Tere hommikust, head kolleegid! Rõõm on tööl tagasi olla. Saame alustada neljapäevase istungiga Riigikogu VII istungjärgu 2. töönädalal. Kõigepealt on võimalik saadikutel esitada eelnõusid või arupärimisi. Seda keegi teha ei taha. Siis teeme kohaloleku kontrolli. Kohaloleku kontroll, palun!
Kohale registreerus 74 saadikut. Saame päevakorra juurde minna.
Täna on meil päevakorras üks punkt, see on Vabariigi Valitsuse algatatud riikliku pensionikindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 466 SE. Me oleme teise lugemise juures ja sõna saab sotsiaalkomisjoni esimees Siret Kotka. Palun!
Hea istungi juhataja! Head Riigikogu liikmed! Sotsiaalkomisjonis arutati riikliku pensionikindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu 466 pärast esimest lugemist kahel istungil, nii 10. kui ka 17. jaanuaril. Eelnõu kohta esitati õigeks ajaks üks muudatusettepanek Isamaa fraktsiooni poolt, millega soovitakse tõsta pensioni baasosa ja rahvapensioni 20 euro võrra juba käesoleva aasta 1. jaanuarist tagasiulatuvalt. Vabariigi Valitsuse poolt esitatud eelnõude kohaselt on nii täiendav tulumaksuvabastus kui ka erakorraline pensionitõus aga ühel ajal ehk 1. jaanuarist 2023. Sotsiaalkomisjon ei toetanud Isamaa fraktsiooni esitatud ettepanekut. Eesti Pensionäride Ühenduste Liit saatis eelnõu kohta oma arvamuse, et ettenähtud pensionitõus oleks juba 1. aprillist käesolevast aastast. Komisjon tegi otsused: teha ettepanek võtta eelnõu täiskogu päevakorda 19. jaanuaril, mis oli eile, aga kuna Riigikogu juhatus otsustas selle tänasesse päeva panna, siis on see täna, ja juhul, kui teine lugemine lõpetatakse, viia läbi lõpphääletus, mis on 26. jaanuaril. Aitäh!
Suur tänu! Nüüd saab küsimusi esitada. Kõigepealt Aivar Kokk, palun!
Hea juhataja! Aaustatud komisjoni esinaine! Sellele eelnõule tehti üks parandusettepanek ka. Me teame seda, et eelmine aasta võeti üks oluline seadus vastu, või üle-eelmine aasta, eelmine aasta hakkas see kehtima septembrist, teise pensionisamba vabatahtlikuks muutmine. Tänu sellele vabanes väga palju raha tänastele pensionäridele. Ja see vabanemine ei ole mitte järgmisest aastast, nagu see eelnõu siin ette näeb, vaid nii, nagu meie parandusettepanek näeb, et tegelikult laekub juba oktoobrist ja novembrist eelmisest aastast juba pensionisüsteemi palju rohkem raha. Miks te soovite täna koalitsiooniga meie pensionäre sellises raskes ajas, nagu tänane energiakriis on, veel piinata aasta, mitte alustada selle aasta 1. jaanuarist pensioni erakordse tõstmisega 20 euro võrra.
Aitäh, hea Aivar! Kui me vaatame ühiskonda tervikuna, siis me näeme, et ühiskonnas tervikuna on alati kokkulepped. Ja ka siin on koalitsioon teinud kokkuleppe, et nii tulumaksuvabastus kui ka erakorraline pensionitõus on 1. jaanuarist aastast 2023. Ja vastavalt sellele kokkuleppele me ka täna seda menetleme ja komisjon ka sellest lähtuvalt enamus tegi otsuse. Nii kaua, kuni ei ole ühtegi teist kokkulepet, siis ma arvan, et ka Riigikogu enamus ei näe põhjust muuta seda.
Heiki Hepner, palun!
Suur tänu, hea istungi juhataja! Austatud ettekandja! Eks see otsus tekitab hämmeldust küll, eriti kui vaadata tänast energiakriisi ja meie pensionäride võimalusi selles olukorras toime tulla. Aga te ka viitasite, et poliitika on justkui kokkulepete tegemine. Kas oleks siis võimalik ka nimetada nimeliselt need, kes ei soovinud lahendust, et me pensionäridel oleks sel aastal vähe lihtsam see olukord, ja et ei peaks siin saalis vaidlema selle üle, kuidas toetada, kas toetada, mismoodi toetada? Võib-olla aitaks see siis ka koalitsioonil kuidagi lõpuks jõuda kergemini üksmeelele? Ehk saaks need nimed ka teada?
Aitäh, hea Hepner! Kui nüüd vaadata erinevaid protseduure, mida komisjonis on tehtud, siis komisjonis ei olnud otseselt nimelist hääletamist, aga need proportsioonid olid selgelt nii, nagu oma eelmises vastuses viitasin. Need saadikud, kes kuuluvad koalitsiooni, hääletasid ühtemoodi, ja need saadikud, kes olid opositsioonis, hääletasid teistmoodi. Ma arvan, et see põhimõte on nagu väga selge. Nii nagu ma ennegi ütlesin, peab olema kokkulepe. Täna mingit teistsugust kokkulepet ei ole. Ma arvan, et see on õige, et lähtutakse sellest, mis on reaalsus ja reaalselt andmise võimalus täna. Ja kui reaalne võimalus on anda 1. jaanuarist 2023, siis ka mina isiklikult sellest hääletamisel lähtusin. Ikkagi parem on, ma arvan, varblane peos kui see, kui juhtub, et ei ole mitte midagi. Kui me vaatame täna diskussiooni, mis puudutab elektri-, gaasi- ja küttehindade tõusu, siis see ei ole pelgalt ainult pensionäride küsimus, vaid see on väga paljude vähekindlustatud perede ja üksikinimeste küsimus. Ja me näeme, et täna valitsus juba mitmendat päeva otsib lahendeid. Ma loodan, et lahendid ka tulevad.
Kalle Grünthal, palun!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Austatud ettekandja! Ma olen absoluutselt veendunud, et sotsiaalkomisjon on pingutanud pensionäride nimel selliselt, et kas või naba paigast ära, et asjad läheksid paremaks. Kuna eelnõus räägitakse ka täiendavast tulumaksuvabastuse rakendamisest, siis Sotsiaalministeeriumi esindajad on selgitanud, et seda pole võimalik teha. Selleks on vaja teha vajalikud tehnilised muudatused, mis nõuavad aega. Minu küsimus on see, et kuna te kindlasti võitlete seal komisjonis pensionäride eest, siis palun kirjeldage detailselt neid tehnilisi muudatusi, mis on vaja eelnevalt ellu viia, ja iga tehnilise muudatuse taha märkige ära ka palun selle ajagraafik.
Aitäh! Mis puudutab käesolevat eelnõu, siis käesolev eelnõu puudutab ikkagi eelkõige erakorralist pensionitõusu, mis on 1. jaanuarist aastast 2023. Aga kuna neist paralleelselt räägitakse koos ja ka sotsiaalkomisjonis käsitleti seda koos, siis sotsiaalkomisjonis mitte keegi ei küsinud, mis on nii detailne, et mis kuupäevaks midagi tehniliselt ära tehakse, vaid väga selgelt anti lihtsalt ülevaade, et selleks, et tulumaksuvabastus tuleks, oleks vaja tehnilisi muudatusi teha ja neid tehakse seotud Maksu- ja Tolliametiga peamiselt ning seetõttu ei ole enne 2022. aasta lõppu, kuna neid tehnilisi lahendeid täna ei ole, võimalik seda tulumaksuvabastust varem teha. See oli vastus, mis anti sotsiaalkomisjonis ametnike poolt meile.
Kert Kingo, palun!
Ma tänan, lugupeetud istungi juhataja! Hea ettekandja! Meil oli ju sellel istungil, kus oli see eelnõu arutusel, oli ka Pensionäride Ühenduste esindaja ja ka tema väga selgelt ütles välja, et seda abi kasvõi see 20 euro näol on vaja kohe saada, et pensionärid on väga raskes olukorras. Ja nüüd teie räägite siin kokkuleppest, aga tegelikult, olgem ausad, ja nimetame asju õigete nimedega. Te olete lükanud selle pensionitõusu 2023. aastasse seetõttu, et siis on Riigikogu valimised, et siis oleks hea valimiskampaania ja hea promoüritus. Aga minu küsimus on see, et te ei ole täpselt välja öelnud, et kes kuidas hääletas, et te ei ole seda välja öelnud, et palun seletage ära, kas koalitsioonisaadikud olid selle vastu või poolt, et see pensionitõus tõsta 2022. aasta peale?
Aitäh! Mis puudutab Pensionäride Ühenduste Liitu, siis nii nagu ma oma ettekandes ka praegu viitasin, siis ma ütlesin, et nad olid meil, avaldasid oma arvamust ja olid olemas ja nende ettepanek oli see, et see võiks olla üldse 1. aprillist, mitte 1. jaanuarist, nii nagu oli Isamaa ettepanek, vaid 1. aprillist. Nii et siin on ka väga selgelt erinevad arvamused ühiskonnas, millal see siis võiks olla. Mis puudutab hääletust, siis koalitsioonisaadikud lähtusid, ma arvan, oma hääletuses vastavalt kokkuleppele, mida on tehtud koalitsioonilepingus ja see tähendab, et siis erakorraline pensionitõus, nii nagu ma juba eelnevalt viitasin, mis on täna esitatud muudatusena, mitte muudatusena, vaid eelnõuna, on 1. jaanuarist aastast 2023.
Aivar Kokk, palun!
Hea juhataja! Austatud komisjoni esinaine! Ma saan aru, et Keskerakond on taganenud oma valimislubadusest. Valimislubadus oli erakorraliselt pensione tõsta vähemalt 100 euro ulatuses. Kui eelmises koalitsioonis oli väga selgelt Isamaa soov teine pensionisammas muuta vabatahtlikuks, siis üheks põhjuseks oli see, et tänastel pensionäridel oleks võimalik saada korralikumat pensioni ja tänases majanduskriisis ka paremini hakkama saada. Sa räägid enamusest ja koalitsioonist. Kas Keskerakond on loobunud pensionäride toetamisest?
Hea Aivar! Keskerakonna valimisplatvormis oli täpselt kirjas, et me näeme erakorralist pensionitõusu koos indekseerimisega 100 euro võrra. Ja kui me vaatame nüüd tagasi eelmisse valitsusse, kus oli ka Isamaa, ja vaatame tänast valitsust, siis me oleme selle täitnud.
Riho Breivel, palun!
Lugupeetud juhataja! Hea ettekandja! Teie esinemistest üldiselt ma olen aru saanud, et te olete hästi empaatiline inimene, kes toetab pensionäre ja toetab üldiselt vähemusi. Ja kuna te olete ka sotsiaalkomisjoni esimees, siis mul oleks täitsa huvitav teada, kuidas te ise suhtute sellesse, et see lükati 2023. aastasse. Kas te isiklikult toetaksite ikkagi seda, et pensionärid saaks varem selle tõusu kätte?
Aitäh, hea Riho! Ma arvan seda, et kui tehti koalitsioonilepingut ja oleks sel hetkel teadnud, et on tulemas suuremad kriisid, siis ma arvan, et võib-olla see otsus oleks teistsugune. Täna aga on olukord selline, et me näeme, et erakorraline pensionitõus on tõesti järgmisel aasta, see on 1. jaanuarist aastast 2023. See aga ei tähenda seda, et pensionärid sel aastal mitte midagi ei saaks. 1. aprillist tuleb tavapärane indekseerimine. Ja kui ma siin esimese lugemise ajal ütlesin, et see on umbes 38 eurot, siis tegelikult seda on täiendatud ja see on suurem, ta jääb sinna 42-43 euro juurde. Siis täiendavalt oktoobrist saavad üksinda elavad pensionärid toetust, ja kui see oli enne 115 eurot, siis nüüd nad saavad 200 eurot toetust. Siis 1. jaanuarist 2023 on kaks asja. Esiteks on erakorraline pensionitõus baasosas, mis on 20 eurot, ja tulumaksuvabastus. Ja 1. aprillist aastal 2023 tuleb veel indekseerimisega pensionärile pensioni juurde. See tähendab seda, et käesolevast ajahetkest kuni aasta pärast, näiteks 1. aprillini 2023, tuleb koos erakorralise pensionitõusuga ja indekseerimisega pensionäridele juba üle 100 euro juurde. Küsimus on selles, kas see peaks täna kõik olema, aga no indekseerimisi ka ei saa ette ennustavalt teha. Ja kõik on seadusega juba meil varem paika pandud.
Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja! Hea Siret! Ettepanek oli pensionäride liidu poolt, et võiks selle ühel ajal aprillis teha, aga valitsuskoalitsioon ikka surus peale, et jaanuarist. Kas see tähendab seda, et ikkagi see hüpotees, et selle asja eesmärk oli, et enne valimisi näidata, kui üllas on koalitsioon? Pärast aprilli oleks juba hilja.
Aitäh! Nii nagu ma oma eelmises vastuses ütlesin, siis tegelikult terve aasta jooksul tuleb pensionäridele lisaraha juurde, kas siis tegelikult indekseerimisega, üksikpensionäri toetusena, siis tulumaksu vabastusena, erakorralise pensionitõusuna. Siin on tulemas mitmeid toetusi, indekseerimisi ja erakorralisi tõuse terve aasta jooksul.
Urmas Reinsalu, palun!
Aitäh! Austatud ettekandja! Siin kõlasid mitmed eksitavad väited, ma tahaksin neid korrigeerida. Kas tõesti pensionäride ühenduste liit komisjoni koosolekul tegi ettepaneku pensionitõus 1. jaanuarist lükata edasi 1. aprillile? Mul on seda väga raske uskuda, paluksin täpset tsitaati komisjoni protokollist. Teiseks on mul küsimus see, et te viitasite, et tegelikult teie ei ole erakorralist pensionitõusu lubanud 100 euro võrra eraldi võetuna, vaid koos indekseerimisega. Tegelikult Keskerakonna programm "Õiglane Eesti kõigile" lubas juba 2020. aastaks 100-eurost pensionitõusu – tõsi küll, koos indekseerimisega–, mida te ei ole täitnud, ja sellevõrra arusaamatum on ka praegu 2022. aastast erakorralise pensionitõusu edasilükkamine. Ja ma ei kõnelegi nendest Keskerakonna lubadustest, mida te ei ole soovinudki realiseerida, nagu teie programmis lesepensioni kehtestamine, eakatele visiiditasu vabastamine ja nõnda edasi ja nõnda edasi, lehekülgede kaupa. Miks Keskerakond on taganenud sellest lubadusest, sealhulgas ka kokkuleppest eelmises koalitsioonis, et teisest sambast vabanev raha jääb pensionisüsteemi edasi, läheb – läheb, ma rõhutan – just nimelt erakorraliseks pensionitõusuks? Istungi juhataja võib mu sõnu kinnitada. On nii?
Aitäh, hea Urmas! Ma olen alati sind hinnanud demagoogiameistrina – super! Ma lihtsalt loen, sa tahtsid protokollist tsitaati. Tegelikult pensionäride ühenduste liit saatis ka ametliku kirja ja see on olemas Riigikogu veebisaidil. Aga ma loen praegu protokollist ette koha, sest sa soovisid seda. "Andres Ergma tutvustas Eesti Pensionäride Ühenduste Liidu seisukohta. Märkis, et seaduseelnõu võiks rakendada juba alates 1. aprillist 2022." [[Urmas Reinsalu räägib saalist.]] Ma ütlesin, ma kogu aeg olen rääkinud, et pensionäride ühendus soovis 1. aprillist, aga Isamaa fraktsioon soovis 1. jaanuarist. Need on eri arvamused. [[Urmas Reinsalu räägib kohalt.]]
Urmas! Urmas, me niimoodi ei pea seda debatti. Henn Põlluaas, palun!
Aitäh! Hea ettekandja! Tõtt-öelda mul on äärmiselt piinlik ja meil kõigil siin saalis on äärmiselt piinlik kuulata neid mannetuid seletusi, mis ei annagi mingisugust seletust, vaid te räägite ainult kokkuleppest. Ja väidate seda, et oleks teadnud koalitsioonileppe koostamisel, et meil tuleb selline kriis, küllap siis oleks teisiti otsustanud. Kuulge! Siin eelnõus on teinud pensionärid ettepanekuid see aasta seda teha, meie oleme rääkinud sellest, Isamaa esitas kirjaliku ettepaneku, et teha see sel aastal juba ära. Kui teil vähegi soovi oleks olnud, te oleksite saanud tulla vastu meie rahvale ja eriti pensionäridele hetkel olevas kriisis, kus nad ei tea, kuidas seda üle elada. Oleks saanud aidata. Ma muud ei küsigi, ma küsin: kas teil endal on piinlik?
Hea Henn Põlluaas! Mul on olnud elus mitmeid hetki, kus te olete siin Riigikogu suures saalis olnud ja pidanud kõnesid, täitsa piinlik on olnud, kuidas te olete rääkinud. Ka praegu teie sõnavõttu kuuldes oli piinlik.
Andres Metsoja, palun!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Austatud komisjoni esimees! Eesti pensionärid on tõesti ühed maailma vaesemad, me oleme seal tagantotsas Hiina ja Lõuna-Koreaga koos kolmikute lõpus jagamas. Minu meelest see olukord küll vääriks üht poliitilist avaldust. See nädal on kaks neid olnud, noh, kolmas võiks tulla ja võib-olla tõesti praegu nüüd jaanuarikuus ei mahu, aga kui siin pensionäride liit ütleb, et aprillis võiks see tõus olla, eks me oleme ka valmis, ma arvan, Isamaas seda tõsiselt kaaluma. Te tõite välja justkui selle problemaatika, et sellel aastal niikuinii pensionäridel justkui pension tõuseb läbi indekseerimiste ja erinevate toetuste kaudu, et kas te nagu kardate seda nagu pensionisambareformiga, et pensionärid saavad äkki liiga palju raha korraga kätte ja nad ei oska sellega midagi peale hakata või mis see probleem on, et kust me peaks otsima lahendust, sest me tahame jõuda viie rikkama riigi hulka ja tõesti pensionäre aidata?
Aitäh, hea Andres! Minul ei ole mingisuguseid hirme, mida te proovisite siin praegu külvata. Et mis puudutab viie rikkama riigi hulka – siis see oli ühe teise partei, minu meelest, loosung aastal 2007 või midagi sellist. Mis puudutab pensionäride tõuse, siis kui me võtame ajas tagasi ja vaatame üldse ajatelge, siis ega erakorralised pensionitõusud on tegelikult riigis olnud põhimõtteliselt ainult siis, me räägime erakorraliselt, mitte indekseerimisi, kui Keskerakond on olnud valitsuses. Üks suurimaid hüpped, kui ka erakorraliselt pension tõusis, ma meenutan, see oli 2005–2007. Ja pärast tõusis erakorraliselt taas, kui tuli Jüri Ratas ja kui nüüd Keskerakond on Kaja Kallase valitsuses. Ega siis Isamaa tegelikult, kui me räägime päris ausalt või siis Res Publica omal ajal, ei ole väga seisnud pensionäride erakorralise tõusu eest. Jah, ei ole! Kui me vaatame ajalooliselt statistikat, siis ma arvan, et me näeme seda väga selgelt. Need erakorralised pensionitõusud on jäänud aega, kui on olnud Keskerakond valmis aitama. [[Kommenetaarid saalist.]]
Urmas, palun, peame korrast kinni! Kalle Grünthal, palun!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Austatud ettekandja! Oma küsimuse alguses ma kiitsin teid, õigemini sotsiaalkomisjoni, mille juhiks te olete, öeldes, et te kindlasti pingutate pensionäride nimel naba paigast ära. Kahjuks sellesse kiitusesse lõid esimesed mõrad sisse teie vastus, kui ma küsisin, millised on need tehnilised muudatused ja milline on ajagraafik, miks ei saa seda pensionitõusu varem teha, siis te ütlesite, et komisjon seda ei arutanud. Edasistes vastustest järgnes ainult see valitsuskoalitsioon on niimoodi otsustanud, et tõus tuleb 2023. aasta 1. jaanuaril, ehk siis see tõus, pensionitõus, mida tegelikult pensionärid vajavad, tehakse vaid valijate häälte püüdmiseks enne Riigikogu valimisi. See on häbiväärne, teie poolt, lugupeetud Siret Pihelgas, ja ma arvan, et selliste avaldustega ei maksaks siia Riigikogu ette tulla. Küsimust ei ole.
Aitäh! Hea Kalle, ma ei ole oma perekonnanime vahetanud. Ma olen endiselt Siret Kotka.
Kert Kingo, palun!
Ma tänan, lugupeetud istungi juhataja! Hea Siret Kotka! Meil seal sotsiaalkomisjonis see Pensionäride Ühenduste Liidu esindaja väga selgelt tõi välja selle, et hetkel on pensionärid väga raskes olukorras, eriti seda elektri hinna tõusu arvestades, ja see väikenegi pensionitõus oleks neile väga-väga suureks abiks. Te küll rääkisite siin, et oli eelnõule esitatud muudatusettepanek 1. jaanuariks, aga pensionäride liit soovis aprillikuus, siis meil ei olnud ju tegelikult sisulist arutelu selle üle, milline kuupäev oleks reaalne. Koalitsioonisaadikud ja te ise olite ju väga jäik, et 2023 ja kõik. Arutelu ei toimunud, et oleks seda üldse võimalik näiteks plaanida 2022. aastaks. Igasugune huvi pensionäridele tegelikult toeks olla ju puudus. On ju mul õigus või ma tõesti mäletan valesti seda istungit?
Aitäh, hea Kert! Meil oli kaks ettepanekut väga konkreetselt. Üks oli eelnõu kohaselt, mis oli 1. jaanuar 2023, mille üle me arutasime, ja teine oli Isamaa ettepanek, mis oli siis 1. jaanuarist aastast 2022. Toimus arutelu ja pärast toimus hääletus. Mis puudutas Pensionäride Ühenduste Liitu, siis nemad andsid arvamuse. Nende arvamust ükski fraktsioon ega Riigikogu liige ei esitanud komisjonis muudatusena, et me oleksime saanud seda hääletada.
Ei päevagi ilma. Kalle Grünthalil on protseduuriline.
Jah. Ma pean vabandama Siret Kotka ees, et ma tituleerisin teda nimega Siret Pihelgas. Asi on selles, et sotside nimekirja kuuluv Siret Pihelgas on Paide linnapea, kes teeb täpselt samasuguseid absurdiotsuseid, nagu teie siin praegu ette kannate, Siret Kotka. Nii et ma vabandan vale nime pärast, tundub, et Siretid on kõik ühesugused.
Selge, saime selle asja ära lahendatud. Üllar Saaremäe, palun!
Aitäh, austatud eesistuja! Lugupeetud ettekandja! Oma erialases töös puutun ma tihtilugu kokku sümbolite ja kujunditega. Äkki te olete nii lahke ja seletate antud kontekstis lahti enda poolt välja toodud kujundi "pigem varblane peos". Mida see siis nüüd teid kuuluvale pensionärile peaks tähendama? Või mida te sellega öelda tahate? Kas siis võib kasutada näituseks ka kujundit, et pigem peenike pihus, või?
Õnneks mina seda teist väljendit ei kasutanud. Aga mis ma tahan öelda, sellega oli väga selgelt: see, et 20 eurot tuleks 1. jaanuarist 2023, on antud hetkel palju kindlam, ja selles on olemas enamuse, üldsuse kokkulepe, kui sellest, et see oleks tulnud jaanuarist 2022.
Peeter Ernits, palun!
Hea juhataja! Hea Siret! Ma ei mäleta seda protokolli, aga tuleta meile meelde, et kas seal lugupeetud kolleegid koalitsioonist Hele Everaus, Õnne Pillak, Toomas Järveoja, Marika Tuus, Viktor Vassiljev osalesid ka aktiivselt arutelul ja mida nad rääkisid?
Aitäh! Osalesid väga selgelt arutelus. Võin kohe öelda siin, kes küsis. Kui kõneisikutest rääkida, siis olin mina. Oli Priit Sibul, kes küsis pensionitõusu kohta ja tutvustas oma ettepanekut. Siis oli Helmen Kütt, kes rääkis kiirest hinnatõusust ja sellest, kui oluline on praegu pensionäre aidata. Siis oli ka Marika Tuus-Laul, kes küsis pensionäride aprillikuisest indekseerimisest, et kui suur see võiks olla. Oli ka küsija Kert Kingo, kes samamoodi märkis, et erakorralise pensionitõusu eesmärk on aidata vanemaealistel inimestel end majanduslikult kindlustatuna tunda, ja küsis sel teemal, et kas igal aastal toimub pensionide indekseerimine. Ja siis Helmen Kütt soovis täpsustada, et kuidas on 1. jaanuarist 2023 planeeritud nii baasosa tõus kui ka planeeritud keskmise pensioni maksuvabastus ja kas siis lisaks toimub 1. aprillist 2023 pensionide indekseerimine. Jaa, siin mitmed inimesed küsisid selgelt pensionide tõusu kohta, indekseerimise kohta, ja nii nagu ma enne välja tõin, Õnne Pillak küsis ka tulumaksuvabastuse kohta, nii et diskussioon väga selgelt oli osapoolte vahel.
Tarmo Kruusimäe, palun!
Tänan, hea aseesimees! Hea ettekandja! Ma saan aru, et teil on seal koalitsioonis päris keeruline olla, sest oravatel on alati nii, et kui nad on pumba juures, siis nad käsitlevad seda kõike enda isikliku rahana, ja võib-olla sellest on ka see pensionitõusu edasilükkamine, et säilitada sellist head, mis see oli, seda tasakaalu meil, struktuurset. Aga nüüd sellest struktuursest tasakaalust ma küsin. Kas teil on ka mingid arvutused, et nüüd selle aasta jooksul kui palju pensionäre nagu lahkub, kellele ei peaks maksma seda pensionitõusu, kes sellest ilma jääb, ja kui palju tuleb neid uusi peal? Võib-olla see on tehtud heade kavatsustega, et ootame ära, millal järgmised pensionärid saaksid ka nendega liituda. Ja lihtsalt ajaloo täpsustuseks: mulle meenub ka üks seitsmeeurone tõus, see oli vist 2019. aastal. Seda tasub ka ikkagi alati mainida.
Lihtsalt numbriliselt, 1. jaanuarist 2023, kui me räägime erakorralisest pensionitõusust, siis see tähendab, et kogukulu oleks 81 miljonit eurot. See puudutab 321 000 pensionäri. Ja see puudutaks veel rahvapensionit, tõuseb ka rahvapensioni baasosa, mis puudutab 3200 inimest. Ja see tähendab seda, et see on 0,8 miljonit meil täiendavalt eelarvest. Aitäh!
On tekkinud veel üks protseduuriline. Urmas Reinsalu.
Austatud istungi juhataja! Istungi läbiviimise korra kohta. Minu hinnangul istungi juhataja ei saa vaikida, kui esitatakse eksitavaid väiteid, vaid peab sellele ettekandja tähelepanu juhtima. Siin kõlas väide, et Isamaa ei ole teinud midagi ega algatanud ideid eakate toetamiseks. Isamaa ettepanekul loodi Eestis emapensionisüsteem, Isamaa ettepanekul loodi Eestis üksi elava pensionäri toetusmeede. Isamaa ettepanekul võeti vastu siin saalis represseeritute toetamise seadus, mis annab represseeritud eakatele toetust. Isamaa ettepanekul võeti siin vastu riikliku pensionisüsteemi reform, mis muutis õiglasemaks aastakoefitsientide arvestuse ja Isamaa ettepanekul just Andrus Ansipi valitsuses kehtestati esimest korda see, et keskmine pension on tulumaksuvaba. Härra istungi juhataja, paluks neid eelnevaid ettekandja väiteid korrigeerida!
Aitäh! Ma siiski sellesse debatti ei saa sekkuda, see ei ole istungi juhataja ülesanne, aga meil on teine lugemine, mis võimaldab kõikidel saadikutel pidada kõnet. Ja see oli nüüd kõnekoht tegelikult. Priit Sibul, palun!
Aitäh, austatud istungi juhataja! Hea näha teid hea tervise juures tagasi! Hea Siret! Me komisjonis, nii nagu sa viitasid, arutasime küll seda, et pensione võiks maksta aasta võrra varem, kui see valitsuse poolt tulnud eelnõu ette näeb. Ja Isamaal oli tõesti selle kohta ka muudatusettepanek, mida toetasid siis mina, Isamaa poolt, EKRE saadikud ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esindaja Helmen Kütt. Ja seda ei toetanud Reformierakonna ja Keskerakonna saadikud. Ja siis pärast seda hääletust, ükskõik kui pikalt või vähem nagu seda arutasime, on ebaoluline, oluline on see, mis tulemus on. Tulemus on see, et Keskerakonna ja Reformierakonna häältega see toetust ei leidnud. Ja mulle jäi kõrvu üks huvitav repliik, mida te pärast seda hääletust ütlesite, et see oli väga raske südametunnistus mõndade jaoks. Mis põhjusel, kelle jaoks ja kellel oli kõige raskem südametunnistus pärast seda hääletust? Mina võin öelda, et minul oli väga kerge, ma julgen arvata, et nii Helmenil kui EKRE saadikutel samamoodi.
Aitäh! Ma kõigepealt ütlen vastuseks Urmasele, et mina ei rääkinud represseeritute toetusest, ma rääkisin erakorralisest pensionitõusust. Erakorraline pensionitõus, mis pannakse siis baasossa. Ja see, et erakorralised pensionitõusud on väga selgelt toimunud siis, kui on olnud Keskerakond valitsuses. Nii et ma saan aru, et tahetakse lahjendada vett, aga tuleks vaadata reaalsust. Mis puudutaks seda hääletust, siis ma arvan, et, kui vaada seda tänast olukorda, mis meil siin on, mis puudutab elektri hinna tõusu ja kütet ja gaasi, siis ma arvan, et ei ole täna Riigikogu liiget, kes ütleks, et toetame kõiki inimesi kohe. Aga osadel inimestel, kes peavad hääletusi tegema, on kokkulepped ja ma arvan, et kokkulepetest tuleb ka kinni pidada.
Urmas Reinsalul on jälle protseduuriline. Palun!
Aitäh, istungi juhataja! Ma paluksin istungi juhatajal juhinduda kodukorra seaduse § 72 lõikest 1 ja lõikest 11. Mulle tundub, et see väide praegu vastab nendele tehioludele, millele ma osundasin eelnevalt, mis puudutas väidet, et Isamaa ei ole seisnud pensionäride eest. Ma paluksin istungi juhatajal see kohustav säte, § 78 lõige 1, parlamendiliikmetele praegu ette lugeda, ja ka 11, ja peegeldada seda oma kommentaaris.
78? [[Saalist täpsustatakse.]] 72. Istungi juhataja õigused päevakorraküsimuse arutelu läbiviimisel. Kui ettekanne, sõnavõtt või küsimus kestab ettenähtust kauem, nõuab istungi juhataja ettekande, sõnavõtu või küsimuse lõpetamist. Kui ettekandja, sõnavõtja või küsija kaldub päevakorraküsimusest kõrvale, nõuab istungi juhataja, et pöördutaks tagasi päevakorraküsimuse juurde. Kui istungi juhataja nõuet ei täideta, katkeb ettekande, sõnavõtu või küsimuse mikrofoni väljalülitamisega." Ja nüüd see prim on: "Kui ettekandja, sõnavõtja või küsija kasutab ebakohaseid väljendeid, teeb istungi juhataja talle märkuse. Kui istungi juhataja märkus jäetakse tähelepanuta, katkestab istungi juhataja ettekande, sõnavõtu või küsimuse mikrofoni väljalülitamisega." Nii et mulle tundub siiski, et ei olnud praegu sellist olukorda, aga oleme jälle targemad. Henn Põlluaas, palun!
Aitäh! Austatud ettekandja! Me siin tõdesime, et meil on mõlemal teineteise suhtes piinlik natukene, aga tõsiselt rääkides, siis sellest eelnõust mul on sügavalt kahju, et me oma pensionäre ei aita praegu ja teie erakonna inimestega rääkides tegelikult ma olen aru saanud, et ega teie ju ka seda ei toeta, et see on ilmselgelt Reformierakonna poolt peale surutud. Äkki te kirjeldate mulle veidikene seda protsessi, kuidas see ikkagi niimoodi läks, sest ma tean, et ega teie ei ole ka selle üle rõõmus ja tegelikult meil on ju veel võimalus seda siin muuta ja hääletada muudatusettepanekuid sisse ja kas või seda kuupäeva siin veel muuta? Ma paluks natukene selgitust.
Vaata, hääletused komisjonis, nii nagu sotsiaalkomisjonis, ma arvan, et teistes komisjonides on samamoodi, et pannakse muudatusettepanek hääletusele, saadikud näitavad oma tahet, väljendavad oma tahet, kas toetavad või ei toeta või ei osale hääletusel või on erapooletud, ja pärast seda loetakse hääled kokku. Nii oli ka see sotsiaalkomisjonis, mis puudutab täna siin saalis, jah, täna on teine lugemine. Ma saan aru, et Isamaa fraktsioonil on võimalus seda muudatust panna siin suures saalis hääletusele, see on nende õigus ja kui nad seda soovivad, siis nad saavad seda teha.
Jätkame protseduurilistega. Urmas Reinsalu, palun!
Aitäh! Istungi juhataja jättis tsiteerimata § 78 lõige üks prim, mis – ma juhin tähelepanu – seab, tegelikult kohustab, siin ei anta mitte õigusena, vaid kohustusena istungi juhatajale olukorras, kus ettekandja kasutab ebakohaseid väljendusi, siis on kohustus istungi juhatajal teha märkus. Ja ilmselgelt vaevalt siin ruumis on inimest, kes leiab, et oli kohane väide, et Isamaa ei ole seisnud pensionäride ja eakate inimeste eest. Ma lugesin ette põhimõttelised reformid, kõik suuremad põhimõttelised positiivsed reformid, mis on meie pensionisüsteemis sellel sajandil aset leidnud, on toimunud tegelikult Isamaa vedamisel. Isamaa ei tee mitte sõnu, vaid tegutseb ja seetõttu oli see märkus nii sisuliselt kui ka oma stiililiselt eksitav ja seetõttu on kohane, et istungi juhataja seda kohustust täidaks § 78 lõige üks prim alusel teha ettekandjale, § 72 lõige üks prim alusel teha ettekandjale märkus, kuna see läheb vastuollu kodukorras sätestatud juhtivkomisjoni ettekandja volitustega teemat käsitleda.
Ma jään eriarvamusele. Ma lugesin esiteks ette selle. Ma loen uuesti selle esimese poole ette: "Kui ettekandja, sõnavõtja või küsija kasutab ebakohaseid väljendeid (ja siis tuleb kindlas kõneviisis – M. H.), teeb istungi juhataja talle märkuse." Nüüd, ebakohased väljendid ei ole mitte see, et meil toimub poliitiline debatt, kus üks ütleb, et te ei teinud piisavalt, ja teine ütleb, et me oleme teinud rohkem kui piisavalt, vaid ebakohased väljendid on see, kui mõni saadik näitab keskmist sõrme ettekandjale või laseb siin mingi pauguka lahti või midagi taolist. Vaat need on ebakohased minu arusaamist mööda. See, mida sina tahad teha, on poliitiline debatt, ja ma palun, et sa paneksid ennast kirja läbirääkimistele. Helir-Valdor Seeder, palun!
Aitäh! Lugupeetud komisjoni esimees! Pensionireformi tulemusena vabaneb hulk raha. Ehk see raha, mis varem maksis riik 4% inimestel teise sambasse, siis need inimesed, kes teisest sambast lahkusid, see 4% pärast seda hakkas laekuma riigi sotsiaalfondi sotsiaalrahadena, eesmärgiga maksta see välja pensionideks. Seadusest tulenevalt seda raha millekski muuks maksta ei saa, seda ei saa kasutada millekski muuks. Minu küsimus on: palju 2022. aastal laekub nüüd teisest pensionisambast vabanenud raha sotsiaalmaksu kaudu pensionide maksmiseks, kui suur see summa on? Ja kuna pensionid ei tõuse, siis milleks valitsus seda raha kasutab?
Aitäh! Ma saan siin ainult öelda sihukese lause, et sotsiaalkomisjon seda teemat ei käsitlenud. keegi ei küsinud ka otseselt, et kui suur see summa on. Ainult küsiti, et kuhu see raha läheb. Sellele vastati, et täiendav laekuv sotsiaalmaks läheb pensionide finantseerimiseks ning 4% laekub riikliku pensionikindlustuse eelarvesse. Nii nagu ka teie oma küsimuses juba viitasite. Kui suur see summa on, seda komisjonis keegi ei küsinud.
Andres Metsoja, palun!
Aitäh! Austatud komisjoni esimees! Siin saalis on olnud juttu Keskerakonna ennastsalgavast tööst pensionide tõusu osas. Ma küsiksin võib-olla niipidi, et me täna näeme, et elukalliduse tõus on. Me näeme, et inflatsioonimäär oli 12% eelmisel aastal, ilmselt see aasta tuleb veel suurem. Hinnatõusud saavad tänu energiakandjatele meid kõiki kätte. Miks nüüd sellel hetkel, täna siin saalis Keskerakond ei võta jalgu kõhu alt välja, et päriselt minna pensionäridele appi? Seda tõusu on ju täna vaja, nüüd ja praegu. Kui me räägime energiahindadest, siis räägitakse lausaliselt kõigi toetamisest ja ennastsalgavast tööst koalitsioonipartneriga, aga see kõige nõrgem grupp, Lõuna-Korea ja Hiinaga koos peavad meie pensionärid figureerima. Meil on ju oht olla seal lõpuks viimased, kui me neid olulisi samme ei astu. Miks me seda ei tee?
Aitäh! Mis puudutab elukallidust, siis selleks ongi iga-aastane indekseerimine ja see toimub 1. aprillist. Mis puudutab täna energiaturul toimuvat ja seda anomaaliat, siis selleks on erinevad toetused. Ja ma loodan, et need toetusmeetmed on täna piisavad, mis võiksid pensionäri aidata? Nii ta on.
Jätkame protseduurilistega. Urmas Reinsalu, palun!
Jah, seal on ebakohasuse mõiste sisustamine Riigikohtu praktikas ja selle mõiste määratlemine. Selle aluseks on meil, istungi juhataja, võite ette lugeda § 1046 võlaõigusseaduse lõige üks, mis kõneleb ebakohasest väärtushinnangust. Ja küsimus on: kas see väärtushinnang võlaõigusseaduse § 1046 kontekstis, mis sisustab ebakohasuse mõiste kodukorra seaduse tähenduses, on tegelikult, leidis aset või mitte. Minu hinnangul leidis aset, sest just Isamaa on teinud ettepaneku selle aasta algusest pensione erakorraliselt tõsta ja seda blokeerib ettekandja väitega, et Isamaa ei seisa eakate inimeste eest. Olukord on pöördunud absurdisituatsioonist pea peale. Austatud istungi juhataja! Asetage see õigesse vormi, andke sellele hinnang nii nagu seda kodukorra seaduse ja kooskõlas võlaõigusseaduse ja Riigikohtu praktikaga. Ma ei hakka neid Riigikohtu otsuseid ebakohaste väidete kohta tsiteerima aja kokkuhoiu huvides teha, et me saaksime selguse selles olukorras ja saaksime kohaldada § 78 lõige üks primis ette nähtud märkust ettekandjale, mis ehk heidutab ka koalitsiooni esindajad, ennekõike Keskerakonna ridadest, mitte hääletama vastu Isamaa ettepanekule tõsta erakorraliselt pensione selle aasta algusest.
Ma arvan, et meie kodukorra sisustamisel võlaõigusseadus ei ole nii kohane, kui need kohad, mis räägivad Riigikogu saadiku indemniteedist. Tarmo Kruusimäe, palun!
Tänan, hea aseesimees! Hea ettekandja! Arvestades kõiki plusse, kokku tuleb miinus, siis pigem on suuremaks eesmärgiks kuulata neid küsimusi ja vastuseid, miks ei saaks pensionäridele varem raha panna, on siis peamiseks eesmärgiks mitte seda raha välja maksta. Ja mu küsimus ongi võib-olla ammu juba kõlanud mõte, et kui riigil ei ole soovi pensionäre kohe aidata, vaid lükata seda määramatuks ajaks edasi, siis kas kõlas ka komisjonis esimesele lugemisele ette valmistamisel arutelu, et äkki tõstaks näiteks pensioniiga paar aastat, et sellega me saaksime ka mingist sihtrühmast lahti, et ei tuleks uusi pensionäre peale ja raha jääks riigieelarve struktuurse tasakaalu jaoks kordades rohkem.
Hea Tarmo! Pensioniea tõstmist sotsiaalkomisjon nendel istungitel ei arutanud.
Helir-Valdor Seeder, palun!
Aitäh! See oli mõnevõrra üllatav vastus, mis te mu küsimusele vastasite, et niivõrd olulise teema puhul komisjon üldse ei arutanudki ja teie ei teagi, kui palju vabaneb sotsiaalfondi raha, mis seaduse järgi peaks kuuluma pensionide väljamaksmiseks. Ma olen ausalt öelda üllatunud ja hämmingus, et te seda numbrit ei tea ja et seda komisjonis üldse ei arutatagi. Aga nagu me kõik teame, pensionifond on pikka aega olnud defitsiidis ehk riigieelarvest on peale makstud. No siit võib loogilise järelduse teha, et küllap siis üks raha asendati teisega, riigieelarves vabanes pensionide arvel raha ja seda kulutatakse muul otstarbel. Ma küsin, kas Keskerakond tõesti lepib sellega ja te ei tundnud erakonnana ka selle vastu huvi. Sisuliselt te võtate seni riigieelarvest pensionideks makstud raha ära, kulutate seda muul otstarbel ja siis räägite, kuidas pensionid on väikesed ja kuidas me peaksime kõik ühiselt muretsema pensionide kasvu pärast. Kas see tõesti on nii?
Aitäh! Ma toonitan, et ma saan aru, et siin on rünnak tulnud nagu ühe partei vastu ja räägitakse, kuidas Isamaa on nagu puhtuse kehastus. Ma olen teisel arvamusel. Erakorralised pensionitõusud ajalooliselt on ikkagi olnud väga selgelt siis, kui on olnud Keskerakond valitsuses. Jah, erakorralised pensionitõusud ei ole olnud iga-aastased, aga neid on tehtud vastavalt riigieelarve võimalustele.
Heiki Hepner, palun!
Suur tänu, hea istungi juhataja! Hea ettekandja! Kui nüüd vaadata nende küsimuste-vastuste vooru peale, siis teie vastused on erakordselt lakoonilised, piltlikult öeldes, et seda me komisjonis ei arutanud ja punkt. Aga tõesti, tänane situatsioon on selline, kus see raha, mis teise pensionisamba reformist laekub pensionite tõstmiseks, pannakse piltlikult öeldes riiulile ja jäetakse inflatsiooni närida ning öeldakse siis vastu pensionäridele, et teie närige midagi muud, sest meil on kasulik hoida seda raha riiulil. Tõesti, selles mõttes on see olukord üsnagi kummastav ja imelik. Aga minu küsimus: miks te ei pööranud seda teemat komisjonis üldse arutamisele ja üritanud leida ka mingisugust muud kompromissi oma koalitsioonipartneriga? Miks te nii külmalt selle nende ettepaneku vastu võtsite?
Aitäh! Hea Hepner! Mitte keegi ei koalitsioonis ega komisjonis külmalt ei aruta asju. Ma arvan, et sotsiaalkomisjoni liikmed väga südamest arutavad erinevaid probleeme ja proovivad leida lahendeid. Tänane lahend, mis on, on see, et erakorraline pensionitõus on 1. jaanuarist 2023. Veel toonitan, 1. aprillist tuleb indekseerimine ja oktoobrist tuleb üksi elavate pensionäride erakorraline pensionitõus 115 eurolt 200-le. Nii et jah, täna tuleb vaadata, kui me vaatame hetkeliselt, pensionärid, ma arvan ka, küsivad toetust, mis puudutab energiakriisis ja vähem kindlustatule, mis on tehtud see hüvitismeede, ja ma arvan, eks nad saavad sealt midagi, aga see 20-eurone pensionitõus, et seda nüüd kohe rakendada – jah, see tundub sümpaatne. Ütlen ausalt, see tundub sümpaatne, aga nagu ma alguses ütlesin, siis enamuse kokkulepe on praegu teistsugune, see on 1. jaanuarist 2023. Ja seda ka ma ja komisjoni liikmete enamus hääletusel käsitlesime.
Marika Tuus-Laul, palun!
Hea Siret! Siin olid terav mõttevahetus nüüd sel teemal, kas Isamaa on toetanud pensionäre või mitte. Tuletame siis meelde. Sajandivahetusel Mart Laar oli peaminister, ühel aastal tõsteti pensione üks euro ja järgmine aasta 12 eurot. Me mäletame neid asju, kui olid pensionärid Toompeal, väga teravad miitingud. Laar ütles nii, et kui vaja, siis me ka langetame pensione. Mul on meeles, kui tehti kolmanda samba reformi, siis Keskerakond Siiri Oviiri eestvedamisel oli väga selle vastu, et teise samba raha võetakse esimesest sambast ehk tollastel pensionäridelt ja selle tõttu jäi pension väikseks. Ja need otsused tehti tol ajal Laari kolmikliidu ajal. Jah, tõesti, härra Seeder küll seda ei toetanud, aga tema ei olnud otsustaja. Ja neid asju on tehtud siiski väga palju. Nii et me võime siin veel näiteid tuua, aga aega ei ole selleks küsimuseks. Kas sinu arvates need näitajad ajaloost ütlevad, et on oldud pensionäride poolt või mitte – mida need näited näitavad?
Aitäh! Ma arvan, et hea, Marika, kui sa oma selle küsimuse esitasid, siis sa ei mõelnud mitte siis eurot, vaid mõtlesid krooni. Et Isamaa tõstis ühe krooni ja 12 kroonini tol ajal, kui nad valitsuses olid. Nii nagu ma oma eelnevas ettekandes ütlesin, läbi aegade erakorralisi pensionitõuse on tehtud siis, kui Keskerakond on valitsuses olnud. See ei ole toimunud siis, kui Isamaa on olnud valdavalt valitsuses.
Urmas Reinsalu, palun küsimus!
Aitäh, austatud ettekandja! Mu küsimus on selles, et te siin ütlete, et ei ole vajalik pensioni tõsta sellel aastal, et selle järgi puudub vajadus, kuna selle katab ära ka energiakriisis see, et pensionäridele saadakse seda välja mõeldud käkerdavas süsteemis, inimesed peavad hakkama toetust käima palumas ja see on lahendus sellele. Aga selles skeemis, mida Keskerakond läbi surus, on jäetud arvestamata kõik töötavad pensionärid. Kui pensionär töötab, saab lisasissetulekut, ta sellest üle ... Tegelikult suur osa töötavaid pensionäre on selle kohta avaldanud rahulolematust. Miks Keskerakond sellise skeemi läbi surus, kus töötajad pensionärid toetusest jäetakse kõrvale? Ning teiseks, ma tuletan meelde, et asetada asi õigesse perspektiivi ka Marikale on see, et eelmises koalitsioonis me leppisime kokku teha aastal 2022 1. jaanuarist see pensionitõus ära ja see oli meie ühine kokkulepe toona koalitsioonis, kuid millegipärast te ütlesite sellest lahti, ilmselt siis mitte enda, vaid koalitsioonipartneri survel, ja lükkasite selle aasta edasi.
Aeg!
Kas on pensionäride huvides see kokkulepe? Kumb kokkulepe ...
Aeg, Urmas!
... oli rohkem pensionäride huvides – kas eelmise või selle koalitsiooni kokkulepe?
Aitäh! Mis puudutab Eestis olevaid pensione ja pensionide suurusi ja kui me võrdleme neid teiste riikidega, siis need on väikesed ja ausalt öeldes ma arvan, et kui rääkida erakorralistest pensionitõusudest, siis üldiselt peaks olema see nii, et hoolimata sellest, kes on valitsuses, on see Keskerakond või on see Isamaa peaks olema iga-aastaselt erakorraline pensionitõus, et meie pensionäride pensionid üldse jõuaksid järele Euroopa keskmisele.
Urmas! Helmen Kütt, palun!
Aitäh, austatud eesistuja! Lugupeetud komisjoni esimees! Komisjoni protokolli tutvustamisel te jätsite ühe olulise teema kõrvale, see oli küsimus, mis puudutas tehnilist võimekust. Sotsiaalkindlustusametilt tuli selge vastus, et erakorralise baasosa tõus ei nõua mitte mingisugust aega, see ei nõua mitte mingisugust IT-lahendust, seda on võimalik teha kohe. Kas oli nii?
Aitäh! Ma ei käsitlenud nii, nagu te praegu küsimuse esitasite, ma rääkisin pensionide tulumaksuvabastusest ja tehnilisest võimekusest ja tõin seal seose. Ma tõesti ei toonud välja seda aspekti, et täiendavalt, nagu te oma küsimuses küsisite, erakorraline pensionitõus nõuaks tehnilist võimekust. Seda muidugi ei nõua. Nõuab tulumaksuvabastus.
Helmen Kütt, palun!
Jaa, sellest oleks piisanud, kui te oleksite öelnud, et oli nii, sest seda tegelikult komisjonis nii ka küsiti, et kas see nõuab täiendavat võimalust. Nüüd mul on küsimus, mis puudutab seda. Te väga alguses väga kenasti rääkisite kokkulepetest, nende tähtsusest ja koalitsiooni kokkulepetest, et oleks teadnud seda sel ajal, kui kokku leppisime, et asi nii halvaks läheb, oleks ehk teise kokkuleppe teinud. Mul on nüüd küsimus. Sellel hetkel, kui need eelnõud menetluses olid ja muudatusettepanekud ja pensionäride kirigi oli tulnud, oli teada see halb olukord. Kas teie, kuna tõesti kahes lugemises oli meil see teiseks lugemiseks ettevalmistamine, komisjoni esimehena fraktsioonis seda teemat arutasite või ka koalitsioonipartneri poole pöördusite, et see kokkulepe ümber vaadata? See oleks kindlasti kergendanud väga-väga paljude inimeste elu, ja seda enam, kui selline suur eestkõneleja huvirühm nagu pensionäride ühenduste liit juhib tähelepanu sellele.
Aitäh! Kahtlemata Keskerakond oma fraktsiooni koosolekutel käsitleb pensionäride olukorda ja nende toimetulekut.
Helle-Moonika Helme, palun!
Aitäh! Ma küll ei ole sotsiaalkomisjoni liige ja seetõttu ma ei tea ju täpselt, mis seal räägiti, aga ma kuulan seda debatti siin. Ma küsin lihtsalt teie käest ühe väga põhimõttelise sellise küsimuse, et äkki te äkki te põhjendaksite ära, et miks on hea, et see erakorraline pensionitõus tuleb just aastal 2023 ja mitte varem? Me siin Riigikogus tegelikult oleme selleks, et teha kiireid otsuseid ja mõelda inimeste peale, et neil oleks võimalikult, nende heaolu oleks võimalikult suur ja et neil oleks võimalikult kerge elada. Et miks see pensionitõus ikkagi aastaks 2023 lükati, see erakorraline, et meie praegune inflatsioon on ju nii kiire ja selleks ajaks on see 20 eurot kaotanud igasuguse väärtuse, mis talle nagu aasta varem tegelikult ju oleks olemas. Et praegu ju riigieelarvelised vahendid on olemas, me oleme kuulnud ju kogu aeg, kuidas riigieelarve täitub mühinaga ja suure hooga. Et miks see ikkagi lükati aastasse 2023?
Aitäh! Kui me räägime pensionide iga-aastasest indekseerimisest, siis see on meil seaduses kirjas. Kui me aga räägime erakorralisest pensionitõusust, mida ei ole toimunud meil iga-aastaselt, siis see on selgelt poliitiline kokkulepe, et millal see tuleb.
Rohkem küsimusi ei ole. Avan läbirääkimised. Kõik saadikud saavad sõna võtta, kes soovivad, ja kõige esimeseks on ennast kirja pannud Keskerakonnast Kersti Sarapuu. Palun!
Lugupeetud eesistuja! Head saalis viibijad! See viimane tund on nüüd olnud väga kuum arutelu, küsimusi oli hästi palju ja Siret andis kindlasti väga palju vastuseid ka selle kohta, mida tegelikult komisjonis üldse arutelul ei olnudki. Loomulikult oleks meil hea meel, kui me saaksime igal aastal tõsta erakorraliselt pensione ja meie pensionärid ennast turvaliselt tunneksid, aga kahjuks on elu olnud teistsugune. Alguseks soovin meenutada, et 2016. aastal oli keskmine vanaduspension Eestis vähem kui 400 eurot. Tundub uskumatu, aga nii see oli. Valitsusvastutust kandma hakates oli Keskerakonna selge eesmärk kiiremas tempos eakate toimetulekut parandada. Lisaks iga-aastasele indekseerimisele on Keskerakond seisnud selle eest, et vanaduspensionid tõuseksid ka erakorraliselt. Käesolev eelnõu toob 2023. aasta 1. jaanuarist 20 euro suuruse erakorralise pensionitõusu. Olgu lisatud, et see on kolmas erakorraline pensionitõus viimase nelja aasta jooksul. Seega tõuseb 44-aastase staažiga pensionäri sissetulek prognoosi kohaselt 611 euroni. Erakorralise pensionitõusu eesmärk on vähendada eakate seas vaesust ning tõsta nende toimetulekut ja heaolu. Eesti pensionid jäävad märkimisväärselt maha Euroopa omadest ning paljud siinsed pensionärid elavad vaesusriskis, eriti üksi elavad pensionärid. Eakate väärikus ja toimetulek jääb endiselt oluliseks küsimuseks, mis väärib riigi suuremat tähelepanu, ning keegi ei tohikski seda kahtluse alla seada. Kasutan siinkohal võimalust ja tuletan meelde, et alates tulevast aastast on ka keskmine vanaduspension tulumaksuvaba, mis jätab vanaduspensioniealistele inimestele aastas 370 eurot rohkem kätte. See mõjutab positiivselt ka järgnevate aastate sissetulekuid, sest koos keskmise pensioniga kasvab tulumaksuvabastuse osa. Samuti tõuseb alates käesolevast aastast üksi elava pensionäri toetust seniselt 115 eurolt 200 euroni. Seda makstakse oktoobris nendele pensionäridele, kes elavad rahvastikuregistri andmetel üksi ja kelle igakuine kättesaadav pension on väiksem kui 669 eurot. Toetuse maksmine aitab parandada ligi 90 000 pensionäri sissetulekut. Möönan, et viimase aja hinnatõusu arvestades peaks eakate sissetulek tõusma kiiremas tempos. Tuleb tunnistada, et praeguse maksusüsteemi juures on sellele äärmiselt keeruline katteallikaid leida. Aga loodetavasti õnnestub meil pärast 2023. aastal toimuvaid Riigikogu valimisi ellu viia maksureform, mis annab võimalusi suurendada nii pensionäride kui ka eesliinitöötajate sissetulekuid. Aitäh!
Helmen Kütt, palun!
Austatud eesistuja! Lugupeetud ametikaaslased! See seaduseelnõu on oma sisult väga hea, aga meie saame seda siin saalis muuta palju-palju-palju paremaks, kui me hääletusel toetame muudatusettepanekut või seaduseelnõu menetlemise teisel lugemisel katkestame. Ja komisjonis kaalume seda, mida tegi ettepanekuna Eesti Pensionäride Ühenduste Liit ehk tõsta baasosa ja rahvapensioni 1. aprillist 2022. Mõlemad võimalused on täna meie kätes. Siin oli ka küsimusi, et mida siis tegelikult Eesti Pensionäride Ühenduste Liit kirjutas või pöördus. Ma kasutan võimalust, et selle ühe olulise väikese lõigu, mis nad oma kirjas, mille nad saatsid juba 6. detsembril, kirjutasid, ka laiemale ringile kolleegidele tuua, sest tõepoolest kõik ei ole sotsiaalkomisjoni liikmed ja neid materjale, mida arutatakse, on nii palju, et kõiki lihtsalt ei jõua välja otsida. Ja nüüd tsiteerin: "Lugupeetud Riigikogu sotsiaalkomisjoni liikmed. Seadusemuudatus on vajalik. Keskmine pension 552 eurot moodustab alla 40% keskmisest palgast. 41% vanemaealistest elab suhtelises vaesuses. Viimase aja hinnatõusud, s.h. energia hinnatõus, lööb raskelt pensionäride rahakoti pihta. Nüüd teatas ka Elektrilevi, et tõstab (Kuna kiri on eelmisel aastal kirjutatud, siis on öeldud, et järgmisest aastast. – H. K.) järgmise aasta 1. märtsist võrgutasu keskmiselt 3%. Kõik energiakandjate hinnatõusud jõuavad kaupade ja teenuste hindadesse juba sel aastal. Arvestades eeltoodut ja viimase aja inflatsiooni näitajaid, leiame, et pensioni baasosa ja rahvapensioni tuleks tõsta 20 euro võrra juba alates 1. aprillist 2022. Pensioni II sambast lahkunute arvel peaks pensioni I sambasse tekkima ka täiendavaid vahendeid." Tsitaadi lõpp. Selle kirja edastas meile Eesti Pensionäride Ühenduste Liit, üks suuremaid eestkõnelevaid organisatsioone Eesti eakatel. Mul on nii kurb selle üle, et kahjuks jäetakse ettepanekud, mis tulevad mujalt kui valitsusest, kõrvale. Nii poliitikute kui hetkel tundub ka, et eakate esindusorganisatsioonide omad, ja see on väga kurb. Ma ei saa jätta toomata siin näidet sellest, kus sotsiaaldemokraatide ettepanek mitmeid kordi tehtuna nii eelmise aasta septembris kui detsembris tõsta toimetulekutoetuse piiri lükati uhkelt tagasi nii valitsuse poolt, aga ka selle saali koalitsioonisaadikute poolt. Ja nüüd – hea, et vähemalt nüüd – tuleb sotsiaalkaitseminister selle ettepanekuga tõsta toimetuleku piiri. Hea, et ta nüüdki tuleb, aga sõbrad, see aeg, peaaegu pool aastat, sest see on vaja ka jõustada, see kõige raskem aeg, talv, kõrged kodukulud, just need jäävad katmata ja võimalus kõige raskemas seisus olevatel inimestel toetust taotleda jäävad selle viivituse tõttu kõrvale. Täna me oleme olukorras, ja just nimelt selles saalis, kus on võimalus muuta kokkuleppeid tulenevalt tekkinud olukorrast, üle vaadata ja ühiselt täna Eesti eakatele vastu tulla – seda erakondadeüleselt ja Riigikogule kohaselt. Ma väga loodan, et selle saali rahva poolt valitud esindajad, arvestades tekkinud olukorda, leiavad endas selle võimaluse, et hääletavad kas muudatusettepaneku poolt, toetavad muudatusettepaneku poolt mitte hääletamise korral siis katkestamist ja eelnõu läheb sotsiaalkomisjoni tagasi selleks, et uuesti saali tulla ja tegelikult eakate olukorda parandada. Aitäh!
Aivar Kokk, palun!
Hea juhataja! Austatud kolleegid! Komisjoni esimees oma vastustes ütles, ma arvan, selles saalis nüüd ajaloolised sõnad: oleks teadnud, et kriis tuleb. Ja siis kolm punkti, ja komisjon ei tee midagi. Keskerakonna kohta võib täna öelda selgelt, et pole tähtis, mis ma teen, vaid mida ma ütlen. Ärge käige minu tegude, vaid käige minu sõnade järgi. Tänane seaduseelnõu on selgelt see – tuuakse-räägitakse 2000. aastal saalis olevaid asju. Ma ei tea, kes meil saalis olid sel ajal veel Riigikogus. Kui ma vaatan, siis EKRE poolt seal ei olnud kedagi, Isamaa tänastest fraktsiooni liikmetest polnud kedagi. Minu teada saalis ei ole kedagi, kes sel ajal olid Riigikogus. Ei ole mõtet rääkida, mis tehti 20 aastat tagasi. Räägime tänast olukorda. Ausalt öeldes ettevõtjana tekib tunne, et ei saa aru, kuhu kohta oled sattunud. Ma olen ka siin üheteistkümnendat aastat. Me oleme kriisis, energiakriisis, me oleme viinud oma inimesed viimaste kuudega vaesuskriisi. Ja siis me räägime, et ei ole midagi. Kas keegi on viitsinud arvutada välja, mis see 20 eurot aastas riigieelarvele teeb? Tänaste pensionäride arvu juures on see suurusjärk 80 miljonit. Palju tulumaksust laekus eelmine aasta lisaraha tänu sellele, et teine pensionisammas muutus vabatahtlikuks? Need numbrid on sadadega. Palju on see raha, mis laekub tänu sellele, et paljud inimesed lahkusid teisest pensionisambast ja raha läheb otse esimesse sambasse, seda komisjon ei arutanud ega küsinud. Kuidas on võimalik teha otsuseid, kui ei teata, millised rahalised numbrid on või ei soovita teada, millised rahalised numbrid on. 330 000 suurusjärguga pensionäri on Eestis, kes enamuses on täna väga raskes olukorras, väga raskes olukorras tänu sellele, et on tekkinud energiakriis. Me eile lugesime uudistest, et 20 000 inimest on läinud taotlema 20 000 330 000-st. Enamus nendest inimestest ei lähe, sest eneseuhkus on meie inimestel, meie emadel-isadel nii suur, et nad ei lähe almust kauplema, nad tahavad ise hakkama saada, nad aitavad oma lapsi ja lapselapsi. 2019 koalitsiooni tegemisel oli väga selge sõnum: viime ellu teise pensionisamba vabatahtlikuks muutmise. Ja tänu sellele tõstame erakorraliselt pensione. Keskerakonna valimislubadus on 2020. aastal tõstetakse pensionid erakorraliselt koos indekseerimisega 100 euro võrra. Nüüd me räägime 2023. aastat, kui meil on olemas rahalised vahendid, et tõsta seda selle aasta 1. jaanuarist. Mul on hea meel et üks koalitsioonipool, Reformierakond, on toetanud. Kui mina olin sotsiaalkomisjoni esimees, me tegime üksi elava pensionäri toetuse ja see tõuseb sellest aastast. Reformierakond, Kaja Kallase pealubadus valimistel täitub, ka minu üks lubadustest. Palun kolm minutit lisaaega! [[Juhataja: Kolm minutit lisaaega, palun!]] Aga Keskerakond, kes kõikides valimiskampaaniates ja ükskõik, kus kohta me ka koos austatud kolleegi Marikaga lähme, räägib, kuidas Keskerakond toetab pensionäre. Ma siiralt usun, et te toetategi. Nii nagu kaklesite energiakriisilahendusmeetmete ja täna enne kümmet lõpuks leidsite lahenduse, kuigi mulle tundub, et elektrituru elektriostjatele ma ei tea, kui suur lahendus ja kergendus see on. Gaasi omadel on natukene võib-olla parem lahendus. Te loobusite oma põhilubadustest, mis te olete läbi aastate teinud, selle eelnõuga erakorralisest pensionitõusust, mis ei peaks ju mitte olema 20 eurot, vaid tunduvalt suurem. Ja teine, et sellest aastast oleks keskmine tulumaks või keskmine pension tulumaksuvaba. Isamaa erakonnal on siiralt kurb tunne. Me tegime parandusettepaneku, et natukene kergemini asju arutada ja ma tahan siit kõnepuldist väga selgelt öelda kõigile Riigikogu liikmetele, eriti komisjoni esimeestele ja esinaistele. Ei ole nii, et valitsuses tuleb eelnõu ja see eelnõu ongi 100 protsenti õige. Otsuse teevad siit 101 kaks Riigikogu liiget, 101, mitte keegi teine. Ja öelda, et tuli selline, mis eelmine aasta samal ajal tehti koalitsioonilepingusse, me siis ei teadnud, et on tulemas energiakriis. Meil ei ole enam energiakriis, meil on majanduskriis, meil on peredel rahaline kriis, mitte ainult pensionäridel. Ma arvan, et tänasel hetkel eile küll peaminister ütles, et kaks koma natukene peale protsenti on need, kellel ei ole kriisi, ülejäänutel on, ma arvan, et see protsent on 75-st plussiga, kellel on täna väga keeruline. Jah, Riigikogu liikmed saavad oma palgaga kindlasti hakkama, kui nad vähegi mõistlikult on käitunud, ei ole võtnud endale laenukoormust nii suureks, et kogu raha peab minema laenuks ja siis tuleb veel taksot sõita, et neid laene ära maksta või aktsiaid osta. Eks igaüks võibki teha nii, nagu ta oskab ja veel mõned ettevõtjad oleme omale aktsiaid ostnud ja teenime sellega ja meil on mõned ettevõtted. Me ei pea tundma muret, kas me järgmine kord siia valitud saame või mitte, meil on ka oma sissetulekud. Aga me oleme valitud siia oma inimeste poolt, sellepärast et oma inimesi kaitsta ja aidata just sellises olukorras. Ma arvan, et täna hetkel oleks koalitsioonil õige hetk tulla siia paberiga ja öelda, et teine lugemine katkestada. Sest nüüd peaks küll kõigile selge olema, kui peaminister on käinud nii teisipäeval kui kolmapäeval siin Riigikogu pukis rääkimas, et meil on nii energiakriis, majanduskriis kui julgeolekukriis. Kui nüüd ka ei teata, et on kriis, millal siis veel on kriis? Aitäh,
Henn Põlluaas, palun!
Palun kolm minutit lisaaega.
Kolm minutit lisaaega, palun!
Aitäh, austatud eesistuja! Head kolleegid! Ma käisin pühapäeval poes ja minu ees järjekorras seisis üks vanem proua. Tema ostukorv oli üsna tilluke, tal olid seal hädavajalikud asjad. Seal oli piima, leiba, tükikene vorsti, midagi veel. Kui tema juurde jõudis maksmise järjekord, hakkas ta oma rahakotist peenraha otsima. Ja selle piskugi jaoks ei jätkunud tal. Ta ütles, et ma viin piimapaki tagasi, ma saan ka ilma piimata hakkama. Ma tegin ettepaneku, et ma maksan tema eest selle arve ära. Ta ei olnud algul nõus, aga lõpuks ikkagi nõustus sellega. Pärast me rääkisime. Tema oli maksnud oma elektriarve ära ja tal keset kuud ei olnud enam raha, et osta endale süüa. 30 aastaga oleme jõudnud niikaugele, et meie inimestel ei ole enam raha söögi jaoks. Mul ei ole lihtsalt sõnu, see on niivõrd häbiväärne. Ja siis tuleb koalitsioon meil siin välja ettepanekuga, et tõstame siis seda pensioni, aga ei tõsta mitte praegu, mitte täna, kui me oleme tohutus kriisis, kus suurem osa meie ühiskonnast on väga-väga suurte probleemide ees. Tõusevad elektrihinnad, soojahinnad ja mitte ainult, vaid selle tagajärjel tõusevad ju ka kõik muud hinnad, inflatsioon on Euroopa kõige suurem. Ja siis põhjendatakse meile koalitsiooni poolt seda, miks me ei võiks seda piskut anda oma inimestele, aidata neid juba see aasta, kuigi raha on. Põhjenduseks tuuakse, et selline on meie kokkulepe. No kuulge, andke andeks! Kas teil natukenegi on empaatiat, arusaamist selle kriisi sügavusest, kaastunnet, halastust oma kaasinimeste vastu, kes ei ela nii hästi nagu meie siin oma suurte palkadega? Ei, mis sellest, et meil on Eesti kõige empaatsem peaminister. Tal on ükskõik, tema ütleb ainult seda, et hah, kõik pensionärid abi ei vaja, minu isa ei vaja abi. No kuulge, andke andeks, kas midagi häbematumat, küünilisemat ja jälgimat võib olla. Ma ei tea, kas te üldse piinlikkusest peeglisse julgete vaadata, aga ilmselt teil on jumala ükskõik. 20 eurot, see on ju naeruväärne, eriti veel järgmine aasta, kui inflatsioon on sellest poole või rohkemgi ära söönud. Aga abi vajavad inimesed täna. See, et te räägite meile siin, et inimestele kompenseeritakse osaliselt elektri hinna tõus ja nii edasi ja nii edasi – see on ju jama, sellepärast et kõik muud hinnad tõusevad ju ka ja veelgi rohkem. Ja inimesed ongi. Võib-olla kui lähen nüüd selle nädala pühapäeval või laupäeval poodi, võib-olla on ühe vana memmekese asemel seal juba kümme, kes loevad oma sente ja kes ei tule ots otsaga kokku. Ma andsin sellele vanamemmele, mul tavaliselt ei ole sularaha taskus, seekord oli, ma andsin selle kõik ära. Loomulikult ta ei tahtnud seda vastu võtta, ma poolvägisi andsin talle, sest tõepoolest mul süda tilkus verd, nähes inimeste häda. Aga teid see ei huvita, absoluutselt. Kuigi raha on. Pensionireformist on tulnud, meie nende tänastest hullumeelsetest elektri hindadest ja maksudest. Riigikassa ajab üle, aga ei, teie olete kokku leppinud, et tõstame seda enne valimisi, siis saame äkki meie pensionärid ära lollitada, saame nende hääled endale ära osta selle näruse 20 euro eest, mis siis ei maksa enam mitte midagi. See on äärmiselt küüniline, see on äärmiselt inetu. Ja see vabandus, et koalitsioonilepet tehes me ei teadnud, et kriis tuleb – täna te peaksite seda kõik teadma ja mitte iialgi ei ole ju hilja seda kokkulepet muuta. Ettepanekuid on teinud pensionäride liit, kes iganes, meie siin opositsioonis, täna on meil ka muudatusettepanek, mis läheb hääletamisele. Toetagem siis seda ja võtkem see tõus vastu sellest aastast. Seadusi on võimalik jõustada ka tagasiulatuvalt ja ka Keskerakonna enda poolt on ju tehtud varemgi selliseid algatusi, meenutagem kas või arestimajade seadust, mis jõustati tagasiulatuvalt. Meil on võimalik teha see pensionitõus 1. jaanuarist. Tehkem seda, näidake, et teie, isegi teie, olete inimesed. Mul ei ole lihtsalt sõnu. Mul on piinlik ja mitte ainult, mul on häbi. Mul on sügavalt häbi selle üle, kui te võtate selle seaduse vastu nii, nagu ta siin toodud on, et selle piskukese saavad meie pensionärid alles järgmine aasta ja sinnamaani vaadaku ise, kuidas hakkama saavad. Surgu või nälga. Nagu peaminister ütles, meie majapidamised, meie pered, meie inimesed on sedavõrd jõukad, et neile ju elektri hinnad ja muud hädad külge ei hakka. Meile ja temale ka mitte. Aga meie inimestele hakkavad. Aitäh!
Peeter Ernits, palun! Vabandust, enne on protseduuriline. Mart Võrklaev.
Lugupeetud istungi juhataja! Kas fraktsioonide kõned ei peaks olema enne? Lihtsalt küsimus. [[Arutelu saalis.]]
Ei, minu meelest ei ole sellist järjekorda praegu, jah. Lähme nii, nagu on.
Jah, Mart, jõuad ka, aga ma oleks hea meelega andnud sulle koha. Jah. Ma ei ole oma pinginaabriga rääkinud sel teemal, aga pinginaaber Henn rääkis sama, mida ma olen viimase, ma ei tea, kas vähem kui kuu aja jooksul kahel korral teinud. Inimesed on erinevad ja poed on olnud erinevad. Aga sisu on olnud sama. Jah, ma olen ka varem sattunud sellisesse olukorda ja lahendanud, tulnud appi, ja ma ei ütle, et see kaks juhtumit võib midagi näidata, aga igal juhul ta on minu jaoks olnud märgiline. Asi on ikka päris hull. Kui ma nüüd lugesin seda protokolli, 10. jaanuar, kui elekter juba märatses, oli kõik teada, sotsiaalkomisjon arutas, saatis siia saali selle tänaseks ja kalanäoga saatis ettepaneku tappa, ettepaneku 1. jaanuarist sellest aastast jõustuda selle. Mida siin rääkida veel? Suhteline vaesus Statistikaameti lehel, vaadake. Ja vaadake, kes ägab kõige rohkem suhtelise vaesuse käes – need on üksikud pensionärid. Vaatasin hetk tagasi, 78,1%. 80%. Paljud on oma abikaasa matnud ja nii edasi. 80% ägab suhtelises vaesuses. Ma arvan, et need on need, kes Hennu kassasabas, kellega ta kokku puutus, ja ka need, kellega mina olen kokku puutunud. See, et me oleme sellega nii-öelda eduka riigina Euroopa punase laterna osas. Terviseminister Kiik on, ma ei hakka tsiteerima, on ka seda öelnud välja. Nii et see selleks. Ma saan aru koalitsioonierakondade kimbatusest. Jah, Keskerakond on seda trummi pidevalt tagunud ja ma arvan, et ta on siiras selle koha pealt, et oleks tulnud varem ja rohkem. Aga kui sul on selline, kuidas see oli – päikesetõusu abielu ja su pruut on raudsete hammastega, siis on väga keeruline talle vastu hakata. Ja nii see on. Pensionäride liidu juht Andres Ergma on öelnud väga tabavalt, et kui see ettepanek oli, et võiks aprillis, tänavu aprillis jõustada selle, aga nüüd me peame ootama, et õnn astuks meie õuele alles 2023. aasta alguses. Nii et 300 000 ja üle selle pensionäri ja eriti need, kes on üksikud, kes elavad suhtelises vaesuses, peavad õnne ootama veel ligi aasta. Aga jah, 20 eurot on annab nädalase ostukorvi paljudele, seesama 20 eurot. Millal see oli, kui "Aktuaalne kaamera" näitas, kuidas inimesi närutati Narvas, ja üks vanapapi, kes läks jälle mingisugust bumagat tooma ja rääkis, kui suur on see 20 eurot. Nad ei rääkinud pensionitõusust, aga 20 eurost rääkisid. Meie siin nii-öelda kainelt, ma loodan, istume siin ja arutame tõsimeeli ja hakkame seda nüüd varsti hääletama. Õigemini hakkame hääletama seda ettepanekut, et võiks siiski natuke varasemaks tuua. Jah, muidugi ma saan aru, et see ongi mõeldud, et valimised tulevad ja koalitsioonil on kosja minna kõige parem n-ö võõra rahaga ja pakkuda seda 20. Vaadake, mida me teile anname. See, et inflatsioon on selle ära söönud ja kõik muu selline ja elektri hind märatseb või energiahinnad märatsevad ja ei ole teada, kui kaua nad veel seda teevad, igal juhul veel kümme aastat, võib kindel olla, enne kui tuulepargid tulevad merre ja nii edasi, ja nii edasi. Aga selge on see, et selle ainukene mõte on valimiste eel tulla sellise präänikuga.
Peeter, kas on vaja lisaaega?
Jah, paluks küll.
Kolm minutit lisaaega.
Aga nüüd tuleme finaali juurde. 10. jaanuar, sotsiaalkomisjon, kus ma ei ole, aga paljud mu kolleegid istuvad seal. Toimus hääletamine. Toimus hääletamine, et kas äkki jõustada see 1. jaanuaril tänavu aasta. Oleks mõistlik. Ja vaatan, mis seal toimus. Kes hääletasid vastu? Hea kolleeg Ele Everaus. Tere! Pole vaja, lükkame enne valimisi. Teine, Õnne Pillak, ma ei tea, kus ta praegu on. Tere tulemast! Hääletas vastu, aega küll, 1. jaanuarini 2023. Toomas Järveoja. Kus, Toomas, sa oled? Hääletas julgelt vastu. Kes veel? Marika Tuus räägib siin uljalt, mis peaks olema, aga hääletas vastu. Lükkame enne valimisi. Doktor Vassiljev. Kus sa oled? Mis sa tegid 10. jaanuar? Hääletasid vastu! Lükkame edasi enne, et 2023. aastani. No ja vaene Siret ka, mis tal üle jäi, kuigi ma tean, mida Siret mõtleb. Aga see oli eelmäng. Kohe tuleb tõetund, kui saal, ma loodan, hakkab täituma ja hakatakse hääletama sedasama ettepanekut. Ja siis tulevad kõik oma urgudest välja ja näitavad, kes nad tegelikult on. Kas lükkame edasi selles hullus olukorras, nagu praegu on, et vahetult enne valimisi tulla sellega kosja, või teha kohe praegu, kui vaja oleks just praegu? Nii, et tõetund tuleb kohe-kohe. Hoidke kolleegid ja need, kes jälgivad meid, silmad lahti. Siis selgub, et neid, kes on kindlasti selle vastu. On peale Hele Everausi, Õnne Pillaku, Toomas Järveoja, Siret Kotka, Marika Tuusi ja Viktor Vassiljevi kindlasti palju-palju rohkem ja Mart kindlasti ka, Mart Võrklaev. Nii et palun, Mart, sinu kord on nüüd. Aitäh!
Täpsustuseks, et fraktsiooni juhtidel on esimesena õigus rääkida siis, kui on OTRK arutelu. Palun, Mart Võrklaev!
Aitäh, lugupeetud istungi juhataja! Head kolleegid! Kõigepealt võib-olla eelkõnelejate osas, et eks opositsioonil ongi keeruline, kui valitsus ja koalitsioon tulevad välja algatustega, mis rahva jaoks midagi paremaks teevad, siis ei saa ju jumala pärast öelda, et midagi on hästi, ja koalitsiooni kiita. Ja siis tuleb kolleege halvustada võ inimesi hirmutada. Kindlasti mitte! Kutsun üles, et kui me midagi head teeme, siis teeme ikka koos ja kui me räägime elektri hindadest, siis on päris viisakad meetmed meil inimestele olemas ja seda kõigile. Just täna hommikul sai uus pakett kokku lepitud. Ja kindlasti valitsus ja koalitsioon näevad, kui meil on probleem, siis me oma inimesi aitame. Aga tänase päeva juurde ja kõnealuse eelnõu juurde, mida me arutame. Täna on meil teisel lugemisel eelnõu, mis tõstab 1. jaanuarist 2023. aastal pensione erakorraliselt 20 euro võrra. Selle eelnõu tulemusena jõuab keskmine pension järgmisel aastal 652 euroni ja see on tugev sõnum meie eakatele, et riik teeb jõupingutusi neile väärika vanaduspõlve tagamisel, et igapäevastest kulutustest jääks midagi üle ise või oma lastega või lastelastega toredateks ettevõtmiseks. Meenutan, et 2019. aastal enne Riigikogu valimisi oli meil keskmine pension 448 eurot. See tähendab, et nelja aastaga on kasvanud pensionid üle 200 euro ehk pea kolmandiku võrra. Loomulikult on see märk ka sellest, et hoolimata meid tabanud mitmetest kriisidest, on Eesti inimesed ja ettevõtjad teinud tubli tööd ja majandus on kasvanud. Ent ka riigi panus erakorraliste pensionitõusude kaudu on selles tulemuses selgelt näha. Mul on kaks head uudist veel eakatele. Esiteks, nagu me mõni kuu tagasi otsustasime, hakkab 1. jaanuarist 2023. aastal kehtima keskmise pensioni tulumaksuvabastus ehk me ei karista enam neid tublisid pensionäre, kes teevad tööd ja panustavad ka ühiskonda ja soovivad lisa teenida. Me tunnustame neid selle eest ja tuleme omalt poolt veel appi. Kui praegu peab tulumaksu maksma igalt eurolt, mis inimene teenib 500 eurost rohkem, siis selle otsusega tuleb keskmise pensioni saajal 152 eurot maksuküüru alt välja ehk ta saab selle raha rohkem endale kätte. Keskmise pensioni saajale tähendab see muudatus koguni 370 lisaeurot aastas. Aga see pole veel kõik. Juba sellest aastast tõuseb ka Reformierakonna poolt sisse seatud üksi elava pensionäri toetus 115 eurolt 200 euroni. See aitab toetada neid eakaid, kellel pole kellegagi koos elades võimalust kodukulusid jagada ja kes uuringute järgi on suuremas vaesusriskis. Neil põhjustel leian, et tegemist on ühe väga hea eelnõuga ja palun, head kolleegid, kõigil seda toetada. Aitäh!
Aitäh! Urmas Reinsalu, palun! [[Urmas Reinsalu küsib lisaaega.]] Kolm minutit lisaaega ka. Palun!
Kokkulepetest tuleb kinni pidada, eriti kokkulepetest, mis on seotud nii suure sotsiaalse mõjuga nagu eakate toimetulek. Ja pensioni teise samba reform, nagu siin osundas Aivar Kokk, sedastas selgelt ja loogiliselt: selle reformi tulemusena piltlikult öeldes riigieelarvest vabanevat raha, mis on seotud väiksemate riigi kohustustega teha teise pensionisambasse 4%-lisi palgamakseid, seda raha ei võeta pensionisüsteemist välja. See oli põhimõtteline lähtekoht. See raha on vabanenud, see raha on vabanenud juba sellel eelarveaastal, ja kokkulepe oli eelmises koalitsioonis, et see raha jääb pensionisüsteemi. Ehk tegelikult siirdena riiklikku pensionisüsteemi jooksvatesse väljamaksetesse oleks pidanud, nagu nägi ette eelmise koalitsiooni selge, arusaadav ja loogiline kokkulepe, [minema nii,] et selle aasta alguses tehakse väljamaksed. Kahjuks uus koalitsioon murdis seda kokkulepet ja põhilist sisulist elementi ka pensioni teise samba reformi rakendamisel ning lükkas edasi pensionitõusu 12 kuu võrra. Ühe otsusega, ühe poliitilise valikuga lükati pensionitõus edasi. See ei ole otstarbekohane. See on sõnamurdlik, see ei ole sisuliselt põhjendatud ja see kahtlemata läheb vastuollu ka eakate inimeste ootustega. Ma juhin tähelepanu Eesti Pensionäride Ühenduste Liidu seisukohale, mida liidu juht väljendas sotsiaalkomisjoni koosolekul, kus selgelt kutsuti üles tegema see pensionitõus ära sellest aastast. Nii et see on see paatos, mille järgi Isamaa fraktsioon on esitanud muudatusettepaneku, et riik oma sõna peaks. Tõsi küll, see sõna ei ole õiguslikult maksev sõna, aga see sõna on olnud poliitiline tahe seda teise samba reformi läbi viies, mis on ju etapiviisiliselt rakendunud. Aga loomulikult me toetame oma muudatusettepanekut, kutsume üles kõiki parlamendiliikmeid, kelle jaoks sõnapidamine on oluline riigi käitumisjoonisena, seda tegema. Ja teiseks, loomulikult me tervitame seda, et keskmine pension oleks tulumaksuvaba. See idee ei tekkinud tühjusest. See idee oli toonase toonase koalitsiooni ajal, nendel kadunud kaugetel aegadel, kui Andrus Ansip oli peaminister. Siis meie erakond pani selle ette, kui ma õigesti mäletan, vist 2013. aastal eelarve menetlemisel. Ja me saavutasime selle, et keskmine pension on tulumaksuvaba. See on olnud katkendlikum, eks ole, me teame, aga nüüd on mõistlik ja asjakohane sellesse uuesti naasta. Aitäh teile!
Aitäh! Rohkem sõnavõtusoove, ma ei näe. Sulgen läbirääkimised. Eelnõule 466 SE on esitatud täpselt üks muudatusettepanek. Selle muudatusettepaneku esitajaks on olnud Isamaa fraktsioon ja juhtivkomisjon on selle jätnud arvestamata. Henn Põlluaas, palun!
Ma palun panna see muudatus hääletusele, sest see on tõesti väga oluline, et me saaksime oma pensionäre aidata ja juba see aasta tõsta pensione. Aitäh!
Selge. On pandud hääletusele. Ja enne, kui me hääletame, tuleb teha saalikutsung. Austatud kolleegid, ma panen hääletusele eelnõu 466 kohta esitatud esimese muudatusettepaneku, mille esitajaks on olnud Isamaa fraktsioon ja mille juhtivkomisjon on jätnud arvestamata. Palun võtta seisukoht ja hääletada!
Muudatusettepanekut toetas 26 saadikut, ettepaneku vastu on 40, erapooletuid ei ole. Ettepanek ei leidnud toetust. Kuigi siin läbirääkimiste käigus mainiti suuliselt ka katkestamise ettepanekut, kirjalikult seda meile laekunud ei ole. Juhtivkomisjoni ettepanek on teine lugemine lõpetada. Eelnõu teine lugemine on lõpetatud. Sellega on tänane päevakord ammendunud ja istung on lõppenud. Aitäh!