga da počnemo uređivati temelje. Kao što sam rekao već prije 10 godina smo inicirali ovakvu promjenu. Tada je HDZ bio protiv i ona nije bila moguća, pa i prije 5 godina i tada je HDZ bio protiv. Danas iz razloga u koje neću ulaziti, koje oni moraju objasniti danas kažu da ovo treba urediti. Ajde napokon, došlo je u glavu. Međutim, prijedlog kojim to planirate urediti naprosto nije dobar. Pitanje referendumskog odlučivanja u Ustavu i Ustavnom zakonu o Ustavnom sudu počiva na 4 stupa. Sva ta 4 stupa je potrebno srediti. Jedan je pitanje broja potpisa, mi u SDP-u smatramo da ga treba smanjiti. Potpuno jasno, smanjiti broj potpisa, produžiti rok za prikupljanje. Pitanja koja su za referendumsko odlučivanje dopuštena, naš Ustav o tome ne govori ništa. Kroz praksu Ustavnog suda, vrlo neujednačenu i vrlo upitnu stvorile su se određene ideje smjernice što može, što ne može. Uz svo dužno poštovanje nikome nije jasno što može, što ne može unaprijed. Zato smatramo, ne na način kako je to predložio HDZ nego na način kako je to uređeno u ustavima brojnih drugih zemalja da treba biti jasno navedeno unaprijed što ne može između ostalog da bi svim onima koji se odlučuju na referendumske inicijative bilo jasno hoće li ta inicijativa proći ili neće. Ovako kako je to predloženo, jučer smo o tome raspravljali na Odboru za Ustav i o tome su govorili profesori ustavnog prava kojima je to struka, koji bi o tome trebali poučavati studente, ne znaju što je dopušteno, a što nije, ne znaju, preširoko je postavljeno. I vi govorite o tome da mi dovodimo Ustavni sud u pitanje, ne. Mi dovodimo u pitanje da sabor se odriče prava da on bude taj koji će odlučiti što može, a što ne može i to u potpunosti na diskrecijskoj razini prepušta Ustavnom sudu. To je krivi put. Mi moramo jasno i unaprijed reći što je dopušteno, što nije. Treći stup, propisati kvorum, da kvorum se mora propisati. Mi smo 2013. i 2018. imali određene prijedloge, ali i danas smo otvoreni da se ti prijedlozi urede, ali kvorum mora biti. Ne može se dopustiti da je teoretska situacija u kojoj će jedna osoba izaći i nešto podržati dovoljna da referendum uspije. Pogotovo kada na lokalnom nivou, a i o tome treba razgovarati imamo kvorum odlučivanja od 50% plus jedan izašli. Gotovo nigdje nikada lokalni referendum zbog toga neće uspjeti. I o tome moramo razgovarati. Kvorum mora postojati, ali mora biti razuman. Mora biti razuman da omogući referendumsko odlučivanje ali opet da ga ne pretvori u travestiju. I zadnje, a vrlo povezano sa stupom broj dva onome što je dopušteno i što nije je pitanje definiranja kada i kako Ustavni sud odlučuje. Sadašnji sustav nije dobar, treba ga unaprijediti, ali ne na ovaj način. Mislim da bi bilo ispravno da referendumska inicijativa sam u početku mora prikupiti jedan određeni manji broj potpisa koji će omogućiti da ode na Ustavni sud. Na taj način ćemo spriječiti manipulacije koji su ovime što je ovdje predloženo otvorene. Ali uz to držim da postoji još stvari koje bi sada trebali urediti, a ovo je prilika. Jedna od njih Ustavni zakon o Ustavnom sudu i Ustav različito definiraju kako se biraju ustavni suci. Potrebno je promijeniti jedan stavak u jednom članku. Ajmo i to napraviti. Pa kada govorimo o problemu djelovanju Ustavnog suda jedna od najvećih kritika na način rada Ustavnog suda je pitanje javnosti njegovog rada i to možemo napraviti. Osigurati da Ustavni sud odlučuje javno i pred javnosti. Za kraj mi u SDP-u želimo [[Upadica: Hvala.]] da se pristupi promjenama Ustava [[Upadica: Hvala lijepa.]] ali o tome kakve će one na kraju biti ovisit će hoćemo li ih [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] u onom trećem koraku i podržati. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana zastupnica Mrak Taritaš i poštovana zastupnica Orešković. Najprije poštovana zastupnica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče i kolegice i kolege, kao što vam je poznato mi smo Klub Centra i GLAS-a, dakle dvije stranke i u ime GLAS-a ću govorit ja, a u ime Centra gospođa Dalija Orešković jer se naši stavovi vezano uopće uz ovo prvo pitanje da li zaista su stekli uvjeti da se pokrene Ustav odnosno ustavne promjene vezano uz referendum ili ne razlikuju. I zato mislim da je pošteno da i jedni i drugi kažemo svoje stavove. Mi u GLAS-u kad je riječ o ovako važnim stvarima zauzimamo stav počevši od slijedećeg. Prvo analiziramo postojeće stanje da li smo s postojećim stanjem zadovoljni. Ako nismo zadovoljni onda probamo reći odnosno razmisliti koji bi nam cilj trebao biti i kako do cilja doći. Mi s postojećim stanjem kad je vezano u referendumu način na koji je pitanje referenduma definirano u našem Ustavu, Ustavnom zakonu i zakonima nije dobar. Radimo u tri koraka i mi danas raspravljamo o ovom prvom koraku. Da li uopće imamo uvjete i da li mislimo da su se stekli uvjeti da se pokrene pitanje promjena Ustava i da se onda kroz jedan široku raspravu u kojem će sudjelovati svi vidi što se treba promijeniti. I mislimo da su se stekli uvjeti i da to treba napraviti. A onda ćemo naravno i u drugom i u trećem koraku na vrijeme reći svoj stav. Ono što sam ja nekako sigurna da se mi svi ovdje više-manje možemo složiti, a to stvarno da nismo zadovoljni kako je referendum riješen jer da smo zadovoljni referenduma bi bilo više. Da smo zadovoljni odnos prema tome bi bilo drugačije. I moramo se bez obzira vratiti u 2010. U 2010. je dvotrećinski u ovom istom domu olakšana provedba referenduma. Iz kog razloga? Da se olakša pristupanje Hrvatske EU. I danas gledajući unazad sigurna sam da je to tako trebalo tada napraviti, ali sad je jednako tako došlo vrijeme da se pitanje referenduma pažljivije, opreznije, sustavnije uredi. To ne možete riješiti sjekirom, sjeći Ustav, to možete samo reći kad stavite sve probleme koji jesu na stol, o problemima raspraviti i vidjeti što i kako dalje. Jasno treba reći da nepostojanje odredbe o potrebnoj većini u odnosu na broj birača može teoretski dovesti do toga da se raspiše referendum, da na njega izađe jedan jedini čovjek koji može donijeti neku sudbonosnu odluku. Mi danas kolegice i kolege imamo takvo rješenje. Ajmo se svi zajedno zapitati jesmo s njima zadovoljni. Jednako tako ajdemo pošteno reći da zbog nedostatnog uređenja referenduma u našem zakonodavstvu dobrim dijelom tu problematiku je nadomjestio Ustavni sud kroz svoju praksu. I bez obzira na česte kritike kojima je taj Ustavni sud bio izložen on je u nekim stvarima odigrao značajnu ulogu. Popunio neke pravne praznine i razjasnio neke nedoumice. Međutim, ozbiljna država ako zaista to želimo biti ne može i ne smije se oslanjati na aktivizam Ustavnog suda kao zamjenu za Ustav i zakone. Mi danas imamo aktivizam Ustavnog suda koji mijenja Ustav i zakone. I bez obzira kad taj aktivizam u nekim slučajevima odradi i pozitivnu ulogu. Zbog toga smo mišljenja u GLAS-u da je potrebno otvoriti proces izmjena Ustava kad je referendum u pitanju. Kod nas nema dileme. Ono što sam i pitala predlagatelje i rekla čini mi se da bi bilo pošteno i korektno da je danas jednako tako bila na dnevnom redu i točka izmjena Ustava vezano uz pravo žene na izbor. Prema tome čini mi se i sigurna sam, ne samo da mi se čini da bi to bila jedan iskorak ako zaista želimo imati jednu zemlju u kojoj reguliramo, u kojoj poštujemo demokraciju, u kojoj i poštivamo i prava svih drugih. No, mi ćemo to morati činiti na jesen da i ta tema dođe na dnevni red i činit ćemo. I mi u GLAS-u nećemo biti licemjerni pa za jednu pokretanje Ustava vezano uz referendum recimo glasat ili ne glasat, a vezano uz pobačaj jednako tako. Mi ćemo glasati odnosno ja ću u ime GLAS-a glasati i za pokretanje ustavnih promjena vezano uz referendum, a sa velikom žarom, velikom energijom i velikom voljom i vezano uz pravo žene na izbor. Hvala.
Nastavit će poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Zahvaljujem. Pravila o referendumu nedvojbeno treba unaprijediti, međutim referendum nije glavni niti najveći problem RH. Naime, imali smo uspješne referendumske inicijative koje su čak i promijenile Ustav. Imali smo one inicijative koje su uspjele prikupiti potpise pa ih je HDZ svojim inženjeringom i pouzdanim Ustavnim sudom uspio zaustaviti. Dakle i to im funkcionira. Imamo i one referendumske inicijative poput one za monetizaciju autocesta koje su postigle svoj politički i društveni cilj bez da su do referenduma uopće i došle. Dakle, iako ta pravila nisu savršena možemo reći, naravno treba ih unaprijediti, možemo reći da načelno referendum u RH funkcionira za razliku od brojnih drugih područja krojenih u našem Ustavu koji naprosto traže ozbiljnu, ozbiljnu reformu. Prije svega ajmo poći od toga da nemamo vjerodostojne popise birača, a govorimo o podizanju ili spuštanju praga. Ajmo govoriti o tome da nemamo ustavni kroj izbornih jedinica i da o tome treba povesti računa. U samom Ustavu ne funkcionira odnos između pojedinih grana državne vlasti. Ne funkcionira odnos između predsjednika države i vlade u ključnim pitanjima sukreiranja vanjske politike i upravljanja tajnim službama. Brojne odredbe Ustava su naprosto nedorečene, praktički u svakodnevnom političkom životu mrtve, imamo ovlast, ustavnu ovlast predsjednika države da predloži održavanje zajedničke sjednice sa vladom bez istovremene mogućnosti da takvu svoju ovlast ikada i provede jer vladu ništa ne obvezuje da ispoštuje volju čovjeka sa najvećim izvornim političkim legitimitetom u RH. I nikome ništa. Ako se dvije grane izvršne vlasti predsjednik države i vlada ne slažu u onim pitanjima gdje bi trebali surađivati ne postoji bilo kakav način institucionalne kontrole. To znači da nam je zapravo model krivo postavljen u onim ključnim, ključnim pojmovima koji definiraju postojanje države. I ponavljam glavni problem još uvijek nije referendum i referendumska pitanja već korupcija, pravosuđe. Ako već želimo mijenjati Ustav predložila sam to nekoliko puta javno, ajmo ga mijenjati onako kako je to predložio GRECO još davne 2014. godine u svom četvrtom evaluacijskom krugu. Dakle, međunarodna organizacija Vijeća Europe koja specifično prati ovo područje. Ako želimo ojačati položaj i neovisnost glavnog državnog odvjetnika preporučljivo bi bilo da mu produžimo mandat sa 4 na 6 ili 8 godina, ali bez mogućnosti ponovnog izbora i ponovnog imenovanja. Sve su ovo pitanja koja bi tražila da smo mi kao jedan narašaj, kao 10. saziv Hrvatskog sabora dostigli jednu i političku pa rekla bi i civilizacijsku, društvenu kako god hoćete moralnu, kulturnu zrelost da o glavnim problemima naše države otvoreno razgovaramo i da zajedno u jednom dijalogu, u jednom uvažavanju stručnjaka postignemo nekakav konsenzus. I da mi kao ovaj naraštaj kažemo kako će izgledati sadašnjost i budućnost naših stanovnika, a ne da pristajemo na onu dozu demokracije koja je ponovno skrojena isključivo po HDZ-ovim pravilima. Naime, donositelji Ustava doista jesu oci nacije, utemeljitelji državnopravnog poretka neka zemlje i u ono vrijeme kad se neovisna država stvarala politički tvorci su bili Tuđman, Šeks, HDZ-ove strukture ali tada su imali pomoć tadašnje intelektualne i pravne elite. Danas su se naši ustavni stručnjaci očitovali o tome što oni misle o ovoj HDZ-ovoj referendumskoj inicijativi, ali nitko od njih se nije predstavio kao autor. Ovo je naprosto nastavak ideje jedne političke stranke koja 30 godina kroji državu po svojoj mjeri, 30 godinu ju sustavno pljačka, ujedno je pravomoćno osuđena za korupciju i kao takva ta politička stranka nema legitimitet kroja budućeg hrvatskog Ustava, a pogotovo ne kad iz cijele palete problema izabere samo onaj na kojem žele postići neke svoje trivijalne političke poene [[Upadica: Hvala.]] stoga sam protiv.
Sada će u ime Kluba zastupnika SDSS-a govoriti poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege, pitanje referenduma je u velikoj mjeri proteklih godina postalo važnije od pitanja samoga Ustava i ustavnih odredbi i njegovih provedbi. Postalo je jedno od centralnih pitanja političkog života i političkoga nadmetanja koje se mahom zapravo odvija u svjetonazorskoj perspektivi, a mnogo manje u perspektivi prava, interesa i onoga što bismo mogli nazvati racionalnim političkim odlučivanjem bilo građana odnosno naroda, bilo nas kao zastupnika i predstavnika naroda, ali postoje takva razdoblja u političkom životu svake zemlje pa ona postoji tako i kod nas. Iznimno mi se čini važnim da iz toga izađemo što je moguće racionalnije i da ne upadnemo u neku vrstu populističkoga gliba ili pak u neku vrstu ograničavanja prava ljudi na referendum zbog toga da bismo zaštitili one koji u ime naroda vladaju i koji se mogu otuđiti od naroda. U tom smislu traženje rješenja za sporove u vezi sa uvjetima koji su Ustavom, Ustavnim zakonom o Ustavnom sudu i Zakonom o referendumu propisani je vjerojatno najkrupnija stvar i najkrupnije pitanje koje se postavlja pred nama kao zastupnicima i prema članovima političkog života, predstavnicima političkih stranaka koje se nadmeću za povjerenje građana. Tu racionalnost i traženje mjere u toj racionalnosti smatram, Klub zastupnika SDSS-a i ja najvažnijom u cijelom ovom poslu. Tako je to inače kad je posrijedi pravo, a vjerojatno je tako i inače kad je posrijedi bilo koje odlučivanje u interesu općega dobra ili bilo čijeg dobra ako nije samo posrijedi naše privatno dobro. Dakle, dosadašnje rješenje po kojem smo imali okolnosti koje su već istaknute u govorima prethodnih kolegica i kolega da o referendumu, odluku o tome da je referendum valjan de facto može donijeti jedan birač ili jedan građanin ili jedna građanka sasvim sigurno je to nešto što se treba promijeniti i tu promjenu smo ovdje unijeli. Ta promjena ima nekoliko svojih stupnjeva. Kada je posrijedi ono što se definira Ustavom i kada su posrijedi bilo državni referendumi, bilo fakultativni referendum i u tom pogledu Klub zastupnika SDSS-a smatra da je odlučivanje 1/3 svih birača razmjeran i racionalan okvir ili racionalna razina za odlučivanje o stvarima koje se u kojim kad je posrijedi ono o čemu se glasa 2/3 većinom ili ono što je definirano organskim zakonima u samom saboru. Kada su posrijedi druga materija da se odlučuje četvrtinom ukupnoga broja birača također smatramo racionalnim i razmjernim to. Kada je posrijedi udruživanje sa drugim državama naročito onima koje će postati ili postaju članice državnoga saveza kojem i sami pripadamo, a to je EU tu je prag podignut na 50% odnosno na više od 50% biračkoga tijela i tu je neko već jučer čini mi se skrenuo pažnju na mogućnosti da se oko toga otvore pojedini sporovi između raspoloženja našeg biračkoga tijela u danim političkim okolnostima i onih koji su potencijali kandidati ili kandidatkinje npr. za članstvo u EU. I Klub zastupnika SDSS-a smatra posebno kad je posrijedi stanje odnosa između zemalja na prostoru bivše Jugoslavije i Zapadnog Balkana da tu postoji rizik da referendum može biti sredstvo za međusobno daljnje političko sukobljavanje. I toliko ću reći u ovoj fazi rasprave o tome i da bi trebalo razmatrati mogućnost kako da se takve stvari izbjegnu ako je moguće. Što se tiče snižavanja broja potpisa, što je bio čest prigovor, naročito predstavnika narodnih inicijativa, tu je taj prigovor uvažen da se sa 10% dakle nešto više od 360.000 potpisa koje se trebalo skupiti taj broj smanji na 250.000 što se također na osnovi iskustva koje smo imali dosada različitih referendumskih inicijativa smatra racionalnim i razmjernim onome što zakonodavac u ovom slučaju sabor određuje kao potreban broj da ne bismo došli do neke vrste zagušenja ili do neke vrste inflacije ili do neke vrste inflatornoga korištenja referendumskih inicijativa. Što se tiče Ustavnog zakona o Ustavnom sudu i onoga dijela u koje se govori o tome o kojim pitanjima se ne bi moglo raspisivati referendumske inicijative i da da Ustavni zakon o Ustavnom sudu da prethodno mišljenje, prije nego što se krene u ostvarivanje referendumske inicijative i prikupljanje potpisa da li je takva inicijativa u skladu sa Ustavom, također smatramo da je to dobra pozicija neovisno o tome što bi vjerojatno bilo bolje kada bi takve odredbe stajale u ustavu, naročito kada su po srijedi odredbe ustava koje se tiču temeljnih prava i sloboda i odredbe ustava kojima se definira temeljna ljudska prava, temeljna manjinska prava, temeljna prava različitih socijalnih grupacija u zemlji, a ja bih tome dodao i ona pitanja koja mogu izazvati ozbiljne svjetonazorske sukobe u društvu i koje mogu poslužiti samo destabilizaciji političkog života u zemlji, a nikako pomoći da se takva pitanja razriješe kroz politički dijalog i kroz političke pregovore. Što se tiče pitanja jasnoće pojedinih odredbi i u prijedlogu izmjena Ustavnog zakona o ustavnom sudu imam razumijevanje za stajalište onih koji misle da bismo te odredbe trebale učiniti jasnijim tokom narednih rasprava, naprosto zato da ustavni sud ne bi trpio nepotrebne sumnje u to da će on arbitrirati u stvarima u kojima ne bi trebao arbitrirati, premda ne spadam niti ja niti moj klub među one zastupnice i zastupnike u ovom saboru koji smatraju da je ustavni sud političko mjesto a priori i da je to mjesto kojem unaprijed ne možemo vjerovati. To može biti neka vrsta naših stranačko političkih stavova, to može biti neka vrsta naših načina na koji razumijemo odluke ustavnoga suda i sam sam često bio u situaciji da sam bio ponukan da razmišljam u takvom smjeru, međutim mislim da se sa tom vrstom pristupa ne stvara pravna kultura, niti kultura institucionalnoga poretka u zemlji, naročito se ne stvara ukoliko se dijeli etikete … [[Govornik se ne razumije]] da su to politički ljudi, da to treba ukinuti i da to nije mjesto na kojem treba na bilo o čemu odlučivati jer za to postoje narodni geniji koji će o tome odlučivati u ime naroda i stvarati javno mijenje i javnu volju, hvala vam.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista sada će govorit poštovani zastupnik Željko Sačić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, državni tajniče, kolegice i kolege i hrvatska javnosti. Evo mi smo već izrazili svoja javna stajališta oko tih ubrzanih, nenadanih i doista izvanrednih inicijativa Vlade RH, prije svega predstavnika klubova, ponajviše kolegica i kolega iz HDZ-a, al svih drugih oko prijedloga izmjena Ustava RH i Ustavnog zakona o ustavnom sudu RH, pa ću samo kratko podsjetiti. Dakle, mi baštinimo našem božićnom ustavu iz '90.-te, najviše vrednote i svjedočimo tome da su naši ustavotvorci jasno dali do znanja o tom, o osvitu demokracije u Hrvatskoj da vlast proizlazi iz naroda, narodu pripada i odredili smo se tamo za predstavničku demokraciju, ali ostavili kako je već tada zapisano, mogućnost da narod i sam donosi odluke, neposredno odlučuje. Međutim, međutim zbog izvanrednih ratnih okolnosti, pretpostavljam da je to glavni razlog, trebalo je proteći puno godina da dođe 2000.g. jedna lijevo liberalna vlada i da u ovom zakonodavnom tijelu pokrene taj postupak izmjena ustava i operacionalizira te načine odredbe sa uvođenjem instituta narodne inicijative i dakle unatoč svih ogromnih, ogromnih kritika koje često puta i sam upućujem na mnoge postupke te vlade, ovdje svakako izražavamo, izražavamo jednu iznimno, iznimno veliku pohvalu za to, za taj iskorak i zahvaljujući upravo tim ustavnim promjenama narod je doista u praksi mogao doći do artikuliranja svojih političkih stavova i pokretat te narodne inicijative i one su bez obzira na sve što je podnormiran bio Zakon o referendumu, te narodne inicijative su imale velik utjecaj na politički život u RH, dakle narod se u toj šumi, u toj šumi propisa, ali i u određenom, u određenom ovaj pravnom vakumu snalazio uz intervencije institucija državnih tijela i proveli su doista impozantno i uspješne inicijative, narod je dakle sudjelovao u tome da vlada koja je tada bila aktualna promijeni određena svoja stajališta, da promijeni zakone, da donese nove zakone, da odustane od toga i to je bilo, to je doista ovaj utjecalo na politički život i političku dinamiku u RH i stvarao se dojam i ovaj tako je to i bilo da doista hrvatski narod, građani RH, slobodni svi državljani, ravnopravni državljani RH mogu ključnim pitanjima bitno utjecat na državno, na ovaj državne i političke odluke. Ne govorim sad o obveznim referendumima, ali taj fakultativni je bio. Čak smo imali taj uspješan ustavotvorni referendum o braku i kada gledamo sa današnje perspektive nije dobro ovako krenuti sa jednom restriktivnom željom i odredbom da se u potpunosti zaguši narodna inicijativa izmjenom Ustava RH, izmjenom Ustavnog zakona o Ustavnom sudu i paralelno s tim ne zaboravimo u 3. mjesecu smo imali na stolu i imamo još uvijek vladin prijedlog o izmjeni Zakona o referendumu. Naime, kada sve to skupa u sinergiji proučimo i analiziramo onda dolazimo do zaključka da je glavni cilj vladajućima nažalost sa jednim brojem, začuđujuće za mene nije nažalost nego meni začuđujuće, sa jednim brojem naših kolegica i kolega koji su u oporbi dali su taj prijedlog kao shvatio sam danas da su neki od njih dali taj prijedlog zapravo da se rasprava otvori, što je po meni ok, pa otvaramo tu raspravu. Taj prijedlog je u biti duboko nesukladan sa općim načelima ustavnog poretka RH i sa tim samim odredbama jer ne može se uopće protumačiti racionalno zašto bi primjerice nasuprot naroda i slobodnih i ravnopravnih građana RH koji su odlučili u jednoj artikuliranoj pravnoj proceduri izaći pred hrvatsku javnost, stvorit organizacijski odbor kojeg kontrolira Državno izborno povjerenstvo, kojem određena tijela čak i sabor, ovaj sabor po prijedlogu ovog Zakona o referendumu daje svoje stajalište, čak i predsjednik Republike će dati svoja stajališta, čak i predsjednik vlade formalizirano dat svoja stajališta koja ćemo objavit u Narodnim novinama i ima čitav niz mehanizama kontrolnih da li je ta inicijativa u skladu sa Ustavom ili nije, mi sada tome nasuprot stavljamo odluku prethodnu ocjenu ustavnosti tih pitanja Ustavnog suda RH i to sa potpuno paušalnim, nejasnim interpretacijama i uvjetima da se ta pitanja protive pravnom poretku RH, općim načelima, općim vrednotama. Znači to je sve jedna ovako fluidna, jedna fraza, a koja bitno može onemogućit svaku volju, svaku želju u startu hrvatskog naroda da kaže suprotno stajalište od vladajućih politika. I to je po meni glavni cilj da se te inicijative u startu zatvore, da su te inicijative, da je ta odredba kojim slučajem važila da prethodno ocjenu ustavnosti daje Ustavni sud, dakle ja sam apsolutno siguran da nikad ne bi mogli promijeniti Ustav u dijelu ovaj koje narod odlučuje pokrenuo u pogledu Ustava, ustavne izmjene da je brak zajednica žena i muškarca. Mnogo toga ne bi bilo sindikalnih inicijativa ostvareno i od outsourcinga, Zakona o radu, mirovinskog, mnogo toga ne bi bilo ovaj u vezi sa drugim inicijativama od ovaj dozvoljeno i zato smo kao Klub Hrvatskih suverenista stajališta da ovakav prijedlog ne smijemo podržati i da apeliramo i na kolegice i kolege da ga ne podrže jer on nije prije svega egzaktno dorađen, on nije eksplicitan i on kao takav može biti društveno opasan za demokraciju u RH. Samo po sebi je neshvatljivo da si Hrvatski sabor zapravo tu … [[Govornik se ne razumije.]] koju ima u pogledu nadzora cjelokupnog sustava u dijelu kako to predviđa naš Ustav RH u najvećem dijelu prebacuje i unatoč protivljenju Ustavnog suda RH u nadležnost Ustavnog suda. Ustavni sud, ne zaboravimo je sam rekao da ne želi o tome, ako mora da samo iznimno će se zapravo očitovat o tim referendumskim inicijativama i pitanjima, ali to ex post kad se već prikupe, a da ne želi ulaziti u stanje procesa referendumskog odlučivanja prije nego se pokrene uopće inicijativa. Stoga smatramo da to nije dobro, a same kvote isto tako treba doraditi jer faktično mi smo spustili kvorum, kvorum tog odlučivanja i to na prvi pogled izgleda dosta dobro sa 360.000 na 250.000, ali s druge strane i produžili smo rok, ali nemojmo zaboraviti po Zakonu o referendumu mi imamo sada mogućnost da se referendumska aktivnost proteže 40 dana, najviše 45 dana s tim da je do 30 dana se može prikupljati potpisi, a samo 10 do 15 dana brojat liste zapravo sve to pripremit za upućivanje Hrvatskom saboru. S druge strane Državno izborno povjerenstvo sebi je 30 dana odlučilo da ono ima pravo brojati. Stoga možemo reći hvala vam, ganuti smo državni tajniče što kažete da ste promjene pokrenuli radi zaštite demokratske života u Hrvatskoj [[Upadica: Hvala.]] radi smanjenja napetosti [[Upadica: Hvala lijepa.]] a posebno radi utjecaja na naše financijsko stanje kao organizacijskog odbora.
Hvala lijepa. Sad će u ime Kluba zastupnika IDS-a govoriti poštovani zastupnik Emil Daus. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege, više puta je danas rečeno da je ustav temeljni pravni akt svih građana RH, što je i promjene njegove traže širu raspravu, možda ponekad poneki kompromis i naravno konsenzus što je više moguće prilikom donošenja njegovih izmjena, a posebno u situaciji sa ovakvim omjerom političkih snaga u parlamentu, u saboru. Također ustav se ne mijenja ni svaki mjesec, ni svaku godinu i zato prijedlozima njegovih promjena treba pristupiti krajnje odgovorno. IDS je stava da o ovom prijedlogu promjene Ustava RH treba raspravljati u HS i da treba urediti pitanje provedbe referenduma i u petak ćemo glasanjem podržati da prijedlog ide u saborsku proceduru. O takvim aktima kao što je ustav, kao što je Ustavni zakon o ustavnom sudu RH uvijek treba raspravljati, razgovarati, pregovarati, a kako će se glasati tamo u trećem koraku o tom po tom, ali treba o tome raspravljati. No pitanja koja si i sami sebi postavljam su slijedeća, da li stvarno svi žele urediti ustav, da li stvarno se želi uredit pitanje referenduma ili se želi politizirat i iskoristit ova dva pitanja za neke političke bodove, što je legitimno, ali opet pitam radi odgovornosti i radi temeljnog akta RH. Kolegice i kolege nisam došao u parlament bavit se statistikom nego politikom i mislim da se primijeti, ne baš ni demagogijom, ni populizmom već pokušat koliko je to moguće nešto učiniti za društvo, za zemlju, za regiju iz koje dolazim i zato sam pokušao poslat poruku stavljanjem svog potpisa na prijedlog odluke o pristupanju promjeni Ustava RH, ne zato jer je on bio važan, jer je bio bitan, vladajući imaju dovoljno ruku nego poslat jednu poruku da takav prijedlog treba ić u raspravu i da je potrebno o njemu raspravljat, možda nije bilo politički mudro, ali učinio sam to, ali ne da ću automatizmom naravno glasat za, za promjene ustava, daleko smo još od toga ponavljam. No možda malo naivno, možda sam htio isprovocirat, očekivao sam sličnu ili bar donekle sličnu poruku iz druge strane i tu mislim naravno na prijedlog liberalnih stranaka i lijevih stranaka da se u saborsku proceduru stave promjene Ustava RH koje imaju za cilj osigurat pravo žena na izbor i nitko naravno ne očekuje da se to bjanko prihvati u prvom koraku, uostalom svi smo mi različiti, različito gledamo na mnogo toga oko nas, to jest bit demokracije ne, ali očekivao sam da se omogući rasprava u saboru o tome i bilo bi idealno košto su neke kolegice i kolege rekli da je išlo paralelno, da su išla oba prijedloga, tad bi to bilo stvarno fer i da se borimo argumentima, okej, neko će to pokušat drukčije, legitimno je, neko koristi više populističku retoriku, neko se bavi sadržajem, al bi se borili argumentima. No na jučerašnjoj sjednici zajedničkoj dvaju saborskih odbora koji o tome odlučuju taj prijedlog nije prošao i poslala se poruka kriva po meni i to je ta razlika između onih koji podržavaju raspravu i onih koji ne, naravno da postoje drugi načini kako može taj prijedlog ić u saborsku proceduru i vjerujem da će se to učiniti, mislim na prijedlog oporbe, no jučer je bila prilika to učiniti elegantnije, pa rekao bi i korektnije, ali nažalost ta prilika je propala. A ja bi iskoristio još jednu priliku, o tome sam možda jednom dvaput ovdje pričao, jednom postavio i pitanje premijeru na aktualnom prijepodnevu, kad se već govori o promjeni ustava da ukažem na činjenicu kako se nedovoljno kvalitetno provode odredbe postojećeg teksta ustava i ne mislim pri tom samo na zajamčena prava manjinskih i ugroženih skupina u društvu, kao ni narušene postignute civilizacijske vrednote već i na odredbe koje se odnose na prava lokalne i regionalne samouprave. Nama kao regionalno stranci to, to ovoga znači, možda malo više na to gledamo, na kraju krajeva bili smo jedni od onih koji su u tadašnjoj vladi pred 20.g. i, i donijeli i naziv tada bio je kompromis područne i regionalne, nemao ništa protiv da ostane samo regionalne samouprave, to me jučer kolega Bauk sjetio, pa da nakon 20.g. napokon počinjemo provoditi ustavne odredbe, te da nam regionalna i lokalna samouprava postane ono što bi zapravo i trebala biti, a to je samouprava u punom smislu te riječi, a preduvjet toga je naravno decentralizirana država, a zapravo i posljedica toga je decentralizirana država, evo hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govorit će poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec, izvolite.
Zahvaljujem vam poštovani potpredsjedniče hrvatskog parlamenta. Kolegice i kolege, evo danas došli smo i do tog trenutka da otvaramo raspravu ovdje u parlamentu o prijedlogu odluke o pristupanju izmjeni Ustavnog zakona i o prijedlogu odluke o pristupanju promjene Ustava RH. To nije onako kako bi se u narodu reklo tema koja je pala s neba i za koju nismo znali da će se dogoditi, to je tema o kojoj unazad nekog vremena raspravljamo svi zajedno ovdje u HS o tome da li je potrebno mijenjati hrvatski ustav po pitanju boljeg definiranja teme referenduma. I da, zato ću podsjetiti na činjenicu da smo svi skupa kada smo ovdje raspravljali o novom Zakonu o referendumu zapravo izrekli neke teze koje čini mi se svima su jedinstvene, a to je da sama izmjena Zakona o referendumu nije dovoljna, da će ona na neki način ostati mrtvo slovo na papiru ukoliko nju neće pratiti izmjene ustava, ali i izmjene Ustavnog zakona o ustavnom sudu. I upravo u tom trenutku učinilo mi se i nama u Klubu Socijaldemokrata pozitivno da je neko čuo što parlamentarci ovdje za ovom govornicom govore i za što se zalažu, učinilo mi se da smo došli do faze u kojoj možemo otvoriti politički dijalog. Politički dijalog upravo na mjestu gdje se on mora održati u hrvatskom parlamentu. Na mjestu u koje su nas birali hrvatski građani. I ovdje imamo obvezu zastupati sve njih. I one koji imaju jednu ideološku preferencu i one koji imaju drugu ideološku preferencu. Mi ovdje moramo biti ti da se čuje glas svih. I upravo zato smo mi iz Kluba Socijaldemokrata dali potpise i podržali i osnažili ovu inicijativu želeći da o izmjenama Ustava o pitanju referenduma otvorimo raspravu u hrvatskom parlamentu u kojoj će sudjelovati svi zastupnici i zastupnice gdje nećemo na bilateralnim sastancima dogovarati neke okolnosti izmjena Ustava već upravo ovdje, u sabornici hrvatskog parlamenta ili na nadležnom Odboru za Ustav. Isto tako, mi u Klubu Socijaldemokrata nismo imali dileme ni u trenutku kada je kolegica Katarina Peović izašla sa prijedlogom da bi i pravo o slobodnom odlučivanju na rađanje žena trebalo biti definirano u Ustavu. Dali smo podršku i za otvaranje rasprave o toj inicijativi, ali smo isto tako potpuno jasno i decidirano rekli, mi nismo ti koji ćemo trgovati sa jednom ili sa drugom inicijativom. I rekli smo to dosljedno onome za što smo se cijeli svoj politički vijek zapravo zalagali. Ostajemo dosljedni upravo na onome što smo i prijašnjih godina predlagali da se u Ustavu treba mijenjati. Ostali smo dosljedni na ideji da žena u RH treba imati pravo na izbor, nama to nikad nije bilo sporno. I rekli smo koji su elementi da se to pravo treba ostvariti. I rekli smo da je u ovom trenutku za neostvarivanje tog prava odgovorna Vlada RH jer da postoje zakoni u RH koji omogućavaju to pravo, ali nisu provedivi. I prozvali smo, upravo mi smo prozvali Vladu RH da po tom planu djeluje. Zašto ja sad ovo govorim? Zato što danas bi bilo vrlo korektno da svi skupa se nađemo na tezi da je o izmjenama Ustava kao najvišeg dokumenta ove naše države koja ima kratku, ali tešku povijest, mjesto i vrijeme da se razgovara u hrvatskom parlamentu. Da se razgovara prema pravilima, prema unaprijed utvrđenim pravilima. Da se definira kako se Ustav može mijenjati i da se definira kako se referendum može provoditi jer nama je iznimno bitno da u demokraciji tamo gdje vlast proizlazi iz naroda, narod ima pravo direktno odlučivati. A ne neko tijelo u nekom trenutku prema svojoj ideologiji da odlučuje da li je taj narod u pravu ili ne. Zadnja mora biti ona koju je rekao narod. Za nas tu dileme nema, sviđalo se to nama ili ne. I takvu situaciju smo mi imali i dosljedni smo i na tom primjeru. I neću dvojiti, ovaj prijedlog oko kojeg smo sjeli sa vladajućom većinom i razgovarali istovremeno sa kolegicama i kolegama iz oporbe potpuno je na tragu onoga što je predlagala naša bivša stranka 2018. godine. I mi od toga ne bježimo. I da, i jučer smo javno rekli, ovo je početak, ali za nas to nije dovoljno. Hrvatska je u 30 godina stvorila državu i ostvarila sve svoje nacionalne ciljeve, one vanjske i one unutarnje politike. Završit ćemo tu priču sa recimo ulaskom u Schengen, sa ulaskom u eurozonu i sa nekim drugim pitanjima, ali da li je Hrvatska u tom periodu osnažila društvo, da li ga je izgradila onako kako to građani zaslužuju, kako trebaju. To su pitanja oko kojih mi smatramo da treba otvoriti jednu veliku, široku raspravu, ali ne samo ovdje sa predstavnicima parlamentarnih stranaka već sa cijelom akademskom zajednicom u RH. Da, mi smo to jučer jasno rekli i to ću danas ovdje ponoviti. Mi smatramo da je trenutak da se otvori jedan veliki okrugli nacionalni stol koji će upravo iznjedriti nove strateške ciljeve RH koji će biti osnova za jednu sveobuhvatnu izmjenu Ustava. Ta sveobuhvatna izmjena Ustava treba dati odgovore na sva ova pitanja koja ste kolegice i kolege vi danas ovdje otvorili, a mi smo danas ovdje imali pitanja ne samo prava žene na slobodno odlučivanje o rađanju, ne samo pitanje referenduma. Mi smo ovdje imali pitanje teritorijalnog ustroja, mi smo ovdje imali pitanje obrane nacionalne sigurnosti i sva ona pitanja koja zapravo proizlaze iz Ustava. I da, odgovor na ta pitanja treba dati hrvatski parlament. I da, ne možemo delegirati drugim institucijama da odlučuju o čemu se na referendumu može odnosno ne može raspravljati. I da, ovo je prvi korak u kojem smo spremni ući u raspravu u drugom i u trećem koraku spremni smo reći o svakom pojedinačnom pitanju naš detaljan stav i pokušati zajednički ponavljam kroz dijalog doći do konsenzusa i najboljeg rješenja za naše građane. I da, ovo što smo mi sada dali 10 potpisa i ovo što smo mi danas spremni razgovarati na tu temu ne znači da će naši glasovi biti među 101 glasom odnosno 2/3 većinom koja je potrebna za konačne izmjene zakona. Ovo nisu bjanko potpisi, ovo nije bezrezervna podrška, ovo je samo pristupanje i otvaranje razgovoru o temama o kojima smo i prije govorili da ih treba mijenjati. I da, slažemo se sa svime onime što su kolege iz oporbe rekli, da kvorum odlučivanja je možda previsoko postavljen, imamo nove popise stanovništva, imamo nove okolnosti u Hrvatskoj, ali taj kvorum odlučivanja daleko je blaži od onoga koji smo predlagali zajedno prije 5.g. ili 4.g., da spremni smo razgovarati o tome da se taj kvorum još spusti, da spremni smo razgovarati o broju od otprilike milijun glasača koji bi trebao biti broj za donošenje promjena koje proizlaze iz ustava, da sve su to teme oko kojih trebamo doći do konsenzusa i ponavljam kao što su i mnogi rekli, otvaramo raspravu, čvrsto stojimo iza ovih naših potpisa, to ne znači da svi u klubu jednako mislimo i da nećemo imati različite rasprave, ali to znači da je parlament mjesto dijaloga i da tako mora biti, a da ćemo u konačnici vidjeti da li ćemo podržati izmjene ustava i Ustavnog zakona, zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte sada će govorit poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Dobar dan svima. Francuska vladajuća većina u svom parlamentu ovih dana počinje sa procesom uvođenja prava na pobačaj u francuski ustav. Mi smo imali pravo na pobačaj upisan u naš ustav 1974.g., pravo svakog čovjeka na slobodno odlučivanje o rađanju djece i to je pravo iz tog ustava nestalo. To pravo smo ovdje tražili nas 40 zastupnika i zastupnica da se vrati u hrvatski ustav i da pobačaj postane opet ustavna kategorija, to je HDZ odbio. HDZ sada ima, ide na promjene ustava u segmentu referenduma, odbija prijedlog pobačaja, da se vrati pravo pobačaja u ustav, ali kažu da su spremni na sve pregovore i sve razgovore, nisu, nisu niti otvoreni za nikakve pregovore, niti za nikakve razgovore, a to pokazuje ne samo činjenica da oni nisu bili spremni uvrstit u svoj prijedlog ustavnih promjena naš prijedlog, pa da se o njemu raspravlja, kao što su rekli, neki su potpisali samo zato da bismo sad ovdje raspravljali o tome, zašto o ovome nismo mogli raspravljat, al ne samo to nego pazite u istoj smo kategoriji dovoljnih brojeva zastupnika i zastupnica koji su uložili prijedlog promjene ustava i mi i HDZ sa svojom inicijativom, ali HDZ-ov prijedlog je ušao u dnevni red današnji, a naš nije. Toliko o otvorenosti za pregovore, razgovore i svakakve sugestije, nema ništa od toga. Znači, još jedna stvar zašto toga nema? Pa zato što dva od tri HDZ-ova birača se s nama slažu, to nije nešto o čemu HDZ želi razgovarati, to je nešto što HDZ želi staviti pod tepih i zato ćemo ići na jesen i sa našom inicijativom u saboru, ako treba i sa referendumskom inicijativom gdje ćemo pozdraviti i HDZ-ove birače koji će potpisivati naše referendumsko pitanje. No HDZ i ovim izmjenama i promjenama pokušava otežati naš referendum, pa ću sada govoriti o tome, a o našoj inicijativi na trećoj točki dnevnog reda danas. HDZ-ova inicijativa ide protiv narodnog referenduma ipak iako postoje neke stvari s kojima se možemo složiti odnosno pokušava ga otežati i to ću pokušati na našem primjeru napraviti analizu HDZ-ova prijedloga. Znači HDZ-ove promjene su dobre samo u jednom segmentu, a to je segment smanjivanja broja potpisa s 10% upisanih birača na 250 tisuća, znači nešto manje od 400 tisuća je trebalo sad, znači sad se smanjuje za skoro 150 tisuća potpisa, to je dobro i dobro je produljenje roka za prikupljanje potpisa, na referendumu će se umjesto 15 dana moći potpisivati 40 dana, tu je HDZ procijenio da više-manje svaka referendumska inicijativa može skupiti dovoljan broj potpisa i da ovdje nema straha i to je propustio kao nekakav oblik veće demokratičnosti jer pazite sve ovdje što gledamo kao primjere i prijedloge moramo gledati iz aspekta veće demokratičnosti, ovo jest veća demokratičnost jel. Stavljanje kvoruma za referendum nije nužno loše, referendum treba predstavljati volju većine, a ne tiraniju manjine koja uz pomoć crkve i drugih institucija može nametati svoje agende, no kvorum ne može biti nerealan jel. Po HDZ-ovom prijedlogu referendum prolazi ako 1/3 birača upisanih u RH podupre referendumsko pitanje za promjenu ustava i organskih zakona, ¼ za promjenu zakona, a krenut ću ovdje od kraja, a opskurno je da za udruživanje i razdruživanje u nadnacionalnoj zajednici se traži 50% upisanih birača. Postoji li veće licemjerje, za ulazak u EU mijenjao se ustav samo kako bi bilo dovoljan broj birača da uđemo u EU, znači većina izašlih birača, moglo je izać 3 pa da 2 glasaju za EU ušli bi u EU, na taj referendum usput rečeno izašlo je milijun 960 tisuća birača, za EU je glasalo milijun 298 i nešto tisuća birača, to vam je otprilike 1/3 znači upisanih birača, sad bi trebalo više od 50% upisanih birača. Hoćemo li sad poništit referendum za pristupanje u EU, dok je HDZ-a nećemo, nego znate šta ćemo radit, mijenjat ćemo referendumska pravila kako to HDZ-u odgovara. Ako smo ušli u EU sa ajmo reć negdje 1/3 upisanih birača koji su to glasali, minimum poštenja bi bilo da to tako i ostane ili je ovo ko iz Hotel California pjesme od Eaglesa „You can check-out anytime you like, but you can never leave“ Na jesen dolazi recesija, dolazi inflacija, ulazimo u eurozonu, gubimo zadnju polugu mogućnosti autonomnih monetarnih politika. Nije nemoguć grčki scenarij gdje znamo na koji način će Grčka teško nosila sa svojom recesijom u trenutku znači gubitka tih poluga, a HDZ se želi osigurati. Slovenija usput rečeno prije ulaska u eurozonu bila nazivana tranzicijskim tigrom, kad je ušla u eurozonu zapravo je stagnirala. Mjere štednje, što znači niže plaće, niža realna kupovna moć, veća nezaposlenost sve nas to čeka na jesen, HDZ želi biti siguran da onemogući bilo kakve promjene u korist sebe i svojih glavešina koji u EU gledaju i neke svoje beneficije sasvim privatne. Naime, reći ću drugu stvar u Ustav je uneseno homofobno određenje definicije obitelji kao zajednice muškarca i žene s manje od 750.000 birača, a dovoljno bi bilo da su izašla 3 birača i da su 2 glasala za to pitanje, Ustav bi se promijenio. Sada pak HDZ traži da na referendumu progresivne opozicije na jesen za vraćanje prava pobačaja u Ustav, prava koje je teško izboreno, desetljećima je bilo u našem Ustavu, izborile su ga žene, sad se dižu kvote. Sada HDZ tvrdi da 1/3 upisanih birača potrebna je da glasa za referendumsko, pazite da glasa za referendumsko pitanje koje mijenja Ustav, to vam je preko milijun i 290 tisuća, 290 tisuća birača, ja se ispričavam ako je neka druga brojka, ja sam došla do te brojke znači otprilike, ali to je isto pitanje koje trebamo raspraviti. Znači nije jasno niti koliko točno birača treba i to je stvarno ono ozbiljan problem. Ali jasno je da žele otežati referendumsku inicijativu za vraćanje prava na pobačaja u Ustav. To im neće uspjeti i njihovi birači će glasati za naše pitanje i podržat će ga i njihovi birači. No, znači ono što bi bilo minimum poštenja ajdmo sad ovdje reći je da se te kvote snize. U svakom slučaju za udruživanje i razdruživanje ne više od 25%, za zakon sigurno ne jednu četvrtinu upisanih birača, za ustavne promjene svakako ne 1/3. Što se tiče ograničavanja onog o čemu se može raspisati referendum, znači razumijem one koji su u opoziciji i sami tako nešto tražili da sad ne mogu biti protiv toga, no ipak treba biti kritičan prema tome da se referendumsko pitanje ograniči člancima Ustava 1. i 3. Naravno da u tim člancima stoje i dobre stvari, sloboda, jednakost, nacionalna ravnopravnost, ravnopravnost spolova, mirotvorstvo, socijalna pravda, poštivanje prava čovjeka, očuvanje prirode i okoliša, vladavina prava, demokratski višestranački sustav itd., ali to je toliko opće napisano da se praktički svaka referendumska inicijativa može zabraniti. Mi ovdje dajemo ono carte blanche da se uistinu ograniči i zabrani svaka referendumska inicijativa da ne kažem da pitanje poštivanja odnosno nepovredljivosti vlasništva koje stoji u tom članku isto tako može biti upitno. Radnička fronta bi recimo to pitanje postavila, za to je naravno potrebna i većina demokratska da se s tim složi za što mislimo da će recesijom i inflacijom i gubitkom bilo kakvih poluga monetarne, autonomne politike sve više biti prisutno kao pitanje u našem društvu treba li Paladina zadržati sve što je legalnim putem stekao jer je nepovredljivost vlasništva upisano u naš Ustav. Provjera ustavnosti samo za kraj, znači provjera ustavnosti prije prikupljanja potpisa po njihovom prijedlogu može zatražiti 15 zastupnika, predsjednik, premijer ili sabor, ali i nakon prikupljanja potpisa. I tu stvarno postoji prostor za manipulaciju da se zapravo gleda da li će sad ta inicijativa prikupiti potpise ili neće, e ako hoće e onda ćemo je ići gasiti. Mislim da tu nemamo rješenje, ali tu bi se stvari trebale riješiti možda ipak na neki precizniji način, a ne da se u bilo kojem trenutku može postaviti pitanje ustavnosti. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a sada će govoriti poštovani zastupnik Krunoslav Katičić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, pa evo kao što sam i uvodno kazao prilikom replike na predlagatelja ovaj prijedlog nije samo prijedlog HDZ-a već ovom prijedlogu se pristupilo sve skupa 92 zastupnika iz ovog visokog doma, stoga te inicijative a kao što je već više puta kazano ovo je prvi korak koji ide ka daljnjim izmjenama. Mislim da je to vrlo dobar konsenzus koji ukazuje da je ovaj potez odnosno inicijativa više nego opravdana. Nažalost, fascinantno je, a meni me kao čovjeku iz prakse da se iz rasprave koja je bila kako jučer na odborima tako iz današnje dosadašnje replika odnosno i rasprave koja je bila na predlagateljevo uvodno izlaganje dade iščitati činjenica da se ne vjeruje državnim institucijama, a posebno Ustavnom sudu RH koje je pak tijelo koje najviše odnosno četverostupni dio nije klasičan ustavni sud da se suduje, ali je tijelo koje ocrtava jednu ovaj ocrtava stanje i na neki način i korektiv svih onih drugih tijela koje se mogu iščitavati. To samo potvrđuje i sastav samog Ustavnog suda u kojem nisu samo pravnici nego i drugi, predstojnici drugih struka i političkog i drugog društvenog života. Kao što je poznato referendum kao takav je oblik izravnog izjašnjavanja građana o nekim pitanjima od osobite važnosti za užu ili širu zajednicu. Iz toga se dade zaključiti i spominje se kao da nije bilo nekakvih referendumskih inicijativa i održanih referenduma u RH što jednostavno nije točno jer je održano nekoliko referenduma, ali sa različite vrste, neki su bili na državnoj razini, neki su bili na lokalnoj razini sa različitim ishodima, a inicijativa kako referendumskih tako i narodnih inicijativa je bilo mnogo mnogo više, stoga taj argument da se u Hrvatskoj želi zabraniti referendum nije točan odnosno nije ničim potkrijepljen jer sama činjenica da postoji, da postoji toliki broj kako inicijative referendumskih tako i onih koji su održani ukazuje na nešto potpuno drugu problematiku. Moram se malo, naravno želio bi se u ime kluba osvrnuti i na pozadinu odnosno i na način kako je došlo do ove inicijative. Kao što sam i kazao već maloprije ovo je jedan od prvih koraka u izmjenama ustava odnosno izmjenama Ustavnog zakona o ustavnom sudu i ova inicijativa nije došla na nadležni saborski odbor samo tako jer je to odjednom palo na pamet ili vladajućim ili nekome nego je jednostavno plod ovdje jedne dugoročne komunikacije i koordinacije rada i sa ostalim ovaj klubovima i kao što je već i sam predlagatelj kazao i stoga se dade iščitati i stav Kluba HDZ-a koji je inicirao ovaj referendum da postoji dobra volja i snaga i želja da se svi konstruktivni prijedlozi koji su, će biti upućeni u ovu daljnju proceduru da su hvale vrijedni, da su dobrodošli i da će biti na odgovarajući način i verificirane ili uklopljene u predloženi tekst izmjene ustava odnosno izmjene i dopune Ustavnog zakona. Meni se odnosno Klubu HDZ-a je jasno da su predložene izmjene kad se tiče samog ustava dosta jasne jer od samog onih boliki koje su bile od utvrđivanja samog potrebnog broja birača kojim su, se može samo zatražiti raspisivanje državnog referenduma, te do potrebne većine za odlučivanje na referendum, tj. tzv. već spominjani kvorum odlučivanja. On je predložen u onom okviru kakav je sada, mislim da oslikava stvarno stanje i mogućnost onoga što bi bilo takva volja građana. Stoga te objede koje idu sa nekakvim načinima da su previsoki ili prenale i idu usporedbe sa nekakvim izbornim rezultatima, mislim da se tu žele ispremiješati kruške i jabuke i dva nekakva potpuno različita pravna termina i područja svrstati na jedno te isto smjer. Isto tako želim se u ime kluba osvrnuti i na ovaj dio koji se, a koji se spominje i Venecijanska komisija, da i Venecijanska komisija kao takva izdaje preporuke, one su preporuke, one nisu po svojoj snazi nikakav pravni akt koji bi se kao takav trebao uvrštivati u ičiji pravni sustav, mislim da je to svima dosta jasno, međutim želim upozoriti da se ovdje na neki način, ne na neki nego se spominje samo odredba 7.a. te, tih pravila Venecijanske komisije i iz toga se dade iščitavati nekakvi zaključci, a ne spominje se ona odredba 7.b. koja nakon toga slijedi i koja je jasna i nedvosmislen … [[Govornik se ne razumije]] također preporuča da se dopušta u referendumskim pitanjima uključiti kakvi kvorum izjašnjavanja i kako je potreban kvorum izlaska i potrebna većina glasova kako bi referendum o kojem se izjašnjava bio pravovaljan, stoga takve, takvi jednostavno nisu i mislim da bi sama, bilo pristojnosti radi, bilo potrebno onda cjelokupnu odredbu članka tog iz Venecijanske komisije, točno 7.a. i 7.b. spomenuti i jednu i drugu, a ne parcijalno iznositi samo jedan dio koji se odnosi i koji se prihvaća kao takav i možda na neki način modificiran odgovara političkoj svrsi. Zaključno, mislim da slijedom ovog svega što smo i čuli i kakav je bio iznos … [[Govornik se ne razumije]] naših zastupnika, Klub HDZ-a smatra da će se ovim predloženim promjenama ustava, kao i izmjenama Ustavnog zakona to pravno područje referenduma unaprijediti, te će se olakšati održavanje kako obveznih i fakultativnih referenduma, a ujedno i mislim da će se pokretanje narodnih inicijativa uz naravno istovremeno osiguravanje legitimiteta odlučivanja biti unaprijeđeno i mislim da će se uz izmjenama i dopunama također biti osigurano ustavnost provedbe samog referendumskog područja jer će to osiguravati i sve nedvojbene situacije će rješavati ipak ustavni sud koliko god se njega želi omalovažiti i stavit na stranu, mislim da je to jedino tijelo koje može vjerodostojno i na meritetni način provoditi ustavne sve odredbe. Za kraj isto također mislim da će se predloženim izmjenama odnosno i dopunama zakona, Ustavnog zakona, ostvariti i dodatno ojačati demokratski standard društva, osigurati transparentnost i otvorenost postupka provedbe samih referenduma, te će se na podredan i izravan način pojačati i djelotvorniji utjecaj građana u samom procesu odlučivanja, političkog odlučivanja i vidit će se jasna i njihov interes i input na svako odlučivanje. Stoga će Klub HDZ-a što vam je svima jasno podržati predloženi nacrt izmjene ustava i izmjene Ustavnog zakona o ustavnom sudu RH. Hvala vam lijepo na pažnji.
Hvala. U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka sad će govorit poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, više puta smo ovdje govorili o važnosti referendumskih inicijativa i mogućnosti zapravo da građani sudjeluju u donošenju odluka, a posebno onda kada zakonodavac oko nečega zakaže. Naš stav je uvijek bio da najliberalniji režim referenduma mora postojati na lokalnoj razini jer se tamo odlučuje upravo o pitanjima koja su najbliža građanima jel, da naravno je zakonodavni referendum moraju postojati određena pravila, a ustavni referendum je taj koji zaista pristajemo i smatramo da treba imati i određeni kvorum odlučivanja, a objasnit ću i zašto i zašto smatramo da je zaista trebalo otvoriti ustav i da treba urediti referendumsku materiju i da treba smanjiti broj potrebnih potpisa za pokretanje narodne inicijative, međutim zašto ćemo kategorički biti protiv prijedloga koji je HDZ iznio i predložio nam jer ja vam tvrdim da kada bi se ovaj prijedlog usvojio mi nikada više ne bismo mogli imati niti jednu uspješnu ustavotvornu referendumsku inicijativu, nikada, a možda bismo jednom u 10.g. mogli imati donekle uspješnu zakonodavnu referendumsku inicijativu i sad zašto je tome tako? Počet ću prvo sa ovlastima ustavnog suda odnosno izmjenama Ustavnog zakona o ustavnom sudu. Tim izmjenama daje se ovlast ustavnom sudu prethodne ocjene ustavnosti pitanja i to na dvije razine, na zahtjev 15 zastupnika ili zahtjev vlade, predsjednika ili po vlastitom nahođenju odnosno ustavni sud može u okviru svoje opće nadzorne ovlasti i sam pokrenuti prethodnu ocjenu ustavnosti pitanja. Kada govorimo o prethodnoj ocijeni ustavnosti pitanja moramo reći da ona nije savjetodavne naravi, ona nije zamišljena kao proces usuglašavanja i poboljšavanja pitanja nego kao proces u kojem se pitanje može odbaciti i zaustaviti referendumska inicijativa. A zašto je važno da postoji referendumska inicijativa sa određenim pitanjem, pa čak i kada bi u konačnici to pitanje možda bilo proglašeno da nije u skladu sa ustavom. Zbog toga što referendumska inicijativa postavljanjem pitanja otvara javnu raspravu o nekom pitanju i ta javna rasprava o nekom pitanju je možda najvažniji, najbogatiji dio demokratskog procesa. Stavljamo pitanje na stol, uključuju se stručnjaci, uključuju se građani i raspravljamo o nekom pitanju. Dvije referendumske inicijative koje uopće nisu završile referendumom, a koje su bile izrazito uspješne u svom naumu kao što su primjerice „Ne damo naše autoceste“ i referendumska inicijativa „67 je previše“, bile bi po ovim odredbama moguće zaustavljene na samom početku, javna rasprava se ne bi otvorila, potpisi se ne bi prikupili i vlada ne bi ustuknula pred 600 plus tisuća potpisa koji su bili sakupljeni i gdje je vlada onda samo odlučila ne idemo na referendum nego povlačimo, povlačimo prijedlog zakona i u jednom i u drugom slučaju. I tako smo zaustavili monetizaciju odnosno privatizaciju da budemo realni autocesta, ali isto tako smo osigurali da je, se sa 65.g. u Hrvatsku ide u mirovinu i zaštitili nekakva osnovna radnička prava, dakle samom, samim pokretanjem inicijative. Zaustavljanje od strane ustavnog suda inicijative na samom početku onemogućilo bi tu vrstu javne rasprave i tog pritiska građana na vladu i na većinu u saboru. Šta je još ovlast ustavnog suda, kako je ona definirana u ovom prijedlogu? Ona je definirana na način da kaže da ustavni sud može po dvije osnove procjenjivati referendumsko pitanje da li je u skladu s ustavom. Prvo, da li je u skladu sa temeljnim odrednicama ustava odnosno čl. 1. i čl. 3., a drugo je li možda pitanje u isključivoj nadležnosti sabora, vlade ili predsjednika republike i u tom grmu leži najveći zec jer ne postoji definirano koja to, koje su to ustavne ovlasti u isključivoj nadležnosti sabora, vlade ili predsjednika republike, pa bi se tako moglo reći da svaka referendumska inicijativa koja ima budžetske implikacije je u isključivoj nadležnosti sabora i vlade jer se radi o proračunu, pa vas pitam bi li onda referendumsko pitanje „Ne damo naše autoceste“ bilo proglašeno pitanjem koje je u isključivoj nadležnosti sabora i vlade jer ima itekakve proračunske implikacije ili referendum „67 je previše“ isto tako. Znači moramo se zapitati koje mi to ovlasti ustavnom sudu odnosno većini koja tada postoji ustavnom sudu dajemo da procjenjuje referendumsko pitanje svako uvijek iznova. Naš stav je da se unaprijed treba propisati koji su to članci ustava koji definiraju isključive ovlasti sabora, vlade ili predsjednika republike. One su i nabrojane ovdje u obrazloženju, ali ne i u samom prijedlogu. Dakle ovdje se kaže ustav ne poznaje državne referendume za imenovanja i opozive, tu ulaze i pitanja poput odlučivanja o ratu i miru, naređivanju uporabe oružanih snaga iako nije proglašeno ratno stanje iskazivanja povjerenja vladi, davanjem pomilovanja, predlaganje donošenja državnog proračuna itd. Slažemo se, ovo navedeno jesu nekakve isključive ovlasti sabora i vlade. I u nekom dijelu predsjednika Republike, ali ajmo onda i u prijedlogu ustavnih izmjena reći referendum se ne može pokretati za ta, ta, ta i ta pitanja odnosno za te i te članke Ustava. I svatko će znati da to su oni članci Ustava koji ne mogu, o kojima se ne može na referendumu odlučivati. Nadalje, šta je još nama dodatni problem kod odluka Ustavnog suda odnosno davanja preširokih ovlasti koje nisu ograničene jasno dakle dokle seže njihovo ograničenje. Otvara se prostor arbitrarnosti. Mi se bojimo istina te arbitrarnosti Ustavnog suda, posebno trenutne većine u Ustavnom sudu jer su nam na pitanju odluka o Covidu pokazali da su spremni zbog kratkoročnog interesa, kratkoročnog interesa zanemariti temeljne postulate Ustava kada su rekli da obična parlamentarna većina bira, bira hoće li biti ograničena 2/3 većinom u saboru kod donošenja odluka kojima se ograničavaju ljudska prava u izvanrednom stanju ili neće. Dakle, temeljno načelo kočnica i ravnoteža je bečeno u smeće. I da, ja se zato bojim toj većini Ustavnom sudu dati da procjenjuje baš svako referendumsko pitanje je li ili nije u isključivoj nadležnosti nekakve većine u saboru i neke vlade. Nadalje, kvorum odlučivanja za promjene Ustava ja se slažem mora postojati kvorum odlučivanja da ne možemo imati nakaradne situacije da dođe ono 5% ljudi i promijeni neke temeljne odrednice Ustava. Međutim, kvorum odlučivanja koji ste vi postavili onemogućuje da ikada više imamo uspješnu ustavotvornu referendumsku inicijativu. Potrebno će biti da 1,2 miliona ljudi plus malo više glasa za prijedlog referendumske inicijative. Što vam znači ako imate omjer jedine ustavotvorne referendumske inicijative iz 2013. tada je omjer bio 66:33, 66% je glasalo za, 33 protiv, u tom omjeru to vam znači da vam ukupno izlaznost mora biti iznad 1,8 milijuna što je 50% plus svih birača upisanih u RH. Što znači da tražimo da 200 i nešto tisuća ljudi glasa više za, izađe na referendum nego što izlazi na parlamentarne izbore. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta sad će govoriti poštovani zastupnik Stephen Nikola Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege nalazimo se evo 2 dana pred ljetnom stankom, jako je važna tema i žao mi je da ovo se događa baš kad građani ne davaju veliku pažnju našem radu. Kamo sreće da je drugačije, ali iskoristit ću priliku da neke stvari ponovno istaknem i šteta da nema više zastupnika u sabornici. Mislim da je ovo izuzetno važna tema. Dakle, vezano za promjene Ustava slažem se načelno da ne smije se to često događati. Ustav mora biti kao temeljni akt svake države, imati jednu snagu i ne biti izložen čestim promjenama ovisno o javnom mnijenju i slično. Međutim, imamo danas na dnevnom redu zapravo prijedlog koji će na novi način neka pitanja regulirati, pitanje referenduma i slično i postavlja se pitanje, za nas je to jako važno, što kad ključne institucije poput Ustavnog suda krivo tumače temeljna načela. Kad krivo tumače jer to je njihov zadatak. Dakle, možda javnost ne zna ima Ustavni sud 13 sudaca, njihov izbor nije baš izložen jako u javnom prostoru. Dakle, pročitat ću što su uvjeti ili tko može biti izabran za suca Ustavnog suda. Dakle, bira Hrvatski sabor na vrijeme od 8 godina iz reda istaknutih pravnika osobito sudaca, državnih odvjetnika, odvjetnika, sveučilišnih profesora i slično na mandat od 8 godina. U drugim rekao bih starijim demokracijama taj izbor je jako izložen sudu javnosti i ne traje samo jedan dan. Dakle, ne dođu samo na saslušanje saborskog odbora jedan dan i obave, odgovore na pitanja i idu dalje, nego to traje ako je potrebno danima i tjednima. I onda javnost može se upoznati sa stavovima tih ljudi koji će nam tumačiti što Ustav dopušta ili ne dopušta. Dakle, u Hrvatskoj ja bi rekao da je to jako deficitarno, ljudi ne znaju tko su ti ljudi, anonimni su, u velikoj mjeri su anonimni i mislim da se to mora promijeniti. Međutim, osvrnut ću se na neke prošle odluke koje ja smatram su duboko pogrešne i nisu u skladu ne samo sa ustavnim odredbama nego sa zdravim razumom. Primjerice, o već famoznoj odluci o pravu, pravu pobačaja da li je to u skladu s Ustavom ili ne, među ostalim ustavni suci govore da nije u njihovoj ingerenciji tumačiti ili odrediti kad počinje život nego je to stvar zakonodavstva, zakonodavstva. Dakle, još jednom ću ponoviti ne postoji katolička biologija, ne postoji islamska biologija, ateistička biologija, postoji biologija. Postoji biologija. Ne postoji katolička medicina, islamska medicina, ateistička medicina, postoji medicina. I u skladu sa spoznajama koja su neupitna mislim da to treba svaka razumna osoba prihvatiti pa dakako i ustavni suci, ali to ne čine. Dakle relativiziraju, čak i ignoriraju neke osnovne spoznaje znanosti i onda upadamo u teške probleme jer ne ovise, neke stvari ne smiju ovisiti o većini ovog Doma, kad počinje ljudski život, to bi trebalo biti nesporno, a ne da dopuštamo da ignoriramo biološke datosti i tumačimo to na razne, još nisam zapravo čuo koherentnu teoriju koja tvrdi suprotno, ako to nije začećem, onda kad počinje ljudski život? Prema tome, to je samo jedan primjer koji ne ulijeva povjerenje u rad naših sudaca, kad mogu o takvom temeljnom pitanju pogriješiti, a ovim Prijedlogom ne samo da se ovlasti Ustavnog suda ne dira, nego ih povećava. To nas treba zabrinjavati, povećavaju se ovlasti. Spomenuo sam pojavu sudskog aktivizma u replici kolegi Bošnjakoviću, sudski aktivizam, to bi nas isto trebalo zabrinjavati, dakle radi se o praksi u mnogim zemljama gdje se mimo volje većine građana sudovi određuju i zapravo suci postaju političari na neki način, aktivisti, u promoviranju određenih ideologija. To nas treba zabrinjavati i ta praksa dolazi u Hrvatsku, nije to samo stvar u Americi gdje se trebalo 50 godina čekati da se ispravi pogreška nego to dolazi i ovdje, dakle sudski aktivizam i što učiniti kad suci, pa i suci Ustavnog suda griješe, gdje su nam onda mehanizmi? Nema ih. Nema ih. Zato trebamo biti jako oprezni kad povećavamo, ne smanjujemo nego povećavamo ovlasti Ustavnog suda. Narod bi trebao biti zabrinut, često mi prilaze naši građani koji govore da ne znaju kome se obratiti, tko ih zastupa u Saboru jer jednostavno ih narod nas bira na način kako nas bira, preko stranačkih lista. Dakle taj osjećaj nemoći i da se njihov glas u dovoljnoj mjeri ne čuje, ostaje. I to vidimo zapravo kroz razne primjere iz prošlosti sa neuspješnim referendumskim inicijativama kako naše institucije pa oni koji kontroliraju i manipuliraju s nama uspiju zapravo osujetiti i spriječiti da narod izrazi svoju volju. To su zapravo zabrinjavajuće tendencije, dakle kad god razgovaramo i o spornim temama gdje nećemo se složiti, trebali bi ipak imati više povjerenja u vlastite građane, mi ih zastupamo, ne neke treće ljude nego hrvatski narod, ljude koji su nas birali i zato, Domovinski pokret će ustrajno i dalje dizati glas protiv svakog sužavanja slobode izražavanje dakle ja isto vidim, kao i drugi koji su to ranije spomenuli, opasnost da neće se nijedna referendumska inicijativa omogućiti sa ovakvim tumačenjem, a ponovit ću, Ustavni sud nije opravdao svojim radom povjerenje. Nažalost. Imamo općenito jednu krizu povjerenja u institucije pa i u sam Sabor. Prema tome, trebamo trezveno gledati i izbjegavati, rekao bih demagogiju i druge vrste, rekao bih političke niske argumentacije i govoriti načelno da građani imaju pravo određivati neka temeljna pitanja, to nije, kao što čujem, recimo oko pitanje braka kao zajednica muškarca, jednog muškarca i žene, homofobija, to je etiketiranje kad nedostaju argumenti, nije hrvatski narod homofoban narod nego u skladu sa onim što znaju i u što vjeruju su izglasali to i trebamo biti i tu, dame i gospodo, ustavni domoljubi, ustavni patrioti i ne ignorirati tu ustavnu odredbu. Često sa ljevice se inzistira da građanski odgoj mora ući u škole, ali zanimljivo da građanski odgoj u ovom obliku ne spominje tu ustavnu odredbu i kako je narod izglasao definiciju braka. To se ignorira. Znači selektivno smo za ustavna načela kad nam to odgovara, a kad ne odgovara, onda ignoriramo, to svak vidi. To naši građani vide. Prema tome, budimo dosljedni, Ustav je ozbiljna tematika, trebamo to jasno i dobro definirati na koji način se može mijenjati, imamo povjerenje u hrvatske ljude, dobro su glasovali za referendum '90. kad se odlučivalo o samostalno Hrvatske, '91., prema tome, moramo shvatiti svoju odgovornost, a ja ću još jednom ponoviti, da ključne institucije pa i ti pojedinci na Ustavnom sudu su zakazali više puta i imamo razloga ne vjerovati u njihovo prosuđivanje. Prema tome, bit ćemo i dalje vrlo kritični i protiv ovog Prijedloga. Hvala.
Sada ćemo nastaviti sa raspravom o naše objedinjene dvije točke. Idemo na pojedinačne rasprave i prva će govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Prije svega ću reći da neće biti sve ok jer ono nije tema o kojoj se na ovakav način trebalo raspravljati isključivo u Hrvatskom saboru, nego je riječ o temi gdje se građane na referendumu, ponovit ću još jednom sukladno preporukama Venecijanske komisije trebalo pitati što misle o izmjenama Ustava koje će promijeniti način njihovog odlučivanja u referendumu. Kada govorimo o tome tko je sve trebao sudjelovati u ovoj raspravi ovdje se moglo čuti iz određenih oporbenih klubova da nam je potreban širi nacionalni okrugli stol itd., itd. Pa dame i gospodo mi smo to već imali, mi smo to već organizirali prošli tjedan u Hrvatskom saboru. Pozvali predstavnike sindikata, sveučilišne profesore koji su specijalizirani upravo za ustavno pravo, predstavnike nevladinih organizacija koje nadziru demokratske procese u RH i predstavnike onih inicijative koje su dosada uspješno održale referendume i naravno sve zainteresirane sve saborske zastupnike. Nažalost kao što to često biva osim našeg kluba od saborskih zastupnika nismo nikoga vidjeli, a sada slušamo o tome kako bi se trebao organizirati već organiziran okrugli stol. Neovisno o tome mi smo naravno pokrenuli raspravu o tome kako treba izgledati uređenje referendumskog pitanja u RH i ispravit ću se kolega Sačić je bio i tu ga vidim od saborskih zastupnika osim predstavnika našeg kluba i u dijalogu s ključnim društvenim akterima iznjedrili neka rješenja, uvažili njihove prijedloge koje bih ovdje htjela istaknuti u skladu i s onim što smo ranije zagovarali za što se mi zalažemo kada govorimo o uređenju referendumskog pitanja u RH. Prije svega kada govorimo o izmjenama Ustava koje se tiču referenduma građane na referendumu pitati o tim izmjenama Ustava. To je njihovo temeljno pravo i oni o tome imaju pravo odlučivati. Ako se oni založe za ovakve izmjene u što vaš i ne vjerujem i zato to vjerojatno ni ne činite, onda možemo dalje o tome razgovarati i ta će odluka odnosno izmjena Ustava imati legitimitet. Drugo, nikakav kvorum. Dakle i to je ono što je u skladu s preporukama Venecijanske komisije. U trenutnoj situaciji da kada imamo oko pola milijuna glasača manje nego što je službenoj evidenciji Ministarstva pravosuđa i uprave, kada imamo oko 185.000 glasača izvan RH koji se teško odazivajući, a izlaznost mala, ovo doista nije vrijeme za ugradnju bilo kakvog kvoruma, u krajnjoj liniji, to je i preporuka Venecijanske komisije. Dalje, ono za što se zalažemo je olakšavanje referendumskih inicijativa, to je definitivno smanjenje broja potrebnih potpisa za osiguravanje referenduma u RH i također, produljenje roka za prikupljanje potpisa. Jedna od ključnih izmjena koja bi se trebala dogoditi je i promjena načina izbora ustavnih sudaca. Možemo primjerice, uzeti kvote prema izvrsnosti pravnih stručnjaka po granama prava po uzoru na Njemačku. U Hrvatskoj, od 13 sudaca nijedan nije profesor s nekog od pravnih fakulteta. U svakom slučaju, izbor ustavnih sudaca treba promijeniti. Zalažemo se i za brojna praktična rješenja koja ukazuju na probleme na koje su naišle prethodne inicijative, a to je mogućnost prikupljanja potpisa preko sustava e-Građani. Dakle, olakšajmo građanima da izraze svoju volju. Omogućiti da volonteri mogu upisivati podatke uz vlastoručni potpis građana, prikupljati potpise na svim javnim površinama i privatnim mjestima, kao za predsjedničke izbore. Dakle, to su neki od naših vrlo konkretnih prijedloga koje smo iznjedrili nakon što smo poslušali u konstruktivnoj raspravi i predstavnike struke, ali i praktičare, oni koji su dosad organizirali referendumske inicijative u RH. I to je put i jedini demokratski ispravni način kako se treba urediti referendumsko pitanje u RH, a vi koji se pozivate povremeno na Venecijansku komisiju i Kodeks dobre prakse kada uređujete Zakon o referendumu iz vladajuće strukture, kad vam to odgovara, a onda ga ignorirate ovdje kad vam kažem da ne treba kvorum i da treba građane na referendumu pitati o referendumu, samo dokazuje em vlastito licemjerje, em da niste spremni na dijalog o tome kako urediti ovo ključno [[Upadica: Hvala.]] demokratsko pitanje u RH.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Raspudića.
Ono što je možda najviše rogobatno u ovom Prijedlogu je u biti golemo povećanje ovlasti Ustavnog suda. Mi sad imamo jednu situaciju da tijelo koje je 4. kao stup vlasti ne spada ni u ovaj pravosudni nego treba prosuđivati je li nešto u skladu s Ustavom ili nije u skladu s Ustavom, vidjeli smo voluntarističku neku, ne bih rekao pravnu nego više retoričku akrobaciju kojom su objasnili zašto 400 tisuća prikupljenih potpisa za raspisivanje referenduma, između ostalog, jedno pitanje za promjenu Ustava, je u skladu s Ustavom, ali tobože dovodi građane u zabunu pa nije prihvatljivo. Dakle da sada to tijelo postaje apsolutni poklopac apriorni nad iskazivanjem narodne volje onako kako to propisuje čl. 1 Ustava. Dakle umjesto da se ide u smjeru boljeg definiranja uloge Ustavnog suda ili čak njegovog ukidanja i prebacivanje ovlasti tih na Vrhovni sud kako je riješeno u puno zemalja, čime bi se i solidna ušteda u proračunu ostvarila, mi sad imamo hipertrofiranje uloge Ustavnog suda.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
U hrvatskoj demokratskoj povijesti službeno još ne postoji niti jedna referendumska inicijativa koju je odobrio Ustavni sud. Postoje izmjene zakona koje su se dogodile zbog određenih prikupljenih potpisa, to su bile sindikalne inicijative, a da se nije dozvolilo raspisivanje referenduma, i postoji jedan referendum koji se dogodio u RH, a to je zato što pitanje nije išlo Ustavnom sudu. Za sva ostala pitanja koja su artikulirali pravni stručnjaci pojedinih inicijativa koja su bila poslana Ustavnom sudu, Ustavni sud ih nije dozvolio. A zašto? Zato što svaka vlast referendum doživljava kao referendum protiv same sebe i boji se referenduma odnosno vlastitih građana, a Ustavni sud, način na koji ovako funkcionira i način izbora ustavnih sudaca, tu predstavlja samo njezinu produženu ruku. I zato se slažem, treba razmisliti o tome hoćemo li mijenjati izbor ustavnih sudaca, hoćemo li ovlasti prebaciti nekome drugome, ali ovakvo stanje je sigurno neodrživo.
Hvala. U ime predlagatelja sada će govoriti poštovani zastupnik Damir Habijan, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Evo samo kratko u ime predlagatelja nekoliko stvari da se osvrnem. Dakle danas ovdje slušamo od strane kolega iz Mosta kako je ovo bilo nešto skriveno, oni nisu ništa znali, oni nisu uopće bili upoznati da se ide u bilo kakve pokretanje dakle postupka izmjena Ustava i ustavnog zakona u pogledu pravnog područja referenduma i užasno su iznenađeni. Onda s druge strane sada govore da su prošli tjedan organizirali okrugli stol upravo na tu temu. Dakle sami sebe demantirate, pa što ste organizirali na tu temu kada ste, a zašto jeste, zato što ste znali u kom smjeru se ide, prema tome, ne vidim razloge zbog čega sada okrećete pilu naopako. Kažete isto tako da, odnosno slušali smo tu kada ste skupljali ove potpise za referendum u pogledu Covid potvrda, kako vam je bilo teško, da ste se smrzavali, bilo vam je zima, treba nešto mijenjati, to smo slušali kada smo govorili o prijedlogu Zakona o referendumu i tada ste tražili isto tako, kao i većina oporbe da se nešto mijenja, da se mijenja Ustav, da se mijenja ustavni zakon i sada imamo, pokrećemo ovaj prvi korak, dakle ide, pristupamo izmjenama Ustava i ustavnog zakona upravo kako bi to pravno područje referenduma poboljšali, smanjili ovaj broj potpisa, dakle govorili ste da veliki problem pod tim vremenskim uvjetima skupit gotovo 400 tisuća potpisa, sada idemo na 250, sad opet nije dobro, dakle argumentacija vam je vrlo, vrlo loša. Govorite ovdje o preporukama Venecijanske komisije, ali zaboravljate pritom da ćemo u ova 3 koraka imati .../nerazumljivo/... da ćemo imati savjetovanje sa zainteresiranom javnošću. Dakle svatko tko je zainteresiran, a prema vama, a ja sam siguran da je tome tako, svaki hrvatski građanin moći će sudjelovati u tom postupku. Moći će reći što ga muči, što mu nije dobro, što smatra da bi trebalo biti bolje, prema tome, ovo što sve govorite, samo pokazujete ponovno da imate taj modus operandi, da imate taj narativ koji služi jedino i opet ćete koristiti ovaj postupak jedino za skupljanje jeftinih političkih poena i da uopće niste vjerodostojni jer sami sebe demantirate, dakle jedno govorite sat vremena prije ovoga, a sad govorite nešto potpuno suprotno. Hvala.
Replika poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Mene je iskreno, kolega Habijan muči slijed vaše logike i muči me zašto vas u vašem prijedlogu ništa ne muči jer ste ga u krajnjoj liniji iznjedrili. Prvo, činjenica je da smo mi prošli tjedan razgovarali o referendumu i pokrenuli dijalog sa širim društvenim bitnim akterima u ovom pitanju, a vi isto niste učinili, pokazuje samo da je to nama pitanje bitno, a činjenica da ste vi preko noći mijenjali dnevni red HS koji je već bio postavljen na drugačiji način bez ove točke pokazuje da manipulirate dnevnim redom kako bi osiromašili raspravu i kako bi nenadano i neplanirano ovo pitanje progurali prije ljetne stanke i to sve govori o vašoj vjerodostojnosti. A kada govorimo o tome što je trebalo učiniti i o prikupljanju potpisa mi smo ovdje vama svakako dali dobre direktive, jedini je problem što ih vi ne želite slušati i to ste pokazali sa ovim dnevnim redom. Dakle, imate preporuke Venecijanske komisije, ne trebaju vam zainteresirani građani ponavljati to u svojim komentarima.
Hvala. Poštovani zastupnik Habijan, izvolite.
Hvala lijepa. Dakle meni je drago što ste se javili za repliku da ponovno demantirate sami sebe, dakle sada ste ponovno rekli da ste prošli tjedan organizirali Okrugli stol sa širom zainteresiranom javnošću sa stručnjacima, a kažem cijelo vrijeme danas ističete ovdje da je to nešto skriveno ubačeno preko noći na dnevni red. Dakle vi ste ovdje isto ko i ja 2.g. u HS, pa valjda ste već uspjeli pogledati i pročitati Poslovnik i način na koje dakle točke se uvrštavaju u dnevni red. Dakle ova procedura je započela upravo na tragu izmjena Zakona o referendumu i potrebe da se mijenja ustav i Ustavni zakon kako bi to pravno područje bolje uredili i vi ste bili za to i sada kada je to na dnevnom redu sad opet nešto ne paše, to je ono što vam govorim, dakle to je taj vaš narativ skupljanja jeftinih političkih poena i samo ste dosljednji jedino u tome.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić digla je povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika, premda se i ja moram ispričati jer zaboravljam da je ovako nenadano mijenjanje dnevnog reda s ciljem guranja tema ispod tepiha i stavljanja ključnih tema u oskudne noćne sate standardni modus operandi HDZ-a i normalno je da se vi tome ne čudite, samo je neobično da ja to ovdje ističem kao lošu demokratsku praksu, tako da se ja vama ispričavam što sam zaboravila, to je iz vaše perspektive uobičajeno.
Naravno da je to bila replika na koju, budući da ste potrošili svoje replike nije korektno da ovaj rabite instituciju povrede Poslovnika u krivom smjeru, pa dobijate opomenu. Poštovani zastupnik Zekanović, izvolite.
Poštovani kolega Habijan, evo želim vaš komentar, malo izgleda da kolege iz Mosta mjere vrijeme u onom trenutku kada Nikola Grmoja pogleda tjedni plan rasprava, točka na dnevnom redu je već nekoliko dana, al evo kad je on pogledao to na autobusnoj, pardon, na benzinskoj postaji onda su vjerojatno počeli mjeriti i vrijeme i onda su onako je li žurno došli u Zagreb na sjednicu koja traje već nekoliko dana. Bio je vaš komentar na jednu zapravo prešutnu koaliciju i jedan konsenzus između SDP-a, Možemo!, Mosta, Radničke fronte, GLAS-a i ostalih po ovom pitanju. Ja shvaćam ovdje SDP, evo kolegu Bauka sam pažljivo slušao, njima je zapravo ovo želja da se kroz ove promjene ustava ubaci i pravo na pobačaj tzv. u ustav, al ne shvaćam kvazi konzervativce iz Mosta zašto im tu drže ljestve, zašto im zapravo pomažu oko cijele te situacije?
Poštovana zastupnica Peović digla je povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je Poslovnik u čl. 238., kolega Zekanoviću minimum koncentracije ako možemo od vas dobit, znači da pratite ko je za ustavne promjene, a ko nije.
Naravno i to je bila replika, dobijate opomenu. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa. Pa evo slažem se kolega Zekanović, prvenstveno što se tiče vremena malo su se pobrkali, čujem da sad kolegica Raspudić govori da u noćnim satima raspravljamo o ovome, dakle sad je 14 sati popodne prema tome očito ne razumijem ovoga koje mislite noćno vrijeme jel. Da, toliko im je bit stalo do tih ustavnih, ustavnih promjena da su se dakle automobilom zaputili jučer mada sjednica košto ste rekli već traje nekoliko dana, međutim ono što sam rekao ništa konstruktivno danas nismo ovdje čuli, a ovo što govorim o ovoj koaliciji ja nisam siguran koliko će dugo trajati, očito postoji sad neki trenutačni interes da se drže zajedno dakle i Možemo! i Most i SDP i Radnička fronta, koliko god očito im se sad to tu ne sviđalo i jako protestiraju, ali mislim da svjedočimo tome svaki dan zapravo jel, hvala.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić ponovo je digla povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Odustala sam.
Odustali ste, dobro, hvala. Sada će govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege, nemojte se vi brinut o SDP-u. Naime, ako pogledate ovaj prijedlog promjena ustava i usporedite ga sa našim prijedlozima iz 2018. i 2013. nećete nać pretjerano bitno velikih razlika, ima nekih detalja koji treba popraviti i to je to, tako da ja na ovaj prijedlog promjena ustava gledam blagonaklono, a na prijedlog odluke o pristupanju promjeni ustava gledam nešto manje blagonaklono nego na sam prijedlog zbog toga što u točki 2 je previše ograničen prostor Odboru za ustav da u drugoj fazi donese nacrt promjena ustava i zbog toga je i moj klub uložio amandman da se skinu okovi Odboru za ustav, da kolega Bošnjaković ima veći prostor u pregovorima sa drugim klubovima, tako da na dobar način započne ova, ova rasprava o promjeni ustava. Što se tiče teksta koji je predložilo 92 zastupnika, ono ima 4 temeljna stupa, jedan je smanjenje broja potpisa, što vjerujem svi podržavaju, drugi je ograničenje tema na kojim se, o kojima se može raspisati referendum što ne podržavaju svi, ali mi podržavamo, treće je uvođenje kvoruma za donošenje odluke na samom, na samom referendumu što također ne podržavaju svi, ali mi podržavamo i četvrta je prethodna ocjena ustavnosti što također ne podržavaju svi, a mi želimo da to ne bude kočnica za provođenje referenduma nego više da ima jednu pedagošku i upućujuću svrhu na način da kada ustavni sud nešto odluči da organizatori mogu to popraviti i da se referendum može raspisati. U tom smislu ja vjerujem da će ove ustavne promjene definirati lakše raspisivanje referenduma, a nešto teže donošenje odluke na referendumu nego dosad jer mislim da nije dobro za društvenu klimu da se odluke mogu donijet sa minimalnim brojem građana koji su izašli, izašli na taj referendum. Prema tome, vjerujem da nas čeka jedna zanimljiva politička jesen, bilo u parlamentu, bilo na ulicama i trgovima. To toliko o onome što je u Prijedlogu. U onome što nije u Prijedlogu, a moglo bi biti, već smo govorili, to je između ostalog proširenje nekih ljudskih prava koja su negdje, što normativno, a što samo u praksi, dovedena u pitanje ili se barem otežano ostvaruje. Tu je i pitanje ljetne stanke, trebala bi to biti ustavna materija ili je dovoljno da bude poslovnička materija. Tu je pitanje jedne kovanice koja je nastala kao, rekli bi kolege, predmet političke trgovine, ja bih rekao predmet različitih političkih interesa onih koji su donosili Ustav, a to je izraz područna u zagradi regionalna samouprava. Legenda kaže da kad su HSLS i IDS bili u opoziciji, da HSLS nije htio da piše samo regionalna jer im je to zvučalo previše, još 2000., previše onako malo je bacalo na secesionizam, a IDS nije htio pristati da ne piše regionalna pa je onda mudri Račan našao tu jednu kovanicu koja je bila i eklatantan primjer, kako bi rekli kolege iz Mosta, političke trgovine, a to je samo uvođenje referenduma u Ustav jer je on u Ustav na zahtjev 5 zastupnika HSP-a 2000. g., ako se netko toga, ako je netko to zaboravio. To je bio uvjet HSP-a da podrži ustavne promjene 2000. g., dakle to bi se isto tako nazvalo ovaj, politička trgovina, a neki bi rekli da je to demokratski politički dogovor stranaka koji imaju različite programske ciljeve, ali su se uspjeli dogovoriti zajednički minimum. Sjetit ćemo se i ustavnih promjena 2010. g. kada je u Saboru bila dovoljno većina proeuropskih stranaka i zastupnika koji su željeli da se olakša pristupanje Hrvatske EU zato što su to sve stranke koje su išli na izbore, imale u programu, a također, podsjetit ćemo se i povijesnog kompromisa gdje smo naprimjeren način regulirali broj zastupnika iz dijaspore da to bude fiksirano na 3, a ne da se na dan izbora BiH pretvori u 22. hrvatsku županiju sa hrpom biračkih mjesta i sa ustvari kampanjom kakva je bila i u samoj Hrvatskoj. Naravno, ako dođe prijedlog za smanjenje, nećemo se ni oko toga buniti, ali to je nešto s čime možemo živjeti ... [[Govornik se ne razumije.]] ovih svih godina. U tom smislu, ovisno o sudbini našeg amandmana ili smisla našeg amandmana, a to je da se u ovoj fazi ustavnih promjena ne zavežu ruke kolegi Bošnjakoviću, Odboru za Ustav, da može pokušati razne mehanizme, od postojeći dvotrećinsku većinu, blagonaklono gledamo na proces promjene Ustava i na smjer u kojima idu ove promjene, ali imamo određenih primjedbi koje ćemo u sljedećim fazama iznositi. Zahvaljujem.
Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Zekanovića. Izvolite.
Poštovani kolega Bauk. Evo lijepo ste to koncizno iznijeli. 4 stupa i koliko sam shvatio, vi se slažete sa sva 4 stupa, vi ni zapravo nemate većih primjedbi i bez obzira što niste potpisnici, vi ćete na neki način zapravo u konačnici ipak podržati ove ustavne promjene, ispravite me ako sam krivo shvatio. Pitanje za vas, zašto je uopće HDZ išao u ove ustavne promjene, zašto su inicirali ustavne promjene? Ja evo, mogu naslutiti, a ja ću ponuditi jedan odgovor, možda i zanima me je li, bi li slučajno pravo na pobačaj, a koji vi također, želite staviti kao ustavnu kategoriju bilo ograničeno mogućim referendumom, znači a se referendum donese u Ustav, ako bi prošao ove promjene Ustava i ustavnog zakona? Da li bi to pitanje bilo ograničeno?
Poštovani zastupnik Bauk [[Upadica: Ne znam jeste me razumjeli.]]
Nisam vas baš najbolje razumio, ali držim da bi eventualno referendumsko pitanje promjene ili dopune članka Ustava kako je formulirano u prijedlogu 40-ak zastupnika, drugom prijedlogu za promjenu Ustava, prošlo kroz sito i rešeto i ovih ustavnih odredbi, a i ustavnih odredbi sljedećih kada bi se one donijele. Ali po mom nekakvom razmišljanju i gledanju kako se to hrvatski kaže timelinea, referendum o promjeni Ustava na prijedlog 40 zastupnika bi se održao prije nego što ove današnje promjene stupe na snagu.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepo poštovani kolega. Dvije stvari bih molila da razjasnite. Prvo, vladajući su odbili naše traženje da se u Ustav jasno unese rečenica da žena ima pravo slobodno i samostalno odlučivati o rađanju, a država osigurava pretpostavke za ostvarivanje toga prava uz argument sve to već ima u Ustavu. Pa gdje to ima u Ustavu? To je prva stvar. Druga stvar, vladajući žele većinsku podršku ovim promjenama koje sada u Ustavu žele o referendumu, a opet kažem, ne žele ono što mi predlažemo da se izmijeni u Ustavu. Dosta ste bili na tim sastancima, kako su si vladajući to zamislili? Znači vaše nećemo, ali vi naše prihvatite. Hvala.
Poštovani zastupnik Bauk.
Što se tiče drugog pitanja, ja ne prepričavam ni sa naših stranačkih sastanaka, a kamoli sa višestranačkih sastanaka, dakle u tom smislu mogu reći da je proces promjena Ustava uvijek kompliciran proces koji zahtijeva dogovor onih koji se inače ne dogovaraju, ne da se ne dogovaraju, nego su politički protivnici i vrlo je teško onima koji su u opoziciji, a prihvate prijedlog vladajućih objasniti zašto su to napravili, to treba bit dosta veliki razlog da se i tu treba određene vrste umješnosti. Što se tiče sudbine našeg prijedloga o dopuni Ustava, ispravit ću vas, nisu svi vladajući odbili naš prijedlog, neki su ga i potpisali. Da. Dakle za sada ga je HDZ odbio, ali ako proces promjena Ustava bude otvoren, dok god se ne završi proces, postoji nada, makar i mala da on na ovaj ili onaj način uđe u Ustav.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Kolega Bauk, ja bi se mrvicu vratila na ono što ste u vašem pojedinačnom govoru naveli, a to je riječ o amandmanu koji ste, je i vaš klub dao na prijedlog dakle ovog zaključka. Ono što je, ako sam dobro shvatila, smisao vašeg amandmana da se predsjedniku za Odbor za Ustav, Poslovnik daju malo veće ovlasti što mislim da je dobro, da je dobro da mu se daju veće ovlasti odnosno mislim da u tim razgovorima interes svih nas treba biti da dobijemo jedno dobro i kvalitetno rješenje. I kad je riječ o referendumu stanovišta sam da u jednom trenutku treba otvoriti i raspravu i o Zakonu o referendumu jer je to cijeli paket ili kao bi to sad u smislu turističke sezone zvali all incluzive jer bi trebalo raspravljati o svemu, a ne bi bilo dobro da predlagatelj zapravo cijelu stvari postavi na način uzmi ili ostavi. Jer ako je uzmi ili ostavi onda to zasigurno neće [[Upadica: Hvala.]] i dovesti do nekakvog razgovora.
Poštovani zastupnik Bauk.
Ja sam pažljivo slušao kolegu Bošnjakovića u ime predlagatelja i on je nekoliko puta naglasio da će se razgovarati. I našim amandmanom mi u stvari njemu pomažemo i olakšavamo njegov posao razgovora jer ako u startu ovako kako je sad formulirano te razgovore svedete na vrlo uske okvire onda su prostor za razgovor i za dogovor puno manji nego kada bi prostor i dogovor bio širi. Mislim da nisam to, to bih mogao gruf napisati na majcu onako postoji veći prostor za razgovore, postoji veći prostor za dogovore, evo to ću slijedeći put, da. Prema tome, prema tome to je to, mi smo podnijeli amandman na temelju onoga što smo čuli od predlagatelja i kako predlagatelji nisu samo vladajući nego i dio oporbe baš me ono volio bi čuti stav o našem amandmanu kao predlagatelju. Eto.
Poštovana zastupnica Vidović Krišto.
Vi podržavate ovu promjenu Ustava, kako me to ne iznenađuje. Sve što ste dosada radili bilo je za osobne, a protiv hrvatskih interesa i protiv interesa hrvatskih građana, ali i protiv europskih vrijednosti. Vi i vaša stranka radili ste na predstečajnom zakonu koji je zakon za bogataše te protivan svim načelima socijalne pravednosti. Radili ste na kriminalnoj privatizaciji Croatia osiguranja te naposljetku sudjelovali ste u korupciji u slučaju Uljanik. Vi želite da Hrvatska bude pokusni kunić u kojoj će Furio Radin i Pupovac i posthumno biti zastupnici. To vi želite. Vi želite da Hrvatska bude nesređena i nepravedna država, a ne uređena država putem blokade pravosuđa i ostalih institucija doveli ste Hrvatsku na prosjački štap. Pa vi ste se suprotstavljali procesuiranju udbaških likvidatora, štitili ste udbaše Perkovića i Mustaća te svađali Hrvatsku s Europom. Vi sada JNA pravniku ucijenjenom Miroslavu Šeparoviću omogućujete da Hrvatima zabrani da glasuju. Da, vaš cilj je razgrađivati Hrvatsku. To je vaš cilj, recite to otvoreno.
Poštovani, poštovani zastupnik, poštovani zastupnik Bauk.
Nisam se javio za odgovor.
Niste, dobro. Ovaj poštovani zastupnik Sačić.
Poštovani kolega evo sad smo saznali dakle vi ćete svesrdno podržati ove promjene i biti ta prevaga očito ustavne, ali ja sad to tumačim i sami ste rekli da je to nekakvi odmak vremenski obračuna sa kolegama, časnim kolegama iz HSP-a Đapićem, Jukićem, ovaj Rožićem i ovaj Tadićem i pokojnim Kovačevićem koji su narodnu inicijativu zapravo primorali vas tadašnju vladu detuđmaniziranu i ovaj saborski tadašnji saziv da uvedu to, e sada na ovaj način vidim da se vi suprotstavljate da narod zadrži tu inicijativu. Kako je to, kako je to motivirano da naprosto takav vremenski odmak i da se imate potrebu sada konačno pridružiti onima koji se suprotstavljanju na …
Poštovani zastupnik Bauk.
… [[Govornik naknadno uključen.]] mogu dobit 7 sekundi, mi smo ustvari 2010. oživotvorili ovaj HSP-ov amandman time što smo ukinuli ovaj cenzus koji je bio prije 50%. Dakle, ta inicijativa od kad je HSP nju unio nije nikad provedena jer mislim ni jedan referendum nije raspisao da je uspio. Tek našim izmjenama iz 2010. je to popravljeno na način, ali nažalost na način koji je ostavio da i inicijative koje su ustvari puno nelegitimnije od mnogih parlamentarnih saziva sabora da mogu promijeniti Ustav. Ja mislim da to nije dobro. Dakle, treba postojati određena granica koju ipak oni koji mijenjaju Ustav trebaju preskočiti. Je li to 40%, 30%, 20% ili već neki drugi broj to će se u slijedeće dvije rasprave pokazat. A što se tiče našeg stava ja sam samo rekao da blagonaklono gledam na prijedlog [[Upadica: Hvala.]] koji je priložen ovoj odluci, ne na ovo.
Poštovani zastupnik Pavliček.
Poštovani kolega Bauk evo maloprije ste u vašem izlaganju rekli da podržavate i uvođenje kvoruma za donošenje određenih odluka, no zar nije dovoljno prvo prikupiti nekoliko stotina tisuća potpisa sukladno novom prijedlogu Zakona o referendumu gdje će se morati točno znati na kojoj lokaciji, prijaviti se itd., točno se mora znati tko je odgovoran za te potpise itd., niz drugih stvari, ovisit o vremenskim uvjetima i nakon toga još uvesti taj kvorum prilikom odlučivanja na samom referendumu. Zar nije to dodatno ubijanje samog instituta referenduma i da je tu previše ograničenja odnosno da se na sve moguće načine nastoji izbaciti narod u direktnom odlučivanju?
Poštovani zastupnik Bauk.
Ja to ne gledam tako. Dakle, to da smo mi sad svake godine imali 3 referenduma pa se nešto mijenja da bi se to umanjilo još bi i razumio. Ali mi smo u 10 godina imali ukupno 1 slovima jedan referendum, prema tome bilo kakva promjena ne može biti gore nego je danas. Em Ustavni sud može bez ikakvog obrazloženja onako odokativno reći da pitanje nije ustavno, ako je pitanje ustavno onda može reći ovi što su prikupljali su prevalili ove koji su potpisali i na kraju, i na kraju opet nema referenduma. Mislim da je ovo korektnije napravljeno. Dakle, najprije se utvrdi ustavnost pitanja, prikupi se manji broj potpisa, provede se referendumska kampanja i određeni broj građana treba podržati taj prijedlog da bi bio legitiman, manji. To je, to je ono, dakle to je ono što mislim da bi trebalo u uređenoj državi tako biti. I ako vidite razliku između onoga što smo mi predlagali 2013. i ovoga u toj mjeri da trebamo ono skočiti na zadnje noge upozorite me, možete me upozorit na telefon, možete ovako javno [[Upadica: Hvala.]] ja ću prvi skočit i reć ne može.
Poštovana zastupnica Peović.
Pa pročitat ću sa Wikipedie što stoji u vaše ime, znači da ste izjavili da je na EU referendum, usporedbom broja građana izašlih na referendum u RH s brojem punoljetnih stanovnika prema zadnjem popisu stanovništva na referendum je izašlo 58 punoljetnih, 58% punoljetnih stanovnika RH. Jel još uvijek stojite pri tom izričaju? Naime, o čemu se radi, sada kada gledamo koliko je ljudi izašlo na referendum za EU to je otprilike 1/3 zapravo upisanih birača, a ne ono što ste vi rekli i što sad još uvijek stoji na Wikipedii da je to 58% upisanih birača. Ali dobro sad mislim nije ni to baš toliko bitno da sad idemo u prošlost nego problem sa kvorumom stvarno je veliki jer 750.000 glasača je promjenu braka, definicije braka izglasalo, a sad bi se tražilo milijun 290 tisuća. To je stvarno puno veći broj glasača koji moraju glasati za neku inicijativu.
Hvala. Poštovani zastupnik Bauk.
Kad sam rekao prije u jednoj od prethodnih replika da smo imali jedan referendum falila mi je riječ da smo imali jedna referendum previše. Dakle, ja smatram da taj referendum nije trebao proći odnosno da je nedovoljan broj glasača legitimno glasao da se ta ustavna odredba promijeni, ali je bila u skladu sa Ustavnom i ja kao legalist to prihvaćam. Dakle, za ovaj saziv sabora glasalo je milion i 750 tisuća ljudi, 2/3 od milion 750 je negdje milion 130 i nešto i to bi trebao biti pandan dvotrećinskoj većini saboru koja je potrebna za promjene Ustava. Ajde recimo da je još izgubljenih glasova negdje 10% pa nek to bude milion. To je negdje manje od trećine, ali ne puno manje od trećine ukupnog broja, ukupnog broja birača. Što se tiče referenduma za EU tada smo imali 4,5 miliona upisanih birača, a 3,5 miliona punoljetnih stanovnika na potpisu 2011. Broj glasova podijeljeno s 3,5 miliona dao je tih 58% tako sam, tako sam rekao.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Poštovani, poštovani kolega Bauk evo drago mi je da vam mogu prenijeti pohvale predsjednika vlade Andreja Plenkovića koji je u Okučanima upravo izjavio, kaže drago mu je da postoje razumne opcije u saboru s kojima se može lijepo dogovoriti itd. Evo vidjeli smo Socijaldemokrati da su razumni, znamo odavno da je Zekanović razuman, IDS je postao razuman, Milan Vrkljan je razuman, a sad smo saznali da ste i vi razumni. Točnije da ćete u petak glasovati za ovaj prijedlog. Ja vam odajem priznaje na lukavosti jer ste svoje izravne političke konkurente Socijaldemokrate pustili da se ističe pa da nakon što su osnovali stranku i pokušavaju ponuditi alternativu onome što vi radite oni su se lijepo ispotpisivali, danas ih razvlače po medijima kao nekakve nove Plenkovićeve žetone, a onda vidi čuda vi ćete u petak isto kao i oni glasovati za ali proći puno više bliže. Dakle, em ste razumni, em ste dobili pohvale Plenkovića, em ste usosili Socijaldemokrate, a vi se izvukli od potpisa, em čete u petak [[Upadica: Hvala.]] glasovati za ovo što vam paše.
Poštovani zastupnik Bauk.
Teško je ostati imun na ove pohvale kolege Raspudića. Ja sam ako ste me pažljivo slušali, a jeste naše glasanje u petak povezao sa sudbinom našeg amandmana. A naš amandman ide na to da se u promjene Ustava ubaci i MOST-ov prijedlog na Članak 17. Dakle, mi bez MOST-a stvarno, to bi stvarno, ma ništa. Dakle, što se tiče ove pandemije recimo to kad bi bio dio ustavnih promjena kao što je rekao Ustavni sud ne bi se puno promijenilo, ali bi poštivalo volju građana. Što se tiče drugih političkih stranaka, ovo je slobodna zemlja, slobodno udruživanje i svak ima pravo se organizirat kako treba, pa ću ja ponoviti. Mi smo dali amandman na prijedlog odluke, nemamo problema sa tekstom koji je priložen, ali želimo da se u proces ustavnih promjena uđe sa malo širem mogućnosti dogovora nego što je samo ovo. I to bi bio prvi razumni korak predlagatelja da prihvati taj prijedlog i tako omogući nama da sudjelujemo aktivnije u ovim promjenama. Ako to tako ne bude [[Upadica: Hvala.]] vidjet ćemo šta će biti.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolega Bauk, evo dva kratka pitanja, vjerujem i dva brza odgovora. Iz kojeg razloga po vama nisu baš sve teme za referendum? I drugo, evo upravo nešto na tragu pitanja poštovanog kolege Raspudića jest kakva je to politička utopija odnosno što to znači dovoljan stupanj suglasnosti parlamentarnih klubova i zastupnika?
Poštovani zastupnik Bauk.
Odgovor na drugo pitanje znači 101 glas, 2/3, to je dovoljan stupanj suglasnosti. Što se tiče, što se tiče tema za referendum recimo prvo što mi padne napamet da se referendumom npr. odlučuje o tome hoće li se određenoj skupini državljana oduzeti državljanstvo. Dakle, sasvim sigurno je da pitanje koje bi glasilo smiju li hrvatski državljani biti samo pripadnici hrvatskog naroda ne bi bilo podložno za referendum jer bi to bilo izričito antimanjinski ili još neka druga pitanja koja bi mogla biti prisutna. Hoćemo li zabraniti da se vjenčavaju starije žene i mlađi muškarci, jel to za referendum, nije, zato što ograničava određena prava. Ili hoćemo li zabraniti da imamo više od dvoje ili manje od četvero djece, to isto nije za referendum. Prema tome zbog, to je, to je pitanje, to je, to su pitanja koja ja smatram da ne bi trebala biti na referendumu i da ne bi trebali drugi odlučivati i o pojedinačnim pravima pojedinaca. To je to.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Bauk, na tragu amandmana Kluba zastupnika SDP-a molim vas da mi pojasnite. S obzirom da predlagatelji njih 92 dakle potpisnika ove odluke, prijedloga odluke kažu da će Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju i u okviru prijedloga odluke, a prijedlog odluke se odnosi samo isključivo na referendumsko pitanje, raspravljati o nacrtu prijedloga izmjene Ustava, znači li to da svi potpisnici svih njih 92 podržavaju izmjenu Ustava kada se ona odnosi samo i isključivo na pitanje i referenduma podsjećam samo izmjenu 3 članka Ustava u odnosu na 152 članka Ustava, točnije bez obzira što predmet izmjene Ustava nisu ljudska prava žena na izbor i odlučivanje o rađanju. Hvala.
Poštovani zastupnik Bauk.
Ja sam siguran da 92 potpisnika imaju 92 različita mišljenja oko toga što bi trebala obuhvatiti promjena Ustava, ali da ovo što su potpisali je nekakav najmanji zajednički nazivnik. Iz obrazloženja određenih zastupnika oporbe oni su svoj potpis obrazlagali time da su samo potpisali da se krene u ustavne promjene i ja to mogu prihvatiti, međutim da se krene samo u ustavne promjene na temelju i u okviru 4 članka to će oni pokazat glasanjem o našem amandmanu, ako ga predlagatelji ne prihvate takvog ili u izmijenjenom obliku i onda više neće bit prostora da kažu mi smo ovo, ali nismo ono nego smo mislili ovo kad smo napravili ono. Dakle, evo kako je kolega Raspudić rekao mi dajemo priliku ovim izgubljenim ovcama da se vrate u stado jer više vrijedi jedna nego kako to već ide tako.
Sada će govoriti poštovani zastupnik Nino Raspudić, izvolite.
Kolegice i kolege, ja bih volio da je stanje ovakvo u saboru kao što maloprije reče kolega Bauk ako je on uvjeren da 92 potpisnika ovog prijedloga imaju 92 različita mišljenja, možete mislit ovih 76 ili 77 koji je to pluralizam, svi različito misle, al eto nekim čudom su se usaglasili. Ponovit ću po stoti put, u zrelim demokracijama Zakon o referendumu služi tome da referendum uredi i omogući, kod nas se vrše akrobacije kako bi se on onemogućio i mi vidimo stalno nepovjerenje u volju građana. Punoljetni građani kojima nije oduzeta poslovna sposobnost dakle u građanskom smislu jednakovrijedni svi sa svima i sa nama i sa ministrima i sa predsjednikom su ljudi definirani u ustavu kao nositelji suvereniteta, iz njih proizlazi suverenitet i pripada njima, građanima ili narodu. Dakle, ove priče kako treba onemogućiti referendum u kojem bi se izglasalo evo da se oduzima državljanstvo nepoćudnima ili koji nisu etnički Hrvati, pa to su ludosti. Kako mislite da možete ostvariti demokratsko društvo i demokratsku vlast ako mislite da bi većina ljudi tako mislila, pa kakvo mišljenje imate o građanima, je li to možda taj razlog te fiksacije na građanski odgoj tzv., a što je u biti građanski preodgoj, narod ne valja, al tu je partija kao avangarda radnog naroda da, jer partija bolje zna koji su interesi naroda i što je dobro nego narod sam, narod ili građani kako hoćete. Kolega Habijan odgovara na kritike koje uopće nisu iznesene, dakle da, znamo da se o ovome raspravlja, znamo da se SDP, Bauk konkretno da se smucao s HDZ-om na tim nekakvim razgovorima, naivni Socijaldemokrati su upali u stupnicu, ovi nisu potpisali, vi ste potpisali, nekim čudom vaš predsjednik nije potpisao, al vas 10 ostalih jeste, pa vas se danas razvlači kao Plenkovićeve žetone, a on dijeli pohvale kako ste razumni, super za start nove stranke, al vaš izbor. Mi smo kritizirali činjenicu da se ad hoc preko noći mijenja dnevni red i da se ova točka uvaljuje koja je trebala biti lijepo najavljena na vrijeme, o tome je samo riječ, a ne da se šverca u dnevni red. Tri su bitne točke ovoga prijedloga, prva da se smanjuje broj potrebnih potpisa na 250 tisuća nedovoljno, ako ćemo gledati nekakvu europsku praksu to bi trebalo biti 2%, 72 tisuće, ako već hoćete smanjiti smanjite u skladu sa nekakvim europskim prosjekom i europskim primjerima, a ne mazati oči kao evo nije više 360 ili 400 tisuća koliko je bilo po Bauku, nego je to 250 tisuća jer naravno zec leži u nekom drugom grmu. To je točka 2 pitanje kvoruma, 1/3 je potrebna ukupnog broja birača da glasa za za promjenu ustava, ¼ za zakon i to nam predlažu ljudi koji vladaju u 17% dobivenih glasova birača u Hrvatskoj, vedre i oblače u 17%, nametnuo bi 33,3% za mijenjanje ustava svih. Venecijanska komisija, ne samo Venecijanska komisija, sve što dođe iz EU je sveto pismo kad paše, a sad odjednom ne valja preporuka Venecijanske komisije da ne treba ograničavati kvorumima nego ponuđen počašćen, koliko ljudi izađe izašlo je i odlučilo. I na kraju najvažnija točka, mogli ste vi ovo smanjiti ne na 250 tisuća nego na 5 tisuća jer tu je ustavni sud kojeg ste izabrali vi u političkoj trgovini sa SDP-om gdje ste parkirali islužene političke kadrove, ljude umočene u niz afera od lažnih predstavljanja u bankama, mutnih kumovskih veza, da ne idem sada u detalje koji će na daljinski upravljač vladajuće politike donijeti odluku kakvu treba donijeti, a u startu će dakle blokirati referendumsku inicijativu koja nije po volji vladajućih, evo to je taj prijedlog. Lijeva do jučer oporba, a danas vidimo dio iste klike pokušava tu zamazati oči svom biračkom tijelu time što će nešto prošvercati u ustav na takav način, naravno do toga neće doći jer HDZ će sada pokazati kako su oni veliki demokršćani, veliki Hrvati i katolici i branitelji prava nerođene djece jer oni neće omogućiti vašu idurmu, pa ćete opet ispasti korisne budale, vi malo manje, Socijaldemokrati puno više. Evo to je epilog cijele ove priče. Sretni smo što nismo išli na te pregovore kao što ćemo biti veseli i spokojno zaspati u petak navečer jer ćemo glasovati protiv ovog prijedloga.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš digla je povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Referiram se na čl. 238., kad govorimo i kao što je govorio cijenjeni zastupnik možemo i neke druge riječi upotrijebiti, ali riječ „smucati se“ i vezati uz ime i prezime jednog saborskog zastupnika mislim da nije primjereno, hvala lijepo.
Hvala, slažem se s vama nije primjerno, a nažalost ovdje se naslušamo svačega neprimjerenoga. Ja vam moram dati opomenu, ali savjetujem da svi pazimo kako govorimo. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Šta imate vi meni govorit polako, šta je vama? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Pa imate, al ne možete sa mnom tako komunicirati i meni govorit polako. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] E pa onda to možete, to možete i niko vam to ne brani, ali na primjeren način jel. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Oprostite nisam ja odgovoran tu, kao što nisam niti zato da bude očišćen pod, primjerice, prema tome, nemojte molim vas. ... [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Izvolite. Ne možete sa mnom razgovarati [[Upadica: Reiner brani Bauka, pazi ovo, vidi ove velike koalicije.]] izvolite reći svoju povredu Poslovnika, ako je to stvarno povreda Poslovnika [[Upadica: Kakva velika koalicija, antinarodna.]] Što je povrijeđeno u Poslovniku?
Povrijeđen je čl. 238, vrijeđanje i omalovažavanje mene kao saborskog zastupnika. Ja nikada u ove dvije godine u ovom Saboru nisam izrekao nikakvu vulgarnu niti uvredljivu riječ. Objasnite mi što znači smucati se, je li to nešto vulgarno i u čemu je problem sa tim izrazom? Evo, molim da mi objasnite u hrvatskom jeziku i vi i zastupnica Mrak-Taritaš što znači smucati se.
Ja sam zastupnici Mrak-Taritaš dao opomenu, jednako kao što ću dati vama jer ovaj to nije povreda Poslovnika. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Pavića, Željka Pavića.
Poštovani zastupniče, činjenica je da su se obavljali neki sastanci u kabinetu HDZ-a, činjenica je da su neki uzeli liste za potpise, nakon toga ih nisu predali, zašto ih nisu predali, nemam pojma, mi smo svjesni potpisali, nije nas nitko nasanjkao, svjesno smo to potpisali i ponovno ponavljam, ukoliko je cijena da se donese odredbe u Ustav i da bude Zakon za referendum takav da se referendum naknadno može provesti i da naši građani imaju pravo glasa na referendumu, ako je to cijena da se mene povlači po novinama, potpisat ću ponovo, ako treba 5 puta, nije problem. Ali da mogu moji prijatelji, moji znanci, moji sugrađani izaći na referendum i izreći svoje mišljenje. Cilj je bio ovaj dijalog, napokon smo ga otvorili, sami ga ne možemo otvoriti i sami ga ne može izglasati. To nemojte zaboraviti.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Poštovani kolega Pavić, ja se slažem s vama. Ukoliko je cijena toga da naši ljudi mogu izaći na referendum i iskazati svoje mišljenje, ne samo da nas negativno provlače po medijima, nego i u ovoj sabornici da mi kažu da parazitiram na smrti ljudi, ja sam spreman pristati na to, ali ja sam pokušavao vama argumentirati zašto ovaj Prijedlog nije omogućavanje toga nego onemogućavanje toga, kroz dvije točke. To je ovaj kvorum koji se nagurava mimo preporuka Venecijske komisije koju inače tako pobožno slijede, a druga je to da Ustavni sud, ovakav kakav jeste će apriori određivati koje pitanje može proći, koje ne može proći. To su argumenti koje ja nudim za tezu da ovo neće omogućiti i olakšati i urediti referendum nego će ga onemogućiti u svemu onome što ide uz dlaku vladajućima.
Poštovani zastupnik Pavić dignuo je povredu POslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani predsjedavajući, povrijeđen je čl. 238 zbog navođenja krivih navoda. Naime, ako ste slušali uvodno izlaganje, rezultat svih ovih pregovora i razgovora je i onaj kompromis koji je izrekao predlagač. Prema tome, razgovarat ćemo o tome i cilj nam je da dođemo do onoga što ste vi predlagali i g. Grmoja kad ste tu bili plakali jer niste mogli provesti referendum, ljudi. Ja hoću da se taj referendum jedanput provede. Ajmo to napraviti da se dogovorimo sa njima jer bez vladajućih ne možemo do donijeti, to se ne može usvojiti.
Hvala. Ovaj, navođenje navodno nije povreda Poslovnika pa dobijate i vi opomenu. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Grmoje.
Poštovani kolega Raspudiću, evo da pomognemo našem kolegi Paviću koji je meni simpatičan čovjek i ne mislim da je bilo kakav politički prevarant. Zašto Arsen Bauk i ekipa najavljuje da će ići na referendum o stavljanju pobačaja u Ustav po starim pravilima, a ne po novim oko kojih pregovaraju s HDZ-om? Odgovor je vrlo jednostavan, zato što ovo što sada dogovaraju s HDZ-om će otežati provođenje referenduma. Dakle sasvim je jasno kakva je igra ovdje u pitanju i ja pozivam kolege Socijaldemokrate da odustanu i da se povuku iz ovog procesa, da u petak ne daju svoje ruke za ovakve izmjene jer će vas sigurno ova ekipa, dakle Arsen Bauk i Branko Bačić koji surađuju više nego bilo tko u ovom Saboru preveslati, budite u to uvjereni.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Mogu samo ponoviti onu metaforu koju sam animalnu izrekao danas, a to je da ne pregovaraš s lisicom o modalitetima zaštite peradi, kratko nakon što je izvršila pokolj u jednom kokošinjcu. To je naivno.
Poštovani zastupnik Sačić.
Poštovani kolega. Kada čitamo ovo obrazloženje u pogledu Prijedloga Odluke o izmjeni Ustavnog zakona o Ustavnom sudu, onda znatan prostor dobiva dolje razlog zašto se u to ulazi, da se želi, razlog između, da se želi osigurati stabilnost demokratskog društva, umanjiti napetosti i, pazi sad, smanjiti financijske izdatke organizatorima inicijativa. Pa baš suprotno, ja mislim, a želio bi vaše mišljenje čuti, kad mi dokinemo svaku mogućnost hrvatskih ljudima da spontano na jedan zakonit način izraze svoje nezadovoljno ili daju, hoće dati prijedlog za uređenje svog društvenog političkog života, šta im je alternativa? Kud će onda doć? Kako? Da li ćemo mi onda posredno sudjelovati u socijalnim nemirima? Napetostima, a kako vidimo to im nije bio cilj.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Mogu se samo složiti s vama i još jednom upozoriti da ako ljudima onemogućimo institucionalno iskazivanje njihove političke volje između izbornih ciklusa koji su svako 4 godine, mi stvaramo poput onoga Papinovog lonca, stvaramo jedan, jedno stanje ozbiljnog porasta tlaka u društvu i to nije dobro. Ako nema mogućnosti referendumskog iskazivanja volje, u oštrim situacijama, nedavno smo ih imali, ostaje samo ulica. A mi s tim ne želimo imati posla jer to ne vodi dobro sigurno.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala vam lijepa predsjedavajući. Kolega Raspudić. Evo kad već imamo ovako niz vrlo zabavnih i simpatičnih metafora, dosjetki i aforizama, ja sam vrlo kratko u politici, ali koliko god da jesam pa i prije toga, uvijek sam pratio i mogu reći čak i osobno naslućivao jednu ovakvu koaliciju kakvu danas pomalo gledajući kroz ovu današnju priču u saboru možemo vidjeti, dakle tu jednu veliku blokovsku koaliciju HDZ i SDP, pa onda vidite li i vi možda onako da dodam i ja jednu osobnu metaforu onako g. Plenkovića kao mufasu koji onako podigne Arsena Bauka, pa ga pokaže cijelome svijetu.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Pa evo prije pola sata su došle vrlo lijepe i ugodne pohvale od strane g. Plenkovića svim ovih koje on naziva razumnima, a ako je to razum što on naziva razumom ja ću vrlo rado potpisati da sam lud, da sam budala, da sam nerazuman i što li je već u tom semantičkom polju koje je suprotno od ovoga što hvali Plenković u ovom trenutku imajući u vidu njihov odnos prema referendumskom iskazivanju volje građana u bliskoj prošlosti.
Poštovani zastupnik Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Raspudić, ponovno ste uspjeli demantirat sami sebe dva puta, prvi put ponovno ste rekli da je ovdje preko noći ad hoc na dnevni red uvrštena ova točka, a prije ste rekli citiram vas sindignacijom smo odbili poziv na razgovor oko promjene ustava. Pa ako ste odbili razgovor sa onima s kojima morate razgovarat ako želimo mijenjati ustav i ustavni zakon naravno da niste informirani, ali opet ste se tu demantirali jel ste bili informirani jel ste prošlog tjedna i sami ste rekli organizirali Okrugli stol na ovu temu. S treće strane govorite kukali ste, plakali ste ovdje mjesecima kako vam je bilo teško skupit preko 400 tisuća potpisa, sada kada se taj broj smanjio na 250 tisuća sad opet nešto ne paše, dakle kolega Raspudić demantirate sami sebe i samo se pokazuje da vam je jedini interes kupit jeftine političke poene i to ću stalno isticat, jeftini politički poeni, to ste danas pokazali tri puta samo u ovih 5 minuta.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Bolje skupljat jeftine političke probleme nego skupe državne poticaje, skupe satove kao vaš prethodni idol Sanader, nositi u skupim torbama skupi novac kao što je vraćao Branko Bačić ili skupljati čak ovaj željezo, armatura je poskupila, pa evo radije ću skupljat jeftine političke bodove nego ovo od armature do, do satova, toliko o tome. Drugo, nema nikakvog proturječja, dakle ja govorim zašto ovo niste normalno staviti na dnevni red nekoliko tjedana ranije da znamo da je to u srijedu u 9 sati i 30 minuta nego to radite dan ranije, o tome je riječ. A što se tiče smanjenja od 400 tisuća na 250 mogli ste vi smanjiti i na 500, ali vi ste postavili dva osigurača, jedan je ovaj apsurdno visok kvorum suprotno preporukama Venecijanske komisije, a drugo je ovaj filter i poklopac ustavnog suda koji će apriori rušiti pitanja na daljinski upravljač volje vladajuće većine.
Poštovani zastupnik Bauk.
Zahvaljujem. Jedan od najvećih motiva koji nam je bio da pozovemo parlamentarnu većinu da pristupimo promjenama ustava oko referendumske inicijative je sudbina nepravedna i nezasluženo loša sudbina prijedloga koji ste inicirali za promjenu ustava kada je ustavni sud bez ikakvog logičnog i legitimnog obrazloženja odbio jedan potpuno normalni i ustavni prijedlog, prema tome odluka da se krene u promjenu ustava je nešto što mi tražimo 10.g., otprilike ovako smo predlagali 2013.g., dakle nije „smucati se“ znači skidati i klatariti se i povlačiti se po toj … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] nemojte me branit, dakle u tom smislu, u tom smislu ja očekujem od vas pohvale na našoj ustrajnosti 10.g., pravo na izbor se također zalažemo 30.g., prema tome sve pohvale koje ste nam uputili mi primamo na naša nejaka pleća i ja osobno, hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Raspudić.
Koliko se ja god u svoju skromnu rječitost i ograničen vokabular trudio da vas pohvalim ja vas danas ne mogu toliko nahvalit kako vas je predsjednik vlade Plenković nahvalio, pa neću ni pokušavati. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Dakle, misli on na sve ove razumne, a vi ste se uključili u razumne jer ste rekli da ćete u petak to podržati. A što se tiče, da se vratim na ovu metaforiku, dakle vi ste otišli netom nakon što je lisica izvršila pokolj u kokošinjcu, vi odlazite na razgovore s lisicom da se s njom dogorite kako ove jadne kokice ovaj ubuduće spasiti, pa što bi to, koji ste vi lik u toj basni, s čime bi se prispodobili, jeste li toliko naivni da mislite da će lisica to pristati ili ste i vi možda u nekakvom dilu s lisicom u cijeloj toj priči.
Poštovani zastupnik Bauk dignuo je povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen?
Šteta je propustit dobru priliku za, vi ste g. Raspudiću tu lisicu dva puta doveli na vlast, prvi put 2015. kad su bili samo optuženi i drugi put 2016. kad su bili nepravomoćno osuđeni. E prema tome mi podržavamo naš prijedlog, ima li išta logično nego da podržimo naš prijedlog, neke Mostove prijedloge smo podržali i sada će naš prijedlog bit vaš prijedlog za promjenu ustava u čl. 17. da ogolimo stvar do kraja, hvala.
Hvala. Ovaj naravno i sami znate da to moram dati opomenu. Poštovani zastupnik Jakšić.
Poštovani kolega Raspudić, kao oporba smo podržali sve ono što ste više-manje govorili nakon odluke ustavnog suda vezano uz Mostovu inicijativu za referendum. E sad pitanje koje postavljam pred vas, mogu vas shvatit da vi danas ne želite razgovarati o promjenama ustava ni na koji način, ali da li možda ne bi bilo bolje ipak otvoriti određene procese i razgovore, poglavito jer u nekim situacijama imamo i HDZ, usudio bi se reći, na ziceru kroz odluke tog istog ustavnog suda, pričam o pravu žena na izbor iliti o pobačaju, kao i o Izbornom zakonu i problemima koje imamo sa izbornim jedinicama, da li nam to ne bi svima zajedno trebao biti cilj, pa hajmo vidjet da li ga zajedno možemo ostvariti. I s obzirom da vrlo lako bi mogli završiti da netko podržava HDZ ili ne, uzet ću od kolege Bauka, to meni nemojte odgovarat, ja HDZ za sad pobjeđujem, a neki vaši kolege su ga dovodili na vlast, hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Raspudić.
Sad dalo bi se reći, moje kolege sadašnje iz kluba 2015. jesu li oni doveli HDZ na vlast ili su ga doveli hrvatski građani koji su u egal doveli tada HDZ i SDP, vodili su se neki pregovori pa su neki vodili parcijalne pregovore s Dragom Prgometom ako me ne vara sjećanje mimo ovih unatoč toga što je siroti Petrov ih natjerao kod javnog bilježnika u jednoj očajničkoj gesti da oni svi koji su došli s lista MOST-a potpišu da neće samostalno pregovarati. To je taj famozni bio javni bilježnik. Znači može se reći da ste ih sami gurnuli tada tim vjerolomnim pregovaranjem u naručje HDZ-a, a drugi put je HDZ ostario pobjedu i to sa novim čovjekom jer su misli vjerojatno da je drugačiji, ispalo da je isti ako ne i još i gori, podmukliji. To je jedna stvar. Druga stvar zašto niste potpisali vi iz SDP-a ovaj prijedlog. Ako ste bili za to da se otvori dijaloga da evo dobro … [[Govornik se ne razumije.]] zašto ga niste potpisali. Pa pošteniji su bili Socijaldemokrati koji su stavili potpise pa danas beru jezikovu juhu po medijima nego vi koji niste potpisali, a kao za to ste da se otvori taj famozni proces, a vidite s kim ga otvarate. S lisicom ponavljam o modalitetima zaštite kokica.
Dobro, vidim da će biti još povreda Poslovnika. Poštovani zastupnik Bauk u čem je povrijeđen Poslovnik?
Svaka čast uspio si me natjerat na dvije opomene. Dakle, kad potpišemo ne valja što smo potpisali, kad ne potpišemo ne valja zašto nismo potpisali, kada kažemo da ćemo dati amandman, zašto ste dali amandman, kad kažemo da nećemo dati amandman prihvaćate sve što predlože. Gledajte, mi ne možemo biti MOST i ne možemo copy paste prijedloge MOST-a. Prema tome kad se MOST-om oko nečeg slažemo, slažemo se onda smo dobri, a kad se ne slažemo onda smo s HDZ-om.
Hvala. Evo sami ste rekli da je to druga opomena. Poštovani zastupnik Jakšić također je dignuo povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Nema je, dobit ću opomenu. Dakle, zanimljiva igra riječi 2015. ili '16. je MOST bio s HDZ-om jer su to pravo im dali hrvatski građani koji su glasali za HDZ, ali ovaj put ovdje su građani glasali za HDZ. A što se tiče nabrajanja 2015., 2016. tko je s kim razgovarao, pregovarao, čiji predsjednici, ja jesam član SDP-a ali moram vam reći da s većinom tih ljudi ste vi i tada pa i danas bili puno više u kontaktu nego recimo ja. Tak da meni to nemojte odgovarati. Hvala.
Evo sami ste rekli da morate dobiti opomenu, prema tome idemo dalje na slijedeću raspravu, a to će biti poštovane zastupnice Anke Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, uobičajenoj metodologiji kolege iz MOST-a istresu što imaju i odu, ali što je tu ju. Jednako tako ja cijeli svoj politički život nastojim biti razumna i nastojim svim temama pristupiti razumno i mislim da mi je to vrlina, a ne mana, ali što je tu je i sad idemo malo na temu koja je tema. Tema je da li, dakle da budemo potpuno jasni, da li su se stekli uvjeti ili da li želimo otvoriti raspravu o izmjeni Ustava vezano uz referendum, točka. To je tema o kojoj danas razgovaramo i to trebamo vidjeti. Ja vas pitam da li ste zadovoljni sa rješenjem koje je danas u Ustavu? Da li ste zadovoljni sa zakonodavnim rješenjem koje je predloženo u drugom čitanju Zakona o referendumu? Da li ste zadovoljni sa postojećim stanjem gdje smo imali u posljednjih 10-ak godina samo jedan referendum? Ako ste zadovoljni đaba krečimo cijeli dan. Idemo, imamo to što imamo, nemamo referendume koje ne želimo i završimo priču. Ako nismo zadovoljni ajdemo si postaviti da li želimo da se pokrene razgovor da, da dakle u Ustavu bude drugačije rješenje i da posljedično tome imamo i neka druga rješenja u Zakonu o referendumu. To je pitanje. Naravno da otvaramo i sadržajno i meritumno što nas tu smeta. Dakle, koliko puta smo u ovoj sabornici govorili o broju birača koji nam je problem. Da li nije poštenije da definiramo da broj birača koji treba potpisati da bi uopće se, da bi mogla uopće referendumska inicijativa krenuti da definiramo apsolutno brojkom od 250.000. Ljudi više ne raspravljamo postotak od čega je to. U jednom dijelu sam ja apsolutno puno više za to gdje kad potpiše, kad definiramo kvorum izlaska da govorimo o apsolutnoj brojci, da ne govorimo o postotku jer ćemo u postotku se uvijek ući u neki problem iz kojeg nećemo moći izaći van. Dakle, to je problem o kojem treba razgovarati i meni se čini da tu treba biti apsolutna brojka, a ne opet postotak. Da li želimo i tu je opet tema koju moram otvoriti je Ustavni sud, da li želimo da uloga Ustavnog suda ne bude diskreciona, da oni zapravo cijelo vrijeme arbitrarno odlučuju o nekakvim stvarima, da Ustavni sud kroz svoje određeni aktivizam bude zamjena za Ustav i zakone, bez obzira i kad odigra pozitivnu ulogu. Ako to želimo onda ja mislim da treba definirati koje su teme koje uopće ne mogu biti teme referenduma, a jednako tako da treba definirati i da olakša situaciju kad, kad su pitanja da se ne desi ona što smo imali svi gorak okus, zamislite kad 400.000 potpisa vi skupite i onda vam Ustavni, što ja cijenim da je netko bio u stanju skupiti po Sodomi i Gomori, lošem vremenu i onda vam Ustavni sud kaže da vaše pitanje, da ste sve to odradili, pa dobro odradili ste ali nema veze. Ključno pitanje koje si mi svi trebamo postaviti. Da li zapravo želimo referendume u Hrvatskoj? Da li želimo da su referendumi samo na određena pitanja? Što želimo postići s referendumima? Da li želimo da ti referendumi kad građani izađu van, dakle ne govorim samo o inicijativi nego govorim o stvarnom referendumu bude volja većine. Ne mali broj puta smo u ovoj sabornici svi govorili o tome koliko je tko dobio broj glasova na izborima, koliko je, koliko građana nije izašlo van da budem jasna do kraja, skupite, dakle skupite 400.000 potpisa i može se raspisati referendum. Raspišete referendum o vrlo važnom pitanju, izađe vam van 10.000 ljudi u Hrvatskoj i 10.000, od tih 10.000 ljudi pola od njih dakle 5.000 i recimo 3 donesu nekakve važne odluke. Zamislite 5.003 ljudi donese odluku da mi izlazimo iz EU, sad da stvar kažem ogulim do kraja. Dakle, ako imao problem s referendumom, ako želimo da se to definira, ako želimo da se rasprava otvori pa bez obzira mi možemo s onim što bude meritum biti [[Upadica: Hvala.]] nezadovoljni i reći ne idemo dalje [[Upadica: Hvala.]] Onda je …
Imamo dvije replike poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovana zastupnice ovaj presjek, pregled pitanja koja su nam bitna je jako važan i drago mi je da ste to napravili u tako kratkom vremenu. Kao prvi osnov trebamo znati jasno i glasno reći želimo li imati mogućnost referenduma u RH. Ako želimo onda ovakve zakonske odredbe nisu one koje nam omogućavaju da takav referendum provedemo, prema tome trebamo nešto mijenjati. I drago mi je da ukoliko danas ova rasprava uspije da ćemo doći do trenutka kad ćemo o tom referendumu i uvjetima o referendumu napokon moći svi skupa otvoreno razgovarati i nadam se da će nekad za nekoliko mjeseci ili možda godinu dana nakon svih mogućih rasprava taj zakon i te promjene biti izglasane jednoglasno.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Ja bih voljela živjeti i voljela bih da nekakvim malim djelovanjem utječem na to da budemo jedna malo pristojnija i malo uređenija država. I ako svojim političkim djelovanjem, to je ono što sam rekla, ja u svojoj politici nastojim razumna i tako ću bit dok ću bit u politici. Ako s tim možete napraviti onako jedan mali, mali pomak ili bar biti jedan mali, mali kamenčić ja bih rekla da svako od nas bi trebao biti onda zadovoljan svojim djelovanjem. Ja ne doživljavam da bilo tko od nas svojim djelovanjem u politici da je njegova zadaća služit se doskočicama, služit se vrijeđanjem, da ono što ako uspijete što više ocrnit nekog drugog da vam je to uspješnije, da recimo budete ti koji ste glasali i bili za penalizaciju onda važno imate videoklip ili kako se to već zove da eto nakon dva dana što je sabor i što svi tu sjedimo dolazite na saborsku sjednicu [[Upadica: Hvala.]] meni je to dvostruko mjerilo.
Poštovani zastupnik Jakšić.
Poštovana kolegice Mrak Taritaš pitam vas iskustveno. Da li mislite da s obzirom da očito otvaramo neki proces dijaloga i rasprave oko toga što želimo mijenjati i što želimo raditi sa našim Ustavom da se ne fokusiramo samo na referendum, ustavi se ne mijenjaju svakih godinu dana nego da i sve one teme koje je i sam Ustavni sud na koji se HDZ voli pozivati pokušavao uvesti u raspravu i nametnuti vladi da ih provede, da upravo i te teme obuhvatimo u ovoj raspravi. Znate o kojim temama pričam.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala kolega Jakšiću. Ja inače mislim da ne trebamo otvarati temu izmjene Ustava ako jasno ne znamo što unutra treba biti. Ako imamo dvije inicijative u ovom trenutku, a imamo onda bi elementarna demokratska pristojnost ili parlamentarna bila da se o jednoj i o drugoj temi raspravlja, dakle na istoj sjednici isti dan, da one budu, ne moraju čak biti ni objedinjene rasprave ili da se raspravlja i o jednoj i o drugoj temi. Da jednu temu ne valoriziramo, a drugu da stavimo pod tepih. I to sam između ostalog i u svojoj replici predlagatelju rekla i pitala ga zašto tome nije tako tim više što govorimo o temama koje su izuzetno važne za naše, za naše društvo. I tu nemam nikakvih dilema da je to trebalo odraditi jedno s drugim. Ne mislim ni da trebamo sudjelovati u fazi ucjene, ti meni ja tebi i stoga uvijek slabiji prođu lošije. Da trebamo otvorimo teme za raspravu trebamo [[Upadica: Hvala.]] a kako će dalje biti vidjet ćemo.
Hvala, hvala lijepa. Sada će govoriti poštovani zastupnik Mišel Jakšić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice, kolege, dobar dan svima. Dakle, danas je otvorena rasprava o temi koja nas sve zajedno zaokuplja ponajviše u posljednje vrijeme u periodu Covid pandemije kad smo se često pozivali na Ustavni sud pa su se pojavile referendumske inicijative, pa je Ustavni sud nešto presuđivao, odlučivao i u tom modu i u tom duhu smo danas došli i do ove rasprave, ove inicijative i svega onoga što danas svi danas zajedno provlačimo kroz svoje rečenice i kroz svoje stavove. Ono što smo rekli i kroz nekoliko rasprava SDP-a i kroz nekoliko replika da je definitivno ako pričamo o samom Ustavu da to nije dokument koji ćemo mijenjati svaka 3 mjeseca i da je isto tako definitivno da si svi zajedno trebamo dati jako puno truda i jako puno volje da otvorimo puno širu i puno dublju raspravu i da vidimo koje su to točke i na koji način u tim istim točkama možemo doći do dijaloga i nakon toga doći do konsenzusa jer nije samo pitanje referenduma što nam se pokazalo kao nešto što trebamo mijenjati i raditi drugačije ima tu još ponešto tema o kojima se raspravljalo, za koje se prosvjedovalo, za koje se prozivalo Ustavni sud. Tako da žao mi je što danas nemamo zajedničku raspravu ili što danas ne pričamo o oba dva prijedloga koji se tiču ustavnih promjena jer bi i tu pokazali jedan duh otvorenosti spremnosti na razgovor bez obzira što se možda na kraju ne bi složili oko ničega. To je nešto što bi doprinijelo i povjerenju unutar saborske većine i oporbe, ali isto tako vjerujem da bi doprinijelo tome da građani ipak malo drugačijim očima gledaju sve ono o čemu raspravljamo danas i o svem onome što zaokuplja javnost u proteklom periodu. Očito je da kad pričamo o samim referendumskim inicijativama da su nam tu potrebne određene promjene i da jednostavno moramo vidjeti na koji način da više nemamo rasprave da je netko nešto prikupljao pa onda da nakon toga se sumnjiči da zbog politike ne može doći do referenduma. Tu nam je jedina normalna brana i zaštita da imamo jasne definirane uvjete oko kojih ćemo se mi i ovdje složiti i onda više neće biti rasprava o tome koga Ustavni sud voli ili ne voli. Isto tako, vjerujem da i danas, ali i prije, vidimo koliko je važno da Ustavni sud ima javni i transparentni pristup svome radu, uvjeti za to postoje, propisi postoje, i do puno rasprava i do puno prijepora oko odluka Ustavnog suda je došlo najvećim dijelom radi toga jer je ispalo, ja sad karikiram, naravno da nije baš tako bilo, ali ispadalo je da su se odluke donosile iza žestoko zatvorenih vrata i maltene pod okriljem noći da netko ne bi čuo ili vidio o čemu se priča ili i o čemu se raspravlja. To isto tako nije dobar put. Ono što je sigurno da bi SDP volio da konačno poštujemo i ono što je naveo Ustavni sud kad pričamo o pravu žena na izbor i da konačno definiramo kako i na koji način u Hrvatskoj ćemo štititi ta prava žena. Samo da skrenem pažnju vladajućoj većini, to nije nešto što je sad SDP isisao iz prsta, to je u konačnici nešto što je još 2017. kao preporuku pustio i Ustavni sud na čije odluke se inače vladajuća većina voli pozivati kad im to odgovara. To jako često i puno puta rade i to postoji u dokumentima Ustavnog suda o kojima smo raspravljali. Mislimo da je to isto tako jedan potreban civilizacijski iskorak kojem bi pokazali da smo spremni štititi prava žena. Ne bi bilo dobro da ne poštujemo niti inicijativu niti preporuke Ustavnog suda zato jer nam je kolega Bačić u padu koncentracije u jednoj raspravi rekao, nemojte sad po toj temi, tu mi imamo problema među sobom i ne želimo o tome razgovarati. To nije odgovor i to nije rješenje. Isto tako, imamo i preporuke Ustavnog suda koji se tiču Izbornog zakona, naših izbornih jedinica, nereda u spiskovima birača, vidli smo i sad kod popisa stanovništva pa onda po broju zdravstvenih osiguranika, pa po broju birača, koliko tu ima rupa i koliko toga ne valja i tu bi isto tako bilo vrlo korisno zbog povjerenja građana u izborni proces da se poštuje ono što je naveo Ustavni sud i da se sa oporbom i sa onima koji su spremni o tome razgovarati sjedne i da doista svi zajedno vidimo što to možemo napraviti bolje i kvalitetnije u pripremama za ustavne promjene. Bez razgovora, bez dijaloga, bez spremnosti možda za nekad napraviti i korak unazad, bojim se da nećemo ostvariti ono što bismo svi zajedno trebali htjeti za dobrobit ove zemlje i naših institucija. Hvala vam lijepo.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Željka Sačića.
Hvala vam lijepo poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Dakle, već smo kao Hrvatski suverenisti svoje stajalište iznijeli u više navrata. Ono što cijenim da treba ponoviti, odnosno dotaknuti što dosad nismo jeste jedna činjenica da se u prvi predlagači zapravo stavljaju jedan represivni karakter, jedan neprijateljski stil prema inicijativama, narodnim inicijativama koje imaju sasvim legitimno potrebu izraziti svoja stajališta, iskoristiti ustavna prava na neposredno odlučuju o pitanjima koje ih interesiraju. I znači ne mogu se oteti tom dojmu, a vidim i mnogi kolege u sabornici, a osobito vanparlamentarno da je čitav ovaj prijedlog, set zakona koji ste predložili, usmjere nekako sa strašnom sumnjom u razumnost hrvatskog naroda u referendumske inicijative, u motiviranost ovaj, takvih postupaka i da ste vi čuvari demokracije, pod svaku cijenu učiniti sve, svaku mogućnost da se slučajno ne bi, kako ste tamo rekli, dovela u pitanje stabilnost demokratskog društva u Hrvatskoj, napetost, da se ne bi dovela u Hrvatskoj i da bi se zaštitila financijsko stanje organizacijskog odbora da mi ne trošimo puno novaca, ja sam sudjelovao u tim referendumskim inicijativama više puta pa znam o čemu govorim. E pa molim vas, nemojte tako brinuti. Mi imamo svi mi imamo dovoljno razuma da znamo i imamo prirodni jedan, jednu vodilju, jedan kompas, jako dobro znademo, svi mi, hrvatska javnost što je to u skladu sa općim načelima Ustava. Što je to u skladu sa vrednotama našeg ustavnog poretka. Međutim, ne, vi sumnjate u tom, a u zakonu o, predloženom Zakonu o referendumu, tako ste se silno potrudili da doista ograničite svaku travku demokratičnosti, svaki pokušaj da se digne glava da hrvatski narod nešto kaže novo o nekakvim svojim pravima ili željama ili stavovima da ste tamo ograničili prvo, znači referendumsku inicijativu, uveli ste evidenciju referendumskih inicijativa kod DIP-a u ... [[Govornik se ne razumije.]] ali taj DIP već radi kontrole. Nakon toga što ste stavili stotinu uvjeta, toj referendumskoj inicijativa oko volontera, oko prikupljanja potpisa, mjesta prikupljanja potpisa, oko niza detalja, osobnih podataka, itd., stavili ste ovlast, pazite sad, HS-u, predsjedniku RH, predsjedniku Vlade RH, da u startu kaže svoje stajalište i da ga stavi u Narodne novine, molim vas lijepo, 8 dana prije nego ta inicijativa prođe, ako slučajno profiltrirano Ustavni sud ili netko drugi to onemogući. Stavili ste, dapače, i mogućnost odbora protureferendumske inicijative, nasuprot toga, pa to je protivno venecijskim tim, dobrim pravilima venecijanske, jest, protivno je tome. On, ne smije se nitko staviti nasuprot te inicijative. Protureferendumska inicijativa ima priliku izraziti svoj stav, dapače, ali ne na taj institucionalizirani način ona to može napraviti prije poslije, za vrijeme, ali ne na istoj razini sa odborom. Zatim, nije tu kraj. Vi ste propisali obrazac, je li ovo sve u kontekstu ustavnih promjena, obrazac koji DIP stavlja za prikupljanje potpisa. Taj obrazac 24 sata prije on stavi, kak će se za 24 sata, mora se organizirati 300, 400 tisuća, kako će se to odštampati, otiskati, kako će se to podijeliti, a dali ste samo od 30 do 45 dana da se referendum provede, i tak. I još gore, zamislite, kad, kada sad prođemo sve to i DIP dade odobrenje da krenemo u prikupljanje potpisa, tada ste stavili, pazite sad jednu odredbu, da ne možemo ranije, ne manje od 30 dana krenuti u prikupljanje potpisa. 30 dana ćemo se kiseliti, znači mi radimo sve da motiviramo hrvatske građane, da dođu, da onda, e onda kad smo dobili svu dozvolu, e sad 30 dana čekaj. Pa mislim, čemu to?
... [[Govornik se ne čuje.]] Imamo jednu repliku, poštovani zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala g. potpredsjedniče. Ma, javio sam se samo zbog toga što danas se ovaj Venecijanska komisija više puta spomenula, ja sam i član inače ovaj, Odbora za demokratske izbore Venecijanske komisije pa sam otišao na dokument. Ne vidim ovo što ste rekli da je protivno, a tijekom rasprave više puta se govorilo o tome da Venecijanska komisija kaže da ne treba biti kvoruma ili kvalificirane većine po referendumima. Međutim, pogledao sam baš u tekstu Venecijanske komisije i kaže, kada su u pitanju ustavne kategorije, onda upravo kaže da je prihvatljivo da bude poseban kvorum propisan i kvalificirane većine, prema tome, danas puno puta se spomenula Venecijanska komisija, ali nažalost uglavnom krivo.
Odgovor.
Vi ste se referirali na isključivo jednu jedinu odredbu, preporuke Venecijanske komisije u pogledu izmjena Ustava i slažem se, oni su rekli, vladavina prava, parlament, itd., u tim okolnostima se traži kvorum odlučivanja, svima ostalima ne. Prema tome, nemojmo ići u tom, opća načela i preporuka Venecijanske komisije su da se ide in favore. Prema tome, nemojmo učiniti sve, a sve ste učinili, prikupljamo potpise za predsjednika, za lokalne izbore, za saborske zastupnike, bilo gdje, po birtijama, po radnim mjestima, po javnim površinama, a ovdje ove potpise isključivo tamo di kaže ovaj lokalna uprava i samoupravi policiji u detalj reći. Nema smisla, nemojte to raditi. I za vas ima. Je li to sve? Hvala lijepo.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Hrvoja Zekanovića.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Evo ja ću krenuti od kraja. Možemo, Most, SDP, Radnička fronta, GLAS, itd. su jedni drugima žetoni, žetončine, žetončići, kako to god nazvali. Dakle oni su ovdje svi zapravo unisoni, zajedno protiv ovih ustavnih promjena. Je li tako? Samo svatko ima drugačiju pobudu odnosno motivaciju, a možda i nema. A možda i nema. Ako ste primijetili u raspravi naših poštovanih ljevičara, nazovimo ih progresivaca, iako su zapravo nazadnjaci, njima je ovdje najveći problem to što u Prijedlogu ustavnih promjena neće ići i ono što oni žele, a to je tzv. pravo na pobačaj jer to HDZ ne želi. E sad, oni će to pokušati na svaki mogući način zapravo prisiliti HDZ da se to stavi, ali to ipak, koliko ja vidim proći neće. I tu je zapravo problem, a sve ostalo SDP-u zapravo odgovara. E sada, nije mi jasan Most. Ako su oni dali nekakav ideološki moratorij, a ovdje drže ljestve SDP-u odnosno Radničkoj fronti odnosno stranci Možemo!, jesu li i oni zapravo za iste ustavne promjene koje predlaže SDP? Ili je tu možda nekakva druga igra koju ja ne vidim? Jedini zaključak koji ja mogu izvući iz onih rasprava koje sam danas slušao da je cijela ta progresivna oporba možemost, Radnička fronta, Centar, GLAS, SDP, itd., da su oni svi za to da se u Ustav stavi i pravo na pobačaj. Maloprije je kolega ovdje krivo rekao, Ustavni sud nije rekao da se prava pobačaj stavi u Ustav. Nije rekao. Tamo se spominjalo neko pravo na privatnost koju zapravo nitko nema pojma što je, nije uopće ustavna kategorija, u Ustavu se ne spominje kao takvo uopće. E sad, ajmo malo, ajmo korak dalje. Sad, ključno pitanje zašto uopće HDZ je u ovom trenutku išao sa ovim ustavnim promjenama. E sad je to meni moja enigma jer s ovim zapravo HDZ je dobio, dao je jednu priliku ekipi iz možemosta da i dalje parazitiraju na referendumima, a ja odgovorno tvrdim i argumentirao sam, ponovit ću sada, da su oni glavni grobari referendumskih inicijativa u Hrvatskoj. Glavi grobari. Dakle oni su sa glupim referendumom Narod odlučuje za koji nemaju pojma za što su skupljali potpise, uništili jedan kvalitetan referendum koji bi potresao hrvatsku referendum o Istambulskoj, a molili su Boga i radili sve da ne uspije naš referendum protiv, odnosno za zaštitu hrvatske kune. E sada, možda je jedini razlog zašto HDZ to želi upravo da se u tom timelineu malo preduhitri SDP-ova referendumska inicijativa i da pravo na pobačaj bude onemogućeno kao referendumska kategorija, da se stavi, implementira u Ustav. Ako je to namjera HDZ-u, e onda ćete imati moju podršku. Onda će imati moju podršku. Ako to nije, onda ne znam što je, ja se nadam da se i ja bi zapravo s ovim referendumskim, ovim ustavnim promjenama požurio upravo zbog toga da i pravo na pobačaj koji je svjetonazorska tema ne može biti referendum da se o tome ne može odlučivati na referendumu, a pogotovo da se ne može stavljati kao kategorija u hrvatski Ustav. E sada, hoćemo li zapravo ikad saznati koja je bila intencija, nije ni bitno, dok god postoji šansa da mi, da mi kroz promjene Ustava zaštitimo makar malo pravo na život ja ću biti za ove ustavne promjene s tim i bar da se dotaknemo jednoga suhoparnog merituma, a to su znači Prijedlog Odluke o pristupanju izmjeni ustavnog, pardon krivo čitam, o promjeni Ustava tu kaže jednostavno, jasno i ne znam kome to nije jasno. Dosada smo trebali skupiti skoro 400.000 potpisa, skupljao sam ih mnogo puta, ja sam stasao političar kroz referendumske inicijative, a po ovom prijedlogu ćemo morati samo 250.000. dosada smo to morali napraviti u dva tjedna, od sada ćemo to moći napraviti kroz 4 tjedna. I u čemu je problem? I dosad je Ustavni sud odlučivao o tome je li neko pitanje odnosno je li nešto ustavno ili nije i od sad će, samo ovaj od sad koliko ja vidim u onoj prvoj fazi da ljudi ne skupljaju potpise bez veze nego da mogu prilagoditi pitanje onome što Ustavni sud kaže. Evo toliko s moje strane. Hvala lijepo.
Imate nekoliko replika, prva je poštovana Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Poštovani kolega Zekanoviću da vi ne znate dobro definirati pojam žetončića ozbiljno ne kužim, evo ozbiljno ne kužim. Znači vi kažete da su, da je Možemo žetončić SDP-u, u SDP, Možemo i GLAS-u, evo Radničkoj fronti i obratno zato što zajednički pružamo otpor ograničavanju mogućnosti provođenja narodnih referenduma. To vam se zove opozicija. A žetončić vam je onaj koji je izabran kao opozicija, a prešao je glasat i branit većinu to vam je gospodine Zekanoviću žetončić, a vaše ime i prezime u rječniku će stajati kao objašnjenje pojma žetončić. Hvala.
Poštovana kolegice Benčić, evo prvo mi je drago da ste makar u gornjem dijelu prikladno odjeveni da niste došli i ovaj put u majci na špaline, drago mi je da ste malo evo ga poradili na odijevanju, ali i polako nadoći ćete i za ostatak, mislim da to treba malo u Poslovnik staviti, ali evo drago mi je da ste tu napredovali. Dakle, kolegice sviđalo se to vama ili dakle isto kao što se može, kao što vi sebi uzimati za pravo nazvati nekoga tko podržava vladajuću većinu ja ju nisam podržao dosada niti u jednom zakonskom prijedlogu žetonom. Dakle, uzmite, uzmite gospođo draga za pravo da neko i vas nazove na isti način. Dakle, vi ste svi između sebe žetonizirani i spremate pravu žetonizaciju za slijedeće izbore kad ćete zajedno sa kolegom Miletićem evo to je veliki tu znači naš konzervativac Marin Miletić je skupa s vama u majci na špaline sutra ići zajedno na izbore ili će koalirati predizborno pa čak i u onom slučaju ako to ovjeri kod javnog bilježnika da neće napraviti jer će to napraviti. To je žetonizacija i vi ste u Možemo MOSTU-u zapravo stranka [[Upadica: Vrijeme.]] zapravo stranka žetona odnosno [[Upadica: Vrijeme.]] žetončina.
Imamo nekoliko povreda Poslovnika, prva je poštovana Sandra Benčić.
Poštovani potpredsjedniče sabora, ovo je opetovano vrijeđanje saborskih zastupnica isključivo na osnovi njihovog izgleda i odijevanja. Osim što je to vrijeđanje ja moram izrazit sad već zabrinutost za vašu opsjednutost mojim majcama na špaline, badekostimima i šta ste već sve ovdje nabrajali, ja bih vas molila da se obuzdate zbog javnosti ako ništa drugo, a liječite se privatno.
Dobro, vi ste ovo iskoristili kao repliku, dobivate opomenu, a vi njemu kažete da je opsjednut, a on vama kaže da nemate majcu na špaline pa to je teško [[Upadica: Mogu li povredu Poslovnika isto?]] možete, pomalo. E slijedeća povreda Poslovnika poštovana Katarina Peović.
Za potpredsjednika sabora zapravo imam sugestiju. Znači Članak 240. vam izričito kaže da se opomena s oduzimanjem riječi izriče zastupniku koji vrijeđa i sad vam se nabraja koga sve može vrijeđati, između ostalog znači spolne, rodne i druge skupine. Ovo je tipičan primjer znači diskriminacije i vrijeđanja po pitanju rodne, rodnom pitanju. Znači ne možete to dopustiti, morate reagirat na ovo.
Dobro, ja to nisam tako shvatio, možda se govori o modnim detaljima, kaže ona njemu da je opsjednut, on njoj kaže da je u majci ili nije majci pa ne znam. Dobro, slijedeća povreda Poslovnika poštovana Sabina Glasovac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče povrijeđen je Poslovnik u Članku 238. i to od strane kolege Zekanovića i od strane vas. Kolega Zekanović uvrijedio je određene kolegice zastupnice, a bilo bi dobro kada biste ga vi upozorili kolegu Zekanovića i objasnili mu da je u Hrvatski sabor važnije ponijeti mozak i kralježnicu nego dugi par rukava.
Procjenjujete da to nije vaše vrijeđanje da kažete kolegi da ponese mozak, ma dajte molim vas, dobivate opomenu za te riječi. Povreda Poslovnika Hrvoje Zekanović.
Dakle, poštovani potpredsjedniče članka naravno 238., prvo moram reći poštovanoj kolegici Benčić nemojte si laskati niste moj tip. Dakle, nemojte si laskati niste moj tip. S druge strane …
To je već, molim vas kolega, kolega Zekanović …
… ja ne znam ja sam vas oslovio sa kolegicom ali ja ne znam jeste vi kolega ili kolegica zapravo uopće. Ja ne znam čekajte ovo je rodno, rodno i fluidno, ne kažem ja, ja ću pretpostavit da je ona kolegica, to je dosta fluidno.
Kolega Zekanović, dobivate sad opomenu.
A zašto, šta, šta je tome čudno?
A zato šta je to sad već bilo vrijeđanje.
Pa šta sad pa može biti i jedno i drugo, šta.
Ono govor o modnim detaljima jedno, ovo je bilo vrijeđanje dobivate opomenu. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas nemojte mi prijetiti, nemojte mi prijetit ja sam izrekao opomenu. Povreda Poslovnika, nema, dobro. Replika poštovani Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Zekanović mislim da je nekad boje svašta pojest nego svašta izgovoriti mislim da vam ovo zadnje nije bilo u redu, nije vam bilo u redu i ovaj razumijem da možete biti i afektu itd., da možete odgovorit na pitanje nekoga na svoj način, ali ovo zaista prema kolegicama nije bilo u redu. A sad ću na repliku, što se tiče zašto smo ušli u ovu priču o izmjenama Ustava kad govorimo o pitanju referenduma, zato jer smo proveli prvo čitanje Zakona o referendumu i ovdje se unisono, jednoglasno pojavila potreba ili se izgovorila moramo urediti to pitanje onako kako treba, ništa drugo, samo to. I ušli smo u to, mjesecima se o tome razgovara, došli smo s tekstom pred zastupnike i želimo podršku za to da to uredimo ali se počelo pojavljivati sve drugo osim tog pitanja. Zašto oni koji su to htjeli silo urediti sada ne žele, očito da se vole voditi onom koja kaže bolje da ništa ne uredimo nego da uredimo ono što možemo urediti, a to je ovdje u ovom pitanju pitanje referenduma.
Odgovor.
Poštovani kolega Boriću kao što ste vi da odgovorim nešto što nije bio predmet moje rasprave, odgovorit ću ja vama. Dakle, poštovani kolega Boriću ovdje ste primijetili da s ljevice često ćete čuti i uvrede poput ponesite mozak i glupane i ridikule i to se zapravo tolerira. Ja kad sam rekao kolegici ja znam da je kolegica ženskog spola, sugerirao sam na ono što ona zapravo cijelo vrijeme njezina je agenda da je rod fluidan, tako da u tom kontekstu kada su me napale da ja imam nešto kontra ženskog roda ili spola ja sam samo zapravo se išao narugati s njima da ona se nikada nije deklarirala, a to je agenda koju ona zapravo kontinuirano želi implementirati da je rod fluidan i da se o njemu može odrediti u svakom trenutku. Nažalost njezinu evo kao što sam rekao nije moj tip tako da u tom smislu može biti apsolutno mirna.
Slijedeća pojedinačna rasprava poštovani Marijan Pavliček s obzirom da nema Peović i Glasovac.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, mislim da je kolega Zekanović pretjerao, da je stvarno sad pretjerao i možemo se mi, a mi možemo se mi prepucavati oko stila odijevanja ali nekog vrijeđat na to da li je netko muško ili žensko, mislim da ste stvarno pretjerali i mislim da mi trebali malo u buduće prije razmisliti il popiti čašu vode nego počnete razgovarat. Evo iskreno. Ali vratimo se mi ovim bitnim temama. Naime, ovim predloženim promjenama Ustava i kao Ustavnog zakona Ustavnog suda se u biti ne mijenja ništa. Institut referenduma u RH je nažalost mrtvo slovo na papiru. U zadnjih 30 godina imali smo kako i sam predlagatelj kaže sveukupno 3 referenduma, 2 obvezna jedan o hrvatskoj neovisnosti, drugi o pristupanju RH EU i treći kao fakultativni odnosno u ime jedne udruge, a to je referendum o ustavnoj definiciji braka. To samo pokazuje kako je dosada institut referenduma funkcionirao u stvarnom životu. S ovim predloženim promjenama se ništa konkretno mijenjati neće. S jedne strane se govori ok smanjuje se broj potpisa potencijalnih, ali s druge strane imamo faraonske ovlasti političkog tijela zvano Ustavni sud koji može doslovce svako referendumsko pitanje u samom startu proglasiti neustavnim jer zadire u direktne ovlasti odnosno pitanja vlade, predsjednika države ili pak sabora ili pak zadire u pitanje manjina ili nekih drugih općih ljudskih pitanja. Jako širok pojam koji Ustavnom sudu, svi znamo kako se bira daje izuzetno velike ovlasti. Svi znamo da ova država se temelji na tri stupa vlasti. To je izvršna vlast, to je zakonodavna vlast i to sudbena vlast. Sa ovakvim predloženim izmjenama se narušava ova ravnoteža. Sudbena vlast u ovom slučaju Ustavni sud dobiva nenormalno velike ovlasti, a radi se o ljudima koji nemaju izborni legitimitet koji se biraju ovdje političkim dogovorom, dvije, tri ili više političkih opcija i koji će uvijek ili u većini slučajeva raditi u interesu vladajuće većine bila ona lijeva ili pak desna i ovo je velika greška u ovoj cijeloj priči, da ne pričam o uvođenju kvoruma za glasovanje koje je jako teško ispuniti pogotovo u trenucima gdje općenito hrvatski građani nisu motivirani za politiku, za političke teme pa tako i za izlazak kako za izbore tako i na referendumske inicijative. Ja se nadam da vladajuća većina neće prihvatiti prijedloge lijevo liberalne opcije i da neće u Ustav RH ući pravo na ubijanje nevine djece jer bi onda rezultat svega ovoga bilo dva ubojstva. A to je ubijanje referenduma i volje građana i ubijanje djeteta u utrobi majke. I to si ne smijemo dozvoliti. Mi nećemo kao Klub zastupnika Hrvatskih suverenista ovo podržati jer smatram da definitivno sam institut referenduma će i dalje ostati kao i dosada mrtvo slovo na papiru. Hvala vam.
Evo imamo dvije replike, prva je poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Pavliček drago mi je što ste u svojoj raspravi se vratili na meritum jer govorimo danas o vrlo važnoj temi i nije dobro da idemo u neke vode koje vode u trivijalnost pa čak i redikulizaciju ove izuzetno važne teme. Ono što mene interesira to je vaše mišljenje i stav vezano za to koliko uopće ima smisla ulaziti u bilo kakve izmjene dok imamo registar birača ovakav kakav je i kad u registru birača imamo navodno 3 milijuna i 600 tisuća birača mada je zadnji popis stanovništva pokazao da nas nema više od 3 milijuna i 900 tisuća jel, pa se postavlja pitanje gdje su ti imaginarni neki nestvarni birači, tko to glasa na našim izborima, a i kad treba prikupiti potpise onda je to jedna jako velika [[Upadica: Vrijeme.]] brojka. Hvala.
Odgovor.
Slažem se s vama kolegice Vučemilović, ali to je nažalost još jedna priča iz Hrvatske u 21. stoljeću, doba informatizacije da nismo u stanju imat točan broj popisa birača, da gotovo imamo isti broj birača kao i broj stanovnika. To je jedno. Osim toga mišljenja smo da kad se već ide u ustavne promjene onda one moraju biti sveobuhvatne. Znači otvoreno smo i jasno dali do znanja da bi podržali izmjene Ustava pod jednim uvjetom, a to je da se u Ustav RH ubaci zasebna stavka gdje će se točno definirati ovlasti zastupnika iz redova nacionalnih manjina odnosno da mogu glasovati o svemu osim o povjerenju vladi ili pojedinom pak ministru ili pak nepovjerenju jer već znamo da sukladno dosadašnjim pozitivnim izbornim zakonima za nacionalne manjine oni u startu imaju zajamčene mandate i da već godinama vlast ovisi o 8 unaprijed osiguranih predstavnika nacionalnih manjina što nije prihvatljivo.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Marin Miletić.
Poštovani kolega slušam premijera i ministricu Tramišak koji kaže kako je Slavonija, Baranja procvjetala, kao se sve više ljudi vraća pa onda otprilike tako i ovaj referendum analogijom je li. Dakle, mi koji smo tamo prolazili ta sela vidi se da je svaka druga kuća prazna, da su ljudi u velikim problemima, da je sirotinje svugdje. Tako i ovdje, kažu da će omogućit da referendum bude lakše provest, ajmo mi hrvatskom narodu jasno reći. To u brojkama znači koliko, da će morat izaći državni tajnik danas mi opet politički, ja šumom on drumom je li kao to već ide, koliko točno hrvatskih građana će morat izać, stavit svoj potpis da bi referendum uspio. Podaci su ovdje čuli smo milijun i 200 tisuća ljudi. Dakle, pa to jedino da Papa Franjo organizira referendum ne bi uspio, jedino ja ne znam da tko da ga organizira. Dakle, ne znam koja rok grupa, ne znam na koji način referendum pod ovim uvjetima može uspjeti.
Slažem se, slažem se s vama, a ovo što ste rekli ne samo da se radi o praznim kućama nego još veći problem je da je stanovništvo ono koje je ostalo u Slavoniji izuzetno staro stanovništvo. To stanovništvo nažalost nije u stanju gotovo ni izaći iz vlastitog sela, a kamoli ići i pokretati određene referendumske inicijative ili podržavati iste. I kao što ste rekli ništa se s ovim neće promijeniti. Vrijeme će pokazati nažalost ako se ovo izglasa da i u slijedećih 30 godina kao i u prethodnih 30 nećemo imati maksimalno jednu do dvije uspješne referendumske inicijative što znači da kod nas institut referenduma postoji samo ovdje na ovom papiru, a u stvarnom životu ne.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Andreje Marić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Kolegice i kolege u ovom dokumentu koji imao pred sobom kaže se da bi Ustavni sud dobio ovlast proglasiti referendum nedopuštenim ako sadržaj referendumskog pitanja nije u skladu s općim načelima i najvišim vrednotama ustavnog poretka utvrđenim u Člancima 1. i 3. Ustava. A ja se cijelo vrijeme pitam, a i postavila sam i repliku, koje su zapravo teme za koje se također kaže da će se definirati za koje se ne može raspisati referendum. U tumačenju se spominje ono što ide u djelokrug sabora, Vlade RH odnosno predsjednika RH ali nije točno definirano. Neke države imaju izričito propisane teme o kojima se ne može odlučivati na referendumu. Kad malo pogledate na webu koje spominju ustavni stručnjaci, dakle koje bi to teme bile porez na nekretnine, fizikalna politika, carine, sniženje PDV-a, obveze koje je RH preuzela međunarodnim ugovorima, objava rata drugoj državi, traženje smrtne kazne, outsourcing, monetizacija autocesta, provociranje prijevremenih izbora, promjena političkog sustava itd. Svakako ova pučka pravobraniteljica ističe da se itekako treba voditi računa o ljudskim odnosno manjinskim pravima. Kad sam postavila repliku kolegi Bošnjakoviću on također nije znao koje su to točno definirane teme, ali u svakom slučaju misli da bi trebalo ostaviti prostora Ustavnom sudu, ali onda se opet pitamo hoće li imati Ustavni sud prevelike ovlasti. Znači mi nemamo definirane teme o kojima se može, ne može raspravljati, dakle pitanje je čini mi se na mjestu. Slijedeća stvar, mi smo podnijeli svoj prijedlog promjena Ustava koje naravno HDZ nije prihvatio, a vidim da se stalno krivo iznosi što smo mi htjeli u dopuni odnosno izmjeni Ustava. Dakle, želimo u Članku 63. dodati stavak 2. koji glasi, kolega bi trebao slušati jer ga stalno izvrče, dakle žena ima pravo slobodno i samostalno odlučivati o rađanju. Država osigurava pretpostavke za ostvarivanje toga prava. Dakle, pretpostavka o odlučivanju o rađanju ne znači nužno kako kolega kaže ubojstvo djece, ne uključuje samo pobačaj. Podsjećam s medicinske strane kako se donosi nekakav plan rađanja djece. Dakle, naravno da tu imate i različite metode jel sprječavanja začeća, ali imate normalno i abortus, imate oralne kontraceptive, imate medicinski potpomognutu oplodnju, imate in vitro fertilizaciju za koje mnogi ginekolozi također imaju priziv savjesti, nemaju samo za pobačaj. O tome ćemo kasnije sigurno malo detaljnije govoriti. Ako mi to sve skupa ne unesemo u izmjene Ustava što HDZ odbija tko jamči da nam se danas sutra odlukom nekakve većine neće dogoditi promjene koje su se dogodile u Americi nakon nekoliko desetljeća. Tko nam to može garantirati? Za prijedlog Zakona o medicinskom postupku prekida trudnoće o kojem raspravljali pred koji mjesec ako ne griješim, a mislim da ne griješim jer sam sad provjerila Vlada RH se uopće nije očitovala, a s druge strane tumačenje zašto se ne bi ova naša, ovaj naš zahtjev da se promijeni Ustav mašu s podatkom to sve imate u Ustavu. Pa ja sam lijepo ovu knjižicu stvarno pogledala više puta, ja zbilja ne znam gdje piše u Ustavu ovo što mi tražimo, dakle decidirano da to netko ne može osporiti. I pitanje koje također koje sama sebi postavljam, što su naumili zapravo kolege iz HDZ-a? Kako su oni zamislili da mi izmijenimo Ustav? Dakle, činjenica je da Ustav ne mijenjamo svako malo, činjenica da ga želimo u nekim elementima promijeniti, osuvremeniti, ali kako onda to namjeravaju napraviti? Dakle, naše prijedloge ne prihvaćaju, žele da mi prihvatimo njihove. Dakle, to nije pitanje nikakve trgovine niti ucjene. Ja se time nikad nisam bavila, ali je pitanje nekakvog poštenog pristupa i odgovora na pitanje želimo li mi zaista bolji Ustav? Evo već sad imamo dvije inicijative ajmo reći za izmjenu Ustavu pa onda se pitam kako su oni to zamislili ostvariti nekakvu većinu. Evo, hvala.
Imamo repliku, poštovana Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Marić, kažu ustavnopravni stručnjaci da kada je referendum u pitanju onda su ključne tri stvari. Znači to je vrijeme prikupljanja potpisa, broj potpisa, ali isto tako ovo čemu ste vi posvetili svoju pojedinačnu raspravu, a to su teme na koje se u stvari referendum ni ne može raspisati. Ovo kako ste vi naveli, a evo tu se ja slažem s vama znači ovdje su navedene, znači djelokrug rada sabora, vlade, predsjednika i onda stvarno se moramo zapitati koje su to teme o kojima se uopće može raspisati referendum, ako isključimo sve što je u djelokrugu rada ove tri institucije koje su navedene. Pa me evo zanima što vi mislite tim prijedlogom da li olakšava provođenje referenduma ili se u potpunosti onemogućava? Hvala.
Hvala lijepa, pa velim evo ja sam zaista gledala kako je recimo u nekakvim drugim državama gdje su izričito propisane određene teme. I sama sebi postavljam pitanje, nisam pravnik, evo ali bar nešto znam pročitati, ovo što i kažete i vi evo izrekli smo i tijekom rasprave, mi zaista ne znamo u kojoj mjeri i u koju širinu će ići Ustavni sud zapravo uzimati sebi neke ovlasti. I pitanje uopće koji ćemo mi referendum moći kao narod jel raspisati. Tako da iskreno malo sam skeptična oko ovoga, a ako se definiraju koje bi to točno teme bile e onda je to druga stvar. Znači trebamo se naravno razgovarati o tome, ali u ovom trenutku mi se to sve čini malo mutno, evo siva zona.
Slijedeća replika poštovani Davor Ivo Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice spomenuli ste oko referenduma da ste pogledali propise u drugim europskim državama komparativna metodologija je u redu, ali ako nju primijenimo i za ovo drugo pitanje koje ste rekli, pravo na rađanje, onda vidimo da gotovo ni jedna država članica EU to nema u Ustavu. Dakle, ako ćemo biti konzekventni onda moramo reći kad bi gledali koji je standard, kakvi su ustavi država članica EU to uglavnom nema u ustavu, to nije ustavna kategorija. Postoji pravo na život, postoji pravo na privatnost to znači da država se u određenim trenucima ne miješa, prepušta to pojedincima, ali ovo pravo kao što je bilo u socijalističkom ustavu ovaj Hrvatske to većina europskih država nema.
Odgovor.
Hvala lijepa. Ja sam postavila pitanje, ali sam ujedno dala i opasku da kad smo govorili o Zakonu o medicinskom pravu jel na prekid trudnoće vlada se uopće nije očitovala. Jel tako? Znači nije uopće se smatrala dostojnim da da nekakvo svoje mišljenje. Druga stvar, također sam pitala, znalci koji ste veći znalci u pravnom smislu od mene, gdje to točno definirano piše u Ustavu i jamči da se neće dogoditi ono što se dogodilo recimo u Americi nakon više desetljeća. Dakle, mi imamo tu u Članku 1. lijepo napisati da su temelji Ustava između ostaloga i ravnopravnost spolova što vidimo da nije baš u praksi od nejednakih plaća, nejednakog tretiranja, vrijeđanja kojima svjedočimo i od kolege Prkačina i od kolege Zekanovića, dakle puno je stvari tu koje se, koje bi se trebale zapravo jel pridržavati što pište u Ustavu, a ne ostvaruju se. Dakle, ja tu nisam našla [[Upadica: Vrijeme.]] decidirano što piše. Zašto mi ne bismo bili bolji od drugih?
Slijedi pojedinačna rasprava Mira Bulja.
Referendum se mijenja u Ustavu. Jel dole? … [[Upadica se ne razumije.]] Pa mislim da bi bilo bolje tu. Ja bi samo nastavio znači referendum je bilo poštenije da ste rekli nema ga, da ste rekli brišemo referendum i ne postoji jer ovaj način što ste vi sad napravili, ovaj način ste vi sad napravili u biti ste poslali poruku da će Bačićev kum Šeparović uz pijanku sa Šeksom donositi odluke o referendumu. Ja mislim da je vrijeme za referendum o referendumu. Ja ih pozivam sve inicijative, udruge građana da napokon pokrenu referendum o referendum i da ga narod definira, ako možete prikinit malo evo čisto radi, referendum o referendumu. Zašto? Zato šta se ovim načinom i ovim postupkom gdje moramo imati kvorum od 1/3 birača je nemoguće dostići i onda vi nemate nitko ovde legitimitet pa ni ja koji je dobio više od 10.000 preferencijalnih glasova. Koga mi zastupamo ovdje? Koga mi zastupamo ovdje? Da li mi zastupamo interese naroda u ovome trenutku ili interese ove gospode ovdje koja iza ovdje galami, ja nema pojma o čemu se radi jer misto da vode sjednicu pa bi zamolio da se utišaju i gospodin Bukarica i gospodin Sanader. Referendum i ustav su povezani, cijeli život ljudi se bore za demokraciju i ustav, jedino je Bog iznad i kad o tome govorimo onda se ustav ne mijenja na ovaj način, a narod će vam ga prominiti i nema pravo Šeparović, ni Bačić, ni, ni, ni, ni, ni Borić, ni, ni ne znam ko na Kominu odlučivati koje će pitanje bit ustavno. Pa vi ste napravili od ove države sad bananu državu, punu krize, pa vi ste uveli ove stožeraške mjere koje su doveli do razine da, da ljudi nisu znali, smili uć jedan drugome u kuću, a dok ste se vi grlili i ljubili po brodovima, dok ste se grlili na predizbornim skupovima, na slavljenju, pa vi govorite o referendumu, vi grobari referenduma, vi ste grobari referenduma. I još je bolnije šta tijekom zečići heroji koji su ovako hrabri ovdje uspoređuju npr. mene i ostale ovdje, Most i ne znam koga sa bilo kim i još uz to zamislite zečiću da vam reče neko vašoj supruzi javno niste moj tip. Ja se ne moram slagat s nikim, iznimno cijenim žene, možda se ne slažemo u najviše slučajeva, al ovo ponašanje tih žetončića koji su kupljeni sa sinekurama na lokalnim izborima, sa sinekuricama je katastrofalno, jedino šta su opsesivno dobili zadaću da ovaj referendum jel nisi prije mene bio na referendumima, viruj mi. Ja se čudim ovdje kako nema Đakića, kako nema Deura, ti branitelja koji su branili domovinu i rekli pa ne minjajte, ne radite ovo, ne kradite ustav, ne budite, ne budite grobari demokracije i ustava za koji ste se borili g. Boriću, nema ih, zašto ih nema, zašto nema Deura, zašto nema ovdje i … [[Upadica iz klupe se ne razumije]]
Molim vas nemojte raspravljat iz klupe.
Opet nervozan i onda vrijeđate žene kako se oblače. Kada odijelo čini čovika, glavna tema odijelo, pa davno je napisano da odijelo ne čini čovika, nažalost samo gledamo ljude kroz odijela, samo gledamo kako smo obučeni, kako smo napisana, a vi gasite demokraciju. Neće vam to proć, evo ja vam kažem da vam neće proć, neće vam proći, neće makar, evo sad ću vam samo reć jednu usporednicu. Ovo što ste napravili narodu oko vode koju ste tribali stavit u ustav, vodu, vi ste tribali vodu stavit u ustav i zaštitit, a ne 500% poskupit električnu energiju priko svoga Krune Peronje koji je bio župan, znam ga dobro, iza njega je bio Sanader ili Ževrnja, nemam pojma i on šalje ovrhe Vodovodu Cetinske krajine jel su poskupili HEP koji je naša narodna imovina, 500%. Pa neće vam proć, ne mora bit gradonačelnik, dođite na sinjsku alku, dođite na sinjsku alku i gledajte narod u oči kako im palite mrak, kako im uzimate referendum, pa vi ste minjali referendum ovdje da ulazimo u EU, za ulazak može manje od 50% ljudi, da je jedan čovik izaša prošao bi referendum, a šta sad namećete? Namećete da Šeparović odlučuje o meni i o narodu. Ustavni sud triba ukinut odma nakon ovoga šta je napravio našem referendumu koji je narod prikupio o stožeraškim mjerama, stidite se šta radite [[Upadica: Vrijeme]] ukinuli ste demokraciju.
Pojedinačna slijedeća rasprava je poštovanog zastupnika Siniše Hajdaša Dončića.
Poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege. Dakle općenito se smatralo da demokracije umiru pred cijevima topova u revolucijama i u državnim udarima. Danas je nažalost mnogo vjerojatnije da će biti one polagano ugašene u ime naroda. Parlamentarna demokracija je jedan fini mehanizam koji da je bio efikasan i pravedan zahtjeva puno kompromisa, dijaloga, usaglašavanja, argumenata, a ponekad čak i popuštanja. U RH imamo neuređen referendumski okvir koji služi samo za to da pod navodnicima pitamo građane, a to vodi zapravo našu demokraciju u opasnost da će ju ubiti politički demagozi koji se predstavljaju kao jedini i istinski vođe naroda i koji zanemaruju ustavnu strukturu slobode, parlamentarnu demokraciju, kontrolu sudova i ograničenja što je vrlo važno naglasiti ograničenja koja se dovode u izravnu vezu s odlučivanjem biračkog tijela. U Hrvatskoj referendumi do sada ne vode u nikakve kompromise, nikakve filingarske dogovore nego zapravo ovise samo o tome tko će dobiti glas više. Referendumi se nažalost i u Europi i u Hrvatskoj sve više koriste za donošenje određenih odluka koje ne mogu proći u parlamentu. Tvrdi se da ne smije postojati nikakva prepreka vlasti naroda i pojavljuje se već svojevrsna referendomanija u kojoj se referendum izravno povezuje s manijom. RH je već dugo ugrožena takvim ugrozbama od strane političkih grupa koje se ekstremno protive politikama vlada počevši od katoličkih konzervativaca i drugih raznih populista. Upravo zahvaljujući neadekvatnoj regulaciji referenduma o građanskim inicijativama gdje se ne govori o nikakvom kvorumu već se odluka donosi većinom onih koji glasuju, tu su upravo mogućnosti manipulacije ogromni, okej, populizam proizlazi iz naroda i to je osnova njegove legitimnosti i kriterija djelovanja. U sociologiji populizam označava ideje i društvene pokrete koji su se protivili dominaciji elita, te zastupali poboljšanje socioekonomskog položaja srednjih i nižih klasa. Često je ta strategija rušenja institucionalnog aparata i stvaranja djelotvornog sustava u pravilu bila vođena modelom jedan vođa jedan narod. Posebno hrvatski model nereguliranog referenduma koji potpuno besmislenim čini odredba čl. 87. st. 4. ustava koja je u vezi s odredbom st. 5. istog ustavnog članka po kojoj je donesena odluka obvezatna. Prema ključnoj odredbi navedenog st. br. 4. koji je usvojen i na snazi je 2010. godine, na referendumu se odlučuje većinom birača koji su pristupili referendumu i takva je odluka obvezatna. Naravno da je potrebno ukazati na razlike između zahtjeve dakle koje postavlja razvitak demokracije i populizma. Demokracija označava elaborirani sustav utemeljen na izborima političke odgovornosti i ograničavanju vlasti koji zaista teži participaciji što šireg kruga građana u političkom odlučivanju pa zbog toga i zadržava institucije neposredne demokracije, na prvom mjestu referendum ali koji mora biti jasno određen. U Hrvatskoj je problem i stanje obrazovanja i tzv. fama obrazovanja za život gdje zapravo taj naš život mi poistovjećujemo sa STEM obrazovanjem što ozbiljno prijeti razvitku društvenih humanističkih znanosti. To je taj problem Hrvatske europske i suvremene države u kojoj građanski odgoj, osnovno obrazovanje za demokratsko odlučivanje nije uvedeno i Bog te pitaj kad će biti uvedeno, a same ankete što možete svi vidjeti i znanje brucoša godinama ukazuju na izuzetno zabrinjavajuće stanje poznavanja povijesti, politike i ustavnog prava kod maturanata čak i kod elitnih gimnazija. Dosadašnja praksa referenduma kroz tzv. kontaminirani populizam zapravo je bila manipulacija i predrasude prema manjinama, potenciranje konflikata u svrhu angažiranja veće mase ljudi oko prijepornih pitanja, pokretanje masa propagandom, neistinim vijestima i zapravo guranje građana u tabor mi ili oni. U ekonomskom smislu to je dovodilo do obećavanja nekih problema koji se ne mogu riješiti, da izgradite recimo zid jer se ekonomski, sociološki i politički problemi ne rješavaju niti cementom, niti željezom, niti armaturom. Još jednom ću reći da je SDP htio 2013., a HDZ nije htio iz upravo zato treba stvoriti finiji okvir koji će štiti manjine, gdje će neke stvari biti upisane u Ustavu i omogućit će zapravo ali i većini da afirmiraju svoje ciljeve i interese.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane Sabine Glasovac.
Hvala vam lijepa. Poštovane kolegice i kolege, danas smo na prvoj stepenici od tri kako bi nakon 10 godina pokušali mijenjati Ustav RH koji nije nikakav zakon koje smo navikli mijenjati neke od njih nažalost pa i jednom godišnje i na taj način čak ulijevati i pravnu nesigurnost u sam sustav barem onih kojih se ti isti zakoni tiču. Kada se ide u ustavne izmjene i kada se za njih odlučimo, a vidimo da se to ne događa baš tako često, onda trebamo stvari gledati šire i trebamo postaviti stvari na onakav način da one budu bolje jer ako ćemo ih učiniti gorima onda je bolje da ništa ne diramo i po tome ne čačkamo. Mislim da je većinsko mišljenje u ovom Hrvatskom saboru da je potrebno mijenjati sustav kojim se provodi referendum, ali isto tako nadam se da je većinski stav ove sabornice da te promjene moraju ići na bolje. I mi smo otvoreni upravo za to, ali i ne samo za to. Ako u okruženju imamo zemlje poput Mađarske i Poljske u kojima se događaju neviđeni udari na ljudska prava i temeljne slobode, ako imamo jednu Ameriku koja se percipira kao koljevka demokracije pa i ljudskih prava u kojoj se događaju nemili događaji zadnjih nekoliko mjeseci onda moramo učiniti sve da u našoj državi onda kada imamo priliku na onom mjestu koje je utočište i štit ljudskih prava i temeljnih sloboda tu priliku ne propustimo. Mislim da je to ova prilika. Nema snažnijeg mjesta za zaštitu i unaprjeđenje ljudskih prava i temeljnih sloboda od Ustava RH. I naš je stav, progresivne opozicije da u ovom trenutku bez toga ne možemo proći. A oni koji tvrde da se nama američki scenarij ne može dogoditi i da je naš zakon siguran i da je ustavno nepropisano pravo žene na izbor i slobodno odlučivanje o rađanju djece sigurno poručujem ne obmanjujte hrvatsku javnost. Zakon koji danas imamo, a većina u ovom saboru dozvoljava da ga neke strukture opstruiraju i onemogućavaju njegovu provedbu donesen je '78. godine, a temelji se na ustavnoj vrednoti Ustava Socijalističke Republike Hrvatske koja kaže da žena ima pravo na izbor. Taj zakon je nastavo na ustavnoj osnovi koja je postojala u tadašnjem ustavu. Danas 2022. godine te ustavne odredbe nema. Nisu je imali ni Amerikanci, pa je tumačenje ustava i pravo žene na pobačaj proizlazilo iz nekog zakonom propisanog ustavnog prava na privatnost, na to se pozvao 73. Vrhovni sud u Americi, na to se pozvao naš Ustavni sud 2017. godine. A Ruth Bader, sutkinja Vrhovnog suda feministkinja je upozoravala već godinama da ta odluka iz '73. je klimava Vrhovnog suda upravo zbog toga što se ne temelji na ustavnom pravu na izbor, nego na ustavnom pravu na privatnost. Na ustavnom pravu na privatnost se bazirao i naš Ustavni sud. Stoga nemojmo čekati da se promijene okolnosti i da se dogodi ono što se dogodilo u Americi da se pod Trumpovim pritiskom taj jedan odlučujući i presuđujući glas odlučuje o sudbini milijuna žena u Americi nego učinimo jedino ispravno i jedino pozitivno za naše žene u Hrvatskoj, a to je da to pravo jamčimo ustavom i ja očekujem da ovaj prvi korak će biti korak koji neće bit zatvoren samo na ovo što ste predložili u nacrtu nego da ćete uzeti u obzir i neke druge stvari.
Imate nekoliko replika, prva je poštovani Peđa Grbin.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice, apsolutno ste u pravu. Ako pogledamo druge zemlje evidentno je da mi ne pušemo na hladno nego da kada zagovaramo da se u ustavu izrijekom upiše zaštita prava žena na izbor onda se zalažemo za obranu nečega što je u brojnim zemljama, ali i sjedinjenim državama, Poljskoj ili Mađarskoj dovedeno u pitanje i ako se moglo dogoditi tamo onda postoji opasnost da se nešto slično dogodi u Hrvatskoj i ako mi imamo alate i mehanizme da spriječimo da se takva situacija dogodi kod nas onda je naša obveza, naša zadaća, naša dužnost, pa čak ću reći sveta dužnost da to spriječimo, alat imamo i na nama je da ga upotrijebimo. Međutim ono što mi nije jasno je da mi imamo jednu političku stranku, ona je desno od vas koja se nominalno zalaže da se to pravo štiti, a ne želi ga ugraditi u onaj akt koji je najbolji za zaštitu svih prava, a to je Ustav RH.
Odgovor na repliku, povredu Poslovnika, pardon, poštovana Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući, povrijeđen je čl. 232., a vi ste ga povrijedili jer govornik može govorit samo o temi o kojoj se raspravlja i prema utvrđenom dnevnom redu. Kolegica Glasovac je govorila o svemu samo ne o točci koja je ovdje, a govorimo o izmjenama ustava vezano za provođenje referenduma, a vidim da se i kolega Grbin također nastavio u tom, u tom tonu, evo da se tako izrazim, a vi ih niste opomenuli, ni kolegicu Glasovac, a niste opomenuli ni kolegu Grbina.
Dobro, vi ste u pravu, ali to mnogi rade, pa onda ako bi uveli tu praksu prekidali bi ih sve. Odgovor na repliku.
Hvala. Kolega Grbin, vidite ja sam velik dio svoje rasprave posvetila upravo ovome što po meni treba biti tema izmjena ustava uz naravno i ova poboljšanja ako su moguća u samom sustavu organizacije referenduma. Vi ste potpuno u pravu u jednoj stvari jako bitnoj. Mi zastupnici ovdje smo između ne samo zakonodavno tijelo nego i predstavničko i da slušamo bilo hrvatskih građana koje u više od 70% govori da trebamo zaštititi pravo žene na izbor u ustavu, čak i ako treba na referendumu onda bismo danas puno više pričali i o ovoj temi, a ne bismo kroz ovakav nacrt zatvarali vrata, a hinili da smo otvoreni za razgovore o izmjenama samog… [[Govornik se ne razumije]]
Slijedeća replika poštovani Siniša Hajdaš Dončić.
Hvala. Zar vi mislite kolegice da se društvena klima, primjerice sad spominjali ste Ameriku, da je možda ona različita od društvene klime koja je vladala Europom reći ću nekakvih 30-tih ili 40-tih godina koja je zapravo dopustila i nacizmu i fašizmu da zavladaju jednim područjem. Neke stvari koje ste spominjali i koje su se događale u Americi upravo zbog toga jer nisu jasno bile definirane, određene, nazvat ću ih, čak i društvene dogme ću ih navesti i koje su prije svega trebale štitit prava manjina, a i prava dakle žena na izbor koje nikad nisu bile uvrštene u nekakve konstitucionalne akte, zar vi mislite da se društvena klima ne može promijeniti samo ovako?
Hvala kolega Dončić. Pa ja mislim da je u Americi društvena klima potpuno drugačija većinski od onoga što je sebi šačica mužjaka dozvolila da odlučuje u ime žena i da im oskvrne ta prava, o tome se radi i tu vidim veliku sličnost sa Hrvatskom, što je i u Hrvatskoj društvena klima takva da više od 70% hrvatskih građana smatra da žena ima pravo na izbor i slobodno odlučivanje o rađanju, ali da u politici većinski među mužjacima nema hrabrosti i nema snage da se taj bilo građana čuje i da se u skladu s takvom društvenom klimom ponaša. Tome u prilog ide i činjenica da se dozvoljava da se deklarativno, da pravo u zakonu koje piše da žena danas ima određena prava dozvoljava da se godinama opstruira kroz zdravstveni sustav i to sustavno.
Vrijeme. Poštovana Andreja Marić slijedeća replika.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, moram korigirati kolegicu Vučemilović, mi jesmo u temi jer se tema zove Prijedlog odluke o pristupanju promjeni Ustava RH gdje nigdje ne piše samo o referendumu, dakle govorimo o izmjenama ustava, što predlažu kolege, što predlažemo mi itd.. Nije zgorega ponoviti više puta, ja sam govorila o tome, vi ste govorili o tome, dakle što mi želimo u našim, našim jel ovoga prijedlozima promjena, dakle želimo rečenicu, žena ima pravo slobodno i samostalno odlučivati o rađanju, država osigurava pretpostavke za ostvarivanje toga prava. Što je tu sporno meni stvarno nije jasno, da li su to metode sprječavanja začeća, različite postoje jel, tu naravno ulazi i AB, ulaze oralni kontraceptivi, medicinski potpomognuta oplodnja, IVF, što je tu sporno? Ja mislim da nije ništa sporno, jel, jel to inat ili zapravo boje se svojih birača? Hvala.
Odgovor.
Ja ne ulazim u to što je tu sporno, već smo i kod Zakona o pravu na prekid trudnoće i kod opstrukcije postojećeg zakona rekli da u vladajućoj većini odnosno u HDZ-u vlada neviđen kukavičluk, a to je gore od onoga da ste odlučni pa makar i radili loše stvari. Kukavičluk je 10 puta gori od toga. Ono što ja vidim kao problem u ovom prvom koraku je laž i obmana. Cijelo jutro ovdje čujemo od predlagatelja da su ovo je prvi korak, samo otvaramo razgovore o promjeni Ustava, vidjet ćemo, dogovorit ćemo se, to je proces, a onda u ovom prijedlogu nacrta su postavljeni gabariti. Nas se stavlja u kavez gdje se de facto šalje poruka da ili ćete prihvatiti ovo što smo predložili mi uz neke male možda izmjenice, ali samo se držite strogo referenduma ili nema ništa od toga. U tome ja vidim ključni problem. Na to mi ne pristajemo.
I posljednja replika, poštovani Nikola Grmoja.
Ja odavno nisam slušao smješniju raspravu od rasprave kolegice Glasovac. Ona priča o tome da ju HDZ stavlja u kavez sa ovim što je predloženo, a njen predsjednik kluba najavljuje da će u petak glasati za to što je predloženo. Pa vi se prvo dogovorite sami sa sobom i u klubu što mislite o ovome što je HDZ predložio. A drugo kada govorite o mužjacima, pa ako budete glasali za ovo upravo ćete ovim mužjacima Šeparoviću, Mlakaru i ostalima dati pravo da odlučuju o svakom referendumskom pitanju i prije nego što se počnu prikupljati potpisi. I ako niste takvi licemjeri kakvi očito jeste ja vam postavljam pitanje hoćete li ako krenete u prikupljanje potpisa na jeseni ih prikupljati po starim pravilima ili po ovim za koje ćete glasovati u petak kada ćete glasati za ovaj kavez koji vam je HDZ pripremio?
Imamo povredu Poslovnika, poštovani Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Povrijeđen je Članak 238., nazvati raspravu potpredsjednice Glasovac smiješnom je uvredljivo pogotovo kada dolazi iz usta kolege koji je trebao na svom radnom mjestu u saboru, a onda snima smiješne videe kao iznenada putuje u Zagreb spasiti narod umjesto da je na svom radnom mjestu gdje je trebao biti od ponedjeljka. Pa daje vi ste zbrojite sa sobom [[Upadica: Vrijeme.]] pa onda govorite [[Upadica: Vrijeme.]] drugima.
Dobivate opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika, poštovani Marin Miletić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, Članak 238., da je bar ustala kolegica Mirela Ahmetović bez obzira što ne dijelimo mnoge stavove poštena je žena pa može i docirati, a netko tko mazne 50.000 kuna ne prijavi ih pa i danas ne znamo kome je uplatio novac, on docira zastupniku koji je otprilike 12 puta aktivniji od njega pa čak i kad je od Peđe, previše je.
Dobro, dobivate opomenu. Odgovor na repliku, izvolite.
Kolega Grmoja vama je smješno ono što se događa u Americi i što je govorim o tome da trebamo učiniti sve da izbjegnemo američki scenarij, a taj scenarij je takav da milijuni žena u ovom trenutku ostaju bez ključnog i temeljnog prava na izbor da odlučuju o tome što će činiti sa svojim tijelom. To je vama smiješno? Što će one koje imati novaca odlaziti svoju odluku provesti u djelo u druge države u Americi, a one koje nemaju ići će na crno tržište i ugrožavati svoj život i svoje zdravlje. Vama je to smiješno? Meni je tužno što ste se i vi ovim komentarom kvalificirali u grupu ovih mužjaka koji tako lako nazivaju ženske teme i ženska ljudska prava smiješnima [[Upadica: Ne, nego ćete vi glasovati u petak za HDZ-ov prijedlog.]]
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane Mirele Ahmetović.
Poštovane kolegice i kolege, Ustav se ne mijenja svaki dan, ne mijenja se ni svaku godinu, ne mijenja se ni svaki mandat. Mijenja se rijetko pa kad se već njegovim izmjenama pristupa onda je razumno napraviti ozbiljnu, sustavnu analizu i razgovarati o svim pitanjima koja se Ustavom uređuju, a koja su bitna za ovo društvo, a složit ćete se svi ovdje prisutni da osim pitanja referenduma ima još pitanja koja se Ustavom uređuju, a koja bi se bez obzira na kojoj se političkoj opciji nalazili svi vi malo ipak redefinirali u skladu sa današnjim vremenom, u skladu s mogućnošću funkcioniranja tog Ustava. Već je više puta ovdje istaknuto brojne odredbe Ustava ne funkcioniraju, od činjenice da neke odredbe u stvarnosti uopće ne funkcioniraju kao što su to osnovna ljudska prava, do činjenice da ne funkcionira sukreacija vanjske politike između vlade i predsjednika države. Tu je problem i popisa birača, izbornih jedinica i još neki detalji koji jesu ili mogu biti prepreka funkcionalnosti Ustava u smislu doprinosa razvoju naše mlade izgleda još uvijek premlade demokracije. Upravo činjenica da je Prijedlog Odluke o pristupanju promjeni Ustava RH kakav su ga predali 92 potpisnika ograničio promjenu Ustava samo i isključivo na tri članka koja se redom odnose na pitanje provedbe referenduma naš je osnovni prigovor na ovakav prijedlog odluke. Mi jesmo za to da se pristupi promjenama Ustava, ali o tome kakve će one biti ovisi hoćemo li te promjene podržati ili ne ma što Nikola Grmoja rekao. Potrebno je pokrenuti proces promjene Ustava kada je referendum u pitanju i to je točno, ali promjene Ustava se ne rade svaki dan. Rekla sam već ne rade se ni svaku godinu, niti svaki mandat. Ako smo ozbiljna država tada ćemo ozbiljno pristupiti problemima koji traže promjenu temeljnog akta suvremene odnosno suverene države, a ti problemi nisu samo provedba referenduma, nisu ili netko hoće reći da je to važniji problem nego što je problem činjenica da su žene neravnopravne članice ovog društva, da se na njih ne odnosi jednako kao i na muškarce ustavna odredba da je čovjekova sloboda nepovrediva i da se ona ne može ograničavati temeljem volje besprizornih ravnatelja ili ministara ili želite reći da se ustavom zajamčeno dostojanstvo, samoodređenje i sloboda odlučivanja odnosi samo na osobe koje se odluče sa svojim životom postupati onako kako to dio javnosti ili možda vi osobno ovdje pojedinačno očekujete od njih ili jednostavno da nije problem što se u našoj zemlji, članici EU, ne poštuju zakoni, ni to nije problem, želite li to reći ili želite reći da nemate dovoljno hrabrosti i stati u obranu osnovnih ljudskih prava, pa makar se ona ticala samo vaših majki, sestara, kćeri, prijateljica i to je legitiman razlog što danas niste na dnevni red stavili inicijativu progresivne oporbe koja traži da se izmjenama ustava u ustav vrati pravo žene slobodno i samostalno odlučivati o rađanju uz osiguranje pretpostavki za ostvarivanje tog prava od strane države. U dugom stažu rasprave o ovom pitanju postojan je i stabilan visoki stupanj konsenzusa od strane građana, birača, premijera, koalicijskih partnera HDZ-a, ustavnog suda, ali je postojan i stabilan nedostatak hrabrosti HDZ-a da svoju želju i želju svih civiliziranih građana RH i ostvari, hvala lijepa.
Replika prva poštovani Peđa Grbin.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice, tužno je, pa čak i tragično da neki od naših kolega ne razumiju ili ne žele razumjeti o čemu se vodi današnja rasprava. Današnja rasprava se vodi oko toga hoćemo li ili nećemo pristupiti promjeni ustava i apsolutno je legitimno kada obrazlažemo svoj stav govoriti i o onome što jest predloženo, ali isto tako i o onome što smatramo da je trebalo biti predloženo. Kada slušam kolege iz HDZ-a oni govore o tome da je potrebno postići konsenzus ili suglasje i ja se s njima oko toga apsolutno slažem, ali suglasje je nemoguće postići ako jedan glas ne želi slušati drugi i to je ono što tražimo, u petak tražimo jednostavnu stvar, prihvatite saslušati sve glasove u HS oko toga što smatramo i što je ključno da u ovom trenutku uđe u naš ustav, ništa više i ništa manje od toga.
Vrijeme. Odgovor.
Poštovani kolega Grbin, opće je poznato da je HDZ spreman na konsenzus ako je po njihovim pravilima, a to onda više nije konsenzus, to je nešto sasvim drugo i dobro je kolegica Glasovac rekla u svojoj raspravi koja nimalo nije bila smiješna, HDZ i svi oni koji su potpisali ovu inicijativu su pristali na promjenu ustava, ali samo i isključivo u dijelu koji se tiču referendumskih pitanja, a tiču se svega 3 članka od 152 članka hrvatskog ustava, kao da ništa drugo nije problematično, kao da je sve savršeno u našoj zemlji, a sigurna sam da se niti jedan zastupnik ovdje prisutan s tom tvrdnjom ne slaže, ali nemaju svi hrabrosti naglas reći što je još potrebno u ustavu promijeniti.
Slijedeća replika poštovana Dalija Orešković.
Zahvaljujem. Uvažena kolegice, kada ste govorili o konkretnim potrebama za izmjenu ustava kao da sam slušala dobar dio vlastitog govora i u tom dijelu se slažem. Prokomentirala bi druge dvije okolnosti. Referendum je najviši standard neposrednog odlučivanja samih građana, dakle kruna demokracije i nije li pomalo nakaradno da jedna politička stranka koja je zapravo model jednog partijskog razmišljanja iz komunističkog jugoslavenskog socijalističkog sustava koji toliko često napadate naprosto implementirala u sam korijen funkcioniranja hrvatske države od prvog dana do dana današnjeg, e upravo takva jedna politička stranka koja priznaje volju samo jednog čovjeka i šefa stranke e sad se ta stranka zalaže za širenje demokracije i bolje uređenje pitanja referenduma, meni to malo suspektno zvuči, kako zvuči vama?
Odgovor.
Hvala lijepa. Kolegice Orešković, pa nemojte mene pitati što mislim o tome što HDZ misli o bivšem sustavu, pa oni su ti koji su zapravo i uveli u današnji govor funkciju koju je imao i njihov utemeljitelj, a koju su eto kao ponižavajućim pridali meni, oni tako vole takav sustav da ga zapravo i provode, čak i u ovom prijedlogu, a provode ga na način da tzv. demokraciju i konsenzus pokušavaju prikazati na način da oni diktiraju u kojim okvirima se demokracija može provoditi, razgovarat ćemo samo i isključivo o onome o čemu mi želimo i ni milimetar dalje, toliko o demokraciji od HDZ-a, ali ne čudi me, čudi me od onih drugih koji su takvu demokraciju u ovom slučaju podržali.
Slijedi replika poštovanog Marina Miletića.
Hvala vam potpredsjedniče HS g. Sanader. Kolegice Ahmetović, bez patetike znate koliko vas poštujem kao osobu i sad meni tu nešto nije jasno kao Marinu, uopće me ne zanima sad ni moj MOST, ni HDZ, ni SDP, ni ništa. Poznajem vas nekih ne znam možda dosta godina, po čuvenju je li i više, a da osobno i po čuvenju ne, kako je moguće da ste vi podržali HDZ potpisom svojim, dakle mi smo mogli raspravljati o ovoj temi i ja stvarno mislim da treba o svemu raspravljati, mislim pričamo o petku o glasovanju, dakle oprostite. Kako je moguće, mi možemo o svemu raspravljati i trebamo raspravljati, to je demokracija i ja stvarno držim da je svaka rasprava dobra, da produbljuje temu i da na koncu i mi sebe osvještavamo, ali u petak će biti glasovanje, možete li hrvatskom narodu, građanima našim fjumanima Riječanima, u Omišlju ljudima reći šta ćete vi stvarno dignut ruku za HDZ-ov prijedlog? Hvala.
Poštovani kolega Miletić, meni je zaista žao da ste danas dio ekipe koja leti kao muha bez glave, koja pokušava uvjeriti hrvatske građane da je budućnost sada, vi govorite o glasanju u petak, danas je srijeda, gdje govorite što će SDP u petak učiniti. Pokušavajući, pokušavajući imputirati u petak da je MOST utjecao na to kako će SDP glasati, pa jeftini populizam, jeftiniji populizam u životu nisam vidjela. Od svih sam se nadala ali od vas kolega Miletić ponajmanje.
Ali nije korektno da im kažete da su kao muhe bez glave jer to nisu oni su ipak zastupnici [[Upadica: Dajte mi opomenu.]] A neću vam dat opomenu samo vas upozoravam. Izvolite Siniša Hajdaš Dončić [[Upadica: Tužno, Nikola otužno.]] molim vas [[Upadica: Otužno Nikola, otužno, otužno znate vi bolje.]] molim vas, molim vas, molim vas, gospodine Grmoja [[Upadica: Znate i bolje.]] Izvolite, molim vas dat ću vam opomenu. Izvolite.
Hvala. Ja bih vas zamolio kolegice Ahmetović da još jednom objasnite nekim kolegama u sabornici da ovo o čemu mi danas raspravljamo i o čemu će se vjerojatno u petak glasati, zapravo sam jedan početak jedne političke priče, dakle koja bi trebala se vratiti na temelje liberalne demokracije, a to je da zastupnici i njihovi predstavnici saboru dakle razgovaraju, da imaju zajedno kompromis, pa da čak netko i negdje popusti jer onda bi se tek u tom trenutku vidjelo da je zapravo jedan konsenzus u liberalnoj demokraciji koja je svetinja zapravo moguć. Dakle, molim vas da još jednom kolegama objasnite razliku između [[Upadica: Vrijeme.]] ne, ne, ne imam još 10 sekundi jer sam ih slušao, gledao sam si baš ovaj, da još jedanput objasnite razliku dakle između početka priče i nečeg što može doći tek u 9. mjesecu. Hvala i zahvaljujem na ovome ovo sam si … [[Govornik se ne razumije.]]
Ok, odgovor.
Kolega Hajdaš Dončić, vas je jednom premijer nazvao babom Vangom, a ja sad taj nadimak ipak selim na zastupnike MOST-a jer oni znaju šta će se već u petak dogoditi. Ono što oni ne znaju, a to je očito iz njihovih rasprava proceduru oko izmjena samog Ustava. Dakle, mi ovdje danas raspravljamo za informaciju kolegama iz MOST-a o Prijedlogu Odluke o pristupanju izmjena Ustava, a u samom prijedlogu odluke HDZ i svi oni koji su supotpisali takav prijedlog HDZ-u zadaju okvire u kojima se po njima Ustav smije mijenjati. I onda Klub zastupnika SDP-a uloži amandman baš po pitanju tog okvira jer se protivimo tom okviru, a kolege iz MOST-a eto optužuju SDP već za nešto što će se dogoditi ili se neće dogoditi u petak, za dva dana. Pa tko je tu baba Vanga?
Slijedeća replika poštovana Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Ahmetović, počeli ste svoje izlaganje moglo bi se onako okarakterizirati s onom kad je bal nek je maskembal, jel kad već mijenjamo Ustav pa hajdemo mi pokušati još nešto ubaciti. Tako je zadnji put kod promjena Zoran Milanović isposlovao da dijaspora ima samo 3 zastupnika u saboru, a evo sada se tako gorljivo brine i bori za prava naših Hrvata u BiH, a sada ste se vi dosjetili da bi isto nešto ubacili, ali vas je Andrej Plenković odbio, HDZ vas je odbio. I ovo sve sada u svim vašim raspravama kreće u jednom smjeru koji je pomalo i žalostan da ne kažem jadnjikav jer ispada da ih molite, kumite da oni i uvaže i ovo što vi predlažete, a oni baš neće, zločesti su, grozni su i evo ja inače uvažavam vaš rad u borbi protiv korupcije i svega, stvarno mislim da to radite sjajno [[Upadica: Vrijeme.]] ali ovaj dio vam očigledno neće proći pa uzalud vam trud svirači.
Odgovor.
Poštovana kolegice Vučemilović meni bi bilo draže da ste bila tako aktivna u obrani kolegice Sandre Benčić kada je bila zapravo predmetom vrijeđanja kolege Zekanovića ovdje i naravno uz asistenciju potpredsjednika sabora, a ne toliko aktivna kada se treba braniti HDZ-ovo nastojanje i naravno od njegovih satelita i privremenih satelita, nastojanje da u strogo nedemokratskoj proceduri ograniči pravo svih zastupnika da raspravljaju o izmjenama Ustava u onom okviru i u onom obimu koji je potreban u jednoj civiliziranoj, europskoj, demokratskoj državi.
Povreda Poslovnika, poštovana Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Kolegica Ahmetović je povrijedila Članak 238., omalovažavanje zastupnice konkretno mene, znači da je ostala ovdje čula bi da je naš predsjednik i stranke i kluba osudio ono što je rekao kolega Zekanović i na vrlo aktivan način se postavio u tom pitanju, a te nogometne scene izlaska, okretanja leđa itd., a i predstavlja, i ponašanja koje po meni u saboru nije prihvatljivo ostavljam drugima, svako se ponaša onako kako on misli da je [[Upadica: Vrijeme.]] primjereno. Hvala.
Vrijeme. Očito ste napravili lapsus, rekli ste g. Zekanović, a mislili ste na nekog drugog. Moram vam dat opomenu jer je ovo bila replika. Slijedeća pojedinačna rasprava poštovana Dalija Orešković.
Evo nadovezat ću se na ovu posljednju repliku kolegice Vučemilović, ali i na sveukupnu raspravu kolegice Ahmetović. Dakle, ako ovaj sada naraštaj, mi svi skupa zajedno, nismo dostigli tu razinu i političke i demokratske zrelosti, pa i političke kulture da zajedno pristupimo ozbiljnim raspravama o tome kako ćemo izgraditi tu ustavnu arhitekturu i arhitekturu države onda je najbolje po ustavu ništa i ne čeprkati. Naime, ustav pripada narodu, pripada naciji, ne pripada političkim strankama, mi smo svi ovdje ograničenog vijeka trajanja, konzerve ne, 4.g. jednog mandata ili možda više njih, ali čak i kad je više uzastopnih mandata ustav bi nas svejedno sve skupa trebao nadživjeti, a ako je dobro skrojen, nažalost nije i točno je da se ustav ne mijenja niti svaki dan, niti svaku godinu, niti svaki mandat, isto tako se niti referendumi ne održavaju tako često, tada kada za njima ima potrebe i kada doista postoji ozbiljna i organizirana struktura iza jednog referenduma referendum može i uspjeti, referendum nama nije najveći problem. Ustav, onaj prvi iz '90.-te godine unatoč vjerujem dobrim i plemenitim namjerama kod njegovog kreiranja, a u kreiranju je sudjelovao i moj pokojni svekar Slaven Letica, nažalost nije, nije bio dobar. U mnogočemu brojne vrijednosti od temeljnih načela poput sekularnosti države i antifašizma sasvim drugačije funkcioniraju u praksi od one ideje koja je u ustavu zapisana. Taj izvorni ustav doživio je nekoliko izmjena, ali niti s tim izmjenama država u institucionalnom smislu još uvijek nije dovršena, nije postavljena na dobrim i solidnim temeljima, još uvijek nam je država krnja. Vladavina prava podrazumijeva da su zakoni sukladni s odredbama ustava, ta temeljna vrednota vladavina prava još uvijek ne postoji, nje naprosto nema, ne može je niti biti sve dok je ustav sam po sebi u brojnim svojim odredbama kontradiktoran ili nedorečen ili se naprosto ne poštuje u praksi i to u onim politički osjetljivim pitanjima koji se odnose na odnos između različitih grana državne vlasti i različitih nositelja vlasti. Ali upravo za taj dio, taj politički osjetljiv dio izgleda da nikoga od nas nije briga, nas ustavotvorce, dakle mi nismo samo saborski zastupnici iz redova pozicije i opozicije, mi smo ustavotvorci i uporno prešućujemo ono temeljno što u našoj državi ne funkcionira, a ako to ne funkcionira ne funkcionira niti kontrola te iste vlasti. Kada se dva brda posvađaju bilo da je riječ o nekom bitno vanjskopolitičkom stavu i svađaju se i prepucavaju se do razine da smo srozali naš državni ugled u međunarodnoj zajednici. Ima li institucije, ima li procesnog mehanizma da se ta dva brda pozovu na red i da im netko u lice kaže gospodo draga pa vi se ne pridržavate ustava i kakva je to država koja može tolerirati takvo stanje i smatrati se da kao takva još uvijek postoji, da postoji pojam države. I onda se ta ista, taj isti model, ta ista matrica preljeva i na sve druge svakodnevne životne situacije, to je ono što vide naši građani, nije problem referenduma, referendumi su zapravo isto dio političke utakmice, postoje referendumi koje je ova vlast svojim političkim smicalicama uspjela zaustaviti, evo to se konkretno na vas odnosi, ali ne možete reći da neke ciljeve niste postigli, promovirali ste svoje ideje, promovirali ste svoje političke stavove, narasli ste u svom rejtingu i ja sam protiv one retorike g. Bačića i kompletnog HDZ-a da se eto ta energija silna koja se stvara kod prikupljanja potpisa treba eliminirati, da je treba spriječiti. Ja želim tu energiju, to je energija građana koji imaju pravo ne samo prikupljati potpise, imaju pravo svojim potpisom izraziti svoj stav neovisno o tome hoće li do referenduma doći ili neće doći, ali sve je to skupa uzalud, to je samo još jedan oblik iskazivanja frustracije na sve ono svakodnevno na što naši građani ne mogu utjecati, a ne mogu utjecati zato što, kako se ono kaže, riba od glave smrdi, a ta glava su najviše pozicionirani dužnosnici kojima u slučaju kršenja odredbi ustava nitko u ovoj državi ne može apsolutno ništa, hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Marina Miletića.
Poštovani potpredsjedniče HS g. Sanader, poštovani g. Bukarica, poštovane kolege vladajući, poštovane kolege iz oporbe. Prvo moram reći svoj osoban stav, malo mi je muka kad nas slušam i kad idemo ad hominem jedni na druge. Ja razumijem da smo različiti, dolazimo iz različitih priča, različitog okruženja, sociološkog, kulturološkog, različitih obitelji, podneblja, ali stvarno mi je malo muka kada se prelazi ta jedna granica ljudskog dostojanstva i volio bi da kritiziramo jedni druge koristeći argumente, a ne margumente, ne znam prljavih riječi ili ispod pojasnih udaraca, pa govorim u svoje osobno ime i ja sam tu na početku svojeg saborskog mandata griješio, pa onda nekako razmišljaš, pa shvatiš da to nema nikakvog smisla, pa evo možda jedan apel. Drugo, bit ću dosta plastičan, cijeli dan ovdje razgovaramo o referendumu. Jutros je Zagreb 7-8 krpa, kažemo mi na ulici navijači ili transparenata osvanuo po mostovima, Ustav RH Članak 1. rest in peace i uistinu u Ustavu RH Članak 1. između ostaloga govori o tome da vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu. I meni ovo izgleda kao kad sam se penjao mislim da je bila Via Italiana ovaj na Mangart, jedna planina ozbiljnija na sajlu i onda nismo vidjeli da li je bila obavijest ili nije da je GSS odrezao sajlu jer je mijenjao i onda dođeš do vrha i gledaš kako doći gore, predivan je vrh a nema sajle po kojoj bi se trebao popet, a ne možeš više ni nazad. I tako nekako se hrvatski narod doveo, doveo se u poziciju da kaže imate demokraciju, možete konzumirati demokraciju, ali su postavljeni takvi uvjeti da je uopće pitanje tko može napraviti to. Tko može u Hrvatskoj organizirati referendum i skupiti milijun i 200 tisuća potpisa, ok rekli smo prvo čitanje, prihvaćam i to, ali tko to može ljudi moji, pa tko to može pa to nema, pa to Papa Franjo da dođe razumijete, ne znam tko, anđeli čuvari da dođu da organiziraju referendum. Milijun i 200 hiljada, a onda imamo vladajuće legitimno sve da se razumijemo, 17% su dobili biračkog tijela i vladaju našom Hrvatskom. Ok, legitimno znači nemam s tim problem. A traže od hrvatskog naroda 53% da izađe na referendum da bi referendum mogao proći. Imam mi je slao prije nekoliko mjeseci, bio sam vrlo jasan sliku ono kad je bio fajt oko referenduma iz Švicarske i kaže Marine vidi skelu, ja kažem šta je to imam e, kaže to ti je skela jer je čovjek htio dignuti kat u Švicarskoj, prema zakonu tog kantona, oni imaju taj neki kanton nije dopušteno i tražio je od ljudi od građana da izađu na referendum i lokalni kanton je dopustio referendum jer kaže to je volja naroda i ako narod to hoće tako će biti. I ljudi su izašli na referendum, rekli neka čovjek gradi kat i čovjeku se omogućilo da gradi kat. A mi ovdje uzimamo tu vlast od naroda odnosno ne mi je li nego vladajući i kažemo imate vi referendum, imate, imate, kao ona oprostite mi sad na ovome, ona zloćesta neka u onoj kućici sa slatkišima, imaš slatkiše sine, imaš, dođi u kućicu, a ti dođeš u kućicu ovaj ti glavu pojede čovječe, glavu ti pojede a nije baka nego neka hobotnica koruptivna sa onim ogromnim krakovima, pa to imamo, to je slika oprostite uz dužno poštovanje, nikad ne generaliziram, nikad ne generaliziram. Vjerujem da svugdje ima dobrih ljudi, baš svugdje, ali to se događa. Imate vi referendum hrvatski narode, ali ga nećete moći napraviti haa, imate vi referendum hrvatski narode, ali ćemo vam postaviti, evo možete ga skupljat 6 mjeseci, dat ćemo vam 6 mjeseci da ga skupljate, ali treba 2 miliona vas treba izaći, 2 miliona vas treba izać. A Ustavni sud, hvala kolega Grmoja, a o Ustavnom sudu hahaha, a o Ustavnom sudu je naša pratija, naši kumovi, rodjaci, naša ekipa. Tako da čak ako ti s nekim čudom deus ex makina se spusti i uspiješ napravit referendum, nekim čudom hrvatski narod poludi i uspije usred zime i skupi potpise i kaže to je naša volja, dođe ekipica Ustavnom sudu i kaže neće ići. Hrvatski narod, ovo što mi tu imamo opet ću na vas, vi ste krivi, ma dao Bog da nikad više ne dođem u Hrvatski sabor i nigdje, da umrem u politici, vi ste krivi što imamo ovo ovakvo kakvo imamo, vi ostajete doma heroji kućnog dnevnog boravka umjesto da izađete van na izbore, zato su se borili naši očevi u Domovinskom ratu za slobodu i demokraciju, a vi spavate, sram vas bilo.
Slijedeća pojedinačna rasprava poštovani Josip Borić.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče. Moram reći da sam malo iznenađen s ovim raspravama, a i jutros sam već vidio da će ići krivo, a išto je krivo zato jer se jedan zastupnik sinoć obratio javnosti, valjda je bio negdje ispod nekog stabla odmarao nekoliko dana i rekao je da ide spasit narod od ove vlasti i ovih zahtjeva za izmjenom Ustava koji dira referendum. I znao sam da će biti krivo i žao mi je da se oporba posvadila između sebe u korist tih i takvih koji jedini izvlače korist iz takvih svađa unutar oporbenih stranaka, a da se fokus važnoga onda izgubi i ode u sasvim krivom smjeru. To su postigli i žao nam jer smo zaista u ovu priču ušli organizirano kao odgovorna stranka koja razumije da je politika umijeće mogućeg da u datom trenutku možeš napraviti nešto ako postoji određeno suglasje među strankama ili ako imaš većinu da možeš provesti određeni projekt. A okidač je naravno bila rasprava o Zakonu o referendumu u prvom čitanju. Nije bilo opcije koja nije rekla da to treba promijeniti Ustavom. Slušaš ljude, držiš da drže do riječi da su odgovorni i dođemo na raspravu. I što danas imamo? Imamo nekoliko skupina. Populisti kažu nećemo uopće razgovarati s vama, tu su ovi iz MOST-a, ne znam što je sa Centrom, suverenisti itd., Radnička fronta. Ovi koji su se usudili ispravno misliti mislim na Socijaldemokrate i neke koji su se potpisali, oni su proglašeni izdajnicima i žetončinama, žetončinama HDZ-a sa jednom pripremom, čak i medijskom pripremom. A ovi koju su, to je ovdje najstabilniji SDP, Bauk ipak si obnašao vlast nosio odgovornost za to, mijenjao si ustave 2010., pokušao 2013., zna šta je to ne, i oni su se dali u neku drugu priču i kažu da će ovo pitanje koje po meni nema nikakvu podlogu ideološku, referendum čito pitanje ajmo riješit nešto što je proces, događaj, može imati u nekom trenutku provođenja, ali kao nekakav institut odlučivanja nema ideološku po meni ovaj podlogu, ubacujemo i neko pitanje koje može ići u tom smjeru pa nam je to razlog da vas nećemo podržati ili ne želimo da to uopće riješimo. Pa je onda na kraju zaključak ajmo učiniti to da se ne dogodi ništa, a da sve ostane ovako kako je i da svi možemo reći, e to pitanje ponovno nitko nije htio riješiti. Hoće, želimo to riješiti. HDZ nema dovoljno ruku sam za to, nikad neće postojati stranka koja će imati dovoljno ruku za to u ovakvom izbornom sustavu, ali postoje razgovori i način da do toga dođemo. I ovo je neki prvi korak, a da bi to bilo uvjerljivo, onda imamo udar na Ustavni sud i kaže, ovo su HDZ-ovi suci, oni sude samo u tko je iz HDZ-a i to su nekakvi koje nemaju svoje znanje i zvanje, to su ljudi koji su čisto uz neke političke opcije. Pa ajmo u povijest, da vidimo što se dogodilo. Pa ajmo vidjet što se dogodilo 2013. Inicijativa za raspisivanje referenduma o kvoti za primjenu Ustavnog zakona o pravima manjina. Ne 370 tisuća potpisa. 632 165 potpisa. Ustavni sud ne dozvoli referendum, tzv. o ćirilici, ako se sjećate, g. Grmoja. Inicijativa za raspisivanje referenduma o donošenju zakona protiv zvanja pomoćnih poslova u javnom državnom sektoru, 2014. Tko je ministar? Arsen Bauk. 608 503 potpisa, što kaže Ustavni sud? Nije dopustio referendum jer je zaključio da referendumsko pitanje nije u skladu sa Ustavom. Nije dopustio. 2014. inicijativa za raspisivanje referenduma protiv davanja hrvatskih autocesta u koncesiju, 530 tisuća potpisa. Što je rekao Ustavni sud? Kada je pitanje bilo da se izmijeni zakon o dopuni izmjenama Zakona o cestama, nije dopušteno raspisivanje referenduma, pitanje nije u skladu sa zakonom. Tko je ministar? Arsen Bauk. Tko vodi većinu u Saboru? Peđa Grbin. Tko je premijer? Zoran Milanović. Što je taj sud, dobar dečko tadašnje politike, a ovaj sud, oni su loši dečki sadašnje politike. Ja ih držim i tada odgovornima kao i danas. Jednako. Tko god da se mijenja ili ostaje u tom sudu. Zašto bi oni tada bili dobri kad su skidali ... [[Govornik se ne razumije.]] a ovi su sada svi neki loši ljudi, loši momci. Čak ih se proziva na jedan neprimjeren način, da ih se vrijeđa zato jer imaju jedan stup koji mu se mora vjerovati, vjerujemo mu, poštujemo te odluke, ajde ne poštujmo, što? Gdje to vodi? Ako ne vjerujemo predsjedniku države, ... [[Govornik se ne razumije.]] Vlade, ... [[Govornik se ne razumije.]] Saboru i zastupnicima, kome da vjerujemo više? To je pitanje što želimo. Bilo je i 2018. inicijativa. Nije dobila dovoljno glasova, nije prošla ni na Ustavni sud i na ova zadnja nije prošla na Ustavnom sudu, znači Stožerokracija [[Upadica: Vrijeme.]] i ovo ukidanje Covid potvrda [[Upadica: Imamo replike.]] A nisam stigao sve reći, [[Upadica: Prva je poštovana…]] [[Govornik se ne čuje.]]
Karolina Vidović Krišto, izvolite.
... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: Molim vas, molim vas, nemojte dobacivati iz klupa, dopustite zastupnici da iznese repliku. Izvolite.]] U hrvatskom Ustavu propisana je jednakost pred zakonom. Propisan je pravičan porezni sustav. Vi iz vladajuće strukture uspostavili ste takvu nepravdu u kojoj vam narod služi kao bankomat za lopovluke koje štitite. Navijačima određujete mjesečne pritvore, a Todorić nije ni dana proveo u istražnom zatvoru. Jednakost pred zakonom vi ste izbrisali iz hrvatskoga rječnika. Vi ste putem Ovršnog zakona institucionalizirali razbojničku pljačku kao da smo u Engleskoj u 18. st., a vrh ovršne mafije vlada dobrim djelom hrvatskih medija i sada pokušavate, što pokušavate? Tu epsku nepravdu pokušavate ustavnim smicalicama zacementirati zajedno s Ustavnim sudom koji sablažnjava sve pristojne ljude jer je u dobrom dijelu sastavljen od nemoralnih i neetičnih osoba. Znate, ne može se nepravda i protuzakonje zacementirati. Prema toj vašoj odluci ili vašem mišljenju u dan danas bi vladali i komunizam i fašizam, ali došao im je kraj, i tako će doći kraj i vama. Vrlo skoro.
Hvala lijepo kolegice Krišto. Svima jednom dođe kraj na ovom svijetu. Ali, razgovarati se tako, na taj način kao vi svaki dan, čitajući te neke poslanice ovdje koje vam netko piše, pa mislim, da li vi nekada osluhnete to što izgovorite? Koliko ste ljudi imenom i prezimenom vi ovdje već prozvali u 2 godine, bez ikakvih dokaza, jer je to vama interesantno, jer ste vi nekakav borac za pravdu i ne znam što, ovog društva, svi smo mi nekakvi lopovi i kriminalci. Je l' slušate vi sebe kad to čitate? Pa nije ovo televizija, nije ovo HRT, ovdje se govori i primijetio sam da ako nemate napisano, nemate ni odgovor. Ni repliku ni Poslovnik i onda izađete vani. Tko vam to piše? Je l' to vi sami pišete i stignete napisati tokom dana? Ja mislim da vi čitate tuđa mišljenja i da nemate svoje, a ovu priču tko je kak, itd., da mislim da svojim kolegama ovo što izgovarate ... [[Govornik se ne razumije.]] to za mene je sramota, kao što su bile i današnje neke izjave ovdje između kolega, pogotovo između vas iz oporbe. Mi opoziciji jako si ... [[Govornik se ne razumije.]] što ovdje govorimo.
Povreda Poslovnika, poštovana Karolina Vidović Krišto.
Povrijeđen je čl. 238. Nikakvo jadno i bijedno vrijeđanje ne može opravdati vašu šutnju i neodgovaranje na vrlo konkretna pitanja. Vi unesrećujete hrvatski narod, vi ga pljačkate i sad to pokušavate putem Ustavnog korumpiranog suda zacementirat kako bi to trajalo vječno. Točno, dobro ste rekli jednu stvar, svakome dođe kraj, a vaš kraj je pred vratima. Vrlo skoro vam dolazi kraj [[Upadica: Već je bilo takvih pa su otišli oni…]]
Dobro. Ovo je bila vaša replika, dobivate opomenu. Sljedeća replika, poštovani Ante Deur.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani zastupniče, spomenuli ste autoput. Je li to ista skupina koja je skupljala po autoputu za vlast, Most u ono vrijeme? Ona skupina koju je tajnica razriješila iz Vlade za 3 sekunde. Je li to ekipa koja je bježala tu od premijera Plenkovića po Saboru jer se nisu mogli suočiti sa onim što žele reći? Što je to u njihovom izričaju i koja je njihova agenda osim da žele sve pokvariti, uništiti i staviti u svoj fokus krda? Hvala.
Hvala lijepa kolega Deur. ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: A Vučić četnik je to reka' …]] [[Upadica: Molim vas, nemojte dobacivati iz klupe, nemojte raspraljati dat ću vam opomenu.]] Mislim da smo danas otvorili sasvim jednu temu koja se tražila da se otvori, svi su bili suglasni s time da referendum treba urediti Ustavom i zakonom koji će ići u drugo čitanje, da tu priču skinemo s dnevnog reda. Ponudili smo ono što znamo i možemo najbolje, a ovima koji su protiv, kažem, već u startu, znači ne žele ni razgovarati. Oni ne žele uređenu državu. Nemojte misliti da je to, njima ne valja ni ovaj Zakon, ne valja im ni taj koji mi predlažemo, ne valja ni izmjene Ustava, ništa im ne valja jer što god mi predložimo oni su protiv i zato je bilo smiješno da se javlja jedna zastupnik sinoć u kasnim noćnim satima, onako fatalno za državu, nestat će države i naroda, ako on ne dođe u Zagreb nakon nekoliko dana odmora i ne spasi narod od rasprave, a rasprava teče cijeli dan uredno bez njega i on sjedi i sudjeluje. To narod mora vidjeti da vidi ozbiljne od neozbiljnih, koje je brana populizmu, koje su to opcije, koje su to politike da sutra ti i takvi na prevari naroda ne dođu u priliku da ih unesreće kao što su ih pokušali dva puta u nekih po 6 mjeseci, ali smo … [[Govornik se ne razumije]]
Vrijeme. Slijedeća replika poštovani Josip Đakić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa kolega Borić dobro ste definirali kako razni populisti danas na ozbiljnim temama skupljaju jeftine političke poene ne razmišljajući o tome što je stvarnost i što je dobro da se o pravim pitanjima stvarno odlučuje referendumom na ozbiljan način, da se ocjenjuje njegova ustavnost toga pitanja, da se o tom pitanju komunicira u javnosti prije nego se pošalje ustavnom sudu, a ustavne suce biramo svi mi koji smo izabrani od naroda, a narod predstavljamo u ovom hrvatskom domu, predstavljamo ga kako bi izabrali te suce koji su po kriterijima koji tada dođu i po provjerama koje se tada rade najpodobniji. Današnje prepucavanje oko toga sigurno ne vodi ničemu, mislim da smanjenje broja potrebnih potpisa i ocjena i pitanja koja će se raspravljati na referendumu ili odlučivati na referendumu je stvarno nužda i potreba i da svi normalni i pametni će tako i podržat.
Odgovor.
Hvala vam lijepa kolega Đakić. Pa evo reći ću na to što ste rekli da smo imali izmjene 2010., 2013. da teže, neuspješne. Bio je ministar Arsen Bauk tada, ministar uprave, imali su svoju mogućnost i veliku većinu u saboru, iako nisu uspjeli izmijenit ustav, pokušali su, ali radi toga što su išli krivo, znamo zbog čega su išle ustavne promjene, zbog toga da se ne izruči onaj dvojac koji je na kraju osuđen, a nisu htjeli ovo pitanje koje danas nameću staviti niti 2010., niti 2013., žele ga nama dati ne, da se mi s time sada bavimo jer nemaju drugih tema osim te i to je za njih ono što je uvjet da bi oni nešto … [[Govornik se ne razumije]] Ja ih pozivam na njihovu, u ulogu SDP-a nekada i danas da se osvijeste tko su oni i što su oni, jesu li oni i dalje spremni biti junior partner nekim strankama kao što je Centar, Možemo! itd. ili jedna ozbiljna stranka koja razumije problem koji treba riješiti bez ucjena, ako možemo zajedno riješimo, ako ne vidjet ćemo kako će to završit.
Slijedeća replika poštovani Davor Ivo Stier.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Borić, danas oporba uporno kaže kako se krši prvi članak ustava koji kaže da vlast proizlazi iz naroda, ali nikako da pročitaju slijedeću rečenicu isto tako u prvom članku ustava gdje jasno kaže, narod ostvaruje vlast izborom svojih predstavnika, dakle neposrednim odlučivanjem. Zašto to kažem? Jer Venecijanska komisija koja se isto danas puno puta spomenula, ali netočno citirala, upravo kaže da referendum je dobar institut, al se ne smije koristiti da bi dezavuirao predstavničku demokraciju, a čini mi se da upravo je to bilo u srži mnogih rasprava danas od strane oporbe.
Tako je kolega Stier, tako je kolega Stier i zato me čudi ova njihova rasprava danas i svađa koju su uspjeli zametnuti između svih međusobno. Sad ću vam pročitat izjavu Sandre Benčić iz 2014.g., inicijativa je tada bila znači da uđe u ustav definicija braka, ona je bila tada u inicijativi protiv i kaže, prva stvar koju očekujem jest da se regulira područje referenduma da se više nikad ne može dogoditi da 1/5 građana može promijeniti ustav. Slušate vi današnje njihove rasprave, jel slušate? Usporedimo ovo danas i ono nekad, da oni su bili protiv iako je pazite tada izašlo milijun 960 tisuća ljudi, milijun 432 tisuće je glasalo za to da uđe brak kao definicija u ustav, a samo malo, milijun i 300, pardon, a 650 tisuća je bilo protiv, 66 i 33%. Ko kaže da su ove kvote izmišljene, kvote i ne osiguravaju reprezentativnost ajmo reći nakon izlaska na referendum.
Vrijeme. Slijedeća replika poštovana Marijana Petir.
Hvala vam potpredsjedniče. Kolega Boriću, da bi se ustav izmijenio u HS odnosno ta procedura bila legalna potrebno je 2/3 saborskih zastupnika. Ukoliko se referendum organizira dovoljno je da izađe 5 birača, 10 tisuća, 500 tisuća dakle da bi taj odnosno većina onih koji su izašli ukoliko su podržali taj referendum će biti legalan. Moj je dojam da u stvari se ovdje najveća rasprava vodi oko tog kvoruma podrške za koji ste vi spomenuli da on nije slučajno ovako određen. Činjenica je da se većina ovdje slaže da taj kvorum podrške bi trebao biti, ali da o brojevima ipak trebamo razgovarati i da oni trebaju biti razumni, pa me zanima obzirom da smo sad u prvom čitanju, razmišlja li se tu o nekim korekcijama i na temelju čega se došlo do takvih izračuna?
Hvala. Evo sad ću se malo ispravit jer sam krivo izgovorio maloprije, znači ono što sam rekao bio je referendum o ulasku u EU, tada je glasalo milijun i 960 tisuća naših građana, milijun i 300 je tisuća otprilike bilo za, a 650 tisuća protiv. Na referendum o braku je izašlo milijun i 432 tisuće građana, od toga 950 tisuća za i 481 tisuća protiv, znači tu smo oko jednog milijuna koji bi trebao biti ovih 25% koje nudimo ajmo reći ovim razgovorima, ajmo reći u ovom prijedlogu, pa mogućim razgovorima da dođemo do neke brojke s obzirom na to kakvo nam je stanje u popisu birača, u popisu stanovništva i tako u mnogim bazama koje mogu sugerirat što bi bilo 25% za one stvari koje nam ne trebaju, trećina ono što smo naveli za organske zakone itd. ili onih 50% iznad kad govorimo o udruživanju i mislim da o tome možemo pričat, je li to milijun, je li to u brojku nešto kao što smo rekli 250 tisuća u potpisu, pa više ništa nije sporno koliko ima birača, koliko nema birača itd., znači želimo, ali dajte ruku da to riješimo, al nemojte sada ulaziti u 100 drugih prostora, pa rješavajmo ovih 100 drugih stvari, pa nećemo niš, nijednu.
Slijedeća replika Miro Bulj.
Kolega Borić, vi ste rekli argumente točno koda ste ovdje kod nas u Mostu. Ustavni sud niti jedan referendum, ja zaista ne znam jeste kolege iz HDZ-a slušali, pa vi ste naše argumente rekli ovdje o ustavnom sudu [[Upadica iz klupe: Ne]] da su sve referendumske inicijative odbijene osim koja je bila u definicija braka, pa o tome mi govorimo da ustavni sud triba ukinut, a ne ga osnažit. Hvala vam lipo na ovome govoru. Ja ne znam jeste vi prišli u Most možda s Nikolom Grmojom, vi njega često spominjete, je li, ne znam, je li on u klubu? Pitajte se vi u HDZ-u, ali svaka čast na ovome govoru, evo, ja sam zaista, ovo je povijesni govor, sve argumente koje mi iznosimo Ustavnom sudu kojega triba ukinut, vi ste u biti rekli da ga triba ukinut i smanjiti da Ustavni sud ne priznaje potpise dovoljne i da briše referendum. I to je vrlo bitno. I još jednom na kraju pitanje, ma kako se uspjeli uvući ovaj dio oporbe u vašu mrižu, to mi nije jasno ako možete pojasnit. Evo.
Kolega Bulj. Ne znam kako da vam objasnim, nekada možda i nije važno tko šta govori nego kako je onaj slušatelj to razumio. Ako ste me dobro slušali, a ja vjerujem da jeste, da vam Nikola nije rekao što morate reći sada kad se dignete da ste me čuli zašto sam objasnio priču o tome zašto je nekadašnji Ustavni sud bio dobar kako kaže Grmoja, u vrijeme Vlade Zorana Milanovića, a zašto ovaj nije dobar u ovo vrijeme ove jer rade po zakonu i ono što im je dužnost i ja sam dao točan pregled koje su inicijative pale i zašto su pale i zašto je Ustavni sud donosio takve odluke. Neću ovdje govoriti o kolegi Bauku koji je izmišljao razloge i brojeve raznorazne pa je on to umješno sve hendlao i bježao od svih, a niste si postavili pitanje, a zašto nisu poslali ovo pitanje koje je prošlo na referendumu na Ustavni sud, što mislite? Zato što bi bio prošao na Ustavnom sudu, a to vam je kolega Bauk znao.
Sljedeća replika, poštovani Jure Brkan. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Kolega Borić, ... [[Upadica se ne čuje.]] poštovani kolega Borić, evo, ja sam nekako dojma da svi mi ovdje trebamo raditi u cilju prvo pod broj 1, znači u korist svih građana RH, a isto tako i same države i da iza nas i demokracija naše države i Ustav mora ostati i čvršći i bolji i sigurniji. I da daje pravo hrvatskom narodu veće, barem od onoga što imamo do sada. Ovim izmjenama i dopunama, izmjenama Ustava, šta mi radimo? Omogućavamo hrvatskome narodu, inicijativama da s manjim brojem potpisa dođe lakše do referenduma, međutim, isto tako i hrvatskome narodu osiguravamo da to referendumsko pitanje koje bude će biti pitanje pravo ono kako narod želi većinom svojih glasova, a ne sada da manjina može doći do referenduma i nametnuti svoj odgovor promjene Ustava u većini. Šta vi mislite o tome, tko može biti protiv toga?
Hvala vam kolega Brkan. Jako, kako sam ja razumio i prvo čitanje zakona i ove ustavne promjene tj. predložene u više dana manje potpisa, možemo ti provjeriti pitanje na Ustavnom sudu da znamo što se potpisuje i da ne udlazimo u priču samo tako da bi se politizirala ista kao što su se politizirali neki, da bi na tome, kako oni sami kažu, htjeli smo narasti nekoliko postotnih poena, pa to je Grmoja više puta izgovorio, baš ih bilo briga za Covid potvrde i Stožerokraciju i što ja znam što su oni pričali. Znači oni jednostavno su htjeli politizirati i baviti se za to budu, ali to nije zabranjeno u demokraciji. I na kraju imaš pravo promijeniti pitanje, još jedan put ako ti kažu da nije dobro, promijeni, napravi kako treba, prikupi i održi referendum. Oni su protiv toga. Zašto? Jer sad je lijevi ucjenjuju. Oni koji to ne bi trebali raditi jer su se snašli ili su se našli u prostoru u kojem se ne snalaze i pokušavaju gurnuti neku drugu temu kao razlog da ne budu za ovo što želimo riješiti, ništa drugo to nije.
Vrijeme. Sljedeća replika, poštovani Damir Habijan.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Borić. Evo danas smo mogli čuti da je zapravo kolege iz Mosta su nekoliko puta demantirali sami sebe. Dakle prvo, govorili su kako ovaj Prijedlog je stavljen ad hoc na dnevni red, da je sakriven, da nitko nije za njega znao, a onda kasnije kažu, rasprave su prošli tjedan organizirale okrugli stol u HS-u na tu temu, a nisu ništa znali. Drugo, kažu nisu ništa znali, a danas kolega Raspudić kaže da je s indignacijom njihov klub odbio da sudjeluje uopće u razgovoru o izmjenama Ustava i pogledu i područja referenduma, pa naravno da niste znali ako niste mogli sudjelovati kao sva konstruktivna oporba koja je sudjelovala. I treća stvar, plakali su, kukali su ovdje mjesecima kako su po zimi, cičoj zimi skupljali 400 tisuća potpisa, a sada dok se ovime predlaže da se fiksira prema 250 tisuća, sad su oni protiv. I 4. stvar koja je vrlo interesantna, jedini koji danas ovdje spominje ulicu i građanski neposluh i bunt je Most, a nedavno je to rekao i jedan predsjednik s jednog brda. Vrlo interesantno.
Pa gledajte, kolega Habijan, evo. Smijem? [[Upadica: Izvolite.]] Ma, gledam ja što se ovdje događa i baš me iznenadilo, evo. Gospodin je negdje bio ne znam, par dana je bio odmarao negdje pod mandarinom, smokvom, šta ja znam di je bio, sinoć je došao, ja gledam ovdje Antu i Marina, svaki dan su tu i bore se za te stvari, ali on je došao spasit narod. To me iznenadilo sinoć i taj medijski udar na to kako ćemo mi danas ovdje spriječiti ovaj, ne znam da li Božo još odmara, možda je, možda nije, ali što je važno? 360 tisuća je bio problem i oni to navode. Sada dajemo 250. Ja sam naveo inicijative sa 600 tisuća, 700. Ja ne vidim problem u broju potpisa. To se da i u 15 dana, mi dajemo kroz Zakon i 30 dana da skupe. Znači sve je jasno kao dan. Što oni žele spriječiti? Svoje političke alate s kojima bi građanima ovako populistički, malo po malo na nekom vremena do vrijeme došli do njih, da se potpisuju, da ih stavljaju u njima i u krilo i da onda oni o tome vode ovdje velike rasprave. A cilj samo da se oni politički profitiraju, nema tu za građane ništa. Ovo je dobro, ja ću podržati ove izmjene.
Slijedi pojedinačno ... [[Upadica se ne čuje.]] slijedi .../nerazumljivo/... ... [[Upadica se ne čuje.]] Slijedi pojedinačna rasprava, poštovani Karolina Vidović Krišto.
Dame i gospodo, Prijedlog da se pristupi promjenama Ustava na način kako je to učinila vladajuća koalicija i dio oporbenih zastupnika toliko je sramotan da ga je teško proći u novijoj europskoj povijesti. Uvrstiti ovu točku u ponedjeljak na dnevni red kako bi se na kraju zasjedanja glasovalo o istomu ne može se nazvati samo silovanjem demokracije već se ovo djelovanje može nazvati postupkom po metodi kradljivca u mrkloj noći. Ustav kao temeljni državni dokument ne mijenja se preko noći već u svakoj pristojnoj, civiliziranoj demokraciji potiče se široka društvena, javna rasprava s namjerom postizanja širokog konsenzusa oko tog temeljnog dokumenta. Ali kad su vam namjere nečasne i kad želite obmanom i prevarom zadržati nepravedno i protupravno stanje onda je način mijenjanja Ustava manipulatorski, Šeksovski, Plenkovićevski, Pupovćevski, muljatorski. Državu Hrvatsku danas vode ljudi poput predsjednika Ustavnog suda Miroslava Šeparovića koji ne može proći ni jednu poreznu kontrolu, kojega vlada protuustavno štiti te na moja zastupnička pitanja ne odgovara na što je pak taj isti Ustav obvezuje. A kako je to moguće? Prije neki dan novinar RTL-a gostujući na N1 televiziji izjavio je kako je ministar u odlasku Marić jako sposoban, kako su se afere Agrokor i zadnja afera privilegiranog ljetovanja dogodile davno te kako bi da tu ičega ima to već davno isplivalo. Na prvu mislite da se čovjek šali, ali onda shvatite da on to misli ozbiljno. Dame i gospodo u Agrokoru je sve izašlo na vidjelo ali samo zahvaljujući utjecaja vlade na DORH ništa nije procesuirano. Političko medijska falanga poručuje hrvatskim građanima niste vi Austrijanci ili Englezi da imate pravo na primjenu zakona. Ustav propisuje da DORH mora raditi prema zakonu, ali kada bi DORH radio prema zakonu ona Marić nikada ne bi ni postao ministar. Ovu inicijativu pokrenuli su zastupnici kao što je primjerice zastupnik Barišić koji je reaktivirao mandat nekoliko dana nakon što je protiv njega europsko tužiteljstvo podiglo optužnicu. Barišić je optužen jer je ušao u zonu odgovornosti europskog tužiteljstva, a europsko tužiteljstvo sagledava dokaze kao svaki normalan čovjek. Postavljam pitanje u ovoj sabornici, koliko vas iz HDZ-a i SDP-a bi bilo pod optužnicom kada bi DORH radio svoj posao i po zakonu? Bi li vaš šef gospodo iz HDZ-a Branko Bačić bio procesuiran zbog onih crnih torbi te zbog sudjelovanja u korupciji Sanaderove administracije? Bi li Peđa Grbin, Arsen Bauk, Hajdaš Dončić bili zastupnici u ovom saboru? Bi li vaš Milorad Pupovac nakon afere Tesla banke bio zastupnik? Dame i gospodo nejednakost građana pred zakonom te sveopća divljačka korupcija uzročnik imaju u nepoštivanju Ustava te otvorenoj bahatosti vodećih javnih dužnosnika koji se više ni ne trude sakriti nesklad svoje imovine i prihoda. I ne trude se uopće više sakriti sveopću zlouporabu. Hrvatska svjedoči grubom manipuliranju kao što je to u slučaju upletenosti predsjednika vlade u sumnjive poslove PPD-a koji je u nekoliko godina postao druga tvrtka po prometu u državi. Šefu PPD-a je prije nekoliko dana carina na zagrebačkoj zračnoj luci pronašla neprijavljenu ogrlicu u vrijednosti od pola milijuna eura. I sve ove nepravilnosti prolaze bez ikakvih posljedica. Jedini koji snose posljedice su hrvatski građani koji su prisiljeni financirati sveopći lopovluk. Ovaj pokušaj da se obespravljenim hrvatskim građanima oduzme i pravo na najelementarnije demokratske alate dokazuje i da su vladajuće strukture u Hrvatskoj potpuno izgubile kompas te da je blizu kraj vladavine ovih destruktivnih, nepravednih i korupcionaških struktura.
Imamo jednu repliku, poštovani Josip Đakić.
Hvala lijepo. Pa kolegice Krišto ovo je bilo sve samo ne previše o Ustavu nego o svim onima koji sudjeluju u odlučivanju u RH. Ja bi vas samo podsjetio da sve afere koje su prouzročene novinskim natpisima Državno odvjetništvo je procesuiralo ili istražilo. U puno takovih natpisa dogodilo se je da nakon 11 godina se dogodi oslobađajuća presuda kao što je to bilo za Rončevića, kao što je to bilo za Kirina. Ima i onih optužnica koje su pravomoćne kao što je za Sanadera. Ima onih koje su za SDP-ove dužnosnike kao što je za šeficu Porezne uprave, za županicu Sisačko-moslavačke županije. Kad ste već htjeli vagati da li Državno odvjetništvo radi ili ne radi svoj posao dobro onda trebate sagledati sve elemente i sve događaje koji su bili jer i mi smo [[Upadica: Vrijeme.]] puno puta ogorčeni na njega zbog ratnih procesuiranja [[Upadica: Vrijeme.]] ratnih zločina ili ne procesuiranja.
Odgovor.
Itekako moja rasprava ima veze i sa Ustavom i sa promjenama Ustava napose i sa Ustavnim sudom jer upravo to što u Hrvatskoj danas se ne poštuje hrvatski Ustav od strane vas vladajućih struktura mi danas imamo sve ovo što sam kroz primjere navela, a kada vi meni kažete da ovo što ja govorim da možda nije argumentirano ili činjenično, prvo neka me tuže oni koji su prozvani. Ne samo da me ne tuže nego nema ni demantija. A drugo vi meni govorite o sudskim postupcima u Hrvatskoj, pa DORH je za Žalac rekao da tu nema ničega spornog. Gospođa Žalac nije gospođa 10% nego gospođa 300% i kada dođe zakonje normalno postupanje prema dokazima što se dogodi, dogode se sankcije. Molim vas dobro razmislite o tome što govorite i molim vas pokrijte se ušima jer vi ste uzročnik današnjih tegoba hrvatskih građana.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog Željka Pavića.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, već sam danas rekao u jednoj replici, a sad ću opet ponoviti. Ako je ova naručena medijska haranga cijena za to da se napokon počne razgovarati o promjenama Ustava i ukoliko će to biti cijena da napokon uspijemo doći do konsenzusa da donesemo odredbe po kojima će se moći provesti narodni referendum onda pristajem na tu harangu još jednom i potpisat ću ponovo. Prema tome, to govorim u svoje osobno ime ne govorim u ime onih ostalih 9 kolega iz mojeg kluba koji su to potpisali. One priče koje smo danas tu čuli, svi su pričali o istom problemu, ne možemo provesti referendum. To što mi to govorimo van teme, to što govorimo u klubovima, to što govorimo u kafiću, u restoranu, to nije rješenje. Moramo otvorit dijalog, moramo otvoriti polilog, bez toga nećemo doći do rješenja. Ako će ovo rezultirati time da svi zajedno sjednemo za jedan stol, da se saslušaju svi prijedlozi i da se nakon toga o tim prijedlozima glasa i da se nakon toga mogu provesti narodni referendumi mislim da smo postigli puno. Prvi korak smo napravili, svi razgovaramo o istom problemu, svi razgovaramo o promjenama Ustava, spomenuli smo svi odnosno jedan dio je spomenuo samo jedan dio promjene i bilo je tu kolegica koje su spomenule i onaj drugi, a to je pravo na izbor o kojem ćemo razgovarati očito odnosno ovdje raspravljati na jesen i mislim da će to biti vjerojatno u konačnici i nekakva zajednička rasprava, a što će biti doneseno to ćemo vidjeti. Nemojmo zaboraviti čarobna brojka je 101, jedan, nula, jedan, ukoliko nema 101 ruka u zraku, ukoliko nije 101 zelena točkica na ekranu nema nikakvih promjena, prema tome bez konsenzusa nema promjene. I zato je potrebno da razgovaramo ukoliko želimo postići da narod napokon može izaći na referendum. Da napokon naši prijatelji, naši susjedi mogu izaći na referendum i reći koje je njihovo mišljenje i da nakon toga to mišljenje bude uključeno u neki zakon, da se na temelju toga nešto dešava, donose nekakve odluke, bez toga ne ide. Prema tome, smatram da prvi korak smo napravili dobar. Smatram da ćemo vidjeti uskoro nakon razgovora jesu li inicijative vladajućih bez kojih se to ne može desiti, bez kojih se to ne može izglasati jesu li stvarno pozitivne, hoće li dopustiti da i mi zajedno sa njima donosimo ove odluke oko izmjena zakona odnosno pardon Ustava i hoćemo li uspjeti nakon toga napraviti ono što smo ovdje spominjali više puta, a to je da i oni promjene mišljenje da popuste i da se stvarno referendum može provesti na puno lakši način. Prvi korak je napravljen, broj potpisa koji se skuplja nije više 380.000 nego je 250, imamo tu još primjedaba, imamo primjedbe na to koliko treba biti glasova prikupljeno na referendumu, imamo primjedbe na to kako treba reagirati Ustavni sud. Mislim da je to na nama da to iskomuniciramo jasno i glasno na našim sastancima, da to iskomuniciramo na sastancima vodstva klubova, da to iskomuniciramo u klubovima, da donesemo zajedničke zaključke sa kojima ćemo izaći na zajednički sastanak i nakon toga dogovoriti ono što je potrebno da bismo napokon mogli reći našim prijateljima, susjedima, građanima, sugrađanima, ljudi moći ćete izaći na referendum, moći ćete izraziti svoje mišljenje. Ne kao u Švicarskoj, ali ćete moći. Hvala.
Hvala i vama. Gospođa Katarina Peović ima svoju raspravu. Izvolite.
Dobar dan svima. Naravno da ćemo se osvrnuti na promjene koje predlaže HDZ, ali ipak ne može ignorirati činjenica da se nije ne samo uvrstio prijedlog progresivne opozicije za promjenu Ustava Člankom 63. dodavanjem stavka 2. da žena ima pravo slobodno i samostalno odlučivati o rađanju i da država treba osigurati uvjete, preduvjete za to pravo, nije se to možda trebalo znači ali u okružju i ozračju pluralizma u kojem je HDZ pozvao na razgovore, razgovarali smo šta bi netko htio staviti u Ustav i to bi bilo moguće za očekivati, zašto ne staviti sve prijedloge pa onda sad ulazimo u raspravu jel o tome, ali ako već to nije napravljeno stvarno je nejasno zašto naš prijedlog ima sasvim diskvalificirajući odnos prema njemu u odnosu na ovaj prijedlog. Znači mi smo skupili potpise i mi mijenjamo Ustav u isto vrijeme smo to negdje podnijeli, mislim zbog čega to nije uvršteno u dnevni red. Argumenti koje smo čuli su, nisu validni i kolegica Marić je postavila pitanje isto na koje treba odgovoriti i njoj su odgovorili to je već u Ustavu ne, i ona je ovdje postavila pitanja pa sam htjela replicirati pa sam mislim zbog cijelog ovog cirkusa ovdje u saboru izgubila pravo replike, oni su odgovorili to je već u Ustavu. I ona je postavila pitanje mislim gdje je to u Ustavu ne, i HDZ odgovara da je to u Ustavu u Članku 35. jel, 35. članak koji ima znači se odnosi na zaštitu osobnog i obiteljskog života, pravo na privatnost jel. No, Članak 35. ni na koji način ne može biti dovoljan za zaštitu znači prava na pobačaj, a da je to tako znači ne samo da možete tumačiti taj Članak 35. na način zaštita čije osobnosti, čijeg obiteljskog života, da li to znači dat ću vam plastičan primjer, mislim da ako žena zatrudni muškarac ima pravo od nje tražiti da rodi jel, mislim zaštita obiteljskog života jel s njegove strane, mislim i to možemo na taj način tumačit jel, može se ustav tumačit na više načina, ali recimo ovo je jedan od malignijih koji bi mogli izvući iz ovog čl. 35., ali drugi argument zašto to nikako ne može bit supstitut znači za ovo što želimo napraviti je taj da je taj članak već bio u ustavu jel i taj članak je izbačen iz ustava 1990.-te i to treba neprestano ponavljati, nije riječ o nečem novom. Kolega Ivo Stier je postavio pitanje odnosno ustvrdio je da tražimo demokraciju na neki način tamo gdje je nema u smislu da to u europskim ustavima nije utkano, pravo na pobačaj nije utkano u drugim europskim ustavama, ustavima, pardon. To je točno, ali Francuska sad ide u izmjene ustava da se uvede upravo to pravo, znači francuska većina poučena iskustvom Amerike ide u izmjene ustava ovim progresivnim pravom koje treba biti upisano u ustav. Mi možemo samo ustvrditi da je to bilo izuzetno progresivno za to doba kada je to bilo uneseno u ustav 1974.g., uistinu nisu to drugi ustavi imali u tom trenutku, ali sada se vidi, znači jer su ta prava negdje izborena upravo tamo negdje prije 50.g. i Rou protiv Vejda je donesen otprilike prije 50.g. i sad se to pravo osporava, da je riječ o pravima koja su uistinu u to vrijeme kad su bila upisana bila progresivna. No, ovdje se isto postavlja jedno pitanje znači da li bi mi zapravo mogli doć do američkog scenarija? Tu isto treba bit pošten i reć da se kod nas ustavni suci biraju dvotrećinskom većinom u saboru i da ćemo mi 2024.g. birati ustavne suce, njih 10 od 13 i da po toj formuli ipak negdje dođe do toga da ih je pola ono nominalno lijevih, pola nominalno desnih i da je teško vjerovati da može doći do takvog obrata za razliku od Američkog vrhovnog suda koji je imao drugu situaciju. I još ću napomenuti, do tog prevrata dolazi, hah budimo iskreni i zbog ono poslovično ljene politike demokrata jel koji su jednostavno pustili da Trumpova administracija zamijeni znači te ustavne suce, on ima tradicionalnijeg i desnijeg pogleda i poznat slučaj da jedna američka demokratska znači ustavna sutkinja nije htjela otići u penziju nego je zadržala svoje mjesto da bi onda umrla i taj jedan glas bio ključan u ovom slučaju.
Hvala. Dvije replike, gđa. Petir.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Peović, ne znam što je progresivno u vašem prijedlogu, vaš prijedlog je protuzakonit, protuustavan i nazadnjački jer osnovno ljudsko pravo je pravo na život, a vi se upravo zalažete za nešto što je suprotno. Verificirana biološka istina je da ljudski život počinje začećem koji je početak novog posve jedinstvenog ljudskog organizma, unikatnog genoma i onog trenutka kad se on uništi svemir je ostao bez tog genoma, nikad se to više neće ponoviti. Voljela bih da to pokušate razumjeti jer se često ovdje hvalite svojim titulama i znanstvenim znanjima, to bi trebali znati. Zbog toga mislim, zbog ovakvih vaših prijedloga koji su pogrešni, štetni i duboko ugrožavaju ljudsko dostojanstvo da kvorum podrške ima smisla kako takve odredbe ne bi ušle u ustav.
Hvala lijepa. Gđa. Peović odgovorite.
Kvorum ćemo imati, znači ja ne znam da li ste vi svjesni da i čak uz sve ove prijedloge da se uvrste mi na referendumu itekako imamo kvorum, znači preko 70% ljudi u Hrvatskoj smatra da žena ima pravo na izbor, preko 80% ljudi je protiv zabrane pobačaja, toliko o tome što se tiče demokracije. Što se tiče znanstvenih činjenica, ja ne znam da li ste vi kolegice Petir svjesni što ste vi ovdje rekli da je to na granici ono apsurda, ono stvarno na rubu znanosti kada kažete da nerođeno dijete ima dostojanstvo, znači dostojanstvo nerođenog djeteta ne postoji, ne znam da li ste toga svjesni, znači zrela odrasla osoba svjesna mora imat autonomiju nad svojim tijelom i nema nikakvog prava koje može bit više od tog ženskog prava na autonomiju samo od rođenja.
Hvala gđo. Peović, hvala. To su dva različita pristupa, o tome bismo razgovarali 2.g. ovdje ako bi trebalo i vi znate koji je moj pristup, ali međutim svako ima svoj pristup jel, tako da i ovaj, tako da je, oko znanosti ovaj svak ima znanstveni, ima znanstvenih činjenica sa svim strana, budimo tolerantni i recimo ne slažem se itd.. Gospodin Pavić.
Poštovana zastupnice danas smo ovdje u našim raspravama čuli stvarno svakojakih rasprava od čitanja nekih izvješća koja su bila, koja su … [[Govornik se ne razumije]] na srcu odnosno na hrčku, preko nekih referata koji su bili isto tako … [[Govornik se ne razumije]] na hrčku, nekakvih znanstvenih radova, svega je tu bilo danas spomenuto, ali između ostaloga je nekoliko puta bilo spomenuto i da ustav naravno nije idealan i da imamo više tema o kojima treba razgovarati. Zato smatram da bismo trebali otvoriti te teme, tri teme koje su nam odnosno bitne, a to je utjecaj ustavnog suda na provođenje referenduma, drugo su one kvote o kojima treba razgovarati i treće naravno sve ove teme o kojima treba razgovarati da bismo bili nakon toga svi sretni i zadovoljni. Nećemo moći sve teme promijeniti odnosno nećemo moći promijeniti sve što, što treba promijeniti u ustavu, ali ono što je najvažnije ajmo donijeti zajedno odluke, evo promijenit ćemo tri, tri područja ili tri dijela ili pet, ne znam koliko već treba da bi bili nakon toga svi sretni i zadovoljni.
Hvala. Gđa. Peović.
Hvala. Ja sam u svojoj prethodnoj raspravi se referirala na to znači što se tiče utjecaja ustavnog suda, provjera ustavnosti referendumskog pitanja, ona kako je sada postavljena na ovom prijedlogu je po meni pogrešna zato šta bi uloga ustavnog suda trebala biti savjetodavna i afirmativna u smislu da ako daju svoj prijedlog za preformuliranje ustavnog pitanja onda inicijativa bi trebala imati mogućnosti sa tim preformuliranim pitanjem da provede referendum, ovako postavljeno znači da imate dva, dvije mogućnosti prije prikupljanja i nakon prikupljanja ostavlja prostora za manipulaciju da se zapravo kada se vidi da li su prikupljeni potpisi ide sa blokiranjem inicijative. Što se tiče kvoruma, kvorum bi trebao biti znači nije dobro da jedan čovjek može izaći na referendum i da taj referendum prođe, ali 1/3 znači upisanih birača za ustavni referendum je previše. To je definitivno previše.
Hvala lijepo gospođo Peović, nemate više replika. Gospodin Brumnić ima sad svoju, svoje izlaganje. Izvolite [[Upadica: Hvala.]] Molim.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, pa prvo pitanje koje si ovdje treba postaviti je zašto HDZ u ovom trenutku i na ovaj način kreće otvarati ovo pitanje. Vrlo često kada je HDZ krenuo otvarati nešto onda to želi zatvoriti na način na koji ostalima ne odgovara. I ovako kako je HDZ vodio danas raspravu dalo bi se zaključiti da on u stvari ovo pitanje ne želi riješiti nego želi prebaciti odgovornost na druge da nisu pristali na to da izglasaju samo ono što odgovara HDZ-u. Ali pitanje koje si trebate postaviti je što je Ustav? Kolega Bulj je u jednom trenutku rekao iznad Ustava je samo Bog, nisam se tada htio javljat za povredu Poslovnika jer bi dobio opomenu, ali iznad Ustava nije samo Bog, iznad Ustava postoji nešto, a to je narod koji živi po tome Ustavu i taj Ustav je temeljni dokument prema kojem je netko na nekom području uredio svoje odnose. Znači to je ono s čime smo praktički svi suglasni da želimo živjeti po takvim pravilima. A živjeti po takvim pravilima želimo zato jer želimo živjeti u uređenom društvu. Kad pogledate društva koja su uređena, kad pogledate društva koje imaju najliberalnije čovjek bi rekao referendumu, a jedna od njih je Švicarka onda vjerojatno svi mi ovdje, a i svi oni koji nas gledaju bi voljeli živjeti u toj Švicarskoj, a ne u jednom Hrvatskoj koju trenutno vodi HDZ na način da praktički odriče svima drugima pravo da imaju pravo.
Ali nema mora Švicarska.
Švicarska nema mora, ali oni vrlo lako dođu na naše more, a mi vrlo teško dođemo na njihova jezera kada smo kod toga … [[Upadica se ne razumije.]] i sada najgore od svega od onih koji su dobili mandat je u stvari strah od donošenja odluka, od otvaranja pitanja koja u društvu treba otvoriti i onoga što sam rekao danas, strah od odgovornosti. HDZ se boji naroda koji ga je praktički ovdje izabrao, HDZ ima problem sa, nije mi jasno što vam nije jasno, replicirajte i odgovorit ću vam.
Molim vas, molim vas, pustite da govori.
Tako da, a što se tiče teme koju ste otvorili, koju ste otvorili na meni na jedan vrlo nepošten način, teme Ustava gdje ste ograničili o čemu se može razgovarati kod izmjena Ustava. Što se tiče pitanja referenduma, ovako kako ste ga predložili veliki dio toga je praktički nemoguće provesti. Uopće nije pitanje 250, 350 ili kao što kolega Borić rekao bilo je i 600.000 potpisa, u društvu u kojem birački popisi nisu sređeni, a zna se kome odgovara zašto nisu sređeni, potpuno je nebitno na koji način ćete skupiti potpise. Ovo što vi tražite da se potpisi skupljaju na točno određenim mjestima koja će određivati u jedinicama lokalne samouprave čelnici, šta će određivati da se skuplja ispred zgrada HDZ-a, molim vas. Kada skupljate potpise za izlazak na izbore onda ih možete skupiti po kućama, od prijatelja, gdje god želite. Kada bi skupljali za ovo nemate to pravo. Što se tiče broja izišlih birača ja ne znam zašto nitko nije otvorio to pitanje, uvedite internetsko glasovanje, riješili smo sve probleme. Tada ja vjerujem da će 70, 80 i više posto građana RH se očitovati na svako referendumsko pitanje koje bude postavljeno. Dozvolite to, postoji razlog zašto to ne želite dozvoliti. Tako da ovako postavljena izmjena Ustava neovisno što o izmjeni Ustava treba razgovarati i treba na neki način krenut u izmjene Ustava je uz ovakav HDZ ja mislim potpuno suludo. Evo, hvala lijepa.
Sada imamo malo više vremena jer sam vas prekinuo prije. I sada je gospodin Nikola Grmoja, na redu, dok skupi žicu, izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, imamo jedan narativ vladajućih kako oni žele urediti referendum, a zapravo ga žele otežati. Smanjenje potpisa ne znači puno posebno ako prije znači prikupljanja potpisa, prije nego što ste krenuli u tu akciju Ustavni sud digne rampu i kaže ne možete, to pitanje je neustavno. I danas je zapravo u korist ovoga što Klub MOST-a govori najbolju raspravu imao kolega Borić. Rekao sam, rekao sam kolegi Bulju da mu moramo hitno ovaj donijeti pristupnicu da ju ispuni jer je zapravo čovjek ovdje navodeći postupanje Ustavnog suda zaključio da niti jedan referendum nije prošao ocjenu ustavnosti Ustavnog suda, osim referenduma o braku, ali tu ta ocjena nije ni zatražena. Dakle, svaki referendum od hrvatske neovisnosti je pao na Ustavnom sudu. To nam govori o tome da se niti jedan referendum, ako se bude pitalo Ustavni sud neće moći održati. A zašto je ovaj sustav kojeg smo imali i u kojem je bilo gotovo nemoguće doći do referenduma, evo mi smo prikupili potpise, ali nismo došli do epiloga, nismo došli do referenduma? Zašto je ipak bolji od ovoga što vladajući sada predlažu, a što će podržati, izgleda, kolege iz oporbe? Zato što su građani mogli izreći svoj stav. Monetizacija autocesta, 67 je previše, šta je još bilo, nešto oko outsourcinga, je li tako? To je sve natjeralo kada su prikupljeni potpisi, to je sve natjeralo vladajuće, što god tko mislio trebali li monetizirati autoceste, trebali outsourceati usluge ili ne, ali narod je rekao svoj stav potpisima. To je sve natjeralo vladajuće da odustanu od tih svojih odluka iako se referendum nikad nije dogodio. Isto kao što i ovih naših 400 tisuća potpisa koje je Ustavni sud srušio na jedan smiješan način, dakle, obrazloženje je bilo da ljudi nisu znali što potpisuju, ali tih 40 tisuća potpisa stoji nad glavom Borića. I stalno, stalno ga lupka to po glavi. I njega i Plenkovića i ostale i svjesni su da ne smiju uvoditi strože mjere jer će im se dogoditi prosvjedi na ulici. Oni to znaju, Borić je toga svjestan, bez obzira što je Ustavni sud odradio posao za njega. O tom se radi. Ako mi prihvatimo ove HDZ-ove izmjene Ustava, neće ni to više biti moguće jer ćete sutra vi krenuti određeni referendum protiv HDZ-a i onda će Ustavni sud reći odmah ne može, i gotova priča. Završena priča, nema prikupljanja potpisa. Nema donošenja potpisa u Sabor. Nema uspjeha kontra Vlade jer svaki referendum je referendum kontra Vlade. I ja ne mogu vjerovati, dakle da ste se navukli na tu priču i dali ste nekakva 2 smiješna amandmana, kolega Bauk i ako prihvate ta dva amandmana, vi ćete glasovati za ove izmjene. HDZ-ove izmjene Ustava. I nije ova, ova priča koju vi pričate naširoko razlažete o tome što bi se sve u Ustavu trebalo mijenjati, to nije tema. Tema je ono što je HDZ i oni koji su potpisali predložili, ovim izmjenama Ustava. I od kud ta priča da za izmjene Ustava treba pokrenuti nekakav proces ovdje, da trebate glasati za HDZ-ove izmjene Ustava? Pa izmjena Ustava će se dogoditi kad se postigne konsenzus u Saboru i kao što ste raspravljali s HDZ-om svih ovih mjeseci, tako ćete i u petak, ako ne prođu ove HDZ-ove izmjene Ustava isto tako moći razgovarati. Dok god traje ovaj mandat, traje mogućnost da vi s HDZ-om o tome razgovarate. Nitko vam to ne brani niti zna kad se sastajete, o čemu razgovarate i što je predmet tih vaših razgovora. Dakle, ponovo vas pozivam, nemojte, sve zastupnike oporbe, i Socijaldemokrate, one koji su potpisali, SDP, nemojte u petak asistirati HDZ-u u ubijanju referenduma, pozivam sve sindikate, sve udruge, sve one koji su ikad pokrenuli bilo kakav referendum i koji smatraju da građani imaju pravo na referendumsko izjašnjavanje, pozivam ih da se oglase o ovom pitanju. Hvala.
I vama. G. Bulj će vam replicirati.
Hvala lijepo. Najprije ovaj prvi dio da je kolega Borić imao najbolju raspravu, ja sam suglasan, to sam rekao kroz repliku, sve argumente iznio koje mi iznosimo Ustavnom sudu, doslovno, samo što nije rekao završnu rečenicu koja često ponavljan, kroz dvi riči ukinuti Ustavni sud. Znači apsolutno je podržao sve naše argumente, to je evo, jedna konstatacija. A druga je vrlo bitna također, kako je su uspjeli Borić i ekipa Branko Bačić, kako su uspjeli uvući oporbu u ovaj svoj mlin? To je vrlo specifično kako su uspili navući na tanak led i sad se koprcaju kolege iz oporbe, ne znaju kako izaći. To su vrlo dvi bitne stvari i treća stvar, kako recimo moje kolege Deur i Đakić, hrvatski branitelji podržavaju ono ustavno osnovno pravo, pravo referenduma jer je Ustav, jedino je Bog iznad Ustava, a ovim se temeljno ljudsko pravo, tj. temeljno osnovno pravo [[Upadica: Hvala.]] na referendum, na izravnu demokraciju [[Upadica: Hvala lijepa.]] ukida.
G. Bulj, hvala vam. Imate povredu Poslovnika, g. Deur.
Povreda 239., vrijeđanje zastupnika. G. Bulj. Ono što tebi nije jasno [[Upadica: Vama, vama.]] meni je jasno. Vi vjerojatno jedan dan od Raspudića, od Milanovića dobivate poente svaki na svoj način, malo mijenjate, smjenjujete Petrova i Grmoju, malo stavljate Raspudića. HDZ je stabilan, ... [[Govornik se ne razumije.]] i [[Upadica: Hvala lijepa.]] [[Govornik se ne čuje.]]
Bila je replika, ide opomena. G. Miro Bulj, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Kolega Deur je povrijedio čl. 238 jer jednostavno je ovo vrijeđanje, ovo je ponižavanje zastupnika, omalovažavanje. Da, vi ste nabrojili te ljude koje ... [[Govornik se ne razumije.]] ne znam koga, Milanovića, Raspudića, ali bar ste zaboravili četnika Vučića kojega ste se vi poklonili, kojega ste doveli gore, hrvatsku vojsku mu postrojili. Vi kao savjetnik tada za branitelje. Je l' vas to savjetova možda Pupovac kad je bio u Bačkoj Palanci na sastankom sa četnikom Vučićom?
Hvala. Hvala lijepa. Evo, rekli ste ono što ste imali. Sad ću ja reći što ja imam. To je treća povreda Poslovnika s oduzimanjem riječi o ovoj točki dnevnog reda. Nemojmo, molim vas, ako sam oduzeo riječ. Šta? ... [[Upadica se ne čuje.]] Za povijest? Izvolite. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite. Izvolite. Izvolite, ja nemam pravo vama oduzeti riječ.
Bulj, vi cijelo vrijeme koalirate sa ljudima sličnim Vučićem po raznim županijama, koalirate na svoj način i sami ne znate s kim koalirate od Šibenske županije, ovo dolje u Splitu što radite je bolje bi bilo da i sa Vučićem se vidite na kavi jer bi vam bolji savjet dao i utopio vas nego što danas radite.
Hvala lijepa, bila je replika ide oporba, ide oprostite [[Upadica: Odgovor na repliku.]] ide opomena, molim nemate pravo više [[Upadica: Odgovor na repliku ja imam.]] Ma ne, ne čekajte vi imate, ali sad govorimo o povredama Poslovnika [[Upadica: Dobro.]] a vi ste još uvijek ovdje i imate pravo na odgovor na repliku.
Kolega Bulj ne treba hrvatskog branitelja koji je pao jako nisko i koji je istina se klanjao ovaj Aleksandru Vučiću i primao ga na Pantovčaku, ne treba ga podsjećati na te sramotne epizode u njegovoj političkoj karijeri, ali ono što svakako treba, treba dakle podržati kolegu Borića u ovom što je iznio dakle oko Ustavnog suda, ali ipak ćemo ga i malo kritizirati jer je iznio ovdje jednu nemoralnu ponudu prema kolegici Benčić kojoj je rekao kad bi podržali ove njihove ustavne izmjene da se ne bi dogodio ni referendum o braku, tako da vidimo da kolega Borić ne samo da je veliki kritičar Ustavnog suda, nego mu je žao što se dogodio referendum o braku i ponudio je dakle kolegici Benčić dakle ovu opciju da podrži ove izmjene kako se više takvi referendumi ne bi, ne bi događali.
Hvala lijepa, nemate više replika, ali gospodin Deur ima povredu Poslovnika.
239., gospodine Grmoja o vama je čovjek sat vremena u emisiji pričao o vašem domoljublju, kriminalu, statusu, onom što ste radili u vašem Metkoviću, pa na kraju ono što sve radite bili bi u vašoj izbornoj jedinici ne bi bježali u drugu da ste imali hrabrosti. A vašu hrabrost, tu ste pred premijerom bježali ko, ko kakva curica i sad se trudite jedan vrlo, vrlo jedan nečasan način i tih što ih spominjete puno više imaju časti od vašeg krda koje predstavljate.
Hvala lijepa, ja uvijek upozoravam kad je treća replika, svih upozoravam treća replika, opomena pardon, pa, pardon, pardon, samo dopustite da govorim ono, čujte ja sam, ja sam jako miran, a reći ću slijedeće. To je treća, to je treća opomena sa oduzimanje riječi nažalost, kao što je bio nažalost i kod gospodina Bulja isto. Gospodin Borić, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Članak 238., šta da kažem omalovažanje, vrijeđanje časnog hrvatskog branitelja gospodina Deura od strane gospodina Grmoje, ničim izazvano. Čovjeka koji će svjedočiti tome da će jednog dana na onoj Wikipediji pisati pod definicijom pojma laž odmah pored toga će stajati Nikola Grmoja. Jednostavno to će ti biti sudbina, a ovo što radiš u sabornici da bi bio vidljiv, da bi stvarao one svoje video uratke i te bio važan je ispod razine časti čovjeka koji sutra želi nešto raditi u ovoj državi [[Upadica: Vrijeme, hvala.]] na korist građana.
Bila je replika, ide opomena. Gospođa Petir, sigurno, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče. Pa ja mislim da ste vi trebali reagirati na ono što je kolega Grmoja govorio jer je to doista povreda Poslovnika, Članak 238. gdje je uvrijedio kolegu Deura obraćajući mu se direktno kao hrvatskom branitelju i govoreći da je kolega Deur kao hrvatski branitelj nisko pao zato što podržava ovu inicijativu HDZ-a za izmjenom Ustava. Ja mislim da je to nedopustivo i da ste trebali reagirati i zaštiti dignitet kolege Deura koji je za razliku od mnogih koji danas sjede ovdje i uživaju u demokraciji bio u rovu u Vukovaru i branio [[Upadica: Hvala lijepa.]] hrvatske državljane i hrvatske granice, hrvatske gradove. Morate reagirati na to, inzistiram.
Hvala, hvala, hvala imate opomenu, hvala lijepa. … [[Upadica se ne razumije.]] Imate opomenu zato što, zato, molim vas, imate opomenu zbog toga što ako bi ja trebao reagirati na svako mišljenje koje se izrekne ovdje bez obzira da li se nekomu sviđa ili ne pa i u replici vašoj, gospođe Peović itd., imate suprotne, dijametralno suprotne ideje onda, onda bi ja samo davao opomenu, a ovdje moram davat opomene, oprostite al moram davat opomenu bez ikakvog, to, to, ništa, ništa, ništa osobno u svemu tome, ali to je tako. Gospodin, gospodin Ante Kujunudžić pojedinačna rasprava.
Hvala predsjedavajući. Poštovani gospodine Bukarica, poštovane kolegice i kolege i hrvatska javnosti na samom početku dakle vama gospodine Deur možda u kontekstu Domovinskom rata nisam dostojan odriješiti ni remenje na obući, ali vam sigurno zahvaljujem na nazivu krdo u kojeg ste svrstali veliku većinu čestitih, dobrih, poštenih, a između ostaloga i velikog dijela vaših suboraca. Hvala vam na tome. Ako bih vam išao odgovoriti vašom razinom možda bih izdao vrijednosti i odgoj kojim sam gojen, ali ono što bih volio ovdje reći svima vama ako imamo u vidu i današnju raspravu, a i sve rasprave barem u ove protekle dvije godine, ako se valjamo u blatu sa svinjom samo će u tome uživati svinja. Iz tog razloga ću tu stati. Glede dakle izmjena Ustava i Ustavnog zakona o Ustavnom sudu ne ulazim u to tko je što potpisao, vjerujem da svaki potpis koji je stavljen da bi netko bio predlagatelj proizlazi iz jedne dobre volje i želje da napokon ovdje ne bude cirkus, nego da napokon ovdje idemo razgovarati i o stvarima u kojima se možemo složiti i o stvarima o kojima se ne možemo i nikada nećemo složiti. Međutim, razgovor nikad ne isključuje sugovornike, razgovor uključuje sugovornike, uključuje argumentaciju. Ovdje hoće li to bit slučaj ili neće to ćemo vidjeti u petak. Jedna anegdota kaže da su Bračani čini mi se i Šoltani u nekim vremenima napravili smokovi top, pa su se posvađali i Bračani dakle namistiše top, upališe, on puka i porazbaca ih i jedan od njih se ustao i kaže kad je nas ovako porazbacalo šta je tek njima tamo napravilo, zapravo su okrenuli top na svoju stranu [[Upadica Radin: Koji plaća dinamit od njih dvoje]] Da. Bojim se da sve ovo što imamo pred sobom, a vezano je za referendum da je svojevrsni smokovi top i bojim se da će puknuti tamo gdje ne bi trebao. Jednako tako me je strah, a imajući u vidu dosadašnje odluke ustavnog suda jer ako radimo analizu svih referenduma na čemu, građanskih inicijativa, o čemu je se u velikoj mjeri ili u većini slučajeva najčešće pričalo, o ustavnom sudu i neusklađenosti pitanja sa ustavom, a sva ta pitanja su radili opet ustavni stručnjaci. Dakle bojim se da ovim prijedlogom, a imajući sve ovo dosada iz naše kratke, ali bogate, hrabre i herojske povijesti u vidu bojim se da će ustavni sud i opet biti u van men shou doklen god, dakle doklen god ga imenujemo i biramo na način na koji ga biramo. Kako ga treba birati drugačije ne znam, ali ono što u svom životu primjenjujem je kad nešto ne pali, pa pokušavam na razno razne druge načine, a ovdje ne idemo u meritum i ostaje nam jedan ozbiljan problem, ostaje nam hipotetski problem hoće li ustavni sud i u svim budućim pod postavkom da se ovo izglasa dakle biti onaj koji će na početku, na sredini ili kad mu se ćefne biti onaj koji će propitivati ustavnost određenog pitanja jer ako nam je interes ono što često puta ovdje govorimo, a to je narod onda ne vidim razloga da se bilo tko od nas boji bilo kakvog pitanja kojeg ćemo staviti pred taj narod koji će uvijek znat za sebe odlučit kao što je znao i dosad, hvala vam.
Hvala lijepa, hvala. Gospodin Borić.
Hvala lijepo. Kolega Kujundžić, nemojte slušat Grmoju da vas vodi krivo, da izgovarate one riječi o svinji, blatu itd., može on bolje, ali nekada je sretan kad se to događa, nije ovaj sabor to, imamo mi temu koju možemo raspravljati i vi možete raspravljati i radite to uredno svaki dan, on je došao sinoć … [[Govornik se ne razumije]]
Prijeđimo na tu temu.
I htio sam se u onom dijelu obratiti u kojem govorite da ne treba zaboraviti razgovor kad govorimo o ovoj temi. Prvi koji su zaboravili razgovor o ovoj temi upravo je bio Most sa onim definitivno ne mi ne želimo razgovarati sa vama o bilo čemu, pogotovo kad govorite o referendumu, priznajte to, znači decidirano ne i ne zaslužite da mi s vama razgovaramo i to prihvaćamo, ali postoje i drugi ljudi koje vi sada danas cijeli dan ovdje svađate za neki svoj interes, to vam radi g. Grmoja i već vas je 4 postotna poena snizio u svim anketama s obzirom na isključivost koju ima i s obzirom na politiku koju vam nudi … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala lijepa. Odgovor.
Poštovani g. Borić, dakle ja se slažem naime i s onim što je izgovorio kolega Bulj da ste vi zapravo danas vrlo bliski politici Mosta i mi vas primamo objeručke i pristupnica je spremna. Što se tiče kolege Nikole Grmoje, slagao se ja s njim u svemu onome što on govori ili se ne slagao, ono zbog čega sam odabrao Nikolu i tu kompletnu dakle političku strukturu Most je da bih radnije s njima nestao sa političke scene, vratio se svojoj kući, živio sa svojom obitelji i radio što radio nego sa bilo kim drugim pojedinačno imenom i prezimenom ne generalno tko je ovu državu u svakoj ili bilo kojoj pori nje doveo na razinu na koju je doveo.
Hvala. Povreda Poslovnika g. Borić.
Hvala lijepo. Čl. 238., vezano uz onaj dio da me omalovažavate da bi ja trebao, za mene je to omalovažavanje, da bi ja trebao uć u nekakav Most, to je jedan puntonac bez obale i tamo tko uđe jednostavno zna da je nestao. Nikada, ama baš nikada u tu stranku ne bi ušao, a što mislim o njima to smo rekli prije nekoliko godina kad smo ih izbacili kroz prozor znači sa vlasti da se više nikada ne dogodi da ti ljudi odlučuju o nečemu s obzirom na način na koji su radili, na koji su obnašali vlast i na sve što su radili, nikada.
Druga opomena, bila je replika. Izvolite, isto povreda Poslovnika g. Kujundžić?
Je povreda Poslovnika, 238., inače to ne radim i neću, evo obećajem ovaj neću, ali moram tu odgovorit. Dakle, kolega Borić ja se u životu ne zamaram s nekim koga se ne bojim, ja se kolega Boriću u životu ne zamaram s nekim ko je kukavan, a mi po vašim riječima jesmo kukavni i takvi kakvi jesmo, pa onda prepustimo hrvatskom narodu da se sami izvažemo, što se nas tiče možemo i sutra.
Bila je replika, opomena. Gospodin Đakić, sada samo replike.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Kujundžić, pa tvrdite da je ovaj, ove promjene ustava da su kao smokvin top, zapravo ne želite prezentirati istinu koja je jasna, smanjivanje broja potpisa na 250 tisuća je sigurno velika razlika od prijašnjih mogućnosti. Ocjena ustavnosti pitanja koja će se postaviti je napose dobra stvar zato što ne treba razmišljati kasnije da skupljamo bez veze potpise bez obzira koja inicijativa bila, skupljali smo ih mi puno puta i za, protiv autocesta i ovoga i onoga i uključili smo se u sve. To vam izgleda kao da vi danas postavite pitanje da li je moguće koristiti privatnu tvrtku, recimo, pod nazivom „grizli“ za političku korupciju. I to na referendum stavite. Zamislite si kako bi to bilo nakaradno pitanje. Kad dijelite lekcije kolegi Deuru [[Upadica: Hvala. Hvala. Hvala.]] ja bi vas molio da udijelite i Bulju koji je [[Upadica: Hvala lijepa. Hvala. Hvala. Hvala.]] prozivao i mene i njega i da nismo tu.
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala vam poštovani kolega Đakiću. Dakle smokovi top je svojevrsni oblik svega onoga što mi u našoj Hrvatskoj imamo. Imamo ga, gušenje jednog oblika sloboda, što smo i vidjeli. I ja sam hipotetski postavio pitanje što će se dogoditi ako smokovi top pukne na stranu onog tko ovo predlaže. Hoće li ste to dogoditi ili neće, ja niti mogu niti želim biti baba Vanga, nema nam tu kolege Hajdaš Dončića. Dakle ono o čemu sam pričao nije definitivno broj potpisa već je uloga Ustavnog suda kakvu smo imali mi u praksi vidjeti. Dakle i do sada u svim referendumima koji su naravno u našoj Hrvatskoj provedeni.
G. Mažar, replika.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Kujundžić. HDZ je naučila kao državotvorna najveća, najjača i najsnažnija stranka nositi na svojim leđima i probleme i donositi teške odluke u teškim vremenima. To se pokazalo bezbroj puta, ako ćemo vidjeti zadnjih godinu, dvije, tri, vezano za sve što je učinjeno, a rekli ste i sami nivo, da nivo, investicijski nivo koji nikada nije bio, BDP je maksimalan u EU, zaposlenost, itd., itd. Neću sada o tome nego o temi ovo što su 92 zastupnika potpisala su potpisala zato što ide u interesu građana. Dakle istina će se vidjeti i kroz raspravu i na kraju. Prema tome, ne trebamo zloupotrebljavati ove govornice za pojedinačna politikanstva. Ono što je vidljivo, kao što smo stvarali Hrvatsku, kao što je Ante Deur branio moj Vukovar na čemu sam ga zahvalan jer ga ne moram braniti, on ima svoje ime, svoje djelo, obranit će se sam, a ovi vaši što govore o njemu, govore samo da nemaju o čemu govoriti i to pokazuje kakav je Most, prema tome, sve se vidi, sve se zna.
Hvala. Hvala. Hvala. Hvala. Izvolite odgovor.
Poštovani kolega Mažar, ja sam reagirao na opasku, opasku krda. Opasku krda. Ono što ću vam odgovoriti jest, često puta nam je svima na ustima interes građana. Gdje ga možemo vrlo jasno, vrlo relevantno vidjeti, osjetiti, provjeriti. To je u provedbu određenoga referenduma. Nažalost, u Hrvatskoj to do sada nije bio slučaj. Jer imamo Ustavni sud koji odluke donosi, ne znam uopće je li me slušate, ali zadržat ću pristojnost, u biti neću nego neću ni odgovarati. Hvala vam.
G. Erik Fabijanić ima svoju raspravu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Ja sam jedan od onih koji je potpisao dakle inicijativu za izmjene Ustava po pitanju referenduma kao i još drugih 90 kolega. Potpisao bih ju neovisno o tome tko ju predlaže zato što je bitan sadržaj, a ne tko predlaže. Mi smo danas dosta raspravljali o meritumu, ali danas nije u pitanje meritum nego je pitanje izmjene odredbi Ustava koje će regulirati referendum. Neki kolege su ostali kao šokirani i iznenađeni zato što to nije objedinjeno sa prekidom trudnoće kao inicijativom koju sam također, potpisao. Zašto sam se odlučio potpisati oboje? Zato što trgovina u politici nije u mom habitusu, a i zato što sigurno pretpostavljam da kolege iz HDZ-a ne bi to uvrstili u svoj prijedlog ovaj izmjene referenduma, ovaj ustavnih odredbi o referendumu. Ali, kao što pretpostavljam da će i odbiti inicijativu, također, koju sam potpisao, dakle a vezano za ugradnju Ustava prava na prekid trudnoće, prema tome, mi ćemo u svakom slučaju morat ići na referendum vezano za prekid trudnoće. Ja bih volio da budem ovaj iznenađen i da se to ugradi u Ustav, ali se to dogodit neće. Ali ako onda pokrećemo referendum, onda bi bilo bolje da bude kvalitetno reguliran pa i onaj ovaj od Mosta jer živim realno i kad nešto govorim, govorim na način kao da jednog dana eventualno budem dio neke parlamentarne većine. Ne mogu govoriti kao oporba nešto što ne bi govorio da sam dio parlamentarne većine. Imam ružnu naviku, naime, ja sam 30 godina dio bio, dio parlamentarne većine i ne mogu govoriti jedno kad sam u opoziciji i drugi puta kad sam dio parlamentarne većine. Takvu vrstu licemjerja od mene nećete imati. A reći ću i zašto i ponovit ću. Zašto? Možemo mi ugraditi u Ustav prekid trudnoće i zbog europske pravne stečevine, ponavljam, nismo riješili problem ni kada dobijemo na referendumu. Dobimo na referendumu, hipotetski dođemo na vlast, baš na krilima tog referenduma i onda kad moramo u Sv. Duhu ili drugoj bolnici u Zagrebu riješiti prekid trudnoće, samo zato što piše u Ustavu mi ga nećemo riješiti. Nećemo ga riješiti. Praksa EU suda i ovaj, išao sam čak i čitati, ovaj, traktat o bioetici jer sam čak počeo vjerovati u onome što vi pričate. Prema tome, nama treba bolji Ustav koji mora regulirati referendum. Možemo licitirati i govoriti koliko nam potpisa treba i šta nam može biti kvorum. Narod je iznad ovog Sabora. Ali hipotetski govoreći, ako imamo ukupan broj birača koji je izašao na izbore i izabralo ovaj Sabor, onda za kvorum treba bit barem milijun i 100. Milijun i 100. Ako je riječ o nekom normalnom zakonu, dakle redovnom zakonu, koja nam kvalificirana većina treba? Natpolovična. A ako je referendum gdje se mijenja Ustav, treba dvije trećine. Kao i nama što treba dvije trećine. Govorim o onome što je logika. Ne govorim o sitnom dnevnopolitičkom političarenju. I ako ćemo napisati bolje od onoga što imamo sada, Fabijanić će na to stavit svoj potpis, svidjelo se to nekome ili ne. I isto tako, jesam za to da se ugradi prekid trudnoće ovaj u Ustav, ali sa time nećemo riješiti problem. Ali sa promjenom ovaj Ustava vezano za referendum, nešto ćemo ipak poboljšati i neke probleme ćemo možda riješiti. Ostaje sumnja, dakako i oko Ustavnog suda i oko drugih stvari nesporno.
Hvala. Replika, replika. G. Brkan.
Poštovani zastupniče. Zahvaljujem se da ste vidli koje dobro nosi ove izmjena Ustava koje predlažemo. A isto tako, molio bih vas vaš komentar. Ukoliko radimo ovo da osiguramo jedan dobar i kvalitetan okvir kako će narod moći i prava većina naroda se iskazati u referendumu, znači pravo mišljenje većega dijela naroda, kome to može smetati? Zbog čega je ovoliki otpor danas? Tu smo od 9 i 30. zbog čega ovoliki otpor nečemu koje daje moć narodu da većinom glasova izabere ono što je najbolje za ovaj narod.
Izvolite odgovor.
Sumnja nije u propisu, sumnja je u parlamentarnoj većini koja ga provodi.
I nemate više repliku. I sada je na redu gđa. Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući, poštovani kolegice i kolege. Dakle, nastavno na moje uvodno izlaganje i na neka pitanja koja su se prije pojavila pa, referirat ću se, evo, na kolegu Borića, vi ste, kolega Borić, rekli da sam ja 2014. rekla, da, apsolutno sam to rekla i još uvijek apsolutno stojim kod toga da za ustavotvorni referendum, dakle za promjenu Ustava mora postojati neki kvorum odlučivanja. Apsolutno. Zašto? Zato što izmjene Ustava, bilo putem parlamentarne dvotrećinske većine, bilo referendumom, u principu trebaju biti iznimka, a ne pravilo na mjesečnoj razini jer je Ustav temeljni akt neke države i apsolutno kod toga stojim. Isto tako sam godinama govorila da mora postojati gradacija tih uvjeta oko referenduma, što znači da najlakše ga treba moći biti pokrenuti i izvesti na lokalnoj razini, pa onda zakonodavna, a onda Ustav jer to mora biti gradacija jer je to i nekakva gradacija, hijerarhija pravnih propisa. Takva gradacija zahtijeva, postoji i u parlamentarnoj proceduri, ne? Zato imamo zakone koje donosimo običnom većinom, većinom svih zastupnika, odluke većinom svih zastupnika, imamo odluke koje donosimo tom kvalificiranom i imamo odluke koje donosimo dvotrećinskom većinom. Jer, to reflektira i hijerarhiju pravnih propisa koje donosimo. Dakle, slažem se da određeni kvorum odlučivanja kod ustavotvornog referenduma mora postojati i da nije normalna situacija da može izaći doslovno 50 ljudi i promijeniti Ustav. To ne može biti normalna situacija. Međutim, ne može biti ni normalna situacija da se kao kvorum odlučivanja propiše jedna trećina svih upisanih birača u RH koji su glasali za, znači ne oni koji su izašli, koji su glasali za jer, rekla sam vam, konkretno, to je iznad milijun i 200 tisuća ljudi koji moraju glasati za. Kada usporedimo to sa tim referendumom iz 2013., gdje je g. Borić vam je rekao, tamo je glasalo za 940 tisuća, tako nekako. Molim? 950 tisuća. Okej. To je bilo 66%, a sada i to vam je obično omjer jer naravno da su motiviraniji da izađu oni koji glasaju za to što je bio prijedlog, kada bi stavili taj omjer na buduće referendume da će biti 66% onih koji su za, 33%, to vi dođete do izlaznosti koja je veća od 50% svih upisanih birača u RH, a mi na parlamentarnim izborima nemamo takvu izlaznost, ljudi. Na zadnjim parlamentarnima smo imali 45%. I sada kada vi stavite u odnos snagu čitave Vlade, državnog aparata, svih političkih stranaka koje provode kampanje i izađe na kraju 45% ljudi, a s druge strane, imate jednu narodnu referendumsku inicijativu koja nema ni ta sredstva, ni tu lovu niti taj aparat niti te medije i od njih tražite više nego što dobijemo svi mi ovdje zajedno, kad smo izabrani na parlamentarnim izborima. E to nije u redu i to je pretjerano jer će onemogućiti ustavotvorni referendum, a on, njegova mogućnost mora postojati i mora postojati efektivno. Ne na papiru nego efektivno, ona se mora moći izvesti. Zakonodavni referendum je po meni nešto sasvim drugo i uopće nisam sigurna da tu trebamo imati kvorum odlučivanja kao što nisam ni sigurna da trebamo imati za lokalnu razinu jer to su stvari koje se mijenjaju brže, mogu se promijeniti brže jel i nisu uklesane, nisu uklesane u temelje, u temelje Ustava, Ustav je druga stvar i molim vas da na taj način i raspravljamo i razmišljamo o budućim izmjenama. I još jednom apeliram osim kvoruma odlučivanja mi ne možemo kao Klub zeleno-lijevog bloka pristati na to da se unaprijed ne odredi koja su to pitanja koja su u isključivoj nadležnosti vlade, sabora i predsjednika. Nego da to svaki puta za svako pitanje iznova odluče neka većina Ustavnog suda koja takvo tumačenje koje je ima recimo prije 5 godina može promijeniti za 5 godina. To mi nije prihvatljivo isto tako.
Ste gotovi?
Da, hvala vam.
Hvala. Izvolite gospođa Petir.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Benčić kad govorimo o referendumu koji je bio 2013. godine o definiciji braka koja je ušla u Ustav voljom naroda tada su nositelji te inicijative imali sve protiv sebe i predsjednika države i premijera, kompletnu garnituru, vladajuću većinu, medije, sve ostale i uspjeli su prikupiti 950.000 potpisa kada se znalo da je većina dovoljna. Dakle, ja, ja mislim, ja mislim da kvorum birača kad je riječ o izmjeni Ustava mora postojati da se ne bi dogodilo da mi doslovce svake godine mijenjamo Ustav jer ja stvarno ne znam što bi ovom Ustavu još trebalo dodatno dodavat, mislim da smo svoje strateške ciljeve postigli. No, ono o čemu se slažem da treba promisliti o broju za taj kvorum birača i da taj broj mora biti razuman i zato razgovaramo danas ovdje.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem se kolegice Petir, u pravu ste, ovaj tada je vlast navodno bila protiv tog referenduma, bila je vjerojatno međutim nisu poduzeli osnovne korake, a to je da nisu uputili taj zahtjev na ocjenu Ustavnom sudu, to sami znate nego je Ustavni sud onu ocjenu svoju donio po svom tzv. općem pravu nadzora. Međutim, ima druga stvar, čak i ako jesu imali ste te aktere protiv sebe imali su najjačeg uz sebe, a to je bila crkva. I kad imate ovaj crkvu da vam prikuplja i pomaže u prikupljanju potpisa i osiguranju glasova onda je to jedna sasvim druga situacija koju smo onda i vidjeli na rezultatu tog referenduma, ali o tom potom, nebitno danas govorimo o uređenju. Da, mislim da se moramo moći dogovoriti da se smanji kvorum odlučivanja. I druga stvar, da možda trebamo i razmisliti da on ne bude u postotku nego da fiksiramo broj kao što i fiksiramo apsolutni broj za broj potrebnih potpisa za uopće pokretanje narodne referendumske inicijative.
Hvala, nemate više replika i sad prelazimo na završne stavove. Prvi je gospodin Damir Habijan ispred HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, evo danas ovdje zapravo smo trebali raspravljati o tome da li ćemo pristupiti izmjenama Ustava i Ustavnog zakona ili ne, ali međutim 95% vremena smo raspravljali o nečemu što zapravo niti nije tema današnje rasprave, ali dobro, nije to niti prvi put. Prije 2 mjeseca ili nešto više ovdje smo raspravljali o prijedlogu Zakona o referendumu i većina se složila kako je potrebno da uredimo to pravno područje koje se tiče referenduma, a u tome složila i oporba i na tom tragu krenulo se zapravo odnosno krenulo se u tom smjeru i ovo je taj prvi korak koji moramo napraviti ako doista to pravno područje referenduma želimo urediti. I mislim da je dobro ovdje još jedanput spomenuti da postoji ovaj dio konstruktivne oporbe koji je to prepoznao i koji je pristupio i ujedno potpisao ovu inicijativu odnosno ovaj prijedlog, dakle 92 zastupnica i zastupnica je isti potpisalo. Međutim, postoji i dalje ovaj jedan manji dio oporbe koji je danas ponovno pokazao jednu, jedno licemjerje, dakle koji ovdje tvrdi da oni nisu bili upoznati da se pokreće ova inicijativa, da se pokreće ovaj prijedlog. Istodobno prošlog tjedna u ovom saboru organizirali su upravo tribinu i okrugli stol na tu temu, dakle oko referenduma. Druga stvar nisu znali da se raspravlja o ovome, nije niti čudo kad njihov predstavnik iz Kluba MOST-a kolega Raspudić ovdje kaže da su s indignacijom, dakle citiram s indignacijom odbili da sudjeluju u razgovorima oko izmjena Ustava i Ustavnog zakona. To podsjeća na ono kada su odbili razgovarati o korona krizi pa su kasnije nakon toga poziv premijera, nakon toga su također izašli, izlazili s nekim svojim i djelom. Nisu znali za ove izmjene Ustava i Ustavnog zakona, a jučer su jurili automobilom prema Zagrebu da spase narod od zločestog HDZ-a. Isto tako, plakali su i kukali ovdje mjesecima kako je bilo teško po zimi skupit gotovo 400.000 potpisa prema važećem dakle Zakonu o referendumu, međutim danas kada se na početku ovih izmjena predlaže da govorimo o 250 dakle fiksnom broju 250.000 potpisa potrebnih za izmjenu, za pokretanje referenduma, e danas im to više ne odgovara. Dakle, još jednom drago mi je zapravo da je ovaj manji dio oporbe pokazao jedno licemjerje i da je demantirao danas sam sebe u nekoliko navrata. Nisu se dobro dogovorili očito unutar kluba. Druga stvar, puno je bilo riječi o Ustavnom sudu i mislim da je u nekoliko navrata ovdje zapravo krivo bilo postavljeno da je Ustavni sud dio sudbene vlasti. Dakle, Ustavni sud nije dio sudbene vlasti, Ustavni sud je četvrti stup vlasti, uz zakonodavnu, izvršnu i sudbenu vlast, Ustavni sud je četvrti stup vlasti. Ja mislim da nitko ne može poreći da se u njemu nalaze stručni ljudi. Isto tako postavljam pitanje i u ovom trenutku i po sada važećem dakle Zakonu o referendumu, Ustavni sud je taj koji ocjenjuje dopuštenost i ustavnost određenog referendumskog pitanja što će isto tako ako prođe ovakav prijedlog dakle izmjena Ustava i Ustavnog zakona i sada činiti, ali prije nego takvo, nego se počne sa prikupljanjem potpisa što u konačnici nije niti loše, što je i cilj da se smanje i troškovi i energija, ali i sva ona strast koja se ponekad u to stavi. I postavlja se pitanje koje bi to tijelo bilo ako to nije Ustavni sud da odlučuje o ustavnosti i dopuštenosti pitanja. Bilo je riječi o Venecijanskoj komisiji pa samo par, par stvari da se dotaknemo oko toga. Dakle, ovdje se spominjalo od strane kolegice Raspudić Članak 7a., ali izbjegavala je Članak 7b. preporuka Venecijanske komisije. Isto tako, izbjegavale su kada se govorilo dakle o preporukama Venecijanske komisije koja kaže kako je potrebno da u pitanjima koja spadaju u ustavne kategorije da postoji kvorum odlučivanja, a isto tako kada se govorilo o preporukama Venecijanske komisije izbjegavali ste spomenuti kako stoji kako se referendumi ne mogu održati ako se tekst prijedloga za koji se traži raspisivanje referenduma odnosi na pitanje koje je u isključivoj nadležnosti parlamenta. Nešto slično formulaciji koja stoji u ovom prijedlogu koji je i sad predmet ovih izmjena Ustava i Ustavnog zakona. Prema tome, ovo je tek prvi korak, slijedi nam nakon toga također pred odborom ako ovo se običnom većinom u Hrvatskom saboru usvoji slijedi nam dakle utvrđivanje nacrta pred odborom, nakon toga tek slijedi rasprava u Hrvatskom saboru o samim izmjenama Ustava i Ustavnog zakona. U konačnici ono što je rekao kolega Bošnjaković u ime Kluba zastupnika HDZ-a naravno da ćemo podržati ovakav prijedlog odluke. Hvala.
Gospođa Sandra Benčić, zastupat će završne stavove Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajućem. Evo za završno možda da rekapituliramo ono što je zapravo osnova ovog čitavog procesa, a to proces izmjena Ustava se odvija u tri koraka. Prvi korak je odluka o pristupanju promjeni Ustava, drugi korak je odluka o nacrtu promjena Ustava, a treći korak jest odlučivanje o promjeni Ustava. Prvi i drugi korak, pristupanje promjenama i nacrt promjena izglasavaju se većinom svih zastupnika jel, znači većinom svih zastupnika. Dok se treći korak dakle sama izmjena Ustava izglasava 2/3 većinom svih zastupnika. Očekujemo s obzirom na to da ste radili dopunu naziva ove točke o kojoj danas raspravljamo pa osim što se na početku zvala pristupanje promjenama odluku o pristupanju promjenama ste nadopunili time da se zove Odluka o pristupanju promjena Ustava i nacrtu promjena Ustava, međutim nadam se da ste svjesni da to moraju u glasanju biti dva odvojena pitanja i da se ne može o tim pitanjima glasati kao o jednoj točci jer bi to zaista bilo kontra onome što piše u Ustavu. To su odvojeni stavci Ustava 1, 2, 3 i tako se mora i odlučivati. Za svako je propisano posebno kojom većinom. Ne može biti jedna odluka. Ja razumijem zašto bi vi išli na to, ali to vam je moguće, mislim to vam onda zaista se može rušiti i nemojte to raditi jer ćete kontaminirat proces. A da bi proces bio dobar šta je nužno? Većina, velika većina se slaže da treba ići u izmjene Ustava, ali ne bilo kakve izmjene Ustava. Velika većina će se i složiti da treba smanjiti broj potrebnih potpisa za pokretanje narodne inicijative referendumske jer zaista sada 10% ukupnog broja birača je preotegotna okolnost za narodne inicijative. Dobro je da smanjujemo na broj i dobro je da imamo fiksni broj. Oko svega ostaloga se ne slažemo i to treba biti proces u kojem se debatira u koraku 2, u koraku 3. Ako zbrzate to, ako zbrzate to nećete dobiti niti kvalitetne, a niti na kraju izglasane promjene. Međutim, mi koji se slažemo oko toga da treba mijenjati Ustav, dakle da treba pristupiti izmjenama Ustava, jasno smo rekli da kada se Ustav otvara očekujemo da se i otvore ona pitanja koja su goruća pitanja. Postoji prijedlog opozicijski da se u Ustav sada i uvede pravo žene na slobodu odlučivanja o rađanju. To smo čuli, taj prijedlog je tj. taj prijedlog je bio i u nacrtu Ustava, božićnog Ustava, on je čudom nestao 2 tjedna prije izglasavanja. Znamo na pritisak kojih grupa, ali on je bio prepoznat. Dakle, on je bio prepoznat i dio je … [[Govornica se ne razumije.]] našeg Ustava. I to postoje zapisi o tome. Vrijeme je da se tim pritiscima odupremo, kažemo sekularna smo država i da prepoznajemo pravo žene na izbor. I s obzirom da nismo uspjeli institucionalno osigurati provedbu zakona da sada ćemo dati komitment i reći da to je ustavno pravo, država će biti odgovorna za štetu ako to ne osigura i niti jedna većina u Ustavnom sudu nikada to neće promijeniti jer se radi o ustavnoj odredbi i to o ustavnoj odredbi o ljudskim pravima, temeljnim pravima. I zato vas pozivam još jednom da napravimo veliki civilizacijski iskorak i da otvorimo prostor da kada već otvaramo Ustav da napravimo ono što je za naše građane bitno. Da uredimo mogućnost referenduma na način da to bude uređeno područje, da se olakša pokretanje narodne inicijative i da dakako budu omogućene efikasno se provesti do kraja, al da s druge strane isto tako zaštitimo pravo žene na izbor. Vi znate da vaši glasači to podržavaju.
Hvala. Gospođa Katarina Peović, HSS i Radnička fronta završno. Izvolite.
Hvala svima, mislim ovo što je Sandra rekla u stvari bi bilo dobro da je moguće, nažalost već je vladajuća većina odbila da se uvrsti u raspravu ono šta je tražila progresivna oporba, a što je vezano uz pravo žene na slobodni izbor i drugu rečenicu koju smo unijeli, a to je pravo koje treba država osigurati. No, svakako pozivam mislim još uvijek postoji prostor da vi zapravo u ovome procesu poštujete mišljenje vaših vlastitih birača jer sada idete protiv njega. Ali kao što sam rekla u prethodnoj raspravi čak i ako niste odlučili uvrstiti to u ove izmjene znači Ustava nejasno je stvarno zašto ste dozvolili da jedan prijedlog koji ima dovoljan broj potpisa uđe u dnevni red ove sjednice, a drugi prijedlog koji isto tako ima dovoljan broj potpisa i koji je isto tako sadržajan, znači mijenjanje Ustava nije danas u raspravi. To je potpuno nerazumljivo jel, to je ono ipak signal negdje iako smo sudjelovali u ovim prijedlogima da nema volje da se razgovara, da se priča o tome kakve bi te promjene trebale biti. A ja ću ovdje samo ukratko sumirati ono što je s naše strane primjedba. Znači samo, znači ima 4 segmenta koje ovdje mijenjamo. Samo u jednom segmentu su promjene i prijedlog promjena dobre. Znači to je smanjivanje broja potpisa s 10% na 250.000, to su svi pozdravili plus znači svakako povećanje dana koliko za koliko treba skupiti potpise znači s 15 na 40. To su svi rekla bih pozdravili. Druga stvar je stavljanje kvoruma, e sad tu se mnogi slažu pa i mi da bi bilo ovo dobro za ustavni, ustavne promjene kvorum, ali da je ovaj kvorum apsolutno previsok. Znači to nije kvorum koji je realan. Znači u HDZ-ovom prijedlogu referendum prolazi ako jedna trećina birača upisanih u RH podupre referendumsko pitanje za promjenu Ustava i organskih zakona. A još je licemjernije pravilo koje ste uveli da znači za razvrgavanje i za udruživanje u nadnacionalne zajednice to treba biti više od 50%. Za zakone ste stavili 1/3 i tu se slažem sa prijedlog da tu zapravo možda i ne treba kvorum jer je to nešto fluidno. Što se tiče Ustava svakako i organskih zakona 25 do 30% upisanih birača to bi brojčano bilo negdje oko 967.500, za udruživanje i razdruživanje isto tako 25 do 30% iako je znači tada kad smo imali taj referendum o ulasku u EU trebalo znači samo 50% izašlih birača, to je bilo negdje znači kad se u usporedbi sa sadašnjim brojem 1/3 sadašnjih birača. Znači ne možemo se igrati na taj način udruživanja i razdruživanja iz nadnacionalnih zajednica na način you can chech in any time you like but you never leave, znači to nije hotel California, Europa i ne bismo trebali na taj način tome pristupati. Pokazuje se vjerojatno i nekakav tip paranoje od nekih jugoslavenskih ili regionalnih udruživanja u ovom prijedlogu. Ono što je bitno kod ovog kvoruma reći je da na jesen će se ići najvjerojatnije u promjenu Ustava progresivna oporba će ići na vraćanje jel to je važno naglasiti vraćanje prava na pobačaj u Ustav. I sada se naravno dižu kvote da bi se vratilo pravo koje je prije 50 godina izboreno, koje je ušlo u Ustav sada jel HDZ hoće uvesti da 1/3 upisanih birača mora glasati za tu opciju, to bi bilo preko milijun 290 tisuća mora biti za referendumsko pitanje koje mijenja Ustav. A znači to je potpuno nerealno niti je to realan i pošten kvorum. Kad smo znači mijenjali taj Ustav sa definicijom obitelji to je bilo nekih, to je bilo manje od milijun koliko znam jel. Treća stvar je još problematičnija, znači to je ograničavanje onog o čemu se može raspisati referendum. Znači tu apsolutno treba reći da što se tog tiče možemo očekivati da se bilo koji referendum ne može pokrenuti i provjera ustavnosti, Ustavni sud bi trebao bit partner i asistent, a ne blok [[Upadica: Hvala.]] referendumskim inicijativama. Hvala.
Gospodin Arsen Bauk, završno SDP. Izvolite.
Zahvaljujem najprije zbog zapisnika, kolega Boriću ja doista jesam bio ministar uprave ali moja zadaća u referendumima je bila prebrojat potpise sve ostalo je išlo u sabor, a što se tiče brojanja potpisa nije bilo primjedbi. A što se tiče Ustavnog suda i sudaca koji su bili u Ustavnom sudu za vrijeme vlade Zorana Milanovića svih 13 je izabrano za vrijeme dok je na vlasti bio HDZ, tako da oni sa našom vladom nisu imali doista nikakve veze. Što se tiče ovoga prijedloga promjene Ustava pokušat ću se malo slikovito sportskim rječnikom izrazit. Ako je obično funkcioniranje, ako se obično funkcioniranje parlamenta, vlade i parlamentarne većine može usporediti s nekom atletskom disciplinom to je skok u dalj. Znači idete pokušavate da ne napravite prijestup i skočite. A promjena Ustava se može, promjena Ustava se može usporediti s troskokom. Dakle, idete i morate 3 puta skočiti i ne napraviti prijestup da bi bilo ispravno. I svjetska prvakinja i svjetska rekorderka u troskoku Yulimare Rojas ne može nastupiti u skoku u dalj jer je normu ostvarila sa tenisicama za troskok koji imaju ovoga malo veći đon. Tako da i kod promjena Ustava treba pazit da se ne skače sa tenisicama za obične zakone nego da se oprema prilagodi disciplini koja ide. A zašto ovo govorim? Dakle, mi smo i to ako tko bude pažljivije želio tražiti moje rasprave i izjave nekoliko puta pozivali parlamentarnu većinu da pristupi promjenama Ustava zbog referendumske materije. Ove promjene Ustava imaju 4 stupa gdje su u sva 4 smjera po mom mišljenju napravljeni pomaci u dobrom pravcu. Kod smanjenja broja potpisa, kod definiranja tema, kod kvoruma za odlučivanje i kod prethodne provjere ustavnosti. Dakle pravac je okej, za troskok, može. E sad, nije sva, nisu svi tu detalji ovoga, nisu svi tu detalji baš najbolje napisani i posebno treba dakle paziti na zareze, točke i ove rečenice koje se tiču Ustavnog suda i ja ću u ovom trenutku dok se ne dokaže drugačije, ove odredbe o prethodnoj provjeri i referendumskog pitanja tumačiti u afirmativnom smislu, a to je da Ustavni sud daje uputu organizatorima kako da eventualno usklade pitanje s time da ono više i ne mora ić ustvari na provjeru ustavnosti nego da se unaprijed zna da je pitanje ustavno i da se o njemu krenu skupljati potpisi i da će se ako se skupe potpisi raspisati o tome referendum. Što se tiče kvoruma odlučivanja, bilo je i strožih prijedloga od ovoga, mislim da se treba naći jedno razumno rješenje i zato služe razgovori. E sad, mislim da bi bilo dobro da se u promjenama Ustava ne bude previše krut i da se ne robuje određenim lancima, da kolegi Bošnjakoviću skinemo okove samo na temelju okviru ovog Prijedloga nego da ako se dogovorimo o nekim drugim temama, da se može to naći u nacrtu i prijedlogu Ustava. Ono što je dobro kad se ova odluka donese, onda cijeli proces ide u Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, a ne moramo se više nalaziti po klubovima. E zašto je to dobro? Između ostalog, i zbog toga što, ako pogledate izvješće sa rasprave Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav primijetit ćete da je ova odluka na plenarnu sjednicu upućena sa 10 glasova, to je više od dvotrećinske većine, to je tročetvrtinska većina i pandan je 116 zastupnika u HS-u, prema tome postoji dovoljna razina političke volje i političke mudrosti u HS-u da se ovaj proces koji je započet dovrši do kraja. I prema tome, nemojte sad u krivim tenisicama, tenisice za skok u dalj krenuti skakati troskot znači jer diskvalificirana je ova koja je u tim, predebele su ili su predsjedniče, potplat je bio malo preuski. Prema tome, ima prostora za promjenu Ustava, ima dovoljno političke volje da se ove stvari riješe i naravno, ja znam da bi vi bili najsretniji da mi na jesen donesemo 600 tisuća potpisa i da vi kažete, evo, moramo, žao nam je, moramo i da to tako riješimo i mi ćemo se potruditi da vam to i tako i priuštimo. Zahvaljujem.
Molim. Molim. I na kraju, g. Nikola Grmoja završni stavovi Mosta. Izvolite.
Da pojasnimo, ima zbunjenih ovdje, vidim, posebno je zbunjen kolega Habijan koji postavlja pitanje kako to da smo mi imali okrugli stol o ustavnim izmjenama, kažemo da nismo znali da će ovo biti na raspravi. Pa mi znamo da su tema ustavne izmjene odnosno izmjene Ustava ili ustavne promjene, ali nije bilo planirano da danas na dnevnom redu bude ova rasprava. Mucao je, mucao je kolega Reiner, potpredsjednik Sabora kada je najavljivao tu, tu izmjenu dnevnog reda dakle, jedva je to izgovorio kada su mu dostavili ovdje. Broj 2. Broj 2, dakle kao odgovorna stranka i ozbiljna stranka napravili smo okrugli stol na koje smo pozvali predstavnike sindikata, predstavnike civilnih udruga, predstavnike inicijativa koje su pokretale dosad referendum u Hrvatskoj i predstavnike civilnih udruga koje nadziru izborne procese i same referendume. I tu su izneseni mnogi dobri prijedlozi, neke od njih ćemo vrlo vjerojatno i kroz određeni zaključak uputiti. Ono što meni nakon ovog dana danas zapravo nije jasno, zašto oporba podržava HDZ? Evo, tu je kolega iz IDS-a, Lerotić, dakle neka mi netko da, evo, kolega Bauk, neka mi netko da, kolegica Marić, neka mi netko da jedan argument zbog kojeg ćete vi u petak dignuti ruku za ove HDZ-ove izmjene Ustava. Jedan jedini argument. Ako HDZ bude imao 76 ruku, proces ide dalje jer njima ni ne treba nego 76 ruku da se proces nastavi. Dakle vi i dalje možete razgovarati s HDZ-om o izmjenama Ustava. Vi u petak, kolega Lerotiću iz IDS-a, kolega Bauk, kolegice Marić i ostali, vi ako u petak dignete ruku, vi ste digli ruke za ove izmjene Ustava, za ovo što HDZ predlaže. Ne da proces ide dalje jer proces ide dalje neovisno o vama. Proces se nastavlja neovisno o vama. Dakle ne može, niste potrebni uopće osim ako želite iz nekog razloga, ja ne znam što ste dobili, nismo bili na tim razgovorima, odbili smo te razgovore, nismo željeli u njima uopće sudjelovati, ne znam što vam je obećano. Je li obećana nekakva cesta, nekakav tunel, je li obećan dakle kolegi Bauku nešto što je obećano, ja ne mogu znati, Socijaldemokratima, dakle što je obećano? To vi trebate reći hrvatskoj javnosti. Koji je razlog dakle da vi dignete u petak ruke za ove izmjene Ustava. Ako se u procesu koji slijedi vi uspijete izboriti za vaše političke ciljeve, pa vi ćete tada moći dignuti ruke za taj ustavni okvir koji dogovorite s HDZ-om. Ali ga sad niste dogovorili. Ovo su HDZ-ove izmjene Ustava. Dakle nema nikakvog niti političkog niti racionalnog razloga zbog kojeg biste vi dignuli ruke u petak za HDZ osim ako vam nešto nije obećano. Osim ako nešto ne krijete od hrvatske javnosti i ja vas pozivam da sve namjere, sve naume otkrijete. Otkrijte javnosti što ste ispregovarali. I nemojte se dakle kriti iza toga da vi podržavate da proces ide dalje. Proces ide dalje i bez vas. I HDZ bez vas ne može izmijeniti Ustav. Oni bez vas ne mogu izmijeniti Ustav i vi im ne trebate da proces ide dalje, vi im trebate samo kada se zajednički dogovorite oko izmjena Ustava, da onda svi zajedno dignete ruku. I pozivam hrvatske građane, pratite u petak tko će asistirati HDZ-u i Andreju Plenkoviću. Danas su već pohvaljeni od Plenkovića kao razumne političke opcije, znači kolega Bauk je dobio pohvalu, kolega Lerotić je dobio pohvalu od Plenkovića, znači Socijaldemokrati i svi oni dakle koji sudjeluju u ovom procesu. Dakle razotkrit ćete se u petak kolegice Glasovac, ne trebate se sad nervirati oko ovog što ja govorim ako u petak nećete glasovati za HDZ. Tada će ovo što ja govorim biti potpuna glupost i moći ćete u petak, kad ne budete glasali za HDZ reći Grmoja nas je lažno optuživao. Ako u petak dignete ruku za HDZ, ja ću biti u pravu i riješena stvar. Most će ovo dakle sa gnušanjem odbaciti [[Upadica: Vrijeme. Vrijeme.]] ovo ubijanje referenduma i volje naroda.
Vrijeme. E sada. Sada možda, vi možete ić na mjesto, a koliko se ja sjećam, samo, ... [[Upadica se ne čuje.]] Krumpiri, krumpiri 10 kuna. Šljive 20, na tržnici smo. G. Bauk je bio prvi koliko se ja sjećam, a ne g. Lerotić. A imate 2 opomene. G. Lerotić izvolite.
Hvala. Čl. 238, naime, predstavnici IDS-a su u ovom Saboru od 2. saziva, predstavnici SDP-a od 1. i jedini smo koji nikad nismo koalirali sa HDZ-om za razliku od HSS-a, HSLS-a, HNS-a i mnogih drugih, a da se metaforički izrazim poput kolege Raspudića, neki su se 2015. i 2016. igrali s lisicom i oba puta završili u kokošinjcu.
Hvala lijepa. ... [[Upadica se ne čuje.]] Vi znate da ide opomena jer je bila replika. Idemo dalje. Gđa. Andreja Marić.
Hvala lijepa. Čl. 238, vrijeđanje i izvrtanje svega što je do sada rečeno od kolege Grmoje. Ja sam zaista na prvo prozivanje mog imena odšutjela, ali na drugo bome neću. Znači ne možete tako izvrtati stvari, da nam je nešto obećano, itd. i odakle vam pravo biti vidoviti Milan i govoriti, je, vi ćete to tako i tako. Mislim malo ipak vrijeđate, pretjerali ste ga stvarno. Hvala.
Znači ja neću promijeniti svoj stav, ne ulazim u sadržaj, moram vam dati opomenu radi toga što je bila replika. Sada je na redu. Da, da, znam, ali ima još povreda Poslovnika, ne? Čujte, nećete ić preko reda valjda, nismo u pošti. G. Borić, izvolite.
Hvala. Čl. 238, veliki stručnjak za arbitražu, g. Grmoja koji je tada znao što će danas biti, danas opet oporbi pokušava sugerirati što će biti u petak. On sve zna, kaže borim se za građane, ali gledam na tome male svoje partikularne interese, ove male strančice Most, to mi je važnije nego ono što vi želite urediti da bude kako treba, a to je referendum jer mi tada imamo problem. Ne možemo politizirati ne možemo raditi ovo što smo radili i to je [[Upadica: Hvala lijepa. Hvala. Hvala.]] jedina njegova poruka danas [[Upadica: Bilo je, bila je…]] Čovjek …
… treća i imate treću opomenu i oduzimanje riječi do kraja ove rasprave. G. Habijan, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, povrijeđen je čl. 238 od strane kolege Grmoje. Dakle interesantno je da predsjednik Antikorupcijskog vijeća zapravo ovdje u svom govoru barem 3 minute je pokazao pravi primjer političke korupcije, dakle vi ste ovdje insinuirali i nagovarali i maltene okrivljavali sve one koji će eventualno u petak glasati za ovaj prijedlog za koji smatraju da je dobar, prema tome, svaka vam čast.
Hvala lijepa. Opomena, bila je replika. Gđa. Anka Mrak-TAritaš.
Hvala lijepo. Referiram se na čl. 238 i naravno, odmah znam da ću dobiti ovaj ono što me slijedi, ali nemam, želim reći da je drago g. Grmoja uspio stići 3. dan na sjednicu Sabora, istina Bog, pretpostavljam da nije prekršio neke prometne ovaj, ona ograničenja, ali dobro da je stigao, a ono što narod kaže da vam se sve stvari u životu dešavaju 3 puta. Prema tome, kolege iz Mosta, prvi put, drugi i treći put ćete vi završiti s HDZ-om.
Hvala. Vrijeme, vrijeme, vrijeme. Bila je replika i sami ste rekli, ide opomena i g. Grmoja. To je treća, moram upozoriti.
Dakle povrijeđen je čl. 238, ja ništa kolegice Marić nisam vama prejudicirao niti rekao što ćete vi napraviti. Ja sam rekao ako budete glasali da će se pokazati da asistirate HDZ-u. Ako ne budete, da ćete me tada s pravom moći prozvati da sam vas lažno optuživao. Gledamo vas u petak, pozivamo hrvatsku javnost da prati, dakle kako će glasovati SDP, Socijaldemokrati i ostatak [[Upadica: Hvala. Hvala lijepa.]] lijeve opozicije. Hvala. Doviđenja.
Hvala. Hvala lijepa. Treća opomena sa oduzimanje riječi. A ne znam zašto meni uvijek padaju takve stvari, izvolite g. Dražen Bošnjaković, u ime predlagatelja na kraju. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Što to? Ne, ne. Ne, g. Peović, prijavili ste se nakon toga. Nakon toga što sam dao g. Bošnjakoviću riječ. Možete poslije g. Bošnjakovića, možete dati povredu Poslovnika, ako hoćete. Hoćete? G. Bošnjaković vam dopušta. Gđa. Peović, samo malo. Gđa. Peović, g. Bošnjaković džentlmenski vam dopušta da Radnička fronta ima svoju riječ [[Upadica: Dobro.]] prije HDZ-a.
E hvala puno. Evo to je isto jedan oblik korupcije kod Nikole Grmoje. Nikoli Grmoji samo želim odgovoriti, znači 238, omalovažavanje zastupnika i zastupnica. Ono što bi bilo korektno makar, je li, kad kažete, cijela lijeva oporba će glasati za HDZ, ... [[Govornik se ne razumije.]] Radnička fronta rekla na početku rasprave da nećemo glasati pa onda, ajmo se ... [[Upadica se ne čuje.]] ovi imaju problema sa brojanjem nekih, a vi imate problema sa slovima.
Hvala lijepa, vrijeme, treća, bila je, bila je, bila je replika, opomena je nažalost s oduzimanjem riječi. Gospodine Bošnjakoviću dobro došli. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo u ime predlagatelja ovih odluka ja se želim svima zahvaliti na raspravi, na doprinosu. Jasno je mi smo tek na prvom koraku, dakle ova rasprava o suštini stvari tek slijedi u drugom i u trećem koraku, ali već smo dobili dosta informacija, već smo dobili dosta dobrih i konstruktivnih prijedloga tako da nećemo ni jedan sa gnušanjem kak bih rekao odbit. Sve ovo ćemo razmotrit, sve ćemo ovo raspravit za drugo čitanje i samo ono što želim reći u formalnom smislu. Ovdje je bilo rečeno da moramo glasat i o odlukama, ali i o nacrtima. Ovdje treba zapravo razlučiti prijedlog nacrta i nacrt. Mi sad imamo odluku sa prijedlogom nacrta, a u drugom koraku idemo zapravo sa konkretnim nacrtom. Tako da s te strane razriješimo tu, tu dvojbu. O amandmanima koje ste podnijeli, mi smo predlagatelji i ima nas 92, imamo sutra dosta vremena raspravit pa ćemo se, pa ćemo se oko toga naći. Ja bih rekao mi smo ponudili jedan dobar koncept po meni uređenja pitanja referenduma koji, koji je ovakav kakav je i dalje ćemo u slijedećim ovaj fazama vidjeti gdje smo. Jasno smo rekli za šta se zalažemo, negdje se čak i poklapamo sa drugima, želimo smanjiti broj potpisa potrebnih, želimo produljiti vrijeme zapravo potrebno za prikupljanje potpisa. Sporno je ovo je li, jako je sporno vezano za prethodnu odluku dopuštenosti ustavnosti samog pitanja. E sad postavljam opet pitanje kakvu situaciju imamo danas? Imamo danas isto Ustavni sud u centru zapravo koji ovaj odlučuje o tome. Također sporna su pitanja vezana za podršku referendumu je li. O tome smo rekli da smo spremni razgovarati, da li je ovo pogođeno 1/3 ili 1/4 to će slijedit u drugom i trećem koraku. Još jednom evo hvala svima na raspravi i zapravo vjerujem da nakon petka postupak ide dalje, evo.
Hvala vam lijepa, gospodin, ne, ne morate ostati ovdje imate replike. Gospodin Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Ovo je poslovnička prilika da bez opomene odgovorim kolegi Grmoji. Prvo mi ove promjene doživljavamo kao zaštitu od desnog populizma i desnog ekstremizma, to je je prvo jer su većina inicijativa je bila antimanjinska.
Ali, ali bi vas molio da i postavite i pitanje gospodinu Bošnjakoviću ne možete samo Grmoji u repliki, oprostite barem spomenite Bošnjakovića.
5 sekundi, 5 sekundi.
Barem spomenite gospodin Bošnjaković, dobro večer.
5 sekundi.
Dobro, barem nešto.
To je još 12 sekundi. Drugo …
Barem nešto, ne, ne, dat ću vam ja vrijeme malo više. Izvolite.
Aha dobro, dobro. Kolega Bošnjakoviću sigurno ste slušali šta me gospodin Grmoja pitao. Drugo, kada se ovako ograniči ovo pitanje onda će biti manje mjesta za ideološke prijepore i onda kada budemo u koaliciji kako je kolega Raspudić rekao da ide ideološki moratorij bit će lakše i nama i vama. Prema tome, mi vama pomažemo s ovim. I treće, ako mi sutra glasamo za odluku, odluka će biti donesena, a ako ne glasamo za odluku [[Upadica: Vrijeme, hvala lijepa.]] odluka će isto biti donesena [[Upadica: Vrijeme, hvala lijepa, vrijeme, hvala lijepa vrijeme.]] a vi ćete nas gledat.
Hoćete odgovoriti gospodin Bošnjaković?
A ja ću vas gleda za Švedsku i Finsku.
Samo malo, molim vas, gospodin Bošnjaković hoćete odgovoriti na pozdrav? Recite.
Šta ću mu, šta ću mu odgovorit … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Recite, pa recite dobro večer i vama. Gospođa Dalija Orešković. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Bošnjakoviću rekli ste tek smo na početku prvom od 3 koraka. Evo, bit će zanimljivo promatrati hoće li se nešto suštinski promijeniti od tog prvog do trećeg ili će i ovaj put HDZ proceduru iskoristiti samo forme radi, a sadržaj onakav kakav se unaprijed i zamislio, zamislio da će biti. I druga stvar koja me zanima, znam da nećete dati iskren, niti točan odgovor, ali ja ću pitanje postaviti pa da čujem što ćete reći. Zašto od svih problematičnih, neuralgičnih točka područja našeg Ustava, zašto baš referendum i zašto baš sada, mora postojati razlog, ovo HDZ ne radi države, radi hrvatskog naroda, radi HDZ-a, radi toga radi, radi HDZ-a mene zanima zašto referendum i zašto sad?
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Pa poštovana kolegice Orešković, to sam rekao već u uvodu danas ujutro zašto referendum. Imali smo na stolu Zakon o referendumu, osjećali smo zapravo i vidjeli smo da on uživa jednu dosta široku podršku, nudi cijeli niz rješenja i zapravo svi smo rekli da on nema smisla ukoliko se ne promijeni Ustav i Ustavni zakon o Ustavnom sudu. I na tom tragu misleći da možemo dobiti širu podršku jer ovdje nema, ovdje nema HDZ-ovih izmjena Ustava. Ovdje mogu biti samo šire izmjene Ustava znači koje imaju širu podršku. I tu računamo da možemo dobit širu podršku i referendum zapravo uvest u jedne okvire koji su zapravo bolji od ovih koje imamo. Ako u tome uspijemo bit će bolje za naše društvo, ako ne pokušali smo, a dalje ćemo sve ovo kako ste rekli na početku, dalje ćemo sve pratiti.
Hvala vam lijepa. Zaključujem raspravu, glasat ćemo kada se steknu uvjeti. Informatika traži nekoliko minuta za svoje potrebe, ovaj u 18 sati i 50 minuta idemo dalje. STANKA U 18,43 SATI. Dobro, prilagodili smo uvjete rada i krećemo na slijedeću točku dnevnoga reda koja je: - Prijedlog Zaključka o obavezi osiguravanja zakonskog prava na prekid trudnoće na zahtjev u svim ovlaštenim zdravstvenim ustanovama u RH Predlagateljica je zastupnica Anka Mrak Taritaš na temelju Članka 33., 165. i 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu je proveo Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnica predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Izvolite gospođo Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege, opet u Hrvatskom saboru razgovaramo o pobačaju, nije prvi put, a sigurna sam svakako da nije ni zadnji put, ali ovaj put tema nije novi Zakon o pobačaju, niti je tema uvrštavanje prava na pobačaj u Ustav, obje nam te stvari sigurno trebaju, ali niti zakon koji uređuje pobačaj, niti toga da ga Ustav ne spominje nisu naši najveći problemi po tom pitanju. Zakon imamo, doduše vrlo star, ali na sreću za vrijeme kada je donešen je bio je vrlo moderan pa i danas kako tako funkcionira. Ustavni sud dao je svoje mišljenje o pobačaju, proglasio je da je u skladu s Ustavom odnosno da bi njegova zabrana bila protivna Ustavu. Uvjeravaju nas da je to dosta iako zbog nedavnog iskustva iz SAD-a ukidanjem presude mislimo da moramo biti jako oprezni. Ali zaključak o kojem danas raspravljamo je na tom, kao prvo želim zahvaliti kolegicama i kolegama koji su svojim potpisima doveli do rasprave, tiče se nečeg drugog. Ovaj zaključak tiče se ostvarivanja prava na pobačaj. Tiče se dostupnosti pobačaja. Tiče se toga da prava iz zakona i odluka Ustavnog suda budu zaista i ostvariva, da ono što piše na papiru postoji i u stvarnom životu, a tu imamo ozbiljan problem. Ozbiljan. Zbog tzv. priziva savjesti, zbog priziva savjesti u nekim velikim hrvatskim bolnicama pobačaj na zahtjev je potpuno nedostupan, a u nekima je to vrlo teško. Liječnici, ginekolozi i anesteziolozi, medicinsko osoblje, primalje svi oni mogu biti, a i veliki broj ih je u prizivu savjesti. Meni je posebno problematično da imamo čak i specijalizante ginekologije koji su već kao specijalizanti u prizivu savjesti, prije nego što li su specijalizirali oni su već rekli da neće obavljati dio svog posla. Priziv savjesti temelji se na ideji slobode, mišljenja savjesti i vjeroispovijesti koju jamče mnoge konvencije o ljudskim pravima kao i demokratski ustavi, ali pogrešno je staviti znak jednakosti između slobode savjesti pojedinca s pravom da na radnom mjestu koje se plaća javnim novcem, dakle novcem svih građana tih istim građanima se odbija pružiti usluga koja je zakonom dopuštena i predviđena. Ta veza je vrlo natuknuta. Čest slučaj priziva savjesti s kojim se susrećemo je onaj kod služenja vojske. U svim civiliziranim zemljama, a u kojima još postoji obvezni vojni rok, ročnici se mogu pozvati na priziv savjesti u vezi s nošenjem oružja i onda vojni rok služe na neki drugi način, ali to se odnosi na situacije kad postoji obaveza za sve. Da mi svi iz nekog razloga u jednom dijelu svog života moramo bit recimo ginekolozi od kojih se očekuje da rade i pobačaje ja bih razumjela taj priziv savjesti. Ali nitko nije obavezan biti ginekolog ili anesteziolog. Oni koji imaju tako istančan moralni osjećaj trebali bi razmislit o tome da specijaliziraju neku drugu granu medicine, a ne ovu s kojom imaju problem. Svojim odbijanjem da obavljaju zahvate koji su zakonom dozvoljeni i uobičajeni dio posla oni su zapravo bešćutni iako se pozivaju na moral i savjest. Bešćutni su prema pacijenticama koji u teškoj situaciji odbijaju pomoći, a bešćutni su i prema svojim kolegama koji su ako nisu u prizivu savjesti pretvaraju u doktore za pobačaj jer moraju nadoknaditi nerad svojih kolega. Posebna skupina su oni koji u javnoj ustanovi imaju taj istančani moralni osjećaj, ali onda kad dođu u privatne ostave ih na vratima i nemaju problem s prizivom. A svi znamo da ima solidna količina takvih. Još manje veze ima ideja slobode savjesti s tim da neka javna zdravstvena ustanova uopće ne pruža neku zakonom propisanu i dostupnu uslugu zato što su svi ili većina liječnika se pozvali na priziv savjesti. U tim, tom smislu pozivanje na priziv savjesti nije ostvarivanje nečijih ljudskih ili građanskih prava već upravo suprotno to je kršenje nečijih prava jer u samom temelju ideje naših prava je da njihovo ostvarivanje ne može biti takovo da se zbog njega krše ili uskraćuju neka tuđa prava. U svojoj analizi pravnih izvora i standarda prizivi savjesti pučka pravobraniteljica RH navodi slijedeće citiram, u odredbama pravno obvezujućih međunarodnih dokumenata s područja zaštite ljudskih prava priziv savjesti ne navodi se izrijekom kao zasebno ljudsko pravo koje su države dužne osigurati. Pritom pravobraniteljica dodaje i da priziv kao pravo nije apsolutno i može se ograničiti, a u kontekstu priziva savjesti u zdravstvu ne smije biti prepreka pristupu pravu na zdravlje odnosno zdravstvenim uslugama. Čini mi se pametnom dosta. Premijer Plenković nas optužuje da razgovaramo o pobačaju i da time skupljamo jeftine političke poene na temi koja dijeli javnost. Kralju jeftinih političkih poena kojeg građani skupo plaćaju ne sviđa se tema pobačaja. Zadnji put kad je bio u saboru gotovo me je optužio da sam vlastoručno organizirala slučaj Čavajda. Osim što me brine ta razina paranoje moram premijeru reći ovo. Ne treba u Hrvatskoj nitko posebno organizirati skandale, to vi i institucije koje ste zaposlili radite sjajno. Jesmo li ja ili netko od nas ovdje rekli bolnicama da ženi u ozbiljnoj teškoj situaciji uskrati zdravstvenu uslugu? Jesmo li mi organizirali komisije koje su lagale i muljale? Je li divlji ravnatelj KBC-a naš čovjek ili nesposobni ministar? Nitko ništa nije morao organizirati, tragični propusti, nesposobnost, gaženje zakona, propisa, etičkih normi to je Plenkovićeva vlada i njegova ekipa za to mu ne treba ničija pomoć. Pritom tema pobačaja uopće ne dijeli javnost, stav naše javnosti je tu vrlo jasan. Prema zadnjem istraživanju rađenom na tu temu na 1.000 ispitanika 72,8% ljudi u Hrvatskoj podržava pravo na pobačaj. Čini mi se da je to sasvim solidna većina. Pri tom istraživanju kad se podrška usporedi s podržavanjem političkih stranaka iznad 50% je od krajnje lijevo do krajnje desno. HDZ-ovi birači su na 64,3% podrške. Dakle, premijer baš jako griješi misleći da ovaj zaključak koji danas predstavljam dijeli javnost jer ono zapravo nije zaključak o pobačaju. Ovo je zaključak o ostvarivanju ljudskih i građanskih prava koja su upisana u naš Ustav, odluke Ustavnog suda i zakone. Ovaj zakon, ovaj zaključak je poštivanje zakona i jednakosti pred zakonom. To je dakle zaključak o osnovnim elementima države koja funkcionira i ako to dijeli javnost, e kolegice i kolege čini mi se da imamo ozbiljan problem. Što dakle predlažem da sabor podrži? Predlažem da sabor podrži zaključak kojim se vladu obvezuje da do kraja 2022. godine osigura dovoljan broj liječnika koji obavljaju prekid trudnoće na zahtjev u svim za to ovlaštenim zdravstvenim ustanovama u RH kako bi zakonsko pravo na prekid trudnoće na zahtjev bilo dostupno, neograničeno i neometano. I to je sve. Točka. Predlažem da se vladi da nalog da u svojim vlastitim institucijama poštiva vlastite zakone i Ustav. Sramota je da to uopće moramo tražiti posebnim zaključkom. Čovjek bi pomislio da se u jednoj normalnoj državi nekako očekuje samo po sebe, ali ne. Mi za ostvarivanje zakonom posebnih prava moramo pisati posebne zaključke, pa ona skupljati potpise da dođu na raspravu, a onda će ga vladajuća većina još i odbiti. To je nažalost stupanj vladavine prava u Hrvatskoj. A kakovi su službeni podaci o prizivu savjesti? Ne znamo točno. I to je jedan ozbiljan problem sam za sebe. Kad Ministarstvo zdravstva opće može utjecati na organizaciju posla tako da se poštuju zakoni ako ni samo nema poima kakva je situacija po bolnicama i koliko liječnika i medicinskog osoblja zaista ne obavlja svoj posao. Već spomenuta pučka pravobraniteljica upozorava nas u svojoj analizi da je priziv savjesti individualno pravo koje kao pojedinci mogu koristiti zdravstveni djelatnosti, djelatnici, ali odgovornost ustanova odnosno države je da osigura da prizivanje na priziv savjesti nema utjecaj na cijelu ustanovu odnosno dijelove zdravstvenog sustava. I to je točno ono što tražimo, ni više, ni manje. Nitko ovdje ne govori što god o prizivu savjesti mislili da ga treba zabranjivati iako nam i to podvaljujete. Ali ono o čemu govorimo da se posao u zdravstvu mora osigurati tako da priziv savjesti nemaju negativni utjecaj na pružanje zdravstvenih usluga. A kako će se posao organizirati kad nemaju poima kakvo je stanje. 20. travnja ove godine premijera Plenkovića sam na aktualnom prijepodnevu pitala kako vlada kani osigurati zakonom zajamčena prava na pobačaj? Njegova reakcija bila je da se iznenadio da je to uopće problem i da nema te informacije, ali teatralno se okrenuo prema ministru Berošu i dao mu je važno nalog da dostavi podatke. Znam da su na temelju tog premijerovog naloga ministru i saborske službe savjesno odradivši svoj dio posla poslale upit. Ne budi lijena i ja sam ministru Berošu poslala zastupničko pitanja na istu temu. Pitala sam ga da mi dostavi točne službene podatke o broju liječnika specijalista ginekologije, liječnika specijalista anesteziologije, specijalista ginekologije i specijalista anesteziologije u hrvatskim bolničkim centrima, kliničkim bolnicama, klinikama, općim bolnicama i drugim javnim zdravstvenim ustanovama koji se pozivaju na priziv savjesti te odbijaju provoditi zahvate prekida trudnoće, prenatalnu dijagnostiku i/ili propisivanje kontracepcijskih sredstava na temelju Članka 20. Zakon o liječništvu. Molila sam da se ti podaci razvrstaju po ustanovama uz navođenje ukupnog broja liječnika navedenih specijalizacija koji tamo rade kako bi znali o kojem postotku se radi gdje je to zapravo ključni podatak jer 5 liječnika s prizivom savjesti u jednoj bolnici gdje ih je ukupno 5 je nešto sasvim drugo od onih gdje ih je npr. 60. Također pitala sam kako Ministarstvo zdravstva namjerava urediti pitanje organizacije posla i dostupnosti zahvata prekida trudnoće, pitanja izvještavanja ministarstva zbog potrebe planiranja kadrova, o obvezi informiranja pacijentica i javnosti o statusu pojedinog liječnika s obzirom na priziv savjesti, pitanje nadoknade za liječnike koji ne obavljaju svoj posao u punom obimu te pitanje licenciranja i akreditacije ustanova koje ne obavljaju kompletan program zahvata iz ginekologije. Svoje odgovore i premijer Plenković i ja i hrvatska javnost čekamo 3 mjeseca, prošlo je 3 mjeseca usprkos požurnicama koje sabor uredno šalje. Sjetit ćete se da smo pred neko vrijeme imali naslove u medijima kako je ministar Beroš poslao upite o broju liječnika s prizivom savjesti na adrese bolnica, ali o tome kakve je informacije dobio, o tome ne znamo ništa. Zato su se kroz godine uglavnom istraživački novinari i organizacije civilnog društva pokušali doći do tih podataka. Po navodima nekih od njih dok ne dobijemo službene, prema podacima platforme za reproduktivnu pravdu iz travnja 2020. u 8 od 29 zdravstvenih ustanova ovlaštenih nije bilo moguće obaviti prekid trudnoće na zahtjev ili uopće dobiti odgovor na pitanje obavljaju li taj postupak. Među njima su Opća bolnica u Našicama, Požegi, Vinkovcima, Kninu, KBC Split, KBC Sveti Duh, te KBC Sestre milosrdnice. Od nekih ustanova odgovor nije dobiven ni nakon višestrukih upita recimo KBC Sestre milosrdnice. U bolnicama u Požegi i Vinkovcima kolektivno se koristi priziv savjesti. Slično je pokazala i interaktivna karta dostupnosti medicinske usluge prekida trudnoće skupine stručnjaka. Prema toj karti u KBC Sestre milosrdnice 15 od 19 liječnika je koristilo priziv savjesti, a u KBC-u Sveti Duh svih 20. U KBC-u Split samo 1 liječnik nije koristio priziv savjesti. Takvih podataka i istraživanja bilo je još, ali svi pokazuju istu sliku. U nekim od najvećih bolnica pobačaj je nedostupan, u nekima je vrlo ograničeno dostupan, a u nekima pak nema nikakvih problema, liječnici se ne pozivaju na priziv savjesti, pa vas pitam kako je to moguće. U jednoj bolnici se svi prizivaju, a u drugoj nitko. Bez obzire na uzroke tim razlikama one dovode do još jednog sistemskog problema poznatog u Hrvatskoj. Dostupnost zdravstvene zaštite ovisi o tome gdje živite. Samo to je već nedopustivo i vlada bi se trebala pobrinuti da se tako nešto ne događa. Ono što je vlada napravila je dala odgovor na zaključak o kojem danas raspravljamo. Naravno, da podržava da preporuča da sabor ne podrži i to nas nažalost ne iznenađuje, ali zapravo taj odgovor je vrlo pristojno formuliran bez agresije i podcjenjivanja iako mi koji smo predlagatelji znamo da uvijek nije tako. A što u tom odgovoru piše? Piše, da bi ginekolog izrazio priziv savjesti obvezan je o tome obavijestiti pacijenticu i pisano dokumentirati u svom specijalističkom nalazu i u bolničkoj zdravstvenoj dokumentaciji te pacijenticu uputiti drugom liječniku iste struke u toj ustanovi. Vlada podsjeća i na to da je Zakon o liječništvu da je temeljem istog priziv dozvoljen, ali samo ako se to ne kosi s pravilima struke te ako time ne uzrokuju trajne posljedice za zdravlje i ne ugrozi život pacijenta. Također zdravstvene ustanove su obavezne voditi evidenciju o zdravstvenim radnicima koji su se pozivali na priziv, na pravo na priziv savjesti. Onda tim više sad mi ništa više nije jasno. Zašto da bi dobili podatke treba 3 mjeseca? Ono što je odgovoru vlade posebno zanimljivo je slijedeća rečenica. Ako ravnatelj zdravstvene ustanove ne može osigurati obavljanje postupka prekida trudnoće na zahtjev pacijentice sa zaposlenicima bolnice u obvezi je angažirati vanjskog suradnika, doktora medicine specijalista ginekologije. Ponavljam, ravnatelj bolnice dužan je angažirati vanjskog suradnika ako nema nikog u bolnici koji može obaviti pobačaj. Ovaj odgovor ima potpis predsjednika vlade, možda bi ga žene kojima su zalupili vrata pred nosom mogli, možda bi tim ženama mogli isprintati taj odgovor da odnesu ravnateljima. Baš me zanima kakova bi bila reakcija. U svakom slučaju zaključak ovdje pred nama se nalazi, sabor ima šansu da ga prihvati. Kolegice i kolege su predlagatelji iz stranaka Centra i ljevice već su mu dali podršku, ali ja pozivam kolegice i kolege s desne strane sabornice da dobro razmisle koji će gumbić stisnuti u petak imajući na umu nekoliko činjenica. Prvo, ovo nije zaključak o pobačaju, o Zakonu o pobačaju, o stavljanju pobačaja na Ustav. Ovo je zaključak o mogućnosti svakog od nas da u stvarnosti ima prava koja su zapisana u našem Ustavu, u zakonu, to je zaključak o funkcioniranju države. Drugo, ovo nije zaključak o zabrani priziva savjesti. Ovo je zaključak o obvezi vlade da imajući na umu ostvarivanje dva suprotstavljena prava posao organizira tako da ne dolaze međusobno u sukob na štetu ljudi i pacijentica. Treće, ovo nije ideološka tema koja dijeli građane. Ako na, imamo na umu ova ozbiljna istraživanja ona pokazuju da građani Hrvatske u velikoj većini podržavaju pravo na pobačaj onda zaista moram priznati da ne vidim problem da se ovaj zaključak i podrži. I četvrto, ovo je zaključak o pravednosti. O pravednosti među raznim dijelovima Hrvatske kako bi zdravstvene ustanove bili svuda i svima jednako dostupne. I zadnje ali nikako važno dapače, ovo je zaključak kojim ispravila još jedna velika nepravda prema ženama zbog toga što se radi o pobačaju. Njegova nedostupnost i s tim povezani problemi opet u najvećoj mjeri pogađaju žene koje su još jednom zakinute za svoje pravo. Hvala.
Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Zekanovića. Izvolite.
Poštovana kolegice Mrak Taritaš evo moram pohvaliti vaš trud, koliko ste se trudili ovo napisati. Govorite o ženama ja međutim moram reći da ta nevina dječica u majčinim utrobama nisu isključivo žene oni mogu biti i muškići i curice, dakle radi se o oba spola otprilike podjednako. Mene zanima s obzirom da vi ne priznajete znanstvenu činjenicu da život počinje začećem i da je to živo u majčinoj utrobi dopuštate li nekome liječniku koji se za to i školovao i zna da život počinje začećem da tu činjenicu poštiva i da ne vrši ono što vi zapravo želite da on vrši, a to je pobačaj. Dakle, on je se školovao i zna da život počinje začećem i on jednostavno ne želi raditi ono što vi evo sada želite ovim prijedlogom zakona njemu odnosno njoj nametnuti.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Zekanović, vi postavljate situaciju kao da mi želimo da svaka žena u svojoj fertilnoj dobi obavezno mora napraviti pobačaj. Dakle, mi o tome ne govorimo. Ovdje ne govorimo, ovo nije tema o pobačaju. Ovo je tema funkcioniranju države temeljem našeg Ustava i temeljem našeg zakona. Žene imaju pravo na medicinski osiguran prekid trudnoće. To nam je omogućio Ustav, to nam je omogućio zakon. S druge strane mi imamo ustanove u kojima su svi liječnici koriste svoje pravo na priziv savjesti. Čije pravo je jače? Tko će odlučivati o tome koje je pravo jače? Ovo je zaključak o funkcioniranju države. Ovo je zaključak da vlada radi svoj posao, ni više ni manje.
Kolega Zekanović vi ste digli povredu Poslovnika, ajde razmislite dobro [[Upadica: Ne može, može svejedno.]] jer to vam je treća opomena će biti ako će biti replika.
Treća je, 7 i 17 je evo išao bi kući. Dakle, poštovani potpredsjedniče Članak 238., evo kolegica Mrak Taritaš ovdje negira neke znanstvene činjenice, a ja volim znanost to sam više puta istaknuo. I s druge strane jako mi smeta kada se ugledamo u Ameriku po svemu, a ne ugledamo se po ovom pitanju. Zašto Amerika po pitanju zaštite života ne bi također našoj domovini bila uzor?
To je bilo naravno replika znate i sami, ja vam moram dati treću opomenu temeljem Članka 240. stavak 2. znači s oduzimanjem riječi do kraja rasprave [[Upadica: Da.]] o ovoj temi. Idemo na slijedeću repliku, poštovana zastupnica Peović, izvolite.
Hvala. Prije svega želim se zahvaliti kolegice Mrak Taritaš jer ste vi među prvima prepoznali našu inicijativu vraćanja prava na pobačaj u Ustav i važnosti te inicijative. A drugo što je jako važno da ovdje prepoznajete da nije toliko riječ o napadu ultrakonzervativnih katoličkih udruga i grupacija koje su nama oduzele pravo na pobačaj iako naravno ima i toga i pratimo tu konzervativnu revoluciju od '90.-ih godina na ovamo, nego zapravo nedostupnost pobačaja u bolnicama. I često nas pitaju dobro kako ćete to kad se vrati to pravo na pobačaj u Ustav riješiti činjenicu da zapravo imate situaciju u bolnicama da imate previše prigovarača savjeti, pa upravo tako da ćemo upozoriti da je to pravo već danas uskraćeno velikom broju žena [[Upadica: Hvala.]] uzmemo li u obzir koliko bolnica to ne obavlja.
Hvala, poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepa kolegice Peović. Dakle, ni u snu da me netko pred 5 ili 10 godina pitao da ću u ovoj sabornici kad sam se već počela prije jedno 10-ak godina baviti politikom morat govorit o tome i zalagat se da pravo na pobačaj bude, da se ponovo vrati u Ustav kao što vi kažete, ja sam mislila da to nikad neće trebati, a treba. A još apsurdnije je da mi moramo predlagat zaključak kojim želimo da se obveže vlade da radi svoj posao. Dakle, ja o pravu na priziv savjesti imam svoj stav, ali ovdje ja ne osporavam da neko od liječnika ima pravo na priziv savjesti. Ja samo osporavam da sustav mora funkcionirati. Mogu i imati niz razloga, ali sustav mora funkcionirati za sve žene na području cijele Hrvatske.
Replika poštovanog zastupnika Brkana.
Poštovana zastupnice Mrak Taritaš, slušajući vas i čitajući obrazloženje ovoga prijedloga zaključka koliko god se vi trudili da to kažete da nije tako, jedina poanta vašega prijedloga zaključka je da vi želite ukiniti pravo poziva na priziv savjesti. Svime što govorite, svime što ste napisali upravo to potvrđujete. Ne uvažavate mišljenje vlade, ne uvažavate u odgovoru di vam kaže da je zdravstveni sustav dostupan svim pacijentima u zakonskim okvirima, ne uvažavate ni to na pravo liječnika da priziv savjesti i zakonsko pravo žene ne prekid trudnoće ne isključuje jedno drugo. Vi to ništa ne uvažavate. Pozivate se na podatke koje ste skupili od platforme za reproduktivnu pravdu i skupine stručnjakinja Code for Croatia. I samo želite ukinuti pravo na priziv savjesti. Kao jedna progresivna oporba, liberalna stranka ukidati ljudsko pravo, pa ja mislim da je to još dosada nije zabilježeno.
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Kolega Brkan, mi smo bili očito ovih 20-ak minuta u različitim prostorijama i govorili smo različitim jezikom, možda ja nisam govorila ovaj hrvatski nego neki drugi jezik pa me vi niste baš dobro razumjeli, pa ću ja to ponoviti. Ja ni u jednom jedinom trenutku nigdje u izlaganju nisam rekla da se ukida pravo na priziv savjesti. Ali ja bih voljela da vi to kažete onim ženama koje su došle u ustanovu, a koje znamo, koje svjedočimo jer hrabre žene o tome svjedoče i svoje pravo na pobačaj nisu mogle ostvariti. Čije pravoj je jače? Hoće se, dakle postoji u, dakle postoji u literaturi ono pravo kad je žena morala birati između dvoje djece koje će ostat živo, da ne kažem dalje. Čije je pravo jače, pravo liječnika na priziv savjesti ili žena da dobije ustavnom i zakonom zagarantirano pravo?
Hvala. Poštovani zastupnik Karlić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, ja vas poštujem kao izvrsnu arhitekticu, međutim ovaj vaš prijedlog zaključka to je jedan izravan pritisak na Ministarstvo zdravstva, na liječnike, na zdravstvene ustanove i to ne opravdano, potpuno ne opravdano ili možda dijelom samo u onim ustanovama u kojima se možda ne radi ovo što radite, al zašto vam to govorim? Godišnje, a imate statistiku, znači oko 7 tisuća i 500 je prekida trudnoće jel tako u Hrvatskoj, tu smo bolji od prosjeka Europe, 164 ginekologa rade pobačaj svake godine, znači cijele godine, ako to podijelimo to je 20 pobačaja dnevno, znači 160 liječnika ginekologa mogu napravit 20 pobačaja dnevno i znači nije dostupno, pa ima i viška tih liječnika koji to rade. Ako uzmemo samo one koji su bez medicinske indikacije, znači zdrava majka, zdravo dijete to je onda samo 2.600 žena 7 pobačaja dnevno, znači 160 ginekologa 7 pobačaja dnevno ne može napravit. Mislim da je ovo izravan pritisak na liječnike i na priziv savjesti i na zdravstvo.
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Doktore Karlić, ono što nisam odgovorila prethodno, zamislite da sam dobila odgovor ministarstva o točnom broju koliko je ljudi u prizivu savjesti ne bih se trebala referirati na ništa drugo nego na taj odgovor, nisam dobila ja, možda dobije premijer Plenković, pa ćemo imati sreće da i mi znamo za to. Jednako tako pravo na pobačaj je ustavom zagarantirano pravo. Objasnite to što ste mene pitali onoj hrabroj ženi koja je bila spremna to podijeliti s javnošću, koja je došla u Osijek i koja je onda slučajno doznala da liječnik koji je trebao obaviti pobačaj nije obavio. Objasnite to ženama, dakle niko od nas nema pravo suditi u kakvoj situaciji se nalazi žena, u kakvoj situaciji se nalazi obitelj, u kakvoj situaciji su svi oni kad mora obaviti medicinski prekid trudnoće, dakle tko od nas ima pravo suditi toj ženi, a neko si uzima to pravo.
Hvala. Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, mislim da će kolege iz HDZ-a morati ići na raport premijeru Plenkoviću jer dokument koji je premijer Plenković dakle u odgovoru vlade na ovaj zaključak je lijepo rečeno da svaka zdravstvena ustanova je obavezna osigurati obavljanje prekida trudnoće na zahtjev plus detaljna obrazloženja kako se to čini. Mi smo imali 10.6. Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku i tematska sjednica je bila priziv savjesti. Niko od nas ne spori priziv savjesti, ali i pravo na pobačaj. S druge strane neki od nazočnih na sjednici iz različitih institucija su prebacili lopticu na Ministarstvo zdravstva da ono to mora osigurati, što mi zapravo i tražimo. U okviru najavljenih promjena reforme zdravstva gdje će država preuzeti zdravstvene ustanove, pa ko će onda zaista morati, čija će ingerencija biti da se pobrine da to pravo postoji, ministarstvo.
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolegice Marić, dakle kad sam se odlučila za ovaj zaključak samo sam sebe nekoliko puta pitala ček malo jesi ti normalna do kraja, ti ideš sa zaključkom gdje tražiš od ministarstva i od vlade da radi svoj posao, samo to, ni više ni manje. To vam je otprilike dakle na izdavanju građevinskih dozvola, da pojasnim stvar potpuno do kraja, u principu rade arhitekti i može bit arhitekata koji kažu gle ja tu građevinsku dozvolu neću izdat, ta kuća je nakaradna, ružna je, ne sviđa mi se fasada i zamislite da mi u saboru moramo ić sa zaključkom kojim obavezujemo nadležno ministarstvo da osigura na području cijele Hrvatske da se izdavaju građevinske dozvole, žao mi je i teško mi je, ovo su neusporedive stvari, ono su kuće bez kojih možemo, ovdje su u pitanju ljudi i ljudski životi, al o tome govorimo kolegice i kolege.
Hvala. Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, ja uvijek kad sam gledala ovo vaše obrazloženje i onda i mišljenje vlade i vidim da je u čl. 20., da ga ja sad ne čitam, Zakona o lječilištu, dužno je osigurati znači, ali ima jedna ovoga rečenica dolje koja je mene, ja bi htjela da mi vi to ovoga objasnite, pravo liječnika na priziv savjesti i zakonsko pravo žena na prekid trudnoće ne isključuje jedno drugo, pa vas molim da mi onda to objasnite.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Savršeno poštovana kolegice, točno tako i da mi u Hrvatskoj nemamo ustanove u kojima su svi liječnici u prizivu savjesti ovog zaključka ne bi bilo ili da u tim ustanovama ravnatelj ima zaista ugovor i da je neko drugi, neki vanjski suradnik i sve ostalo obavlja prekid trudnoće ovog zaključka ne bi trebalo biti, dakle točno tako tko može cijeniti čije pravo je jače pravo s tim što u tom odgovoru vlade jasno piše da se mora u medicinskoj dokumentaciji, dakle onaj liječnik koji je u prizivu savjesti napisat da je u prizivu savjesti i uputiti pacijenticu kod drugog liječnika, ne u neku ustanovu u Sloveniji nego u istoj ustanovi, to piše u odgovoru vlade, dakle ako su napisali nek provode.
Hvala. Poštovana zastupnica Nemet.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš, mislim da opet moramo ponoviti gradivo, znači pred nama je zaključak koji obvezuje Ministarstvo zdravstva da odradi posao u skladu sa zakonom, a mi ovdje samo molimo da odrade ono za šta su nadležni. S druge strane vlada odgovara nema potrebe za zaključkom, sve je pod kontrolom, zdravstveni sustav dostupan je svima, liječnici imaju svoje obaveze, pravo liječnika je na priziv savjesti, ali je i zakonsko pravo žene na prekid trudnoće, ne isključuju jedno i drugo. Zašto smo mi večeras ovdje, o čemu mi raspravljamo zastupnice Mrak-Taritaš, šta smo slijepi kraj zdravih očiju?
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolegice Nemet, kad bi sve žene u Hrvatskoj imali istu mogućnost i isto pravo na prekid trudnoće ne bi mi danas tu sjedili i raspravljali. Kad ne bi bilo ustanova u kojima su svi liječnici u prizivu savjesti ne bi mi ovdje sjedili i raspravljali. Kad bi te ustanove organizirali da posao funkcionira, pa nema potreba da ovdje sjedimo i raspravljamo jer bi sve funkcioniralo i ne bi imali one natpise i ne bi ona nesretna, zaista i nesretna i hrabra gospođa Čavajda obilazila sve ustanove i čekala je tamo satima ili danima. Dakle, ja nemam ništa protiv to mogu i razložiti što i kako. Priziv savjesti su kolege na tri teme. Jedna tema je pravo na pobačaj. Druga tema je kontracepcija. Treća tema je prenatalna dijagnostika. Mi imamo ginekologe koji su u prizivu savjesti na temu prenatalne dijagnostike.
Poštovana zastupnica Ahmetović.
Poštovana kolegice Mrak Taritaš, ja sam se isto pitala tko je tu lud da uopće moramo raspravljati o ovakvom zaključku. To je ravno tome da mi raspravljamo o zaključku da policajac kada uhvati lopova u krađi da ga mora uhitit, ne proći samo kraj njega. Ono što je još luđe da se tako izrazim jeste da vlada potpiše odnosno Plenković potpiše mišljenje o ovom prijedlogu u kojem kaže da predlaže Hrvatskom saboru da ne prihvati prijedlog zaključka o obvezi osiguravanja zakonskog prava. Dakle, on predlaže da se ne prihvati zaključak da se zakon mora poštovati. I još uz to kaže da, ako ravnatelj zdravstvene ustanove ne može osigurati takvog zaposlenika u obvezi je angažirati vanjskog suradnika doktora. Nigdje to u zakonu ne piše. Vanjski suradnik doktor ili omogućavanje zakonskog prava pobačaja je moguće samo ako se obratite direktno Berošu kao što je isti Beroš pozvao Čavajdu zašto se nije meni obratila jer ja sam taj koji će joj omogućiti ili neće omogućiti njeno zakonsko pravo.
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Kolegice Ahmetović, o ovom što ste rekli nemamo što dodati niti oduzeti. Imamo Ustav, imamo presudu Ustavnog suda, imamo zakon i što mi sad u saboru imamo i sad idemo zaključkom Ministarstvo zdravstva, ministru Berošu, gospodinu Plenkoviću predsjedniku hrvatske vlade molimo vas provodite zakone RH, pa neko da nas sluša bi reko ček malo što su ovi u Hrvatskoj stvarno svi pošandrcali, što je tamo kontinuirano temperatura 45 pa su oni svi pošandrcali i sve ostalo. Dakle, to je te razine. A apsurd ide do kraja da ona premijer Plenković predlaže Hrvatskom saboru da ne prihvati ovaj zaključak odnosno da predlaže da vladajući kažu ne, mi zakone nemamo poštivati.
Hvala. Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala. Kolegice Mrak Taritaš, a zapravo obraćam se svim zastupnicima, mislim da smo krivo postavili stvari kad smo rekli da pravo na priziv savjesti i pravo na medicinski prekid trudnoće nisu dva prava koja isključuju jedno drugo i da ne postoji pravo koje je iznad drugog. To tako može biti u teoriji, ali u praksi to nije tako. I linija razgraničenja svake bolnice, svake zdravstvene ustanove je upravo u tome je li ravnatelj ili bilo koja druga odgovorna osoba, a to ide sve ravno do ministra provjerio koliko u svojoj bolnici, u kompletnom resoru ima liječnika sa prizivom savjesti. Jer da bi ova dva prava stvarno bila u ravnoteži i ravnopravna prvo se moraju zaposliti ginekolozi koji nemaju priziv savjesti jer ako imaju priziv savjesti oni nisu kadri obaviti zdravstvenu uslugu, liječničku uslugu ženama koje se nađu u potrebi. Dakle, medicinska skrb je jednom dijelu populacije, jednu dijelu žena onemogućena, uskraćena.
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Kolegice Orešković, dakle ja zaista vrlo teško i ne želim da se na temu prava žena, dakle mi govorimo o nečemu što je za bilo koju ženu, za bilo koju obitelj izuzetno teško, da se u odnosu na to nekako, da pojednostavimo stvar jer je stvar teška, ali bojim se da nešto moramo pojednostaviti. Meni to sliči kao na slijedeće. Ja sam odličan učenik u gimnaziji i želim upisati medicinu, činjenica da kad vidim krv padam u nesvijest. To je činjenica svaki put kad mi vade krv ili nešto ja padnem u nesvijest, ali nema veza, ja sam dobra, vrijedna i sve zajedno, završit ću medicinu i onda sve one postupke u kojim ima krvi neću radit, samo ću ovaj malo pregledavat i malo sa stetoskopom i sve ostalo. To sliči na to. Mi o tome govorimo.
Poštovani zastupnik Lerotić.
Poštovana kolegice prije svega moram istaknuti da ljudski ovaj podržavam ovaj prijedlog zaključka o kojem danas raspravljamo i žalosno je da je i u srpnju 2022. godine moramo o tome raspravljati, ali nažalost vidimo što se događa i kod nas, ali u svijetu odlukama Vrhovnog suda u Americi na kojem već paradiraju ekstremni desničari, to smo imali prilike čuti u prvoj vašoj replici danas. I htio sam zapravo kroz repliku konstatirat, ali otvorilo mi se jedno pitanje. Naime, čuli smo danas ovdje da ako budemo provodili zakon da ćemo vršiti pritisak na zdravstvo pa me zanima da li je to vršenje na zdravstvo ili je pritisak na zdravstvo 400 miliona kuna duga mjesečno jer npr. samo u ovoj minuti replike koju ja imam dug je narastao 9.200 kuna. 400 miliona kuna je novac koji si ja ne mogu pojmiti, možda netko može, ali 9.200 mogu u jednoj minuti u vašoj replici još 9.200 to je znate i sami 18.400.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo kolega Lerotić, da je recimo kako bi odgovorio ministar Beroš, rekao bi poštovani zastupniče zahvaljujem na vašem pitanju zaista da je možda taj pritisak oporbe manji možda bi zaista i dug bio manji pa bi se mogli posvetiti reformi zdravstva od kojih nema ni R i onda bi mogli odraditi svoj posao, ali zamislite taj pritisak em žene bezobrazno i bahato kažu da negdje ne mogu dobiti uslugu, zamislite te žene, stvarno su bezobrazne i bahate, em vidi ove tamo iz oporbe umjesto da šute, da budu konstruktivni, dižu i onako nježno oni kažu ministre radi svoj posao, premijeru radi svoj posao, stvarno su ta, ti, ta oporba malo nije baš pretjerano normalna, al mene zanima kad će premijer Plenković dobit odgovor od ministra Beroša?
Hvala. Poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Poštovana kolegice, vi ste mnogo puta govorili o različitim isto dimenzijama nedostupnosti zdravstvene skrbi u području reproduktivnih prava, dakle dobro je da smo naglasili ovdje da se ovdje ne radi samo o nedostupnosti pobačaja nego čitavog spektra usluga u području reproduktivnog prava. Evo konkretno je kolega Grbin jučer na odboru [[Upadica Mrak-Taritaš: Točno]] govorio o činjenici da mi imamo iznad 13% primalja [[Upadica Mrak-Taritaš: Svaka osma]] primalja koje odbijaju porađati djecu začetu in vitro oplodnjom i sad vi meni recite je li to priziv savjesti ili je to čista diskriminacija i ko se sjetio ikada da to se može tolerirati u demokratskom društvu zasnovanom nekakvoj ideji pravne države da primalja može odbijat porađat djecu na temelju njihovog podrijetla, mislim meni je to, i načina začeća, nevjerojatno.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Kolegice, to je zastrašujuće, u zemlji u kojoj je od '91.g. do 2022.g. rođeno 15 tisuća manje djece, to je rođenje, Čakovac vam ima 15.300 stanovnika po zadnjem popisu, otprilike je toliko manje rođene djece, u kojima se žene odlučuju što kasnije zbog niza uvjeta imati djecu umjesto da potičemo i omogućimo sve uvjete da žene zaista da budu i besplatno niz zahvata, da omogućite ženama koje žele biti majke da budu majke, dakle i sve ostalo. Svaka osma primalja u RH ne želi sudjelovat u porodu u kojem je dijete začeto in vitro, a ono što znamo…
Hvala. Poštovana zastupnica Glasovac.
Hvala lijepa. Kolegice Mrak-Taritaš, ne znam kako se vi osjećate, ali ja se osjećam kao žena onako poprilično poniženo kada gledam kako se u sekularnoj državi javnozdravstveni sustav klerikalizira i podređuje nekakvim svojim osobnim uvjerenjima, a država pokazuje potpunu nemoć. Spomenuli ste specijalizante koji već idu u priziv savjesti, kako je moguće da mi imamo 61, nedostatak 61 ginekološkog tima, znači fali nam ginekologa, država ništa ne čini po tom pitanju da poveća taj dio, s jedne strane zabranjuje dopusnicu Sveučilištu u Puli za fakultet medicine, a preko noći Hrvatskom katoličkom sveučilištu mimo negativnog mišljenja Nacionalnog vijeća daje dopusnicu.
Hvala. Poštovana, poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Kolegice Glasovac, ja bi rekla da su stvari jasne, dakle i namjerno sam zaključno govorila o tome da je ovo zaključak da vlada i premijer Plenković samo rade svoj posao, ali kad razgrnete sve to zajedno puno je više problema ispod toga. Kako to da u Rijeci nema priziva savjesti, a u Splitu samo jedan liječnik nije u prizivu savjesti, kako je to moguće? Dakle to su stvari, kako je moguće da ovo o čemu mi govorimo neke žene s područja Hrvatske uopće kažu pa ček malo sve funkcionira, a pojedinom dijelu države ne funkcionira. Ja bih se usudila zaista reć kad bi preklopili kartu procijepljenih od korone i preklopili kartu tamo gdje je priziv savjesti i gdje je … [[Govornik se ne razumije]] preklopili jedno s drugim.
Hvala. Poštovana zastupnica Sabljar Dračevac, izvolite.
Poštovana kolegice, dakle mi danas ovdje ne razgovaramo o prizivu savjesti, on za nas nije sporan, ali moram isto konstatirati da me muči kako se na priziv savjesti mogu pozivati dakle kod pobačaja ajde možemo razumjeti vrlo neugodno i nitko ne želi sudjelovati u nečem što je doista neugodno, ali pravo na kontracepciju, ako neko želi kontracepciju, pa zar nije naša zadaća kao liječnika, edukatora uputiti čovjeka kako se može zaštitit od neželjene trudnoće da ne bi morao otić na onaj pobačaj koji je nama svima, al doista svima, svima neugodan, on nije ugodan, najmanje je ugodan ženi koja se nađe u toj poziciji i to je najveći problem za tu ženu koja mora se odlučit za tako nešto iz nekog svog razloga, a mi nismo tu da joj sudimo za što se ona odlučila, ali pravo na…
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Poštovana kolegice, kad uđete i kad prvi put napravite nešto i zažmirite na činjenici da imate bolnički sustav koji uopće ne funkcionira jer su svi u prizivu savjesti onda vam to izmakne kontroli, onda vam se desi da u ljekarnama magistre ne žele dat, prodati kontraceptivna sredstva, priziv savjesti su iz tri stvari, jedna stvar je pravo na pobačaj, druga stvar je pravo na kontracepciju i treća stvar 2022.g. kad se uzdajemo u medicinu, u sve moguće, prenatalnu dijagnostiku, pa otkud je pravo nekom da je u prizivu savjesti i da ne obavlja prenatalnu dijagnostiku, kako nije neugodno, kako nije sram, kako, kako se to kosi sa bazičnom edukacijom koji je dobivano da mu je zadaća pomoć svakom. Hvala… [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Želi li izvjestiteljica odbora uzeti riječ? [[Upadica iz klupe: Ne, hvala]] Dobro, onda otvaram raspravu i prva će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovana zastupnica Renata Sabljar Dračevac. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani državni tajniče lijepo je da ste ovdje danas s nama, voljela bi kada biste nam mogli odgovoriti na neka pitanja, ali mislim da tu čast i zadovoljstvo nećemo imati jer recimo mene osobno jako interesira na sjednici Odbora za zdravstvo gdje smo 10.6. raspravljali i prizivu savjesti jasno je izrečeno da bi Ministarstvo zdravstva trebalo regulirati odnosno znam da je državni tajnik na toj sjednici imao jednu tablicu očito sa brojem, brojem liječnika koji su u prizivu savjesti, nama ta tablica nije bila dostupna, ali je neko izrekao da bi se trebali ujednačiti odnosno da priziv savjesti ne može organizirati svaka ustanova za sebe. Priziv savjesti bi trebalo, bi trebao raščišćen, razjašnjen na nacionalnom nivou i da se točno znaju uvjeti. Ja poštujem odluku, ali iskrenu odluku svakog onog tko se odluči ne sudjelovati u pobačaju. Puno, puno mi je teže razumjeti zašto se prizivaju na savjest vezeno uz kontracepciju jer s njom ćemo spriječiti te neželjene trudnoće i nećemo se dovoditi u neugodne situacije i liječnike i sustav i zdravstvo i omogućit ćemo ženi i njezinu, pravo na njezinu zdravstvenu zaštitu. Ali ono što mi je skroz neshvatljivo to je pravo na izvantjelesnu oplodnju. Žena svaka ima pravo, dakle vi ne znate koji su razlozi zašto netko ne može zanijeti. Medicina je otišla toliko naprijed i zar ne bismo onome tko može imati dijete to i omogućili. Pa svak, mislim potreba većine žena je da postanu majke. Isto tako i očeva da postanu očevi. Nemojte misliti da vam mi sporimo vaše pravo, ali vi morate znati da je ovo jedno dostignuće, jedan uspjeh suvremene medicine koji treba podupirati, koji treba poticati jer nitko ne ide na potpomognutu oplodnju, ako mu za to ne postoji nikakva potreba. Kolega Karliću vi kažete da je 160 ginekologa se poziva na, odrađuje pobačaje. Evo, interesantno je da vi, vi ste član odbora, vi imate taj podatak, ja taj podatak, znači imate vi još podataka, e to ćete vi sve podijeliti s nama, ona tablica, ali mi to nemamo, da, e i onda imamo situaciju da na našoj sjednici odbora gospodin doktor Miran Cvitković specijalist pedijatrije sa užom specijalizacijom iz intenzivne medicine iz Odjela za pedijatrijsku intenzivnu medicinu KBC Zagreb, ujedno i predsjednik Hrvatske udruge za medicinsko pravo izjavi da od 359 liječnika u sustavu 49 obavlja pobačaj, a vi kažete da je to 160. Dakle, nije, moram priznati da kada sam vidjela ovaj prijedlog i kad sam vidjela prijedlog vlade, tu nema razlike, dakle vlada govori sve ono što stoji u prijedlogu. A kada piše na dnu da se ne prihvaća prijedlog, meni to nije jasno. Zašto se ne prihvaća prijedlog koji je u skladu sa onim iza čega stoji i vlada. Na sjednici Odbora za zdravstvo državni tajnik nam je rekao da će, da svaka ustanova mora osigurati pravo na pobačaj, ustanove koje su obavezne to napraviti. Ja sam doista vjerovala da će biti tako. Na kraju sam se zapitala zašto kolegica Mrak Taritaš uopće postavlja ovakvo pitanje. Očito sam ja politički naivna i vjerovala sam da se, da je državni tajnik kada ga se može držati za riječ, a kao ono kažu ne za rogove, ali ovaj očito to nije tako jer nakon toga dobivamo odgovor vlade, ne podržavamo ovakav zaključak. Ovaj zaključak uopće nije agresivan, ovo je jedan dobar zaključak koji samo želi potaknuti ministarstvo, Ministarstvo zdravstva da radi svoj posao. To je ono što se želi postići ovim zaključkom. I moram reći da sam se začudila i kad sam vidila, mi smo imali sjednicu preko maila, nismo imali s obzirom da je ovo uvršteno naknadno na dnevni red, ovaj moram reći da sam se začudila kad sam vidila da su kolege i kolegice dakle odbili ovakav prijedlog. Ovo je jedna dobar prijedlog. Ovo je prijedlog koji djeluje odnosno želi potaknuti ministarstvo da radi u interesu zaštite zdravlja žena kao što stoji i u zakonu. Ustavni sud je u odluci 2017. godine dakle rekao da je važeći zakon dobar. Mi smo na sjednici raspravljali o onih 16 godina, znači da ja moram reći djevojčica od 16 godina, ima pravo samostalno donijeti odluku za pobačajem, ali to stoji u ovom sadašnjem zakonu, to nije mijenjano. Dakle, u onom prijedlogu koji je, koji se predlagao. Osuvremeniti, to znači samo neke stvari pomaknuti, ali nemojmo se micati nazad. To su prava koja su stečena prava i nema potrebe da se mi sada raspravljamo o tome. Također bi naglasila da specijalizacija iz ginekolegije dugo traje i da pri tome ginekolozi steknu 125 kompetencija. Jedna od tih kompetencija je odnosno možemo govoriti 3, znači ne žele ni savjetovati žene o kontracepciji, a ne žele im pomoći niti da zanesu dijete, a to da i babice ne sudjeluju u tome to, to je stvarno izvan svakog, izvan svakog razuma, znači tri metode odbijaju raditi. Naravno da postoji hrpa drugih specijalizacija u kojima možete ne sudjelovat u tako nečem, tako je u srednjem vijeku katolička crkva odvojila kirurgiju od medicine jer se je gnjušala krvi i to su ona preuzele brice. E sad, da li mi želimo da neki nadriliječnici preuzmu i zakonom zagarantirano pravo žene na pobačaj, mislim moramo bit razumni, to je nešto što spašava život. Vi kada pobačaj radite u uređenom sustavu ako krene nešto po zlu spasit će vam se život, ostat ćete bez uterusa, ali spasit će vam se život. Šta mi želimo postići, gdje mi idemo? Ja vas stvarno molim, osobito kolege liječnike, znači ovaj zaključak je stvarno dobronamjeran, podržimo ovaj zaključak i neka ministarstvo napravi svoj dio posla, a što se tiče reforme zdravstva, da mogu se složiti sa kolegicom Mrak-Taritaš da je vrlo superficijalna, da sam izrazito razočarana s time kako je sve usmjereno, rekao je jedan član našeg odbora uvijek se ide na mekano, gazite one koje možete, a nikad ne gazite one jake na koje se ne može utjecati, treba nam ozbiljna reforma zdravstva, ta reforma mora ić odozdola, ne odozgora, prvo sredite stvari dole na odjelima u bolnicama i onda nakon toga će sve bit lakše jer znamo ko je najveći generator dugova u zdravstvu, zahvaljujem.
U ime predlagatelja sad će govorit poštovana zastupnica Sabina Glasovac, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Ja mislim da je nama najbolje da se mi samo raspustimo, da svi idemo kući, ja ne znam zašto mi uopće donosimo zakone, zašto HS donosi zakone kada zakone prekrajaju nekakva para tijela i ona procjenjuju i prema svom osobnom nahođenju odlučuju hoće li nešto što je propisano zakonom određena žena konzumirati ili neće, uzeli su si ovlast HS, a još tužnije od toga je da oni koji su dužni skrbiti o tome da se hrvatski zakoni provode i da zdravstveni sustav funkcionira u skladu sa zakonima koji se njega tiču, na to odmahuju rukom i kažu evo ih danas ovdje, nas se to ne tiče, mi to nećemo, čemu onda uopće država, čemu onda uopće i ova vlada, čemu onda uopće i ministarstvo, ja se stvarno to pitam. Hoćemo mi benevolentno kao saborski zastupnici dozvoljavati ovakvu anarhiju? Prema posljednjem popisu stanovništva provedenom prošle godine oko 26 tisuća žena u fertilnoj dobi, znači od svoje 15. do 45.g. u Slavoniji, točnije u Požeško-slavonskoj i Virovitičko-podravskoj županiji nema pristup zdravstvenoj usluzi prekida trudnoće jer su tako odlučili liječnici koji su svi u prizivu savjesti u te dvije županije, pa ministarstvo kaže pa nas se to ne tiče šta sa 26 tisuća žena. U Splitsko-dalmatinskoj županiji s velikim brojem stanovništva samo jedna osoba ispada zapravo da joj se sustav ruga jer samo jedna osoba obavlja ovu zakonom propisanu medicinsku uslugu, ne obavlja nego pruža i poštuje zakon. To nije normalno, ljudi moji to nije normalno. Okej, imamo prizivače savjesti, ali je nedopustivo da ništa kao država ne učinimo da usprkos i unatoč toj činjenici osiguramo ono što u zakonu piše, a to je dovoljan broj ljudi koji će ženama pružiti onu medicinsku uslugu na koju ona po zakonu ima prava i brat bratu plaća kroz izdvajanja za zdravstveno osiguranje, a ne može ju dobiti, to nije normalno. Mi moramo ozbiljno početi raditi na tome, a ne se praviti da se nas to ne tiče i jednako kao što nas se itekako tiče druga činjenica da se ženama ne daju adekvatne, točne informacije između ostaloga i o načinima i uvjetima pod kojima može dobiti ovo svoje zakonsko pravo, kao u Osijeku. Na službenoj web stranici KBC Osijek javnozdravstvena ustanova u RH objavljuje lažne informacije, nikom ništa. Ne samo to, ženi kažu da su joj obavili postupak prekida trudnoće da bi ona dva tjedna poslije shvatila da je i dalje trudna i mora ići u Nizozemsku za razliku od Čavajde koja je morala ići u Sloveniju po državu i platiti 800 ili 1000 ili ne znam koliko eura da bi dobila i zadovoljila ono pravo koje je naša država temeljem zakona bila dužna osigurati besplatno. Ljudi moji, zamislimo da se radi o bilo kojoj drugoj usluzi, a ne ovoj koja je propisana zakonom da ju morate dobiti, a da vam netko kaže ne ja ti je neću pružiti iz mog osobnog uvjerenja a država preklopi ruke i kaže šta me briga ja ionako sam tu država koja je smisao samo sebi, a ne osigurati sustav ljudima. Kako bismo reagirali? Maknimo sa strane sve druge stvari.
Hvala, imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Brkana.
Poštovana zastupnice, evo ponovo vi sa ovim prijedlog zaključka želite ukiniti pravo poziva na priziv savjesti. Vrlo jasno ne prihvaćate mišljenje vlade koje kaže da je zdravstveni, zdravstveni sustav dostupan svim pacijentima, ne prihvaćate odgovor vlade koji kaže da je ravnatelj bolnice u obavezi angažirati vanjskog suradnika doktora medicine specijalista ginekologije i opstetricije u slučaju da su svi drugi liječnici pod pravom na priziv savjesti. Vi to ne prihvaćate nego vi samo želite jednu stvar, a to je kako ste rekli, razočarani ste čak što nemate evidenciju o zdravstvenim radnicima koji su se pozvali na pravo na priziv savjesti. Vi želite imena, pa šta ćete vi s tim imenima? Znači samo što želite ovim zaključkom je ukinuti pravo na priziv savjesti.
Prije nego što odgovorite poštovana zastupnica Raukar Gamulin digla je povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
238., omalovažavanje saborskih zastupnika i zastupnica. Kolega Brkan, kolegica Anka Mrak Taritaš, a i sam tekst ovog zaključka jasno i nedvosmisleno govori o tome da se traži poštivanje zakona. Nitko, ni kolegica Taritaš, niti u pismenom dijelu ovog zaključka ne traži se ukidanje priziva savjesti. To smo vam već jednom rekli pa bimo vas lijepo molili da nas ne vrijeđate i da nam ne ponavljate krive informacije.
Hvala vam lijepa, to je bila, to je bila, to nije bilo, to nije bila ovaj, to je bila čista replika jasno ovaj pa dobijate opomenu, a sad će poštovana … [[Upadica se ne razumije.]] aha oprostite. Poštovana zastupnica Marić, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepa, hvala lijepa. Članak 238., ja stvarno ne mogu kao liječnica prešutjeti ovo izvrtanje istine i ovo vrijeđanje o svemu što govorimo. Gdje ste vi vidjeli da se mi borimo da se ukine priziv savjesti? Pa jeste si pročitali uopće ovo o čemu raspravljamo? Jeste si pročitali ono što je vaš premijer Plenković potpisao? Dajte si uzmite papire i pogledajte si o čemu mi tu govorimo u ovom zaključku.
Kolegice Marić to je bila zapravo replika, dobijate opomenu slijedom Članka 240. stavak 1. Sad će poštovana zastupnica i potpredsjednica Glasovac odgovoriti na repliku.
Hvala lijepa. Kolega Brkan, ja vam jesam neka profesorica ali nažalost ja vam ne mogu pomoći u čitanju s razumijevanjem, ja, ja nažalost ne mogu vam tu pomoći, ali vam mogu pokušati objasniti ovaj što je poanta ove priče. Imamo zdravstveni sustav javni ne privatni koji bi, čija bi svrha trebala biti zaštita naših građana i pacijenata. I tu imate neke žene i te žene imaju pravo na reproduktivno zdravlje, a jedan dio tog reproduktivnog i spolnog zdravlja je između ostalog i pružanje sigurnog, pod zdravstvenim nadzorom kontroliranog postupka na koji se one odluče u čije razloge ne trebamo ulaziti. I ono što mi tražimo je da se ženama omogući to da to zakonom zajamčeno pravo konzumiraju. Točka.
Hvala. Poštovana zastupnica Nemet.
Evo, zahvaljujem kolegice Glasovac, evo zahvalila bih i kolegici Mrak Taritaš na angažmanu oko pisanja ovog zaključka i oko sveobuhvatne rasprave. Mi ćemo podržati ovaj zaključak jer smatramo da je ispravan. Mi ne dovodimo u pitanje priziv savjesti niti smo ga ikad dovodili nego jednostavno pravo izbora. Ono što bih htjela samo dodati da malo sam istraživala kako je to u susjednim državama. Znači u Italiji vam je 2016. godine Vijeće Europe izdalo opomenu Republici Italiji zato što se desilo da više od 70% liječnika imalo priziv savjesti i žene su imale problema kod pobačaja, morale su izlaziti čak izvan Italije i nakon toga je Vijeće Europe pratilo situaciju u Italiji. Ja se nadam da u Hrvatskoj neće doći do toga.
Poštovana zastupnica Glasovac.
Da, u pravu ste Italija je jedno vrijeme bila gora od nas po pitanju dostupnosti ove javno zdravstvene ovaj usluge koja je i kod njih propisana, propisana zakonom. Postoje neke zemlje u EU koje ne prepoznaju uopće pravo priziva savjesti. Hrvatska ga ima. Ima ga od 2000. godine i u dobroj vjeri ga je inkorporirala i u neke zdravstvene zakone. Međutim, iz samog habitusa tog prava je vrlo jasno trebalo biti svima jasno i naglašeno je da nikako ne smijemo žrtvovati jedno pravo na uštrb drugoga, posebno ne ono pravo koje treba biti primarno u zdravstvenom sustavu, a to je pravo na zdravlje i pravo na medicinsku, medicinsku uslugu i zaštita zdravlja. I tu je došlo do zapravo problema i degeneracije konzumiranja ovog problema.
Hvala. Poštovana zastupnica Ahmetović.
Kolegice Glasovac, mene je sram da mi primamo plaću kao saborski zastupnici u ovom trenutku za tu plaću koju osiguravaju građani RH raspravljamo o tome kako natjerati vladajuće, ministre, sve one koji rade u zdravstvenim ustanovama samo da poštuju zakone, samo da poštuju zakone. Kaže Plenković da ravnatelj zdravstvene ustanove koji ne može osigurati takvog zaposlenika koji će ostvariti pravo ženama na izbor u obvezi je angažirati vanjskog suradnika odnosno doktora, kaže Andrej Plenković i to potpisuje. Pa bi mene zanimalo ravnatelji ustanovama, ustanova u Vinkovcima, Našicama, Virovitici i Požegi kada nisu odradili tu svoju obvezu koji kaže Plenković da imaju, jesu li 3.000 kuna prosječni trošak pobačaja isplatili iz svojih plaća, ženama, djevojkama koje su zahtijevale tu uslugu a morale su …
Hvala. Poštovana zastupnica Glasovac. Hvala vam lijepo, nemojte. Ajmo se dogovoriti da nećemo premašivati vrijeme, prošlo je već 8 sati, ima puno prijavljenih za i u ime klubova i pojedinačno i sve, ako svako pređe 7-8, 10 sekundi nabrat će se to jako puno, ostat ćemo dugo, a ja mislim da je svima važnije da konstruktivno raspravljamo, a ne da premašujemo poslovnički ograničeno vrijeme. Poštovana zastupnica i potpredsjednica Glasovac.
Naravno da nisu, to bi se uvijek i uvijek će se plaćati iz novca poreznih obveznika. U slučaju Čavajda, mučan slučaj gdje na kraju je ona izvojevala na neki način, neću ja to reć pobjedu, to, to ne može se uopće nazvati pobjedom nego svoje pravo doduše u drugoj državi samo zbog toga što je smogla snage i hrabrosti da izađe u javnost s time kako se nad njom zdravstveni sustav iživljava, isti taj zdravstveni sustav koji je trebao ovaj zaštititi. U konačnici završilo je kako je završilo. Kad bi se ona odlučila tužiti RH, ustanove koje su mimo zakona radile to što su radile, ona bi sigurna sam dobila taj spor, kao i gospođa u Osijeku koja je obmanuta da joj je izvršen zahvat da bi iz bolnice izašla i dalje trudna. Te kazne u tim presudama bez obzira bilo pred Europskim sudom za ljudska prava ili ovdje ne bi platili nesavjesni pojedinci.
Hvala. Poštovana zastupnica Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, evo kao potkrijepa onome što ste vi govorili, a i svi mi i što ćemo govoriti. Pazite ovo, znači Međunarodno udruženje ginekologa i opstetičara FIGO donijelo je svoju Rezoluciju o prizivu savjesti 2006.g., u njoj se jasno kaže da liječnici imaju etičku obvezu u svakom trenutku u svakom pacijentu za kojeg skrbe biti na korist i spriječiti nanošenje štete, zatim da su pružatelji obvezni informirati pacijente o svim medicinskim mogućnostima za njihovu zdravstvenu skrb i poštivati njihov izbor, autonomiju, kao i prava pacijenata na pravovremeni pristup medicinskim uslugama. U rezoluciji se potvrđuje da liječnici imaju pravo na poštivanje priziva savjesti i u kontekstu nepoduzimanja i poduzimanja zakonite usluge, ali da je dužnost stručnjaka da se pridržavaju znanstveno i stručno utvrđenih definicija usluga u području reproduktivnog zdravlja, a ne da ih pogrešno okarakteriziraju na temelju osobnih uvjerenja. Također još niz onih uputa koje stoje i kod nas što učiniti kada neko neće i ne želi pružiti ruku pacijentima, a naši su toga svjesni.
Hvala. Poštovana zastupnica Glasovac. Hvala.
Da, sve ste zapravo rekli. Ako država poštuje nečije pravo da vjeroispovijest na život prema svojim osobnim ili vjerskim uvjerenjima, s druge strane mora poštovati i pravo pacijenta na zdravstvenu zaštitu. Ako govorimo o zdravstvenom sustavu ne treba uopće govoriti čije pravo je tu jače i čije pravo nikada ne smije patiti u tom zdravstvenom sustavu, znači država mora osigurati da pacijent nikada ne pati u tom sustavu uvažavajući i ovo drugo pravo, kako će ona to napraviti to je njen problem, al mi imamo drugi problem što država kaže da ni ne namjerava to uređivati, uopće se ne namjerava u to miješati nego i dalje promatrati situaciju ovakva kakva jest. To je poraz države.
Poštovana zastupnica Peović.
Hvala. U ovom odgovoru koji je kolegica Mrak-Taritaš dobila znači od vlade stoji da ako ravnatelj nije u mogućnosti obavljanje postupka prekida trudnoće na zahtjev mora angažirati vanjskog suradnika, pa ja postavljam pitanje trebamo li mi u bolnicama koje su financirane javnim novcem, ne govorim o katoličkim bolnicama koje mogu financirati bolnice u kojima se ne obavlja pobačaj na zahtjev, možemo li opravdati ovo outsorsanje koje će opet biti oblik gubljenja novaca javnih 460 milijuna kuna godišnje, znači Ministarstvo zdravstva potpisuje ugovor sa privatnim bolnicama za razne usluge koje bi se mogle obavljati u javnom zdravstvu, ne nabavljaju se uređaji zato da bi se outsorsalo i da bi se pogodovalo privatnom, e sad ćemo još imat znači pregovarače savjesti u javnom zdravstvu, al ćemo ih iz privatnog angažirati da obavljaju pobačaj u … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Poštovana zastupnica Glasovac.
Da, vidim na što ciljate i imat to, ima to logike da. Sad u nekim bolnicama se problem rješava upravo na ovaj način što vi kažete outsorsingom da se zapravo iz, u onim bolnicama u kome su svi kolektivno pod prizivom savjesti se angažira vanjski stručnjak iz neke druge bliže bolnice koji dolazi u određenom periodu i obavlja te usluge, međutim mislim da bismo trebali razmišljati o nekim drugim modelima kako osigurati tu neku stabilnosti i stalnost da izbjegnemo ovo, ovo outsorsanje jer to nije baš najbolji mogući način, međutim treba vidjeti i na koji način osigurati da se znaju točno pravila priziva savjesti, a ne da vam u sustav ulaze ljudi koji vam kao jamče pružanje te usluge, a naknadno dođu u priziv savjesti čime se dovodite ponovno u početnu poziciju, znači treba na neki način osigurati takve mehanizme da se osigura ova usluga uz poštivanje ovog prava na priziv savjesti.
Poštovani zastupnik Karlić.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Glasovac, pa vi ste rekli da prema zakonu žena ima pravo na prekid trudnoće, to joj je dao zakon jel tako i to je u redu, ja se potpuno slažem s tim i to je normalno i niko to ni ne želi poništiti niti, ali ono što vi nikako nećete da razumijete, samo da razumijete, ništa mi ne tražite, niko od nas, ali ja kao liječnik nešto od vas tražim da samo da nas razumijete kao liječnike, a to je da nama i Hipokratova zakletva i Ženevska konvencija kaže da ljudski život treba poštovati od samog početka, znači nijedan liječnik zapravo ako je žena zdrava, tu govorim samo znači ako je žena zdrava i zdrav plod nema šta raditi jednostavno zato što je to normalno stanje, to nije bolest, ako je bilo šta bolest to se radi bez ikakvog razmišljanja, al ovdje ja govorim o samo ako je zdravo dijete, zdrav plod jel tako i zdrava majka onda liječnik ne bi trebao zapravo po svim pravilima medicinskim ništa radit, zakon mu daje plus, znači daje mu mogućnost da može napravit nešto što nije medicinski i zdravstveno ili moralno opravdano, evo o tome samo govorimo, niko ništa ne zabranjuje.
Hvala. Poštovana zastupnica Glasovac.
Ja bih voljela da vas nisam razumjela, iskreno, a razumjela sam vas, znači vi osporavate svakog onog liječnika koji provodi takve postupke jer smatrate da bi svi zapravo trebali biti u prizivu savjesti, da, da, jer je da, da to ste rekli, tako ste rekli što po meni [[Upadica: Molim vas, molim vas ne iz klupe.]] neprihvatljivo. Medicina je znanost i ovo vaše bi vodilo ka onoj drugoj agendi da pobačaj treba zabraniti, ali time ne biste spriječili opet ženu da ona svoju odluku dovede do kraja, samo biste ju doveli do toga da tu odluku provodi ili negdje van države ako ima novca ili ako nema novca da ide u sivu zonu gdje znate kako to vrlo često završava u nestručnim rukama i u nesigurnim uvjetima. Ponavljam, mene ne zanimaju prizivaši, ali me zanima kao zastupnicu i državnu dužnosnicu da se zakoni u RH poštuju [[Upadica: Hvala.]] i da ministarstvo osigura provođenje zakona.
U ime Kluba zastupnika SDP-a sad će govorit poštovana zastupnica Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Uvažene kolegice i kolega, mislim da je itekako potrebno još jednom za one koji ne čitaju pažljivo zakon ili prijedlog ovog zaključka ili za one koji namjerno ili nenamjerno izvrću ono što se kazuje ponoviti dakle, prema ovom prijedlogu zaključka obvezuje se Ministarstvo zdravstva da u najkraćem roku, a najkasnije do kraja 2022. osigura dovoljan broj liječnika koji obavljaju prekid trudnoće na zahtjev u svim za to ovlaštenim zdravstvenim ustanovama u RH kako bi zakonsko pravo na prekid trudnoće na zahtjev bilo dostupno, neograničeno i neometano. Zašto ovaj zaključak? Zato što je jedno teorija, a jedno je praksa. Svjedočili smo o kršenju Zakona o ostvarivanju prava na slobodno odlučivanje o rađanju djece kao i pravu žene na izbor. Čuli već dakle, prema podacima iz travnja 2020. u 8 od 29 ovlaštenih zdravstvenih ustanova nije bilo moguće obavit prekid trudnoće na zahtjev ili uopće dobiti odgovor na pitanje obavljaju li postupak. Što kaže Vlada RH u očitovanju? Dakle, kažu da u slučaju da se liječnici pozivaju na zakonsko pravo na priziv savjesti svaka zdravstvena ustanova je obavezna osigurati obavljanje prekida trudnoće na zahtjev odnosno angažirati vanjskog suradnika doktora medicine specijaliste ginekologije i opstetricije. Bolničke zdravstvene ustanove su obvezne voditi evidenciju o zdravstvenim radnicima koji su se pozvali na pravo na priziv savjesti. Već sam spomenula u replici mi smo na Odboru za zdravstvo slušali i stav ministarstva odnosno vlade koji sam sad pročitala, ali i predstavnike institucija obično oni jel koji imamu priziv savjesti da je to dužnost ministarstva. E pa nečija dužnost je. Dakle, imamo zakon koji trebamo poštovati i imamo nekoga tko je to dužan osigurati. Država će preuzeti bolnice jel tak, znači više neće moći prebacivati to je odgovoran Zagreb jer je to u ingerenciji Zagreba, to je odgovorna županija jer je u ingerenciji županije. Dakle, Ministarstvo zdravstva je dužno da se osiguraju uvjeti da se zakon poštuje. A ukoliko je ginekolog izrazio priziv savjesti on je obavezan o tome izvijestiti pacijenticu, navedeno pisano dokumentirati u svom specijalističkom nalazu i u bolničkoj zdravstvenoj dokumentaciji i pacijenticu uputiti drugom liječniku iste struke u toj bolničkoj zdravstvenoj ustanovi. Prema onome što kažu pacijentice odnosno žene to se ne događa, nego se vidjeli smo i u slučaju Čavajda pacijenticu otpošlje pa evo nek se sama snađe, jel tak. Nadalje, što se tiče stava SDP-a, dakle još jednom vrlo jasno i glasno. Mi ne sporimo pravo na priziv savjesti, ali smatramo da je to pravo pojedinca, a ne da govorimo o prizivu savjesti ustanova i svjedočimo da se o tome radi kao o zaista velikom problemu. To smo pokazali i u našem prijedlogu Zakona o medicinskom postupku prekida trudnoće o kojem smo nedavno raspravljali, vladajući HDZ ga je odbio. Dakle, ne sporimo pravo na priziv savjesti ali želimo da se postojeći zakon poštuje. Slijedeći problem, a to ću vam poslije i u raspravi reći što su određena povjerenstva iz EU pokazala da neki imaju priziv savjesti u javnozdravstvenom sustavu, a privatno nemaju. Nadalje, svjedoče o pritisku kolega na kolege da ne rada in vitro fertilizaciju. Neki zbog priziva savjesti odbijaju porođaj djece koji su začeti medicinski potpomognutom oplodnjom. Čuli smo podatak 13% primalja to odbija. I još jednom što se priziva savjesti tiče dakle ovdje se ne radi samo o zakonski uređenom pravu na prekid trudnoće, ovdje se govori i o oralnoj kontracepciji, o medicinski potpomognutoj oplodnji, o in vitro fertilizaciji. Još jednom ću za one koji s ove strane opet sve izvrću ponoviti što smo mi tražili u izmjeni Ustava. Dakle, žena ima pravo slobodno i samostalno odlučivati o rađanju, a država osigurava pretpostavke za ostvarivanje tog prava. Imali smo, već smo par puta spomenuli dana 10.6. tematsku sjednicu Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku. Raspravljalo o institutu priziva savjesti, ali i o pravu na prekid trudnoće koji je, koji postoji u našoj zakonskoj regulativi, a koji nažalost nije dostupan onoliko koliko bi trebalo. Vrlo je interesantno, interesantna analiza pučke pravobraniteljice od 13.6. koja je vrlo detaljno na nizu stranica, argumentirano iznijela koje su, koji su pravni akti što obvezujući, što neobvezujući s jedne strane od strane UN-a, Vijeća Europe, EU, Međunarodno udruženje ginekologa i opstetritičara FIGO koji sam maloprije u replici citirala, naše hrvatsko zakonodavstvo. Dakle, koji definiraju na koji način su u pojedinim zemljama ovoga je uređeno pitanje priziva savjesti odnosno prava na prekid trudnoće. I to ćemo, zapravo ću kasnije onda o tome ići u detalje, ali sada ću reći ono što se stavlja kao nekakav sukus. Dakle, što kaže pučka pravobraniteljica? Priziv savjesti proizlazi iz slobode mišljenja, savjesti ili vjere. Priziv savjesti nije apsolutno pravo već može biti ograničeno uključujući radi zašite zdravlja. Međunarodni pravedni okvir, uključujući i pravo EU državama ne nalaže da omoguće priziv savjesti u zdravstvu već da, ukoliko se države na to odluče, ono bude adekvatno i regulirano. Ja podsjećam da je kod nas, uopće nije sporno da su, da je pojam priziva savjesti reguliran Zakonom o liječništvu u čl. 20, zatim Zakon o sestrinstvu čl. 3 st. 4, čl. 26 Zakona o dentalnoj medicini, Zakon o medicinskoj potpomognutoj oplodnji, čl. 44. Dakle još jedanput, mi to ne sporimo. Međutim, priziv savjesti je individualno pravo koje kao pojedinci mogu koristiti zdravstveni djelatnici, a odgovornost je ustanova, odnosno države osigurati da pozivanje na priziv savjesti nema utjecaj na cijelu ustanovu odnosno dijelove zdravstvenog sustava. Dakle tu je potkrijepljeno sa nizom dokumenata i svim ovim institucijama koje sam navela. Konkretno, kaže pučka pravobraniteljica, priziv savjesti ne smije biti prepreka pristupu pravu na zdravlje što se u praksi ipak događa. Govoreći u kontekstu reproduktivnih prava, to znači da žena mora dobiti pravovremen i potpune odnosno njoj razumljive informacije o svim svojim pravima vezanim uz pobačaj kao i pravovremeni pristup zakonom zajamčeno pravo na pobačaj, bez obzira na činjenicu postojanja zdravstvenih djelatnika koji se pozivaju na priziv savjesti. Iz dosadašnje prakse, kaže dalje pučka pravobraniteljica, vidljivo je kako je radi osiguranja prava na pobačaj potrebno promijeniti način na koji se provodi pozivanje na priziv savjesti, uključujući i detaljniju regulaciju, kako bi se osiguralo da zdravstvene ustanove omoguće pravo na pobačaj i kada se svi djelatnici pozivaju na priziv savjesti te kako bi se spriječilo zlouporabe pozivanja na priziv savjesti. Još jedanput, pučka pravobraniteljica ističe da dakle sve ono što ona potkrjepljuje ima različitu pravnu snagu, važno je razlikovati one koje su pravno obvezujuće od onih koji to nisu i svakako se nužno pozvati na hijerarhiju tih svih pravnih normi, ali sukus svega onoga što je ona navela u ovom sažetku koji sam vam pročitala je upravo ovo što sam vam rekla. Posebno je interesantno da je posebni izvjestitelj UN-a o pravu na zdravlje ukazao 2017. u izvješću Hrvatskoj kako je prekomjerno korištenje zakonske mogućnost priziva savjesti ograničilo pristup sigurnom pobačaju s obzirom da se njega poziva polovica liječnika u javnom zdravstvu, kao i da, iako je zakonom predviđeno individualno odbijanje zdravstvene usluge, u praksi se one događaju na razini cijele institucije. Posebni izvjestitelj je također, istaknuo kako dio liječnika koji se pozivaju na priziv savjesti na radnom mjestu u javnoj zdravstvenoj ustanovi, pobačaje obavlja u privatnoj praksi, što dovodi u pitanje njihove motive isticanja priziva savjesti. Također je podcrtao kako su prava na seksualno i reproduktivno zdravlje ljudska prava i stoga regresivne mjere kojima se ometa pristup sigurnom pobačaju i kontracepciji podriva seksualni odgoj prikladan dobi, može rezultirati kršenjima ljudskih prava. Dakle nizu dokumenata, nizu tih posebnih izvjestitelja i konkretno na Hrvatsku i druge zemlje, prepoznalo se što je teorija, a što je zapravo praksa. I još jedanput, mi ne sporimo pravo na priziv savjesti. Ja ću u pojedinačnoj raspravi govoriti o tome da uopće ovo nije sad svjetonazorsko pitanje u smislu vi ste vi vjernici, mi smo svi tu nevjernici, to uopće nije stvar u tome. Stvar je u tome hoćemo li poštovati zakon i hoćemo li ženama omogućiti pravo na uslugu koja je definirala i SZO.
Hvala. Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Iznenadili bi se što je sve svjetonazorsko i političko pitanje. Ovaj je Zaključak koji je kolegica Anka Mrak-Taritaš uputila u proceduru me podsjeća na zaključak koji sam predložila Vladi gdje tražim da plaća bude dostojanstvena sukladno čl. 56 Ustava, na što mi je Vlada negativno odgovorila. Znači nema granica, znači imate ustavno pravo radnika da od svoje plaće dostojanstveno živi i ti to pravo, kako bi to HDZ kazao, želite prisnažiti sa zaključkom da se to tako treba i potvrditi, onda vam Vlada odgovori da treba odbaciti taj Zaključak. Tako i ovo otprilike. Znači zakonski uređeno pravo žene na pobačaj Vlada odbacuje znači sa ovim svojim odgovorom. Nije to ništa novo, je li. No, ja bih vas htjela upozoriti na jedan malo drugačiji aspekt ovog cijelog problema, a koji je negdje i u javnosti počeo kolati, vezano uz našu inicijativu progresivne opozicije da se vrati pravo na pobačaj u Ustav. Mnogi su odgovorili na to pa dobro, ali kako mislite vratiti ženama pravo na pobačaj, vraćajući to pravo u Ustav ako postoji već zakon koji određuje to pravo ženama pa se to pravo ne može konzumirati i to je ono što želim ovdje naglasiti, da je negdje inicijativa Radničke fronte kad smo išli, znači na taj povratak prava za, na pobačaj u Ustav bio, ne samo znači zbog ultrakonzervativnih udruga i napada, znači neke ultrakonzervativne desnice koja prijeti uvijek znači ovakvim svjetonazorima koje smo ovdje imali čuti priliku, čuti znači da je život od začeća i da se ne može to pravo ostvariti ženino, eto, žao nam je, ali žene ne mogu ostvariti to pravo, je li, nego ono što smo mi htjeli naglasiti sa tom svojom inicijativom i što je inicijativa grupe fAKTIV znači koja je prva o tome počela pričati htjela naglasiti sa svojom inicijativom vraćanja pobačaja u Ustav jer da je to pravo ženama danas već uskraćeno. Mi se ne moramo boriti pro futuro ovakvih stavova, znači da će nekakva babaroga Bartulica i Markić doć i zabraniti nam pravo na pobačaj, nego nažalost pravo na pobačaj ženama je već uskraćen. I kako je do toga došlo, nije samo došlo zbog desnog konzervativnog svjetonazora nego uz asistenciju liječničke struke i zdravstvene administracije. Znači prvi puta se pravo na priziv savjesti unosi u zakon 2003. g., Andro Vlahušić ga unosi i tada se definira pravo na priziv savjesti kao pravo koje znači ima svaki liječnik i koje da odbije provođenje dijagnostike liječenja, rehabilitacije pacijenta radi svojih vjerskih, etičkih i moralnih razloga, s ograničenjem da se to pravo ne kosi s pravilima struke i da odluka ne ugrožava zdravlje i život pacijenta. Znači odmah se pale lampice. To je upravo primjenjivo na pobačaj jer tamo se ne ugrožava, je li, kako smo ovdje čuli od ovakvog obrazloženja, ne ugrožava se zdravlje i život pacijenta uskratom nekog prava koje stvarno spada u temeljno ljudsko pravo, a to je pravo žene na samoodređene i pravo žene na slobodno raspolaganje vlastitim tijelom i to je trenutak kada nažalost ulazi to pravo potpuno neograničeno, možda se trebalo nekakve ograde staviti, možda se moralo definirati na neki način na koji bi se to pravo, ne bi kosilo s pravom žena na slobodno odlučivanje, ali nije to sve, naravno. Niz je tih elemenata koje su dovele do toga da žene praktički u Hrvatskoj gdje ima 60% ginekologa prizivača savjesti ne mogu obaviti pobačaj, znači ako govorimo, samo ćemo spomenuti KBC Split gdje jedan samo ginekolog obavlja pobačaj od 34 ili recimo Petrovu, gdje od 40 samo 5 obavlja ginekologa pobačaj, a jedna i druga bolnica su vrlo bliske centrima moći i zapravo su vrlo bliske sa medicinskim fakultetima i pokazuju da je to pravo čak i znači po nekim istraživanjima i na medicinskom fakultetu se više ne predaje. Znači imamo spregu, to ću pokušati u drugoj raspravi objasniti i privatizacije zdravstva i [[Upadica: Hvala lijepa.]] desne orijentacije.
Prva replika poštovane zastupnice Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolegice Peović, i sada važeći i okvir koji imamo omogućava da žena raspolaže i odlučuje o tome hoće li roditi ili će pobaciti. Ako niste čitali, onda pročitajte bilten koji izdaje HZJZ koji kaže da je u 2020. bilo ukupno 7 485 pobačaja, 2019. 7 687, 2018. 7 064, dakle pobačaja ima, obavljaju se, postoji pravo, postoje institucije, postoje liječnici i postoje načini kako se to može napraviti. Život počinje od začeća, ja ne znam da li ste vi ikada [[Upadica: Hvala. Hvala.]] bili u situaciji da se ... [[Govornik se ne čuje.]]
Hvala. Poštovana zastupnica Peović.
Dobro, neću komentirati ovo da li sam ja ikad bila u situaciji, ne znam kojoj pa shvatiti što… ... [[Upadica se ne čuje.]] Aha, da li sam bila trudna, jesam. Dobro. Ono što je ovdje izuzetno važno, znači kad navodite brojke o pobačajima, da odgovorite na pitanje gdje je Mirela Čavajda u toj statistici? Gdje je ta žena mogla obaviti svoj pobačaj? [[Upadica: Molim vas nemojmo iz klupe.]] Znači koliko je žena. Znači ta žena je izašla u javnost i vrlo hrabra i znate šta je pokazala? Desetke, tko zna, stotine onih drugih koje su otišle u Sloveniju bez da se to javno saznalo, otkrila je desetke onih koje su Bog te pita kojim načinima išle pobaciti, desetke onih koje su odgovorili od pobačaja, mi imamo jako niski broj pobačaja u Hrvatskoj, to naravno, veseli i vašu stranu, ali za ljudska prava i za slobodni odabir žene, nas ne veseli.
Hvala. Poštovani zastupnik Stier.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice, Andro Vlahušić nije propisao institut priziva savjesti jer je konzervativac nego jer je liberal pa smatra da država ne treba natjerati pojedinca da napravi nešto što je temeljno protiv vlastite savjesti, ali vi niste liberal pa, moje pitanje je smatrate da u situaciji u kojoj jednoj bolnici imate liječnike koji imaju priziv savjesti, koji imaju i u privatnoj praksi isto tako priziv savjesti, dakle drže se toga, da li država onda ima pravo, barem jednog od njih natjerati da čini pobačaj?
Poštovana zastupnica Peović.
Da, stvarno nitko nema namjeru natjeravati liječnike da rade bilo što što neće. Ali postavlja se pitanje, znači nije li trebalo napraviti nekakav tip ograde da u javnozdravstvenim ustanovama koje su plaćene javnim novcima, znači postoje ginekolozi koji .../nerazumljivo/... da postoji dovoljan broj ginekologa koji obavljaju pobačaj. UN-ov CEDAW odbor vam je dao preporuke i primijetio da je kod nas pobačaj uskraćen, da on nije dostupan, da on mora biti dostupan i da mora biti besplatan, o čemu će više, ću više govoriti u svojoj idućoj raspravi jer je izuzetno važno i tu vidim zapravo možda i pogrešku jedne argumentacijske linije, izuzetno je važno da primijetimo da do ovog ne dolazi zbog svjetonazora nego uistinu zbog odnosa javnog i privatnog zdravstva i to je ono zbog čega se mnogi liječnici odlučuju na prigovor, priziv savjesti, a ne neki svjetonazor kako se to često misli.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa poštovana kolegice. Dakle prema podacima, 73% ispitanika u Hrvatskoj protivi se zabrani pobačaja, a za prekid trudnoće ako ona ugrožava život majke zalaže se 86% ljudi. To su podaci. Druga stvar, ponovo naglašavam, ono što smo mi htjeli uvesti u ustavne promjene. Dakle žena ima pravo slobodno i samostalno odlučivati o rađanju. Država osigurava pretpostavke za ostvarivanje tog prava. I opet kažem mi nismo nigdje naveli da je to isključivo pobačaj, ubojstvo ili ne znam što nego odluka o rađanju. Dakle, ovdje ima više metoda pa uključujući i neke druge metode otklanjanja začeća koje ne uključuju ove IVF, MPO odnosno oralnu kontracepciju AB itd. Pitala sam kolege iz vladajuće nek mi točno definiraju koji to članak Ustava jasno kaže da zamjenjuje ovo što mi tražimo. Mi smo usmeno iskomunicirale da se pozivaju na Članak 35 [[Upadica: Hvala.]] al to toliko općeniti članak. Hvala.
Poštovana zastupnica Peović.
Da, inače kad smo slagali ovu formulaciju koju ćemo unijeti u Ustav i vjerujemo da ćemo ju uspjeti unijeti u Ustav odnosno vratiti u Ustav onda smo uzeli dvije rečenice. Jedna rečenica je iz postojećeg znači Ustava iz '74. da žena ima pravo na slobodni izbor oko rađanja, a druga je znači ono što je slovenski ustav dodao, a zadržao prvu rečenicu, da država treba osigurati preduvjete za ostvarivanje tog prava. HDZ se obično znači u argumentaciji koja je vrlo čudna zapravo argumentacija poziva kao to je već u Ustavu pozivajući se na Članak 35. o, koji zapravo definira nekakvu autonomiju ili slobodu, ali apsolutno ne definira pravo žene na slobodno odlučivanje o rađanju djece. A zanimljivo je da ako je tako, ako je to već pravo utkano u Ustav onda zašto ne vratimo taj članak koji je bio, koja je razlika mislim ako je sve već rečeno, ako imamo i zakon itd., ali neće se vratiti [[Upadica: Hvala.]] zato što napadi krenule kad je izbačen.
Poštovana zastupnica Orešković, izvolite.
Kolegice Peović, a i ostale kolegice zastupnice, ajmo se malo osvrnuti po ovoj dvorani. Gdje su naši muški kolege? Dva s one strane, hvala vam kolega Fabijanić ne, ne tek ste pristigli, gorljivo brane pravo na priziv savjesti. Dakle, ova slika pokazuje da se žene vrlo teško probijaju kroz hrvatski pravni sustav koji na papiru nešto jamči, a negira im to u praksi. To su ta nevidljiva prava kao što su nevidljive i žene pogotovo kad se nađu u problemima. I mi danas upravo o tim ženama koje se nađu u problemima raspravljamo i govorimo da im sustav nešto uskraćuje kršeći njihova Ustavom i zakonima zajamčena prava. I kad kažemo žene ne mogu dobiti zdravstvenu zaštitu koja im pripada s ove strane čujemo, znate li koliko je žena ove godine ili prošle godine napravilo pobačaj, kao da je pobačaj nešto što je sramota. Tako ste postavili retoriku ove rasprave.
Poštovana zastupnica Peović, izvolite.
Hvala kolegice Orešković. Nije slučajno da je termin priziv savjesti uveden, znači koji sugerira da onaj koji vrši pobačaj nema savjesti jel, znači to je svjetonazorski, to je ideološki, to je ono napad na onog koji to čini. Ali kada se navode ove brojke, mislim mi smo tu stvarno i ovdje smo stvarno ujedinjeni u jednoj vrlo važnoj stvari upravo zbog onih žena koje su tihe, koje nemaju svoj glas, koje mi ovdje sada svi s ove strane branimo, koje su često vrlo slabog socijalnog statusa i koje ne odgovaraju na ono šta bi s ove strane htjeli prikazati, ima previše pobačaja, one su se drznule da naprave pobačaj i to ne ide u tu statistiku koja se ovdje navodi.
Kolega Fabijanić dignuo je povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik i tko ga je povrijedio?
Računajući unaprijed na opomenu moram se ispričat, naime ja sam tek sad došao zato što sam bio u protokolu u Slovačkom veleposlanstvu, došao sam se prijavit za raspravu, okrijepiti se i vratio sam se i tu sam. Prema tome, čisto kolegica Orešković neka ne brine za mene.
Hvala. Moram vam dati opomenu na to, ali ovaj evo repliku ima poštovani zastupnik Mladen Karlić.
Hvala. Poštovana kolegice Peović, mene smeta malo što ne govorite potpunu istinu kad govorite o nekim ovim vašim stavovima, sad da ne idem u te malo partizanske stavove i dobro to, nego kažete ovako, uskraćuje se pravo na slobodno raspolaganje vlastitim tijelo. To je neistina, pa nitko vama ne dira vaše vlastito tijelo nego ono drugo tijelo koje vi nećete da priznate. Znači taj plod koji je u vama, to je ono što je problem. Niste vi problem, vaše tijelo, tko dira vaše tijelo, ali plod taj je u vama. To je ono što je problem. I drugo kad govorite o gospođi Čavajdi, ne možete to uspoređivat ovdje sa pobačajem, to nije pobačaj, to je bio 27 tjedan trudnoće to je već ubojstvo ploda koje se moglo preživjeti bez obzira što je ono imalo možda malignu bolest i što ne bi preživjelo, ali ono se ne može pobaciti, ono se ne može tada, on se mora porodit ili joj to mora neko radit … [[Govornik se ne razumije.]] ali to nije onda, onda, to naši ljudi ne rade … [[Govornik se ne razumije]]
Poštovana zastupnica Peović.
Na neki onako perverzan način moram reći da mi je drago što čujemo i ovakve stavove ovdje jer to ilustrira s čim se mi zapravo borimo. Pazite vi ženi koja je imala dijete sa ogromnim tumorom spočitavate pravo da se pobačaj izvrši i zapravo to nazivate eutanazijom. Strašno. Ali ilustrira s čim se mi suočavamo i koliko znam vi ste kolega Karlić liječnik ako sam u pravu, znači s tim se žene u Hrvatskoj suočavaju. Kad vi kažete to je plod, to je život onda ja vas pitam što je žena koja nosi taj plod? Jel ona inkubator? Ženka? Šta je ona? Ne, ona je žena koja ima pravo odlučiti hoće li biti majka ili ne.
Molim vas, hajdemo, hajdemo molim vas. Poštovani zastupnik Stier digao je povredu Poslovnika. U čem je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče povrijeđeno je time što kolegica Peović imputira kolegu Karloviću da je degradirao dignitet žena što on doista to nije učinio. Ono što je kolegica Peović međutim učinila, a to jest da je demaskirala ipak ono što misli o prizivu savjesti. Sama je rekla evo i sam naziv priziv savjesti ideologiziran znači da oni koji nemaju priziva savjesti nemaju savjesti što naravno nije točno, ali pokazuje da je intencija ovakvog zaključka ipak je ili teško je ne zaključiti iz ovih riječi da to nije napad na priziv savjesti barem iz ovoga što je rekla kolegica Peović.
To je ovaj, to, to je također bila replika, pa dobijate opomenu. Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Mladen Karlić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovane kolegice, da ne bi dobili dojam da sam ja protiv žena, da sam ja protiv ovaj majki ili nečega to naravno ne, podržavam i smatram da samo ovim, ovaj prijedlog zaključka gđe. Anke Mrak-Taritaš mislim da nema nekog velikog smisla i da mi sad ovdje radimo nešto drugo, ne radimo mi na ovom zaključku, on je možda samo povod, a zapravo govorimo o nečem daleko ozbiljnijem jel tako. Tako da meni mislim da je ovo ipak, ipak jedan pritisak na Ministarstvo zdravstva i pokušaj da se Ministarstvo zdravstva, pa i liječnici zbog svog priziva savjesti na neki način pritisnu da, da bi imali nekakve drugačije stavove, da bi radili nešto što neko želi, što progresivna kako oporba želi jel tako ili ljevica, ne znam kako se ovaj točno zove. Meni bi bilo recimo logičnije i od kolegice koja nije liječnik da možda se nekim zaključkom ili, ili možda i više nas da zatražimo da hrvatsko zdravstvo nabavi što više kardiologa ili mobilnih uređaja za … [[Govornik se ne razumije]] ili, ili za elektro šok srce jer nam preko 7,5 tisuća ljudi umire od infarkta srčanog, a niko o tom ne brine. Možda bi ovdje u ovom saboru trebao negdje bit mobilni aparat za elektro šok srca da spasimo nekoga prije nego što će mu trebat možda nekakav prekid trudnoće ili tako. Tako da ja mislim da bi, kad bi išli ovako da, da svako bilo arhitekta, pravnik, ne znam inženjer ili neko odlučuje šta, kako će on nametat Ministarstvu zdravstva ili vladi koje će oni zaključke ili odluke donosit, mislim da je to malo neozbiljno, a ako bi to trebao neko učinit onda je to moglo biti samo, samo možda eventualno Odbor za zdravstvo, niko drugi, a da mi pišemo zaključke svako kako ko zamišlja i misli da bi trebalo u pogotovo u ovome, u ovo vrijeme kada od 350 i nešto ginekologa 164 rade prekide trudnoće, a samo 195 ne radi, a imamo svega, neko je rekao 7,5 tisuća godišnje, pa da ih ima i 10 to je 20-tak dnevno, 164 ginekologa mogu napravit 20-tak prekida trudnoće dnevno bez obzira bili oni medicinski indicirani znači zbog nekog stanja, bolesti ili, ili bili potpuno zdrave osobe … [[Govornik se ne razumije]] Ono što, što je meni, što ja želim, što nikako kolegice vjerojatno ne žele shvatit, ne žele prihvatiti, a to je da mi liječnici malo drugačije razmišljamo ili možda ne svi, ali jedan velik dio. Ja ću vam samo pročitat nešto, nekoliko rečenica stoga samo da me razumijete znači ne, ne da želim nešto napravit, ne želim biti nekakav taliban ili ne znam nekakav tamo kako ultradesničar ili ne znam ni ja šta. Znači stručnjaci iz područja medicinske etike u svom zajedničkom mišljenju navode da je medicinska struka, da medicinska struka aktivno sudjeluje u planiranju trudnoće savjetovanjem, edukacijom, u metodama kontracepcije. Napretkom medicinske znanosti i struke liječnici su aktivni u različitim postupcima liječenja smanjene plodnosti i zahvatima medicinski potpomognute oplodnje. U odnosu na prekid trudnoće medicinska struka odnosno ginekolozi dovršavaju spontano započete prekide trudnoće, te prema zakonodavstvu pojedine države izvode prekide trudnoće prema odredbama zakona koji je na snazi, znači samo prema zakonu koji svakoj državi znači drugačije jel tako, Malti, ne znam Poljskoj tako je nemoguće, a ovdje, u Americi je sad isto tako, znači, znači to nije medicinski, to je znači zakonski, zakon je odredio nešto hoće li raditi ili neće. Prema embriološkoj znanosti, zašto vam to govorim, zašto neki liječnici imaju priziv savjesti? Znači liječnik će, je sigurno puno puta gledao ginekolog ultrazvuk jel tako sad ovi moderni koji su u boji, koji su to dimenzionalni jel tako, vide sve, znači već u 21. tjednu nakon začeća javljaju se prvi otkucaji srca, nakon 4 tjedna je uspostavljen cijeli embrionalni optok krvi, u 5. tjednu trudnoće mozak počinje ubrzano rasti, a u 7. tjednu započinju prvi spontani pokreti, s navršenih 8. tjedana začeća embrij ima slijedeće značajke, prepoznatljivo ljudsko vanjsko obličje, razvijene udove i osnove unutrašnjih organa, izražena unutrašnja i vanjska spolna obilježja, znači to ginekolog vidi, to ginekolog vidi u ono vrijeme kad još može napravit taj prekid trudnoće. To, to je ono što mi liječnici vidimo, vi to, vi to tako ne možete vidjet naravno. I zato znači upravo stajalište medicinske etike o početku ljudskog života, govori se izravno ili neizravno o ženevskoj liječničkoj prisezi koja kaže da ljudski ću život poštovati od samog početka i zbog toga ne možete nas osuđivati ili napadati one ljude koji imaju taj priziv savjesti, koji su možda ovo vidjeli, koji, koji su ovo radili možda, pa zbog toga sad u jednom trenutku to više ne mogu. Zato to, mislim da bi to trebali razumjeti jer sa medicinskog stajališta u etičnom i stručnom aspektu, to govore stručnjaci, znači ne ja, nema nikakvog opravdanja za prekid trudnoće zdravog ploda na zahtjev zdrave trudnice kako se to regulira čl. 15. zakona. Zaključno, znači medicinska struka se definira svojom, svojim profesijskim zadaćama, a to su prevencija, dijagnostika i liječenje. U pobačaju zdravog ploda zdrave trudnice na njezin zahtjev nema ovih kvalikativa, te je problem u potpunosti u prostoru zakonodavstva, znači nama zakonodavstvo je to odobrilo jel tako, nije ukinulo, imamo na to pravo, žene imaju pravo, ginekologa ima dovoljno. Da li u nekim bolnicama, a to je nekoliko njih koje nemaju nijednoga, ali imaju zato upravo zbog toga kako i piše u ovom odgovoru od vlade, znači svaka bolnica i ravnatelj ima dogovoreno ili će ginekolog doći u tu bolnicu, pa će napraviti taj prekid trudnoće ili će pacijent otići u susjednu bolnicu, pa to obaviti, znači nema nikakvog problema i nema tih problema, mogu bit pojedinačni problemi iz nekih razloga koje liječnik ili krivo napravi, svako može pogriješiti jel tako kao i u svakoj struci, ali neke stvari odnosno 99% svega toga zdravstvenog se radi po svim pravilima, znači i prema zakonu i mislim da nema nikakvog razloga za prihvaćanje ovakvog zaključka, hvala.
A sad će u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Poštovani u ovoj raspravi tijekom mene govorile su kolegice Taritaš, Glasovac, Marić, vrlo, vrlo stručno i argumentirano i to s pravne ne samo s medicinske, s pravne strane stručno, pa da ja sada ne ponavljam mogu ih samo pohvaliti i mogu im čestitati. Ali radi javnosti, radi toga da što veći broj naših građana dobro razumije o čemu se tu radi ja ću sada stvari krajnje pojednostaviti. I mislim da se o mogućnosti obavljanja jedne zdravstvene medicinske usluge treba govoriti u kontekstu jedne basne, ako se sjećate basne o rodi i lisici kad su jedna drugoj išle u posjetu, pa je lisica servirala rodi u tanjuru, roda to nije mogla jesti jer ima visok kljun, a onda je roda lisici u visokom ćupu. E tako to izgleda sa ovom dihotomijom prava na priziv savjesti i prava na medicinski prekid trudnoće. Iz čega sve to skupa izvire? Kada govorimo o reformi pravosuđa puno je dobrih ideja što bit to administrativno strukturno trebalo napraviti, međutim nitko ne izgovara rečenicu da je glavna reforma zdravstva njegova depolitizacija. Micanje političkih poltrona s upravljačkih funkcija. Političkih poltrona. Na primjer jednog Čorušića. Kako su uopće Čorušići postali gospodari života i smrti? Kako je došlo do toga da se dodvoravaju političkoj i crkvenoj volji, a ne obavljajući ono za što su plaćeni državnim novcem kao javni i zdravstveni djelatnici, e to je nešto što se doista svi skupa trebamo zapitati. Jer svo ovo vrijeme i to se vidi po ovoj raspravi HDZ zapravo provodi jednu političku indoktrinaciju svojih ali i klerikalnih stavova. I ajmo to sada dovesti u vezu sa prethodnom točkom dnevnog reda. Pričali smo potrebni izmjene Ustava, a ja sam kao i mnogi drugi zastupnici govorila o tome da nam Ustav naprosto ne živi u praksi jer je po Ustavu RH sekularna. I kako smo od jedne sekularne države koja je takva trebala postojati u proteklih 30 godina, a nije došli do toga da se na ovakav način ponižavaju i degradiraju žene. I doista je sramotno slušati u ovoj sabornici to što neki zastupnici kažu kako mi, mi koji zagovaramo abortus što naravno nije točno ne poštujemo onaj život koji se rađa u utrobi. A ja vas pitam poštujete li vi onaj život koji nastane nakon što netko se iz takve utrobe rodi? Poštujete li ženu za početak koja je to dijete nosila? Poštujete li ženu koja je rodila teško bolesno dijete? Koliko joj pomažete u tome da takvo dijete othrani? Pitajte majke koje imaju dijete sa recimo nekom bolešću iz spektra autizma. Pitajte majke sa bilo kojim težim oboljenjem koje se ne može liječiti u hrvatskim bolnicama. Možda bi se moglo jednog dana liječiti na Srebrenjaku da taj projekt niste uništili zbog svojih sebičnih interesa. A gdje su svi drugi uvjeti za odrastanje djece? Pogotovo recimo djece iz siromašnih obitelji. I na kraju krajeva sve to zapravo uopće niti ne bi trebalo biti važno. Temeljno pravo žene je da može odlučivati o svom tijelu i o svojoj obitelji. Žena ne netko treći. I sve dok to ne ostvarimo u praksi mi zapravo uopće ovdje nismo država. I ovdje možda ove sekunde pričamo o pravu na medicinski prekid trudnoće, ali mislim da bi to trebala rasprava o svakom drugom pravu, svakom drugom pravu koje je samo nominalno na papiru dok o sudbinama odlučuju neki drugi krugovi. Dominantno klerikalni. A zašto? Ne radi doista duhovnih vrijednosti, u tome je sva poanta i svo licemjerje, nego u tome u tome što ruka ruku mije jer dok se istovremeno priča o svetosti života taj se, ta se svetost u provedbi najviše gazi. Jer ista ta politička stranka koja je tako svezana sa klerikalnim krugovima krade od tog istog naroda, al crkvi to ne smeta.
U ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte sad će govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović. Izvolite.
Evo sad bih malo o onom o čemu sam počela pričati na izlaganju u ime predlagatelja. Znači malo bih stavila naglasak na odnos javnog i privatnog i način na koji zapravo do nedostupnosti prava na pobačaj došlo dobrim dijelom i privatizacijom, formalnim i neformalnim oblicima privatizacije zdravstvenog sustava. Znači napad na reproduktivna prava definitivno počinje izbacivanjem tog članka Ustava 1990. godine i zato ga je stvarno bitno vratiti. To je pravo danas uistinu ugroženo jer 60% ginekologa su prizivači savjesti. Sasvim je neprihvatljivo da mi zapravo i nemamo podatak koliko je prizivača savjesti i sad je ministar, znači kad je kolegica Anka Mrak Taritaš postavila pitanje, pa jedno tjedan, dva kasnije vezano uz slučaj Čavajda odlučio poslati anketu svim bolnicama da bi dobio povratnu informaciju koliko je zapravo prizivača savjesti kao da to nije trebala biti informacija koja je ono najvažnija, mislim koju se treba znati u svakom trenutku. Tako da je istraživačko novinarstvo tu odradilo ogromnu ulogu i tu ću istaknuti tekstove Nateše Škaričić koja je došla do tog podatka da je negdje 60% prizivača savjesti u javnozdravstvenim ustanovama. I ovaj odgovor koji je dobila kolegica Mrak-Taritaš od vlade meni je potpuno neprihvatljiv, znači da svaka ustanova gdje ravnatelj bolnice nema osigurano pravo na pobačaj znači nema radnike koji to rade, može odnosno mora čak kaže outsorsati to pravo i da je dužan kaže angažirati, dužan je angažirati vanjskog suradnika, pa valjda je dužan pratiti na koji način zapošljava liječnike i pratiti da ih ne bude za početak više onih koji ne rade pobačaj od onih koji rade pobačaj jel, mislim to bi valjda bio normalan odgovor ne, on kaže ne da je dužan angažirati vanjskog suradnika znači to je ono što, kud ovo sve zapravo ide, da skratim priču znači stvar se najviše radikalizirala uistinu odnosom javnog i privatnog. Dvije su stvari tu izuzetno važne, osim što ćemo vratiti taj članak ustava izuzetno je važno ukinuti dvojni rad, znači dvojni rad liječnika dovodi naše zdravstvo u situaciju koruptivnih praksi znači pogodnog tla za korupciju, to vam je klasična situacija korupcije kada imate liječnika koji radi u privatnoj i javnoj ustanovi gdje zapravo svi znamo šalje svoje pacijente u privatnu ustanovu ili protežira pacijente iz privatne ustanove u javnoj ustanovi iako znači pobačaj se ne može vršiti u poliklinikama, znači one moraju biti bolnice, u Zagrebu imate recimo samo jednu to je Podobnik, znamo da se pobačaji obavljaju ilegalno i u nekim ordinacijama, to su novinarke do te informacije došle, ali znači za sada nemamo toliko tih ustanova koje mogu vršiti pobačaj koje su privatne, ali znamo isto tako znači da se visoka cijena pobačaja negdje od 3 do čak neki kažu i više tisuća kuna u javnozdravstvenim ustanovama predstavlja tu uslugu dobrim plijenom znači za privatne, za privatnu praksu, znači prva i osnovna stvar ne samo vezano uz pobačaj nego uz sve znači izuzetno važno ukinuti dvojni rad, znači liječnici koji rade u privatnoj praksi su u pogodno koruptivnoj situaciji. To je ministar Beroš pokušavao riješiti tako da samo, ograničeno je znači za ravnatelje, bolnice, zamjenike ravnatelja, pomoćnike ravnatelja, on je pokušao tu uvesti i pročelnike poliklinika, ali znači to nije dovoljno, jednostavno to neće riješiti stvar. Druga stvar koju je užasno važno napomenuti je da pobačaj mora biti besplatan i prema preporukama C2 znači UN odbora je dana preporuka da pobačaj bude besplatan ne samo dostupan znači, ali pobačaj treba biti besplatan zato što je i zato što se to tretiralo kao komercijalna usluga, dovelo tu uslugu u situaciju da zapravo mnogi liječnici smatraju da to nije njihova zadaća jer se to tretira komercijalnom uslugom, znači nečim ajmo reć tako dodatnim, znači to treba biti jedna od osnovnih javnozdravstvenih usluga odnosno ona mora biti na popisu besplatnih javnozdravstvenih usluga zato je Radnička fronta uputila promjene dva zakona, znači jedno je Zakon o zdravstvenoj zaštiti gdje se ukida čl. 57., znači koji omogućava dvojni rad, a drugi je Zakon o obaveznom zdravstvenom osiguranju gdje se na popis tih zdravstvenih usluga koje su besplatne unosi znači pobačaj, pobačaj treba bit besplatan i zbog toga da se znači ne dovodimo u situaciju koja je ono baš narasla na, na ogromne razmjere da zapravo imamo situaciju u kojoj se privatno parazitira na javnom i nije to samo stvar sa pobačajem, znamo svi recimo aferu Medikol gdje država namjerno ne nabavlja aparate da bi se to outsorsalo kod neke privatne tvrtke koja na tome zarađuje iako je ukupna cifra onoga što se dalo privatnom zdravstvu sasvim dovoljna da se nabavi dovoljan broj tih uređaja. Al ovdje imate vrlo sličnu situaciju, znači zato je važno pobačaj učiniti besplatnim, a privatno i javno razdvojiti kirurškim rezom i to je ono što mi se čini da je važno uz ovo što je kolegica Anka-Mrak predložila sa ovim zaključkom, ali i onim što je SDP izašao sa svojim Zakonom, pojednostavljeno rečeno, o pravu na pobačaj koji se na neki način naslanja na zakon iz '78.g. koji je prema preporuci ustavnog suda trebalo modernizirati, ali svakako ne modernizirati kako bi ga neki modernizirali, a čini se da i te tendencije postoje, a to je da se žene šalje na obavezne razgovore, da se žene tretira kao da nisu baš pravno sposobne, da se s njima treba prvo za razgovarati prije nego što one misle obaviti pobačaj itd., znači to su, to je niz zakona koje smatramo da treba mijenjati i koje je bitno staviti u fokus, ne samo u ustav, ustavna promjena je da sad završim s onim što sam počela, svejedno temeljna jer ona je krovni znači ustav je krovni dokument, dokument oko čega se svi uspijemo dogovoriti, znači ovo je inicijativa i ljevice i centra što pokazuje da postoje zajedničke teme na kojima se može surađivati i na kojima imamo konsenzus, a sva sreća imamo i konsenzus znači visokog postotka ljudi u Hrvatskoj, znači preko 80% ljudi misli i smatra da žena ima pravo na slobodan izbor, zato ćemo u ustav unijeti znači dvije rečenice, jedna je da žena ima pravo na slobodno i samostalno odlučivanje o rađanju i država treba osigurati preduvjete za ostvarivanje toga prava. Hvala svima.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govorit će poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin, izvolite.
Hvala. Kolegice i kolege, ovo sad za zastupnike Brkana, Karlića i Stiera pročitat ću opet tekst ovog zaključka kojeg predlaže kolegica Mrak-Taritaš. Dakle u zaključku piše obvezuje se Ministarstvo zdravstva da u najkraćem roku, a najkasnije do kraja 2022. osigura dovoljan broj liječnika koji obavljaju prekid trudnoće na zahtjev u svim za to ovlaštenim zdravstvenim ustanovama u RH kako bi pravo na prekid trudnoće na zahtjev bilo dostupno neograničeno i neometano. Dakle u tekstu Zaključka ne spominje se uopće priziv savjesti, samo se traži poštivanje pozivnog zakona RH. Poštivanje zakona. I slažem se s kolegicom Ahmetović, da, to jest sramota da se moramo boriti za poštivanje zakona. Dakle, postoje ta dva prava, pravo žene na slobodan izbor i pravo na priziv savjesti no ne smije se dozvoliti da jedno pravo potire drugo pravo. Neprihvatljiva je rasprava o tome koje je pravo jače ili koje pravo ima prednost ili da, kada se raspravlja o prizivu savjesti, da je to već napad na priziv savjesti. Pa valjda imamo pravo raspravljati o tome. Dakle glavni zadatak Vlade, konkretno Ministarstva zdravstva jest da organizira sustav na način da je u svim bolnicama na teritoriju Hrvatske moguće obaviti legalan i siguran pobačaj, što sada naprosto nije slučaj. I kao što svi znamo, postoje bolnice u kojima svi ginekolozi imaju priziv savjesti i to je slučaj u 8 od 29 bolnica u Hrvatskoj s koje s HZZO-om imaju ugovorenu uslugu prekida trudnoće na zahtjev i problem je što Ministarstvo zdravstva nije pratilo trend naglog povećanja priziva savjesti kojem svjedočimo posljednje desetljeće, čime je legalan pobačaj postao nedostupan ili teško dostupan i kao što je kolegica Mrak-Taritaš već rekla, ne postoje niti podaci o broju liječnika s prizivom savjesti ili bolje rečeno, sad vidimo da nisu svima nama jednako dostupni. Ni to nam nije jednako dostupno. Uloga ministra zdravstva jest da osigura da priziv savjesti ne priječi dostupnost legalne zdravstvene zaštite odnosno da implementira standarde koji bi jasno artikulirali obavezu države da jamče da priziv savjesti u praksi ne sprječava dostupnost i pristupačnost medicinskih usluga. Da osigura nadzor i praćenje prakse te da traži odgovornost onih koji ne poštuju standarde. Zdravstvene ustanove u okviru javnog zdravstva ne mogu odbiti pružanje zakonom propisane medicinske usluge i dužne su zaposliti dovoljno osoblja koje je spremno pružiti sve usluge potrebne za reproduktivno zdravlje, uključujući i prekid trudnoće. Činjenica je da je pravo na pobačaj zakonom garantirano, ali je to isto tako činjenica da je pravo nedostupno mnogim ženama, prije svega onim siromašnima i onima izvan velikih gradova. Kolegica Marić je već citirala pučku pravobraniteljicu, ali nije naodmet ponoviti što kaže na temu priziva savjesti, dakle to pravo proizlazi iz ljudskog prava na slobodu vjere. Međutim, ona nije ni u jednom međunarodnopravnom obvezujućem dokumentu kao zasebno i neograničeno pravo i to je ono što je problematično kada se govori o tome kao neograničenom pravu. Kad govorimo u kontekstu reproduktivnih prava žena, ono je ograničeno na način da svaka žena koja tako izabere, a ima zakonom zajamčeno pravo na zdravstvenu uslugu, mora dobiti tu uslugu. Dakle, kod nas je priziv savjesti prisutan, isto tako i pri propisivanju recepata za kontracepciju pa čak i kod izdavanja kontracepcijskih lijekova u ljekarnama i treba ovdje sigurno spomenuti i problem da seksualni odgoj još uvijek nije prisutan u obrazovnom sustavu, dakle ne radi se ništa na obrazovanju i otežava se dobivanje kontracepcije i posljedica toga može samo biti porast neželjenih trudnoća jer sveobuhvatnim seksualnim odgojem i pristupačnom kontracepcijom sigurno možemo smanjiti broj pobačaja. I zanimljivo su i usporedne brojke Slovenije i Hrvatske, dakle u Sloveniji, kao što znamo, ima 3% liječnika ginekologa sa prizivom savjesti, a u Hrvatskoj negdje oko 60% jer ne znamo točne brojke, ali tu je negdje. U Švedskoj npr. nema uopće priziva savjesti, a tamo isto žive vjernici, dakle i liječnici vjernici. Tako da doista se otvara pitanje jesu li baš svi prizivi savjesti doista prizivi savjesti, a koliko je to društveno okruženje dovelo do priziva savjesti. I potrebno je provesti i povesti jednu doista ozbiljno i stručnu rasprava o eventualnoj zloupotrebi tog prava. Pravo na pobačaj nije samo pravo žene na izbor nego je to i pravo žene na zdravstvenu zaštitu. Zabrane pobačaja doista nikada nisu, valjda to ne treba govoriti dovele do smanjenja broja pobačaja nikada nigdje, samo su se izložile žene ilegalnim zahvatima koje su često imali strašne posljedice, od neplodnosti do smrti i poznata je činjenica da kada je Ceausescu u Rumunjskoj zabranio pobačaj, posljedica je bila 10 tisuća mrtvih žena. Dakle imperativ Vlade jest da mora osigurati provođenje zakona, a to u ovom slučaju znači osiguravanje dostupnog, sigurnog i legalnog pobačaja u svim hrvatskim bolnicama, ali jedno tako i uvođenje seksualnog odgoja u škole i omogućavanje dostupne kontracepcije. Ustražanje elementarnog poštivanja zakona kojeg garantira pravo na siguran, dostupan i legalan pobačaj treba svakako tražiti pravo na bezbolan pobačaj jer postoje mnoga i premnoga svjedočanstva koja govore o tome da se pobačaji rade na živo, bez anestezije, kao da se žene kažnjava i dapače, prijete da slučajno joj to ne bi palo na pamet sljedeći put i zato su bolnice dužne, kako osigurati, kako ginekologe bez priziva savjesti, tako i anesteziologe jer svaka žena ima pravo da bude zaštićena od boli. Zaključno, Klub zeleno-lijevog bloka naravno podržava, već je podržao i podržat će i glasat će za zaključak kolegice Mrak Taritaš koji traži da ponovimo po petstoti put, traži samo poštivanje pozitivnih zakona RH. Ništa više. I žalosno je da se takvim zaključkom moramo borati za poštivanje zakona u Hrvatskoj. Dakle, mi ćemo podržati ovaj zaključak. Podržat ćemo svaku inicijativu zakonsku koja osigurava ženama elementarna ljudska prava i zdravstvenu zaštitu. Pa valjda nećemo dozvoliti u 21. stoljeću da se dovodi u pitanje elementarno pravo žena na izbor i slobodno odlučivanje o vlastitom tijelu i da nas se time vraća u neka mračna vremena za koja smo bili sigurni da su daleko iza nas. Hvala.
U ime, sada, sada idemo na pojedinačne rasprave pa će govoriti poštovana zastupnica Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Kolegice i kolege, zašto je važno poštivati postojeće hrvatske zakone? Zašto je važno boriti se za pravo žene na izbor? Mislim da nije vrijeme za slijeganje ramenima u stilu mene se to ne tiče. Svi smo dobro vidjeli nedavno što se događa u Americi. Ženama se potezom pera konzervativne većine Vrhovnog suda reduciraju prava na izbor o rađanju stara desetljećima. Već sad im je u pojedinim saveznim državama ukinuta sloboda izbora u trudnoći što je jedno od temeljnih ustavnih pitanja. Čak 73% ispitanika u Hrvatskoj protivi se zabrani pobačaja, a za prekid trudnoće ako ona ugrožava život majke zalaže se 86% ljudi. Ovdje se ne radi o ideološkom pitanju ili se bar ne bi trebalo raditi, radi se o poštivanju ili ne poštivanju zakona. Niti su svi kao što rekoh sve s desne strane vjernici, niti pak smo mi svi s lijeve strane ateisti, možda bi se iznenadili, niti itko od nas ne propagira pobačaj. To je teška i bolna odluka za ženu, ali nitko od nas ne zna što nam život nosi, tešku bolest, malformaciju ploda, ekonomski tešku situaciju, silovanje, nemojte osuđivati ženu kad donese odluku, ona će ju sprovesti i zabrana pobačaj koju ovako između redaka ili vrlo jasno neki kolege praktički govore da treba uvesti. Dakle, radi se o zdravstvenom postupku koji je definiran i po Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji. Čak i da nikada osobno ne bismo napravili prekid trudnoće mora postojati pravo na izbor. Ženi nitko ne smije narediti ima da rađaš pod svaku cijenu, a onda se država izrazito maćehinski odnosi prema roditelji i djeci s invaliditetom. Svjedočili smo o tome nedavno na jednoj tematskoj sjednici odbora o bolnim pričama žena majki djece s teškim oštećenjima koje prolaze nebrigu države. Jasno je već da je u RH prekid trudnoće reguliran Zakonom o zdravstvenim mjerama iz 1978. godine, već smo više puta govorili što je Ustavni sud naložio 2017. u roku 2 godine donijeti bolji, moderniji zakon. HDZ to uporno odbija iako većina njihovih birača podupire pravo žene na izbor. SDP je nedavno ponudio svoj prijedlog zakona, ali HDZ ga je odbio. I na temelju hrabrog nedavnog istupa gospođe Čavajda ali i drugih svjedočenja pokazalo se da je u Hrvatskoj na snazi vrlo perfidno uskraćivanje prava žena na izbor kroz nepoštivanje zakonskih propisa i kroz onemogućavanje pružanja zdravstvene usluge u brojnim bolnicama diljem Hrvatske. U mojoj bolnici ima jedna kolegica koja ima priziv savjesti ostalih 9 nemaju. Kako je Pula, Rijeka, zašto tamo nije problem? Zašto je problem Split, Sveti Duh ili neke druge ustanove? Malo ću podijeliti s vama sve ono što smo čuli odnosno barem djelić onog što čuli na spomenutom Odboru za zdravstvo 10.6. kad smo govorili o prizivu savjesti. I sad imate kolega koji dvadesetak godina ima priziv savjesti, kaže da petogodišnja specijalizacija ginekologije obuhvaća 125 kompetencija i u praksi liječnici obavljaju samo neke od njih i veliki je problem nedostatak specijalista ginekologije. Čuli smo da 61% specijalizanata ima priziv savjesti. Oni u svojem specijalizantskom stažu moraju proći sve. Kako oni dobiju potpis da su obavili specijalizaciju? Druga stvar, problem je nedostatak specijalista ginekologije, nedostaje ih u bolnicama, nedostaje ih u primarnoj zdravstvenoj zaštiti. Evo vam primjer integracije, nema državnog tajnika, onaj koji, bolnički liječnik ima priziv savjesti, ne želi ga jel raditi u bolnici neka ode pomoći u primarnu zdravstvu zaštitu gdje se u ordinaciji ne radi pobačaj, a onaj koji nema priziv savjesti u primarnoj zdravstvenoj nek ode pomoći u bolnicu. Pa evo vam divne integracije odnosno rješenja. Drugo što je rekao kolega koji je za to da žene imaju pravo, dakle da ostvaruju sva njena prava, dakle to uopće nije sporno. Dakle, imate zapravo nekoliko totalno ono čudnih mišljenja. Nadalje, kolega Ćelić je tamo rekao da se zahvat feticida provodi isključivo u Sloveniji, Velikoj Britaniji, Nizozemskoj, ja pričam svojim prijateljima na moru se susrećem iz Srbije, veli mi kolegica ginekolog da da kod nas ti to radi instalacija kalijklorida, prema tome taj podatak nije točan. Dakle, naš zdravstveni sustav mora osigurati zdravstvenu uslugu, a pravo na priziv savjesti ne diramo.
Hvala. Poštovana zastupnica Nemet.
Evo zahvaljujem. Kolegice Marić i počet ću s vašim riječima koje ste završili. Znači mi ovdje ne raspravljamo o prizivu savjesti i voljela bi kad bi se ova rasprava distancirala od toga jer nije to tema. Tema je da moramo priuštiti svim ženama u RH propisanu zakonom zdravstvenu zaštiti i o tome moramo večeras razgovarati. Hvala.
Poštovana zastupnica Marić.
Apsolutno se slažem, ali ne možemo odvojiti te dvije stvari. Vidjeli ste da su kolege naravno s ove strane stalno ovoga pokušavaju nametnuti da mi zapravo ovdje što direktno, što indirektno pokušavamo dokinuti priziv savjesti. To niti u jednom trenutku u jednoj rečenici to ne piše. Dakle vrlo je jasno u ovom Zaključku navedeno koliko ima, par redaka, je l' tak? Znači dužnost je našeg zdravstvenog sustava odnosno Ministarstva zdravstva koji u krajnjoj liniji daje novac, limite zdravstvenim ustanovama i sad imate ravnatelja, je li koji ne osigura pravo na tu uslugu, angažira vanjskog suradnika, znači potroši još dodatne novce, to se ne dotikava Ministarstva zdravstva? Itekak ih se tiče. A već sam spomenula, priča se, je li, preuzimanje države, država preuzima zdravstvene ustanove pa ako ne prije, pa tad je Ministarstvo zdravstva itekako ono koje mora osigurati ovo zakonsko pravo.
Poštovana zastupnica Peović.
Kolegice Marić. Vi ste liječnica pa više bi ih iz neke perspektive vaše osobne, osobnog iskustva htjela da svjedočite onome što je ovdje bilo postavljeno negdje kao okvir sa desne strane, moja sad lijeve, s vaše desne, znači da mi trebamo slušati liječnike i da liječnici misle da je život od začeća vrjedniji i važniji od prava majke na izbor. Duboko vjerujem da to nije mišljenje većine liječnika. Svatko ima pravo, naravno na svoje mišljenje, ali svakako ne mislim da je to predstavljalo nekakav an ženeral stav liječnika.
Poštovana zastupnica Marić.
Dakle ovako. Što se tiče tog pitanja, dakle ni u jednoj državi na nivou SZO, na nivou drugih pravnih nekakvih normi nije 100% definirano da bi upravo zbog ovoga što, je li, kolege nabrajaju pa kad kuca srce, i mi znamo, slušali smo embriologiju i ginekologiju, porodništvo, kad kuca srce, kad ovo, kad ono, ali niti jedna ova institucija, kažem, od SZO nadalje nije se apriori izjasnila. I druga stvar, kolege koji stalno navode je li, od kada počinje život, dakle, ja uopće sad ove svoje nekakve stavove neću iznositi jer to nije meritum. Znači poanta je u tome da kolege koji imaju priziv savjesti kritiziraju kolege koji nemaju priziv savjesti i čine zapravo spornim zdravstvenu uslugu koja je definirana od SZO-a na dalje. To je poanta.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Marić, znači mi danas razgovaramo o Prijedlogu Zaključka o obavezi osiguravanja zakonskog prava na prekid trudnoće na zahtjev u svim ovlaštenim zdravstvenim ustanovama u RH. Ja mislim da mi taj zakon imamo i sami ste rekli da se zakoni moraju poštivati i da se zakoni moraju provoditi, je li tako? Znači da bi sve bolnice moraju osigurati zdravstvenu ustanovu pa tako i prekid trudnoće. Znači da li se taj zakon poštiva, e tu je sad pitanje, na koji način prisiliti, evo stvarno na koji način država jer vi sad tražite da država prisili te doktore, liječnica, kak već da ih nazovemo da oni to moraju raditi iako imaju priziv savjesti. Isto tako, da bi bilo je rečeno kad smo raspravljali o Zakonu o prometu, da doktori bi morali prijavljivati pacijente koji koriste one lijekove, rekli ste da ste cinkeri pa onda kad je bila .../nerazumljivo/... rečeno [[Upadica: Hvala.]] da se cijepi protiv korone [[Upadica: Poštovana zastupnica Marić.]] obiteljski doktori su [[Upadica: Hvala lijepo.]] odbili.
Poštovana zastupnica Marić. Ajde, nemojmo premašivati vrijeme, molim vas.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, apropo Zakona o sigurnosti prometa na cestama, MUP je napokon shvatio koliko je fulao i da napokon poslušao što mu kaže struka i oporba. To je broj 1. Broj 2, zakon koji postoji takav kakav je ne poštuje se u praksi pa evo i sami gestikulirate, dakle ne poštuje se u praksi. S jedne strane imate prebacivanje loptica, kakti zdravstvena ustanova mora osigurati, ravnatelj mora osigurati, a s druge strane imate Ministarstvo koje još uvijek ima ingerencije nad svim zdravstvenim ustanovama bez obzira što su neke u, nekima je osnivač županija, Grad Zagreb ili tako dalje. Znači to je ingerencija Ministarstva zdravstva da se pobrine da se ova zdravstvena usluga omogući, a mi niti u jednom trenutku nismo rekli da nekome, da nekoga tjeramo da se odrekne priziva savjesti. Pa imate Zakon o liječništvu, Zakon o sestrinstvu, Zakon o primaljstvu, neka ima priziv savjesti svatko tko hoće, ali zdravstvena ustanova ne može cijela imati priziv savjesti [[Upadica: Hvala. Hvala.]] nego pojedinci.
Poštovana zastupnica Ahmetović će sada govoriti.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Žao mi je da ovdje nama prisutnoga kolege Karlića jer mi se čini da bi nekako on bio najpozvaniji dobro slušati što ću sada pročitati, ne reći. Pročitati. A želim pročitati jer želim citirati. Prekid trudnoće je medicinski zahvat, točka. Prekid trudnoće se vrši na zahtjev trudne žene, točka. Prekid trudnoće se može izvršiti do isteka 10 tjedana od začeća, točka. Mislim da smo svi ovdje dovoljno pismeni, mislim da smo svi ovdje dovoljno razboriti i da ovi mikrofoni poprilično dobro rade pa oni koji imaju problema sa čitanjem su mogli čuti što sam izgovorila, a upravo sam citirala odredbe pozitivnog propisa RH, točnije Zakona o zdravstvenim mjerama za ostvarivanje prava na slobodno odlučivanje o rađanju djece. I meni je naprosto nevjerojatno, nevjerojatno da u 9 i 20 mi trošimo sredstva građana RH na čitanje pozitivnog propisa RH i osmišljavanje na koji način natjerati ljude koji primaju plaću iz džepova građana RH da poštuju zakone te iste RH. Moram priznati da se nikad blesavije nisam osjećala, a sigurna sam da to osjećaju i svi saborski zastupnici koji podržavaju ovakav razuman zaključak koji je predložen iz očaja što u ovoj državi jedina konstantna, konstanta jest da se zakoni ne poštuju. Da se zakoni ne poštuju. I onda kaže premijer Plenković u onim zdravstvenim ustanovama gdje se zakoni ne mogu ispoštovati zbog toga što liječnici imaju potpuno legitiman i legalan priziv savjesti koji nitko, ali baš nitko ne osporava moraju osigurati vanjske suradnike ginekologe da bi se zakonske odredbe koje sam citirala na početku ispoštovale. Međutim, u Vinkovcima, u Našicama, u Virovitici i Požegi ravnatelji bolnica ne poštuju zakon. I koja je posljedica? Nula. Nikakve posljedice ti ljudi nemaju jer ne poštuju zakon RH. Nikakve. Je li to normalno? Ja mislim da nije. A kolega Karlić koji se ovdje poziva na Hipokratovu zakletvu, na njegovo pravo, legitimno i legalno pravo da ima priziv savjeti zaboravlja na svoju prisegu u ovom visokom domu da će poštivati Ustav i zakone RH i na taj način kolega Karlić i svi oni koji osporavaju legitimnost i ispravnost ovog prijedloga zaključka oporbe šalju poruku građanima RH, šalju poruku da su budale jer su birali ljude koji ih lažu. Lažu kad prisežu da će poštivati Ustav i zakone RH. Pa sve što mogu još upitati je gospodo kako vas nije sram?
Sada će govoriti poštovana zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, mučna je ova danas rasprava jer se ženama u Hrvatskoj piše crno. Nema veće vrijednosti za svako ljudsko biće od slobode i dostojanstva. No, zanimljivo u Hrvatskoj se ta dva prava nikad ne propituju kod muškaraca, a kod žena se dovode u pitanje jer kako drugačije shvatiti da neki ne žele shvatiti da svako ljudsko biće bilo ono žena ili muškarac ima pravo promišljati o svom životu i donositi odluke koje u tom trenutku misli da su za njega ili nju najbolje. Nema većeg poniženja za bilo koje ljudsko biće od toga da vas tretiraju kao objekt, a žene se nerijetko promatra kao objekt. U ovom slučaju tamo neki objekt čiji je jedini smisao i svrha postojanja rađati. Ja nemam problem s tim osobno, a vjerujem ni većina kolegica i kolega da svatko za sebe odluči što je za njega najbolje. Ako neka žena vidi sebe samo u ostvarenju, u ulozi domaćice, majke, ja osobno nema nikakav problem s tim vjerujem ni većina kolegica i kolega. Ako neka žena smatra da može živjeti i želi živjeti bez muškarca nemam osobno s tim nikakav problem. Ako neka žena ne želi rađati nemam osobno s tim nikakav problem, cijenim njenu odluku i njenu slobodu. Međutim, ne razumijem potrebu određenog dijela ljudi u Hrvatskoj da za sebe traže određena prava, a ta slična prava drugima žele uskratiti. Mi ne promoviramo pobačaj, ne promoviramo ga. Mi smo za to da u hrvatske škole uđe edukacija o spolno odgovornom ponašanju, o planiranju obitelji, o zaštiti reproduktivnog zdravlja, zaštiti od spolnih bolesti, da učimo naše djevojčice kako izbjeći i to najteže rješenje kao što je pobačaj. Drugo, postoji kontracepcija isto na koji način se zaštiti od neželjenih trudnoća, a ako dođe do toga da, do neplanirane ili neželjene trudnoće mi nemamo pravo ulaziti u razloge zašto se neka žena odlučuje za to i to vidi kao jedini izbor nego joj u tom slučaju moramo omogućiti da taj zdravstveni postupak bude siguran i pod stručnim nadzorom. I ja ne razumijem one koji bi zabranili pobačaj paralelno s tim su protiv kontracepcije, a nerijetko vidjeli smo su i protiv zdravstvenog i seksualnog odgoja u školama jer ti ljudi s ove tri stvari zapravo poručuju da žena mora roditi pod svaku cijenu i da je to njena uloga i da će joj to propisati država, neki šefovi klinika, svećenici, crkvena zajednica, to je neprihvatljivo i to naprosto ne može proći. Ako pogledate broj pobačaja onda ćete vidjeti da je 87,7% žena koje se odlučuju na pobačaj na zahtjev nije koristilo kontracepciju, da je u RH udio žena koje koriste kontracepciju između 8 i 10% ovisi o kojem istraživanju se radi. Tako da ono što mi moramo raditi i graditi je sustav edukacije i zdravstveni sustav, a ne na ovakav način napadati temeljna prava i ljudska prava žena.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš. Ostanite poštovana potpredsjednice. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice, dakle mi danas raspravljamo samo o jednoj činjenici, a to je da imamo zaključak kojim tražimo da ministarstvo i vlada traže svoj posao, ali jeste primijetili jednu stvar, došao je državni tajnik, nije rekao riječ u ime vlade, riječ nije prozborio, tu je malo se igrao na mobitel i otišao. Imali smo mi slučaj kad smo tu bili isto, otprilike isti termin, rasprava je bila o menstrualnim higijenskim potrepštinama, taj državni tajnik je rekao par rečenica i bilo mu je neugodno i onda je otišao. Ovaj čak se nije doveo u situaciju ni da kaže nešto jer je pitanje što bi on uopće mogao reć, šta bi trebao reć, šta bi trebao izgovorit s ove govornice, molimo vas da ne prihvatite taj zaključak i da omogućite ministarstvu da ne radi svoj posao, alo i to mu je onda vrhovi šef, vrhovni vođa g. Plenković potpisao, zastrašujuće.
Poštovana zastupnica Glasovac.
Pa i taj odlazak i neizjašnjavanje je isto svojevrsna poruka, rekao je puno i samim time, rekao je i premijer Plenković u odgovoru odnosno u očitovanju na vaš prijedlog, a to je da će se i dalje kršiti zakon, da će se i dalje blagonaklono gledati za kršenje zakona, da se odgovorni za kršenje zakona neće sankcionirati i da će i dalje prava žena garantirana i jamčena zakonom biti samo mrtvo slovo na papiru i upravo zbog toga moramo inzistirati na tome da pravo žene na slobodno odlučivanje o rađanju i obveza države da joj osigura preduvjete za ostvarivanje tog prava uđe u temeljni dokument, a to je Ustav RH. To je naša dužnost i obveza prema svim onim ženama koje su bile žrtve ovakvih postupanja i prema svim onima, obveza prema onima da to ne budu … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Poštovani zastupnik Erik Fabijanić će slijedeći govoriti, izvolite. Hvala lijepo gđo. potpredsjednice.
Aha nema…/Smijeh/….
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ja bih prije svega htio pohvaliti ovaj zaključak i tekst ovog zaključka iz razloga što je on jednostavan i inkluzivan, evo to volim reći i prihvatljiv ja mislim svima kojima je stalo do ovog sabora i do poštivanja zakona. Dakle to, to nije u pitanju ustava ne jer vidjeli smo da se ne poštuje zakon, a kamoli da će se poštivat ustav, to je ono što je moja mantra, to dobro znate, kao i oglušivanje na presudu ustavnog suda odnosno na upute ustavnog suda vezano za moderniziranje odnosno za osuvremenjivanje zakona kojim se jamči prekid trudnoće što je konkretno bila pisala kolegica Ivana Posavec Krivec, iako košto rekoh u politici nema autorskih prava. To je tolko jednostavno, tolko efikasno, tolko benevolentno da jedino nerazumna osoba ne bi, ne bi podržala takav tekst. I činjenica je, upozoravao sam i dalje ću upozoravati, pitanje prigovora savjesti je bitno pitanje, ono se zbilja nalazi u čl. 9. Povelje Vijeća Europe koje tretira ljudska prava isto kao i u čl. 10. EU, iste povelje, dakle nije da ono ne postoji, nije da je ono obvezujuće, ono je interpretirajuće, interpretirajuće kod stavova koji su vezani za pojedina pitanja koja donose ovaj da li parlamentarno vijeće ovaj parlamentarna skupština Vijeća Europe kroz svoje rezolucije, ali isto i kroz akte Europskog parlamenta. Al pazite ovo, oni sve to demandiraju na domaće zakonodavstvo, neko je spomenuo Švedsku da prigovora savjesti nema zato što oni to nisu stavili u svoje unutarnje zakonodavstvo, Hrvatska to ima u unutarnjem zakonodavstvu. E sad dolazimo u onu sferu i društvo prije svega nažalost katoličkih zemalja jer to jest problem. Kod protestantskih zemalja je, činjenica je fenomen nešto manje eskalira i sad imamo jedan dualizam unutar, unutar EU oko toga šta je jače, da li pravo na prigovor savjesti ili pravo na, na javnozdravstvenu uslugu prekida trudnoće, javnozdravstvena usluga prekida trudnoće, to kažu i bioetičari i pravnici koji se bave medicinom i koji su liječnici da prije svega dolazi zakon, a onda dolazi prigovor savjesti jer on kao što rekoh nije vezan samo za prekid trudnoće, vezan je i za oružje. Međutim, ako država propisuje služenje vojnog roka prigovor savjesti na oružje se ne može primijeniti po europskoj pravnoj stečevini. I to je činjenica. Zato sam bio i govorio kak bi završili u ovoj državi da smo svi imali prigovor savjesti. Nema razlike. Postoje još druge vrste prigovora savjesti ali je sve to objedinjeno pod jednom jedinom kapom. Dakako, nitko ne želi neželjenu trudnoću i onda ju treba prevenirati prije svega. Ali šta će nam se dogoditi? Jer ako po županijama, po regijama nemamo to osigurano Hrvatska će zbilja biti tužena i bit će joj i presuđeno i spominjat će se i zakon i zaključak i Ustav i ako nema toga u Ustavu i ako nema toga u zaključku u svakom slučaju mi zbilja riskiramo da dobimo presudu kojom će Hrvatska biti osuđena zato što ne pruža ono što joj je zakonom propisano. Pa sad ako ne možemo to provodit, ja nisam za to, ali zbilja dogodit će se tako, a dogodit će vam se reakcija. Koja je reakcija? A to je prijedlog kojim se ukida prigovor savjesti. Zato što prigovor savjesti sada više nije postao nešto što je intimno, osobno, nego je to postao de facto dio svakodnevne politike što je za svaku osudu onih koji inače i prigovor savjesti brane.
Hvala. Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Evo htjela bih prvo staviti pod upitnik neke od argumenata koje ste naveli. Jedan od argumenata koje ste naveli jest da je u katoličkim zemljama malo teže provoditi taj balans između prava na zdravstvenu zaštitu žene i njenih reproduktivnih prava i priziva savjesti liječnika. Evo, dat ću vam za primjer ne idemo daleko do susjedne Slovenije. Susjedna Slovenija ima 72% katolika, katolika, 3% pravoslavaca, 0,9% protestanata. Istovremeno sa 72% Slovenaca koji se izjašnjavaju kao katolici oni imaju negdje oko 3% liječnika koji imaju priziv savjesti u medicini u vezi reproduktivnih prava 3%. Zato bi htjela ovdje napraviti jednu drugu distinkciju između zemalja koje uspijevaju naći taj balans i one koje ne, a to je distinkcija snage države, snage sekularne države. One države koje drže do toga da je vlast sekularna i da je javni sektor sekularni i da je jednak za sve, a da naša religijska uvjerenja su dio naših uvjerenja na koje imamo potpunu slobodu, ali ne mogu, ne mogu dakle biti način na koji reguliramo čitav vajni sektor. Takve države uspijevaju. Države poput nas koje nemaju jasnu granicu šta je javno i zajedničko, a šta je privatno takve države ne mogu to uspjeti. I tu zapravo sam željela vam ono iznijeti neki ključni argument pomoću kojeg ja mislim da bi trebali doći do konsenzusa oko ovog pitanja. Potpuno je irelevantno što ja mislim privatno o tome, o pobačaju da li bi ja išla, ne bi išla, da li bi mojoj prijateljici to sugerirala, ne bi sugerirala, potpuno je irelevantno koja vi kolega imate uvjerenja o tome, potpuno je irelevantno koja Dalija ima, ono što je relevantno što je zaista relevantno je možemo li se mi kao saborski zastupnici uzdići iznad naših privatnih uvjerenja kako bi sagledali što je najbolje rješenje za najveći broj građana i građanki ove zemlje. To je pitanje. Ne to što mi mislimo da je najbolje, nego možemo li se uzdići iznad toga, pitati njih i u tom dijalogu međusobnom i sa građanima donijeti najbolje rješenje za sve građane ove zemlje. Ja mislim da je najbolje rješenje za sve građane ove zemlje da je pitanje pobačaja i ukupnih reproduktivnih prava pitanje javnozdravstvene skrbi. Skrbi ne usluge, skrbi. Da je za naše građane najbolje da mogu dobiti skrb oko primjerice umjetne oplodnje u našim javnozdravstvenim ustanovama kako bi to bilo jednako dostupno svima. Jednako tako i kontracepciju, jednako tako i savjetovanje oko planiranja obitelji, jednako tako ginekološke preglede, jednako tako ne znam urološke preglede itd., itd. Kao i na kraju pobačaj. Jer ako nije unutar zdravstvenog sustava i ako nije dostupno u svakoj bolnici onda ćemo dobiti ono što se zove crno tržište. I onda će žene i dalje raditi pobačaj, ali u nesigurnim uvjetima. I znate tko će biti odgovoran? Bit će odgovorna vlada iako se bilo kojoj od njoj, bilo šta desi odgovorna je vlada i odgovorna je za štetu. I ja zaista od ovog trenutka više vas neću pitati da počnete provoditi zakon. Ja ću se od sada početi baviti time da nađemo sredstva ženama koje su bile prisiljene ići u Sloveniju na pobačaj, da tuže državu i traže odštetu. E pa kad se vi naplaćate odšteta, možda će onda nakon toga naš razgovor izgledati malo drugačije. Hvala.
Ostanite, ostanite ovdje, ovaj imamo dvije replike, poštovani zastupnik Fabijanić [[Upadica: Ispričavam se.]]
Dakle činjenica je da je Slovenija iznimka, ako govorimo o strukturi religioznosti, međutim, činjenica da ima ovaj, ne navijam ni za koga, no Slovenija mi zbilja iskreno nije bila na primisli, bilo je riječi o Poljskoj, Mađarskoj, Italiji koje su malo veće od Slovenije. Ali u biti formula je jednostavna. Formula je jednostavna. Gledajte, ako mi uzmemo u obzir da u riječkom KBC-u to nije problem, da imamo državnog tajnika kojeg danas čitamo u novinama koji je predsjednik upravnog vijeća, iz iste stranke je i kolega ravnatelj bolnice, pa di je problem dopeljati iz u Zagreb pa neka onda objašnjavaju zagrebačkim bolnicama kako se to radi? Mislim i mi ne bi izgubili te tolike sate kada to fakat jest na razini bolnice da se mora riješiti. Zašto bi mi, dakle mi zbog nesposobnosti uprava u bolnicama trošimo dane i sate na zakone, na ustave i na nešto što bi trebalo biti ... [[Govornik se ne razumije.]] djelatnost.
Hvala. Poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Evo vrlo rado ću vam odgovoriti. Radi se o tome da je sustavno, posebno zadnjih 10 do 15 godina uprava bolnica, zavodi, odjeli su dobivali šefove na ginekologijama koje su poticali priziv savjesti i koji su stvarali atmosferu da tko se ne uklapa nije dobrodošao. I sad ću vam dati jedan primjer kako vam to ide sa ljudima koji nemaju priziv savjesti, a dođu u takvu sredinu. Znate što im kolege kažu? Ako ti se nešto na stolu, nas nije briga, nećemo ti pomoći. Pa ti bude jedini koji rade pobačaje. Pa ti u toj sredini budi jedini. Ili budi vanjski, a znaš da si u neprijateljskom okruženju gdje su te svi dočekali na nož. Razumijete? Atmosfera je stvorena takva. U Rijeci nije. Znate zašto nije? Pa u Rijeci ta atmosfera ne može proći pred, među građanima ne može tamo proći.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolegice Benčić, ja bih jednu usporedbu. Dakle mi smo danas u principu cijeli dan do 6 popodne raspravljali o temi i o potrebi otvaranje, izmjene Ustava. Ja vas pitam zašto? Jer u ovom Zaključku koji je potpisao premijer Plenković jasno stoji stav Vlade, ne moramo poštivati zakon, ne moramo poštivati Ustav, ne možemo to sve zajedno. Pa zašto smo onda ovo sve zajedno raspravljali kad je to nevažno? Kad je to nebitno, kad se i to napravi će opet nešto se desiti, netko to neće raditi, i tamo će neki sadašnji, budući ili bilo šta, doći i reći pa nevažno je. Nevažno je zašto. Pa to su tamo neke žene u pitanju. To je napisano ovdje [[Upadica: Da.]]
Poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Kolegice Mrak-Taritaš, odlično ste zapravo piknuli u srž problema. Ali zašto ipak onda HDZ ide mijenjati Ustav kad se ni Ustav ne mora primjenjivati ni zakon? Zato jer građani moraju, zato jer građani moraju, građani moraju skupiti sada ne znam 400 tisuća potpisa da bi pokrenuli referendum i ne mogu doći sa 150 tisuća u malo pregovarat k'o na placu, ne, to ne ide. Građani se moraju držati zakona. To vam ide toliko daleko i to ne poštivanje zakona od strane države i mogućnost da si to dopusti ova Vlada da su nedavno htjeli zabraniti jedinice lokalne samouprave da za dugove države mogu ovršiti državu jer država si i to može dozvoliti da ne plaća svoje dugove i ne smiješ ju ovršit. Ne smiješ ju ovršiti. Jer ona evidentno ne mora poštivati zakon, građani bome moraju. Hvala.
Sada će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Kolegice i kolege. Sva suština ove rasprave može se prikazati kroz dva dokumenta. Jedan dokument je očitovanje Vlade o kojem se raspravljalo na Odboru za zdravstvo u kojem premijer kaže da, da, bolnice trebaju osigurati dostupnost medicinskog prekida trudnoće, a onda istovremeno ta ista Vlada šalje očitovanje na prijedlog ovog Zaključka i kaže, nemojte ga usvojiti, ne trebaju naše bolnice osigurati dovoljan broj liječnika. Dakle, to se ne može nazvati licemjerjem, to je već jedna specifična dijagnoza. O toj dijagnozi govorila sam u jednoj od rasprava vrlo sličnoj na tragu onoga što je rekla kolegica Benčić prije mene, a suština je zapravo u tome da nam država nije sekularna. S obzirom da nam država nije sekularna, nije niti zdravstvo i to se očituje u čitavom nizu problema. Počevši od kontracepcije pa do medicinski potpomognute oplodnje, a onda u konačnici i u ovom pravu na medicinski prekid trudnoće. Tijekom ove rasprave vidjela se i još jedna problematika i nastavak tog licemjerja jer HDZ nikad neće otvoreno reći da se protivi provođenju pobačaj, odnosno neće reći da su za zabranu pobačaja, neće štiti pravo na priziv savjesti zato što su itekako svjesni da u društvena klima u RH još uvijek nije onakva kakva je u SAD-u postala nakon presude njihovog vrhovnog suda, a ja mislim da čak ni u Americi nije društvena klima postala toliko konzervativna, nije sigurno nego su političke strukture i crkvene strukture uspjele infiltrirati svoje ljude na ključne položaje, a mi to trenutno imamo u sustavu zdravstva. I to je ono što se mora početi mijenjati i reći čija je država. I jedini način da se ovaj problem raspetlja, da se presječe taj gordijski čvor da se naprosto kaže ovdje postoji jedan paket ustavom i zakonima zajamčenih prava i država ih je dužna osigurati i omogućiti njihovu provedbu u praksu, a to onda znači da ta ista država treba i mora uvažavati svačiji priziv savjesti, ali u javnim bolnicama koje se financiraju i plaćaju novcem poreznih obveznika moraju raditi oni koji su u stanju provoditi pravne norme hrvatske države, hrvatski ustav i hrvatske zakone, toliko jednostavno i nema dalje od toga. I opetovano ponavljati kao što sad to u jednom obrnutom diskursu ponavljaju HDZ-ovci tako bi trebali ponavljati svi, mi poštujemo svačije pravo na priziv savjesti, ali kao što liječnik dakle uzmimo neku drugu profesiju, uzmimo, uzmimo učitelja. Zamislite učitelja koji će reć, ali ja neću, ne želim, naprosto je protivno mojoj savjesti da učim jedan dio hrvatske povijesti, može li on to sebi priuštiti, ne može, e tako niti liječnik ne može reći ja neću obaviti nešto što mi u opisu posla piše da bi trebao, ako je tome tako mi ćemo poštivati njegovu slobodu odabira, slobodu vjeroispovijesti i slobodu savjesti onako kako je on vidi, ali tada ne može raditi u javnoj zdravstvenoj ustanovi i nema dalje od toga. Eventualno ukoliko se doista u svakoj od javnih bolnica osigura da netko svoj posao može obavljati u punom opsegu onda možemo zapošljavati i druge liječnike ako za tim postoji potreba. I bez da privatiziram bilo koju raspravu, evo ja sam bila jedna od trudnica koje su imale tešku, tešku i vrlo, vrlo rizičnu trudnoću, ja sam jedno 4-5 mjeseci ležala prikovana na one partusistene pod stalnom prijetnjom pobačaja, nosila sam blizance, teškom, teškom, teškom mukom sam ih stekla. Moram priznati da su mi pomagali i ginekolozi, neki od njih jesu isti oni ginekolozi koji se pozivaju na priziv savjesti i ja sam zahvalna što sam njihovu pomoć imala, ali to ne znači da je sustav koji ujedno, koji onemogućava ženama sa drugačijim životnim problemima i sa drugačijim životnim odlukama da svoje pravo ne mogu ostvariti.
Hvala. Poštovana zastupnica Ahmetović ima, ima repliku, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Orešković, mi danas raspravljamo o zaključku koji bi trebao omogućiti da u bolnicama gdje svi liječnici koji obavljaju medicinski zahvat prekida trudnoće koji je utvrđen zakonskim propisom imaju priziv savjesti da se omogući angažman vanjskog suradnika, ginekologa ili da se zaposli liječnik koji bi takve zahvate obavljao jer naprosto su oni izvršenje zakona RH. Da li možete zamisliti da bismo se mi doveli u ovakvu situaciju da raspravljamo primjerice o tome da u nekoj bolnici svi liječnici imaju priziv savjesti kada govorimo o zahvatu transfuzije krvi jer su naprosto pripadnici neke druge vjerske zajednice, da li mislite da bi nas uopće itko u ovoj državi doveo do takvog stadija da raspravljamo … [[Govornik se ne razumije]]
neograHvala. Poštovana zastupnica Orešković.
Dakle sva suština je u tome što se premijer ne želi zamjeriti crkvi, pa se onda i njegovi ministri zdravstva ne mogu zamjeriti crkvi, pa će onda jedno govoriti, a nešto drugo provoditi u praksi zato što im to što provode u praksi, to što zapravo guraju pod tepih omogućava da će u trenutku kad im to bude potrebno, to su izbori, to je kampanja, dobiti onaj vjetar propovjedi koji stiže s oltara i koji kaže za koga treba glasati, to je to. Dakle, država mora reći što želi u svojim bolnicama jasno i glasno, pa ona nam recite hoćemo li imati klerikalnu državu i o tome ćemo se na izborima izjasniti, ali ako želimo bolnice koje jamče paket zdravstvenih usluga onako kako u zakonu piše onda tamo mogu raditi liječnici koji takav posao mogu obavljati.
Poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Pa evo zapravo vrlo je zanimljivo taj stalni argument crkve. Konkretno crkva, a u Hrvatskoj je gotovo 75-80% isto ljudi se izjašnjavaju kao vjernici katolici, crkva evidentno nije svoje vjernike uspjela uvjerit oko toga jel jer ono 70% ljudi i više u Hrvatskoj smatra da pravo na pobačaj mora biti legalno dostupno u bolnicama. Međutim svaki puta kada crkva ne uspijeva uvjerit svoje vjernike u nešto poseže za regulacijom države, a najbliži put je preko HDZ-a i to smo viđali već masu puta. Bila je jedna, jedna vaša predsjednica koja je uspjela se tome othrvati, jedna, ostali nisu niti jednom. Međutim, moje pitanje je zašto bi to uopće bilo relevantno, zašto kada se radi o zdravstvenoj skrbi, kada smo mi odgovorni da to svima jednako osiguramo.
Hvala. Poštovana zastupnica Orešković.
Osobno doista iskreno poštujem crkvu i iskreno poštujem svakog vjernika i moram priznati da sam bila iznimno ugodno iznenađena sa govorom kojeg smo ovdje za ovom govornicom imali prilike čuti od strane predstavnika Vatikana, nisam očekivala da će onako kulturno, pa čak i uzvišeno pojasniti tu distinkciju između crkve i države i poštovanja, uzajamnog poštovanja ingerencija jedne i druge, ne znam je li to shvatila crkva u Hrvatskoj i vlast u Hrvatskoj jer su ovdje prilike nešto malo drugačije, a ne bi tako trebalo biti. Postoje druge katoličke zemlje koje nemaju ovakve probleme s kojima se suočava Hrvatska i mislim da je razlog tome ta mašinerija podrške na svakim izborima.
Poštovana zastupnica i potpredsjednica Glasovac.
Kolegice Orešković, a što se nama tek sprema u zdravstvenom sustavu ako uzmemo u obzir činjenicu da je prije godinu dana po prvi put Hrvatsko katoličko sveučilište dobilo dopusnicu za provođenje programa medicine. Prvo uz oštro protivljenje Medicinskog fakulteta i uz negativno mišljenje Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnologiju da bi preko noći u nepoznatim okolnostima dobili istu tu dopusnicu. I sad zamislite prvu, drugu, treću generaciju tog novo osnovanog studija iz koje će sigurno izlaziti prizivači savjesti kako će nam tek onda izgledati zdravstveni sustav, a sve je ovo vidimo jako dobro izrežirano dok s druge strane državni fakulteti ne rade ništa da bi pojačali upisne kvote i servisirali ono što je društvu potrebno.
Poštovana zastupnica Orešković.
Zahvaljujem na pitanju. Prije nekog vremena čini mi se da je Pravni fakultet uveo katedru kanonskog prava. Dakle, ja imam relativno liberalan stav i po tom pitanju, nemam ništa protiv da se na fakultetima, različitim fakultetima i na ovakav način provodi obuka nekih da li pravnih, da li medicinskih grana, dapače mislim da se znanje uvijek temelji na činjenicama i da činjenice treba utvrđivati i da s etičkog stanovišta sve te činjenice nekako treba stavljati u kontekst. Sve je to u redu, ali vratit ću se na ono što je za ovom govornicom izgovorio predstavnik Vatikana. Ja vjerujem da u Vatikanu ima itekako puno mudrosti da ipak neke stvari stavi u kontekst vremena i stoljeća u kojem čovječanstvo živi. Crkvi crkveno, a državi državno.
Sada će u ime Kluba zastupnika SDP-a završno govorit poštovana zastupnica Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, Klub SDP-a će svakako podržati ovaj prijedlog zaključka da Ministarstvo zdravstva u najkraćem roku, a najkasnije do kraja 2022. osigura dovoljan broj liječnika koji obavljaju prekid trudnoće na zahtjev u svim za to ovlaštenim zdravstvenim ustanovama u RH kako bi zakonsko pravo na prekid trudnoće na zahtjev bilo dostupno, neograničeno i neometano. I stvarno je nejasno u čemu je problem. S druge strane Vlada RH i ministarstvo prebacuju da ako liječnici se pozivaju na zakonsko pravo na priziv savjesti svaka zdravstvena ustanova odnosno ravnatelj je dužan osigurati ovu zakonsku, zakonom uređenu uslugu odnosno skrb. S druge strane zdravstvene ustanove odnosno predstavnici ustanova to prebacuju na ministarstva. Nas ne zanima prebacivanje loptice. Nas zanima poštuju li se zakonske odredbe u RH ili ne. Prema ovome svemu što smo čuli ne poštuju se, e pa neko se mora za to pobrinuti. Zato je itekako logično da je onaj koji ima ključnu ingerenciju Ministarstvo zdravstva. Što se nas u SDP-u tiče mi uopće nemamo problema sa prizivom savjesti kao takvim koji je reguliran prema Zakonu o liječništvu, Zakonu o sestrinstvu, Zakonu o dentalnoj medicini, Zakonu o medicinski potpomognutnoj oplodnji i izveden i iz Članka 40. Ustava RH, ali ističemo da se radi o prizivu savjesti pojedinca. Međutim, imamo problema s tim da u praksi govorimo o prizivu savjesti čitavih ustanova. Nadalje, sporan nam je pritisak kolega na one kolege koji nemaju problema s tim da rade IVF, medicinski potpomognutu oplodnju, pobačaj itd. Također nam je sporno i pozivamo da se takve stvari kažnjavaju da neki imaju priziv u javnozdravstvenim ustanovama, a privatno nemaju. Neki zbog priziva savjesti odbijaju porađati djecu začetu medicinski potpomognutom oplodnjom, to smo već naglasili. I još jedanput priziv savjesti nije samo na pobačaj nego i na primjenu kontracepcije, na medicinski potpomognutu oplodnju i na IVF. Već smo citirali, ali treba ponoviti da iz perspektive međunarodnog prava odnosno ljudskih prava, priziv savjesti u zdravstvu može biti zaštićen kao pravo pojedinačnog zdravstvenog djelatnika, ali odbijanje pružanja zakonitih usluga od strane zdravstvenih djelatnika temeljem njihove vjere ili uvjerenja ne smije ugrožavati pravo na zdravstvenu skrb uključujući i skrb o reproduktivnom zdravlju dio koji je u RH pravo na pobačaj. A država je ovo dužna osigurati na sustavan način i tako da to zaista funkcionira u praksi. Također ću se još pozvati i na pučku pravobraniteljicu koju smo više puta citirali, koja je napravila odličnu analizu koju ste evo mogli i čuti. Dakle, ona detektira da postoje problemi i u načinu na koji se u RH provodi priziv savjesti u zdravstvu i kakvi su učinci toga u praksi. Također podcrtava da je priziv savjesti individualno pravo i tako je zakonski u RH i propisano. Iz perspektive onih koji traže zdravstvenu uslugu važno je kako prizivanje funkcionira mimo pojedinačnog liječnika, kako se provodi na razini ustanova odnosno cijelog zdravstvenog sustava. Također, problematizira odgovornost ustanova i zdravstvenog sustava odnosno države. Priziv savjesti u zdravstvu je ograničen zaštitu zdravlja i ne smije biti prepreka pristupu zakonom zajamčenim zdravstvenim uslugama. Također, podcrtava da bi trebalo unaprijediti pravni okvir o prizivu savjesti zdravstvenih radnika kako bi se svakako pravovremeno osigurala odgovarajuća zdravstvena skrb. Također, pučka pravobraniteljica u tom svom izvještaju podcrtava i ono što kaže FIGO odnosno ovo Međunarodno udruženje ginekologa i opstetičara koje sam već spominjala, čak oni kažu da bi trebao postojati službeni popis ustanova koje su ovlaštene za provođenje pobačaja, registar liječnika koji se poziva na priziv savjesti i svakako definiranje prekršajne odgovornosti ustanova koje su ovlaštene za provođenje zdravstvene usluge, odnosno skrbi, a ne provode. Dakle stvari su vrlo jasne, ovo sve drugo što smo slušali je izmotavanje istine [[Upadica: Hvala.]] Hvala.
Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Dakle, da još jedanput zaključno ponovim. Zaključak je o obvezi osiguranja zakonskog prava na prekid trudnoće na zahtjev u svim ovlaštenim zdravstvenim ustanovama u RH. To je Zaključak. Taj Zaključak se odnosi na žene koliko ja znam, žena je ta koja može biti, koja je trudna, za sad ne vidim neku drugu mogućnost, odnosi se na žene. Prema tome, ovo je Zaključak koji se odnosi isključivo na žene koje nemaju ista prava na cijelom području RH. Jednako tako, 72,8% građana RH podržavaju pravo na pobačaj. Da naše sugrađanke, odnosno da žene u Hrvatskoj imaju osiguranu zdravstvenu mogućnost prekida trudnoće, pa ne bi Vlada u svom odgovoru objašnjavala što i kako, nego bi rekla, saborska zastupnica, pa vi ste pošandrcali. Pa što ste vi nama dali je nešto nebulozno. Pa to ne postoji. Pa imamo u svim zdravstvenim ustanovama, sve odlično funkcioniraju i svud žene imaju mogućnost prekida trudnoće jer ovo nije rasprava, ni o pravu na pobačaj ni o pravu na prekidu, i o pravu na priziv savjesti. Ovo je rasprava o ženama da imaju ista prava na području cijele Hrvatske, ovo je rasprava da se primjenjuje Ustav i zakoni RH. I sad se na, i sad će se naći onaj dio sabornice koji odluči drugačije glasat o ozbiljnom problemu i za to će morati imati neki priziv. Ja pritom se zahvaljujem svim onima koji su omogućili, svim zastupnicama i zastupnicama koji su omogućili da ovo dođe u raspravu. Zahvaljujem se na raspravi. Ali, moram reći da će tu morat biti priziv koji će se možda zvati priziv Plenkovića. Premijer Plenković je u Mišljenju potpisao da Vlada predlaže HS-u da ne prihvati Prijedlog Zaključka o obvezi osiguravanja zakonskog prava na prekid trudnoće na zahtjev u svim ovlaštenim ustanovama i tu u obrazloženju je napisao da zaista se u ustanovama to svima ne obavlja. Jer da se obavlja, bilo bi kartica dosta i onda dolazimo do nečeg što se zove tekst prisege. Svi kad smo svi, bez obzira kojoj stranci pripadate, gdje sjedite i što radite, smo prisegli. Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Iza toga je svaka saborska zastupnica odnosno svaki saborski zastupnik rekao „Prisežem.“. svojim glasanjem, oni koji su odlučili ne prihvatiti ovaj Zaključak zapravo će biti u prizivu premijera Plenkovića, da je mišljenje koje je g. Plenković potpisao njima obvezavajuće i da je ono jače od prisege koju je ovom Visokom domu na kojem smo svi prisegli pa u ovom Zaključku i u ovom Mišljenju i ovom svemu govorim o tome. Dakle ne govorimo o pravu na pobačaj, ne govorimo o prizivu savjesti, govorimo o jednoj ludosti da smo morali doći do toga da kažemo ljudi moji, poštivajte Ustav i zakone RH. I da ne može biti nijedan premijer, nijedno mišljenje Vlade jače od Ustava i jače od onog što smo prisegli svi ovom Visokom domu. Hvala lijepo.
Imamo još dvije replike, poštovana zastupnica Orešković najprije.
Kolegice Taritaš, evo za kraj, ja ću vam se još jednom zahvaliti što ste uopće predložili i uputili ovaj Zaključak i proceduru. Znamo da ga HDZ neće usvojiti, a i da ga usvoji, nastavio bi po svojoj navadi, a to je da ne bi učinio ništa. No, uvjerena sam da ova rasprava nije bila uzaludna, iako nas u ova doba nesretna ne prate mediji, ali mislim da javnost ipak čuje, mislim da svaki govor o tome kroz što prolaze naše žene kad se suoče sa hrvatskim zdravstvenim sustavom, nekoj od tih žena pomaže, mislim da će žene sada biti hrabrije, mislim da će biti upornije u tome da ostvare svoja prava, a u konačnici uz nešto malo dobre organizacije, doći će nažalost do toga se protiv RH moraju podizati i tužbe pred međunarodnim tribunalima zbog povrede njihovih ustavnih i zakonskih prava do promjene vlasti i do promjene društvenih odnosa između države i crkvenih struktura.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolegice Orešković, ja moram priznati da bi bila najsretnija da nije, da nisam morala pisati ovaj Zaključak i da to nisam morala raditi. Bila bi najsretnija iz razloga što bi stvari funkcionirale. Bila bi najsretnija iz razloga što bi žene u Hrvatskoj imale prava kao i žene u nekim drugim dijelovima Europe. Bila bi najsretnija jer ne bi 2022. g. mi morali raspravljati o nečem što sam ja bila uvjerena da više raspravljati nećemo, ali ono što je najtragičnije, najtragičnije je da mi cijelo vrijeme raspravljamo i kažemo premijeru Plenkoviću, ministru Berošu, molimo vas, radite svoj posao. Samo to. Dakle molimo vas, radite svoj posao. 51% biračkog tijela RH čine žene [[Upadica: Hvala. Poštovana zastupnica…]] možda to nekog probudi.
… Glasovac. I potpredsjednica Sabora.
Kolegice Mrak-Taritaš. Ja vam isto zahvaljujem što ste uputili ovaj dokument u HS. I ne treba ni vas ni nas obeshrabriti ovakav stav s druge strane sabornice, trebamo uporno i ustrajno se boriti za neke stvari koje su ispravne i dalje. I evo drago mi je da se i kolegica Ahmetović i vi da ste podsjetili zastupnike i zastupnice na tekst prisege koje je svatko od nas prihvatio i prisegnuo u HS-u uz mali dodatak da je isti takav tekst prisege na isto se obvezao i predsjednik Vlade i svi ministri u Vladi RH, što je zapravo prilično u raskoraku s ovim odgovorom kojega smo mi dobili.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, naš stav je apsolutno jasan. Jasno je što zastupamo, jasno je kako ćemo glasati, jasno je i tome kako se odnosimo prema svom biračkom tijelu. A kolegice i kolege iz HDZ-a će imati malo veći problem. Kako će oni 64,3% birača HDZ-a objasniti da ne poštuju ono što oni misle, nego da misle drugačije. Baš će biti zanimljivo vidjeti kako će ih uvjeriti tko u onoj staroj priči, da li više vjeruješ mojim riječima ili svojim očima. Hvala.
Hvala. S time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Idemo na sljedeću točku, a to je: - Prijedlog Odluke o razrješenju člana Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije; Predlagatelj je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Temeljem čl. 22 Zakona o HRT-u želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani zastupnik Goran Ivanović. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS-a, uvažene kolegice i kolege. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije zaprimio je 8. srpnja zamolbu dr.sc. Marka Primorca da ga se razriješi dužnosti člana Nadzornog odbora HRT-a. Sukladno tome, Odlukom HS-a o imenovanju dijela članova Nadzornog odbora HRT-a od 15. prosinca 2021. g. dr.sc. Zoran Barac, dr.sc. Marko Primorac i Damir Rudeš imenovani su članovima Nadzornog odbora HRT-a. Dr.sc. Marko Primorac, dana 8. srpnja 2022. g. podnio je zahtjev za razrješenje s dužnosti člana Nadzornog odbora HRT-a Odboru za informiranje, informatizaciju i medije te je Odbor na 28. sjednici Odbor za informiranje, informatizaciju i medije održanoj 12. srpnja 2022. g. raspravljao o njegovom zahtjevu te je nakon provedene rasprave sukladno čl. 22 st. 8 podst. 1 Zakona o HRT-u jednoglasno utvrdio da prijedlog odluke s obrazloženjem kojim podnosimo HS-u također, je Odbor donio i odluku, odnosno prijedlog natječaja za novog člana Nadzornog odbora HRT-a i on će biti raspisan, rok za prijave će biti 30 dana. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Mosta javila se poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Nema je, gubi pravo na govor. Imamo, idemo na pojedinačnu raspravu. Javio se poštovani zastupnik Nino Raspudić, nema ga, gubi pravo na govor. Time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti s radom sutra u četvrtak, 14. srpnja u 9 i 30 i točka će biti Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Protokola uz Sjeveroatlantski ugovor o pristupanju Republike Finske, drugo čitanje, P.Z. br. 103. Želim vam ugodnu ostatak noći. SJEDNICA PREKINUTA U 22,16 SATI.