Labdien, godātie deputāti! Sāksim Saeimas sēdi. Šodien izskatīsim Saeimas 2021. gada 10. jūnija otrās attālinātās ārkārtas sēdes darba kārtību. Vispirms – Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījums likumā “Par Latvijas Republikas starptautiskajiem līgumiem”” nodot Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Militārā dienesta likumā” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Personu apliecinošu dokumentu likumā” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Maksātnespējas likumā” nodot Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts un pašvaldību dzīvojamo māju privatizāciju”” nodot Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījums likumā “Par valsts un pašvaldību īpašuma objektu privatizāciju”” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījums Valsts un pašvaldību īpašuma privatizācijas un privatizācijas sertifikātu izmantošanas pabeigšanas likumā” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Auguļa, Vucāna, Krauzes, Tavara un Daudzes iesniegto likumprojektu “1991. gada barikāžu muzeja likums” nodot Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Ašeradena kungs, runāsiet “par” vai “pret”?
Es runāšu “pret”, cienījamā sēdes vadītāja.
Paldies. Tātad “pret” pieteicies runāt deputāts Arvils Ašeradens.
Labdien, cienījamie kolēģi! Tātad Saeimai ir iesniegts Zaļo un Zemnieku savienības kolēģu parakstīts likumprojekts “1991. gada barikāžu muzeja likums”. Un, iepazīstoties ar situāciju, var konstatēt, ka savā divdesmitajā darbības gadā muzejs ir nonācis grūtos apstākļos un šī privātā atmiņas institūcija šobrīd saskaras ar ļoti nopietnu finansiālu nedrošību, un ir nepieciešams meklēt risinājumus. Šobrīd, protams, pandēmija ir darījusi savu un samazinājusi arī ienākumus no nekustamā īpašuma, ko valsts ir piešķīrusi muzejam kā īres ienākumus. Ir skaidrs, ka muzejs pats tādā veidā īsti turpināt nevarēs un ir jāmeklē ilgtspējīgs risinājums. Pats muzejs ir izteicis vēlmi pievienoties Latvijas Kara muzejam, bet šobrīd Aizsardzības ministrija saka stingru nē – stingru nē! Un, jāsaka, kopumā situācija veidojas tāda, ka mums ir jāmeklē sistēmisks, ilgtspējīgs risinājums šī muzeja pastāvēšanai, jo nav šaubu, ka šis muzejs ir būtiska Latvijas atmiņas institūcija, un ir grūti iedomāties Latvijas muzejus bez šāda muzeja. Attiecībā uz šodienas rīcību es aicinu kolēģus balsot “pret” vai atturēties, jo šis likumprojekts risinājumu nedod - nedod nekādā veidā, ņemot vērā Aizsardzības ministrijas reakciju... kā tas ir paredzēts, jo likumprojekts balstās uz to, ka turpmāk Aizsardzības ministrija finansēs šo muzeju. No savas puses es apņemos to, ka tuvākajā iespējamā komisijas sēdē, tas varētu būt, vēlākais, augusta beigās, ja nebūs citas komisijas sēdes sasauktas, mēs ķersimies klāt šim jautājumam un meklēsim tam sistēmisku risinājumu. Nav šaubu, ka tāds ir jāmeklē. Un, šķiet, arī valdība... valsts tādu ir atradusi, piemēram, Tautas frontes muzejam kļūstot par Latvijas Nacionālā vēstures muzeja sastāvdaļu. Tātad šādi risinājumi ir iespējami, bet šobrīd tie nav atrasti. Tā ka es apņemtos no savas puses darīt visu iespējamo - kopā ar komisiju -, lai šādu risinājumu atrastu, un tad visātrākajā veidā mēs šo jautājumu nokārtotu, bet šoreiz tiešām aicinu vai nu atturēties, vai balsot “pret” šo likumprojektu. Paldies, kolēģi.
“Pret” pieteicies runāt deputāts Jānis... es atvainojos, “par” pieteicies runāt deputāts Jānis Vucāns.
Labdien, ļoti cienītā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Cienītās kolēģes! Godātie kolēģi! Kolēģa Arvila Ašeradena runa, kā jau jūs dzirdējāt, pēc būtības bija par to, ka šī muzeja problēmas ir jārisina, jo runa jau ir par simboliem. Un barikādes ir viens no atjaunotās, neatkarīgās Latvijas Republikas simboliem. Tika pieminēts tas, ka loģiski būtu bijis muzejam pievienoties jeb kļūt par struktūrvienību Latvijas Kara muzejam. Jā, cik es zinu, muzeja vadībai šādas sarunas ir bijušas. Man nav informācijas, ka tur būtu pateikts kategorisks nē. Es zinu, ka šādas sarunas tika risinātas pirms pandēmijas sākuma. Diemžēl pandēmijas radītās problēmas arī šīs sarunas, nu, ja ne pārtrauca, tad vismaz ievilka ļoti lielā laikā. Un kāpēc varbūt tieši Latvijas Kara muzejs? Pēc būtības runa jau ir par brīvības cīņām - nevis par tām brīvības cīņām, kas bija pirms 100 gadiem... vairāk nekā 100 gadiem, bet par tām, kas bija pirms 30 gadiem... mazliet vairāk nekā pirms 30 gadiem, kurās arī tika lietas asinis, kuru varoņus arī mēs pieminam. Un tas, ka šo varoņu piemiņu nes privāts muzejs, godīgi sakot, jau liek aizdomāties tāpat kā jautājums par to, ka vēl vesela virkne muzeju Latvijā, kuri ir saistīti ar neatkarību, ar cīņu par neatkarību, ir privātie muzeji. Tāpēc, lai šos procesus iekustinātu un lai - jo vairāk - risinātu šo aktuālo problēmu, kāda tiešām šobrīd ir attiecībā uz barikāžu muzeju... jo pēc tās informācijas, kāda ir manā rīcībā, tātad šo... šī gada prognoze ir tāda, ka šogad, iespējams, muzejs nodokļos samaksās vairāk, nekā valsts šim muzejam ir devusi savu dotāciju. Manā skatījumā, attiecībā uz šāda veida muzeju tā ir nepieņemama situācija. Protams, šobrīd jautājums ir par likumprojekta nodošanu komisijai. Tā kā Ašeradena kungs teica, ka rudenī šis jautājums, viņa skatījumā, vienalga ir jārisina, un tā kā līdz rudenim pēc būtības Saeimas sēžu, vismaz regulāru sēžu, nebūs, tad, manuprāt, šobrīd ir īsti vietā nodot šo likumprojektu Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, lai rudenī nekavējoties komisija varētu ķerties pie darba un šo jautājumu risinātu, vienlaikus saprotot, ka ministriju līmenī... zinot, ka likumprojekts komisijai ir nodots... lai šī kustība notiktu jau vasaras laikā. Aicinu likumu atbalstīt. Paldies.
Paldies. Tātad viens deputāts runājis “pret”, viens - “par”. Mums ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “1991. gada barikāžu muzeja likums” nodošanu Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu, balsosim! Par - 26, pret - 29, atturas - 23. Likumprojekts komisijai nav nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Viktora Valaiņa, Ulda Auguļa, Edgara Tavara, Armanda Krauzes un Jāņa Vucāna iesniegto likumprojektu “Grozījums likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” nodot Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteicies runāt deputāts Edgars Tavars.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Šī ir jau kurā reize, kad Zaļo un Zemnieku savienības frakcija aicina, koleģiāli aicina, Saeimas kolēģus, visu partiju deputātus pārskatīt jautājumu par minimālajām valsts sociālās apdrošināšanas obligātajām iemaksām. Kāpēc? Mēs esam arī vairākas reizes šo uzsvēruši, motivējuši, un ne tikai mēs. Uz šādu soli aicina, aizvien aicina, visas lielākās uzņēmēju un darba devēju organizācijas. Un mēs acīmredzami... redzam, ka šī likuma izstrādē, šo priekšlikumu izstrādē pandēmijas laikā nav iesaistīti nedz lielākie uzņēmēji... uzņēmēju organizācijas, nedz Latvijas darba devēji, nedz arī darba ņēmēji. Mūs kā politiķus, kā deputātus, kam vismaz divreiz mēnesī ienāk avanss un alga, tas tieši neskar, bet tas skar desmitiem tūkstošu, vairāk pat - simtiem tūkstošu cilvēku šīs izmaiņas skar. Un daudzus no viņiem šīs izmaiņas skars ļoti, ļoti nopietni. Konkrētos priekšlikumus mēs esam iesnieguši, vadoties no Latvijas Darba devēju konfederācijas priekšlikumiem, no vēstules, kuru ir saņēmusi faktiski katra frakcija, katram deputātam ar to ir iespēja iepazīties - no darba devējiem, kas dod darbu faktiski lielākajai daļai Latvijas nodokļu maksātāju, kas veic lielākās iemaksas Latvijas valsts budžetā kopumā... šīs organizācijas biedri. Un ir aicinājums, koleģiāls aicinājums - nododam šo likumu, šos priekšlikumus komisijai, pārskatām šos punktus, pārskatām spēkā stāšanās datumu, atrodam kopsaucēju starp darba devējiem, darba ņēmējiem un budžeta interesēm! Mēs neliekam valsts budžeta intereses augstāk par visas sabiedrības interesēm. Atgādināšu, ka mazais un vidējais darba ņēmējs, cilvēks, kurš nopelna šo mazo naudiņu, - viņš ir tas, kurš šo naudiņu tērē lielajos nodokļu maksātājos - degvielas uzpildes stacijās... elektrība, mobilie sakari un tamlīdzīgi... pārtikas lielveikalā galu galā. Viņš ar šo mazo naudiņu uztur... nereti uztur savu ģimeni. Viņš nenāk pēc bezdarbnieka pabalsta vai nepamet šo valsti, viņš cīnās, bet tajā pašā laikā, faktiski pašā krīzes laikā, kad nule kā... vēl aizvien daudzas nozares nevar normāli strādāt, mēs viņiem faktiski ceļam nodokļus. Kolēģi, mēs tiešām aicinām būt koleģiāliem, saprotošiem pret šo lielo Latvijas sabiedrības daļu un pārskatīt obligātās minimālās sociālās iemaksas. Mēs nesakām, ka tās nākotnē nevajag, bet šis viennozīmīgi nav laiks, kad mums šāda nodokļu reforma būtu jāveic, tāpēc, kolēģi, es aicinu balsot “par”. Paldies.
Paldies. Ir lūgts balsojums. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” nodošanu Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija! Lūdzu, balsosim! Par - 26, pret - 46, atturas - 4. Likumprojekts komisijai nav nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumā” nodot Sociālo un darba lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Operatīvās darbības likumā” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījums Patvēruma likumā” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Tālāk - likumprojektu nodošana komisijām un izskatīšana pirmajā lasījumā. Saeimas Prezidijs ierosina Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas iesniegto likumprojektu “Grozījumi Iepakojuma likumā” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai nodots. Un izskatīsim likumprojektu pirmajā lasījumā. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ralfs Nemiro.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Kolēģi! Īsi atgādināšu, ka šis likumprojekts ir saistīts ar depozīta sistēmas ieviešanu. Likumprojekts ir izstrādāts pēc Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas ierosinājuma, ir saskaņots ar visām pusēm, tai skaitā ar Latvijas Pašvaldību savienību un Latvijas Tirgotāju asociāciju, un uzņēmēju organizācijām. Šis likumprojekts faktiski ir saistīts tikai ar divām niansēm, kuras ir jāievieš saistībā ar depozīta sistēmu. Viens likumprojekta būtiskais aspekts ir tas, ka mēs redakcionāli nomainām vārdus “republikas pilsētās” ar vārdu “valstspilsētās”, un otra lieta, kas ir saskaņota ar uzņēmēju organizācijām, ir saistīta ar to, ka, ja tirdzniecības vietās... ir mazāk par 500 metriem, tad, saskaņojot šo attālumu ar Valsts vides dienestu un to pašvaldību, kuras administratīvajā teritorijā atrodas šī iepakojuma sistēma, iespējams to arī izvietot šādā attālumā. Šis jautājums ir pietiekoši steidzams, tādēļ ka uzņēmējiem jāsagatavojas un tirgotājiem arī jāsagatavojas šīs sistēmas ieviešanai. Tāpēc komisija pirmām kārtām lūdz šo likumprojektu atzīt par steidzamu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Iepakojuma likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu, balsosim! Par - 74, pret - nav, atturas - 3. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Liels paldies, kolēģi, un komisijas vārdā lūdzu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā.
Deputāti nav pieteikušies debatēm. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Iepakojuma likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 74, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Cienījamie kolēģi! Tā kā likumprojekts ir izstrādāts ar vēlmi novērst tehniskas nianses, kā es jau minēju... runājot par pašu likumprojektu... komisijas vārdā lūdzu arī izskatīt likumprojektu otrajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas komisijā.
Lūdzu ieslēgt procedūras sadaļu. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta izskatīšanu otrajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā? Ja kādam ir iebildumi, lūdzu pieteikties! Iebildumu nav. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Iepakojuma likumā” otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 75, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Tālāk darba kārtībā - deputātu pieprasījumu izskatīšana. Par saņemtajiem deputātu pieprasījumiem. Deputāti Ļubova Švecova, Jūlija Stepaņenko, Karina Sprūde, Vjačeslavs Dombrovskis, Evija Papule, Aldis Gobzems, Andris Kazinovskis, Armands Krauze, Edgars Tavars un Viktors Valainis ir iesnieguši pieprasījumu aizsardzības ministram Artim Pabrikam “Par valsts pasūtījuma saņemšanu “SRC Brasa” ārpus IUB konkursa procedūras”. Vārds motivācijai deputātei Ļubovai Švecovai.
Labdien, kolēģi! Paldies. Jau 2019. gada 29. oktobrī deputāti Publisko izdevumu un revīzijas komisijas sēdē norādīja uz nepieciešamību uzraudzīt un kontrolēt valsts budžeta līdzekļu izlietojumu valsts iepirkumos - par Valsts policijas iepirkumu jauna dizaina formas tērpu un to sastāvdaļu iegādei un arī formas tērpu šūšanu Nacionālajiem bruņotajiem spēkiem Aizsardzības ministrijas resorā. Deputāti aicināja objektīvi izraudzīties konkursa uzvarētājus, nodrošināt kvalitatīvu preču piegādi. Deputāti mudināja ministriju atbildīgās amatpersonas nodrošināt likumīgu, caurspīdīgu konkursa gaitu un taisnīgu procedūru ievērošanu, nepieļaujot valsts līdzekļu izšķērdēšanu. No publiski pieejamās informācijas izriet, ka 2020. gada 17. jūnijā Iekšējās drošības birojs Valsts policijā veica procesuālās darbības par iespējamu krāpšanu divos Valsts policijas izsludinātajos iepirkumos, kas saistīti ar policijas formas tērpu un reprezentācijas un parādes formas tērpu iegādi, un kā viens no policijas formu piegādātājiem ir nosaukts uzņēmums “SRC Brasa”. Uzņēmuma valdes loceklim Kristiānam Brēdermanim noteikts procesuālais statuss - persona, pret kuru sākts process. 2020. gada 9. novembrī Aizsardzības ministrijas resorā iepirkumu komisija izbeidza konkursu par formas tērpu šūšanu. Taču ko mēs uzzinājām no publiski pieejamās Eiropas Savienības datubāzes? Kā izrādās, 2021. gada 25. februārī Aizsardzības ministrijas vajadzībām tika noslēgts līgums ar uzņēmumu “SRC Brasa” par summu 1 510 820 eiro. Sarunu procedūra tika veikta, piemērojot Publisko iepirkumu likuma 8. panta septītās daļas 3. punktu - nepublicēt paziņojumu par līgumu. Līdz ar to sarunu procedūras dokumenti nav publiski pieejami, ir tikai Eiropas Savienības sistēmā publicēts noslēgtais līgums. Vadoties no iepriekš minētā, secināms, ka, neskatoties uz publiski pieejamo informāciju par uzņēmuma “SRC Brasa” iespējamo saistību ar krāpšanas gadījumu konkursā par Valsts policijas formas tērpu šūšanu, Aizsardzības ministrija bez atkārtotas konkursa iepirkuma procedūras ir izsludinājusi un noslēgusi līgumu ar uzņēmumu “SRC Brasa” par formas tērpu šūšanu Nacionālajiem bruņotajiem spēkiem. Mūs uztrauc, ka Nacionālo bruņoto spēku pasūtījuma izpilde tika uzticēta uzņēmumam, kas figurē kriminālprocesā saistībā ar krāpšanu. Par to tika runāts jau 2019. gadā Publisko izdevumu un revīzijas komisijā, tāpēc aizsardzības ministram lūdzam izskaidrot šo situāciju un sniegt skaidrojumu par publisku līdzekļu izmantošanu, nodrošinot konkursu krāpšanas skandālā ierautai kompānijai. Paldies.
Paldies. Tātad pieprasījumu nododam Pieprasījumu komisijai. Tālāk - likumprojektu izskatīšana. Likumprojekts “Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumā”, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāte Iveta Benhena-Bēkena.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja un godātie kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija šā gada 7. jūnijā izskatīja likumprojektu “Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumā” (Nr. 1093/Lp13) pirms pirmā lasījuma. Likumprojekta grozījumi paredz paplašināt vienreizējā pabalsta izmaksu saņēmēju loku ar izdienas pensiju saņēmējiem, kuri nav sasnieguši vecuma pensijas piešķiršanai nepieciešamo vecumu un kuriem ir noteikta invaliditāte. Izmaksas nodrošinās Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūra, Aizsardzības ministrija, Satversmes birojs un Militārās izlūkošanas un drošības dienests. Kopumā tas skars 475 izdienas pensijas saņēmējus vecumā līdz 63 gadiem, kuriem ir noteikta invaliditāte un nav piešķirta invaliditātes pensija vai atlīdzība par darbspēju zaudējumu, un 84 izdienas pensionārus, kuri saņem izdienas pensiju un kuriem ir noteikta invaliditāte. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz piešķirt likumprojektam steidzamību, kā arī atbalstīt to pirmajā lasījumā.
Paldies. Par steidzamību deputāti nav pieteikušies runāt “par” vai “pret”. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu, balsosim! Par - 69, pret - 1, atturas - nav. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts. Deputāti nav pieteikušies debatēm par likumprojektu. Tātad varam balsot. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 70, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Komisijas vārdā lūdzu deputātus izskatīt likumprojektu otrajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā.
Paldies. Lūdzu ieslēgt procedūras sadaļu. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta izskatīšanu otrajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā? Tātad deputātiem ir iebildumi. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir 15 minūtes, un lūgums izskatīt šo likumprojektu tuvākajā iespējamā Saeimas ārkārtas sēdē. Paldies.
Tātad termiņš priekšlikumu iesniegšanai ir līdz cikiem?
Sanāk līdz pulksten 14.45 - 15 minūtes.
Paldies. Tātad termiņš priekšlikumu iesniegšanai - šā gada 15. jūnijs pulksten 14.45 un izskatīšana Saeimas sēdē - šā gada 17. jūnijs. Vai ir citi priekšlikumi? Lūdzu, ieslēdziet procedūras sadaļu, lai ir iespējams pieteikties, ja kādam ir citi priekšlikumi. Vai ir citi priekšlikumi? Nē, tātad citu priekšlikumu nav, līdz ar to... Vai bija? Nemiro. Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu deputātam Ralfam Nemiro.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Man būtu priekšlikums. Varbūt 25 minūtes - tehnisku iemeslu pēc, ja citreiz gadās kāds tehnisks...
Līdz cikiem, uzreiz...? Līdz pulksten 14. ...?
Pulksten 14.55... 56.
Pulksten 14.55... 14.56. Labi, balsosim par tālāko. Lūdzu zvanu! Balsosim par priekšlikumu iesniegšanas termiņu likumprojektam “Grozījumi Covid-19 infekcijas izplatības seku pārvarēšanas likumā” - šā gada 15. jūniju pulksten 14.56! Lūdzu, balsosim! Par - 29, pret - 36, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts. Tātad spēkā paliek priekšlikums - 15 minūtes, respektīvi, tagad jau līdz šā gada 15. jūnija pulksten 14.47, un izskatīšana šā gada 17. jūnija sēdē. Paldies. Likumprojekts “Grozījums Maksātnespējas likumā”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Voika.
Labdien, cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Labdien, kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījums Maksātnespējas likumā” (Nr. 803/Lp13). Šī likuma mērķis ir saskaņot Maksātnespējas likuma normas ar likumprojekta “Segto obligāciju likums” normām, lai nodrošinātu tiesību sistēmas saskaņotību. Uz trešo lasījumu Kārtības ruļļa 95. panta kārtībā priekšlikumi netika saņemti. Komisija atbalstīja šo likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā. Aicinu arī jūs atbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Maksātnespējas likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 74, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījums Parādu ārpustiesas atgūšanas likumā”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Voika.
Kolēģi! Likumprojekts “Grozījums Parādu ārpustiesas atgūšanas likumā” (Nr. 804/Lp13) trešajā lasījumā. Tāpat kā iepriekšējais, likumprojekts saistīts ar normu salāgošanu ar Segto obligāciju likuma normām. Uz trešo lasījumu arī šim likumprojektam priekšlikumi netika saņemti. Komisija atbalstīja šo likumu trešajā, galīgajā, lasījumā. Lūdzu atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījums Parādu ārpustiesas atgūšanas likumā” trešajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 76, pret un atturas - nav. Līdz ar to likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Zemesgrāmatu likumā”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Voika.
Trešais likumprojekts saistīto likumprojektu paketē - “Grozījumi Zemesgrāmatu likumā” (Nr. 805/Lp13). Arī saistīts ar normas pielāgošanu ar normu Segto obligāciju likumā. Uz trešo lasījumu šim likumprojektam saņemti divi priekšlikumi - abi no deputāta Gata Eglīša. Papildina likumprojekta tekstu saistībā ar slēgtajām obligācijām ar vārdiem “arī pārrobežu programmu gadījumā”. Tas nepieciešams, jo slēgto obligāciju regulējumu izstrādās ne tikai Latvijai, bet arī pārējām Baltijas valstīm. Priekšlikums bijis saskaņots gan ar Finanšu ministriju, gan ar Finanšu nozares asociāciju. Komisija šo, 1., priekšlikumu savā sēdē atbalstīja.
Deputāti atbalsta.
Arī 2. - Gata Eglīša priekšlikumu komisija atbalstīja.
Deputāti atbalsta.
Attiecīgi, izskatījusi šos divus priekšlikumus... komisija atbalstīja likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā. Aicinu arī jūs atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Zemesgrāmatu likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 80, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Patentu likumā”, trešais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāts Ritvars Jansons.
Labdien! Saskaņā ar Saeimas kārtības ruļļa 95. pantu priekšlikumi likumprojekta “Grozījumi Patentu likumā” trešajam lasījumam Izglītības, kultūras un zinātnes komisijā netika iesniegti. Paldies Tieslietu ministrijai un Patentu valdei par kvalitatīvi izstrādāto likumprojektu. Izglītības, kultūras un zinātnes komisija savā sēdē ir atbalstījusi likumprojekta virzību izskatīšanai Saeimas sēdē trešajam lasījumam. Aicinu Saeimu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Patentu likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 78, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Likums par fiziskās personas atbrīvošanu no parādsaistībām”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Jānis Butāns.
Labdien, kolēģi! Juridiskās komisijas šā gada 1. jūnija sēdē tika izskatīts likumprojekts “Fiziskās personas atbrīvošanas no parādsaistībām likums” (Nr. 651/Lp13). Likumprojekts paredz normatīvi nostiprināt finansiālo problēmu risinājumu fiziskajām personām ar zemiem ienākumiem un nelielām parādsaistībām - tā kā Maksātnespējas likumā ietvertais fiziskās personas maksātnespējas process tām to sociālā un ekonomiskā stāvokļa dēļ nav pieejams, taču parādsaistību izpilde tik un tā nav iespējama, kas rada slogu fiziskās personas kreditoriem. Juridiskajā komisijā saņemti un izskatīti 28 priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz aizstāt vārdus “trūcīgas vai maznodrošinātas personas statuss” ar vārdiem “trūcīgā vai maznodrošinātā mājsaimniecībā esošas personas statuss”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tehniska rakstura. Paredz labot atsauci uz 21. pantu... no 22. panta. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāla rakstura. Paredz aizstāt 4. panta pirmās daļas 5. punktā vārdus “trūcīgas vai maznodrošinātas personas (ģimenes) statuss” ar vārdiem “trūcīgā vai maznodrošinātā mājsaimniecībā esošās personas statuss”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāla rakstura. Paredz aizstāt likumprojekta 5. panta pirmās daļas ievaddaļā vārdus “vienlaikus pastāv šādas pazīmes” ar vārdiem “vienlaikus pastāv visas šādas pazīmes”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. ... Nē, 5. laikam. Tagad sajuka man. 5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāla rakstura. Paredz izslēgt likumprojekta 5. pantā vārdus “šim punktam atbilstošs”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tehniska rakstura. Paredz mainīt likumprojekta 6. panta 2. punktā atsauci no 22. panta uz 21. pantu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāla rakstura. Paredz aizstāt vārdus “ir atbrīvots no parādsaistībām, parādnieks nav atbrīvots no parādsaistībām” ar vārdiem “ir vai nav atbrīvots no parādsaistībām”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāla rakstura. Paredz izteikt 7. panta 4. punkta pirmo teikumu jaunā redakcijā. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 9. - Juridiskās komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
9. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Redakcionāla rakstura. Paredz izteikt 7. panta 4. punkta pirmo teikumu jaunā redakcijā. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāla rakstura. Paredz aizstāt likumprojekta 9. panta trešajā daļā vārdus “apstrīdama prasības ceļā” ar vārdiem “apstrīdama tiesā”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāla rakstura. Paredz aizstāt likumprojekta 12. panta otrajā daļā vārdus “apstrīdams prasības ceļā” ar vārdiem “apstrīdams tiesā”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Paredz precizēt 13. panta pirmo daļu, papildinot tekstu pēc vārdiem “savukārt citu” ar vārdiem “ar pieteikumu saistīto”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāla rakstura. Paredz aizstāt 14. panta ceturtajā daļā vārdus “apstrīdama prasības ceļā” ar vārdiem “apstrīdama tiesā”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tehniska rakstura. Paredz aizstāt likumprojekta 14. panta piektajā daļā vārdu “otrajā” ar vārdu “pirmajā”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz precizēt 16. panta otro daļu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāla rakstura. Paredz aizstāt 16. panta trešajā daļā vārdus “apstrīdama prasības ceļā” ar vārdiem “apstrīdama tiesā”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz uzlabot 17. panta juridisko konstrukciju. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tehniska rakstura. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāla rakstura. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tehniska rakstura. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tehniska rakstura. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tehniska rakstura. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tehniska rakstura. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Tas paredz precizēt likumprojekta 1. pielikuma 8.1. apakšpunktu, papildinot to ar skaidrojumu par valsts un pašvaldības budžeta līdzekļiem ar šādiem vārdiem: “(piemēram, pensija, pabalsts, atlīdzība saistībā ar nelaimes gadījumu darbavietā vai arodslimību)”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
25. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz aizstāt likumprojekta 1. pielikuma 8.5. apakšpunktā vārdus “trūcīgas vai maznodrošinātas personas statuss” ar vārdiem “trūcīgā vai maznodrošinātā mājsaimniecībā esošas personas statuss”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
26. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz aizstāt likumprojekta 1. pielikuma 10.1. apakšpunktā vārdus “trūcīgas vai maznodrošinātas personas statuss” ar vārdiem “trūcīgā vai maznodrošinātā mājsaimniecībā esošas personas statuss”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
27. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Paredz precizēt likumprojekta 2. pielikuma 7. punkta ievaddaļu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
28. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz aizstāt 2. pielikuma 7.5. apakšpunktā vārdus “trūcīgas vai maznodrošinātas personas ģimenes statuss” ar vārdiem “trūcīgā vai maznodrošinātā mājsaimniecībā esošās personas statuss”. Juridiskā komisija trešajam lasījumam likumprojektu...
Deputāti atbalsta.
Ā, jā... Un Juridiskā komisija trešajam lasījumam likumprojektu ir atbalstījusi. Aicinu kolēģus atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Likums par fiziskās personas atbrīvošanu no parādsaistībām” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 81, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Maksātnespējas likumā”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Jānis Butāns.
Juridiskās komisijas šā gada 1. jūnija sēdē tika izskatīts likumprojekts “Grozījumi Maksātnespējas likumā” (Nr. 653/Lp13). Saistīts ar likumprojektu “Fiziskās personas atbrīvošanas no parādsaistībām likums”... paketi. Likumprojekts paredz noteikt ziņu publicēšanas par fiziskās personas atbrīvošanas no parādsaistībām norisi Maksātnespējas reģistrā, kā arī nodrošināt konsekventu ieviešamā regulējuma mijiedarbību ar fizisko personu maksātnespējas procesiem. Juridiskajā komisijā saņemti un izskatīti astoņi priekšlikumi. 1. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Paredz mainīt likumprojekta 130. panta 6. punktā noteikto laika periodu, kad persona var atkārtoti pieteikties atbrīvošanai no parādsaistībām likumprojekta noteiktajā kārtībā, samazinot termiņu no 10 uz 3 gadiem. Komisijā priekšlikums atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz izslēgt likumprojekta 7. pantu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - deputāta Igora Pimenova priekšlikums. Paredz mainīt saistību apjomu bankrota procedūras termiņa noteikšanai, attiecīgi grozot 155. panta trešajā daļā noteiktos saistību apmērus. Komisijā priekšlikums nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Igoram Pimenovam.
Labdien, cienījamās deputātes! Godātie deputāti! Mans priekšlikums ir par to pašu pantu, par kuru es jau vairākkārt esmu uzrunājis Saeimu, - saistībā ar to, ka dažreiz regulējums neparedz labvēlīgākus apstākļus arī gadījumos, kad parādnieki to ir pelnījuši. Šis priekšlikums attiecas arī uz fiziskās personas maksātnespējas procesu. Atgādināšu, ka maksātnespējas procesa pieteicēja mērķis ir panākt, lai saistību dzēšanas laiks būtu pēc iespējas īsāks, parādniekam dzēšot saistības, pēc iespējas ar mazāku summu. Fiziskās personas saistību dzēšanas plāna termiņu parādnieks nosaka pats atkarībā no dzēšamo saistību apjoma un ņemot vērā savus paredzamos ienākumus, proti, tik daudz, cik pa spēkam atmaksāt. Spēkā esošais regulējums paredz, ka parādnieks izvēlas dzēst saistības 6 mēnešu, 12 mēnešu vai 18 mēnešu laikā atkarībā no tā, vai viņam būs pietiekami ienākumi dzēst saistības attiecīgi 50 procentu vai 25 procentu, vai 20 procentu apmērā. Ja ienākumi nav pietiekami, lai dzēstu saistības nevienā no minētajiem apmēriem, dzēšanai tiek novirzīta viena trešdaļa parādnieka ienākumu, bet ne mazāk kā vienas trešdaļas apmērā no vienas minimālās mēnešalgas. Tomēr likumā noteiktā saistību kvalificēšanas kārtība pieļauj, ka var izveidoties paradoksāla situācija, kad lielāko saistību dzēšanai rodas labvēlīgāki saistību dzēšanas nosacījumi nekā mazāko saistību dzēšanai. Proti, ar relatīvi mazāko samaksāto saistību daļu lielākas saistības var dzēst īsākā laikā, bet ar relatīvi lielāko samaksāto saistību daļu mazākas saistības var dzēst ilgākā laikā. Tas nav nedz loģiski, nedz ekonomiski pamatoti, nedz taisnīgi. Likuma piemērošanas nesamērīgumam mūsu uzmanību pievērsa Latvijas Kredītņēmēju asociācija, kas arī nosauca virkni civillietu, kurās saistību dzēšanas plāna īstenošanas termiņš noteikts 18 mēneši no saistību dzēšanas procedūras pasludināšanas dienas, savukārt pusotru reizi lielākas saistību summas dzēstas tikai 12 mēnešu laikā. Lai novērstu šo situāciju, es ierosinu izdarīt likumā šādas izmaiņas. Proti, saistību dzēšanas plāna termiņam 12 mēneši palielināt dzēšamo saistību apmēru no 35 līdz 40 procentiem, ja saskaņā ar parādnieka vērtējumu viņa ienākumi būs pietiekami. Saistību dzēšanas plāna termiņam 18 mēneši palielināt dzēšamo saistību apmēru no 20 procentiem līdz 30 procentiem. Ar šādu grozījumu tiks labāk nodrošinātas lielākās kreditoru daļas intereses nekā spēkā esošajā regulējumā, jo tiks dzēsta to parādnieku saistību lielākās daļas dzēšana, kam ienākumi būs pietiekami. Bet vienlaikus (un tas ir svarīgi) tiks izveidoti labvēlīgāki nosacījumi tiem parādniekiem, kas saistību dzēšanas procedūras laikā no savas gribas neatkarīgu apstākļu dēļ nav spējīgi segt saistības 50 procentu vai 35 procentu, vai 20 procentu apmērā. Tomēr viņiem būs iespēja novirzīt līdzekļus vienas trešdaļas apmērā no saviem ienākumiem pēc nodokļu samaksas, lai gan ne mazāk kā vienas trešdaļas apmērā no vienas minimālās mēnešalgas mēnesī pirms nodokļu samaksas. Lūdzu apspriest manu priekšlikumu, kolēģi, un debatēs izteikt savus iebildumus. Arī tie Juridiskās komisijas locekļi, kuri ne vārda nav bilduši, balsojot “pret” sēdes laikā, var piekrist priekšlikumam un to atbalstīt. Es būšu pateicīgs. Paldies jums.
Debates slēdzu. Diemžēl kolēģi nepieteicās debatēs. Komisijas vārdā...?
Komisijā priekšlikums netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - deputāta Pimenova iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 28, pret - 44, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz izslēgt likumprojekta 9. pantu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz izslēgt likumprojekta 12. pantu. Komisijā daļēji atbalstīts un iekļauts 6. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
6. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Paredz izslēgt likumprojekta 12. panta pirmo daļu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz izslēgt likumprojekta 13. pantā ietverto pārejas noteikumu 71. punktu un precizēt likumprojekta 13. panta ievaddaļu un šajā pantā ietverto pārejas noteikumu turpmāko numerāciju. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Paredz papildināt likumprojektu ar pārejas noteikumu 75. punktu attiecīgajā redakcijā. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Juridiskā komisija likumprojektu trešajam lasījumam ir atbalstījusi. Aicinu kolēģus atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Maksātnespējas likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 73, pret - 1, atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru””, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Jānis Butāns.
Juridiskās komisijas šā gada 1. jūnija sēdē tika izskatīts likumprojekts Nr. 654/Lp13 - “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru””, kas saistīts paketē ar likumprojektu “Likums par fiziskās personas atbrīvošanu no parādsaistībām”. Likumprojekts nosaka Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistra kompetenci veikt noteiktu subjektu un juridisko faktu reģistrāciju un kārtību, kādā Maksātnespējas reģistrā tiek izdarīti ieraksti par fiziskās personas atbrīvošanu no parādsaistībām. Juridiskajā komisijā iesniegts un izskatīts viens tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums, kurš paredz papildināt likumprojektu ar norādi par tā spēkā stāšanās datumu. Priekšlikums komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Vairāk priekšlikumu netika saņemts. Juridiskā komisija likumprojektu trešajam lasījumam ir atbalstījusi. Aicinu kolēģus atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru”” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 79, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Civilprocesa likumā”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Jānis Butāns.
Juridiskās komisijas šā gada 1. jūnija sēdē tika izskatīts likumprojekts Nr. 656/Lp13 - “Grozījumi Civilprocesa likumā”, kas saistīts paketē ar likumprojektu “Likums par fiziskās personas atbrīvošanu no parādsaistībām”. Likumprojekts paredz normatīvi nostiprināt finansiālo problēmu risinājumu fiziskajām personām ar zemiem ienākumiem un nelielām parādsaistībām, kā arī noteikt civilprocesuālo kārtību, kādā tiesā tiek izskatītas sūdzības par zvērinātu notāru rīcību un pieteikumi par fiziskās personas atbrīvošanas no parādsaistībām atcelšanu. Juridiskajā komisijā iesniegti un izskatīti divi priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja redakcionāla rakstura priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums, kurš paredz papildināt likumprojektu ar tā spēkā stāšanās datumu. Komisijā priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Juridiskā komisija likumprojektu trešajam lasījumam ir atbalstījusi, aicinu kolēģus atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Civilprocesa likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 78, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Notariāta likumā”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Jānis Butāns.
Juridiskās komisijas šā gada 1. jūnija sēdē tika izskatīts likumprojekts Nr. 657/Lp13 - “Grozījumi Notariāta likumā”, kas saistīts paketē ar likumprojektu “Likums par fiziskās personas atbrīvošanu no parādsaistībām”. Likumprojekts nosaka kārtību, kādā tiek izskatītas sūdzības par zvērinātu notāru rīcību, kā arī pieteikumi par fiziskās personas atbrīvošanas no parādsaistībām atcelšanu. Juridiskajā komisijā iesniegti un izskatīti divi priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Paredz aizstāt likumprojekta 4. panta pārejas noteikumu 37. punktā skaitļus un vārdus “38. un 205. pantā” ar skaitļiem un vārdiem “38. panta pirmajā daļā, izslēdzot apgabaltiesas uzraudzību, un 205. pantā, nosakot rajona (pilsētas) tiesas uzraudzību”. Komisijā priekšlikums atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - tieslietu ministra priekšlikums. Paredz papildināt likumprojektu ar tā spēkā stāšanās datumu. Komisijā priekšlikums atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Juridiskā komisija likumprojektu trešajam lasījumam ir atbalstījusi, aicinu kolēģus atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Notariāta likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 83, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Ceļu satiksmes likumā”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ivars Zariņš.
Labdien, kolēģi! Strādājam ar grozījumiem Ceļu satiksmes likumā. Uz trešo lasījumu esam saņēmuši trīs priekšlikumus. 1. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kas piedāvā izslēgt no likumprojekta 1. panta definīciju par speciālo militāro transportlīdzekli... izteikšanu jaunā redakcijā, proti, atstāt veco redakciju. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - arī atbildīgās komisijas priekšlikums, redakcionāla rakstura. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - arī atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Ceļu satiksmes likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 80, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Dzelzceļa likumā”, trešais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Gatis Zamurs. Zamura kungs, mēs jūs nedzirdam!
Atvainojiet! Labdien, Saeimas priekšsēdētāja un kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Dzelzceļa likumā” (Nr. 1032/Lp13). Uz trešo lasījumu saņemts viens priekšlikums, kas ir atbildīgās komisijas priekšlikums un izsaka normu par likuma stāšanos spēkā šādā redakcijā: “Likums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā izsludināšanas.” Komisijā, protams, atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to esam izskatījuši vienīgo priekšlikumu trešajam lasījumam. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Dzelzceļa likumā” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 83, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā””, trešais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāte Karina Sprūde. (Pauze.) Tā. Vienu mirkli! Mēs cenšamies sazināties ar atbildīgo deputātu. Varbūt komisijas priekšsēdētāja var noziņot? (Pauze.) Varbūt, lūdzu, komisijas priekšsēdētāja var ziņot par šo likumprojektu? Vai Goldbergas kundze ir sistēmā? (Pauze.) Goldbergas kundze, vai jūs varētu noziņot par šo likumprojektu? (Pauze.) Nav kameras, mēs jūs neredzam. (Pauze.) Varbūt Budriķa kungs kā komisijas priekšsēdētāja vietnieks var noziņot? Šim likumprojektam pat priekšlikumu nav. Paldies, Budriķa kungs.
Jā, varu, varu.
Tātad atbildīgās komisijas vārdā - deputāts Uldis Budriķis.
Izskatām likumprojektu “Grozījumi likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”” (Nr. 918/Lp13). Uz trešo lasījumu priekšlikumi netika saņemti. Lūdzu atbalstīt. Paldies.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par interešu konflikta novēršanu valsts amatpersonu darbībā”” trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 76, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu””, trešais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāts Normunds Žunna.
Labdien, kolēģi! Sociālo un darba lietu komisija ir atbalstījusi izskatīšanai Saeimas sēdē trešajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu””. Trešajam lasījumam ir saņemti 33 priekšlikumi. 1. - kultūras ministra Naura Puntuļa priekšlikums, kas paredz izteikt 6. panta trīspadsmito daļu jaunā redakcijā, papildinot to ar norādi - ir reģistrējies kā saimnieciskās darbības veicējs. Tā kā šis priekšlikums veido atšķirīgu attieksmi starp saimnieciskās darbības veicējiem un pārējiem, priekšlikums komisijā netika atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Turpmākie 32 priekšlikumi paredz termiņu izmaiņas likuma pārejas noteikumos. Kā zinām, no 2021. gada 1. jūlija spēkā stāsies likumu “Par valsts budžetu 2021. gadam” pavadošajā paketē iekļautās izmaiņas likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”, ar kurām tiek ieviesta minimālo valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu sistēma. Šie priekšlikumi paredz šīs sistēmas ieviešanas un realizācijas termiņu atlikšanu. Īsais kopsavilkums - priekšlikumi komisijā netika atbalstīti, bet tagad visus pēc kārtas. 2. - deputātes Regīnas Ločmeles priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Regīnai Ločmelei.
Labdien, kolēģi! Mans priekšlikums paredz atlikt minimālo valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu sistēmas ieviešanu uz diviem gadiem. Pirmkārt, pamatošu, kāpēc lūdzu atlikt šīs sistēmas ieviešanu. Otrkārt, kāpēc uz tik lielu termiņu. Pirmais punkts. Manuprāt, vispār šī termiņa noteikšana - gada vidus, 1. jūlijs, - Covid-19 pandēmijas laikā ir ne tikai neloģiska, bet visai Latvijas ekonomikai bīstama. Protams, ir jau absolūti skaidrs, un pierādījumi tam ir vispār zināmi un visiem zināmi, ka pašreizējā valdība ir noteikusi kursu uz mikrouzņēmumu iznīcināšanu un mazā un pašlaik pat vidējā biznesa iznīcināšanu valstī. Kāpēc tā, ja visas organizācijas, kas pārstāv pat ne darba ņēmēju, bet darba devēju intereses, ir iestājušās kategoriski pret šo sistēmu? Uz ko tās norāda? Pirmkārt, absolūti nepārdomāts nodoms, ka darba devējam ir jāmaksā 100 procentu apmērā šī valsts sociālā obligātā iemaksa par darbinieku, kurš varētu pat nesaņemt minimālo algu. Tas nozīmē, ka tad, ja pie jums strādā darbinieks uz pusslodzi vai, nedod dievs, vēl uz mazāku slodzi, jums vienalga par viņu būs jāmaksā mēnesī 170 eiro. Šīs normas ieviešana nozīmē arī to, ka jebkuram pašnodarbinātajam cilvēkam, pat visiem tiem, kuri agrāk strādāja kā patentmaksātāji vai mikrouzņēmumi, par sevi būs jāiemaksā šī summa - 170 eiro reizināta ar 12 mēnešiem, proti, 1400 eiro gadā. Jā, mums stāsta, ka būs iespēja pieteikties un sludināt Valsts ieņēmumu dienestam par to, ka, lūk, man nebūs tie ienākumi, man nebūs peļņas. Bet pašlaik, kad veselas nozares Latvijā nav attapušās no Covid‑19 izraisītās krīzes, jo bija noteikti no valdības puses ierobežojumi konkrētu nozaru darbībai, šajos apstākļos ieviest sistēmu, kura izraisīs vēl lielāku nenoteiktību uzņēmējdarbībā, ir ne tikai bīstami, manuprāt, tas būtu noziegums pret visu ekonomiku. Pieredze par pēdējiem grozījumiem un balsojumiem Saeimā liecina, ka valdošā koalīcija ir gatava atlikt iepriekš iecerētas reformas, ja saprot, ka tas izraisa lielu sašutumu sabiedrībā un apdraud viņu vēlēšanu rezultātus nākamajās Saeimas vēlēšanās. Es saprotu, ka mans priekšlikums atlikt šīs sistēmas ieviešanu uz diviem gadiem ir opozīcijas priekšlikums un jums nepatīk, bet šajā gadījumā manā vārdā runā simtiem tūkstošu cilvēku, kuri ir pret šīs sistēmas ieviešanu, jo mums ir jāpārvar krīze, mums ir jāsaprot, kas vispār notiek mūsu ekonomikā. Katram uzņēmējam ir jāsaprot, kas notiek viņa biznesā, it īpaši ņemot vērā tos faktus, ka Valsts ieņēmumu dienests mums sludina, ka nodokļu ieņēmumu plāns šajā gadā tiek pildīts, un Latvijas Banka sludina, ka IKP pieaugums šajā gadā varētu sasniegt 3,3 procentus. Ja viss ir tik labi, priekš kam aplikt cilvēkus ar jaunu nodokli? Aicinu atbalstīt manu priekšlikumu un atlikt minimālo valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu sistēmu uz diviem gadiem. Paldies.
Vārds deputātam Igoram Pimenovam.
Labdien vēlreiz, cienījamie kolēģi! Deputātes Ločmeles, kā arī manis iesniegto un tālāk izskatāmo priekšlikumu mērķis, kā jūs jau dzirdējāt, ir atlikt minimālo valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu sistēmas ieviešanu, nevis uzsākt jaunās kārtības īstenošanu jau drīz, uzreiz pēc Līgo svētkiem -1. jūlijā. Katrs no iesniegtajiem priekšlikumiem attiecas uz reformēšanai pakļauto minimālo valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu sistēmas elementu, par katru var uzstāties, tomēr visas sistēmas ieviešanas termiņa atlikšanai ir svarīgi saprast termiņa pārcelšanas nepieciešamību kopumā. Minimālo valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu ieviešana ir viens no iespējamajiem risinājumiem mazo algu saņēmēju un pašnodarbināto sociālās apdrošināšanas nodrošināšanai, kaut principiāli kritizējams risinājums. Tomēr ieviest minimālo VSAO maksājumu 170 eiro mēnesī par darbiniekiem, kuri strādā nepilnu slodzi, nav īstais brīdis, tāpēc ka turpinās iekšzemes kopprodukta lejupslīde un reģistrēto bezdarbnieku kopskaits valstī pārsniedz 70 tūkstošus. Minimālo valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu sistēmas spēkā stāšanās ir jāatliek uz gadu, proti, līdz 2022. gada 1. jūlijam. Uz to mums norāda Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kamera, kā arī savā vēstulē Saeimai 53 uzņēmēju organizācijas un nozaru asociācijas. Deputāte Ločmele aicina rezervēt vēl ilgāku laiku, proti, divus gadus, lai novērstu izaicinājumus, ar kuriem neizbēgami sadursies reformējamās sistēmas ieviešana. Atgādināšu, ka jaunās sistēmas ieviešanas termiņš bija noteikts šā gada budžeta paketē un jau pagājušā gada novembrī tika asi kritizēts Saeimā un plašsaziņas līdzekļos. Opozīcijas deputāti aicināja nesteigties un veikt pienācīgas diskusijas par valdības izstrādātajiem piedāvājumiem, pirms ieviest pilnvērtīgi pamatotu minimālo valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu sistēmu. Kas ir jāizdara, pirms ieviest jaunu sistēmu? Tai jābalstās datos par katru personu, kuru skars minimālo valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu sistēma. Ar šā gada 1. jūliju plānotā sistēma nav balstīta datu analīzē, tamdēļ piedāvājums nav uzskatāms par kvalitatīvu. Sistēmas ieviešanas termiņš ir jāatliek līdz brīdim, kad ekonomika būs spējusi atgūties pēc ierobežojumiem. Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kamera uzskata (un man ir viegli tās viedokli atbalstīt), ka jaunā modeļa ieviešana varētu tikt īstenota pakāpeniski, piemēram, pirmajā sistēmas darbības gadā sistēmu ieviešot daļējā apmērā, kas dotu iespēju labot nepilnības, neradot nesamērīgi lielus riskus tautsaimniecībai. Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kamera kritiski vērtē to, ka minimālo valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu sistēma nenodrošina iemaksu veicēja iespēju paredzami plānot savu darbību attiecībā uz minimālo valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu kopējo slogu uzņēmumā. Var secināt, ka piedāvātā kārtība paredzētu minimālo obligāto iemaksu samaksu vienu reizi ceturksnī, nenorādot personas, par kurām sociālās iemaksas maksājamas. Ir jānodrošina ērts datorsistēmas rīks elektroniskās deklarēšanas sistēmā, lai ikviena persona varētu pārliecināties par veicamo iemaksu apmēru, iztrūkstošo summu vai pārmaksu. Tāds kalkulators sistēmā nav paredzēts. Es aicinu atbalstīt deputātes Ločmeles priekšlikumu un atlikt minimālo valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu sistēmas ieviešanu līdz 2023. gada 1. jūlijam. Paldies.
Vārds deputātam Viktoram Valainim.
Ļoti cienītā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Šis jautājums, ko šodien ir iesniegusi Ločmeles kundze, neapšaubāmi ir ļoti aktuāls, un šobrīd no opozīcijas puses šī būs jau neskaitāmā reize, kad tiek piedāvāti šāda tipa grozījumi. Es no savas puses aicinu atbalstīt šos grozījumus un uzskatu, ka tie ir pareizi un nav normāli, ka krīzes laikā (pēc būtības šobrīd ir krīzes laiks, jo īpaši šis krīzes laiks ir mazajam biznesam) tiek uzlikti šādi administratīvi nodokļu slogi, kas vēl vairāk cilvēkus varētu iedzīt ēnu ekonomikā. Ja mēs skatāmies vēstules, ko mums sūta uzņēmēju organizācijas, reģionālās uzņēmēju organizācijas... Es aicinu kolēģus pievērst uzmanību īpaši tām vēstulēm, ko sūta reģionālās uzņēmēju organizācijas... nelielas - vai tas ir Smiltenē, vai tas ir Tukumā, vai tas ir Ogrē, Jelgavā... Šīs mazās uzņēmēju organizācijas jau vicina... šos izmisuma zvanus par to, ka... Kolēģi, atmostieties, lūdzu, atmostieties! Ir pēdējais brīdis, lai pārliktu šo ļoti nepārdomāto lēmumu. Es atgādināšu - bija periods, kad šāda ideja jau bija Saeimas darba kārtībā, un tas bija laiks, kad IKP izaugsme tuvojās pieciem procentiem. Un arī tad... Un te arī īpaši uzsvēršu, kolēģi, - klātienes sanāksmēs, klātienes komisijas sēdēs mēs skatījāmies, mēs uzklausījām šīs organizācijas viedokļus par to, kas tad būs šie maksātāji, vai viņi spēs samaksāt. Vai studentam, kas piepelnās pāris stundas dienā vai nedēļā, būs iespēja samaksāt šo maksājumu? Vai mēs... runājot varbūt par tādu tantuku, kas kaut kur piepelnās, iztīrot kādu kāpņu telpu, - vai viņa varēs atļauties samaksāt šo maksājumu? Vai...? Kolēģi, mēs runājam par ikvienu no 240 tūkstošiem Latvijas darbspējīgo cilvēku, kurus šis skars. Tā ir trešā daļa no Latvijas strādājošajiem, kurus šis regulējums skars. Vai tiešām viņi šodien ir gatavi maksāt šo maksājumu?! Vai tiešām mūsu ekonomika ir tā atnākusi atpakaļ, ka mēs ejam tagad straujā izaugsmē? Vai tiešām tas brīdis ir pienācis? Vai jūs tiešām tā domājat? Mums ir vesela virkne sabiedrības locekļu, kas vēl joprojām mēģina izdzīvot no algas līdz algai, no ienākuma līdz ienākumam, lai spētu nevis samaksāt savus rēķinus, bet gluži vienkārši mājās paēst. Un šādos apstākļos ir milzīga spītība... spītība turpināt iet šo kļūdaino ceļu. Kolēģi, es esmu pilnīgi pārliecināts, ka absolūti lielākā daļa (un es teiktu, ka tie ir vairāk nekā 200 tūkstoši Latvijas strādājošo), kas šodien vēl neapzinās, kas viņus sagaida pēc 1. jūlija... un arī pēc 1. jūlija un 1. augusta, un 1. septembra viņi to nesapratīs, bet tad, kad pienāks tā diena, kad Valsts ieņēmumu dienests viņiem atgādinās, ko tad viņi nav samaksājuši, kad pienāks tā diena, kad viņiem darba devējs norādīs uz šiem apstākļiem - kādas ir jaunās iemaksas, kas jāveic -, šie cilvēki nonāks tādā dziļā izmisumā. Un tad būs divi varianti - vai nu viņi dosies ēnu ekonomikā (un, es domāju, mēs uz ilgu laiku viņus tur redzēsim, un nebūs nekādu leģitīmu instrumentu, kā viņus dabūt atpakaļ), vai arī šie cilvēki, iespējams, aizbrauks prom no Latvijas, meklējot vietas, kur viņiem neliek šādu uzņēmēju slogu. Ja mēs virzāmies skandināvu virzienā... Pavisam nesen Austrijā man bija iespēja pārrunāt kādā konferencē... pārrunāt tieši skandināvu redzējumu par mazo biznesu, un tur viena no skandināvu politiķēm, kas atbild tieši par Stokholmu, skaidri pauda savu nostāju par to, ka lielais bizness, visi šie neskaitāmie “vienradži”, kas tur ir radušies... viss šis lielais bizness dzīvo, un tur valdībai ir dialogs ar šiem uzņēmējiem, bet mazais bizness ir īpašs bizness, un šie speciālie režīmi ir īpaši režīmi, par kuriem īpaši jāpadomā, lai šie cilvēki spētu veiksmīgi funkcionēt. Šobrīd mēs graujam visus šos pamatus. Kolēģi, es aicinu pamosties un atbalstīt šos priekšlikumus... vai nu šodien šo, vai pēc tam citu, bet nepieļaut to, kas notiks 1. jūlijā. Paldies.
Vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Jā, es arī aicinātu atbalstīt šo priekšlikumu un atlikt obligāto sociālo iemaksu uzlikšanu. Un tam ir vairāki iemesli. Viens - par to, ko jau minēja kolēģi, kas iepriekš runāja. Otrs ir (kas varbūt ne tik skaidri izskanēja), kādā veidā tad reāli... praktiski tas viss tiks īstenots. Vai tam ir... Kāds, kuram ir skaidrība... Ir palikušas divas nedēļas un, saprotot par... Ja koalīcija pašlaik sēž un klusē ierakumos, tas ir, kautrējas kaut ko teikt vai arī vispār nav sajēgas par... ko teikt... tad tomēr būtu ļoti svarīgi, ka jūs kāds nāktu - kurš ir gatavs atbalstīt šo obligāto sociālo iemaksu iekļaušanu un tagad balsos “pret” šo priekšlikumu atlikt šīs obligātās sociālās iemaksas... tad nāciet un pamatojiet, pastāstiet, kā praktiski darbojas šis mehānisms, kā jūs to praktiski nodrošināsiet. Es nemaz nerunāju par visām tām blaknēm, ko jūs tagad radīsiet ar nepārdomātas, nesagatavotas normas īstenošanu. Patiesībā jūs panāksiet tieši pretējo - ka daudzi cilvēki nevis maksās vairāk, viņi vispār nemaksās, viņi aizies ēnu ekonomikā, pilnīgā ēnu ekonomikā, jo objektīvi, kā jums tika stāstīts, ir ļoti daudz gadījumu, kuros tieši tas būs vienīgais risinājums. Un tieši jūs tagad ar šādu nepārdomātu virzību to panāksiet. Jā, ir atsevišķs segments, kuri tik tiešām, mēs zinām, nodarbojas ar nodokļu optimizāciju, kuriem šinī situācijā... proti, viņi maksās lielākas šīs sociālās iemaksas, bet ļoti plašam slānim - ļoti plašam slānim! - nebūs nekādas citas iespējas kā aiziet ēnu ekonomikā, pilnībā aiziet ēnu ekonomikā. Tas ir viens. Otrs. Praktiski... Kā praktiski tālāk tas tiks īstenots? Vai kāds vispār zina? Vai tie, kuriem vajadzēs to visu īstenot, zina, kā to visu īstenot? Ja jūs tagad nepiesakāties debatēs, tas nozīmē, ka jūs atkal pieņemat kārtējo stulbo, bezatbildīgo lēmumu un tikai tāpēc, ka jūs domājat par nākošajām vēlēšanām. Jūs saprotat, ka šo normu nevar atlikt, jo, ja to atliks tuvāk vēlēšanām, tad visi sapratīs, kādu sviestu jūs esat savārījuši, un jūs zaudēsiet dārgās vēlētāju balsis. Tieši tāpēc jūs tagad dzenat šo nesagatavoto, nepārdomāto lēmumu. Ja tas tā nav, lūdzu, piesakieties debatēs un atspēkojiet šo manu apgalvojumu. Pretējā gadījumā ar savu klusēšanu jūs to apliecināt. Gaidu kādu, kas pieteiksies. Es speciāli turpinu runāt, lai dotu šo iespēju. Finanšu ministrijas parlamentārais sekretārs, Labklājības ministrijas parlamentārais sekretārs... lūdzu, uz priekšu! Piesakieties debatēs un pamatojiet šīs normas pamatotību, kāpēc jūs balsosiet tagad pret to, lai atliktu šīs obligātās sociālās iemaksas. Gaidu jūsu pieteikumu debatēm. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā, lūdzu...?
Komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - deputātes Ločmeles iesniegto priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 29, pret - 45, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts. Godātie kolēģi! Darbu turpināsim pēc pārtraukuma. Vēl deputātu reģistrācija. Reģistrācija noslēgusies. Pārtraukums līdz pulksten 16.00. (Pārtraukums.)
Cienījamās deputātes! Godātie deputāti! Turpinām Saeimas 2021. gada 10. jūnija otrās attālinātās ārkārtas sēdes darba kārtības izskatīšanu. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu””. Turpinām izskatīt priekšlikumus. 3. priekšlikums. Žunnas kungs, komisijas vārdā...?
3. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas priekšlikums. Komisijā nav guvis atbalstu.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ļubovai Švecovai.
Paldies. Kolēģi! Jau iepriekšējie kolēģi, kas izteicās par iespēju atlikt obligātā sociālā maksājuma ieviešanu... Es papildināšu tikai savu argumentāciju ar sekojošiem faktiem. Starp Baltijas valstīm vienīgi Latvijas iekšzemes kopprodukts iepriekšējā ceturksnī salīdzinājumā ar pagājušo gadu ir samazinājies par 1,7 procentiem, respektīvi, mūsu valsts ienākums salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir samazinājies, bet Lietuvas un Igaunijas IKP ir pieaudzis. Vienīgi Latvijā administratīvo un apkalpojošo dienestu darbības nozarē bija kritums par 14,5 procentiem, un nozarē kritumu ietekmēja apmēra samazināšanās visās apakšnozarēs, taču būtiskākais samazinājums - par 49,8 procentiem - bija ceļojumu biroju, tūrisma operatoru rezervēšanas pakalpojumiem, kā arī darbaspēka meklēšanai un nodrošināšanai ar personālu - 25,6 procenti. Kāpēc es nosaucu šos datus? Tāpēc, ka tas parāda problemātiku attiecīgajās nozarēs. Tāpēc, ka tas parāda to, ka mūsu ekonomika nav tik konkurētspējīga un tik spīdoša kā mūsu kaimiņiem. Un tas nozīmē, ka mūsu valsts tautsaimniecība vēl nav gatava papildus ieviest obligāto sociālo maksājumu. Ir jāņem vērā, ka Latvijā ierobežojumus ieviesa stingrākus un uz ilgāku laika periodu nekā kaimiņi Lietuvā un Igaunijā. Tas arī atspoguļojas IKP pieaugumā un arī sekās. Ir jāsaprot, ka lielāko daļu cilvēku, kas darbojas kā individuālie komersanti, kā patentmaksātāji, kā mikrouzņēmumi, skar šīs izmaiņas un skar ļoti būtiski. Kopumā neatkopjoties ekonomikai un neiestājoties arī papildu finansējuma plūsmai, neieguldot tautsaimniecībā, nav iespējams nodrošināt ar darba vietām arī tos cilvēkus, kas strādāja daļēju slodzi. Un tas ir ļoti būtiski, manuprāt. Tas jāņem vērā. Kad deputāti balsoja par obligāto sociālo maksājumu ieviešanu, to paredzēja kopējā nodokļu pakotne, bet, ja nodokļu kopējā pakotnē tika samazināts sociālo iemaksu viens procentpunkts attiecībā uz lieliem darba devējiem un lieliem uzņēmumiem, ļaujot nodrošināt atvieglojumus... jā, tas ir pozitīvs solis, bet tas līdz ar to nesa mīnusus budžeta ieņēmumos. Ir ļoti nožēlojami, ka mīnusus ienākumos budžeta papildināšanai valsts un mēs, deputāti, nolēmām segt, veicot papildu iemaksas un papildu obligātos maksājumus mazajam biznesam: pašnodarbinātajiem, individuālajiem komersantiem, mikrouzņēmumiem. Tas ir mazais segments, kas patiesībā nodrošina valstī stabilitāti un arī nodrošina blakus pakalpojumus, kas stabilizē kopējo sociālekonomisko situāciju un arī politisko, starp citu. Man žēl, ka jūs neatbalstījāt iepriekšējo priekšlikumu, es lūdzu atbalstīt manu priekšlikumu un nākamos priekšlikumus un uzskatu, ka, protams... un ceru, ka vēlētāji un iedzīvotāji atcerēsies gan šo balsojumu, gan obligāto maksājumu. Un es šaubos, ka mazais bizness izdzīvos. Nav īpaši pozitīvi, ka tie, kas paši strādā un apgādā ģimeni ar ienākumiem, būs spiesti kļūt par darba ņēmējiem lielajās starptautiskajās korporācijās, vienkārši kļūstot par mazām skrūvītēm lielā mehānismā, nevis spējot nodrošināt stabilitāti un ģimenes ienākumus šeit savā mazajā biznesā. Lūdzu atbalstīt manu priekšlikumu un ļaut mazajam biznesam elpot, dzīvot un arī... spēju attīstīties. Paldies.
Vārds deputātam Igoram Pimenovam.
Cienījamie kolēģi! Es pieteicos, jo deputātes Stepaņenko un deputātes Švecovas priekšlikums ir autentisks manis izteiktajam priekšlikumam, kuru mēs skatīsim uzreiz pēc šā, 3., ar numuru četri. Kā jau teicu, minimālo valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu ieviešana ir viens - viens! - no iespējamajiem risinājumiem mazo algu saņēmēju un pašnodarbināto sociālās apdrošināšanas nodrošināšanai, tomēr nav tas labākais. Konkrēts piemērs tam, kas notiks pēc 1. jūlija. Dzīvokļu īpašnieku biedrība nolīgst santehniķi. Viņš strādā četras stundas mēnesī un saņem bruto atalgojumu 30 eiro. Patlaban biedrība par viņu maksā 18 eiro nodokļos, bet uz rokas viņš saņem 21 eiro. Sākot ar 1. jūliju, par viņu būs jāmaksā 170 eiro. Retorisks jautājums ir - vai maksās? Jaunais regulējums ar simtprocentīgu varbūtību dzen biedrību ēnā un izņem no budžeta tos 18 eiro, kurus tā ik mēnesi tagad maksā. Uzlabot šo sistēmu ar viena panta grozījumu nav iespējams. Ir jābūt sistēmiskai analīzei un smalkam juridiskajam noformējumam. Tā izstrāde prasa laiku. Minimālo valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu sistēmas spēkā stāšanās ir jāatliek uz gadu, proti, līdz nākamā gada 1. jūlijam, kā to rosina izdarīt Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kamera un arī vēl veselas 53 uzņēmēju organizācijas un nozaru asociācijas. Es uzskatu, ka reformēšanas atlikšana uz gadu nebūs valdības vājuma pazīme, bet gan tās brieduma rādītājs. Tas nozīmētu arī to, ka valdība ir... jūtīgi ieskatās tajā, kas notiek uzņēmēju vidē, kas tik tiešām var uzlabot, nostiprināt mazos un vidējos uzņēmumus valstī, nevis padarīt visus par algotiem darbiniekiem valstī. Es uzskatu, ka valdība ir ļoti nopietnas izvēles priekšā, domāju, ka ikviens, kas tik tiešām respektējami raugās uz to, kādus risinājumus pieņem ministri, tikai novērtēs... augstu, ja tāds lēmums būs pieņemts. Es atbalstu šo 3. priekšlikumu - kolēģu iesniegto - un pēc tam turpināšu runāt par savu - 4. Paldies.
Debates slēdzu. Žunnas kungs, komisijas vārdā...?
Komisijas vārdā - 3. priekšlikums komisijā netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 3. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 28, pret - 47, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
4. - deputāta Igora Pimenova priekšlikums. Saturiski identisks 3. priekšlikumam. Komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Igoram Pimenovam.
Kā jau teicu, visu manis iesniegto un tālāk izskatāmo priekšlikumu mērķis ir atlikt minimālo valsts sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu sistēmas ieviešanu uz gadu, proti, līdz nākamā gada 1. jūlijam. Es aicinu atbalstīt izskatāmā likumprojekta otrajam lasījumam manis iesniegto 4. priekšlikumu, 7., 10., 13., 16., 19., 22., 25. un 28. priekšlikumu, kā arī atbalstīt kolēģu Stepaņenko un Švecovas iesniegtos identiskos priekšlikumus tajā pašā skatāmajā likumā. Paldies.
Debates slēdzu. 4. priekšlikums nav balsojams, jo ir vienāds ar 3. - jau nobalsoto priekšlikumu.
5. - deputātes Regīnas Ločmeles priekšlikums. Arī komisijā nav atbalstīts.
Ir pieprasīts balsojums par 5. priekšlikumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 5. - deputātes Regīnas Ločmeles iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 25, pret - 50, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
6. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas priekšlikums. Arī komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ļubovai Švecovai.
Paldies. Mani priekšlikumi - gan iepriekšējais, gan šis, gan nākamie - arī ir saistīti ar lūgumu atlikt obligāto sociālo maksājumu. Un es gribu kolēģiem no Jaunās konservatīvās partijas lūgt apdomāt un izsvērt gan savu retoriku, gan arī savu rīcību. Vēlos atgādināt klausītājiem un arī vēlētājiem, ka pirms pašvaldību vēlēšanām Jaunā konservatīvā partija bija paudusi savu nostāju, it kā lemjot par to, lai atliktu obligāto sociālo maksājumu ieviešanu, bet diemžēl pēc pašvaldību vēlēšanām un pēc divu jaunu ministru portfeļu iegūšanas šī politiskā spēka vēlme līdzsvarot un atlikt obligāto sociālo maksājumu kaut kā ir izplēnējusi. Ļoti nekonsekventi un, manuprāt, ļoti gļēvulīgi tas tiek izdarīts attiecībā pret tiem cilvēkiem, tiem mazajiem komersantiem, kuri patiesībā ir vismazāk aizsargāti un diezgan maz arī pārstāvēti sabiedriskajās organizācijās. Solījumi, kas tiek doti pirms vēlēšanām, un rīcība, kas seko pēc tam, parāda ļoti nekonsekventu attieksmi un arī attieksmi tieši pret mazo biznesu. Jāsaprot, ka cilvēki, protams, izdzīvos un atradīs veidu, kā uzturēt ģimeni, bet negribētos, lai rezultāts tai izdzīvošanai būtu vēl viens... no Latvijas izbraucošu cilvēku plūsma... un skaits, kā tas bija līdz šim... tad, kad Latvija “veiksmīgi” (pēdiņās) cīnījās ar ekonomisko krīzi pēc 2008. gada... un tam sekojošajām peripetijām. Manuprāt, iespēja tieši novērst šāda veida darbaspēka migrāciju, cilvēku migrāciju, solis - saprātīgs solis! - pēc kovidepidēmijas ierobežojumiem ir atlikt obligāto sociālo iemaksu ieviešanu kā instrumentu, lai nodrošinātu “it kā” (“it kā” atkal pēdiņās) sociālo taisnīgumu. Nav ne īstais laiks, ne īstā ekonomiskā situācija, kad to darīt. Tāpēc es lūdzu kolēģus padomāt un, lai vārdi neatšķirtos no darbiem, atbalstīt obligātās sociālās iemaksas maksājuma atlikšanu. Jūs to piedāvājāt, runājāt un solījāt cilvēkiem, bet diemžēl solījumi laikam makā nekrīt un tiem cilvēkiem arī makā neiekritīs, bet tieši otrādi - no viņu maka valsts vēl paņems naudiņu. Tas nav nedz taisnīgi, nedz sociāli atbildīgi. Nu nekādi tas nevarēs nodrošināt ceļu uz skandināvu modeli sabiedrības attīstībai, jo arī skandināvu modelis paredz atvieglojumus mazajam biznesam, biznesa uzsācējiem. Mēs, tieši otrādi, - mēs palīdzam lielajām korporācijām, mēs veidojam priekš viņiem labākus režīmus. Mēs samazinājām obligātās sociālās iemaksas darba devējiem, lielajiem darba devējiem, bet mēs absolūti nedomājam un nerūpējamies par mazo biznesu, par mazajiem komersantiem, par cilvēkiem, kas nodarbojas arī ar daļu no noslodzes... darbaspēka. Lūdzu atbalstīt mūsu priekšlikumus, dodot cilvēkiem iespēju palikt Latvijā, strādāt Latvijā un dzīvot te, veicot savu mazo biznesu. Paldies, kolēģi.
Vārds deputātei Regīnai Ločmelei.
Cienījamā valdošā koalīcija! Es jūs aicinu attapties! Vai jūs tiešām nesaprotat, ko jūs darāt pašlaik?! 242 tūkstoši cilvēku tiek skarti ar jaunajām nodokļa izmaiņām. 242 tūkstoši! Par to jūs komisijā brīdināja Latvijas Darba devēju konfederācija. Manuprāt, ir jau jābūt zināmai politiskajai pieredzei, lai saprastu, ka tas, ko runā Latvijas Darba devēju konfederācija, ir tiešām nopietni, jo tā nepārstāv ne mikrouzņēmumus (bojā gājušos), ne sīko biznesu, tā pārstāv normālu biznesu. Un, ja viņi saka, ka tā nedrīkst darīt, tad varbūt ir vērts ieklausīties. Man klusiņām bija cerība, ka, labi, jūs nepieņemsiet manu priekšlikumu atlikt šo valsts obligāto sociālo iemaksu sistēmu līdz 2023. gada vasarai. Man bija cerība, ka, nu, ja ne uz gadu atliksiet, tad vismaz līdz jaunā budžeta pieņemšanai... un nepieņemsiet tagad. Jūs neaizmirsāt, ka tieši jūnija beigās būs gals pabalstiem, kurus sauc par dīkstāves pabalstiem? Jums nav saprotams, ka jūlijs ir tikpat neprognozējams, kā, piemēram, bija neprognozējams jūnijs? Šodien Perevoščikova kungs atkal svinīgi paziņo par to, ka mums strauji izplatās Covid-19 Indijas paveids. Jūs tiešām nesaprotat, ka... ko jūs izdarīsiet ar tūkstošiem sieviešu, kuras strādā uz pusslodzēm? Visi tie argumenti, kuri izskanēja komisijā par to, ka, lūk, tādā veidā Valsts ieņēmumu dienests cīnīsies ar ēnu ekonomiku un algām aploksnēs... ziniet - kur? Būvniecības jomā. Būvniecības jomā! Jūs no sākuma ejat uz izlīgumu ar Latvijas Būvnieku asociāciju par vidējo algu un tā tālāk, iznīcinot mazos būvniekus, bet tagad, izrādās, jūs netiekat galā pat ar tiem lielajiem. Jūs saprotat, kas notiek? Jūs savus nepadarītos darbus, nespēju cīnīties ar ēnu ekonomiku pārvēršat cīņā ar ļoti daudzu Eiropas valstu ekonomikas pamatu - ar mazo ģimenes biznesu, ar sievietēm, kurām tāpat pašlaik ir grūti sakarā ar visiem tiem ierobežojumiem, jo pārsvarā viņu profesijas ir ierobežotas... Es jūs lūdzu attapties. Nobalsojiet, lūdzu, “par” šo priekšlikumu un sakarā ar to, ka tas būs pretrunā ar iepriekš jūsu izbalsoto, nosūtiet atpakaļ Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai. Tā jau drīz būs kapsētu komisija, jo tur mirst un tiek apglabātas pēdējās cerības - mazajam biznesam noteikti. Lūdzu, atbalstiet šo priekšlikumu.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Komisijā 6. priekšlikums netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 30, pret - 49, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts.
7. - deputāta Igora Pimenova priekšlikums. Praktiski identisks iepriekšējam. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
8. - deputātes Regīnas Ločmeles priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti ir pieprasījuši balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 8. - deputātes Regīnas Ločmeles iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 26, pret - 53, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
9. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ļubovai Švecovai.
Paldies. Kolēģi! Ar kādiem vārdiem vai ar kādu argumentāciju jālūdz kolēģus ieklausīties par nepieciešamību atlikt obligātos sociālos maksājumus... man grūti jau tagad atrast, jo, ņemot vērā, ka visi loģiskie un izsvērtie argumenti izskanēja arī Nodokļu politikas apakškomisijas sēdēs, kā arī ar vēstulēm un ar savu uzstāšanos to atskaņoja gan Latvijas Darba devēju konfederācija, gan Latvijas Darba ņēmēju konfederācija, gan arī Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kamera... Viņus nesadzirdēja. Grozījumi, kas ievieš obligāto sociālo maksājumu, skars arī daļēji nodarbinātos, tie skars arī III grupas invalīdus, un diemžēl manus priekšlikumus, kas paredzēja arī obligāto iemaksu kompensāciju III invaliditātes grupai, Saeimas iepriekšējā sēdē un arī komisijā neatbalstīja. Tā ka arī mans priekšlikums daļēji nodarbinātajām jaunajām māmiņām un studentiem, kuri nestrādāja pilnu darba laiku un kuri bija nodarbināti nepilnu slodzi, neguva Saeimas atbalstu. Šīs grupas ir tās, kas, visticamāk, to izjutīs uzreiz, praktiski pēc 1. jūlija, uz saviem pleciem - sekas šim maksājumam. Kāpēc? Tāpēc, ka darba devējam varbūt nebūs izdevīgi vairs pieņemt darbā uz daļēju noslodzi apkopēju, tāpēc ka nav skaidrs, kā apkopējai, kura, pieņemsim, strādā pie trim darba devējiem trijos objektos, - kurš no viņiem maksās kādas proporcijas, jo tā informācija, ko apkopos Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūra un sūtīs Valsts ieņēmumu dienestam, būs ņemta no individuāliem datiem... un no personalizētiem, bet komersants - darba devējs - saņems tikai kopējo rēķinu uz kopējo summu. Tikmēr, kamēr viņš atradīs vai pārliecināsies un precīzi zinās visu - kāda summa viņam jāmaksā, jāpiemaksā vēl budžetā - paies laiks, jo komisijas sēdē gan Valsts ieņēmumu dienests, gan Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūras eksperti un speciālisti norādīja, ka dati... vēl aizvien nav gatavas formas un datubāze tiek pilnveidota, respektīvi, pašlaik nav skaidri redzami tie dati un tā sistēma, kā tā darbosies, pie tās vēl tiek turpināts strādāt. Tā ka - kāds būs rezultāts, būs redzams tikai decembrī, to redzēs nodokļu maksātāji. Jāsaprot, ka bizness nevar dzīvot un plānot savu dzīvi tādā veidā, kā to dara pašlaik valsts. Valsts var atļauties tādu greznību kā vēl nezināt, kāda būs tā sistēma, kā tā darbosies, bet likums stāsies spēkā jau no 1. jūlija. Un, kādas summas kuram būs jāsamaksā, arī būs zināms tikai uz decembri. Cerams, ka... protams... būs skaidrība un pēc tam, pēc 1. decembra, būs arī laiks, kas paies, kamēr darba devēji sapratīs un apradīs, un savedīs galus, un sadzīs galus tiem cipariem un tām summām. Taču, visticamāk, lai nedarbotos ar sarežģīto sistēmu, lai nepiņķerētos visādā administratīvā problemātikā, darba devējs izvēlēsies īsāku un vienkāršāku ceļu - atbrīvosies no šiem daļēji noslogotajiem cilvēkiem un meklēs citus instrumentus. Un man ļoti žēl, ka tieši šīs kategorijas... daļēji nodarbinātos šis likums skar vistiešāk un vissāpīgāk. Tieši tāpēc es lūdzu kolēģus - atbalstiet sociālās obligātās iemaksas ieviešanu no 1. jūlija, atliekot to uz gadu. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
9. priekšlikums komisijā netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 9. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 27, pret - 51, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
10. - deputāta Igora Pimenova priekšlikums. Tāds pats kā 8. priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts.
Un priekšlikums nav balsojams, jo ir vienāds ar 8. - jau neatbalstīto priekšlikumu.
11. - deputātes Regīnas Ločmeles priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
12. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti ir pieprasījuši balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 12. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 28, pret - 50, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
13. - deputāta Igora Pimenova priekšlikums. Tas ir tāds pats kā 12. priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Un priekšlikums nav balsojams, jo nav atbalstīts tāds pats... vienādais - 12. priekšlikums.
14. - deputātes Regīnas Ločmeles priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts.
Tātad ir pieprasīts balsojums. Lūdzu zvanu! Balsosim par 14. - deputātes Regīnas Ločmeles iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 26, pret - 53, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
15. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ļubovai Švecovai.
Paldies. Kolēģi! Centrālā statistikas pārvalde ir norādījusi, ka 2021. gada pirmajā ceturksnī salīdzinājumā ar iepriekšējā gada attiecīgo periodu mājsaimniecību galapatēriņa kopējie izdevumi ir samazinājušies par 7,4 procentiem... Mājsaimniecību izdevumus jau praktiski gadu galvenokārt ietekmē tieši Covid-19 pandēmija. Ir jāsaprot, ka daļa no daļēji nodarbinātajiem, kurus arī skars obligātais sociālais maksājums, ir studenti, kas mācās un arī piestrādā vai nu viesnīcās par apkopējiem, vai restorānos par viesmīļiem, vai arī citās nozarēs attiecīgi uz kādu daļu no slodzes. Nu noteikti iespēju mācīties un daļēji strādāt... Varētu būt, ka tieši šī grupa būs tā, kura būs izvēles priekšā. Un tā izvēle būs ļoti grūta - vai nu jāmācās... bet ir jautājums - par mācībām arī ir nepieciešams finansiālais resurss un jāmaksā par attiecīgiem izdevumiem... vai jāstrādā. Un strādāt daļēji - tas nebūs izdevīgi darba devējiem, viņi atteiksies no daļēji noslogotiem studentiem, no daļēji noslogotiem, iespējams, invalīdiem, no daļēji noslogotajām jaunajām māmiņām. Tieši šīs kategorijas vistiešākā veidā skars šīs izmaiņas ar obligāto sociālo iemaksu. Tāpēc lūdzu atbalstīt manu priekšlikumu un atlikt šo maksājumu uz gadu. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Komisijā 15. priekšlikums netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 15. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 27, pret - 50, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
16. - deputāta Igora Pimenova priekšlikums. Tas ir identisks 15. priekšlikumam. Arī komisijā netika atbalstīts.
Un priekšlikums arīdzan nav balsojams, jo ir vienāds ar tikko neatbalstīto 15. priekšlikumu.
17. - deputātes Regīnas Ločmeles priekšlikums. Arī komisijā nav atbalstīts.
Tātad ir pieprasīts balsojums. Lūdzu zvanu! Balsosim par 17. - deputātes Regīnas Ločmeles iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 29, pret - 53, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
18. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas priekšlikums. Komisijā arī neguva atbalstu.
Deputāti piekrīt... Tātad ir pieprasīts balsojums. Lūdzu pieprasīt balsojumu savlaicīgi. Lūdzu zvanu! Balsosim par 18. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 28, pret - 52, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
19. - deputāta Igora Pimenova priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti piekrīt... Tātad ir pieprasīts balsojums. Lūdzu zvanu! Balsosim par 19. - deputāta Igora Pimenova iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 24, pret - 52, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
20. - deputātes Regīnas Ločmeles priekšlikums. Arī komisijā nav atbalstīts.
Deputāti piekrīt... Tātad arī ir pieprasīts balsojums. Es jau gaidu pāris sekundes, bet acīmredzot deputātiem vajag mazliet ilgāk. Lūdzu zvanu! Balsosim par 20. - deputātes Regīnas Ločmeles iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 24, pret - 52, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
21. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas priekšlikums. Arī komisijā nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ļubovai Švecovai.
Kolēģi! Reflektējot uz to, ka deputātiem nepieciešams laiks. Laiks nepieciešams patiesībā sistēmai, lai informācija, nospiežot pogu... pieprasot uzstāšanos vai balsojumu, savienojas un parādās. Bet par priekšlikumu. Ir ļoti žēl, ka ministru posteņi, labklājības un arī attiecīgi iekšlietu un pārējos... vienkārši cilvēkiem aizsedz acis par tām sekām, kas patiesībā tiek ieviestas, paredzot šādus nodokļu reformas instrumentus. Patiešām žēl, ka Labklājības ministrija, kurai būtu pienākums rūpēties par mazāk aizsargāto cilvēku kategorijām, par to, lai nodokļu slogs būtu taisnīgāks un izsvērtāks, un līdzsvarots, tagad tiek pārvaldīta no Jaunās konservatīvās partijas puses. Tagad to ministriju vadīs cilvēks, kas Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijā pauda viedokli, ka būtu nepieciešams izvērtēt obligātā sociālā maksājuma atlikšanu. Nokļūstot ministra postenī, šie visi argumenti, rūpes par mazāk aizsargātajām kategorijām, ir aizmirsti. Ir citas prioritātes, ir citas idejas. Diemžēl tā cilvēku kategorija, kura nespēs atrast darbu un kuru darba devēji atlaidīs, pāries tieši uz sociālo budžetu - uz bezdarbniekiem, iespējams, uz maznodrošinātajiem, uz mazāk sociāli aizsargātajām grupām. Ir ļoti žēl, ka tā vietā, lai dotu cilvēkiem iespēju strādāt, nopelnīt un uzturēt ģimenes, mēs pārliekam viņus uz to kategoriju, kam būs nepieciešams valsts atbalsts. Protams, ar sekām no šīm reformām, no šī maksājuma, mēs saskarsimies un varēsim tās analizēt tikai nākamgad, gada pirmajā ceturksnī, visticamāk. Bet nu neko - redzēsim. Žēl, ka cilvēki, iespējams, aizbrauks; žēl, ka cilvēki vilsies; žēl, ka nespēs kāds students vai māmiņa nopelnīt ar daļējo slodzi. Ļoti žēl. Bet kopumā, protams, lūdzu atbalstīt manus priekšlikumus, lai nodrošinātu stabilitāti, sociālo taisnīgumu un arī līdzvērtīgu un līdzsvarotu nodokļu sloga ieviešanu Latvijā. Paldies.
Vārds deputātei Regīnai Ločmelei.
Šodien Saeimas sēdē nepiedalās attālināti nedz labklājības ministrs Eglīša kungs, nedz arī ekonomikas ministrs Vitenberga kungs, kurš nav nolicis deputāta mandātu un kuram būtu šodien jāpiedalās. Viņi, valdības locekļi, tagad sēž un lemj par to, kā atvieglot ierobežojumus publiskajos pasākumos (tagad es paralēli skatos ziņas), lūk, masku nēsāšanu atcels, cilvēkiem ar Covid-19 elektronisko sertifikātu būs neierobežotas iespējas ceļot un tā tālāk. Ja jūs domājat, ka ar tādiem saldējumiem... ar saldajiem ēdieniem jūs aizēnosiet cilvēkiem saprašanu par to, ko jūs darāt paralēli, es nedomāju, ka tas tā būs. Jūs domājat, ka līdz decembrim, kamēr uzņēmēji saņems rēķinus, viss aizmirsīsies. Nedomājiet tā, sekas tiešām būs, turklāt ļoti ātri un negaidīti. Ekonomikas ministram būtu jāpiedalās, lai saprastu, ka viņš nekā vēl nesaprot no darbinieku deficīta jautājuma, piemēram, no bezdarbnieku struktūras, vai pieaugs imigrācija, darba imigrācija, es domāju, jo pašlaik ārzemēs ir ļoti liels darbinieku trūkums. Jau ir nepārprotami signāli no Eiropas valstīm, kuras ielūdz darbiniekus arī no mūsu valsts, - lūdzu, brauciet, labas algas, labi sociālie apstākļi. Ko mēs šeit varam šiem cilvēkiem piedāvāt? Maskās nestaigāt? Es domāju, ka divus mēnešus atpūtīsies mūsu ministri un Saeimas deputāti un jau rudenī saņems rūgtus pārsteigumus un arī rūgtas ziņas. Un kas būs decembrī? Būs arī Jaungada pārsteigumi jums, kolēģi. Diemžēl... ļoti žēl, ka jūs šoreiz negribējāt ieklausīties opozīcijas balsī. Jums tiešām bija iespēja no pozīcijas sniegt priekšlikumu, kas būtu ne tikai ļoti labs priekš jūsu populistiskās kampaņas pirms vēlēšanām, bet tiešām reāli labs Latvijas ekonomikai, jo darba imigrācijas sekas būs tiešām neprognozējamas. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
21. priekšlikums netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 21. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 27, pret - 49, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
22. - deputāta Igora Pimenova priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. Tas ir identisks 21. - komisijas priekšlikumam.
Kaut arī balsojums pieprasīts, šis priekšlikums nav balsojams, jo ir identisks iepriekš neatbalstītajam 21. - komisijas priekšlikumam.
23. - deputātes Regīnas Ločmeles priekšlikums. Arī komisijā atbalstu neguva.
Deputāti ir pieprasījuši balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 23. - deputātes Regīnas Ločmeles iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 28, pret - 52, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
24. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas priekšlikums. Komisijā arī nav atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātei Ļubovai Švecovai.
Kolēģi! Tas laikam ir saprotams, ka pašlaik kolēģi no Saeimas neieklausīsies, neatbalstīs iespēju atlikt sociālo obligāto maksājumu. Taču tiem, kas klausās Saeimas sēdes, iespējams, būs interesanti, kā notika apspriede Sociālo un darba lietu komisijā, kuras pienākums būtu rūpēties arī par sociālo labklājību un drošumu cilvēkiem. Varu pateikt, ka nopietnas diskusijas un kvalitatīva argumentācija komisijas sēdē neizskanēja. Opozīcijas priekšlikumi tika noraidīti diezgan formāli un bez iedziļināšanās, bez nopietna, konsekventa analītiska izvērtējuma. Ja mēs runājam par Nodokļu politikas apakškomisijas sēdi, arī tā notika ļoti formālā gaisotnē un ļoti vienpusēji, jo lielāko daļu komisijas sēdes aizņēma Valsts ieņēmumu dienesta prezentācija, tikai neliels laika limits bija iedots valdības sabiedriskajiem partneriem, proti, Latvijas Darba devēju konfederācijai, darba ņēmēju, arodbiedrību pārstāvjiem, Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kamerai. Jautājumi, kas izskanēja no vairākiem sadarbības partneriem, bija par to, ka nepieciešams paanalizēt un izvērtēt, un par to, vai ir prognozes, kāds daļēji nodarbināto cilvēku segments aizies ēnā - saņems papildu algas aploksnēs - un kādus, iespējams, nevis papildu ienākumus budžetā, bet izdevumus varētu nest obligātais sociālais maksājums. Vismaz tādi dati komisijas sēdēs neizskanēja un netika sniegti, bet bija virkne jautājumu, uz kuriem nebija sniegta atbilde par to, kā uzņēmēji uzzinās, pie cik citiem darba ņēmējiem strādā viņu darbinieki. Tā vietā viņus mierināja, ka viņiem ir iespēja saskaņā ar Darba likumu slēgt līgumu, kurš uzliek par pienākumu darba ņēmējam informēt par citām nodarbinātā darba vietām un citām nodarbēm, lai aprēķinātu maksājumu. Nebija arī skaidra mehānisma, kā uzņēmējs - darba devējs - varēs pārsūdzēt viņam uzlikto pienākumu obligāto maksājumu veikt par cilvēku, kurš darbojas pie vairākiem darba devējiem. Respektīvi, virkne tehnisko lietu un analītisko datu netika izvērtēti. Bija tikai viens virziens, un bija skaidrs, ka politiski iedots gan Valsts ieņēmumu dienesta administrācijai, gan arī Valsts sociālās apdrošināšanas aģentūrai, ka mēs tiksim galā ar šo problēmu, ka līdz decembrim laiks vēl ir, gan visi zinās, cik viņiem jāpiemaksā. Un tā mašīna, kas ir ieslēgta un kas praktiski samaļ mazo cilvēciņu un mazo nodarbināto, diemžēl, izskatās, nav apstādināma, bet es uzskatu, ka tas nav pareizs solis, un es pret to arī iebilstu, gan pieņemot budžeta paketi pagājušogad, gan arī pašlaik, paužot savu nostāju un savu atbalstu tam, ka nav īstais laiks un nav īstais veids, kā ieviest šo maksājumu. Mūsu kaimiņi, jā, ieviesa šo instrumentu, bet viņi ieviesa miera apstākļos, labā ekonomiskajā situācijā, izsvērti un pārdomāti, veicot segmentēšanu. Mēs diemžēl vienlaicīgi iznīcinām gan mikrouzņēmējus, gan mikrouzņēmumus, gan vēl aizvien neieviešam saimnieciskās darbības kontu, bet tikai plānojam to ievest, gan arī nodrošinām obligāto maksājumu. Tas pasliktinās ekonomisko situāciju jau tāpat pietiekoši sarežģītajā ekonomiskajā situācijā esošajām mājsaimniecībām. Tāpēc lūdzu atbalstīt manu priekšlikumu un atlikt šo maksājumu. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Komisijā 24. priekšlikums netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 24. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 28, pret - 50, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
25. - deputāta Igora Pimenova priekšlikums. Arī komisijā neguva atbalstu.
Deputāts Pimenovs ir pieprasījis balsojumu, taču šis priekšlikums ir vienāds ar nupat neatbalstīto 24. priekšlikumu un nav balsojams.
26. - deputātes Regīnas Ločmeles priekšlikums. Komisijā arī nav atbalstīts.
Deputāti ir pieprasījuši balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 26. - deputātes Regīnas Ločmeles iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 23, pret - 51, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
27. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Ir pieprasīts balsojums. Lūdzu zvanu! Balsosim par 27. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 24, pret - 51, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
28. - deputāta Igora Pimenova priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. Un ir identisks 27.
Un nav balsojams.
Tieši tā. 29. - deputātes Regīnas Ločmeles priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
30. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti pieprasījuši balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 30. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 23, pret - 50, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
31. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas priekšlikums. Komisijā arī nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātei Ļubovai Švecovai.
Paldies. Diemžēl, kolēģi, opozīcijas deputātiem neizdevās apturēt gaļas malšanas mašīnu. Mašīnu, kura samals daļēji nodarbinātos un kura samals arī attiecīgi mazo biznesu vai vismaz ļoti, ļoti būtiski ietekmēs to mājsaimniecību ienākumus, kuras skars šīs izmaiņas. Jāsaka, ka arī pievienotās vērtības nodoklis... stāsies spēkā būtiskas izmaiņas ar 1. jūliju, jo daļa iedzīvotāju iepērkas no Ķīnas, un tos pirkumus... tas arī skars ienākumu vai izdevumu pozīcijas. Šis nodokļu slogs tiks uzlikts mazo un vidējo ienākumu saņēmējiem, jo būs jāmaksā no pirmā eiro, saņemot pasta sūtījumu no trešajām valstīm, pievienotās vērtības nodoklis. Žēl, ka nodokļu slogs Latvijā vēl aizvien tiek pārnests uz mazo ienākumu saņēmējiem, uz mājsaimniecībām, kurās patiesībā vienīgais ienākumu veids ir viņu pašu veidotie ienākumi, viņu pašu veidotais mazais bizness, vai tā būtu skaistumkopšanas nozare, vai tie būtu patentmaksātāji fotogrāfi, vai tās būtu auklītes, vai tas būtu kāds dārznieks vai santehniķis, vai kāds vēl. Jā, protams, sociālajam nodrošinājumam ir jābūt, bet tam jābūt īstajā laikā un īstajā vietā. Šodien vai 1. jūlijā - tā nav tā īstā diena un īstais laiks. Un nav tā, ka cilvēkiem ir īsa atmiņa. Tie cilvēki, kurus skars šīs izmaiņas... Es atgādināšu ik pa laikam par Saeimas vairākuma lēmumu šodien, par ministru realizēto rīcību šodien, par papildu nodokļu slogu nelielo ienākumu saņēmējiem. Paldies, kolēģi.
Debates slēgtas. Komisijas vārdā...?
Komisijā 31. priekšlikums netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 31. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 25, pret - 52, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
32. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas priekšlikums. Arī komisijā nav atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 32. - deputāšu Stepaņenko un Švecovas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 27, pret - 52, atturas - nav. Priekšlikums nav atbalstīts.
33. - deputāšu Jūlijas Stepaņenko un Ļubovas Švecovas priekšlikums. Arī komisijā netika atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Tātad ir izskatīti visi uz trešo lasījumu iesniegtie priekšlikumi. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā aicinu atbalstīt grozījumus likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu” trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par valsts sociālo apdrošināšanu”” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 64, pret - 2, atturas - 2. Likums pieņemts. Nākamais likumprojekts sēdes darba kārtībā - “Grozījumi Latvijas Sodu izpildes kodeksā”, trešais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Juris Rancāns.
Labdien, kolēģi! Šajā konkrētajā likumprojektā uz trešo lasījumu tika saņemti septiņi priekšlikumi, galvenokārt redakcionāla rakstura. Tātad 1. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Par to, ka būtu nepieciešams likumprojekta 1. pantā skaitli “35” aizstāt ar skaitli “37”. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - arī tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Papildināt likumprojekta 6. pantu pēc vārda “stundas” ar vārdiem “izvietojot viņu atsevišķi no pārējiem notiesātajiem”. Tātad tāds papildinājums komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Par likumprojekta 7. pantā ietvertā 47.2 panta sestās daļas papildināšanu aiz vārda “priekšnieks” ar vārdiem “individuāli izvērtējot katru gadījumu”. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums, kas paredz papildināt likumprojekta 25. pantu pēc vārda “republikas” ar vārdu “pilsētas”. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums, kas paredz papildināt likumprojekta 49. pantu pēc vārda “kārtību” ar vārdiem “kā arī grozījumi, kas skar probācijas uzraudzības kā pamatsoda izpildes kārtību, un šā kodeksa 138.11 pants”. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Tas paredz papildināt pārejas noteikumus, kas attiecas uz Satversmes tiesas sprieduma par dzimumu līdztiesības ievērošanu sodu izpildes režīmos izpildi. Tātad priekšlikums paredz, ka visas tikšanās un tas, ko iepriekš cietuma infrastruktūras dēļ cietumi nav varējuši nodrošināt, tiek nodrošināts esošās infrastruktūras ietvaros, bet rindas kārtībā - attiecīgi tikšanos skaits tiek palielināts un šie režīmi tiek pārskatīti. Komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātei Vitai Andai Tēraudai.
Kolēģi! Satversmes tiesa 2019. gada 7. novembrī norādīja, ka mūsu sodu izpildes sistēmā pastāv diskriminācija. Tā ir diskriminācija uz dzimuma pamata, diskriminācija, kas ir sistēmiska un vērsta pret vīriešiem. Ir nepamatotas atšķirības sodu izpildē starp sievietēm un vīriešiem, un vīriešiem šie soda izpildes nosacījumi ir stingrāki. Saprotot, ka sistēmiskas izmaiņas prasa laiku, 2019. gada novembrī Satversmes tiesa noteica, ka konkrētā apstrīdētā norma zaudēs spēku pēc 18 mēnešiem, proti, 2021. gada maijā. Ministru kabinetam tika dots pusotrs gads, lai risinātu situāciju, bet šopavasar, īsi pirms apstrīdētā norma zaudē spēku, Tieslietu ministrija secināja, ka situācijas risinājums nav iespējams, iekams nav izbūvēta jauna cietumu infrastruktūra. Un tamdēļ ministrija aicināja Saeimu lemt pretēji Satversmes tiesas nolemtajam un atstāt spēkā apstrīdēto normu līdz 2025. gadam, proti, vēl četrus gadus. Vai Satversmes tiesas norādītā problēma krita kā sniegs uz galvas ministrijai? Taču nē. Jau 30 gadus Latvijā ieslodzījuma vietās ir visnopietnākie cilvēktiesību pārkāpumi. Uz to norāda visdažādākās instances gan Latvijā, gan starptautiski jau gadu desmitiem. Pa šiem gadiem nenoliedzami ir veikti daudzi uzlabojumi, daudzi pārkāpumi ir novērsti, bet uz tām pašām problēmām, uz ko norādīja Satversmes tiesa, norādīja arī spīdzināšanas novēršanas komiteja savā pēdējā vizītē Latvijā 2016. gadā. Arī tad Latvijas valdības atbilde bija - celsim jaunu cietumu, atrisināsim problēmu. Toreiz Latvijas valdība solīja komitejai, ka celtniecība sāksies 2017. gadā un beigsies 2020. gadā. Kā visi zinām, tas nav noticis, un tiesību aizskārumi visu šo laiku turpinās. Piecus gadus vēlāk Tieslietu ministrija Saeimas komisijā atkal norāda, ka situāciju nevar risināt ar esošo infrastruktūru, vajag jaunu, un to pašu Liepājas cietumu, ko solīja 2017. gadā, tagad sola gatavu uz 2025. gada 1. maiju, tad nu gan būšot viss kārtībā. Kolēģi, nenoliedzami - sistēmiski risinājumi prasa laiku un resursus. Ja būtu piešķirti naudas resursi, cilvēkresursi, tiesas spriedumā identificētie tiesību aizskārumi būtu novēršami arī bez jaunas infrastruktūras. Bet šodien mēs konstatējam situāciju, ka izpildvara ir izvēlējusies nerisināt problēmas, izvēlējusies tiesas spriedumu nepildīt, nepiešķirt nepieciešamos resursus. Diskusijās Saeimas komisijā Tieslietu ministrija nonāca pie secinājuma, ka, jā, var tomēr daļēji sprieduma izpildi nodrošināt, lai vismaz daļai ieslodzīto nodrošinātu daļu to tiesību apjoma, kas pienākas, daļai - daļu tiesību rindas kārtībā. Vai šī ir sprieduma izpilde? Nē, tas ir pussolis, kas neapšaubāmi ir labāks par vienkārši jautājuma atlikšanu uz četriem gadiem, kā sākotnēji iecerēts. Taču šī priekšlikuma galvenā jēga ir leģitimizēt tiesas sprieduma nepildīšanu. Un šādā leģitimizācijā frakcija “Attīstībai/Par!” nepiedalīsies un par šo priekšlikumu nebalsos. Kolēģi, tiesas spriedumi ir jāpilda pat tad, ja tas prasa resursus. Resursi ir jāpiešķir. Pat tad, ja tas prasa sistēmiskas ilgtermiņa izmaiņas, šīs izmaiņas ir jāveic. Tā nav opcija, kad patīk spriedums - pildīšu, nepatīk - nepildīšu. Tiesiskā valstī spriedumus vienkārši pilda. Kopā ar saviem kolēģiem frakcijā “Attīstībai/Par!” par šo priekšlikumu nebalsosim. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Komisijas vārdā tikai piebildīšu, ka šis nav jautājums par to, vai patīk, vai nepatīk šis spriedums. Tieslietu ministrija, valdība ir gatava šo tiesas spriedumu pildīt pilnā apmērā, bet tam ir nepieciešami līdzekļi un laiks, un es teiktu tā, ka šie līdzekļi tiks atrasti, jo tie ir jāatrod. Un mums solīja, ka tā problēma tiks risināta, tāpēc es aicinātu atbalstīt šo komisijas priekšlikumu un balsot “par”.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 6. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 45, pret - 2, atturas - 3. Priekšlikums ir atbalstīts.
Paldies, kolēģi. Un pēdējais šajā likumprojektā ir Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Par to, ka tas ir pārejas noteikums... “Likums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā izsludināšanas.” Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi šajā likumprojektā ir izskatīti. Aicinu atbalstīt šo likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Sodu izpildes kodeksā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 67, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Nākamais likumprojekts sēdes darba kārtībā - “Grozījumi Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas likumā”, trešais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Atis Zakatistovs.
Labdien, kolēģi! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija šī gada 1. jūnija sēdē izskatīja likumprojektu “Grozījumi Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas likumā” (Nr. 872/Lp13) trešajam lasījumam. Šis likumprojekts ir grūti nācis un emocionāli nācis, bet nu sunītim esam pārkāpuši, tagad palikusi tā aste, turpinām strādāt arī šajā sēdē. 1. priekšlikums... Būs vairāki priekšlikumi sadaļā par likuma subjektiem. 1. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Izslēgt likumprojekta 3. panta pirmo un otro daļu. Komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts. Bet debašu sadaļā es izstāstīšu, kādā veidā noritēja diskusijas.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Atim Zakatistovam.
Šis likumprojekts ir bijis ļoti emocionāls, un tā emociju jeb kaisles dinamika gan otrajā, gan trešajā lasījumā ir bijusi arvien tāda, ka sākotnēji ir vairāk enerģijas, bet palēnām tā enerģija izsīkst, un tāds tiešām saprātīgs darbs var sākties. Paldies Rancāna kungam par ļoti detalizētām diskusijām pie katra punkta, kas noteikti palīdzēja mazināt spriedzi un palīdzēja cilvēkiem saprast, kas notiek ar šo likumprojektu. 1. priekšlikums ir, teiksim, tāda kā atlieka no otrā lasījuma, jo otrajā lasījumā Finanšu ministrija sarunās ar Eiropas Komisiju sekmīgi panāca būtisku piekāpšanos attiecībā uz zemkopības procesiem, kādā veidā finansēšana notiek lauksaimniecības cikla ietvaros no sēklas iegādes līdz ražas pārdošanai. Šis priekšlikums, par kuru mēs šobrīd runājam, palika tāds kā nemanīts visā šajā konceptuālajā kaujā. Priekšlikums pēc savas būtības neatbilst direktīvai, un mēs varam runāt par politisko gribu, saukt baltu par melnu, bet patiesība skarbi saka, ka mums ir Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva 2015/849, kur 2. panta pirmās daļas 3. punkta “a” apakšpunktam un tā tālāk... un starptautiskajiem standartiem šāda veida definējums neatbilst, līdz ar to ir tikai saprātīgi, ka finanšu ministrs piedāvāja izslēgt šo sadaļu. To piedāvāju arī es salabot šajā likumprojektā. Attiecībā uz pārējiem priekšlikumiem tur tik daudz tā brāķa nav, bet šeit es aicinu atbalstīt finanšu ministra priekšlikumu un balsot pretēji komisijai. Paldies.
Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā vēlaties vēl ko piebilst?
Kā jau minēju, komisijā šis netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - finanšu ministra Jāņa Reira iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 37, pret - 27, atturas - 1. Priekšlikums ir atbalstīts.
Paldies, kolēģi. Tātad sadaļā par likuma subjektiem ir vēl vairāki priekšlikumi, kas ir pretēji direktīvai. 2. priekšlikums - deputātu Gata Eglīša un Artusa Kaimiņa priekšlikums. Komisijā netika atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Artusam Kaimiņam.
Labdien, sēdes vadītāja, un labdien, kolēģi! Nu tas neiztur nekādu kritiku - slēpties aiz šī vārda “direktīva” arī iepriekšējā priekšlikumā. Ja godīgi, nav īsti vispār nekādas ticamības tam, ko mēģina runāt referents, tāpēc sekoju līdzi ar pirkstu katram burtam un vārdam, kas tiek pateikts. Par šo priekšlikumu, kolēģi. Pēc būtības priekšlikums mēģina atbrīvot no AML tādas milzīgās šīs... tā ir birokrātija zināmā mērā, pārlieku lielā piesardzība... Šis AML likums pret grāmatvežiem, kuru klientiem apgrozījums ir līdz 100 000 eiro gadā, patiesībā definē tādu... pa lielam mazo uzņēmumu. Tāpēc arī šis priekšlikums tika iesniegts, lai grāmatvežiem nebūtu caur AML profilu jāskatās uz saviem klientiem un lai viņiem darbu atvieglotu, jo, manuprāt, neviens AML... Šis mērķis, kurš ir pats likuma... pats subjekts - šīs netīrās, tīrās naudas konstrukcijas un tā tālāk, nu, neiet caur mazajiem uzņēmumiem vai grāmatvežiem, kas šos uzņēmumus apkalpo. Principā daudzi priekšlikumi, kuri tika šeit noraidīti (es arī tad runāšu), bija par to, lai mazliet atvieglotu šīs birokrātiskās knīpstangas un AML milzīgo lupu, ja tā var teikt, uz šiem izpildītājiem. Proti, tam, kurš šo AML likumu piemēro, ir ne tikai tiesības, bet ir arī kaut kādi pienākumi. Un nav tā, ka tikai vienā galā ir visa taisnība un visi pārējie automātiski ir vainīgi un melni, tāpēc ka vienkārši strādā savu darbu. Bet par to es izstāstīšu pie nākamajiem priekšlikumiem, kuri būs noraidīti. Es aicinu šo priekšlikumu atbalstīt, jo katrā ziņā referētāja argumentācija, ka šeit ir kaut kāds sakars ar direktīvu, manuprāt, nav patiesība, un, kā deputāti lems, tā arī tas būs. Šeit ir iespēja atvieglot grāmatvežiem ikdienas darbu, ja mēs runājam par mazajiem uzņēmumiem. Paldies, lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu.
Vārds deputātam Ralfam Nemiro.
Cienījamā sēdes vadītāja! Kolēģi! Es arī aicinu atbalstīt šo priekšlikumu, lai arī komisijā tas netika atbalstīts. Jāsaka, ka šīs AML prasības tiešām ir ļoti striktas un tās ir jāievēro. Šis priekšlikums nerunā nevienā veidā un nevienā brīdī par kādu, teiksim, šo prasību neievērošanu, savukārt runā par to, ka tiešām uzņēmumi, kas nodarbojas ar grāmatvedības pakalpojumu sniegšanu, varētu to nodrošināt. Turklāt uzņēmums, kura apgrozījums ir līdz 100 000 eiro, par kuriem mēs īsti runājam šajā priekšlikumā, ir samērā neliels, un grāmatvežu pakalpojums un ārpakalpojums tieši nodrošina uzņēmējam elastīgāku iespēju nodarboties ar uzņēmējdarbību un neturēt, tā teikt, vēl atsevišķu štata vienību - grāmatvedi. Daudziem grāmatvedības ārpakalpojumu sniedzējiem kā reiz ir pietiekami daudz dažādu klientu, kas ir gan mazi, gan lieli, gan varbūt vidēji uzņēmumi, mūsu skatījumā. Protams, nesalīdzinām ar Eiropas Savienības izpratni par mazu un vidēju uzņēmumu, bet šajā gadījumā runa par priekšlikumu, kurā ir tieši 100 000 norādīti. Līdz ar to mēs neliktu tādus lielus šķēršļus uzņēmumiem, grāmatvežiem, kas vienkārši nodarbojas ar šī uzņēmuma grāmatvedības pakalpojumu sniegšanu, kurus pretējā gadījumā darītu paša uzņēmuma štata darbinieks. Tāpēc šis priekšlikums liekas tiešām ļoti likumsakarīgs un saprotams. Mums ir jāskatās uz uzņēmējdarbības vidi Latvijā tādā kontekstā, lai tā būtu pēc iespējas elastīga, viegla un tie cilvēki, kas nodarbojas ar šo uzņēmējdarbību, tiktu atbalstīti arī no likumdošanas puses. Pretējā gadījumā mēs nevaram, kolēģi, cerēt uz uzņēmējdarbības uzplaukumu, mēs nevaram cerēt uz uzņēmēja gēna attīstību. Mūsu uzņēmējiem, mūsu iedzīvotājiem, ja mēs papildus liekam nepārtraukti dažādus šķēršļus... šī nav tā summa, kas ir ļoti fundamentāla, tie ir tiešām nelieli uzņēmumi. Un līdz ar to priekšlikums pēc savas būtības izklausās ļoti loģisks un atbalstāms. Kolēģi, līdz ar to es aicinu jūs šo priekšlikumu atbalstīt. Paldies.
Vārds deputātam Edgaram Tavaram.
Cienījamā sēdes vadītāja! Godātie kolēģi! Es arī atbalstu šo priekšlikumu, tāpat kā tos pārējos priekšlikumus, kuri atbrīvo finanšu sektoru... ne tikai finanšu sektoru, mēs, būsim atklāti, runājam par normāliem strādājošiem, arī ražojošiem uzņēmumiem, eksportspējīgiem uzņēmumiem, kuri vienkārši ir ielikti spīlēs, skrūvspīlēs šajā gadījumā, un viņi nemitīgi tiek piežmiegti, aizbildinoties ar noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, terorismu un vēl daudzām citām drausmīgām lietām. Tas viss ir rezultējies ar to, ka ne tikai... ka uzņēmumi nemitīgi spiesti atrakstīties, ka aiztur naudas, ka rezultātā daudziem slēdz kontus un tamlīdzīgi. Mēs zinām, kāpēc bankas to dara. Ne tāpēc ka tās vēlētos atteikties no saviem klientiem, tās vienkārši saprot sistemātiski, ja būs kaut mazākās problēmas, ja no piecām prasībām četras būs izpildītas, bet piektā prasība būs daļēji izpildīta, bankai tas var draudēt ar licences atņemšanu un var būt lielas problēmas. Tāpēc, kolēģi, šis ir mazs solītis pareizā virzienā, lai mēs tiešām diskutētu par to, ka... un skaidri pateiktu, ka šis finanšu sektora kapitālais remonts ir bijis nevis kapitālais remonts, bet ļoti lielas nozares un daudz dažādu uzņēmumu izputināšana. Es gan neesmu dzirdējis, ka mēs būtu noķēruši kādus teroristus vai tamlīdzīgi, bet jautājumi, kas saistītos ar to noziedzīgo organizāciju apkarošanu, kuras izmanto finanšu sektoru, lai nemaksātu pievienotās vērtības nodokli vai izkrāptu... vai tiešām būtu kādas kreisās naudas, tur mums ir jāstiprina... nevis jāpiežmiedz finanšu sektors un uzņēmēji, bet jāstiprina mūsu tiesībsargājošās institūcijas un to kapacitāte, lai daudz ātrāk varētu fiksēt un izmeklēt, nevis apturēt uzņēmējdarbību... Un tad lēnā garā visi šie subjekti pēc pilnas programmas arī dabū, daudzi no viņiem absolūti nepamatoti cieš, faktiski visa mūsu tautsaimniecība zaudē. Es arī atbalstu, kolēģi, šo konkrēto priekšlikumu. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Priekšlikuma iesniedzēju motivācija un labā griba, protams, netiek apšaubīta un droši vien ir uzslavas vērta, bet diemžēl šis juridiskais radošums ir pretrunā Eiropas Savienības ceturtajai AML direktīvai. Līdz ar to komisijā tas tika noraidīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 2. - deputātu Eglīša un Kaimiņa iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 31, pret - 35, atturas - 13. Priekšlikums nav atbalstīts.
3. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - deputāta Ralfa Nemiro priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts. Par to pašu jautājumu.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Ralfam Nemiro.
Paldies. Kolēģi! Par šo priekšlikumu runājot. Tātad pats priekšlikums pēc savas būtības paredz reālās situācijas atspoguļošanu un norāda uz to, ka faktiski liela daļa no lauksaimniecības uzņēmumiem, kā arī citā sfērā strādājošiem uzņēmumiem, sniedzot preci, piemēram, ar pēcapmaksu, dabiskā veidā kļūst par kreditoriem. Līdz ar to šajā gadījumā es lūgtu atbalstīt šo priekšlikumu, jo tas norāda uz iespēju uzņēmumiem sniegt aizdevumus, kuriem faktiski ir gadījuma raksturs un kas nav tik daudz saistīti ar uzņēmējdarbību... pamatuzņēmējdarbību, līdz ar to nodrošina iespēju arī citiem uzņēmumiem attīstīties. Šad tad šis aizdevums, kaut vai atliktais maksājums, ir ļoti būtisks kādā no periodiem. Vai tas ir sējas laiks, vai ražas novākšanas laiks, piemēram, lauksaimniecībā, vai kādā citā gadījumā, kad uzņēmējdarbībai nepieciešams kāds neliels impulss. Runa ir par 50 procentiem no iepriekšējā gada apgrozījuma, kas nav pamatdarbību raksturojošs elements. Šajā gadījumā tas vienkārši palīdzētu pat iekšēji, holdinga ietvaros, attīstīt uzņēmējdarbību citās nozarēs, jo bieži vien holdingā ir uzņēmumi, kas savulaik ir pietiekami lielu kapitālu uzkrājuši, un ir jaunattīstības uzņēmumi, kuros, protams, šis kapitāls ir vajadzīgs. Un kā tad to citādi nodot, kā vienīgi ieguldot pamatkapitālā jeb faktiski veicot aizdevumu. Tieši 50 procenti ir tāds normāls, raksturojošs lielums, kas šajā gadījumā varētu būt par pamatu, lai uzņēmējdarbības impulss tomēr varētu notikt, un šī uzņēmuma pati būtība tātad nebūtu raksturojama kā AML prasībām... teiksim, zem tās lielās lupas, ja es tā varu teikt. Kas ir pats būtiskākais? Priekšlikums nerunā nevienā brīdī par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai kaut ko tamlīdzīgu, visas prasības attiecībā uz naudas līdzekļu izcelsmi saglabājas, absolūti visas, vienīgi... mēs šajā gadījumā izdarītu... iespēju ļaut šiem uzņēmumiem iegūt finanšu līdzekļus, neizmantojot bankas vai kādas citas finanšu institūcijas. Šis priekšlikums tomēr ļautu domāt, ka mēs nerunājam, kolēģi, tik daudz par banku lobiju, mēs runājam par uzņēmumiem, kas ir spējuši nopelnīt pietiekoši daudz naudas, lai to neizmaksātu dividendēs, bet gan savukārt izmaksātu kā aizdevumu citām sabiedrībām, to skaitā - paši sava holdinga ietvaros, un līdz ar to sekmētu šī jaunuzņēmuma jeb faktiski kāda no uzņēmumiem, kas taisās attīstīties, iespējas... palielināt. Tāpēc priekšlikums pēc savas būtības tiešām ir saistīts tikai un vienīgi ar impulsa sniegšanu, ar iespējām sniegt impulsu un nebūt zem šīs lielās lupas. Par to, vai direktīvas mums vienmēr ir jāpārņem vārds vārdā, neesmu pārliecināts, jo, kolēģi, daudzas valstis jau ir pierādījušas... Eiropas Savienības dalībvalstis ir pierādījušas, ka direktīvas tās izpilda labprāt, bet nacionālajā, teiksim, ietvarā, ņemot vērā to specifiku, kāda ir uzņēmumiem un uzņēmējdarbībai valstī kopumā, tomēr tiek izdarīti atsevišķi racionāli izņēmumi. Kolēģi, lūdzu atbalstīt manu priekšlikumu. Paldies.
Debates slēdzu. Komisijas vārdā...?
Arī šī interpretācija likuma subjekta tvērumam ir pretrunā ceturtajai AML direktīvai. Lūdzu noraidīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 4. - deputāta Nemiro iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Par - 24, pret - 50, atturas - 5. Priekšlikums nav atbalstīts. Godātie kolēģi! Ir pienācis laiks kārtējam pārtraukumam. Pārtraukumā iesim 15 minūtes - līdz pulksten 17.45. Vēl tikai deputātu klātbūtnes reģistrācija. Tā sekmīgi noritējusi. Tātad pārtraukums 15 minūtes - līdz pulksten 17.45. Uz tikšanos! (Pārtraukums.)
Labdien, godātie kolēģi! Turpinām sēdi pēc pārtraukuma. Skatām likumprojektu “Grozījumi Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas likumā”. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Atis Zakatistovs. Lūdzu! Esam pie 4. ... 5., piedodiet, priekšlikuma. Lūdzu!
Jā, turpinām ar 5. priekšlikumu. Tas ir Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Un deputāti atbalsta.
6. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. priekšlikums ir par slēgtā kopīgā klientu izpētes rīka tvērumu, kas ir attiecināms uz citiem Eiropas Savienības subjektiem. To ir iesniedzis finanšu ministrs Jānis Reirs. Un tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - finanšu ministra priekšlikums par licencējamā slēgtā kopīgā klientu izpētes rīka apdrošināšanu. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - deputāta Gata Eglīša priekšlikums. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 7. priekšlikumā. Paldies Gatim Eglītim, ka viņš vērsa uzmanību, ka prasībām ir jābūt saistošām atbildīgajiem subjektiem atbilstoši Eiropas Savienības tiesību aktiem. Tātad daļēji atbalstīts, iekļauts 7. priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
11. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Arī tas pats... atvērtajam kopīgajam klientu izpētes rīkam saistībā ar Eiropas Savienības subjektiem... dalībvalsts likuma subjektiem. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
12. - atbildīgās komisijas priekšlikums, kurš konceptuāli sakārto atvērtā izpētes rīka koncepciju atbilstoši likumprojekta 16. pantam un 17.2 pantam, attiecīgi mainot turpmāko numerāciju. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - Juridiskā biroja priekšlikums, kurš precizē, kādā veidā licencējamais kopīgā klientu izpētes rīka pakalpojuma sniedzējs maksā nodevas. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums saistībā ar informācijas par patiesajiem labuma guvējiem pieejamību, un tas ir skaidrojošs. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums par informācijas saņemšanu un apstrādi. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums par rīkojumu par līdzekļu iesaldēšanu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdzekļu iesaldēšanas skaidrojuma sakarā deputāti Gatis Eglītis un Artuss Kaimiņš ir iesnieguši priekšlikumu, kurš norāda, kādā veidā var tikt apstrīdēti... kādā veidā plūst informācija, ja rodas pretenzijas par līdzekļu iesaldēšanu. Komisijā atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātam Artusam Kaimiņam. Lūdzu!
Kolēģi! Es lūgtu atbalstīt šo priekšlikumu. Komisijā tas tika atbalstīts. Man gan ir jāizstāsta, kā komisijā gāja. Vai! Nu var teikt, ka, paldies dievam, tur bija klāt Stukāna kungs un Juris Juriss no Ģenerālprokuratūras un izstāstīja komisijas deputātiem par to, cik jēdzīgs un patiesībā vajadzīgs ir šis priekšlikums šajā AML likumā. Es jau iepriekš runāju arī par to, ka tiesības ir ne tikai tiem, kuri šīs slūžas... nē, spīles... aiztaisa ciet, bet arī tiem, pret kuriem tās spīles tiek vērstas. Proti, šis priekšlikums norāda uz to, ka tas, kurš ir iesaldējis attiecīgo kontu... ka 20 dienu laikā no rīkojuma paziņošanas ir jāizskaidro - par ko, kāds ir iespējamais pārkāpums, lai tā otra puse arī saprastu. Jāsaka, šeit patiešām pats ģenerālprokurors ar ieplestām acīm skatījās uz Saeimas Juridiskā biroja pārstāvi un mēģināja viņam iestāstīt, kā te ir interpretējams, un izskaidrot viņam likuma burtu. Mēs balsojām divas reizes. Abas reizes bija tā, ka... tā, kā nu bija, - ka atturējās un atturējās, un mēs gājām pa otram lāgam, un tad beigās mēs nobalsojām “par”. Es lūgtu jūs, kolēģi, atstāt šo komisijas lemto un atbalstīt šo priekšlikumu, jo ir jābūt kaut kādā veidā... lai arī tai otrai pusei, pret ko ir piemērots kāds iesaldēšanas process, ir iespēja iepazīties... Šeit, šajā gadījumā, kā ir tagad, ir tā, ka tev vienkārši iesaldē kontu un tu nezini, vai tas bija par 2013. gada 16. janvāri vai par 2020. gada 17. janvāri, pieņemsim. Tev nav pilnīgi nekādas informācijas par to. Un tādēļ, lai tas būtu adekvāti, šajā priekšlikumā tas ir definēts: lūdzu, tad arī skaidrojiet, lai šim “iesaldētajam” subjektam, kurš ir it kā vainīgs, bet tas vēl nav pierādīts, - lai viņam būtu... lai būtu argumenti arī viņa pusē, kurus viņš varētu likt lietā. Proti, šeit ir tiesības... ar šo priekšlikumu mēs piešķiram arī šiem iesaldēto kontu īpašniekiem kaut kādas tiesības; nē, uzreiz mēs viņus nemālējam... neliekam cietumā, nevedam kaut kur projām un neatņemam viņiem visus līdzekļus, bet dodam iespējas aizstāvēties. Un ģenerālprokurors Stukāns absolūti to atbalstīja, Juris Juriss to atbalstīja. Nu, tas ir vēl kaut kas... Sen jau bija jābūt šajā likumprojektā šai atrunai par pārsūdzību. Bet man ir jums, kolēģi, jāatgādina: nebaidieties no vārda “direktīva”! Jūs uzreiz kā tādas apšu lapas drebējāt, kad izdzirdējāt, ka referents pateica vārdu “direktīva”, - nu tagad būs direktors un kas tik vēl ne. Kas tik ar vārda “direktīva” izraisītajām asociācijām nenotiek. Nu lai ir tā direktīva! Direktīva jau nav regula. Direktīva ir zem regulas. Regula ir augstāka. Un, ja referents Zakatistovs atsaucās uz to, ka Eiropā ir direktīva Nr. 4, un ja tagad mēs nobalsosim, tad “Ak dievs, kas nu būs!”... Nu tad nekas jau nemainīsies no tā, nevajag pārspīlēt vārdu nopietnību. Un nevajag pārspīlēt to, ka direktīvā tā tagad ir. Nu kas ar mums tagad būs? Mums aizvērs robežas ciet, ja mēs tagad nobalsosim tā, kā mums liekas, nevis tā, kā saka direktīva? Direktīva ir tāds kā vēlamais izteiksmes veids. Direktīva ir arī nelēkt ārā pa logu, starp citu. Nu nav veselīgi lēkt ārā pa logu. Tāpēc ir izdomātas durvis - ejiet caur durvīm! Tāda arī ir direktīva Nr. 29, starp citu. Bet par šo priekšlikumu, lūdzu... Es aicinu atbalstīt šo, 22., priekšlikumu un iet uz priekšu. Paldies.
Vārds deputātam Ralfam Nemiro. Lūdzu!
Cienījamā sēdes vadītāja! Kolēģi! Ja ieskatāmies šajā priekšlikumā... Šis priekšlikums paredz, ka Finanšu izlūkošanas dienesta rīkojumā tiek norādīts iesaldēšanas pamats un tiesības divdesmit (Skaņas pārrāvums.)... ziņošanas iesniegt personai skaidrojumu par iesaldēto līdzekļu izcelsmi. Tādējādi ar šo priekšlikumu tiek noteikts, ka Finanšu izlūkošanas dienests vēl saņems papildu skaidrojumu par līdzekļu izcelsmi. Tas šajā gadījumā ir ļoti, ļoti pareizi, jo tādā gadījumā varbūt šī aina kļūst daudz plašāka. Tā ir viena lieta. Otra lieta. Tiek noteikta arī apstrīdēšanas kārtība. Ja runājam no satversmības viedokļa, katrai personai ir jābūt tiesībām aizstāvēt savas intereses, ja ar valsts institūciju rīcību tās tiek ierobežotas. Šajā gadījumā mēs runājam par mantu, mantas lietošanas tiesību ierobežošanu. Šajā gadījumā manta ir naudas līdzekļi, par kuriem tad ir strīds. Protams, mēs visi taču ļoti labi saprotam, ka Finanšu izlūkošanas dienests nesniegs detalizētu informāciju par to, kādas operatīvās darbības ir veiktas un kāds ir pamatojums tām. Protams, tas nebūs. Taču gadījumā, ja tiek iesaldēti naudas līdzekļi, Finanšu izlūkošanas dienestam būtu pienākums sniegt personai aptuvenu, “apaļu”, informāciju; personai būtu tiesības šo līdzekļu izcelsmi pierādīt, sniegt plašāku ainu Finanšu izlūkošanas dienestam. Šādā gadījumā tas sekmētu labas tiesvedības un vispār tiesību principu ievērošanu. Jo, ja uzņēmējs nesaprot, par ko viņam ir iesaldēti līdzekļi, turklāt tas ir noticis pēkšņi... uzņēmējs nenodarbojās ar apzinātām darbībām, lai legalizētu noziedzīgi iegūtus līdzekļus, bet tieši veica savu uzņēmējdarbību... Šajā kontekstā tas ir ļoti pareizi - paredzēt gan apstrīdēšanas tiesības, jo ne vienmēr institūcijas ar pamatotiem argumentiem... Šos argumentus vajag paplašināt, diskusiju turpināt. Un, ja, piemēram, tiesa, kas būs šī apstrīdēšanas institūcija, vai arī kāda cita institūcija... uzskatīs par pareizu... uzskatīs, ka tas ir pareizi, ka līdzekļi ir iesaldēti, tad, protams, nekas jau nemainīsies. Bet, ja savukārt šādas tiesības subjektam pat vispār nav paredzētas, līdz ar to izslēdzot subjekta tiesības pierādīt savu taisnību, tad mēs runājam par tiesību nepamatotu - iespējams, nepamatotu - ierobežošanu. Mēs taču dzīvojam demokrātiskā valstī, kur katrs var vērsties tiesā un pierādīt savu nevainību, šajā gadījumā - taisnību attiecībā uz līdzekļu izcelsmi. Protams, mēs saprotam, ka tāds uzņēmējs, kurš ir apzināti mēģinājis apiet likumu un legalizēt noziedzīgi iegūtus līdzekļus, tiesā vai apstrīdēšanas institūcijā nemaz nevērsīsies. Kāpēc? Jo pats labi zinās, ka ir izdarījis kādu likuma pārkāpumu. Tā teikt, suns zina, ko ēdis. No tāda principa. Tāpēc šajā gadījumā šis priekšlikums, pirmkārt, nodrošina subjektam tiesības vērsties tiesā un, otrkārt, ļauj Finanšu izlūkošanas dienestam saņemt paskaidrojumu un līdz ar to redzēt plašāku ainu par šo līdzekļu iesaldēšanu un tās pamatotību. Un, iespējams, arī tad... Līdz ar to subjektam rodas tiesības pierādīt savu taisnību tajā attiecīgajā institūcijā, kurā viņam būtu šīs tiesības - apstrīdēšanas tiesības. No demokrātiskas valsts skatpunkta tas ir ļoti normāls priekšlikums. Jā, es arī piedalījos komisijā... Stukāna kungs, kas šobrīd ir ģenerālprokurors, ļoti labi saprot, ka vajadzētu paredzēt šādas tiesības. Turklāt šajā gadījumā mēs runājam no izmeklēšanas institūcijas puses. Es lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu. Tas ir ļoti loģisks. Paldies.
Debates slēdzu. Lūdzu, komisijas vārdā - Zakatistova kungs.
Jā, tiešām Stukāna kungs piedalījās komisijas sēdē, un tas bija noderīgi un labi, jo, kā mēs redzam, priekšlikuma autors - un debates to parāda - nav spējīgs paskaidrot priekšlikuma būtību. Komisijā šis priekšlikums tika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 22. - deputātu Eglīša un Kaimiņa priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 65, pret - 4, atturas - nav. Priekšlikums ir atbalstīts.
23. - atbildīgās komisijas redakcionāls priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - deputāta Gata Eglīša priekšlikums, kādai būtu jābūt kredītiestādes rīcībai ar finanšu instrumentiem darījuma attiecību izbeigšanas gadījumā. Tas ir atbalstīts un iekļauts 25. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
Par šo pašu jautājumu ir 25. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
26. - deputāta Gata Eglīša priekšlikums. Likuma subjektu uzraudzības un kontroles institūcijas sakarā par finanšu darījumiem uzņēmumu grupas ietvaros. Tas netika atbalstīts.
Deputāti pieprasa balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 26. - deputāta Gata Eglīša priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 24, pret - 36, atturas - 4. Priekšlikums nav atbalstīts.
27. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Par subjektu uzraudzības un kontroles kārtību. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
28. - Juridiskā biroja redakcionāls priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
29. - deputāta Gata Eglīša priekšlikums. Par finanšu darījumiem grupas ietvaros. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti ir pieprasījuši balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 29. - deputāta Gata Eglīša priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 22, pret - 46, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
30. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums, lai izvairītos no nevajadzīgas jēdzienu dublēšanās. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
31. - deputātu Gata Eglīša un Artusa Kaimiņa priekšlikums. Par informācijas apriti kontroles procesā. Komisijā nav atbalstīts.
Sākam debates. Vārds deputātam Artusam Kaimiņam. Lūdzu!
Kolēģi, jums šeit ir absolūtas iespējas mainīt Valsts ieņēmumu dienesta attieksmi pret izmeklējamo subjektu, tā teikt. Proti, tas, ko mēs ar Eglīša kungu piedāvājam šajā priekšlikumā, ir tas, ka Valsts ieņēmumu dienests ar saviem tūkstošiem darbinieku, kas ir, - ka tas uztaisa attiecīgas anketas, kuras... nu, tādā ziņā - anketēšanas ziņā... palīdz izglītoties gan tiem pašiem grāmatvežiem, kuriem ir tagad arī... kuri ir visi tajā AML režīmā, jo tika noraidīts 2. priekšlikums, gan arī ikvienam cilvēkam, kuram patiesībā būtu jāzina šīs AML redakcijas un kādā veidā VID pēc tam var izdarīt savas sankcijas kopā ar FID. Tātad mēs nācām klajā ar priekšlikumu, lai VID (Kas par abreviatūrām - VID, FID!)... lai Valsts ieņēmumu dienests izdara tā, ka ir kaut kāda veida... šāda anketa. Proti, lai ir anketa - ko var, ko nevar darīt. Un kur nu vēl labāk - to var izdarīt digitāli, tā ka pat... īstenībā papīru nevajag vairs šmucēt. Nu, lai iespēja kaut kādā veidā vispār... Kāpēc šis priekšlikums netika atbalstīts? Es gan nepiedalījos tajā komisijas sēdē... Es esmu pārsteigts, ka tik loģisku priekšlikumu komisija ir noraidījusi. Bet katrā ziņā... Rancāna kungs, es varētu izstāstīt, kas tad un kā tad tur notika, bet... Es neredzu problēmu - dot šeit Valsts ieņēmumu dienestam, tā teikt, uzdevumu veidot šādu anketu, kurā būtu tāda kā apmācība, kā visā šajā sarežģītajā... ciparu džungļu... procesā, kas ir paredzēts AML... Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas likumā... Nu, nesaprotu, kāpēc šis nav atbalstīts. Jums šeit ir iespēja to mainīt un ar savu balsojumu izdarīt tā, lai VID - Valsts ieņēmumu dienests - to izdara. Lūdzu atbalstīt. Paldies.
Vārds deputātam Jurim Rancānam. Lūdzu!
Kolēģi, es paskaidrošu, kāpēc šis priekšlikums tika noraidīts. Tie ir diezgan saprotami un racionāli argumenti. Galvenais arguments ir tas, ka Noziedzīgi iegūtu līdzekļu... likumā ir ļoti daudz šo uzraugu un ļoti daudz subjektu, Valsts ieņēmumu dienests ir tikai viena no uzraudzības institūcijām, kura nevar izstrādāt visām uzraudzības institūcijām šādu veidlapu. Un pašam Valsts ieņēmumu dienestam šīs vadlīnijas, kā piemērot šo likumu, ir viņu materiālos. Tie subjekti, kas atrodas tieši Valsts ieņēmumu dienesta uzraudzībā, par šīm vadlīnijām ir informēti un tagad, tā sakot, ir iestrādājušies. Attiecībā uz pārējiem likuma uzraugiem un citiem subjektiem... Piemēram, viens no uzraugiem ir Finanšu un kapitāla tirgus komisija, un arī Latvijas Banka ir kā uzraugs... Viņiem arī ir savas vadlīnijas, par ko mēs arī komisijā... uzklausījām un runājām. Līdz ar to... tas ir iemesls, kāpēc šis priekšlikums tika noraidīts. Respektīvi, Valsts ieņēmumu dienests nemaz nevarētu iebraukt cita uzrauga kompetencē un šādu veidlapu izstrādāt. Tāpēc es arī no savas puses aicinātu noraidīt šo 31. priekšlikumu. Un beigās vēl būs arī 39. priekšlikums, kurš arī ir komisijā noraidīts šo iemeslu dēļ. Ir skaidrs, ka birokrātiju vajag mazināt, bet pie tā jau tiek strādāts, un šajā gadījumā šis priekšlikums neatbilst... Tā ka paldies, kolēģi.
Vārds deputātam Artusam Kaimiņam otro reizi. Lūdzu!
Jā, nu, tas arī to... redziet, ko parāda, - parāda to, ka par šiem naudas aprites gadījumiem... kontu iesaldēšanas gadījumiem atbildīga ir FKTK, Valsts ieņēmumu dienests, Finanšu izlūkošanas dienests, Latvijas Banka... un noteikti arī... nu, noteikti vēl kāds. Katrā ziņā es... nu, varbūt vajag sākt ar tā kā... nu, vismaz ar VID... tā kā... Ko tad tas maina pa lielam? Ja VID būs izdomāta kaut kāda sava stratēģija, kā, teiksim, tie, kas strādā ar VID dokumentiem... ka viņiem būs... un, teiksim, FKTK tas nav, un FID tas nav... jeb viņiem ir katram savs iekšējs... bet vienam... Mums... Ir maza Latvija, kur ir tik daudz dienestu, kas kontrolē, ko vien vēlas, tādā veidā, kādā vien vēlas, un tu pat nesaproti, kādi ir tie noteikumi. Tāpēc arī gribas kaut kādu vienu tādu centrisku... saprast šo noteikumu ķēdi - kas ir jāievēro, kas nav jāievēro. Gluži tāpat, kā tas ir tad, kad mēs lidmašīnas sēdeklī apsēžamies, - mēs paņemam... mēs redzam, kas ir jādara, ja ir avārijas situācija. Tur tas viss ir pavisam ātri izlasāms, uz vienas A4 lapas abām pusēm viss ir pateikts. Šeit mums ir šobrīd jau četri dažnedažādi uzraugi; nu varētu šeit pielikt klāt varbūt vēl arī, nu, nezinu... Valsts policiju, pieņemsim, vai... nu, kuriem ir vēl kaut kāds savs izstrādāts algoritms, pēc kā viņi to visu dara. Tas viss parāda to, ka ir milzīga birokrātija, un šādos birokrātijas džungļos... nu, tas pat ir neiespējami - neapmaldīties. Ar šo es šajās debatēs savu runu beidzu. Tā vai tā - es lūdzu atbalstīt. Paldies.
Debates slēdzu. Vai ir kas piebilstams komisijas vārdā, Zakatistova kungs? Lūdzu!
Es jau vairākkārt esmu uzsvēris un uzlielījis komisijas vadītāja Jura Rancāna tālredzību, izvēršot plašas debates par katru jautājumu. Tas ir nepieciešams sabiedrībai. Un tagad mēs arī redzam, ka atsevišķi Saeimas deputāti arī sāk kaut ko saprast. Komisijā šis priekšlikums netika atbalstīts.
Lūdzu zvanu! Balsosim par 31. - deputātu Gata Eglīša un Artusa Kaimiņa priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 19, pret - 52, atturas - 2. Priekšlikums nav atbalstīts.
32. - deputāta Gata Eglīša priekšlikums. Atkal ir runa par finanšu darījumiem uzņēmumu grupas ietvaros. Komisijā netika atbalstīts.
Deputāti pieprasa balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 32. - deputāta Gata Eglīša priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 25, pret - 38, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
33. - finanšu ministra Jāņa Reira redakcionāls priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Pārējie priekšlikumi ir par pārejas noteikumiem. 34. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
35. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
36. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
37. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Komisijā atbalstīts, iekļauts 38. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
38. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
39. - deputātu Gata Eglīša un Artusa Kaimiņa priekšlikums. Komisijā nav atbalstīts.
Deputāti prasa balsojumu. Lūdzu zvanu! Lūdzu, balsosim par 39. - deputātu Gata Eglīša un Artusa Kaimiņa priekšlikumu! Lūdzu, balsosim! Par - 11, pret - 55, atturas - 1. Priekšlikums nav atbalstīts.
Un visbeidzot 40. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to mēs esam izskatījuši visus priekšlikumus, kuri bija iesniegti uz trešo lasījumu. Aicinu Saeimu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies par ziņojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas likumā”! Lūdzu, balsosim! Par - 70, pret un atturas - nav. Likums pieņemts. Likumprojekts “Grozījumi Fizisko personu elektroniskās identifikācijas likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Krišjānis Feldmans. Lūdzu!
Labdien, dārgie kolēģi! Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija izskatīja Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Fizisko personu elektroniskās identifikācijas likumā”. Grozījumi paredz likumā noteikt nacionālā elektroniskās identifikācijas līdzekļa jēdzienu un tā izmantošanu gan publiskā, gan privātā sektora elektroniskajos pakalpojumos. Galvenokārt šīs izmaiņas attieksies uz privātā sektora pakalpojumu saņemšanu, jo patlaban likums regulē galvenokārt e‑identifikāciju valsts pakalpojumu saņemšanā. Likumprojekts paredz nodrošināt fiziskajai personai iespēju jebkurā e‑pakalpojumu pieprasīšanas un saņemšanas posmā e‑identifikācijai izmantot valsts nodrošināto elektroniskās identifikācijas līdzekli, kas iekļauts personas apliecībā, ko mēs plašāk pazīstam kā eID karti, vai arī tās mobilajā risinājumā, ko daudzi no mums arī izmanto. Šajā sakarā komisijas vārdā lūdzu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Fizisko personu elektroniskās identifikācijas likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 73, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Termiņš priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam būs šā gada 1. jūlijs.
Paldies. Tātad termiņš priekšlikumiem - šā gada 1. jūlijs. Likumprojekts “Atvieglojumu vienotās informācijas sistēmas likums”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ivars Zariņš. Lūdzu! (Pauze.) (Skaņas pārrāvums.)... vai, lūdzu, komisijas vadītājs ir ar mieru ziņot?
Jau otrais likumprojekts, par kuru jāziņo kāda cita vietā, bet varam mēģināt... varam mēģināt. Tātad šis ir likumprojekts “Atvieglojumu vienotās informācijas sistēmas likums”. Tā mērķis ir nodrošināt drošu, ērtu un efektīvu atvieglojumu uzskaiti un pārvaldību, izveidojot atvieglojumu vienotās informācijas sistēmu, ko turpmāk sauks par AVIS, un attiecīgi nodrošinot tās darbību. Tas ir, lai labāk pārvaldītu visus dažādos atvieglojumus... administrētos atvieglojumus, ko Latvijā var saņemt. Komisija ir ierosinājusi atzīt šo likumprojektu par steidzamu, jo - būtiska sistēma. Lūdzu atbalstīt steidzamību.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Atvieglojumu vienotās informācijas sistēmas likums” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu, balsosim! Par - 72, pret un atturas - nav. Likumprojekts ir atzīts par steidzamu.
Lūdzu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Atvieglojumu vienotās informācijas sistēmas likums” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 72, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Nu, te būs tā interesanti - priekšlikumu iesniegšanas termiņš būs 15. jūlijs, bet izskatīšana otrajā, galīgajā, lasījumā būs 9. septembrī.
Paldies. Tātad termiņš priekšlikumiem - 15. jūlijs, izskatīšana Saeimas sēdē - 9. septembrī. Likumprojekts “Grozījumi Fizisko personu reģistra likumā”, pirmais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Juris Rancāns. Lūdzu!
Labdien vēlreiz, kolēģi! Šis likumprojekts paredz paplašināt to personu loku, par kurām iekļauj un aktualizē ziņas Fizisko personu reģistrā, kā arī paredz paplašināt reģistrā iekļaujamo ziņu apjomu. Proti, paredz, ka reģistrā iekļauj arī ziņas par ārzemnieka kontaktadresi un personvārdu oriģinālformu oriģinālvalodā, kā arī iekļauj, aktualizē un atjauno ziņas par civilstāvokļa aktu reģistra ierakstiem. Komisijā šis likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Bet, ņemot vērā to, ka Fizisko personu reģistra likums tika pieņemts 2017. gadā ar pārejas noteikumu, ka tas stājas spēkā šā gada 28. jūnijā, komisija... ņemot vērā šos grozījumus, komisija lūdz noteikt šim likumprojektam steidzamību.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Fizisko personu reģistrācijas likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu, balsosim! Par - 72, pret - nav, atturas - 1. Likumprojekts ir atzīts par steidzamu.
Aicinu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Fizisko personu reģistra likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - viena stunda, tas nozīmē - šodien līdz pulksten 19.26, un izskatīšana otrajā lasījumā - Saeimas šā gada 17. jūnija sēdē.
Paldies. Tātad termiņš priekšlikumiem ir 17. jūnija pulksten 19.26 un izskatīšana Saeimas sēdē - 17. jūnijā. (Starpsauciens: “15.!”) Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šodienas, 15. jūnija, pulksten 19.26, un izskatīšana Saeimas sēdē - 17. jūnijā. Likumprojekts “Grozījumi Notariāta likumā”, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Jānis Iesalnieks. Lūdzu!
Labdien, kolēģi! Kopumā likumprojekta “Grozījumi Notariāta likumā” (Nr. 142/Lp13) otrajam lasījumam ir saņemti septiņi priekšlikumi. Visi priekšlikumi ir saistīti ar iepriekš pieņemtajiem grozījumiem Civilprocesa likumā, kuri stājās spēkā šī gada 20. aprīlī, un visus priekšlikumus ir iesniedzis tieslietu ministrs Jānis Bordāns. 1. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Saistīts ar grozījumiem Civilprocesa likuma 400. panta pirmās daļas 3. punktā. Komisijā tika atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Nosaka, ka notariālais izpildu akts, kurā noteikts personas pienākums atbrīvot nomāto, īrēto vai patapināto īpašumu, ir izpildāms Civilprocesa likuma 74.1 nodaļā paredzētajā kārtībā. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Tas ir identisks (nosacīti) 1. - jau atbalstītajam priekšlikumam ar līdzīga... terminoloģijas izmaiņām...
Deputāti atbalsta.
4. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Tas paredz, ka iesniegumu par saistības nodošanu piespiedu izpildei kreditors... zvērinātam notāram sniedz patiesas... šajā iesniegumā kreditors dod apliecinājumu, ka zvērinātam notāram sniegtas patiesas ziņas par faktiem un iesniedzējs ir informēts, ka Krimināllikums paredz atbildību par nepatiesa iesnieguma sniegšanu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Nosaka, ka zvērināts notārs taisa... notariālajā izpildu aktā... noteiktas personas pienākumu atbrīvot nomāto, īrēto vai patapināto īpašumu pirms līgumā noteiktā termiņa beigām... atzīmi par divu mēnešu termiņu saistības labprātīgai izpildei... notariālā izpildu akta iesniegšana zvērinātam notāram... zvērinātam tiesu izpildītājam pēc minētā termiņa iestāšanās... Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Nosaka, ka zvērināts notārs publicē “Latvijas Vēstnesī” paziņojumu par īpašuma tiesību uz dzīvojamo telpu maiņu... noteiktās situācijās. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 7. - tieslietu ministra Jāņa Bordāna priekšlikums. Paredz izslēgt norādi par likumprojekta... likuma spēkā stāšanās datumu. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Notariāta likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 76, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu termiņš trešajam lasījumam - piecas dienas, tas būtu 20. jūnijs.
Paldies. Tātad termiņš priekšlikumiem ir 20. jūnijs. Likumprojekts “Grozījumi Civillikumā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Jānis Iesalnieks. Lūdzu!
Grozījumi Civillikumā nepieciešami saistībā ar administratīvi teritoriālo reformu, jo mainās pašvaldību nosaukumi, līdz ar to Civillikuma pielikumos, kas nosaka publisko ezeru un upju sarakstu, kuros valstij ir ekskluzīvas zvejas tiesības... Šie visi ezeri un upes ir jānosaka atbilstoši jaunajiem novadu nosaukumiem. Aicinu atbalstīt šos likuma grozījumus pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Civillikumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 76, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu termiņš otrajam lasījumam - piecas dienas, tas būtu 20. jūnijs.
Paldies. Tātad termiņš priekšlikumiem - šā gada 20. jūnijs. Likumprojekts “Grozījumi Vārda, uzvārda un tautības ieraksta maiņas likumā”, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Voika. Lūdzu!
Labvakar, cienījamā sēdes vadītāja! Labvakar, kolēģi! Skatām likumprojektu “Grozījumi Vārda, uzvārda un tautības ieraksta maiņas likumā” (Nr. 1057/Lp13). Ar likumprojektu tiek pilnveidots vārda, uzvārda un tautības ieraksta maiņas process, paplašinātas vārda, uzvārda un tautības ieraksta maiņas iesnieguma iesniegšanas iespējas, tai skaitā elektroniski. Tas var atvieglot saziņu ar iestādēm, tai skaitā arī ārpus Latvijas dzīvojošiem Latvijas pilsoņiem. Uz otro lasījumu Kārtības ruļļa 95. panta kārtībā priekšlikumi netika saņemti. Komisija atbalstīja likumprojektu otrajā lasījumā. Aicinu arī jūs atbalstīt.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Vārda, uzvārda un tautības ieraksta maiņas likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 76, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Termiņš priekšlikumiem ir šā gada 21. jūnijs.
Paldies. Tātad termiņš priekšlikumiem - šā gada 21. jūnijs. Likumprojekts “Grozījumi Komerclikumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Krišjānis Feldmans. Lūdzu!
Nu tad sāksim izskatīt trīs likumprojektu paketi, ko sagatavojusi Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija. Pirmais šajā paketē ir likumprojekts “Grozījumi Komerclikumā”. Šo likumprojektu ir ierosinājusi Tieslietu ministrija, un tas paredz nodrošināt nacionālā regulējuma atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija direktīvai 2019/1151 attiecībā uz digitālo rīku un procesu izmantošanu sabiedrību tiesībās. Tādējādi tiks mainīta komercreģistra ierakstu un dokumentu izsludināšanas kārtība, paredzot, ka komercreģistra ieraksti un dokumenti, sākot ar 2021. gada 1. augustu, tiks izsludināti Uzņēmumu reģistra tīmekļvietnē. Tāpat arī tiks ieviesta ziņu apmaiņa caur reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu, tautā sauktu par BRIS, par ārvalsts komersantu filiāli Latvijā un Latvijā reģistrētu komersantu filiāli ārvalstīs. Komisija ierosina likumprojektu atzīt par steidzamu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Komerclikumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu, balsosim! Par - 72, pret - nav, atturas - 1. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Pie reizes lūdzu atbalstīt arī likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Komerclikumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 74, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem un laiku izskatīšanai Saeimas sēdē.
Termiņš priekšlikumu iesniegšanai otrajam, galīgajam, lasījumam būs šā gada 1. jūlijs. Izskatīšana galīgajā lasījumā notiks tuvākajā Saeimas ārkārtas sēdē - pēc šā gada 6. jūlija.
Paldies. Termiņš priekšlikumiem - šā gada 1. jūlijs, un izskatīšana Saeimas sēdē - pēc 6. jūlija. Likumprojekts “Grozījumi Eiropas komercsabiedrību likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Krišjānis Feldmans. Lūdzu!
Labdien vēlreiz! Turpinām izskatīt likumprojektu paketi. Likumprojekts “Grozījumi Eiropas komercsabiedrību likumā” saistīts ar iepriekšējo un paredz precizēt likuma normas, kas maina komercreģistra ierakstu un dokumentu izsludināšanas kārtību atbilstoši jau manis iepriekš nosauktajai direktīvai. Komisija ierosina likumprojektu atzīt par steidzamu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Eiropas komercsabiedrību likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu, balsosim! Par - 71, pret - nav, atturas - 2. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Un pie reizes lūdzu atbalstīt arī pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Eiropas komercsabiedrību likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem un laiku izskatīšanai Saeimas sēdē.
Termiņš priekšlikumu iesniegšanai otrajam, galīgajam, lasījumam būs šā gada 1. jūlijs, izskatīšana tuvākajā Saeimas ārkārtas sēdē - pēc šā gada 6. jūlija.
Paldies. Tātad termiņš priekšlikumiem ir šā gada 1. jūlijs un izskatīšana tuvākajā Saeimas sēdē - pēc 6. jūlija. Likumprojekts “Grozījumi Eiropas kooperatīvo sabiedrību likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Krišjānis Feldmans. Lūdzu!
Un šis ir trešais likumprojekts, ko sagatavojusi Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija šajā likumprojektu paketē. Likumprojekts “Grozījumi Eiropas kooperatīvo sabiedrību likumā” ir saistīts ar tikko atbalstīto likumprojektu “Grozījumi Eiropas komercsabiedrību likumā” un arī paredz precizēt likuma normas attiecībā uz komercreģistra ierakstu un dokumentu izsludināšanas kārtību. Komisija ierosina likumprojektu atzīt par steidzamu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Eiropas kooperatīvo sabiedrību likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu, balsosim! Par - 69, pret - nav, atturas - 2. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem un laiku izskatīšanai Saeimas sēdē.
Tā, priekšlikumu... Vai šis bija balsojums par steidzamību vai par pirmo lasījumu?
Par pirmo lasījumu... Es atvainojos, šis bija balsojums par steidzamību. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Šajā sakarā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Eiropas kooperatīvo sabiedrību likumā” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 75, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam, galīgajam, lasījumam būs šā gada 1. jūlijs, un likumprojekta izskatīšana otrajā, galīgajā, lasījumā Saeimas tuvākajā ārkārtas sēdē - pēc šā gada 6. jūlija.
Paldies. Tātad termiņš priekšlikumiem - šā gada 1. jūlijs un izskatīšana tuvākajā Saeimas sēdē - pēc šā gada 6. jūlija. Likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru””, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Voika. Lūdzu!
Kolēģi! Arī no Juridiskās komisijas viens steidzamības kārtā skatāms likumprojekts pirmajā lasījumā - “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru”” (Nr. 1080/Lp13). Likumprojekts izstrādāts, lai pārņemtu normas no Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada direktīvas, ar ko groza 2017. gadā pieņemtu direktīvu attiecībā uz digitālo rīku un procesu izmantošanu sabiedrību tiesībās. Likumprojekta mērķis ir nodrošināt informācijas apmaiņu starp dalībvalstu reģistriem, veicinot ziņu apmaiņu bez privātpersonu iesaistes. Paredzēts, ka likums stāsies spēkā 2021. gada 1. augustā. Un kontekstā ar šo komisija lūdz likumprojektam noteikt steidzamību.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru”” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu, balsosim! Par - 69, pret - nav, atturas - 2. Likumprojekts par steidzamu ir atzīts.
Juridiskā komisija ir atbalstījusi likumprojektu pirmajā lasījumā un lūdz to darīt arī jūs.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par Latvijas Republikas Uzņēmumu reģistru”” pirmajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 76, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Termiņš priekšlikumiem ir šī gada 22. jūnijs, un izskatīšana Saeimas sēdē - pēc šī gada 30. jūnija.
Paldies. Tātad termiņš priekšlikumiem - šā gada 22. jūnijs un izskatīšana Saeimas sēdē - pēc 30. jūnija. Likumprojekts “Grozījumi Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Sandis Riekstiņš. Lūdzu!
Labvakar, kolēģi! Šodien otrajā lasījumā izskatīsim likumprojektu “Grozījumi Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likumā” (Nr. 902/Lp13). Atgādināšu, ka likumprojekts ir izstrādāts, lai nacionālajā tiesību sistēmā pārņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par tīro un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu. Likumprojektā ir paredzēts noteikt prasības, ka sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam katrā autotransporta līdzekļu iepirkumā un noteiktos pakalpojumu līgumos jānodrošina noteikts procents tīru autotransporta līdzekļu, tādā veidā nodrošinot, ka tiek sasniegti Latvijai direktīvā noteiktie minimālie iepirkuma mērķrādītāji. Uz otro lasījumu tika iesniegti četri priekšlikumi. 1. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Paredz papildināt likumā lietoto terminu “tīrs autotransporta līdzeklis”. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Nosaka, kā īstenot iepirkumus atbilstoši spēkā esošajai direktīvai. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - arī finanšu ministra Reira priekšlikums. Paredz dzēst spēkā esošos noteikumus attiecībā uz to, kā īstenot iepirkumus. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Redakcionāls. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Aicinu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likumā” otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju iepirkumu likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 77, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 21. jūnijs.
Paldies. Tātad termiņš priekšlikumiem - šā gada 21. jūnijs. Likumprojekts “Grozījumi Publisko iepirkumu likumā”, otrais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Sandis Riekstiņš. Lūdzu!
Kolēģi, izskatīsim otrajā lasījumā likumprojektu “Grozījumi Publisko iepirkumu likumā” (Nr. 903/Lp13). Šis likumprojekts ir saistīts ar tikko izskatīto likumprojektu, un tam ir tieši tādi paši mērķi - arī pārņemot Eiropas direktīvu par tīro transportlīdzekli. Uz otro lasījumu mēs esam saņēmuši četrus priekšlikumus. 1. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Paredz papildināt likumā lietoto terminu “tīrs autotransporta līdzeklis”. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Nosaka, kā īstenot iepirkumus atbilstoši spēkā esošajai direktīvai. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - finanšu ministra Reira priekšlikums. Paredz dzēst spēkā esošos noteikumus attiecībā uz to, kā īstenot iepirkumus. Priekšlikums komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 4. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Tas ir redakcionāls. Un komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Aicinu atbalstīt likumprojektu “Grozījumi Publisko iepirkumu likumā” otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Publisko iepirkumu likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 77, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 21. jūnijs.
Paldies. Tātad termiņš priekšlikumiem - šā gada 21. jūnijs. Likumprojekts “Grozījumi Saeimas vēlēšanu likumā”, otrais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Viktors Valainis. Lūdzu!
Cienītā sēdes vadītāja! Strādājam ar grozījumiem Saeimas vēlēšanu likumā. Tie ir saistīti ar vēlētāju reģistrācijas apliecību jautājumiem. Priekšlikumi komisijā netika saņemti. Lūgums atbalstīt otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Saeimas vēlēšanu likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Viens mēnesis - 15. jūlijs.
Paldies. Tātad termiņš priekšlikumiem - šā gada 15. jūlijs. Likumprojekts “Grozījumi Vēlētāju reģistra likumā”, otrais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Viktors Valainis. Lūdzu!
Lūgums atbalstīt arī šo likumprojektu, saistīts ar iepriekšējo... vēlētāju reģistrācijas apliecībām, lai uz Saeimas vēlēšanām mums jau darbotos vienotais vēlētāju reģistrs. Uz otro lasījumu priekšlikumi nav saņemti.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi Vēlētāju reģistra likumā” otrajā lasījumā! Lūdzu, balsosim! Par - 81, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumiem.
Viens mēnesis - 15. jūlijs.
Paldies. Termiņš priekšlikumiem - šā gada 15. jūlijs. Likumprojekts “Latvijas Bankas likums”, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Mārtiņš Bondars. Lūdzu!
Cienītās kolēģes! Godātie kolēģi! Sēdes vadītājas kundze! Tagad mēs uzsākam lielu likumprojektu paketi, kurā ir 19 likumprojekti, vairāk nekā 200 priekšlikumi. Es zinu, ka mēs sāksim šodien, pabeigsim noteikti rīt, bet ātrāk sāksim - ātrāk beigsim. Likumprojektam “Latvijas Bankas likums” ir saņemti 50 priekšlikumi, liela daļa no tiem ir Juridiskā biroja priekšlikumi, kuri ir redakcionālas dabas, un liela daļa ir finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikumi, kuri ir komisijā atbalstīti. Bet - visu pēc kārtas. 1. - tehnisks precizējums normas skaidrībai, aizstājot... normā atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 130. pantam un Līguma par Eiropas Savienības darbību 4. protokola “Par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem”. Komisijā šis priekšlikums ir atbalstīts. Un lūdzu jūs arī atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - finanšu ministra priekšlikums. Tehnisks precizējums - lai norma būtu vieglāk uztverama, sadalot otro daļu punktos, kā arī pēdējo teikumu izdalot kā atsevišķu, trešo, daļu. Komisijā atbalstīts. Lūgums atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts. Lūgums atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
6. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Tehnisks precizējums. Tā kā likumprojekta 3. pants papildināts ar atsauci uz Statūtiem, Statūtu pilnais nosaukums un tā saīsinājums tiek atrunāts 3. pantā, līdz ar to Statūtu pilnais nosaukums šajā pantā izslēdzams. Komisijā priekšlikums atbalstīts. Lūgums atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
7. - finanšu ministra Jāņa Reira priekšlikums. Tehnisks precizējums normas skaidrībai, vienādojot likumā lietotos vārdus, tas ir, vārdu “iestāde” aizstājot ar vārdu “institūcija”, kā arī precizējot vārda “struktūra” tvērumu un precizējot vārdojumu atbilstoši citos likumos lietotajam. Komisijā atbalstīts. Lūgums atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Lūgums atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Lūgums atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts. Lūgums atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts. Lūgums atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
12. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāls. Komisijā atbalstīts. Lūgums atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
13. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Lūgums atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Lūgums atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts. Lūgums atbalstīt.
Deputāti atbalsta. Bondara kungs, šajā punktā es gribētu jūs apturēt...
Labi.
... un nolasīt... Saeimas Prezidijs ir saņēmis deputātu Jura Pūces, Andra Skrides, Mārtiņa Šteina, Viestura Liepkalna un Mārtiņa Bondara iesniegumu ar lūgumu izsludināt pārtraukumu Saeimas 2021. gada 10. jūnija otrajā attālinātajā ārkārtas sēdē pulksten 19.00 līdz 16. jūnija pulksten 10.00. Par šo iesniegumu mums ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par pārtraukumu šajā 10. jūnija darba kārtības sēdē līdz 16. jūnija pulksten 10.00! Lūdzu, balsosim! Par - 74, pret - 4, atturas - nav. Līdz ar to esam nobalsojuši par šīs sēdes pārtraukumu līdz rītdienas pulksten 10.00. Vēl tikai deputātu klātbūtnes reģistrācija. Tā ir noslēgusies. Paldies. Mierīgu vakaru!