[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés nyári rendkívüli ülésének 1. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre.Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úr a kormány nevében az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 35. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés rendkívüli ülésszakának összehívását kezdeményezte 2018. június 18-ra és 20-ra. Levelének mellékletében megjelölte mindazokat az előterjesztéseket, amelyeknek megtárgyalását kezdeményezi a kormány az Országgyűlés rendkívüli ülésszakában. A levelet és annak mellékletét a honlapon megismerhetik a képviselők és az érdeklődők. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Gyöngyösi Márton, a Jobbik frakcióvezetője: „El a kezekkel a tudománytól!” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Közismert tény, hogy számarányát, összlakosságát tekintve Magyarország adta a legtöbb Nobel-díjast a világnak, azonban az is elgondolkodtató, hogy mégis miért külföldön érvényesültek a tudósaink, miért ott teljesedtek ki, holott a tudást itt szerezték Magyarországon.A rendszerváltásig ráfoghattuk a kívülről ránk kényszerített totalitárius rendszerek ember- és tudományellenes politikájára és működésére azt, hogy ez így alakult, ez üldözte el a gondolkodóinkat, a tudósainkat, de 27 éve fölmerül a kérdés, hogy mire tudjuk ráfogni azt, hogy ez a trend semmit nem változott. A képzett fiatalok, a tudósaink ezrei vándorolnak el a kis hazánkból. Sok legitim kérdés merül fel a tudomány területén, amiről érdemes lenne szakmai vitákat lefolytatni. Kérdésként merül fel, hogy a tudományos kutatások hogyan épülnek be az oktatásba. Kérdésként merül fel, hogy az oktatásra és a felsőoktatásra jutó költségvetési források miért olyan szűkösek, amilyenek. Hol vannak a prioritások Magyarországon a kutatás területén, és ezt össze lehetne hasonlítani például a szomszédos Ausztriával, ahol önálló oktatási, tudományos és kutatási minisztérium kap közel 8 milliárd eurónyi állami támogatást ahhoz, hogy a kutatást és a fejlesztést államilag fejlessze. Változásokra van szükség Magyarországon kutatási és tudományos területen is, de a Fidesz, mint sok más területen, megint rossz irányból fogta meg ezt a kérdéskört akkor, amikor a 2019. évi költségvetési törvényt módosította és a Magyar Tudományos Akadémiáról szóló törvényt módosította, és a Magyar Tudományos Akadémiának a pénzügyi autonómiáját kvázi megszüntette. Sok negatív tapasztalattal rendelkezünk az elmúlt nyolc évből. Például akkor, amikor önök központosították a közoktatást és létrehozták a KLIK-et, amiről azóta már önök is belátják, hogy egy teljes csőd; amikor a felsőoktatásban a kancelláriák intézményét létrehozták, és ezáltal kvázi politikai komisszárokat neveztek ki felsőoktatási intézmények élére; amikor egyetemek beszüntetéséről döntöttek itt; vagy amikor Pálinkás Józsefet most megpróbálják eltávolítani a Nemzeti Kutatási, Fejlesztési és Innovációs Hivatal éléről, csak azért, mert ezt a fajta ténykedést nem tudta kritika nélkül szemlélni. Éppen ezért nincs meg önökben a bizalom akkor, amikor a költségvetési törvény módosításával és a Magyar Tudományos Akadémiáról szóló törvénymódosítással a Tudományos Akadémiának a pénzügyi autonómiáját próbálják megszüntetni. Alapvetően két független intézmény áll még ma Magyarországon, amely a NER-től független: a magyar bíróságok és a Magyar Tudományos Akadémia. Elvonják a közvetlen költségvetési támogatás feletti önálló rendelkezési jogot akkor, amikor az Innovációs és Technológiai Minisztériumon keresztül juttatják el az állami támogatást, közel évi 40 milliárd forintot, de ha ehhez még hozzávesszük a felsőoktatási intézmények kutatásra és fejlesztésre jutó összegeit vagy az Országos Tudományos Kutatási Alapprogram éves finanszírozását, akkor ez közel 70 milliárd forintot tesz ki. És itt az ITM, egyfajta egységes koordinációra hivatkozva, semmiféle garanciát nem nyújt azért, hogy az intézethálózat fenntartását, a bér- és működési költségek meghatározását, a kutatási témák meghatározását, a pályázatok értékelését a Magyar Tudományos Akadémia önállóan tudja elvégezni. És az a módszer, ahogy ezt önök csinálják, az is egészen elképesztő; az, hogy egy ilyen változást, egy ilyen módosítást úgy küldenek el a Magyar Tudományos Akadémia Jogi és Igazgatási Főosztályára, hogy szerencsétleneknek 54 percük marad a véleményezésre. Összességében elmondható, hogy ez a Magyar Tudományos Akadémia integritása, függetlensége ellen elkövetett merénylet, a független intézmény költségvetése átkerül az államhoz, ezáltal államosítják a Magyar Tudományos Akadémiát, ami a XX. századi diktatúrákra jellemző, a XX. századi diktatúrák tudomány- és kutatásellenes politikáját idézi. Ezt a hagyományt követik önök akkor, amikor ideológiák alá szeretnék a tudományt és a kutatást helyezni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Minden hiedelme ellenére alaptalanok azok a félelmek, amelyeket ön megfogalmazott, amelyeket az egységes innovációs stratégia megteremtését előkészítő intézkedéseknek, a tudomány függetlenségének lebontására tett kísérletnek lát vagy önök látnak.Kétségtelen, hogy a magyar tudományos élet szereplői megéltek már nem egy olyan történelmi helyzetet, amit ön is példaként felemlített, amikor a hatalom célja valóban a függetlenség lebontása volt. De hasonlóan az 1950-es évekhez, gondolhatunk a 2002-2010-es időszakra, amikor a szocialista-liberális kormányzat tevékenykedett, 2005-ben ugyanis Kóka János gazdasági miniszter az alapkutatások felszámolását és a piaci profitot nem termelő kutatóintézetek szó szerint idézem: földdel egyenlővé tételét tűzte ki zászlajára. Annak, amit a kormányunk törvényjavaslat formájában az Országgyűlés elé terjesztett, semmi köze bármilyen, az Akadémiát nómenklatúrává redukáló, privatizálni akaró vagy pénzügyileg ellehetetlenítő kísérlethez. Éppen ellenkezőleg, az Akadémia és az ott felhalmozott tudás olyan értékeket hordoz, amely értékekre az országnak nagy szüksége van a jelenlegi technológiaváltási kihívások és az automatizáció térhódítása közepette. [[13.10]] Magyarország ugyanis csak akkor maradhat sikeres és versenyképes a jövőben is, ha az európai innováció élére áll. Ezt azonban kis országként, korlátozott lehetőségek és forrásadottságok birtokában csak akkor érhetjük el, ha a magyar innováció valamennyi letéteményese összehangoltan, hatékonyan és azonos célrendszer mentén végzi a munkáját. A kormány éppen ezért létrehozza és meg is valósítja Magyarország egységes innovációs és tudománypolitikai stratégiáját. A stratégia megvalósítása során azonban nemcsak a kutatás-fejlesztési források bővítésére kell gondot fordítani, elérve 2020-ig a GDP 1,8 százalékát, hanem a rendelkezésre álló források lehető leghatékonyabb felhasználását is. Ennek érdekében tett javaslatot a kormány arra, hogy az állami intézményeknél lévő 70 milliárd forint allokálásának tervezése ne az Akadémia, a felsőoktatási intézmények és az Országos Tudományos Kutatási Alapprogram külön-külön struktúrájában történjen, hanem közösen és összehangoltan, kezelve a párhuzamosságokat és a hiányterületek kérdéseit. Hadd emlékeztessem önt arra, hogy az Orbán-kormány nem először valósít meg sikeresen ilyen jellegű, szükségszerű tudománypolitikai lépést. 2015-ben az Országos Tudományos Kutatási Alapprogram koordinálása került át egy állami szerv, az akkori Nemzeti Innovációs Hivatal irányításába. Akkor sem volt hiány felháborodásban, a tudományos autonómia temetésében. Aztán az indulatok elültével kiderült, a rendszer jól, eredményesen, a tudományos szabadság csorbítása nélkül működik. Az érintett intézmények, így az Akadémia intézménye a jövőben is a most élvezett tudományos szabadságok teljességének birtokában működnek; az innovációs tárca természetesen nem kíván beleszólni abba, hogy a tudósok mit kutatnak és mit nem. A tervezett intézkedés egyetlen következménye, hogy a jövőben egy hatékonyabb és felelősségteljes együttműködési keret részeként járulhatnak hozzá ezek az intézmények a magyar kultúra és tudomány fejlődéséhez. Bizonyára elkerülte a figyelmét, de Palkovics László miniszter úr ebben az ügyben a hétvégén többször nyilatkozott, hangsúlyozott két területet, két dolgot. Egyrészt az innovációs tárca azért jött létre, hogy a magyar kutatás rendszere hatékonyabban működjön. És a másik hangsúlyos gondolat, mondat az volt: a kormány nem kíván beleszólni abba, hogy a Magyar Tudományos Akadémia hogyan osztja el a rendelkezésére álló forrásokat, kizárólag arról van szó, hogy a kutatásokra szánt forrásokat a hatékonyság érdekében egy helyen tervezzük a jövőben. Köszönöm megtisztelő figyelmét, figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Gyurcsány Ferenc, a DK részéről. Megadom a szót.
Tisztelt Országgyűlés! Mint önök is tudják, a kormány azt tervezi, hogy a magyar történelmi, kulturális, szellemi örökség részét képező kereszténység védelmét az állami intézmények kötelező feladatává teszi, és ezt az Alaptörvényben kívánja rögzíteni. Első hallásra meghökkentő a terv. Vane bárki is, aki megkérdőjelezné a kereszténység szerepét Magyarország történelmi kultúrájában, szellemi életében? Azt hiszem, nincs. Fenyegetie bármi ezt az örökséget? Hát, ha valami fenyegeti, akkor azt gondolom, hogy éppen egyfajta állami védelem, de a szellemnek és a hitnek az életét és a fennmaradását csak egy dolog biztosíthatja: annak szabadsága. Ráadásul nem elválasztható a kereszténység szellemi-kulturális tartalma az aktív, a belső meggyőződésből származó és gyakorolt istenhittől. Vajon dolgae bármely államnak, hogy az egyébként színes kulturális-szellemi vagy vallásos örökség tárházából egyet kiemelve, azt állami hitté, vallássá, örökség részévé tegye? Azt gondolom, hogy nem. Mert az állam alkotmányos kötelessége, hogy éppen abban védje meg polgárait, hogy szabadon választhassanak a kultúrák, meggyőződések, hitek, vallások széles körében. Ráadásul vane olyan kapaszkodó, amely utat mutatna bármely állami intézménynek, hogy mi is valójában a ma autentikus keresztény örökség? Vajon ki interpretálja azt a legmegfelelőbben: a szeged-csanádi püspök vagy a váci? Ferenc pápa vagy a Kereszténydemokrata Néppárt elnöke? Mi következik mindebből? És vajon nem jute eszébe mindazoknak, akik ezt a tervet dédelgetik, hogy mi szenvedést és tragédiát hozott a XX. században minden olyan állam, amely egyetlenegy zárt eszme kizárólagos képviselete mellett kötelezte el magát, és próbálta azt polgáraira kényszeríteni? Nem az történte függetlenül a szándékoktól, és ezt én most nem vitatom , hogy éppen annak a szellemnek és eszmeiségnek és az azt képviselőknek, végül pedig magának a nemzetnek tették a legrosszabbat, és fordították soha el nem múló fájdalmú és emlékezetű nemzeti tragédiává? Énszerintem igen. Szerintem azt kell pártolni, hogy az ország polgárai szabadon ápolhassák, építhessék ezt az örökséget, merthogy az nem változatlan, mert újraépíti a kultúra önmagát, és fogalmazza meg újra és újra a valóságról vallott felfogását. És ezzel egy időben pedig azt látjuk, hogy a szeretet keresztényi hite nevében Alaptörvénybe foglalják vagy kívánják foglalni a hajléktalanság, az utcán való élés tilalmát, ami tudom, hogy sok embert zavar, de mégiscsak lehete egyszerre ugyanabból a szájból tüzet és vizet… Énszerintem nem. Lehete a kereszténység nevében megbélyegezni szervezeteket, intézményeket, házak falát megjelölni letörölhetetlenül? Nem emlékezneke rá, hogy mi minden történt hasonló akciók nevében a XX. században? Nem értik-e, hogy ez nem játék? Olyan eszmékkel és olyan megoldásokkal kokettálnak önök, ami Európának ezt a felét, majd végül az egészet lángba borította. Nem állítom, hogy ezt szeretnék, de azt állítom, hogy olyan eszközt vesznek a kezükbe és adnak mások kezébe, amelyekkel nem Magyarország szellemi-kulturális örökségét fogják ápolni, hanem akarva-akaratlanul, egymással szembe fogják fordítani az embereket, és ők a gyűlölet lovagjaivá fognak majd válni. Ezért csendesen azt javasolnám, fontolják meg, lehet, hogy jobban tennék, ha ebben az ügyben csendben maradnának. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, hogy frakcióvezető úrnak egyvalami nagyon jót tenne: ha egyszer tükörbe nézne, megnézné önmagát, hogy mit ad elő itt a parlamentben, megnézné, hogy mit adott elő itt a parlamentben, amikor miniszterelnök volt, és megnézné azt, hogy milyen cselekedetei voltak a kormánynak akkor, amikor Magyarországot vezethette. [[13.20]] Tisztelt Frakcióvezető Úr! Magyarország egy keresztény kultúrájú ország. Ön itt kétségbe vonja, hogy ezt Alaptörvénybe is iktassuk. De akkor kérdezem én, ön szerint milyen kultúrájú ez az ország, ha nem keresztény kultúrájú. Ezeréves államiságunkat mi más alapozta meg, ha nem a kereszténység? A teljes társadalmi berendezkedésünk, az ország morális alapjai milyenek, ha nem keresztény morális alapok? Hol máshol jött létre bárhol a világon, ha nem egy keresztény kultúrájú közegben a vallási türelem? Ön hallott már muzulmán vallási türelemről? Vannak nagyon jó kezdeményezések, de az a vallás mégsem a türelemre épít, hanem egy totális világnézetet ad, amely a vallási kérdéseket, a társadalmi kérdéseket, a politikai kérdéseket egyaránt uralja. Akar ön egy ilyen világban élni? Vagy ki akarja mondani, hogy mi egy 450 éves vallási türelmen is alapuló országban élünk, ahol az európai népek közül az elsők között biztosították a keresztény vallásgyakorlókat, hogy szabadon gyakorolják a vallásaikat, hiszen akkor többféle keresztény felekezet volt már Magyarországon. Tehát Magyarország egy keresztény kultúrájú ország, s azért otthonos, mert keresztény kultúrájú. Azért van képesség benne a jólétre, a biztonságra és a gazdasági versenyképességre, mert keresztény kultúrájú. Ha valaki ellátogat más, nem keresztény kultúrájú országokba más kontinenseken, láthatja, hogy mennyire más ott a világ. Én a magam részéről egy ilyenben szeretnék élni. És ha a keresztény kultúrában élni akaró embereknek eltagadjuk azt a jogát, hogy Európában egy ilyen világban éljenek, akkor ők hol éljenek? A világnak melyik része lesz az, ahol a keresztény kultúrához ragaszkodó emberek élhetnek? És ez nem egy világnézeti kötelezést rejt magában. Ön ezt próbálja belemagyarázni. Egyáltalán nem erről van szó! Ismerjük az ön vallási ismereteit. Akár rendszeresen is tud bérmálkozni, amivel új teológiai távlatokat is meg tud nyitni. De ha komolyan vesszük ezt a kérdést, akkor láthatjuk, hogy a vallásszabadság itt mindenki számára természetesen biztosított. Ön olyan tételekbe ment bele, különböző hitelvi tételekbe, amelyeket, hála istennek, nem ön határoz meg, hanem az egyház különböző tisztségviselői. Magyarországon az Alaptörvény példamutató módon, azt hiszem, minden más országhoz képest is példamutató módon a vallás szabad gyakorlását vagy az attól való tartózkodását mindenki számára biztosítja nagyon korszerű módon, és azt mondja, hogy vannak olyan közösségi célok, amikért az állam és az egyház együttműködik. De különben külön-külön működnek, nem fonódnak össze. Ez így a leghelyesebb, hiszen a hívő emberekből indulunk ki. Az pedig, tisztelt képviselő úr, hogy a hajléktalanság ügyében ön azt mondja, az egy jó irány, hogy ha hagyunk embereket ezerszámra az utcán maradni, nagyon nehéz körülmények között, reménytelenségben, és ez lenne a jövő szabadságának az útja, akkor mi azt gondoljuk, hogy nem. Az a jövő útja, hogyha ezeknek az embereknek segítünk abban, hogy kikecmeregjenek ebből a helyzetből. Ezért tartunk fönn több milliárd forintból egyre szélesebb és szélesebb körű szociális segítő intézményrendszert. Van annyi éjjeli szállásunk, van annyi befogadóállomásunk, amely ezeket az embereket be tudja fogadni, és segíteni tud abban, hogy kikerüljenek ebből. Tisztelt Képviselő Úr! 1990 óta számtalan kormánya volt ennek az országnak, de a hajléktalanság jelenségét mégsem sikerült megoldanunk. Most ez a kormány végre őszintén szembenéz ezzel a problémával, és megpróbálja ezekkel az eszközökkel ezeket az embereket visszasegíteni a normál életbe, és tőlük is együttműködést elvárni, hogy fogadják el az állam segítségnyújtását. Nem abban áll a szabadság, hogy az állam segítségnyújtását eltaszíthatom, és ezzel magamat is meg a körülöttem élő embereket is valamilyen egészségügyi vagy más veszélynek kiteszem. Abban áll a szabadság, hogy elfogadom az állam segítségét, önmagamat is megpróbálom az emberhez méltó életformára segíteni, és ezáltal a környezetemet is megpróbálom biztonságosabbá tenni. Szerintünk ez a valós és helyes szabadságfelfogás. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Azt pedig teljes mértékben elutasítom, amit önök egyébként már évtizedek óta tesznek: ha nincs semmilyen érvük a nemzeti kormányokkal szemben, akkor a XX. századi egyik gyilkos eszmével való párhuzamokat állítanak föl. Erre önöknek semmilyen morális alapjuk nincs, akiknek a hatalma az MSZMP hatalmából eredeztethető. Másrészről pedig ez azt mutatja, hogy semmifajta valós érvük nincs, és erre a magyar választók sem voltak vevők sem az előző, sem az azt megelőző, sem az azelőtti választásokon. Úgyhogy azt kérem, pontosan azért, hogy a magyar politikai közbeszéd ne az ilyesfajta vádaskodásoknak és a gyűlöletnek legyen a közbeszéde, hogy ezeket a párhuzamait egyszer s mindenkorra felejtse el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Az LMP részéről Keresztes László Lóránt képviselő úr kért szót: „Elmaradt cselekvés a migrációs krízis okainak kezelése kapcsán” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ha szabad egy rövid gondolattal visszautalnom az imént elhangzott vitára, akkor azt kell mondanom, hogy ez a helyzet, ez az egymás mellett való elbeszélés jól illusztrálja azt a problémakört, amiről itt röviden szólni szeretnék napirend előtt. Lassan véget ér itt az Országgyűlésben az Alaptörvény, illetve az úgynevezett Stop Soros törvényjavaslat vitája. Ez tulajdonképpen két salátatörvény, amiről elmondhatjuk, hogy az indoklásában nagyon komoly problémákat vet fel, nagyon komoly kibeszéletlen kérdésekről szól, és ezeknek a megoldásait próbálja kínálni. Ugyanakkor ezekben olyan javaslatok fogalmazódnak meg, amelyeknek ehhez a gyökérproblémához tulajdonképpen semmi közük. Az elmúlt időszakban, de mondhatjuk, hogy az elmúlt években, illetve az elmúlt néhány hétben, amióta az Országgyűlés előtt itt vannak ezek a törvényjavaslatok, szintén azt tapasztalhattuk, amit most ebben a Házban, hogy egymás mellett elbeszélnek politikusok. Igazából azokról a problémákról nem esik szó, amelyek valóban megoldandó, nagyon komoly kritikus problémák, mondhatni, hogy sorskérdést jelentenek Európa és mindannyiunk számára, de valamiért nem tudtunk eljutni sem a magyar, sem az európai politikában oda, hogy ezekről a kérdésekről nyíltan beszéljünk, és elkezdjünk a valós megoldásokról szólni. Az elmúlt évek, illetve az elmúlt néhány hét aktuális eseményeit értékelve elmondhatjuk, hogy a globális migrációs krízis egy valós súlyos probléma. De ez a kormány számára nem egy megoldandó problémaként jelent meg, hanem egy kommunikációs eszközként, egy olyan hatalomtechnikai eszközként, amivel nem az volt a célja, hogy megoldja ezeket a problémákat, hanem az volt a célja, hogy ezt beemelje a politikája középpontjába, ebből egy politikai tematikát tudjon gyártani, ezzel készüljön fel az országgyűlési választásokra, és ebben az időszakban tulajdonképpen az országgyűlési választások kiterjesztéseként, illetve már előre láthatóan az európai parlamenti, adott esetben az önkormányzati választások számára is egy erős politikai tematikát biztosítson. Én pécsi képviselő vagyok. Mi megtapasztaltuk és testközelből láthattuk, hogy miképpen lett ebből az igen fontos kérdésből egy politikai kampánytéma, nem más, mint kizárólag egy politikai kampánytéma. 2015-ben, amikor a migrációs krízis erőteljes hullámai elérték hazánkat, akkor egy kormányzati döntéssel, az Orbán-kormány döntésével egy ideiglenes befogadótábort kívántak létesíteni Pécs közvetlen szomszédságában Martonfa településre, mégpedig oly módon, hogy erről semmiféle előzetes konzultációt nem folytattak sem a település lakosságával, sem a szomszédos Pécs lakosságával. Tehát egy diktátumként jelent meg ez a döntés az Orbán-kormány részéről. S amikor az ellenzék fölhívta erre az elfogadhatatlan eljárásra a figyelmet, akkor a Fidesz politikusai beszéltek arról, hogy az ellenzék milyen populista. Majd néhány hónap múlva megjelent a politikai kormányzati kommunikációs direktíva, és igazából már semmi másról nem tudtak beszélni, csak a migráció kérdéséről, ugyanakkor ezzel összefüggésben nem a valós problémákról, nem az okokról, hanem kizárólag a tünetekről és a tüneti kezelés lehetőségeiről. Azt elismerem, hogy az Orbán-kormánynak annyiban volt egy minimális pozitív szerepe, legalábbis a tüneti kezelések kapcsán, hogy bizonyos európai uniós döntések vagy döntéskezdeményezések kapcsán egyfajta vitát generált, amiképpen legalább ez az ügy többek figyelmét felkeltette az európai politikában. Ugyanakkor azt is láthatjuk, én magam is láttam három év alatt Brüsszelben, amíg a Régiók Bizottsága tagjaként ott teljesítettem szolgálatot, hogy nem tudtak a magyar kormány politikusai sem a nemzetközi politikában túllépni az európai politikusok legtöbbjén, nem tudtak ezeknek a kérdéseknek az okaival foglalkozni, nem tudtak egy őszinte vitát nyitni, és ilyen módon teljes mértékben elmaradt erről a kérdésről a tartalmi vita. És azt kell mondani, hogy mi látjuk ökopolitikai pártként, látjuk az LMP tagjaiként, hogy ez a problémakör, a globális migrációs krízis problémaköre egy sokkal súlyosabb kérdés, és középtávon sokkal inkább fog mindannyiunkat érinteni, mint amiről egyáltalán a Fidesz-kormány beszél. [[13.30]] Azt kell mondanom, hogy ez egy súlyos mulasztás az önök részéről, hogy sem érdemi vitát nem kezdeményeztek, sem a megoldásokról nem kezdtek párbeszédet. Az elmúlt időszakban, az elmúlt hetekben, amióta megjelent az Országgyűlés előtt az Alaptörvény módosítása, illetve az úgynevezett Stop Soros módosítása, azt láttuk, hogy az az eljárás, amit követtek, az az eljárási mód, hogy egy salátatörvényben próbáltak megoldási javaslatokat kínálni teljesen oda nem illő elemek bevezetésével, azt bizonyítja, hogy önök egy olyan javaslatot kívántak letenni az asztalra, amit az ellenzék egészen biztosan nem fog tudni elfogadni. És nem éltek azzal a lehetőséggel, hogy őszintén, a valós problémákat feltáró vita által egy olyan javaslatot terjesszenek az Országgyűlés elé, amit esetleg valamennyi párt, valamennyi ellenzéki párt, adott esetben a teljes Országgyűlés egységesen tudott volna elfogadni, és ez adott volna egy nagyszerű kiindulópontot ahhoz, hogy egy európai szintű vitát, nyílt, őszinte vitát kezdeményezzünk a kérdésekről. Köszönöm.
Válaszadásra ismét Rétvári Bencéé a szó. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az ön felszólalásából kiderült, hogy ön nem ismeri el a déli kerítésépítés fontosságát. Donald Trump és Angela Merkel elismerték az elmúlt héten. Hát, együtt kell élnünk azzal, hogy Keresztes László Lóránt nem ismerte el. A kettő politikai súlyát pedig mindenki mérje föl.Ön arról beszél, hogy nincsenek konzultációk a bevándorlás kérdéséről. Lapozza föl, legyen szíves, a képviselőtársai 3-4-5 évvel ezelőtti, inkább 3-4 évvel ezelőtti mondatait, amikor azt mondják, hogy fölösleges a nemzeti konzultáció, fölösleges a népszavazás, nem kell erről ennyit beszélni, nem kell az állampolgárokat megkérdezni. Most meg ön azt mondja, hogy miért nincsenek megkérdezve az állampolgárok. Ahogy önt hallgattam, kicsit olyan, mintha ön híreket azóta kezdett volna el olvasni, amióta itt képviselő [[Derültség.]] , de az előtte lévő eseményekből mintha valahogy kimaradt volna. Arról beszél, hogy miért nincs nyílt beszéd erről. Tisztelt Képviselő Úr! Ha ön megnézi, 2015 óta Magyarország volt az, amely európai szinten és ha kellett, világszinten is a legőszintébben beszélt erről a kérdésről. Akár az Európai Parlamentben volt erről vita, akár az ENSZ-ben, akár bármelyik nemzetközi testületben, aki erről őszintén beszélt és nem a politikailag korrekt beszédmód különböző kifejezési formáit erőltette magára, hanem nyíltan elmondta azt, mit gondolt, és amit megoldásnak is gondolt, az pontosan Magyarország. Ön azt mondja, hogy ez egy hatalomtechnikai eszköz. Tisztelt Képviselő Úr! Az emberek érdekei szerinti kormányzás, ha ezt ön pejoratíve mondja hatalomtechnikai eszköznek, akkor a lelke rajta, de mi ezt a demokrácia lényegének gondoljuk. Ha az emberek egyértelműen azt szeretnék, hogy Magyarországot a magyarok országának őrizzük meg, egy keresztény kultúrájú nemzetnek, akkor mi ennek meg fogunk felelni. És nem azt keresgéljük, hogy ki az, akinek sok pénze van, és ezzel ellentétes dolgokat gondol, és majd azoknak próbálunk meg megfelelni. Mint ahogy teszi ezt, mondjuk, az ön pártelnöke, Szél Bernadett, aki olyanokat mondogatott az ön által idézett időszakban, hogy ilyen kihívások lesznek az egész században, ha elkezdünk riogatni, ha elkezdünk arról beszélni, hogy lezárjuk a határokat, azzal semmire sem fogunk menni. Ezt mondta az ön pártelnöke. Azt is mondta, amit ön is mondott most itt a felszólalásában, hogy Magyarországon a bevándorlás nem probléma, nincs menekülthullám. De azt is elmondta még az RTL Klub híradójának, hogy gyakorlatilag most már napi szinten olyan témát hangosít fel a médiában a Fidesz-KDNP-kormány, amivel Magyarországnak jelenleg nincs problémája. Ha csak az utolsó részt nézem, akkor azért nincs problémája ezzel Magyarországnak, mert kiépítettük a határzárat, amit önök persze nem támogattak, mert nem támogatták, hogy a déli határon kerítést létesítsünk, nem támogatták, hogy jogi határzár és jogi szigorítás legyen, itt a parlamentben. Nem szavazták meg, hogy Magyarország az Európai Bíróságon támadja meg az kötelező betelepítési kvótákat, nem szavazták meg a betelepítési kvótákat tiltó alaptörvény-módosítást, és a népszavazásnál sem álltak ki a betelepítési kvóták ellen. Tehát ha önökön múlt volna, akkor ennek a mondatnak a második része, hogy Magyarországnak jelenleg nincs problémája, nem állna fönn; mert Magyarországnak ugyanolyan problémája lenne, mint Ausztriának vagy Olaszországnak, ahol kormányokat söpör el az a fajta elégedetlenség az emberek részéről, hogy nem az ő érdekeit képviselik a kormányok, hanem valamilyen, kicsit fantomizálódott brüsszeli vagy Soros György hálózatához tartozó érdekcsoportok érdekeit járják ki. Mi viszont az emberek érdekében szeretnénk eljárni. Az pedig csak hab a tortán, amit az ön pártelnöke a Nemzetbiztonsági bizottság ülésén mondott, hogy a kerítés nem humánus és egyáltalán nem jelent megoldást a menekültkérdésre. Tisztelt Képviselő Úr! Úgy látom, és most már egyre több európai és amerikai vezető is úgy látja, hogy Magyarország választotta ebben a kérdésben a helyes utat. Az olyasfajta torzításait meg visszautasítom, hogy bármifajta állomás létesült volna Pécs környékén. Nem állomásokkal, hanem kerítésépítéssel próbáltuk ezt a problémát orvosolni, és ez utóbbi volt a sikeres. Ezt bizonyítják az elmúlt évek. Az LMP számára viszont, azt hiszem, Schiffer Andrásnak is volt egy-két megfontolandó tanácsa. A pártpolitikának pontosan addig van értelme, üzeni ezt a még az LMP-ben maradottaknak ő, aki alapító elnökként elhagyta a pártját, mert a párt elhagyta az elveit, tehát a pártpolitikának pontosan addig van értelme Schiffer András szerint, amíg jól azonosítható morális céloknak rendeljük alá a taktikai szempontokat, és nem fordítva. Az önök európai parlamenti képviselője viszont sorozatosan arról nyilatkozott, hogy márpedig európai kötelező kvótákra van szükség és más megoldás nincsen. Azt is mondta az önök korábbi pártelnöke, hogy az LMP nem kínált föl a magyar emberek számára narratívát, sem jövőképet, sem semmilyen egységes irányt, és az elmúlt hónapokban az LMP politikája számára vállalhatatlan volt, mert nagyítóval sem különböztethető meg az ön körül ülő többi párttól. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most az MSZP képviselője, Bangóné Borbély Ildikó következik: „Más a Fidesz kommunikáció és más a magyar valóság” címmel. Parancsoljon, képviselő asszony!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! 2018 a családok éve lesz, mondta tavaly a miniszterelnök. Végül is igaza volt, a rokonai 1,5 milliárd forint osztalékot vettek fel, négy év alatt közel 4,4 milliárdnyi jövedelemhez jutottak így. Minden gyerek kapott egy játszóteret, Orbán Ráhel a foci helyett a divatot választotta, csak ő a divat diktátora lesz, nem az országé. Másik gyermeke egyházat alapított, és ki tudja, milyen vallás igéjét hirdeti az országban.Miközben együtt ünnepelhetjük az Orbán család évét, aközben sokak szívják a fogukat, hogy miből fizessék ki a gyermekük nyári táborát, miből iskolázzák gyermeküket, miből finanszírozzák egyetemre járó gyermekük lakhatását, egyáltalán miből éljenek meg. Ha elnézzük a 2019. évi költségvetés tervezetét, lényegében jövőre sem változik semmi. A gazdagoknak még jobb lesz, a nagy többségnek még rosszabb, miközben felesleges beruházásokra megy el az adófizetők pénze: sportcsarnokok, stadionok, felcsúti kisvasút. Mondhatnánk azt is, hogy jövőre is a haverok és a gazdagok biztonságban, a szegények létbizonytalanságban tartása a célja a kormánynak. A kormány 4,1 százalékos növekedés ellenére sem hajlandó többet áldozni a GDP arányában a jóléti kiadásokra, sőt egyre kevesebbet költ egészségügyre, oktatásra, a családok, a munkanélküliek, az idősek, a szegények támogatására, miközben mindenki tudja, hogy brutálisan növekszik az infláció. A kormány arról beszél, hogy milyen családbarát intézkedéseket fog megvalósítani. Igen ám, de mindez kinek kedvez? Emeltéke az elmúlt nyolc évben a családi pótlékot, a gyest, az anyasági támogatást? Nem! Jövőre ezeket az ellátásokat már 11. éve változatlan összegben fogják utalni a magyar családoknak. A nehézségekkel küzdő gyermekes családok továbbra sem részesülnek a gazdaság növekedéséből. Az előirányzatok összege pedig szinte minden esetben csökken. Azt is mondhatjuk, látjuk, hogy nem születik több gyermek, sőt drasztikusan csökken Magyarország lakossága. Családi pótlékra közel 5 milliárd forinttal jut kevesebb, gyesre majdnem 800 millió forinttal, gyetre több mint 0,5 milliárd forinttal, a babakötvény utalási összege továbbra is változatlan marad. De ami ennél is kirívóbb, hogy a kormány egyik büszkeségére, a gyermekétkeztetésre jövőre kevesebb pénz jut, mint idén, miközben egyre emelkednek az üzemanyagárak és az élelmiszerárak is. A gyermekétkeztetés támogatására jövőre 330 millió forinttal kevesebb jut. Ráadásul összevonták az idén még külön összegekkel szereplő, a rászoruló gyermekek szünidei étkeztetésének támogatása című sort és az intézményi gyermekétkeztetési támogatás című előirányzatokat. Így nem tudni pontosan, mekkora összeget terveznek összesen a nehéz körülmények között élő gyermekek szünidei támogatására. A szociális támogatások nagy része változatlan. Az ápolási díj alapösszege jövőre nem változik, a közgyógyellátás egy főre jutó keretösszege sem nő továbbra sem. A járási segélyekre szánt keret 332 millió forinttal csökken jövőre. A rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény évi kétszeri utalási összege is változatlan marad. Nem jut több jövőre a gyermekvédelmi lakásalap támogatására sem. A különböző szociális, társadalmi, civil és nonprofit szervezetekről, fogyatékosszervezetekről is beszélünk, jövőre sem számíthatnak nagyobb állami támogatásra. [[13.40]] Ennyit arról, hogy jövőre minden családnak jobb lesz. A jövő évi költségvetésben megint százmilliárdok mennek el felesleges beruházásokra, ami nemcsak arra jó, hogy a haveroknak osztogassák a pénzt, hanem ténylegesen mondhatjuk, hogy a fideszes haverok elköltik a költségvetés támogatásait. Jellemző, hogy a „szegénység” szó meg sem jelenik a költségvetés általános indoklásában. Nagyon jól tudjuk, hogy az önök számára ez a szó nem is létezik, kitörölték a szótárukból. A Fidesz úgy tesz a költségvetésben is, a 2019-es költségvetésben: ha valamiről nem beszélünk, akkor úgy van, mintha nem is létezne. Csak, kedves képviselőtársaim, attól, hogy önök nem beszélnek a szegénységről, nem beszélnek arról, hogy lopnak, arról mindenki tud, és Magyarországon ez a valóság. Köszönöm szépen, elnök úr.
Válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Ami a családok évét illeti, ez a kormány már nem idéntől kezdve, hanem sokadik éve adókedvezményekkel segíti a családokat, ön erről nem beszélt. A fiatal házasok is kapnak adókedvezményt, azok is, akik gyermeket nevelnek; aki több gyermeket nevel, azok többet kapnak; otthonteremtési programmal is segítjük őket. Ezzel vetettünk véget annak a korszaknak, amit a devizahitelezés jellemzett, aminek egyébként önök engedtek teret. Ezt bántóan kihagyta a felszólalásából. [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Háromszor annyi pénz áll rendelkezésre most gyermekétkeztetésre, mint a baloldalinak mondott szocialista kormány idejében. Erzsébet-táborban, táborokban több tízezer gyermek nyaralhat, egyre többen tehetnek így. Ilyen tábor ötlete önöknek még csak eszükbe sem jutott. Ennyit a családok évéről.Sok kérdést említett, sok témakört, ezért engedje meg, hogy én is általánosságban reagáljak. Tegnap az egyik baloldali elemző azt írta a Facebook-oldalára, hogy az MSZP elnököt választott, és annyit tett hozzá, hogy: de minek? Mi ezzel abból a szempontból nem értünk egyet, hogy minden egyes tisztújítás egyébként esély az újrakezdésre, és szerintem az MSZP esetén is így van ez, tehát jó munkát kívánunk az újonnan megválasztott elnökségnek. De még mielőtt az újrakezdés, a baloldali újrakezdés gondolata, hangulata túlságosan ránk telepedne, engedje meg, hogy azt mondjam, hogy a mostani felszólalásából is, illetve az MSZP-kongresszusból is az látszik világosan, hogy a baloldalon minden marad a régiben. Semmi sem változik, legkevésbé a politikájuk, illetve a felszólalásaik lényege. Ugyanis ez az MSZP a régi-új szereplőket elnézve ugyanaz a bevándorláspárti, megszorításmániás MSZP, mint amilyen az előző volt, és egyébként éppúgy elnézi a korrupciót a sorai között, mint az előző vezetés. Ami az ország állapotát illeti, amióta önök nem kormányoznak, azért történt pár dolog Magyarországon. Ez az ország nem kevés eredményt tud felmutatni; engedje meg, hogy párat kiemeljek. Több mint 700 ezer új munkahely jött létre. Ezt azért mondom külön, mert ez a legrövidebb út, ez a legrövidebb kiút a szegénységből, ha mindenkinek lehetőleg van munkája. Az Eurostat szerint közel 800 ezerrel csökkent a szegénységnek kitett emberek száma, a minimálbér 88 százalékkal nőtt, a szakmunkás-minimálbér pedig megduplázódott, közben a nettó átlagkereset 60 százalékkal nőtt az önök utolsó kormányzati évéhez képest. Azt már említettem, hogy a kormány megszüntette a devizahitelezési rendszert, közben csökkentek az energiaárak, csökkent az alapvető élelmiszerek áfája, az idősek már kaphatnak a gazdaság teljesítményének köszönhetően nyugdíj-kiegészítést és nyugdíjprémiumot, és egyébként, amint mondtam, háromszor annyit költhetünk gyermekétkeztetésre, mint az önök idejében. Amit az oktatásról és az egészségügyről mondott, az egész egyszerűen nem állja ki a valóság próbáját. Oktatásra 428 milliárddal, egészségügyre pedig 550 milliárddal költünk többet a szocialista kormányzáshoz képest. Ezt önök is nagyon jól tudják. Önök most egyébként a kongresszus után szolgáltató MSZP-ről és szociáldemokráciáról beszélnek, de jól tudjuk, hogy milyen szolgáltatást nyújtottak akkor, amikor még önök voltak kormányon. Hol volt az önök szociális érzékenysége akkor, amikor duplájára nőtt a munkanélküliség a baloldali kormányzás alatt? Vagy amikor százezrek kerültek utcára azért, mert önök lapátra tették őket? Vagy amikor százezrektől vettek el egyhavi bért, idősektől, munkavállalóktól is? Miért nem voltak ilyen gondoskodóak akkor, amikor százezrek kerültek adósságcsapdába a devizahitelezés miatt? [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Amikor önök kormányoztak, és ez a legsúlyosabb dolog, sokkal jobban megérte munka helyett segélyből élni. Na, ez mindenről szól, csak az emberi méltóságról nem, ami egyébként a baloldalnak elvileg annyira fontos! Sokat beszélnek mostanában oktatásról és egészségügyről is, mindezt úgy, hogy egy rakás iskolát zártak be, az egészségügyet pedig nemes egyszerűséggel fizetőssé akarták tenni ön is nagyon jól tudja. És ha lehetőséghez jutnának, akkor most is pont ugyanezt tennék. Mindez azt jelenti, hogy az MSZP-t továbbra is teljesen hidegen hagyja a választás üzenete, az, hogy a biztonság az első, ami nemcsak a bevándorlási válságra vonatkozik, hanem az anyagi biztonságra is. Tehát ez az MSZP ugyanaz az MSZP. Nem új, hanem ugyanaz a régi alakulat, amely már többször csődbe vitte az országot, és továbbra is megszorításmániás. Egyáltalán nem tudja megvédeni Magyarországot, valószínűleg azért, mert nem is akarja. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Tordai Bence következik, a Párbeszéd részéről: „Tényleg?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz-KDNP sokadszor csúfolja meg az alkotmányosságot, de a saját Alaptörvényét is. Mondanám, hogy rossz vicc, ahogy a keresztény kultúra védelmét a módosítás módosításaként egy éjszaka alatt belepasszírozták az Alaptörvénybe, nem sokkal a hajléktalanok betiltása mellé. Rossz vicc, amit biztos maguk sem vesznek komolyan. De az a helyzet, hogy az egész fideszes pártállami Alaptörvény egy rossz vicc, amit maguk nagyon is komolyan vesznek. Tehát egy pillanatra vegyük mi is ezt komolyan, és kezdjük az elején!Európa és benne Magyarország nem vegytisztán keresztény kultúrájú ország, hanem egyaránt építkezik az ókori demokráciák, a zsidó-keresztény kultúrkör és a felvilágosodás hagyományaiból. Azt értem, hogy a Fidesztől végtelenül idegen a demokrácia, ezért kihagyták a saját különbejáratú pártállami Alaptörvényükből. Azt is értem, hogy a felvilágosodás eszméje is távol áll attól a rezsimtől, amely újra a szellemi sötétségbe akarja borítani hazánkat. De akkor nézzük a kereszténységet! Annál is inkább, mert amióta rájöttek, hogy az illiberális állam rettentően kínos kifejezés, azóta az egész rezsimet kereszténydemokráciaként próbálják eladni. Előrebocsátom, jómagam ateista vagyok, de nagyra értékelem azt a radikális baloldali humanista társadalomfilozófiát, amit Jézus Krisztus képviselt. És fordítva: ha Jézus ma élne és szétnézne Magyarországon, minden bizonnyal keblére ölelné a hozzánk hasonló tisztességes emberbarátokat, és adna egy-egy beutalót a pokol legmélyebb bugyraiba a kormányzati politika kiszolgálóinak. [[Moraj, közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Mert a maguk politikája szöges ellentéte a keresztényi elveknek, mégsem átallják magukat és kormányzásukat keresztényinek nevezni. A Fidesz politikája a gyűlöletkeltésről és a félelemkeltésről szól. A kereszténység második fő parancsa viszont így hangzik: „Szeresd felebarátodat, mint önmagadat!” János apostol első levelében ehhez azt teszi hozzá: „A szeretetben nincs félelem, sőt a teljes szeretet kiűzi a félelmet; mert a félelem gyötrelemmel jár, aki pedig fél, nem lett tökéletessé a szeretetben.” A Fidesz most betiltja a hajléktalanokat, üldözi a menedékkérőket, politikája következetesen sújtja a szegényeket és a betegeket. Mit mond erről maga az Úr a Bibliában? Ézsaiás könyve 58. fejezete szerint: „Oszd meg kenyeredet az éhezővel, vidd be házadba a szegény hajléktalant, ha meztelen embert látsz, ruházd fel, és ne zárkózz el testvéred elől!” „Ha majd senkire sem raksz jármot, nem mutogatsz ujjal, és nem beszélsz álnokul, ha falatodat megosztod az éhezővel és jól tartod a nincstelent, akkor fölragyog a sötétben világosságod, és homályod olyan lesz, mint a déli napfény.” Jézus pedig ezt mondja Máté evangéliumának 25. fejezetében: „Jöjjetek Atyám áldottai, örököljétek az országot, amely készen áll számotokra a világ kezdete óta, mert éheztem és ennem adtatok, szomjaztam és innom adtatok, jövevény voltam és befogadtatok, mezítelen voltam és felruháztatok, beteg voltam és meglátogattatok, börtönben voltam és eljöttetek hozzám.” Akkor így válaszolnak neki az Igazak: „Uram, mikor láttunk téged éhezni, hogy enned adtunk volna, vagy szomjazni, hogy innod adtunk volna? Mikor láttunk jövevénynek, hogy befogadtunk volna, vagy mezítelennek, hogy felruháztunk volna? Mikor láttunk betegen vagy börtönben, hogy elmentünk volna hozzád?” A Király így felel majd nekik: „Bizony mondom nektek, valahányszor megtettétek ezeket akár csak eggyel is az én legkisebb testvéreim közül, velem tettétek meg.” És végezetül, a Fidesz politikája leginkább arról szól, hogy lopnak. Lopnak mindenből és mindenkitől, lopnak éjjel és nappal. [[13.50]] Mit üzen nekik is Pál apostol az efezusiaknak írt levelében? „A tolvaj többé ne lopjon, hanem inkább dolgozzék, és saját keze munkájával szerezze meg a javakat, hogy legyen mit adnia a szűkölködőknek.” Köszönöm. [[Kocsis-Cake Olivio tapsol.]]
Soltész Miklós államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Először is én köszönöm szépen azt az üzenetét, amit itt elmondott mindenki előtt; teljesen természetes az, ha valaki vállalja a világnézetét, arra büszke is, és el is fogadja a közösség. Szerintem ez egy természetes dolog.Annak is örülök, hogy ön bibliai idézeteket hozott az Országgyűlés elé. Azt kell mondanom, hogy ez egy lépés az ateizmusból a kereszténység irányába [[Tordai Bence közbeszól.]] , mindenképp jót tesz sok-sok embernek, és a történelem, a kereszténység kétezer éves történelme azt mutatta, hogy sok mindenki átment azon az úton, amin talán ön a mai idézeteivel elindult. Hogy ki kelt gyűlöletet, én erre nem szeretnék kitérni, de amit ön mondott, az többszörösen is butaság; először is, hogy a hajléktalanokat be akarjuk tiltani. Vagy magyarul nem jól fogalmaz, és magyarul nem érti a fogalmakat, vagy pedig szándékosan összekeveri, és olyat akar állítani, ami nettó hazugság. Azért mondom ezt, mert hajléktalanokat senki nem tud betiltani, a világ leggazdagabb országai közé tartozó Svájc sem, Németország sem, az Amerikai Egyesült Államok sem. És nem a hajléktalanokat akarja betiltani senki, maximum a hajléktalanságon akar változtatni, segíteni. Ami Magyarországon az elmúlt években történt, azt gondolom, egy hatalmas nagy változás volt, szükség volt a korábbi évtizedek szemléletbeli változására, szükség volt arra, hogy 2010 óta egy teljesen más hajléktalanpolitikát és szociálpolitikát folytasson ez az ország. Az nem megy, azt mindenki nagyon jól tudja, hogy az nem normális, hogy miközben milliárdokat fordítunk a hajléktalanság kezelésére, és ebben benne van a munkahelyteremtés, amiről az előbb az államtitkár úr beszélt, az a 700 ezerrel több munkahely, amit teremtettünk az elmúlt nyolc év alatt; ebben benne van az, hogy a hajléktalanotthonok nagy részében most már nemcsak szállást, élelmet, adott esetben melegedési lehetőséget kapnak a hajléktalanok, hanem lehetőséget arra is, hogy visszatérjenek abba az életbe, ahová egyébként a nagy többség vissza kíván térni. Az nem normális dolog egy országban, hogy egy ország egyébként még a szocialisták közreműködésével felépítette a világ legdrágább metróját, a 4-es metrót, majd ezek után a 4-es metró összes kijárata, az összes aluljáró mocskos, szennyezett, ott alszanak, és az emberek, akik százezer számra veszik igénybe a közlekedési cég szolgáltatásait, nem tudnak kijönni. Ön szerint ez normális? Míg egyik oldalon fölépítünk hajléktalanszállókat, míg egyik oldalon megújítunk hajléktalanszállókat, miközben több a kapacitás a hajléktalanterületen, másik oldalon pedig emberek százai és ezrei hevernek a mocsokban, és fertőzik meg mindazokat, akik adott esetben kisgyermekkel mennek oda, akik adott esetben súlyos betegségben szenvednek, akik adott esetben valamilyen kezelésen kell hogy átessenek, mert éppen rákbetegek. Ön szerint ez normális, hogy egyik oldalról megvan a lehetőség, másik oldalon pedig nem élünk vele, és az egész ország szennyezett? Nem normális! Ezt elismerik a hajléktalanokat kezelő szervezetek, ezt elismerik a karitatív szervezetek. S ha már ön a Bibliából idézett több területen keresztül és több idézeten keresztül, én nem akarom Pál apostol szavait szó szerint értetni, mert sokan kiforgatják azt is, de mégis azt mondta: aki nem dolgozik, ne is egyék. Nem erről van szó. Mi pontosan azt a bibliai parancsot követjük, hogy akit lehet, megtanítunk halászni, és nem halat adni. Akit lehet, kimentünk abból a nyomorból, amiben él, nem pedig ott tartani abban a nyomorban, az ország és mindenkinek a szégyenére. Ami balhét önök ebből csinálnak, higgye el, hogy megint csak az a néhány ezer vagy néhány száz, Facebookon jelentkező, liberális társaság, akiknek egyébként fogalmuk sincs, hogy az ilyen élethelyzeteket hogyan kell kezelni. Az embert méltóvá kell tenni az emberiséghez való kapcsolatára, azt is, aki kiesett a környezetéből, és azt az embert, aki hajléktalan, ugyanúgy a méltóságában kell tisztelni, szeretni, de nem úgy, ahogy önök teszik, hanem igenis azon a segítségnyújtáson keresztül, amire a pénz, a támogatás, az ember, a karitatív szervezetek, az állami szervezetek megvannak. Köszönöm szépen a felszólalását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A KDNP részéről Vejkey Imre képviselő úr kér szót: „Mit tesz Magyarország az üldözött keresztények megsegítése érdekében?” címmel. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezékiel próféta könyvében olvashatjuk, hogy ha az őrálló látja jönni a fegyveres ellenséget, de nem fújja meg a kürtöt, és nem figyelmezteti a népet, akkor Isten tőle kéri számon az elveszett emberi életeket. Isten őrállókká rendelt bennünket, s mi megfújtuk a kürtöt. Rávilágítottunk arra, hogy a szélsőséges iszlám irányzatok térnyerése a világon mindenütt veszélyt jelent a keresztényekre. Jelenleg a kereszténység a legüldözöttebb vallás a világon, ugyanis a világ 108 országában 215 millió ember szenvedi el az üldözés valamilyen formáját.Érdekes módon a magukat jogvédőnek álcázó szervezetek és a balliberális média képviselői valahogy nem tartják fontosnak, hogy a keresztényüldözésről beszámoljanak. Az elmúlt években elkövetett keresztényellenes támadások és terrorcselekmények nemcsak a vallásukat gyakorló, rendszeresen templomba járó embereket veszélyeztetik, de a keresztény többségű, keresztény kultúrájú és történelmű országok minden állampolgárát is. A szélsőségesek célja a keresztény kultúra és civilizáció eltörlése. Ennek része a keresztény kulturális örökség megsemmisítése, ugyanis a szélsőséges irányzatok célja az, hogy úgy a keresztény templomokat, mint a keresztény művészeti alkotásokat szisztematikusan megsemmisítsék, ahogyan azt sajnos az elmúlt évek közel-keleti példái során már láthattuk is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Iszlám Állam nevű dzsihádista terrorszervezet azonban nemcsak a templomokat és a keresztény kultúrát pusztítja szisztematikusan, hanem magát a Krisztus-hívő embert is, és megpróbálja megfélemlíteni az egész zsidó-keresztény világot. Ezért a terrorszervezetek nemcsak Irakban és Szíriában végeztek szörnyű pusztítást, hanem jelen vannak Afrikában is, és közük van a nyugat-európai terrortámadásokhoz is, amelyek már napi szinten követelnek áldozatokat számtalan felháborító, véres merénylet. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az iszlám által elfoglalt területekről menekülniük kellett a keresztényeknek. Akik nem menekültek, azok vértanúk lettek, mert kegyetlenül lemészárolták őket saját otthonaikban, saját szülőföldjükön. A kivégzettek bűne mindössze annyi volt, hogy keresztények voltak, és nem tagadták meg keresztény hitüket. Az üldözött keresztények nem a jobb életszínvonal miatt útra kelő, illegális migránsok, hanem valóban menekültek, akiknek az élete veszélyben forog. Ők nem berúgták a kerítést, hanem bebocsátást kértek. Igazolni tudták személyazonosságukat, együttműködtek a hatóságokkal, és tiszteletben tartják a befogadók törvényeit. Legtöbbjük egyébként nem jött Európába, hanem szülőföldjéhez közeli országba menekült, s ott várta, ott várja, hogy a harcok véget érjenek, mert amint lehet, vissza akar térni saját falujába, saját szülőföldjére. 2016-ban a Magyar Országgyűlés ötpárti határozatot fogadott el a keresztényüldözés és a közel-keleti, valamint az afrikai népirtás elítéléséről, továbbá az üldözöttek támogatásáról. A határozatot követően egy hónap múlva a magyar kormány létrehozta az üldözött keresztények megsegítéséért felelős helyettes államtitkárságot, mely nemzetközi szinten is élen járó kezdeményezés. Az elmúlt években számos magas rangú, közel-keleti, keresztény egyházi vezető járt Budapestben. Ők abban kértek segítséget, hogy az otthon maradást, illetve a hazatérést, újjáépítést segítsük. [[14.00]] Ha az elüldözött keresztények nem térnek vissza hazájukba, akkor olyan helyen szűnhet meg a kereszténység jelenléte, tisztelt hölgyeim és uraim, ahol akár kétezer éve is már jelen van. Kérem, hallgassanak a szívükre, és személy szerint tegyenek meg mindent az üldözött keresztények érdekében, mint ahogyan azt Magyarország Kormánya is megteszi. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]]
A válaszadásra ismét Soltész Miklós államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen az ön hozzászólását is, az Országgyűlés eddigi munkáját és természetesen mindenkinek a munkáját, akik eddig az üldözött keresztények érdekében sokat tettek, és a megmentésük érdekében sokat tettek. Összetett a probléma, és közel három év óta érezzük ennek a súlyosságát, ami leginkább a migrációban öltött testet, és ebben a magyar válasz teljesen egyértelmű; teljesen egyértelmű, és mondhatni azt, hogy kétfelé végezzük a munkánkat: az egyik az, hogy megőrizzük az ország biztonságát, ennek egy következő lépése lesz a Stop Soros törvénynek a megszavazása, a kérdés az, hogy az ellenzék ebben segítséget foge nyújtani a magyarság megvédésében, az itt élő nemzeteknek a megvédésében, és ezáltal abban is, hogy segíteni tudjunk, de helyben, és ez a másik feladatunk. Annak idején, amikor elindult ez a hatalmas nagy invázió, akkor nagyon sok keresztény vezető, pátriárkák, püspökök, érsekek érkeztek Magyarországra, és mindannyian egyöntetűen egy irányban kérték azt, hogy helyben segítsünk, ne csábítsa el Nyugat-Európa és Európa az ott élő keresztényeket, ne ürítsük ki a Közel-Keletet, és ne jöjjenek el végleg onnan, mert valóban az a kultúra, a vallás és az a közösség, az teljes mértékben megszűnik. Néhány számot hadd soroljak fel önöknek, amely megdöbbentő száz év távlatában! Az egyik az 1910-es adat lesz, a másik a 2010-es, a 2010-es óta sajnos tovább romlott a helyzet. Libanonban 1910-ben még 77,5 százalék volt a keresztények aránya, ma, 2010-ben 34,3 százalék; Törökországban 21,7 volt, most 3,3 százalék; Szíriában 15,6 százalék volt, most 5,2; Irakban 6,3, most 1,4 százalék; Egyiptomban 18,7, most 10,1 százalék. És még egyszer hangsúlyozom, hogy ezek 2010-es adatok, és ezért megdöbbentő az, hogy sokan Európa-szerte nem figyeltek fel ennek a veszélyére, erre a szörnyű népirtásra, amit a keresztények ellenében különböző országokban hajtottak végre. Mi, amit tudunk segíteni, az egyértelmű, nyilván a magunk erejétől fogva és lehetőségeinket kihasználva sok mindenkin és sok mindenen segítettünk. Segítünk Irakban, Szíriában, Libanonban, Egyiptomban is, de Nigériában is. Segítjük az asszír keleti egyházat, a szír katolikus egyházat, a melkita katolikus egyházat, a káld katolikus egyházat, a kopt keresztényeket, a szír ortodoxokat, illetve hozzáteszem a Közel-Keleten lévő protestáns keresztény egyházakat is. Nagyságrendileg 2,5 milliárd forintból felújítottunk vagy újjáépítettünk templomokat, kórházakat, lakóházakat, hogy vissza tudjanak települni és költözni mindazok, akik egyébként adott esetben a környékre menekültek el. És ugyanilyen fontos program részünkről az is, hogy azokat a fiatalokat, akiket a vezetőik kérnek, hogy jöjjenek el Európába tanulni, majd utána visszamennek, és a megmaradást szolgálják, ösztöndíjprogramon keresztül segítjük. Én azt tudom mondani, hogy a migrációban most már rengeteg ország követi Magyarországot, követi Olaszország, követi Ausztria. Ahhoz képest, hogy milyen gyalázatot mondtak el Ausztria vezetői három éve, két éve rólunk, ahhoz képest teljesen megváltozott a környezet, ugyanez igaz Olaszországra, és most már hallottuk néhány nappal ezelőtt Merkel kancellár asszony is megváltoztatta a véleményét, és azt mondta, hogy Magyarország védi akár Németországot is azzal, hogy kerítést építettünk. És ez a biztonság egyben biztonságot és utat is mutathat Nyugat-Európa gazdagabb országainak, akiknek azért lenne miből és mit segíteniük, hiszen ha belegondolunk, akár a fegyverexportban, akár a korábbi megszállások, forradalmak kirobbantásában igenis vastagon benne voltak, márpedig hogyha valaki egy országot valamilyen módon kizsákmányol, illene mégiscsak visszafordítani oda a támogatásokat. [[Zaj.]] Remélem, hogy a keresztény üldözötteknek a megsegítésében is, mint ahogy a határvédelemben is, a migráció kezelésében is, Magyarország élen járt, és ebben segíteni fognak mindazok az országok, amelyek eddig is most már mögénk álltak. Mindamellett pedig az ellenzéknek hatalmas nagy a felelőssége, mert az előző kérdésben nem segítettek, az pedig nem megoldás, amit mondjuk, Gyurcsány Ferenc csinált, hogy néhány napig a kamerák előtt [[Az elnök csenget.]] befogadott embereket, majd utána persze valószínűleg utcára tette őket; nem ez a megoldás. Köszönöm szépen a felvetést. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Vadai Ágnes közbeszól. Folyamatos zaj. Egy hang: Csss!]]
Köszönöm a segítséget. [[Derültség.]] Az utolsó napirend előtti felszólalás következik, Kocsis Máté frakcióvezető úr részéről, a Fidesz képviselőcsoportja vezetőjeként: „Költségvetés az Európai Unióban és Magyarországon” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Két költségvetésről indult, illetve indul vita a következő napokban. A magyar kormány az elmúlt héten benyújtotta a magyar költségvetés tervezetét, annak középpontjában a biztonság megőrzése, a gazdasági növekedés fenntartása, a családok támogatása és a teljes foglalkoztatás elérése van. Meg kell őrizni Magyarország pénzügyi stabilitását, emellett az emberek akaratát érvényesítve garantálni kell Magyarország biztonságát, a határvédelmet és az illegális migráció elleni küzdelmet. A kormányzat 2019-re 4,1 százalékos gazdasági növekedéssel számol, folytatódik az adócsökkentés iránya, és az előrejelzések szerint a reálkeresetek is jelentősen nőnek a következő esztendőben. Erre tekintettel 2 százalékkal csökken a szociális hozzájárulási adó mértéke, ezzel mintegy 100 milliárd forint marad a magyar vállalkozóknál. A családok támogatása némileg vitába szállva Bangóné Borbély Ildikó képviselőtársammal az egyik kiemelt területe a költségvetésnek. Folytatja a kormány a családi otthonteremtés támogatását, a CSOK-ra jövőre 242 milliárd forint jut, megmarad a gyes, a gyed extra, és 20 ezer forintra emelkedik a kétgyermekes családok adókedvezménye. Nemcsak a gyermekvállalást, de a gyermeknevelést is támogatja a kormány, bővülnek a bölcsődei férőhelyek is. Az általános tartalék és a hiánycél teljesítéséhez kötött biztonsági tartalék összegét a másfélszeresére emeli a kormány, emellett nem csökken egyetlenegy szakterület költségvetése sem, egészségügyre 101 milliárddal, biztonságra pedig 156 milliárddal több jut jövőre. Ezzel szemben áll az Unió költségvetése, és ha Tordai képviselőtársam a Bibliából idézett, hasonló logika mentén az Unió költségvetéséről szeretnék beszélni. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Megkezdődtek a viták erről is, az Unió talán idejekorán benyújtott költségvetéséről, amely homlokegyenest szemben áll a magyar tervezet céljaival, szándékaival, több probléma is van vele. Az egyik az, hogy kevesebb forrás jut egy sor területre, csak a migráció és a brüsszeli bürokrácia támogatása nem csökken. Árulkodó jel, hogy most már nem határvédelemről beszél a tervezet, hanem migrációról és határmenedzsmentről. Azt is tudjuk, hogy a britek kilépésével kisebb lett a torta, kevesebb pénz áll majd a tagállamok rendelkezésére, ezért a felelősség a brit kilépésért is Brüsszel elhibázott politikáját terheli. De az egyik legmegdöbbentőbb, hogy visszaköszön az a Soros György-féle javaslat is, amely 30 milliárd eurós Marshall-tervet szorgalmazott, a fókuszában a migrációval, a brüsszeli javaslat migráció és az előbb említett határmenedzsment fejezete pedig 35 milliárd euróról beszél kísértetiesen azonos számok. További eurómilliárdokat akarnak költeni a kohéziós és szociális forrásokból a már Európában tartózkodó migránsok integrálására. Brüsszel költségvetési javaslatának céljai ellentétesek a magyar és az európai érdekekkel, éppen ezért azt elutasítjuk, azt pedig végképp, hogy a 2021-27-es időszakra vonatkozó költségvetésről idejekorán pusztán azért döntsenek, hogy a bevándorlással kapcsolatos szempontjaikat még a jövő évi európai parlamenti választások előtt minél inkább érvényesíteni tudják. [[14.10]] Azt is elutasítjuk, hogy a kisebb gazdaságoktól a nagyobbakhoz csoportosítana át forrásokat a javaslat. A javaslat bünteti a teljesítményt, és nem lehet nem észrevenni, hogy a V4-es országokat, a közép-európai országokat érinti a leghátrányosabban, azokat, amely tagállamok homlokegyenest másképp gondolkodnak ebben a kérdésben, mint Brüsszel. Azt sem tartjuk szerencsésnek, hogy azokat is dotálja a javaslat, akik nem tartják a költségvetési fegyelmet és az uniós jogot sértő gazdaságpolitikát folytatnak. Szerintünk fair költségvetésre van szükség az Unióban, amely a veszteségeket korrekt módon osztja el. Éppen ezért nem támogatjuk azon javaslatokat, amelyek az európai polgároktól vesznek el forrásokat a migránsok számára. Bizonyára hallottak önök is arról a hajóról, amely az elmúlt héten komoly vitát váltott ki Franciaország és Olaszország között, és talán a költségvetés kapcsán érdemes megemlítenünk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy sokkal jobban járna el, helyesebben járna el Brüsszel, ha az ilyen Soros-hajók amelyek migránsok ezreit szállítják Európába elleni fellépésre költene sokkal többet, és sokkal jobban járna el, helyesebben járna el az Európai Unió, ha nemcsak a pénzügyi [[Az elnök ismét csenget.]] , de a szabályozási korlátját is megtalálná a Soros-hajók bejövetelének. Köszönöm, elnök úr, a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! A magyar ellenzéken kívül gyakorlatilag már csak kevesen próbálják meg letagadni azt a nyilvánvaló tényt, hogy ma Európában a biztonság lett a meghatározó politikai kérdés, a legfontosabb politikai kérdés, és ezzel összefüggésben valóban a migrációs válság. Ezt mutatják a választási kampányok, a választások eredményei és egyébként a belpolitikai viták is, elég megnézni, hogy Németországban milyen vita robbant ki az egyébként szövetséges kormánypártok között. És ennek a kérdéskörnek valóban egy sokatmondó szimbóluma lett az Aquarius nevű, migránsokat szállító hajó ezekben a napokban. Arról van szó, hogy zavaros hátterű szervezetek üzemszerűen szállítanak bevándorlókat Európába, megkerülve, kicselezve a hatóságokat. És nem véletlen, hogy ezt a hajót Málta nem volt hajlandó fogadni, majd nem volt hajlandó fogadni Olaszország sem. A belügyminiszter ott egyenesen azt mondta, hogy véget kell vetni annak a gyakorlatnak, hogy NGO-k tengeri taxikként könnyítik a bevándorlók Európába áramlását. Még az uniós határvédelmi ügynökség, a Frontex is többször bírálta ezt a gyakorlatot, mondván, hogy a hajókat üzemeltetők összejátszanak az embercsempészekkel. Egy jelentésükben arról is írnak, hogy közvetlen bizonyítékok vannak erre. Erről beszélt korábban egy szicíliai államügyész is. És jól tudjuk azt is, hogy a bevándorlási válság kezdete óta több mint kétmillió bevándorló érkezett Európába. Ez olyan, mintha több mint kétezer ilyen Aquarius hajó, migránshajó kötött volna ki Európában. És jól tudjuk azt is, hogy az utánpótlás végtelen. Mindezt csak azért hozom fel, mert az ilyen, elvileg humanitárius feladatokat végző hajókat épp olyan zavaros hátterű aktivista csoportok üzemeltetik, mint amilyenek a magyar kormány bevándorlás elleni lépéseit is támadják. És az a közös ezekben a szervezetekben, hogy alapjaiban gyengítik az egyes országok védelmi képességeit, emberiességi szempontokra hivatkoznak, de gyakorlatilag kinyitják Európa kapuit, támogatják és szervezik a bevándorlást. Na, pontosan az ilyen tevékenységek miatt van szükség arra, hogy az Országgyűlés minél hamarabb elfogadja a Stop Soros törvénycsomagot, amely büntethetővé tenné az illegális bevándorlás szervezését. És hogy mit tesz ilyenkor Brüsszel? Erre ön is utalt, arra szólítja fel a tagországokat, hogy minél előbb fogadják be az ilyen hajókat. Másodsorban ez még nem minden egyre többet tudunk valóban a hosszú távú költségvetés részleteiről, és amit tudunk, az nem túl derűs, mert a jelenlegi állapotában az uniós tervezett hétéves költségvetés egy bevándorláspárti költségvetés, mert egyértelmű a szándék arra, hogy helyet csináljanak a bevándorlást támogató programoknak, mindezt a klasszikus uniós fejlesztési források rovására. Mindezt súlyosbítva jogköröket akarnak elvonni a tagállamoktól, el akarják venni azt a jogot, hogy mi határozhassuk meg, hogy kit tekintünk menekültnek és kit tekintünk gazdasági bevándorlónak. És hogy még súlyosabb legyen a kép: továbbra is napirenden van a betelepítési kvóta, ott van a napirenden, és ha tehetnék Brüsszelben, akkor azonnal életbe léptetnék, meg is indítanák. Nagyon jellemző az, hogy a határok kérdéséről hogyan beszélnek a költségvetési tervezetben: nem határvédelemről beszélnek valójában, hanem határmenedzsmentről. Ez nagyon jól jelzi a gondolkodásbeli különbségeket. A mi álláspontunk szerint egyáltalán nem fair és egyáltalán nem demokratikus, hogy az európai állampolgárok megkérdezése nélkül akarnak jóváhagyni egy ilyen súlyos migrációs csomagot, mindezt úgy, hogy amikor az európai állampolgárok 2014-ben dönthettek az európai parlamenti képviselőkről, az uniós csúcsvezetőkről, akkor erről egyetlen szó sem esett. Egyetlen szó sem! Brüsszelnek szerintünk egyáltalán nincsen felhatalmazása arra, hogy ilyen stratégiai ügyekben a fejünk felett döntsön. Ehelyett meg kellene várni a 2019-es európai parlamenti választásokat, az a választás döntsön majd arról, hogy milyen irányt vesz az Európai Unió a bevándorláspolitikában. Ez a jövő évi EP-választás fő tétje, nem volt még olyan európai választás, amelynek a tétje ennyire húsba vágó, a jövőt ennyire meghatározó lett volna. Addig még jó pár hónap van, a kormány addig is azon lesz, hogy minden lehetséges módon megerősítse az ország biztonságát. Ennek eszköze egyrészt a kvótaellenes alaptörvény-módosítás és a Stop Soros törvénycsomag. Ezen a héten lesz szavazás, most lesz lehetőség arra, hogy kiálljunk Magyarországért. Akinek fontos az ország biztonsága, az nyugodt szível, jó szívvel és felelősséggel támogathatja ezeket a javaslatokat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Rétvári Bence, KDNP; Varga-Damm Andrea, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; László Imre, DK; Demeter Márta, LMP; Brenner Koloman, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; Lukács László György, Jobbik; Ungár Péter, LMP.A holnaputáni napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Varjú László, DK; Csárdi Antal, LMP; Tóth Bertalan, MSZP; Mellár Tamás, Párbeszéd; Mirkóczki Ádám, Jobbik; Szászfalvi László, KDNP; Hende Csaba, Fidesz. A holnaputáni napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Székely Sándor, DK; Varga-Damm Andrea, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Demeter Márta, LMP; Szávay István, Jobbik; Apáti István, Jobbik; Fülöp Erik, Jobbik; Dúró Dóra független; Pintér Tamás, Jobbik; Rig Lajos, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Áder János köztársasági elnök úr államtitkári kinevezésekről szóló átiratokat küldött az Országgyűlésnek. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse ezeket.
„Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, továbbá a központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára 2018. június 13-ai hatállyal Bodó Sándort és dr. Sors Lászlót a Pénzügyminisztérium államtitkárává kineveztem. Budapest, 2018. június 8. Üdvözlettel: Áder János” [[Taps a kormánypártok soraiból.]] Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, továbbá a központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára 2018. július 23-ai hatállyal dr. Sztáray Péter Andrást a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárává kineveztem. Budapest, 2018. június 11. Üdvözlettel: Áder János” [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében gratuláljak államtitkár uraknak, és sok sikert kívánjak munkájukhoz.Tisztelt Országgyűlés! Az Igazságügyi bizottság az Országgyűlésről szóló törvény 61. § (7) bekezdése szerinti eljárásban a mai ülésén megtárgyalta az előző ciklus szemléltetésről szóló 10/2014-2018. számú általános érvényű állásfoglalását, amelyet változatlan tartalommal 2/2018-2022. IÜB. számon érvényében fenntartott. Az állásfoglalás a honlapon megismerhető. Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. [[14.20]] Tisztelt Országgyűlés! 14 óra 20 perckor áttérünk az interpellációk, azonnali kérdések és kérdések tárgyalására. Rig Lajos, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Vajon a tisztességnek a csírája fellelhető még Önökben?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező miniszterelnök kabinetfőnöke válaszol. A képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Április 8án a düh és a kilátástalanság lett úrrá azon a több százezer emberen, akik számára az utolsó reményt ez a választás jelentette. Több tízezren utcára vonultak, hogy hangot adjanak csalódottságuknak, mások otthon magukba roskadva keresték a magyarázatokat, illetve már hétfő reggel ugrásszerűen megnőtt a külföldi álláskeresők száma. [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] Óriási a felelősség most mindenkin, aki ebben a teremben ül, egytől egyig, de a legnagyobb azokon, akik újabb négy évre kaptak felhatalmazást az ország vezetésére. Mindenki tudja: hazugságok, megfélemlítés és könyöradomány nélkül nem tudtak volna győzni, így a cél érdekében minden tisztességtelen eszközt képesek voltak bevetni, a testre szabott választási rendszert és az óriási médiafölényt most nem is említem. Sajnos, a félelem nagy úr, és amikor az emberen a félelem uralkodik, semmi más nem számít. Amikor az ember éhezik, és napról napra él, akkor egy zsák krumpli, egy csomag tartós élelmiszer és pár ezer forint minden egyebet felülír. Amikor naponta többször a hazugság ömlik mindenhonnan, akkor azt előbb-utóbb el is hisszük. Az önök helyében én minden áldott reggel, amikor a tükörbe nézek, mérhetetlenül szégyellném magam, hogy az embereket megtévesztve, a szegénységet, a kiszolgáltatottságukat kihasználva tudtam csak nyerni. Azonban ezeken már túl kell lépni és előre kell nézni. Nem hagyhatjuk magára azt a rengeteg magyar embert, akik itthon szeretnék keresni a kenyerüket, felnevelni a gyermekeiket; akik nem évente kétszer szeretnének személyesen találkozni az unokáikkal; akik XXI. századi kórházban szeretnének gyógyulni; akik XXI. századi oktatásban szeretnének részesülni; akik azért dolgoznak itthon és fizetik az adót, hogy mindezt biztosíthassák gyermekeiknek; akik azért mentek külföldre, mert mindezt itthon egyre kevésbé látják reálisnak. Kérdezem tehát a tisztelt államtitkár urat, mit tesz a kormány az elvándorlás visszaszorításáért, és mit tesz azért, hogy visszacsábítsa a külföldre kényszerült honfitársainkat. Mikor szerzik vissza az emberek bizalmát? Mikor érjük meg, hogy a Balatonról, vasutakról, kastélyokról, várakról, szállodákról, magyar földről, erdőkről, halastóról, és még folytathatnám, ne Mészáros Lőrinc jusson egyből minden magyar embernek eszébe? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy válaszoljak azon felvetéseire, amelyek ha nem is nagyon, de valamennyire azért túlmutatnak a szokásos üres sértegetésen. Teljesen normális dolog az, hogy egy vesztes választás után az ellenzéki pártok rosszul viselik a vereséget, én sem viseltem jól, amikor 2002-ben a polgári erők nem folytathatták a kormányzást. De hogy az egészet ráfogja a választási rendszerre, az egészen megmosolyogtató. Amikor ön 2015-ben győzött a tapolcai választókerületben, akkor miért nem volt gondja a választási rendszerrel? Akkor miért nem volt gondja? Önök akkor győzelmet ünnepeltek, ebből is látszik, hogy a mostani választójogi törvény minden pártnak megadja a lehetőséget és az esélyt arra, hogy nyerjen egy választáson, ön is nagyon jól tudja. Megütötte a fülünket az, hogy a beadványában úgy fogalmazott, hogy „könyöradomány”, mindezt az elmúlt évek eredményeivel kapcsolatban. Ennyivel elintézi azt, hogy felére csökkent a munkanélküliség, több ágazatban is zajlanak béremelési programok, a szakmunkás-minimálbér a duplájára nőtt vagy tovább bővül a családtámogatási rendszer, miközben tartósan nő a gazdaság és még az államadósság is csökken; ennyivel elintézi. Lehet, hogy önnek ezek csupán könyöradományok, ahogy ön fogalmaz, szerintünk viszont egy erősödő ország bizonyítékai. Elsősorban nem a kormányé az érdem, hanem azé a sok millió emberé, aki napról napra megdolgozik az ország gyarapodásáért. A külföldön munkát vállaló magyarok ügyében szeretném emlékeztetni arra, hogy tavaly már többen tértek haza Magyarországra, mint amennyien elindultak külföldre munkát vállalni, és ha a térség országait megnézzük, akkor azt látjuk, hogy arányaiban Magyarországon a legkevesebb a külföldön munkát vállalók aránya. A kormánynak természetesen van dolga: az a dolga, hogy mindenki megtalálja a számítását, aki eddig külföldön vállalt munkát, de most úgy dönt, hogy itthon folytatná. Ezért vannak folyamatban a béremelési programok, ezért csökkennek a munkaadói adók, ezért bővülnek tovább a családtámogatások, ezért folytatódik az otthonteremtési program, amely már eddig is több mint 70 ezer magyar családnak nyújtott segítséget. De ha önöknek ennyire fontos ez a kérdés, a külföldi munkavállalás, akkor miért nem reklamált a képviselőtársánál, aki olyan cégben tevékenykedett, amelyik abból csinált pénzt, hogy orvosokat közvetít külföldre? Miért nem reklamált nála? Itt a Házban az úgynevezett elvándorláson keseregnek, közben meg pénzt keresnek a külföldre közvetítésen, ez a helyzet. [[Dr. Lukács László György: Ez nem igaz!]] Tisztelt Képviselő Úr! Ön azt is feszegette az interpellációjában, hogy kinek is kellene szégyellnie magát. Szerintem mindenekelőtt annak a pártnak, amelyik kukába dobta a korábbi elveit és céljait, amelyet egy oligarcha kilóra meg tudott venni, amelyik még a postaszámlát sem fizette ki, amint az az elmúlt napokban kiderült, és ha jól értjük a kilépett tagok állításait, amelynek körében még az is felmerült, hogy anyagilag is támogatják az Együtt nevű pártot, amellyel szemben talán még korábban meghatározták magukat. Ön a tükörbe nézés kérdését is említette. Ezzel kapcsolatban az jutott eszembe, hogy az egyik volt vezetőjük arról értekezett, hogy felélték azt a pénzt, amit a támogatóiktól gyűjtöttek arra, hogy ki tudják fizetni az ÁSZ-bírságot, másra költötték, mint amire kérték. Szóval, én nem is azt javaslom önöknek, hogy nézzenek tükörbe, hanem nézzenek a támogatóik szemébe, és mondják el nekik, hogy a Jobbik már nem egy nemzeti párt, hanem csupán egy hatalom- és pénzközpontú szerveződés, semmi több. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszra ismét képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Államtitkár úr, hazugságból és csúsztatásból ötös, az biztos, és le is ülhetek. [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] Hogy az orvosok és egészségügyi dolgozók kivándorlását segíti egy szervezet ugyanúgy, ahogy az összes orvos és egészségügyben dolgozó mind megkeres egy ilyen céget, és ezáltal megy ki [[Balla György: Tehát igaz!]] [[Balla György: Tehát igaz!]] tehát maguk kiüldözik őket innen az országból. (Balla György: Tehát igaz!) Ön szerint nem tartozik a hazugság témakörébe, amikor egy volt honvédségi laktanya elé kiáll egy fideszes országgyűlésiképviselő-jelölt, hogy ha nem ők győznek, akkor az ellenzék ide migránsokat fog betelepíteni, ahol iparágak működnek, vállalkozások működnek? Színtiszta hazugság! Ezzel tudták megnyerni, semmi mással: hazugság és félelemkeltés. Sajnos, nem tudom elfogadni. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Kérdezem a tisztelt Országgyűlést első kérdés, hogy mire az idegesség, a második pedig az, hogy elfogadjáke a választ. [[Szavazás.]] A Ház 113 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett a választ elfogadta. Tóbiás József, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „A magyar kisvállalkozások kárára fizetett havi 40 milliós jövedelem nem extraprofit?” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az amúgy helyes online gépek bevezetésekor a kormány nem mulasztotta el, hogy egy kockázatmentes, ám de annál jövedelmezőbb, nevezzük így, piaci lehetőséget biztosítson a NER fideszes oligarcháinak. A feladat gyakorlatilag végtelen egyszerű: számlázni kell, és sok pénzt kell beszedni. Ezzel a lehetőséggel élt Garancsi István, a Videoton tulajdonosa, akiről pontosan tudjuk, hogy a miniszterelnök úr kötélbarátja, akinek az érdekeltségébe tartozó Mobil Adat Kft. 2014-ben 226 millió, 2015-ben már 453 millió és 2017-ben már 553 millió forint osztalékot tudott kivenni, adózott nyereséget tudott kivenni, ami durván azt jelenti, hogy több mint 40 millió forintot kaszált minden egyes hónapban ez a cég. Mi is történik valójában? A miniszterelnök jó barátjának nemcsak hogy luxusfizetést biztosít a kormány, hanem lehetővé teszi, hogy a kisvállalkozások havonta 1500-2500 forinttal járuljanak hozzá ehhez a magas luxusfizetéshez, még akkor is, ha alig van költsége ennek a cégnek. [[14.30]] Hiszen mi történik? Minden negyedik forint a vállalkozásnál landol nettó profitként, amit úgy ér el, hogy egyszerűen az online gépek bekötésével kötelezően az adatforgalomhoz hozzá kell járulni ezeknek a cégeknek 2500 forintért. Ami a non plus ultra, hogy ez a cég, a minisztérium rendeletében határozza meg hatósági árként ezt a költséget. Szeretném föltenni, államtitkár úr, azt a kérdést, hogy mikor akarja csökkenteni a kisvállalkozásoknak ezen terheit, hiszen ha hatósági áras ez a költség, akkor dönthet úgy a minisztérium, hogy ez lehet kevesebb is, jóval kevesebb. Ha erre a kérdésre nem akar válaszolni, mert újra kapunk egy nagyon komoly politikai beau monde-ot majd az elmúlt nyolc évről, és hogy mit kellett volna még csinálni, akkor tegye meg, hogy elmondja, hogy ön szerint igazságose ebben az országban, hogy egy kormányzati döntés, amely amúgy helyes, ebbe beékelhet egy saját céget azért, hogy százmilliókat keressen egy évben, mindezt a hazai kis- és középvállalkozások kárára. Köszönöm szépen.
Válaszadásra Bodó Sándor államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselő Úr! A kormány 2012 októberében döntött az online pénztárgépek bevezetése mellett. A bevezetés egyik legfontosabb célja a költségvetési bevételek növelése, emellett fontos szempont az adóelkerüléssel tisztességtelen versenyelőnyhöz jutó vállalkozások jogkövető magatartásra szorítása és ezzel egyidejűleg a tisztességesen adózó vállalkozások versenyhelyzetének erősítése. Az online pénztárgépekre történő átállást a kormányzat nemcsak megfelelő határidővel segítette, hanem a pénzügyi terhek csökkentése érdekében az új készülékek beszerzéséhez két körben vissza nem térítendő állami támogatás igénybevételét is biztosította az üzemeltetők számára. 2013-2014-ben 2,9 milliárd forint állami támogatás kiutalására, majd második körben, a 2016-2017. években 518 millió forint állami támogatás kiutalására került sor. 2013 óta összesen 278 409 darab pénztárgép üzembe helyezése történt meg. A jelenlegi állapot szerint 194 810 darab nem számítógép alapú online pénztárgép, úgynevezett kiskassza, valamint 39 795 darab számítógép alapú online pénztárgép üzemel, mindösszesen pedig 234 605 darab. A két számadat közti különbség oka a gépek természetes cserélődése, ez az elmúlt közel öt évben történt. Az online pénztárgéprendszer a kezdetektől eredményes, hiszen önmagában az új készülékek használatával növekedtek a költségvetési bevételek. Az adózók az értékesítésükhöz kapcsolódó adatokat rögzítik a pénztárgépben, amelyek azonnal megjelennek az adóhatóság rendszerében. Ez a korábbiaknál jóval szélesebb rálátási lehetőséget nyújt az adózó gazdasági tevékenységére, mivel valós időben, a keletkezésük folyamatában érhetők el mindazok az információk, amelyek az adózók értékesítési tevékenységéhez kapcsolódóan keletkeznek. Mindez jelentős preventív hatást gyakorol a jogellenes magatartási formákra, sőt mára már elmondható, hogy számos, egyébként nem kötelezett adózó önként dönt az online pénztárgép használata mellett, hiszen ez az ő gazdasági érdekét is szolgálja. Az előbb említett költségvetésibevétel-növelő hatás mellett az online pénztárgépek más összefüggésben is jelentősen hozzájárulnak a gazdaság fehérítéséhez. Jó példa erre, hogy a feketefoglalkoztatás elleni fellépésben is hatékony segítséget jelent, ha azt látja az adóhatóság, hogy az adott adózó több online pénztárgépet használ, mint amennyi munkavállalót bejelentett. Az elmúlt 1-2 évben megtörtént a rendszer továbbfejlesztése és újabb kötelezetti kör bevonása a pénztárgéphasználatba, amely intézkedés ugyancsak a gazdaság fehérítése irányába hat. A számadatok tekintetében a következők emelendők ki: az online pénztárgép 2014-es bevezetése óta Magyarországon 7,2 százalékponttal csökkent az áfaadórés. Az Európai Bizottság tanulmánya alapján a magyarországi becsült áfaadórés mértéke a 2013. évi 20,9 százalékról, köszönhetően az adóelkerülés visszaszorítását célzó kormányzati intézkedéseknek, 13,7 százalékra csökkent 2015-ben. Ezzel az eredménnyel Magyarország fejlődése megkérdőjelezhetetlen. Feleakkora az adóelkerülés hazánkban, mint a régió országaiban. Bevezetésük óta folyamatos a fokozott nemzetközi érdeklődés, ez nyilván azt bizonyítja, hogy helyes úton járunk. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Az online pénztárgépekhez kapcsolódó hatósági árakat pedig majd egy későbbi válasz folyamán tudjuk pontosítani, de azt elmondhatjuk, hogy tervezzük szükség szerint, lehetőség szerint, hogy árcsökkenés várható ezen a területen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszra ismét képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Kár, államtitkár úr, hogy a papírjába révedt, mert az a kérdés fogalmazódott meg bennem, hogy egy országban élünk, és mégis két nyelvet beszélünk. Az első mondatomban elmondtam, hogy helyes az online pénztárgépek bevezetésének rendszere, tehát nem indokolja egy termelési értekezleten elmondani, hogy hogyan és miképpen nézett ki az elmúlt tíz évben. A kérdés az, hogy arra mikor kapunk választ, hogy miért kell magánkezekben landoltatni az extraprofitot. Miért van az, államtitkár úr éppen az imént mondta Dömötör államtitkár úr, az ön államtitkártársa, pontosan idézném: a kormánynak az a dolga, hogy mindenki megtalálja a számítását , akkor miért van az, államtitkár úr, hogy ez csak Mészáros Lőrincnek, Garancsinak és a Fideszhez közeli oligarcháknak sikerül? Miért nem lehet a magyar embereknek is ilyen profitra szert tenni? És nem adott választ, államtitkár úr, arra, hogy miért ne lehetne ez jobb helyen a magyar állam kasszájában. Ha ezt a magyar állam [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , önök hozták a törvényt, akkor önök felelősek azért, hogy magánzsebekben van 500 millió forint. A választ nem tudom elfogadni. Köszönöm szépen.
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A választ a Ház 113 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Arató Gergely, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Meddig lesz cigányok elleni uszítás az egyik magyar tankönyvben?” címmel. Képviselő úré a szó.
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Újabb mélyponthoz érkezett az az ámokfutás, amit önök az oktatás területén végeznek. Az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet új, az iskolákra ráerőltetett tankönyvében szerepel egy 1893-as szöveg, amit most idézek, hangsúlyozom, idézek: „A félkóbor czigányokat nem lehet gyerekeik rendes iskoláztatására bírni.” Ezért az államhatalomnak a polgárok jóléte érdekében kényszereszközöket kell alkalmaznia e szerint a szöveg szerint, sőt azt is állítja ez a szöveg, hogy „Egy kis kegyetlenséget el kell követni a humanitás nevében.” és „Meg kell nevelni a vadállat módjára szabad fajt.” idézet vége.Ezzel a szöveggel önök a magyar diákok elméjét szennyezik, a rasszizmust terjesztik. Úgy látszik, már nem elégszenek meg a menekültek elleni uszítással, újabb területeket keresnek, ahol felkorbácsolhatják az indulatokat. Ráadásul a szöveg mindenféle érdemi forráskritikát nélkülöz. Olyan „baráti” kérdésekkel folytatódik, mint hogy miben látta a korabeli tanulmány szerzője a cigányság felemelkedésének zálogát, milyen módszert javasolt. Ez körülbelül olyan, mintha a tananyag részévé tennék a Mein Kampfot, s azt kérdeznék meg utána, hogy milyen módon képzelte el Hitler a különböző fajok együttélését. Amikor a sajtó az önök minisztériumát kérdezte, akkor az EMMI-nek annyit sikerült válaszolni az ennek kapcsán felmerülő kérdésekre, hogy „a történelemtanításhoz hozzátartozik, hogy a diákok korabeli szövegekkel találkoznak, és fontos témákat megvitathatnak”. Ami persze igaz, de egyáltalán nem menti a tankönyvekben elbújtatott rasszista uszítást. Ez a történet azt is megmutatja, hogy milyen színvonaltalanok és szakmaiatlanok azok a tankönyvek, amelyeket önök erőnek erejével kényszerítenek rá a diákokra, tanárokra és iskolákra. Tisztelt Államtitkár Úr! Ennek alapján kérdezem, hogyan fordulhatott elő az, hogy ilyen elfogadhatatlan szövegek kerültek be egy tankönyvbe, amit iskolás diákok kezébe adnak. A cigányok elleni hazug uszítás helyett mikor kerül végre be a tantervekbe és a tankönyvekbe megfelelő súllyal a magyar romák története, a magyar történelemhez és kultúrához való hozzájárulása? Mikor látják be végül azt, hogy az állami egyentankönyvgyártás ugyanúgy zsákutca, mint 1990 előtt volt? Mikor adják vissza a diákok és iskolák tankönyvválasztási szabadságát? Köszönöm szépen, államtitkár úr.
Rétvári Bence államtitkár úré a szó. [[14.40]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt tudom a válaszom kapcsán mondani önnek, mármint a válaszom tartalmával kapcsolatban, amit ön mondott 2006-ban. Ön 2006-ban egy finanszírozási reformot vezetett elő a Közoktatás-politikai Tanács ülésén, és azt mondta az ott lévő pedagógusoknak, hogy ez fájni fog a következő néhány évre gondolt ennek kapcsán. Én pedig arra, amit a válasz kapcsán tudok önnek mondani, tisztelt képviselő úr. Nem tudom, vettee a fáradságot, hogy a kezébe vegye ezt a könyvet [[Németh Szilárd István: Dehogyis! Propagandaanyagot vett a kezébe!]] , vagy pedig az újságok elegendők voltak ön számára. Ahogy így követtem a szöveget a tankönyvben és az ön felolvasásában, nekem nagyon úgy tűnt, mintha ön nem vette volna a fáradságot, hogy ezt megnézze.Az évek óta használt tankönyvben ez a rész „A cigányság helyzete a dualizmus korában” című részben található, ahol maga a szöveg hosszasan elemzi idézem szó szerint azt a témát, hogy „a kormányzat a népoktatásba való bevonásukkal próbálta segíteni a felzárkózásukat” mármint a cigányságnak. Ez utána eltérő tördeléssel először egy forrásszöveget idéz, majd pedig utána kérdéseket tesz fel a diákoknak. Egyértelműen látható, a tördelésből is látható, nyilván az „Országos cigányösszeírás 1893” című forrásmegjelölésből is, hogy ez egy eredeti szöveg. Aztán megkérdezi a diákokat, felhívja őket, hogy vitassák meg, elfogadható-e, eredményese az általa javasolt módszer alkalmazása, mármint az ebben a szövegben írt módszer alkalmazása. Hadd idézzem saját magának önt, tisztelt képviselő úr, nem is olyan régről, nemcsak azt, hogy fájni fog, amit ön a pedagógusoknak mondott arra, amikor elővezette a saját pártjának a javaslatait, hanem amit ön idén tavasszal, március 27-én mondott, nyilatkozott a választási kampányban, amelyben elmondta, hogy az oktatás feladata az önálló és gondolkodó fiatalok nevelése, éppen ezért támogatják minden kompetenciaalapú program folytatását. Ön tehát arról beszélt, amiről egyébként mi is beszélünk, hogy minden fiatalnak, aki mondjuk, a dualizmus korát tanulja, és ott a cigányság helyzetét nézi, kritikai gondolkodása kell hogy legyen, a diákok vitakultúráját kell növelni, az érveléstechnikában kell őket segíteni, az önálló gondolkodásban kell segíteni. Csak, tisztelt képviselő úr, az nem vita, hogyha a tankönyv leírja, hogy mit kell gondolni valamiről. Az a vita, hogy felteszi a kérdéseket a forrásmegjelölésről vagy a forrás szövege után, és utána nyilván a pedagógus lefolytatja ezt a vitát az iskolában. Úgy gondoljuk, hogy ettől jobban fognak tudni érvelni a diákok, és a munkaerőpiacon is jobban tudnak elhelyezkedni, a társadalmi életben a társadalmi vitákat is jobban meg tudják vitatni, ha nem kapják meg előre a választ, hanem maguk ott, az osztályteremben teszik meg. Egyébként nemcsak szövegek vannak, hanem ha megnézi ezt az oldalt, vannak képek, fotók, ábrák a forrásszövegeken túl is, amelyek mind-mind színesítik a tartalmát a tankönyveknek. Ezek már nem úgy néznek ki, mint a mi diákkorunkban, sokkal inkább jobban tördeltek, színesebbek, hogy pontosan a fiatalok a történelmi folyamatokat jobban meg tudják érteni. De ezek szerint önöknek az nagyon fáj, ha a diákok ezekről ilyesfajta vitákat tudnak folytatni. De valójában nem erről szól a történet, hiszen egy másodpercig sem aggódik a cigányságért, ellenben például akkor, amikor képviselőtársa, Zuschlag János pontosan a magyar honfitársainkon viccelődött, akkor rögtön közbeszólt volna és nem engedte volna, hogy ilyen ízetlen mondatokat fogalmazzon meg. Önöknek az fáj, hogy nem részben külföldi tulajdonú cégek állítják elő a magyar tankönyveket, hanem Magyarországon az Eszterházy Károly Egyetem keretében működő Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet az, amely kifejleszti a magyar tankönyveket. Pedagógusok az elmúlt években egyetlenegy panaszt sem emeltek, szülők az elmúlt években egyetlenegy panaszt sem emeltek, diákok az elmúlt években egyetlenegy panaszt sem emeltek, pedig ezerszámra forgatták ezt a könyvet és tanultak ebből. Problémájuk nem nekik volt, hanem a politikusoknak, azoknak, akik nem politikusok igazából, hanem lobbisták, akik kijárják az érdekét ezeknek a részben külföldi tulajdonú cégeknek, hogy az oktatásból ne vitakultúra legyen, hanem profit, ráadásul luxusprofit [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , amit éveken keresztül le tudtak fölözni. Ez az ön felszólalásának az igazi alapja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Viszonválaszadásra ismét képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Megtisztelő, hogy a munkásságomat ilyen részletesen tanulmányozza, még akkor is, ha ebben az ügyben hazugságokat ismételget.Ami azonban ennél fontosabb, hogy önök már nyolc éve kormányoznak, és én nem az én államtitkárságomról, hanem az önéről és az önök kormányáról kérdeztem. Ezzel kapcsolatban azonban nem adott választ arra [[Dr. Rétvári Bence: Dehogynem! Válaszoltam!]] hogy hogy kerülhet be egy ilyen szöveg [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Adott! Balla György: Erről beszélt, csak nem érted!]] nem adott választ arra, hogy hogyan fogja ez a szöveg segíteni azt [[Zaj. Az elnök csenget.]] , hogy a romák ügyeiről alapvető és érdemi vita folyjon. Azt persze értem, és a hajléktalanokkal kapcsolatos alkotmánymódosításból látszik, hogy a humanitás nevében elkövetett kegyetlenség közel áll az önök gondolkodásához, és követendő példának tartják. Visszatérve azonban erre az ügyre, azt már kipróbálta ez az ország, hogy milyen a piac nélkül működő termelés a tankönyvek területén is. Ez megbukott 1990 előtt is, meg fog bukni most is, ezért ezt a választ nem tudom elfogadni. [[Taps a DK soraiból.]]
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadjáke államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 112 igen szavazattal, 18 nem ellenében, 12 tartózkodás mellett a választ elfogadta. Az LMP képviselője, Schmuck Erzsébet képviselő asszony, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Miért nő a hazai szén-dioxid kibocsátás, miért nem kibocsátás csökkentést szolgáló gazdaság politikát folytat a kormány?” címmel. Képviselő asszonyé a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ami néhány éve még tudományos körökben is csak a találgatás tárgya volt, mára tény. Még Orbán Viktor miniszterelnök úr is azt nyilatkozta, hogy Magyarországon közmegegyezés van afelől, hogy a klímaváltozás valóság és veszélyes dolog. Így van, de e folyamat megfékezéséért tenni is kell. Az emberi tevékenység jelentősen hozzájárul e folyamathoz. A globális együttműködés értelmében az üvegházhatású gázok kibocsátását oly mértékben kell korlátozni, hogy ezáltal a Föld éghajlatának átlaghőmérséklete az ipari forradalom előtti időkhöz képest legfeljebb 2, de inkább csak 1,5 Celsius-fokkal emelkedhessen, különben az emberiség életesélye kerül veszélybe már a század végére.Magyarország kormányai hosszú évekig jól elvoltak annak tudatában, hogy a rendszerváltás után a nehézipar összeomlása következtében az üvegházhatásúgáz-, közte a szén-dioxid-kibocsátás jelentősen csökkent, így tudtuk tartani a nemzetközi egyezményekből fakadó kötelezettségeinket. Ezért csak arra nem került sor, hogy a kihívásokra válaszolva, az ország fenntartható fejlődését szem előtt tartva sor kerüljön egy tudásalapú, dekarbonizált gazdaság kiépítésére, megfelelő energia- és közlekedéspolitikára. Miközben számos országban a gazdasági növekedés mellett is sikerült a kibocsátáscsökkentés, a kormány az elmúlt években sorra negatív eredményt tud csak felmutatni. 2015-ig jól ment minden, a magyarországi ÜHG-kibocsátás 35 százalékkal mérséklődött 1990-hez viszonyítva, 2015-ben azonban fordulat történt. 2015-től évente átlagosan 5,6 százalékkal növekszik a szén-dioxid-kibocsátásunk, de az Eurostat legutóbbi, az EU-tagállamok 2017. évi energetikai eredetű szén-dioxid-kibocsátásairól szóló becslése szerint Magyarországon már 6,9 százalékkal nőtt a kibocsátás az előző évhez képest. Ezzel jelenleg a hatodik legrosszabb mitigációs teljesítményű tagállam vagyunk. Hozzá kell tenni, hogy a szén-dioxid-kibocsátás emelkedése messze meghaladja a hazai GDP ez idő alatti 2-4 százalékos növekedési ütemét. Tisztelt Államtitkár Úr! Milyen valós fordulat várható a gazdaság dekarbonizációja érdekében? Milyen intézkedéseket tervez, hogy a megújuló energiaforrások hasznosításának akadályozása helyett a megújulókat, a regionális önellátást, az érintett kkv-kat, önkormányzatokat és lakosságot ösztönző rendszer alakulhasson ki? Hogyan, mikor és milyen forrásból kívánják érdemben támogatni az épületenergetikai program megvalósítását, a közösségi közlekedés korszerűsítését? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm.
A válaszadásra Cseresnyés Péter államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Az energiaipari és ipari kibocsátások csökkentésének legfontosabb eszköze hazánkban és az Európai Unióban a kibocsátáskereskedelmi rendszer, amelynek kapcsán a 2021-2030-as időszak szabályait meghatározó irányelv-módosítást idén márciusban fogadták el. A 2021 utáni időszakra érvényes szabályok és a piaci stabilitási tartalék 2019-es indulásának következtében csökken a létesítmények számára elérhető kvóták száma és nő a kvótaár. [[14.50]] Ez egyrészről mérsékli a rendszer alatt lévő létesítmények kibocsátását, másrészről növeli hazánk kvótaértékesítésből származó bevételeit, amelynek felét jelenleg az elektromobilitás és az épületszektorban végrehajtott energiahatékonysági és megújuló energiák alkalmazásával kapcsolatos beruházások támogatására fordítjuk. A klímapolitikára vonatkozó uniós jogalkotás következő lépéseként 2018 májusában elfogadásra került az erőfeszítés-megosztási rendelet, amely többek között a közlekedés, épület, hulladékgazdálkodás és a mezőgazdaság ágazatainak együttesére ad meg a tagállamok számára kötelező kibocsátáscsökkentési célokat 2030-ig. A jelentős hazai potenciállal rendelkező napenergia hasznosításának területén hangsúlyos szerepet kapnak mind az ipari méretű fotovoltaikus rendszerek, mind a decentralizált jellegű, háztartási méretű kiserőművek. Az EU-n belül Magyarország támogatja legjobban az 50 kilowatt alatti megújulóenergia-termelést, kiemelten segítve a helyi önellátást a zöldáramtermelésben. A statisztikai adatok szerint ezzel a lehetőséggel az elmúlt években az érintettek kkv-k, önkormányzatok, lakosság is éltek, hiszen a háztartási méretű kiserőművek száma és beépített teljesítőképessége ugrásszerűen megnövekedett. A megújuló energiához kapcsolódó, működési típusú támogatás keretében az úgynevezett régi KÁT rendszerben 2016-ban 51,19 milliárd forint került kiosztásra, ami 2015-höz képest 4 százalékos növekedést jelent. 2017-ben lépett hatályba az Európai Bizottság által jóváhagyott új zöldáramtermelést támogató METÁR rendszer, amelyhez 2017 és 2026 között csatlakozhatnak azok, akik élni kívánnak e támogatási lehetőséggel. A METÁR rendszer úgynevezett kötelező átvételi támogatási kategóriájába ez idáig mintegy 9,5 milliárd forint támogatási kérelem érkezett be, ami a 2017-2026-ra vonatkozó teljes 10 milliárd forintos támogatási keret 96 százalékát jelenti, így hatalmas a túljelentkezés, ami a program sikerét mutatja. A jelenlegi szakpolitikai célkitűzéseknek megfelelően 2020-ig a megújuló energiaforrások felhasználásának bővülése és az energiahatékonyság növelése várható többek között az operatív programokban lévő forrásoknak köszönhetően. A 2014-20-as évekre vonatkozóan az operatív programokban az energiát érintő fejlesztésekre összesen több mint 760 milliárd forint visszatérítendő és nem visszatérítendő támogatás jár és jut. A közösségi közlekedés korszerűsítése és a vasúti szolgáltatók járműállományának megújítása folyamatos, a beszerzések európai uniós és hazai források igénybevételével történtek. Folyamatban van továbbá a MÁV Start IC+ kocsigyártása, a regionális közlekedési központok és a Volánbusz járműállományának megújítása, amelynek során már több száz új járművet szerzett be a Volán Buszpark Kft. a közlekedési központok részére. Kérem válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megkérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadjae az államtitkár úr válaszát.
Köszönöm szépen. A választ nem tudom elfogadni. Csak halkan jegyzem meg, államtitkár úr, hogy ha a szén-dioxid-kibocsátásunk majd így nő, akkor nem lesz eladható kvótánk, hiába emelkedik a kvóta a nemzetközi piacon. Hazai szakértők szerint a szén-dioxid-kibocsátás növekedése három tényezőre vezethető vissza. Az egyik a tömegközlekedés, talán egyharmadban, részben azért persze, mert többet autózunk, de azért is, mert külföldről régi, nem megfelelő autókat hozunk be. A másik a lakossági fűtés. Itt érdemes megjegyezni, hogy 2015 előtt talán nagyobb arányú volt a tűzifa-felhasználás. Mivel a tűzifának óriási mértékben emelkedik az ára, ezért a lakosság vált, és inkább fosszilis tüzelőanyagot használ. A harmadik esetben pedig a GDP-növekedéssel összefüggő többletenergia. Ha nem akarjuk, hogy a szén-dioxid-kibocsátás továbbra is nőjön, célirányosan meg kellene nézni az okokat, és arra kell a választ megadni. Köszönöm szépen.
Képviselő asszony nem fogadta el a választ. Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadjae azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 114 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Mikor emelik végre az életpályamodellekből kimaradt közszolgálati dolgozók bérét?” címmel. Képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Van 200 ezer ember Magyarországon, akik tisztességgel, becsülettel dolgoznak a köz szolgálatában, és mégis tíz éve nem kaptak fizetésemelést. 200 ezer ember a központi és a helyi államigazgatásban, az egészségügyben, az oktatásban, a szociális ellátásban, akiket a Fidesz arra ítélt, hogy szépen-lassan elfogyjon a jövedelmük vásárlóértéke. Tíz év alatt a bérük az értékének 30 százalékát veszítette el. Már zsinórban a harmadik fideszes kormányzati ciklusba lépünk, és még mindig nem emelték az illetményalapot. Azt akarják, hogy az illetményalap és a közalkalmazotti bértábla tételeinek emelése kikerüljön a közbeszédből, mivel ez a közszféra közös érdeke lenne. Nyilvánvaló, a Fidesz célja az életpályamodellekkel a közszféra egységes érdekérvényesítésének, közös fellépésének megakadályozása. Hogy az életpályamodellek csak a porhintés és a megosztás eszközei, azt alátámasztja a kormányzati konvergenciaprogram egy őszintére sikerült mondata: „A közszférában bevezetett életpályamodellek bérnövelő hatása 2020-ig fokozatosan kifut, az előző évhez viszonyított többletkiadások évről évre mérséklődnek, a munkavállalói jövedelemre fordított kiadás növekedése a GDP-től elmarad.” Hogy zajlik mindez a gyakorlatban? A Fidesz-kormány a válság idején két évre bevezetett bérbefagyasztást a mai napig fenntartja. A bérbefagyasztás hatálya alól egyes, a közszférában dolgozó csoportokat kivon, de oly módon, hogy azt az állítólagos kedvezményezettek is igazságtalannak érzik. Ezt az igazságtalanságot nevezik életpályamodelleknek. Van, amelyik ágazatban volt érzékelhető béremelés, van, ahol jelképes béremelést tudtak kommunikálni, és van, ahol szó sincs fizetésnövekedésről 2010 óta. Ami közös, a kiszolgáltatottság és a kiszámíthatatlanság. A kormány eldönti, hogy kinek mikor, mennyivel emeli a bérét. Oszd meg és uralkodj! ismerős az elv a diktátorok kézikönyvéből. Persze mögé teszik a sokak számára tetszetős magyarázatot. Orbán Viktor egyik ideológusa kifejtette, hogy a 8 millió választópolgárból 5 millióan az újraelosztás kedvezményezettjei, és ez egy óriási probléma; idesorol mindenkit, aki nem a versenyszférában dolgozik. A Párbeszéd nem fogadja el az úgynevezett miniszterelnök torz világlátását, a versenyszféra dolgozóinak szembeállítását a közszféra dolgozóival és az inaktívakkal. Ugyanígy elutasítjuk az ebből fakadó torz gazdaság- és társadalompolitikát, amely szétrombolja a magyar társadalom maradék szolidaritását, és egy még inkább megosztott, széttartó országot hoz létre. Ez a kérdés nemcsak a közszolgálatban dolgozókat érinti. A rohamosan gyorsuló kivándorlás az egészségügyből, az oktatásból, a megalázóan alacsony fizetések a közszférában mindannyiunk életminőségét rontják. A Párbeszéd a szakszervezetekkel egyetértésben úgy véli, hogy vissza kell térni az egységes, kiszámítható és igazságos közalkalmazotti bértáblához, és felemelni a tíz éve nem változott illetményalapot 60 ezer forintra. Kérdéseim: mikor lesz béremelés, és emelike az illetményalapot? Köszönöm.
Az úgynevezett képviselő kérdésére [[Derültség és taps a kormánypárti oldalon.]] Bodó Sándor államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány a központi költségvetés biztosította lehetőségeket szem előtt tartva hozta meg és hozza meg a jövőben is az életpályák kialakítására, illetve a bérek emelésére vonatkozó döntéseit. Bizonyára ön előtt is ismert a pedagógus-életpálya 2013. évi bevezetése, amely előbb a pedagógusokra, majd pedig a pedagógus-szakképzettséggel nem rendelkező, nevelő-oktató munkát segítő alkalmazottakra is vonatkozik. A 2015-ben elindított rendvédelmi és honvédelmi életpálya öt év alatt összességében 50 százalékos átlagos illetményemelkedést jelentett, és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal foglalkoztatottjait is érintette. Az állami tisztviselők életpályája a járási kormányhivatalok dolgozói után 2017-től a megyei kormányhivatalokra is kiterjed, és biztosít mintegy 30 százalékos illetményemelkedést. Ezenfelül tavaly 15 százalékos bérfejlesztés valósult meg a kulturális ágazatban. A felsőoktatásban az oktató, kutató és tanár munkakörben foglalkoztatottak garantált illetménye 2016-ban 15 százalékkal, 2017-ben és 2018-ban pedig további 5-5 százalékkal növekedett. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Az egészségügyi ágazatban megvalósuló bérfejlesztésre a szakdolgozók esetében négy, az orvosok esetében két lépcsőben került sor. Így az egészségügyi szakdolgozók esetében a 2016. évi 26,5 százalékot követően 2017 novemberétől 12 százalék, majd 2018 januárjától 8 százalék, és 2019 novemberétől további 8 százalék emelés várható. A szociális ágazat 2014. január 1-jétől differenciált mértékű ágazati pótlék bevezetésében részesült, a kiegészítő pótlékok átlagosan mintegy 20 százalékot meghaladó bérnövekedést biztosítottak. [[15.00]] A bölcsődékben dolgozó, felsőfokú végzettségű kisgyermeknevelőkre ’16. január 1-től lett kiterjesztve a pedagógus-életpálya, majd pedig ’17. január 1től megkapták azok is a támogatást, akik középfokú végzettséggel rendelkeznek. A kormány a költségvetés biztosította lehetőségek keretei között a következő években is folytatni kívánja a bérintézkedéseket, illetve az életpályák kialakítását. Ennek keretében 2019 januárjától a kormány- és köztisztviselői réteg illetményének rendezésére kerül sor. A központi költségvetési szerveknél foglalkoztatott kormány- és köztisztviselők esetében 2019. január 1-től átlagosan mintegy 25-30 százalékos illetményemelkedés várható. A részletszabályok kidolgozására az ősz folyamán kerül sor. A központi költségvetés céltartalékában erre 51,9 milliárd forint áll rendelkezésre. Mint ismert, 2017 óta a településeknek lehetőségük van arra, hogy a köztisztviselők bérének saját hatáskörben történő emelését megvalósítsák, és ennek köszönhetően a dolgozók több mint fele már most is a törvényi minimumszintnél magasabb illetményben részesül. A kormány fontosnak tartja ugyanakkor, hogy az elvándorlás megelőzése és a szakmai feladatok biztonságos ellátása érdekében azoknak a településeknek is legyen módja a hivatali munkatársak juttatásainak érdemi emelésére, amelyek megfelelő saját forrás hiányában erre képtelenek. Éppen ezért a 2019. évi költségvetési törvényjavaslatba beépült egy 11 milliárd forintos kiegyenlítő bérrendezési alap, amelyből ezek a szegényebb önkormányzatok igényelhetnek támogatást a béremelés megvalósításához. Az alap kiegyenlítő jellegét alapvetően az adja, hogy a támogatás fedezetét a béremelést saját forrásból megvalósítani képes, nagyobb bevételi lehetőséggel rendelkező önkormányzatok biztosítják a szolidaritási hozzájárulás mértékének megemelésével. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmét és kérem válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! Nem tudom, minek adjuk le előre írásban a kérdést, ha úgysem arra válaszolnak. Nem az volt a kérdés, hogy kinek mennyivel emelkedett a bére, az volt a kérdés, hogy ez a 200 ezer ember a köz szolgálatában, akik tíz éve nem kaptak béremelést, mikor fognak béremelést kapni. Ön most gyakorlatilag beismerte, amit állítottam, hogy valóban a megosztás eszközei ezek a különböző ágazati életpályamodellek, és eszük ágában sincs visszatérni az egységes közalkalmazotti bértáblához. Igazából elégtelen a válasz, és amit megint csak várni lehetett, hogy az önkormányzatokra próbálják hárítani, akiknek nincs elég forrásuk arra, hogy a náluk dolgozó közszolgálati alkalmazottakat megfizessék. Hiába adnak néhány milliárd forintos támogatást erre, ez édeskevés lesz, úgyhogy a válaszát nem tudom elfogadni. Köszönöm. [[Szórványos taps a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 113 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Csenger-Zalán Zsolt, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Európa, végre megvédi a határait?” címmel. Csenger-Zalán Zsolt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A migrációs válság kezdete, 2015 óta hallgatjuk, hogy a migrációt kezelni kell, mert megállítani úgysem lehet, a határokat nem lehet megvédeni. Emlékezzünk, ez volt sok nyugat-európai kormány álláspontja, és ez volt a magyar ellenzéké is, hiába próbálják azóta megtagadni akkori önmagukat. Magyarország azonban mindössze két hónap leforgása alatt felépítette a déli határzárat, ami gyakorlatilag lehetetlenné tette, hogy a migránsok titokban szökjenek be az országba.Kiderült, hogy a határokat igenis meg lehet védeni, csak akarni kell. Ezt követően nem lehetett többé azt mondani, hogy a közös határok védhetetlenek. Ezért aztán módosítottak egy kicsit a hazugságon, és innentől kezdve azt mondták, hogy a tengeri határok azok, amiket nem lehet megvédeni. Hiába képes erre Ausztrália, a maga jóval hosszabb tengeri határait megvédve, Európa esetében ez állítólag lehetetlen. Mindeközben a Földközi-tengeren sokadszorra fordult bevándorlók százaival egy hajó, amelyet a migránsok Európába szállítására létrejött úgynevezett nem kormányzati szervezetek egyike üzemeltet. Becslések szerint tavaly a tengeri úton Olaszországba érkező afrikai bevándorlók legalább 40 százalékát ezek a szervezetek szállították, ami legalábbis felveti annak gyanúját, hogy együttműködnek az embercsempészekkel. Soros György Nyílt Társadalom Alapítványa természetesen támogatásáról biztosította ezt a szervezetet is, ami nem is csoda, hiszen az lényegében a Soros-terv végrehajtásán munkálkodik. Most azonban valami megváltozni látszik, az olasz kormány végre megelégelte ezt, és a belügyminiszter a múlt héten megtiltotta, hogy a migránshajó kikössön. Kijelentette: az új olasz kormány véget vet annak a gyakorlatnak, hogy ezek a szervezetek ahogy az imént Dömötör Csaba államtitkár úr fogalmazott egyfajta taxiként szállítsák Európába az illegális bevándorlókat. Mondanom sem kell, hogy a liberális sajtó és a Soros-szervezetek azonnal rárontottak az olasz kormányra. Tisztelt Államtitkár Úr! A migránshajó visszaküldésével Olaszország bebizonyította, hogy a tengeri határokat igenis meg lehet védeni, és az embercsempészetnek gátat lehet vetni. Jelente ez fordulatot? Jelentie ez azt is, hogy Európa végre felismeri, hogy meg kell és meg lehet védenie magát és közös határait? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Menczer Tamás államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Érdemes talán onnan kezdeni, hogy a migráció elvi kérdés. A magyar elvi álláspont az, hogy a migráció rossz és veszélyes, de megállítható és meg is kell állítani. Ezzel szemben van egy másik álláspont; hogy ezt a másikat lehete elvinek vagy inkább elvtelennek nevezni, ezt a zárójelet most inkább nem nyitnám meg.Talán fontos arra is emlékeztetni, hogy a magyar kormány 2015-ben ugyanazt mondta, amit manapság. Nem kellett az álláspontunkat megváltoztatni, és ez nagy kincs Európában. Örülünk neki, és látjuk, hogy manapság egyre többen keresik és egyre többen akarják képezni az illegális bevándorlás ellen harcolók tengelyét ezt a kifejezést lehetett olvasni. Ugyanakkor fontos hangsúlyozni azt is, hogy az illegális bevándorlás ellen harcolók tengelyét 2015-ben konkrétan Magyarország képezte. Mi voltunk egyedül, sok bírálatot is kaptunk ezért, emlékezhetünk a korábbi osztrák kancellár, a korábbi román miniszterelnök, a korábbi horvát miniszterelnök becsmérlő szavaira. Ma már egyikük sincs a tisztségében, talán nem véletlenül. Aztán persze csatlakoztak hozzánk V4-es társaink, és manapság egyre többen. A tények bennünket igazolnak. Elég a legfontosabbra gondolni: az elmúlt három évben 29 terrortámadást követtek el Európában migrációs hátterű elkövetők. Több mint 330 ártatlan európai embert meggyilkoltak és több mint 1300-at megsebesítettek. A migráció tehát nemzetbiztonsági kérdés. Aki ezt kétségbe vonja, az nem néz szembe a valósággal. Talán arról is érdemes egy fél mondatot ejteni, az igazából a lényeg szempontjából mindegy is, mi többfajta terroristát láttunk, olyat is, aki a mostani hullámban jött be, olyat is, aki korábban, a lényeg az, hogy integrálódni nem tudott, az európai értékeket nem fogadta el, sőt gyakorlatilag az európai embereket meg akarta ölni, és sajnos ez sok esetben sikerült is. Örülünk annak is, amit említett, az olasz kormány döntéseinek. Az olasz kormány bebizonyította a brüsszeli politika alkalmatlanságát: le lehet zárni a tengeri határokat. Mi 2015-től ezt mondjuk. Ha az ausztráloknak sikerült egy sokkal nagyobb vízi határt lezárni, akkor ez Európának is sikerülhet. Csak akarat kérdése. A magyar külügyminiszter és a magyar kormány kezdettől azt mondja, hogy ha ehhez szükséges több hajó, szükséges több ember, szükséges több technikai erőforrás, akkor ezt biztosítani kell, de a tengeri határokat le kell zárni. Ugyanis az az ország és az a kontinens, amelyik nem tudja megvédeni a határait, álláspontunk szerint nem ország és nem kontinens többé. Ugyanakkor a magyar álláspont része az is, hogy sem a határon, sem Brüsszelen keresztül nem jöhet illegális bevándorló Magyarországra. Tehát a kötelező betelepítési kvóta ellen továbbra is harcolunk. [[15.10]] És ez a veszély nem múlt el. Szeretnék emlékeztetni az Európai Parlament legutóbbi állásfoglalására, abban minden benne van, ami ellen a magyar kormány harcol, benne van a migránsok behozatala, a szétosztása, a könnyített családegyesítés, csoportos betelepítés és a büntetése azoknak, akik ebből nem kérnek. Tehát ez ellen továbbra is harcolunk. Ezért is fontos az, hogy jövőre európai parlamenti választások lesznek, tehát azt várjuk, hogy egyik brüsszeli szervben se szülessen döntés az illegális bevándorlással kapcsolatban addig, amíg az európai emberek nem tudják elmondani azt, hogy mit gondolnak ezzel kapcsolatban. Soros Györgyről talán csak zárásként egy mondat, említette. Soros György, talán lehet azt mondani, hogy egészen perverz elképzelését ismerjük, szerinte annál szebb egy ország, annál szebb egy kontinens, minél színesebb, minél inkább multikulturális. Mi ennél többre értékeljük a homogén és biztonságos, rendezett társadalmat és rendezett egymás mellett élést, illetőleg mégiscsak egy spekulánsról beszélünk, mindig többet vesz ki, mint amennyit betesz. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm államtitkár úr válaszát, és azt kell mondanom, hogy elfogadhatatlan, hogy az európai országoknak egy része megpróbálja az összes többi ország biztonságát is kockáztatni azzal, hogy a migrációt nyíltan vagy burkoltan támogatja. Nagy öröm számomra, számunkra, hogy nagyot változott a világ, ahogy államtitkár úr is említette, hiszen az akkori osztrák kancellár 2015-ben nagyon durván kritizálta Magyarországot. A mai osztrák kancellár, mint ahogy ön is említette, egyfajta tengelyről beszélt, persze meg is kapta ezért a kritikát. Nagyon örülök annak, hogy végül is Magyarországnak lett igaza ebben a kérdésben, és egyre többen támogatnak minket. Köszönöm, elfogadom a választ. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Nálunk a legrosszabb gyógyszertárba járni!” címmel. Lukács László György képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Igen, nálunk a legrosszabb gyógyszertárba járni. No nem azért, mert olyan állapotúak a gyógyszertárak, hiszen azok modern, jól berendezett helyiségek, hanem azért, mert a magyar betegnek fáj a legjobban az, ami a gyógyszerárakban tapasztalható.A gyógyszer-finanszírozás 2012 óta átalakulóban van, amelyben a magánszféra került előtérbe, azaz az embereknek a saját zsebükből egyre többet kell költeniük, az állami finanszírozás pedig visszaszorulóban van. Jól mutatják más európai országok példái, hogy meg lehet tartani azt a szintet, például a finanszírozásban a kétharmados szintet, amelyben az állam többet vállal, az embereknek kevesebbet kell zsebből fizetniük. Ehhez képest Magyarországon az a helyzet, hogy fifti-fifti az arány, azaz legalább annyira a zsebébe kell nyúlnia az adófizető állampolgároknak a gyógyszertárakban, mint amennyit az állam odatesz támogatásból. És hogy mekkora probléma ez, tisztelt képviselőtársaim, pár számszerű adat, ami mutatja, hogy mi is ez a jelenség. A 16 évnél idősebb honfitársaink 39,4 százaléka, azaz közel 40 százaléka legalább egy krónikus vagy tartós betegséggel küzd, és ahogy haladunk előre az életkorban, ez egyre csak növekszik, sőt az idős korosztálynál már többségében van, ahol nemcsak egy, hanem több krónikus, illetve tartós betegségük is van. A gyógyszerfogyasztásban pedig a fogyasztás 60 százalékát mind vényköteles, mind pedig nem vényköteles gyógyszereknél a 60 év felettiek teszik ki. Jól látható tehát, hogy hazánkban a rendszer óriási terhet rak a gyógyszertárba járó és ott gyógyszereket kiváltó idősebb korosztályra, de azokra is, akik krónikus és tartós betegséggel küzdenek. Hogy példát mondjunk, hogy mennyire más a helyzet Európa más helyein, Szlovákiában 209 eurót, közel 210 eurót költ fejenként az állam gyógyszertámogatásra, mindez Magyarországon alig éri el a 120 eurót. Nem elég egyébként, hogy ott magasabbak az átlagbérek, a magyar betegeknek még mélyebbre kell nyúlniuk a pénztárcájukban. Egyes számítások szerint a magyar állam 20 milliárd forintot spórol meg azáltal, hogy a gyógyszertámogatást ilyen szinten tartja, azaz 20 milliárd forintot vesz ki az adófizetők zsebéből, és kéri, hogy a kasszáknál ezt fizessék be helyettük. De, tisztelt államtitkár úr, van ennél lentebb is. Nem olyan régen fogadta el, illetve alkalmazta a kormány azt a megoldást, amelyben a rákos, daganatos megbetegedések kezelésére szolgáló gyógyszereket egy vaklicites eljárásba betette, amellyel sokan kiszorultak ebből a terápiás lehetőségből. Itt állunk most, ahol Kásler miniszter úrnak van lehetősége onkológusként, hogy kitörjön ebből a ketrecből, és kitörjön ebből az értelmezési keretből, így logikusak azok a kérdések, amelyek felmerülnek. Tervezie a kormány a gyógyszertámogatás átalakítását akként, hogy ne a betegeknek kelljen ezt a 20 milliárd forintot finanszírozni a saját zsebükből? Tervezie a minisztérium, illetve miniszter úr, hogy felülvizsgálja a rákos daganatos betegségekkel küszködőknek nagyon hátrányos beszerzési eljárást, amellyel talán ezrek maradhatnak ki az elérhető terápiából, és amely újabb terhet ró a családokra? Tisztelt Államtitkár Úr! Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kormányzatot az a cél vezette, hogy a betegek minél olcsóbban jussanak a gyógyszerekhez, ráadásul lehetőség szerint magyar tulajdonú patikákban vegyék ezt meg, nem különböző gyógyszertárláncokhoz tartozó patikákban. Éppen ezért sikerült, pontosan a vaklicit rendszerének köszönhetően, amelyet ön összekevert most egy későbbi beszerzési rendszerrel a vaklicit rendszerét még 2012-ben vezettük be a betegek gyógyszerköltéseit érezhető mértékben csökkenteni. Már az első évében, 2012-ben 7,5 milliárd forinttal kevesebbet fizettek a betegek a gyógyszerekért, de ez a további években is még tovább csökkent. A rákövetkező évben még 2,5 milliárddal kevesebbet kellett kifizessenek a betegek, aztán 2014-ben is még további 2 milliárd forinttal kevesebbet hagytak ott a patikákban. Tehát ez a módszer sikeres volt, hiszen maguk a gyógyszergyártók, akik különböző hatóanyagokkal versenyeztek ezeken a vakliciteken, nem látták a másiknak a licitjét, nem látták a másik által ajánlott összegeket, éppen ezért sokkal nagyobb mértékben ígértek alá, és így sikerült a betegek által fizetendő tételeket lejjebb szorítani. Egy perifériás artériás betegség esetében például, ahol cilostazoltartalmú, hatóanyagú készítményt írnak fel, ennek az ára 918 forinttal csökkent. A magasvérnyomás-betegségek esetében van olyan gyógyszer, aminek 526 forinttal, van, aminek 534 forinttal csökkent az ára. Koleszterinszint-csökkentő gyógyszereknél 354 forintos csökkenést láthattunk az egyik típusnál, de van olyan koleszterinszint-csökkentő gyógyszer, ami 863 forintról 84 forintra, és van olyan, amelyik 1076 forintról 84 forintra csökkent, ha az árát nézzük. A vérnyomáscsökkentőknél hiszen ön is a nagy népbetegségeket említette 72 százalékos csökkenésről is beszélhetünk, 1156 forintról 322 forintra, de további két termék esetében is 70, illetőleg 58 százalékos áresés volt, amennyivel kevesebbet fizetnek a betegek. A gyomorsavcsökkentő gyógyszereknél 61 és 88 százalékos árcsökkenés volt, antidepresszánsoknál pedig 50-72 százalékos áresés. Ennyivel kell kevesebbet fizetni a betegeknek, és ennek kettős oka van, egyrészt az, hogy évről évre tudtuk növelni nemcsak a gyógyszereknek, hanem a gyógyászati segédeszközöknek is a támogatását, de még inkább az, hogy ez az új rendszer nem a gyógyszergyártók érdekeiből indul ki. Nem azt nézi, hogy a gyógyszergyártók hogyan tudnak minél nagyobb profitot bezsebelni, hanem hogy a betegek érdekében milyen rendszerben lehet a legalacsonyabb szintre szorítani azt az összeget, amit a betegek ott hagynak a patikában, és ebben azért sikerült eredményeket elérni úgy, hogy jól jártak a betegek és természetesen a magyar állam is. A másik kérdés, amit fölemlegetett, amelyet már többször cáfoltunk itt a parlamentben, de szívesen megteszem még egyszer, ha ez szükséges, az pedig a daganatos betegségekre szánt összegek és az itteni gyógyszerek költségkerete. 2010 óta a daganatos betegek ellátására fordított összeget 60 százalékkal növeltük, ez most már megközelíti a 180 milliárd forintot. Amire pedig ön utalt még konkrétabban, az a daganatos betegségek kezelésére használt rákgyógyszerek finanszírozási összege, ez 57 milliárd forint volt 2010-ben figyeljen, tisztelt képviselő úr, kérem, mert akkor nem mond máskor valótlanságot , ezt 97,8 milliárd forintra emeltük tavaly, az idei évben pedig várhatóan meghaladja a 110 milliárd forintot. 57 milliárd forintról 110 milliárd forintra emeltük, és folyamatosan bővült, ebben az évben is több száz fővel bővült az innovatív gyógyszerekkel ellátható betegek aránya. És mindeközben pedig, tisztelt képviselő úr, a patikákban a magyar gyógyszerészek tulajdoni hányadát 50 százalék fölé növeltük, tehát ha betér valaki egy patikába, végre nem külföldi befektetők tulajdonában lévő patikaláncba tér be, hanem magyar gyógyszerészek tulajdonában lévő patikába. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó. [[15.20]]
Államtitkár úr, a válaszát nem tudom elfogadni, már csak azért sem, mert ha jól értem, ön szerint jól jártak a betegek. És ehhez képest úgy néz ki, hogy teljesen más a valóság, és ön úgy gondolja, hogy jól jártak, és ezt ön egyedül talán tudja, de ők ezt nem érzékelik. Ők azt érzik, hogy Magyarországon talán rosszabb betegnek lenni, mint a környező országokban. Nem elég, hogy drágán veszik a gyógyszereket, és drágán tudják a környező országokhoz képest is beszerezni a gyógyszereket, nem elég, hogy hosszúak a várólisták és a várakozási sorok az egyes rendelőkben pláne úgy, hogyha egyébként beugrik egy-egy miniszterelnök, és beszuszakolja magát a sorba , nem elég, hogy Magyarországon nem lehet megtudni, hogy a kórházakban hogy áll a kórházi fertőzés, nem elég, hogy Magyarországon a hálapénzzel kell megküzdenie a betegeknek, de még azzal is meg kell küzdeniük, hogy önök itt a számokkal trükközve állandóan becsapják őket. A magyar betegek egy dolgot látnak biztosan: nagyon drága a patikában beszerzett gyógyszer, és sokkal többet kell fizetniük, mint az összes többi országban körülöttünk. Viszont a magyar betegek azt érdemlik meg, hogy olcsón, az állam által támogatottan jussanak hozzá a gyógyszerekhez, éppen ezért eszem ágában sincs elfogadni a válaszát. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Képviselő úr, köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 115 igen szavazattal, 28 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be az agrárminiszterhez: „Mire fog koncentrálni az Agrárminisztérium a környezetvédelem területén?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A fenntartható fejlődés olyan fejlődési folyamat, ami kielégíti a jelen szükségleteit anélkül, hogy csökkentené a jövendő generáció képességét, hogy kielégítsék a saját szükségleteiket. Ennek egyik, ha nem a legfontosabb területe a környezetvédelem. A kormány az elmúlt években jelentős eredményeket ért el a környezetvédelem területén, számos területen történtek előrelépések, így például az élőhelyvédelmi programok, zöldfelület-védelem, a nemzeti parkok fejlesztése, az éghajlatvédelem a környezetvédelemmel összefüggésben, az energiahatékonysági programok. A jelenlegi uniós pénzügyi ciklusban több mint 60 milliárd forintot költhet a tárca természetvédelmi fejlesztésekre, amelyeknek köszönhetően több mint 100 ezer hektáron javulhat a természet környezeti állapota. Az elmúlt időszakban a környezeti és energiahatékonysági operatív programban, a KEHOP-ban, illetve a versenyképes Közép-Magyarország operatív programban, a VEKOP-ban 92 egyedi projektet tartalmazó, mintegy 38 milliárd forint értékű természetvédelmi fejlesztési csomagot indítottak el. A környezeti fenntarthatóság szempontjából hazánkban jelentős lépés volt a hulladékgazdálkodási rendszer átalakítása, fenntarthatóvá tétele. A rendszerben, illetve a szabályozásban még vannak továbbfejlesztésre, finomhangolásra érdemes részek. Az élelmiszer-biztonság kérdésére az elmúlt években jelentős figyelmet fordított a kormány, ennek fontos a fenntartása. A környezet-egészségügy területén elindított intézkedések folytatását szintén fontosnak tartom. Az említett intézkedések folytatásában joggal bízhatunk, hiszen az új Agrárminisztériumban önálló államtitkárságot hoztak létre a szakterületnek. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindezekkel kapcsolatban kérdezem öntől: mire fog koncentrálni az Agrárminisztérium a környezetvédelem területén e kormányzati ciklus során? Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rácz András államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogyan azt ön is említette, legelőször szeretném hangsúlyozni, hogy az újonnan létrejött agrártárcánál vissza kívánjuk adni a környezetügy megfelelő súlyát, rangját, méltóságát. Ennek első lépéseként önálló államtitkárságot hoztunk létre a szakterületnek, ezen belül pedig önálló helyettes államtitkárság alakul mind a természetvédelem, mind a környezetvédelem területeinek. Ezzel is szeretnénk elejét venni azon korábbi, a kormányt ért alaptalan kritikáknak, miszerint a környezetvédelem háttérbe szorítása történne. Legfontosabb terveinkről néhány szót. Először is a 2020 utáni időszakra vonatkozó V. nemzeti környezetvédelmi program kidolgozását kezdjük meg, aztán megújítjuk a nemzeti környezettechnológiai innovációs stratégiát, illetve előkészítés alatt áll a „Körforgásos gazdaság” cselekvési terv, amelynek révén megvalósulhat a környezetvédelmi és gazdasági szempontok összhangja. A levegő minősége közvetlenül a lakosságot is érintő, kiemelten kezelendő kérdés lesz a jövőben, ezért megkezdtük az országos levegőterhelés-csökkentési program kidolgozását. Az országos légszennyezettségi mérőhálózat felülvizsgálata keretében pedig országos mintavételi és mérési program végrehajtását tervezzük, amelynek eredményeként pontosabb képet kaphatunk az ország levegőminőségéről. A stratégiai zajtérképek és zajcsökkentési intézkedési tervek szabályozásának megújítása is fontos feladatunk. A kormány forrást biztosított a hiányzó zajtérképek mielőbbi pótlására. Az érintett 29 település és a legforgalmasabb közlekedési vonalak tekintetében már el is kezdtük a zajtérképezési munkákat. A nemzeti parki igazgatóságok kapcsán elmondható, hogy talán egész Európában nincs máshol ilyen erős állami természetvédelmi szervezet, működési területük az ország egész területét lefedi, 300 ezer hektár védett állami területet kezelnek, és közel 2000 munkatársunk dolgozik az állami természetvédelmi rendszerben. Sok térségben ma már a nemzeti parki igazgatóságok a legnagyobb munkáltatók, és a nemzeti parkok a hazai ökoturizmus legnagyobb letéteményesei is. A Magyarországon nyilvántartott mintegy 700 ökoturisztikai létesítménynek a felét, mintegy 350-et ők üzemeltetik, itt 1,6 millió regisztrált látogatót fogadnak évente. Persze ez csak a regisztrált látogatók száma, sokkal többen keresik fel a nemzeti parkjainkat. Csak a környezeti nevelési programban részt vevő gyermekek száma évente mintegy 40 ezer. A környezetvédelemhez, természetvédelemhez szorosan kapcsolódó tájvédelem területén is új fejezetet nyitunk. Meg fogjuk alkotni a tájvédelmet szabályozó első hazai jogszabályt. A genetikai erőforrások megőrzése tekintetében kiemelt szerepet fog kapni a vadon élő, valamint a mezőgazdasági haszonállataink és növényeink genetikájának vagy génjeinek a megőrzése. Elkezdődik a kormány által tavaly elfogadott génmegőrzési stratégia végrehajtása. Meggyőződésünk, hogy a kormányzati intézkedések összehangolásával és a lakossági szemléletformálás további erősítésével Magyarország jó úton halad a környezetvédelem, a környezetvédelmi célkitűzések megvalósítása felé, ezért kérem válaszom elfogadását. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm szépen a válaszát. Az elmúlt esztendőkben a választókerületemben számtalan környezetvédelmi, természetvédelmi, energiahatékonysági program valósult meg, illetve indult el sok milliárd forintos összegben. Ezek a tények, illetve az államtitkár úr által ismertetett koncepció, célkitűzések és kormányzati elkötelezettség garanciát ad nekünk arra, hogy a következő esztendőkben is ezek a programok tovább fognak folytatódni, ezért a válaszát elfogadom. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr az államtitkári választ elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! 15 óra 29 perc van, az interpellációk tárgyalásának végére értünk, most az azonnali kérdések tárgyalásával folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Gyöngyösi Márton, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mennyire hiteles a Kormány politikája?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm a lehetőséget, elnök úr, de harmadik hete várok miniszterelnök úrra, ezt az egy hetet már fél lábon is kivárom. [[15.30]]
Köszönöm szépen. A miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. [[Zaj.]] Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt a következő felszólalóknak megadnom a szót, kérem képviselőtársaimat, halaszthatatlan közfeladataik ellátása végett, ha lehet, csendben hagyják el az üléstermet, vagy kérem, foglalják el helyüket. Köszönöm megértésüket. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig leszünk Európa rabszolgapiaca?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Elfogadom, köszönöm szépen.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az első parlamenti felszólalásomban azt pedzegettem, hogy ha Mészáros Lőrinc olyan ütemben vagyonosodik, ahogy most, akkor 2024-re ő lesz a világ leggazdagabb embere, a magyar pedig a legszegényebb, hiszen mondjuk ki a korrupt Fidesz-elit a magyar emberek pénzén hízik kövérre, és ez most nem szójáték volt. [[Korózs Lajos közbeszól. Derültség az MSZP soraiban.]] Ami a korrupciót illeti, sajnos az a helyzet, hogy nemzetközi kimutatások szerint Magyarország a jelen állás szerint Bulgáriával holtversenyben küzd az Unió legkorruptabb állama címért, miközben a bérek tekintetében az OECD-tagállamok 35 fős mezőnyében Magyarország mindösszesen a 33. helyen áll, tehát hogy Orbán Viktor is értse ez nagyjából a kieső hely. Ma ott tartunk, hogy a csehek, a lengyelek, a szlovákok jobban keresnek, mint a magyarok, olyannyira, hogy például Borsodból nagyon sokan Szlovákiába járnak át dolgozni, mert már ott is jobban megéri. A helyükre pedig tudják, hogy kik jönnek? Ukránok, mert ezekért az éhbérekért lassan már csak nekik éri meg itt munkát vállalni, vagy ha majd nekik sem éri meg, akkor majd jönnek a pakisztáni meg a vietnámi vendégmunkások, ahogy azt az Orbán Viktor baráti köréhez tartozó fideszes gazdasági körök már pedzegették. Tehát idevezet az önök gazdaságpolitikája, amely nem úgy tekint a magyar munkavállalóra, mint akit meg kell becsülni, akit meg kell fizetni, hanem úgy tekintenek önök a magyar dolgozóra, mint egy közönséges, olcsó rabszolgára ott a sor mellett. Emlékezhetünk rá, nem is olyan rég Orbán Viktor szaúdi befektetők előtt azzal reklámozta Magyarországot, hogy tessenek idejönni befektetni, mert nálunk a minőségihez képest feltűnően olcsó a munkaerő hát épp, mint a rabszolgapiacon: jó erős, keveset eszik, vedd meg! [[Derültség a Jobbik soraiban.]] Önök idejuttatták ezt az országot. Kérdezem tisztelettel: mit kívánnak tenni azért, hogy Magyarország ne legyen Európa és a világ rabszolgapiaca? Mit kívánnak tenni azért, hogy legalább a visegrádi országok bérszínvonalát elérjük minél előbb? Mit kívánnak tenni azért, hogy Magyarországon ne önök gazdagodjanak, hanem azok, akik [[Az elnök csenget.]] tisztességesen dolgoznak? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A képviselő urat már az első felszólalásából is úgy ismertük meg, mint akit a tények különösebben nem zavarnak, viszont szívesen sértegeti az Országgyűlésben ülő politikai ellenfeleit, és második felszólalása során sem cáfolta meg az első alatt kialakult képünket az ön várható képviselői tevékenységéről. [[Közbeszólás a Jobbik soraiban.]] A helyzet ugyanis az, hogy az elmúlt évben elég elővenni a Központi Statisztikai Hivatal adatait 13 százalékos béremelkedés volt Magyarországon, ehhez hasonló mértékű béremelkedés egy év alatt Magyarországon a rendszerváltozás óta soha nem volt. A idei évben is jelentős béremelkedés lesz, és hat év óta folyamatos a gazdasági növekedés, és folyamatosak a béremelkedések Magyarországon. Ehhez képest még érdemes hozzátenni, talán pont a legszegényebbek miatt, hogy a minimálbér nyolc év alatt 88 százalékkal nőtt, a garantált bérminimum pedig a kétszeresére növekedett 2010 óta. Az természetesen, hogy az országban eltérő fejlettségi színvonalú régiók működnek vagy léteznek, igaz, az is igaz, hogy ennek megfelelően kell a fejlesztéspolitikát alakítani, de ön mond egy példát Miskolcra és térségére vonatkozóan, ez fordítva is igaz: Győrbe pedig a szlovákok járnak át, és vállalnak munkát. Azt is tudjuk, hogy Magyarországon a rendszerváltozás óta soha annyian nem dolgoztak, mint amennyien most dolgoznak, azt is tudjuk, hogy sok helyen már a munkaerőhiány a probléma, a munkanélküliség 3,8 százalékos, de azért ez mégiscsak egy kellemes gond ahhoz képest, mint amikor mi átvettük a kormányzást 12 százalékos munkanélküliség mellett. Úgy gondolom tehát, hogy ha ön nem is hisz nekünk, de a KSH adatait megnézi, akkor egyértelműen látja, hogy ma ez a térség az, amely az Európai Unión belül a legjobban növekszik, Magyarország pedig most tartja a lépést a visegrádi államokkal. Van versenyhátrányunk, a versenyhátrány annak a nyolcéves romboló gazdaságpolitikának a következménye, amely az előttünk lévő nyolc évet jellemezte. [[Taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólás a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen a miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Én azt gondoltam, hogy Andersen meghalt, de úgy tűnik, hogy nem, itt van a parlamentben. Ön itt rekordnövekedésről beszél, a tények pedig azt mutatják, hogy 2010 óta megduplázódott a dolgozói szegénység Magyarországon, a jelen állás szerint minden harmadik magyar honfitársunk a létminimum alatt él, és épp egy mai hír, hogy már Románia is lekörözte Magyarországot a béremelkedések tekintetében, tehát lényegében nagyon jól tudjuk, hogy mi a béremelés hiányának az oka: az, hogy ellopják a rávalót, ezt ki kell mondani. Vissza kell adni a lopott pénzt, és akkor jut pénz majd béremelkedésre. És ebből a szempontból megint csak a román példát tudom a figyelmébe ajánlani: Romániában előszeretettel alkalmazzák a tolvaj politikusokkal szemben a vagyonelkobzás intézményét, hogy jusson pénz például bérekre, de hovatovább legutóbb egy román minisztert ítéltek hat év börtönre, mert egy pályázatból visszakért 10 százalékot, nem 30-at, nem 40-et, csak 10-et, és ő most mehet a börtönbe. Önök mikor mennek? [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Viszonválasz illeti meg Gulyás Gergely miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ebből a felszólalásból is látszik, hogy Andersent nem a KSH-ban kell keresni [[Közbeszólás a Jobbik soraiban.]] , hanem a Jobbik-frakció soraiban. Az az egyedülálló csúsztatás, amire ön itt a gazdasági növekedési adatok kapcsán képes volt, az jól mutatja, hogy miként bánik ön és miként bánik a pártja a tényekkel, hiszen a helyzet az, hogy a gazdasági növekedés szempontjából Magyarország a harmadik legjobb eredményt produkálta az Európai Unióban. Valóban, más bázisról, alacsonyabb bázisról Románia emelkedett valamelyest jobban, és Litvánia, vagy a román és a litván gazdasági növekedés minimálisan magasabb volt, tehát a harmadik legjobb eredmény a miénk a 28 uniós tagállamból, szerintem ez kifejezetten jó eredmény. És azt is egyértelműen látjuk, hogy ez a gazdasági növekedés a béremelések alapja, és azt is látjuk, hogy Magyarországon olyan béremelések valósultak meg az elmúlt években, amelyek mögött gazdasági teljesítmény áll. Korábban ez sem volt így. Éppen ezért szerintem, ha valamiről csak elismeréssel lehet beszélni csökkenő államadósság, növekvő bérek, 1 százalék alatti jegybanki alapkamat , akkor az éppen a magyar gazdaságpolitika. Egyébként pedig szeretném jelezni a képviselő úrnak, hogy a Jobbik minden bizonnyal a következő években is kritizálni fogja a gazdaságpolitikát, de ez szerintem nem változtat azon, hogy olyan jók a hosszú távú kilátások is, hogy a választópolgárok viszont azt érzékelik, ami a valóság, akkor is, ha ez önöknek nem sikerül. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hiller István, az MSZP képviselője, alelnök úr azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Az MTA kutatóhálózatáról” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom, elnök úr.
Öné a szó, alelnök úr.
Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Igen tisztelt Miniszter Úr! A Magyar Tudományos Akadémia kutató-, illetve intézményhálózatával kapcsolatos kormányzati döntésről szeretném kérdezni. Ezt az ügyet nem aktuálpolitikai botrányként javaslom megtárgyalni, hanem egy olyan döntésként, amely jelentősen befolyásolja a magyar tudományos élet, a magyar kutatás és egyébként a magyar felsőoktatás jelenét és közeljövőjét. Egyezzünk meg abban, hogy az elmúlt 70 évben igen jelentős szellemi potenciál, igen jelentős hazai és nemzetközi kutatási eredmények és szeretném hozzátenni igen jelentős anyagi, intézményi felhalmozódás történt a Magyar Tudományos Akadémia jóvoltából a kutatóhálózatban. A jelen döntésük, amelyet költségvetési javaslatként terjesztenek be, de élő kutató nincs ebben az országban, aki költségvetési javaslatként tárgyalja és gondolja magában, felveti azt a kérdést, miniszter úr, hogy a kormány nem kívánjae hatalmán túlterjeszkedve az eddig független magyar akadémiai kutatást kormányzati ellenőrzés alá vonni. [[15.40]] Egykori kollégáim és számos egykori hallgatóm, tanítványom ma a Magyar Tudományos Akadémia különböző kutatóintézeteiben dolgozik, és azt mondhatom önnek, hogy pártállástól teljesen függetlenül mindenki fenntartással fogadja ezt a döntést, nem tartja helyesnek, a függetlenség és a magyar tudományos kutatás szabadságának csonkítását látja benne. Senki nem gondolja úgy, hogy ez egy anyagi jellegű döntés. Mindenki úgy gondolja, hogy a kormány rá akar telepedni a magyar tudományos kutatásra és intézményhálózatra. Arról kérdezem miniszter urat, hogy ön is így látja-e. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Alelnök Úr! Azt a meglepő választ tudom adni, hogy nem így látjuk, a kutatás-fejlesztésre fordítható összegek az elmúlt években nőttek, és ezt követően is folyamatosan növekedni fognak. Az innovációra szánt forrásoknál a kitűzött cél az, hogy 2020-ra a GDP 1,8 százalékát érje el a kutatás-fejlesztésre fordítható költségvetési források aránya. Amennyiben viszont, ha jól értem az egyeztetés eredményét amin egyébként nem voltam jelen és ami Palkovics miniszter úr és a Tudományos Akadémia elnöke között jött létre , abban még az egymással vitázó felek között is egyetértés volt, hogy egy akkora ország esetén, mint Magyarország és ilyen bővülő, jelentős, de a nagy államokéval még így sem összehasonlítható források esetén az a jó, ha egységes kutatás-fejlesztési innovációs irány van. Van egy Innovációs Minisztérium. A Tudományos Akadémia autonómiáját az Alaptörvény biztosítja. A cél és a szándék az, hogy ezeknek az innovációs forrásoknak a felhasználása az Akadémia bevonásával történjen, ugyanakkor az Innovációs Minisztériumnak döntő beleszólása lehessen ebbe. Én ezért azt remélem, és nyilván ezért is egyeztet egymással Palkovics miniszter úr, illetve a Tudományos Akadémia elnöke, ez azt eredményezi, hogy a magyar fejlesztés, kutatás, tudományirányítás világában egy egységes álláspontot tud a kormány és az Akadémia elfoglalni, és ennek megfelelően lesznek az innovációs források felhasználhatóak a következő időszakban. Semmi mást nem szolgál a módosítás, csak és kizárólag ezt. A szervezeti függetlenségét és ennek költségvetését egyébként az Akadémiánál nem érinti a költségvetési törvényjavaslat. Köszönöm. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Viszonválaszra megadom a szót az alelnök úrnak. Parancsoljon!
Aligha hiszem! Történetesen az még csak kevés lenne, hogy én aligha hiszem, de a Magyar Tudományos Akadémia vezetői között, megválasztott tisztségviselői között, egész életüket a tudományos kutatásban töltött emberek között egy kezemen meg tudnám számolni, hogy hányan vannak, akik miniszter úr véleményét vallják, mert úgy gondolják, hogy ez igenis nem egyszerűen egy finanszírozási, nem egyszerűen egy gazdasági, nem egyszerűen egy költségvetési lépés, hanem teljes egészében a magyar kutatás szabadságának és függetlenségének megsértése. Sőt, még azt is feltételezik, hogy van egy olyan szándék, amely egyébként Martonvásártól, mondjuk, a Mátráig terjedő ingatlanhálózat későbbi ügyeinek kezelésére vonatkozik, ami már egyáltalán nem a tudományos kutatás, hanem az a felhalmozott anyagi potenciál, amiről beszéltem. Azt kérem és azt javasoljuk, ezt fogjuk képviselni, hogy a költségvetésből ezt a javaslatot vegyék ki, módosítsák, hagyják békén a Magyar Tudományos Akadémiát és a tudományos kutatást Magyarországon!
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Gulyás Gergely miniszter urat. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Jelen pillanatban az innovációra, kutatás-fejlesztésre rendelkezésre álló összegek a magyar állam egészét vagy a költségvetés egészét tekintve úgy néznek ki, hogy a felsőoktatási intézmények több mint 29 milliárd forintot fordíthatnak állami támogatásból kutatás-fejlesztésre. Van egy Országos Tudományos Kutatási Alapprogram, ami majdnem 13 milliárd forintnak a kutatás-fejlesztésre fordítását teszi lehetővé [[Dr. Harangozó Tamás folyamatosan közbeszól.]] és a Tudományos Akadémia kutatásában hasznosul 28,1 milliárd forint. A kérdés az, hogy hatékonyabban használhatóake ezek az összegek, ha az erről szóló döntés során azok, akik kutatás-fejlesztésről ma Magyarországon különböző helyeken döntenek, kénytelenek egyeztetni és egyetértésre jutni. A mi véleményünk az, hogy erre a kérdésre a válasz igen. A gyakorlat be fogja bizonyítani, hogy kettőnk közül melyikünknek van igaza. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Gréczy Zsolt, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Orbán Viktornak nem kell betartania a törvényeket?” címmel. A miniszterelnök úr, halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat kérte fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól…
Elfogadom a válaszadó személyét.
Öné a szó, képviselő úr.
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mint tudjuk, az Orbán-kormány megteremtette annak lehetőségét, hogy a cégek a társasági adójukat oda tudják adni a magyar futballkluboknak. A legnagyobb kedvezményezett ezek között természetesen mi más lenne, mint Orbán Viktor kedvenc csapata, a felcsúti utánpótlás-akadémia, amely, tessenek fogódzkodni, 20, azaz húsz milliárd forintot kapott eddig társasági adó címén arra, hogy ott elbohóckodjanak 32 néző előtt Orbán Viktor házának közvetlen szomszédságában. Ez egy ilyen ország, ez egy ilyen kormány, ahol ez megtörténhet. Éppen ezért a Demokratikus Koalíció azt a megoldást választotta, hogy megpróbálja ezeknek a papíroknak, adatoknak a nyilvánosságát kiperelni. Csodák csodájára megtörtént az is, hogy a Kúria úgy döntött jogerősen mondom még egyszer és hangosan: jogerősen úgy döntött a Kúria , hogy ezeket az adatokat ki kell adni. Természetesen azóta sem adta ki a felcsúti akadémia ezt az adatot, hogy mire mennyit költöttek. Ez azért is érdekes, mert ezek után írtunk egy levelet Mészáros Lőrincnek, Orbán Viktor strómanjának, aki azt a választ adta saját kezűleg válaszolva, hogy ő nem tudja odaadni ezeket az adatokat, merthogy az EMMI bekérte tőle ezeket a dokumentumokat. Na már most ez azt jelenti, hogy Mészáros Lőrinc úgy szabadul meg bizonyos papíroktól, hogy azokról nem készít fénymásolatot. A másik lehetőség pedig az, hogy az EMMI takargatja Orbán Viktor kedvenc csapatának papírjait, és ezáltal védettséget biztosít Mészáros Lőrincnek. Ezért aztán a Demokratikus Koalíció, ha már jogállamról szokás beszélni ebben a parlamentben, ebben a Házban, akkor azt kéri, sőt azt követeli, hogy azonnal adják ki ezeket a papírokat. A magyar embereknek, ahogy önök szokták mondani, joguk van tudni, hogy mire ment el ez a 20 milliárd forint a pénzükből, főleg miután hallom, hogy a Tudományos Akadémia környékén ennél jóval kisebb összegekről vitatkozunk éppen. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Ha jól értem, akkor volt egy per folyamatban a Demokratikus Koalíció egynémely képviselője és a Puskás Akadémia között közérdekű adatok nyilvánosságra hozatala érdekében. [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból: Felcsút…]] bben az eljárásban született egy ítélet. Ennek a végrehajtása, feltételezem, hogy folyamatban van. Azt nem értem, hogy mi köze ehhez a kormánynak. Mennyiben vagyok érintett, ilyen értelemben milyen formában hozható ez a döntés és ennek a végrehajtása kormányzati hatáskörbe? [[Arató Gergely: Nálad van a papír…]] Vagy pedig a másik lehetőség, hogy ügyvédi tanácsot kíván képviselő úr tőlem ebben a formában kérni. Erre azért nincs lehetőség, mert 2014 óta az összeférhetetlenségi szabályok szigorodtak, ezért a kamarai tagságom pillanatnyilag szünetel. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Gréczy Zsolt képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. A helyzet azért tragikus, mert én egy kérdést tettem fel: tessenek már odaadni azt a papírt! Az önök minisztériumában, Rétvári úr minisztériumában vannak ezek a papírok, ezt állítja legalábbis Mészáros Lőrinc. Tessék odaadni ezt a papírt, ha már a Kúria jogerős döntése még egyszer mondom, jogerős döntése erre kötelezte önöket. 20 milliárd forintról van szó, ez nem kevés pénz, az 20 000 millió forint. Csak szeretném jelezni, hogy ez az a Puskás Akadémia, amelyiknek a kezdőcsapatában nincsenek magyar futballisták. Éppen egy mai adat, hogy a legkevesebb játékpercet a magyar NB I-ben a Puskás Akadémiából töltött magyar fiatal labdarúgó. Önök migráns futballistákra költik az adófizetők pénzét, éppen 20 milliárd forintot. A választ nem tudom elfogadni. [[Szórványos taps az ellenzéki oldalon. Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Felcsút…]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Hála a jó istennek, ebben az esetben önnek nem is kell az én válaszomat elfogadni, mert az az interpelláció, ez pedig továbbra is az ügyvédi tanácsadás. [[Gréczy Zsolt: Egy éve várunk rá! Közbeszólások az ellenzéki pártok padsoraiból.]] Tehát ha egy jogerős ítélet van, akkor ezt követően bárki elmondja önnek, hogy milyen formában lehet a jogerős ítéletnek érvényt szerezni.Ami a taós támogatásokat illeti, ezeknek a törvényességét, illetve eredményességét még az Európai Unió sem vitatta, hiszen a velük való megállapodás után kezdhetett a program működni. [[15.50]] 2015-ben összességében több mint 13 ezer cég 107 milliárd forinttal támogatta ezen keresztül a sportot és az utánpótlást, és úgy gondoljuk, az helyes, ha cégeket, gazdasági társaságokat teszünk érdekeltté a sport és helyes társadalmi célok támogatásában. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból, köztük Z. Kárpát Dániel: És hányan kerültek be azóta a válogatottba?]] A konkrét esetben pedig azt tudom csak mondani, hogy a jogerős ítélet végrehajtásához nagyon sokan tudnak tanácsot adni, én most átmenetileg még nem. Lehet, hogy lesz újra olyan időszak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett, Schmuck Erzsébet és Keresztes László Lóránt, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Kivel köt új megegyezést a kormány?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat kérte fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm szépen, megvárjuk a miniszterelnök urat.
Miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Miért hagyja életveszélyben a Kormány a szórt azbesztet tartalmazó épületekben lakók és dolgozók ezreit?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Farkas Sándor államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ.
Igen.
Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! 1970 és 1990 között a szórt azbesztet széles körben használták Magyarországon, többek között hő- és hangszigetelésre, tűzálló anyagként mind a lakó-, mind a középületek építésénél. De nagyon hamar kiderült, hogy egészségkárosító, súlyos légzőszervi megbetegedéseket, azbesztózist, tüdőrákot, végül halált okoz. Nincs olyan kis koncentráció, amely ne jelentene kockázatot akár 15-35 év lappangási idő elteltével.A környezetvédelemért és az egészségügyért felelős tárcák megbízásából ezért már 1999-ben megkezdődött a szórt azbesztet tartalmazó épületek országos felderítése, majd az azbesztmentesítési program kidolgozása és végrehajtása. A program az elmúlt nyolc évben azonban nem nagyon haladt, noha ma is felnőttek és gyermekek tízezrei élnek vagy dolgoznak szórt azbesztet tartalmazó, a nem megfelelő felújítás, az azbesztmentesítés hiánya miatt egyre veszélyesebbé váló épületekben, például Veszprém, Győr, Tatabánya lakótelepein vagy az Országos Széchényi Könyvtárban. Pedig Magyarországon is kötelező az az európai irányelv, amely szerint az azbeszt által okozott környezetszennyezést meg kell szüntetni. Az országos hulladékgazdálkodási terv 2030-ra tűzte ki a mintegy 1,6 millió tonna, különböző formában előforduló azbeszt eltávolítását és szakszerű ártalmatlanítását. Az emberek egészsége érdekében azonban ezt előbbre kellene hozni. Államtitkár úr, azt kérdezem: mikor és milyen állami segítségre, támogatásra számíthatnak az önhibájukon kívül ilyen veszélynek kitett állampolgárok és közintézmények? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm a képviselő asszonynak, hogy kérdésével felhívta a figyelmet ismételten az azbeszt környezeti és egészségvédelmi problémáira. Az azbesztet rendkívül előnyös tulajdonságai miatt előszeretettel alkalmazták több évtizeden keresztül a magyar építőiparban különböző szigetelésekhez, burkolatokhoz és nem utolsósorban talán még az autóiparban is. Sajnos, az azbeszt egészségkárosító hatása viszont a tüdőrák nagyon gyorsan kifejlődő formáját okozza, viszonylag későn ismerik fel és bizonyították be hatását.Az emberi egészségre nézve a legveszélyesebb azbeszttermék az úgynevezett szórt azbeszt, amelyről ön is szólt, illetve az egyéb azbesztcement termékek. Ezek ártalmatlanítása a jelenlegi adataink szerint több mint 300 milliárd forintba kerülne, ami meghaladja a magyar költségvetés lehetőségét. Tárcánk azonban fontosnak tartja az azbeszt okozta kockázatok kezelését, éppen ezért még az előző ciklusban a lakosságnál képződő, azbesztet tartalmazó palahulladék lakosságtól történő kedvezményes, elérhető közelségben történő átvételét és szakszerű elhelyezését biztosító program kidolgozása érdekében munkacsoportot állított fel. [[Derültség az ellenzék soraiban.]] Továbbá szakmai egyeztetéseket folytatott a közszolgálati szervezeteket tömörítő Köztisztasági Egyesülettel. A munkacsoport felmérte az azbeszttartalmú hulladék lerakásának, engedélyeinek, a különböző kapacitások és lerakóhelyek országos helyzetét. A felmérés megállapította, hogy rendkívül nehéz és olyan helyzet alakult ki, ami a lakosság részéről igazából nem támogatott, és a lakosság nem ezekre a kijelölt helyekre vitte el ezt az azbeszthulladékot. Éppen ezért a kormány részére egy programtervezet is készült, amely megoldási javaslatot tartalmaz az azbesztet tartalmazó veszélyes építési hulladék elérhető közlségben történő átvételére. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Köszönöm, majd később folytatom, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Én szakértőktől azt hallottam, hogy azért ez egy nagyságrenddel kevesebbe kerülne, nem 300 milliárd forintba. Viszont, ha önök ilyen számot tudnak, nyilván szükséges ennek a felülvizsgálata. Viszont a több tízezer fiatal és gyermek nevében is azt kérem a tárcától, hogy mihamarabb történjenek lépések annak érdekében, hogy a következő évi költségvetésben már megjelenjenek azok a fedezetek, összegek, amelyek el tudnák ezt a programot indítani.Nyilván szükséges azért ahhoz, hogy megfelelő program elinduljon, ezen épületek felmérésének aktualizálása, a középületekre való kiterjesztése is, a megfelelő szakmai, építőipari mentesítési háttér kialakítása, valamint a tájékoztatás. Nagyon reméljük, hogy ezek a munkálatok nagyon gyors ütemben elindulnak. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Asszony! Azért egy nagyon finom helyreigazítást kell hogy tegyek, mivel az agrártárcának továbbá hosszú távon nem lesz feladata az azbesztmentesítő telephelyek rendezése. Éppen ezért a kormányzati munkamegosztás alapján az azbeszttartalmú építmény bontásával, termékeiknek az építményből történő eltávolításával, valamint az azbesztmentesítéssel kapcsolatos egyéb egyes tevékenységekre vonatkozó feladat- és hatáskörök megoszlanak majd az érintett szakterületek között. Tehát igazából nem az agrártárca, környezetvédelmi államtitkárságnak lesz majd a feladata. Természetesen az elhelyezés, a kiválasztás igen. Ez egy kölcsönös együttműködő feladat lesz. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Miért nem a magyar embereket támogatja a kormány az EU-s pénzekkel?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Bodó Sándor államtitkár urat kérte fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ.
Köszönöm, elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Egy tavaly novemberi EU-s ellenőrzésen több mint negyven magyarországi EU-s beruházásnál talált szabálytalanságot az Európai Bizottság, ezért visszakövetelheti az ezekre elkülönített pénz nagy részét, közel 100 milliárd forintot. A problémás pályázatok között volt a középületek kiemelt épületenergetikai fejlesztése című pályázata, eredeti nevén környezeti és energiahatékonysági operatív program. Ezt a programot azért emelem ki, mert ezzel kapcsolatban már 2015-ben és 2016-ban is kifejezte a Párbeszéd Magyarországért az aggodalmát. No nem azért, mert tudtuk, hogy szabálytalanságok lehetnek, hanem azért, mert az egész koncepciót tartottuk elhibázottnak, miszerint nem a lakosság számára teszik elérhetővé a vissza nem térítendő támogatást, hanem a kormányzati épületeket újítják föl belőle. Az EU eredetileg ezt a programot az otthonok energiahatékonysági korszerűsítésére írta ki, nem az államnak.Most kiderült, hogy mint annyi más EU-s forrás, ez sem a magyar emberek életét segíti, itt sem a magyar emberek kapták meg ezt a pénzt. A Párbeszéd számára továbbra sem világos, hogy miért nem a lakosság profitálhatott ebből a programból, miért nem őket segíti a kormány az EU-s pénzekkel. A kérdésem tehát, hogy tervezie a kormány az EU-s vizsgálat után, amennyiben lehetséges, 2020-ig ennek a programnak az átalakítását, amennyiben ez a hajó már sajnos elment, akkor 2020-tól ezt a programot tervezie átalakítani és a felújítási pénzeket végre a lakosság számára is elérhetővé tenni. Köszönöm válaszát. [[16.00]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót válaszadásra Bodó Sándor államtitkár úrnak; egyben kérem képviselőtársaimat itt a bal oldalon, hogy szíveskedjenek a megbeszéléseiket lehetőleg csendben vagy a termen kívül folytatni. [[A páholyban lévő munkatársával konzultáló dr. Varga-Damm Andrea és Rig Lajos felé:]] Képviselő asszony, önökhöz beszélek, legyenek szívesek ezt a külön konzultációt, ha lehet, az ülésteremben befejezni. Köszönöm. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Erre a kérdésre, hogy miért nem a magyar embereket támogatja a kormány az EU-s pénzekkel, egy nagyon egyszerű és rövid választ is adhatnék: őket támogatja. Őket támogatta az előző európai uniós ciklusban is, amikor alapvetően humán-infrastrukturális fejlesztések valósultak meg, és ezekre is szükség volt, mert bizony az önkormányzatoknak az azt megelőző időkben nem nagyon volt erre forrásuk. A jelenlegi európai uniós ciklusban is a magyar embereket, önkormányzatokat, vállalkozásokat segíti az uniós forrás, hiszen tudjuk nagyon jól bizonyára ön is értesült erről , hogy alapvetően közel 60 százalék gazdaságélénkítésre kerül felhasználásra, egyébként nagyon helyesen. Úgy tűnik, hogy a magyarok, a választók ezzel elégedettek, hiszen április 8-án erről azért elég meggyőző döntést hoztak, meggyőző véleményt nyilvánítottak. Az is tény, hogy Magyarországnak a jelen ciklusban járó összes forrása már meghirdetésre került a kedvezményezettek felé, a kötelezettségvállalások szinte 100 százaléka meg is történt, a szerződéskötések és a kifizetések vannak hátra. Természetesen sajnos már azt kell mondjam, természetesen nem mindenki örül ezeknek az eredményeknek, így a szövetségeseink mellett bizony vannak ellendrukkereink is, magyar állampolgárok, brüsszeli bürokraták, akik alkalmanként bizony mindent elkövetnek, hogy azokból a problémás projektekből, amelyeknek az orvoslása, korrigálása nem tűnik túlságosan bonyolultnak, azokból bizony jó nagy politikai vihart kreáljanak, és esetünkben is valami ilyesmiről van szó. Természetesen, ha a hatékonyságot nézzük, egyébként szerintem ugyanolyan fontos, hogy a középületek is korszerűsítésre, fejlesztésre kerüljenek, hiszen azokat is a magyar emberek használják. Köszönöm szépen kérdését, és remélem, hogy a következő időszak fejlesztései meggyőzik önt is a döntésünk helyességéről. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Az EU eredetileg ezt a programot arra írta ki, hogy az otthonok energiahatékonyságát növelje. Ezt a kormány kérésére átalakította. Az adófizetők pénzén föl lehetne újítani a kormányzati hivatalokat. Nem világos, hogy ezt a pénzt, az EU-s pénzt miért nem a lakosságra fordítja az állam. Egy gangos ház rezsiszámlája a téli hónapokban akár 40-50 ezer forintot is elérhet egy átlagos, 40-50 négyzetméteres lakás esetében, főleg, ha rossz a nyílászárója, rossz a fűtési rendszere. Ezt a költséget ez a rendszer akár 30-40 százalékkal csökkenthetné. Ez mind a helyi lakók javára fordulhatna. Ehelyett önök állami intézményeket újítanak föl. Szerintem az EU nem erre szánta ezt a forrást, ezért is van az, hogy a magyarok nem értik, hogy az EU hogyan támogatja őket, nem jut el hozzájuk az, hogy az Európai Unió miért hasznos. Ez az önök hibája, és ezen változtatni kéne.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Képviselő úr, valami érdekességre fölhívnám a figyelmét: általában azokban az országokban történik ilyen jellegű kritikai észrevétel, amelyek nem kívánnak csatlakozni az európai ügyészséghez. Ebben azért valami furcsa, valami érdekes mindenképpen megjelenik. És ebben a helyzetben én azt gondolom, hogy Magyarország Kormánya bizony nagyon helyesen együttműködik ezzel a rendszerrel, de azokat a döntéseket, amelyeket a jogi határon belül meghozunk, én úgy gondolom, nincs helye és értelme különösebben kritizálni. Egyébként, amikor a tényleges elszámolásokra kerül a sor, akkor ezek a víziók, amiket ön itt vázolt, hogy miféle mulasztások történnek nálunk, közel sem igazolódnak be. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szűcs Lajos, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Költségvetés akkor és most!” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Bodó Sándor államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Szűcs Lajos jelzésére:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr. [[Móring József Attila elfoglalja helyét a jegyzői székben.]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Bár az idei évben egy választási évben vagyunk, mégis a kormány ettől függetlenül tavasszal nyújtotta be a költségvetést, hogy a piaci szereplőknek legyen idejük felkészülni az esetleges változásokra. Ez jó alkalmat teremt nekünk arra, hogy számot vessünk az elmúlt időszak költségvetési és adópolitikájával. Nem minden tanulságtól mentes visszaemlékezni azokra az adóemelésekre, amiket a baloldali kormányok tettek, és azokra a választási ígéretekre, amiket az elmúlt két bukott választás során mondtak. Ezekből azt a következtetést vonhatjuk le, hogy sajnálatos módon a baloldal nyolc év után sem tanult a múltbéli hibáiból, ugyanazt az adópolitikát akarják folytatni, amellyel már Medgyessy, Gyurcsány és Bajnai is sorozatban megbuktak.A választások előtt már megbukó Botka László a luxusadó ötletével kampányolt, amivel már 2005-ben is kísérleteztek egyszer. Akkor úgy gondolták, hogy megadóztatják a 100 millió forintnál nagyobb értékű ingatlanokat. Mi lett belőle? Összesen pár tízmillió forint származott Budapestnek. Ne legyen kétségünk, ismét megemelnék a társasági adót, hiszen 2003-ban is megtették; eltörölnék a családi adókedvezményeket, hiszen ekképpen cselekedtek korábban is; ismét bevezetnék a többkulcsos adózást, ezzel megint ellehetetlenítenék a középosztályt, ahogy ezt tették 2010 előtt. Tisztelt Miniszter Úr! Ezért azt kérdezem: miért nem működik az adóemelés és a baloldali gazdaságpolitika a gyakorlatban?
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bodó Sándor államtitkár úrnak, aki válaszol az azonnali kérdésre.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A baloldal gazdaságpolitikájával szemben a kormány az adórendszer versenyképességének növelésével, illetve a feketegazdaság további visszaszorításával biztosítja a mozgásteret az elkövetkező évek adóterheinek csökkentéséhez. A Fidesz-kormány immár 8 éve folyamatosan csökkenti a magánszemélyek és a vállalkozások adóját. A 15 százalékos mértékű személyi jövedelemadóval jelenleg dobogós helyen áll hazánk az Európai Unió tagállamainak versenyében, a 9 százalékos társasági adó pedig Magyarországon a legalacsonyabb. A kormány alapelve az adózásban változatlan: az adókat csökkenteni kell, a mérsékelt közterheket viszont mindenkitől be kell szedni. A kormány adópolitikájának fókuszában továbbra is a jövedelmet terhelő adók állnak, ezen belül kiemelten a munka közterheinek csökkentése. A VKF-megállapodás szerint négy év múlva akár 11,5 százalék lehet a szociális hozzájárulási adó mértéke, így a munka összes adó- és járulékterhe a visegrádi országok átlagos szintjére csökken. A megállapodás értelmében a minimálbér 2017-ben 15, 2018-ban 8, míg a szakmunkás-minimálbér 2017-ben 25, 2018-ban pedig 12 százalékkal nőtt. A családok támogatása érdekében 2016-ban megindult az a program, amely négy év alatt egyenlő részletekben duplájára emeli a két gyermeket nevelő szülőket megillető kedvezményt. Az érintettek havi 20 ezer forint helyett 2019-ben már 40 ezer forintra lesznek jogosultak. A gyermekvállalás támogatása, a munkahelyteremtés, a fizetések és a versenyképesség növelése segíthet hozzá az életszínvonal emelkedéséhez és a gazdasági növekedés fenntartásához. Ez a különbség az egykori és a mostani költségvetés között. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Azért van ebben szerencsére a választópolgároknak is komoly munkájuk, hogy nem hagyták, hogy ez a rendszer így visszaváltozzon, hiszen a költségvetés számai jól mutatják, hogy a magyar gazdaság jól teljesít, ebben pedig nagyon fontos szerepe van annak, hogy a személyi jövedelemadót, a társasági adókat és a családi adókedvezményeket a kormány gazdaságfejlesztésre használja föl. Mindenesetre fontos az, hogy április 8-a után nem hagytuk, hogy megint a segélyosztogatásra teremtsenek lehetőséget a baloldali kormányok. Azt gondolom, hogy a következő költségvetéssel pedig megint meg fogjuk teremteni a biztonságos növekedés alapjait. Éppen ezért köszönöm államtitkár úr válaszát. [[16.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen az észrevételt és a reagálást. Valóban így van, hogy az ország teljesítőképessége leginkább azon múlik, hogy milyen gazdasági potenciált képes megvalósítani. Ennek nyilvánvalóan több feltétele van, több körülmény sikeres együttállásából születhet a legjobb eredmény, de az teljesen egyértelmű, hogy ha az adókörnyezet megfelelő, az mindenképpen inspirálja a munkaadókat és a munkavállalókat is. Jelen esetünkben erről beszélhetünk. Ami a gazdaságélénkítés struktúrájának átalakítását illeti: ott teljesen egyértelmű, amiről már korábban szót váltottunk, hogy az európai uniós források felhasználásának átirányítása a gazdaságélénkítés irányába mindenképpen egy olyan tartalmas és hosszú távú fejlődésnek lehet az alapja, ami látható eredményeket fog hozni. De nem csak kizárólagosan ezen múlnak az eredmények, hiszen ha a számok mögé nézünk, akkor látjuk, hogy igazából ezek nélkül a források nélkül is igen jelentős lenne a gazdasági növekedés. Köszönöm szépen még egyszer a hozzászólását. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit tesz a kormány a lakhatási válság enyhítése érdekében?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat kérte fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Miközben a kormányzat kecsegtetőnek tűnő gazdasági eredményekkel kábítja a közvéleményt bár egy-két mutató tekintetében nem vitatkozom, de rendszerszinten igen , azért mégse feledkezzünk meg arról, hogy ha egy tipikus magyar fiatal pár egy átlagos az életét elkezdené, akár az együttélését, különélését, akkor Budapesten és a nagyvárosokban százezer forint fölötti albérleti díjakkal fog találkozni nem számolva még ide a rezsiköltségeket , és tulajdonképpen a politikai science fiction kategóriája az, hogyha valaki most itt a teremben nekik ajánlásokat szeretne adni, hogy mégis hogyan tegyenek szert önálló otthonra. A friss tanulmányok szerint még egy New York nagyságrendű területen is 7 ezer és 13 500 ingatlan közötti mennyiséggel csökkentették az online szállásmegosztó alkalmazások és megoldások a hosszú távú albérletpiacot. Magyarországon is több ezres nagyságrendről beszélünk, még a pár évvel ezelőtti mérések szerint is 2 ezer fölötti ingatlanmennyiség tűnt el az albérleti piac kínálati oldaláról. Eközben egy állami hátterű bérlakásépítési program híján egyértelmű kínálati szűkösség lépett fel. És hogy a szállásmegosztó portálok, oldalak, alkalmazások sikerességét demonstráljuk: 2017 közepére a pesti airbnb-s kínálat kis híján már elérte a szállodák kapacitását. Tehát egy elképesztően nagy befogadóképességről van szó, amely hiányzik az albérleti piacról, egyértelműen az árak felveréséhez járult hozzá, és, miniszter úr, értetlenül állok az előtt, hogy egy magára valamit is adó, gazdasági felkészültséggel bíró kormányzat tehetetlenül szemléli az eseményeket. Tehát a kérdésem rövid és egyszerű: mit üzen ön a, mondjuk, Budapesten vagy nagyvárosokban albérletet kereső vagy éppen albérletet fizető fiatalok számára? Valóban ez lenne a gazdasági szabadságharc? Valóban ez lenne az érdemi kilátás számukra a jövőre nézve? Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Összességében szeretném képviselő úr figyelmébe ajánlani, hogy a KSH-adatok szerint szintén a magyarországi lakásállomány az elmúlt hat évben összesen 45 ezer lakással bővült. Ennek ráadásul a döntő többsége Budapesten, illetve a megyei jogú városokban következett be. [[Z. Kárpát Dániel: Nem erről van szó!]] Az is tény, hogy egyébként a száz lakásra jutó népesség ma 220 fő. Tehát lakhatási válságról beszélni nehéz. Az igaz, amit képviselő úr a kérdésében állított, hogy valóban különösen Budapesten, kisebb mértékben a megyei jogú városokban is , az albérletek árai jelentős mértékben növekedtek az elmúlt években, és ezt csak részben képes egyensúlyozni az, hogy egyébként egyidejűleg különösen ezekben a térségekben jelentős bérnövekedés is történt. Az a cél, hogy legyenek olyan hitelkonstrukciók, illetve a CSOK-támogatás kiszélesítésével legyen olyan konstrukció, amely könnyebbé teszi a különösen gyermeket vállaló fiatal párok számára a saját tulajdonú ingatlan megszerzését. [[Z. Kárpát Dániel: Nem erről van szó!]] Azt tudjuk mondani, a lakáshitelt felvevő ügyfelek biztonsága és a kiszámítható törlesztőrészletű, fix kamatozású lakáskölcsönök térnyerése érdekében idén októbertől a Magyar Nemzeti Bank módosítja az adósságfékszabályokat is. Egyébként is azt látjuk, hogy az elmúlt években a magyar kormány mindent megtett annak érdekében, hogy a bajba jutott devizahiteleseken segítsen, és ahhoz az összeomláshoz közeli és egyébként társadalmi robbanással fenyegető állapothoz képest, amely 2010-ben Magyarországon fennállt, minden nehézség és veszteség ellenére a legrosszabbat sikerült elkerülni és elhárítani. Az eszközkezelő is ezt a célt szolgálta, és egyébként az egyes önkormányzatok is most már különböző konstrukciókban, de fiatal pároknak igyekeznek kedvezményes lakáslehetőséget biztosítani. A következő években különösen a CSOK-támogatás változtatásával a kormány további intézkedéseket is fog tenni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Miniszter urat arra kérem, hogy ne csak engem tiszteljen meg, a magyar parlamentet is. Hát miről beszél ön? Miről beszél maga? Albérletekről volt szó! Nem CSOK-ról, kivételesen nem a devizahitel-károsultakról, akiket önök nemcsak az út szélén hagytak, de napalmmal leszórták őket. Albérletpiacról volt szó, arról, hogy egy magyar fiatalnak 130-150 ezer plusz rezsit kell fizetnie. Ne beszéljen összevissza! Konkrét kérdés merült fel! Magyarországon nagyvárosokban a kínálati oldalon egyértelmű lakás- és ingatlanszűkösség áll fenn tudjáke csillapítani ezt, akarjáke csillapítani, érzékelik a problémát, vagy sem? Miért beszél maga itt a saját tulajdonú ingatlan megszerzésének szándékáról? Persze hogy mindenki ezt szeretné, de ha képessége nincs hozzá, mert olyan gazdaságpolitikai klímát teremtettek, amiben nem lehet több, nagyobb részarányban saját ingatlantulajdonhoz hozzájutni, akkor az albérletpiac szélesítésére van szükség. Ezt minden modern kormányzat felismerte. Én csak annyit várok el öntől, önöktől, hogy ismerjék fel a problémát, XXI. századi módszerekkel dolgozzanak rajta, mondjuk, az Airbnb esetén egy átalányadóval és a tisztességes környezet szabályozásával, hosszú távon pedig egy állami hátterű bérlakásépítési programmal. Erről beszéljen, kérem, mivel erre vonatkozott a kérdés! [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. És egy megjegyzést engedjen meg, képviselő úr: én önt képviselő úrnak szólítottam. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Különösen sajátosnak találom, amikor valaki a tisztelet hiányát kéri számon, de egyedülállóan tiszteletlenül beszél az Országgyűlésben. [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] De a kérdésnél maradva: képviselő úr pontosan tudja, hogy a lakástulajdon aránya tekintetében egyébként bármely európai uniós államhoz képest döntő, tehát lényegesen nagyobb mértékben tulajdonosok Magyarországon az emberek, mint amilyen mértékben Nyugat-Európa országaiban. Ezért, és miután ez az egyetlen igazán komoly érték számtalan család számára, én helyesnek tartom azt a kormányzati politikát, ami a lakástulajdon megszerzését segíti. (Dr. Rétvári Bence: Így van!) És természetesen a szociálisbérlakás-program fontos, az is fontos, hogy kedvezményes lehetőségekkel élhessenek fiatalok; önkormányzati szinten számtalan ilyen programot talál is egyébként, képviselő úr. De én kifejezetten helyesnek tartom azt a kormányzati politikát, amely elsősorban tulajdonossá kívánja tenni a fiatalokat, és arra törekszik, hogy ne 120-150 ezer forintos albérleti díjakat fizessenek, hanem ugyanilyen törlesztőrészlet mellett néhány év alatt vagy akár egy évtized alatt vagy még valamivel hosszabb idő alatt, de tulajdonosokká válhassanak. Tehát a nézetkülönbség vélhetően itt áll fenn, de igyekeztem ezt képviselő úrnak más stílusban elmondani, mint ahogy ön a kérdést feltette. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Földi László, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Múzeumok éjszakája család és kultúra kéz a kézben?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja a válaszadó személyét, vagy miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom, elnök úr.
Öné a szó, képviselő úr. [[16.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Az idén országszerte, mint ahogy hallottam, több mint négyszáz intézményben csaknem 2 ezer programmal várják június 23-án az érdeklődőket a múzeumok éjszakáján, amelynek az idén a fővárosa Pécs, mottója pedig: „ami összeköt: család és kultúra”. Magyarország egyik legnagyobb kulturális rendezvénye 2015 óta már önálló tematikával és vidéki rendezvényközponttal is büszkélkedhet, amin az elmúlt években rendre több százezren vettek részt, többek között Dél-Pest megyében is. Ez is jelzi, hogy a közgyűjteményi szakma legkreatívabb ötletbörzéje hova fejlődött az elmúlt 15 évben az indulás óta, és a lehetőségekhez képest hová tart, merre tart. Tisztelt Államtitkár Úr! Kereszténydemokrata képviselőként nem tudom, nem tudjuk eléggé hangsúlyozni, mennyire fontos az, hogy az idei év a családok éve. A kiemelt figyelem, ami eddig is övezte a családokat, most a múzeumok éjszakája rendezvénnyel is megadatik, hiszen idén a család és a kultúra tematikája köré szerveződik ez az országos esemény. A család és a kultúra összekapcsolása, fontosságának hangsúlyozása ráirányítja a figyelmünket arra, hogy az anyagi boldogulás, az egzisztenciális biztonság mellett a családi élet részét kell képezze a közös kulturális élmény átélése, az együttes rácsodálkozás semmi máshoz nem hasonlítható érzése. Komoly várakozás előzi meg a 23-ai éjszakát. Ennek a várakozásnak a jegyében kérdezem tisztelt államtitkár urat, mit kell tudnunk igazából az idei rendezvényről, milyen intézmények csatlakoztak a programokhoz, és hol tartanak az előkészületek. A múzeumok éjszakája mennyiben lesz a családok kulturális éjszakája is? Tisztelt Államtitkár Úr! Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, az év legrövidebb éjszakájához legközelebbi szombaton van mindig a múzeumok éjszakája, a Szent Iván-éjhez legközelebbi éjszakához. Ezen a legrövidebb éjszakán is négyszáz intézmény nyit ki, közel ötszáz helyszínen mintegy 400 ezer embert várnak, hiszen az elmúlt években már 400 ezer fölé emelkedett a múzeumok éjszakáján részt vevőknek a száma. Teljesen más ilyenkor egy múzeum, s nemcsak azért, mert éjszaka van, hanem azért is, mert interaktív, élményközpontú, és az idei évben nagyon családközpontú is. Nemcsak múzeumok, de könyvtárak, levéltárak, művészeti intézmények, közművelődési intézmények, örökségvédelmi helyszínek, műemlékek, sőt még civil szervezetek is várják azokat, akik a múzeumok éjszakájába bekapcsolódnak. A múzeumi funkciókat teljesen különleges módon mutatják be, más arcukat mutatják a múzeumok ezen az éjszakán, és bízunk benne, hogy ez a többi nappalra is kiterjedhet, s egyre újabb és újabb vonzó élményekkel állhatnak elő a múzeumok. Ezek közösségteremtő és közösségépítő feladatok egyaránt. Az idei évben pedig az EMMI mellé a Magyar Turisztikai Ügynökség is bekapcsolódott a szervező-előkészítő munkába. S ahogy ön is mondta, nemcsak Budapest, de Pécs is súlyponti helyszíne a programoknak. Ahogy ön is említette, a családok évében a családok vannak a múzeumok éjszakájának is a középpontjában. A különböző kiállítóhelyek reflektorfénybe igyekeznek állítani azokat a jeles családokat vagy dinasztiákat, akikhez a gyűjteményük kapcsolódik, akik azokat akár adományozták, vagy valamilyen módon közreműködtek abban, hogy létrejöjjön az a gyűjtemény. Így különleges családtörténeteket ismerhetnek meg az emberek, a Zsolnay-család, a Vasarely-család, az Angster-család, akik orgonát építettek, vagy a Littke-család történetét, és igyekszünk mindenhol, minden kiadványban, tévében, rádióban, interneten, kiadványokban felhívni a figyelmet arra, hogy ezt érdemes ezen az éjszakán mindenkinek megismerni, aki teheti. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót Földi László képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm a válaszát. Hadd hívjam föl a tisztelt Ház figyelmét a saját környezetemben lévő Dél-Pest megyére, ahol is nemcsak a ceglédi Kossuth Múzeum, hanem Nagykőrösön is a kulturális központ, a kocséri falumúzeum vagy a nagyon híres, a Blaskovichok által alapított tápiószelei Kúriamúzeum is várja a tisztelt látogatókat, a tisztelt érdeklődőket ezen az éjszakán. Azt hiszem, hogy Dél-Pest megyében is lesznek olyan programok, amelyek méltán nyerhetik el a családok, az ott élő emberek, de távolabbi vidékről érkező emberek tetszését is. Nagyon bízom benne, hogy a korábbi évek tapasztalataihoz mérten az idén is nagyon jól működik ez a rendszer, és bízom benne, hogy nagyon sok ember, nagyon sok család keresi föl ezeket az intézményeket a következő 23-ai éjszakán. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ennek a programnak is nyilván kettős a célja, egyrészről hogy azon az éjszakán különleges programokat nyújtson, másrészről pedig hogy meghozza a kedvét a múzeumlátogatáshoz azoknak is, akik esetleg év közben nem jutottak el. Bízunk benne, hogy minél többen lesznek, akik a múzeumokat, közgyűjteményeket így látogatják, hiszen ezek azért jöttek létre, hogy minél többek számára kultúrát közvetítsenek, és a kultúra közvetítésével közösséget teremthessenek. Talán aki egyik vagy másik múzeumban nem járt az elmúlt években, nem is ismer rá egyik vagy másik tárlatra, hiszen Magyarország-szerte rendkívül sok kreativitással, rengeteg embernek a hozzáadott szellemi munkájával és interaktív berendezésével olyan tárlatok vannak, amelyek messze nem a régi, különböző vitrinekben elhelyezett tárgyakra épülő kiállítási tematikát mutatják be, hanem tényleg mindenkit magukba tudnak csábítani, és fel tudják kelteni az érdeklődést a művészetek, a tudomány vagy bármi más iránt. Úgyhogy mindenkit biztatunk, hogy ezt az éjszakát és a többi napot is szánja a múzeumok meglátogatására. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! László Imre, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „A háziorvosi ellátásról” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat kérte fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ. [[Jelzésre:]] Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Az egészségügyi szakpolitikusok között unalmas közhelynek számít, hogy egy egészségügyi rendszer nem lehet jó, ha nem működik megfelelően az alapellátás. Csak néhány számot említenék a magyar háziorvosi rendszerről, amit biztosan nem hallhattak a propaganda-híradóikból. Lassan ötszáz fölé emelkedik azoknak a településeknek a száma, amelyeken bizonytalan a háziorvosi ellátás. Ötszáz magyar településen vagy egyáltalán nincs orvos, vagy kevés van ahhoz, hogy minden beteget el tudjanak látni. Azoknak a háziorvosoknak, akik még nem adták fel, az átlagéletkora eléri a 60 évet. Pár éven belül egyszerre fognak több százan nyugdíjba menni, méghozzá érdemi utánpótlás nélkül. A Semmelweis Egyetem Magatartástudományi Intézetének felmérésében a végzős orvostanhallgatók 40 százaléka mondta, hogy külföldre fog menni dolgozni. Négy orvostudományi egyetemünkből kettő, de lassan inkább három folyamatosan külföldre dolgozik, és a hatvan év fölötti háziorvosokat nem fogja senki pótolni. A gyermekorvos háziorvosok átlagéletkora azonban még ennél is magasabb, egy-két év, és a gyermekorvos lesz a legnagyobb hiányszakma Magyarországon. Azt gondolják, hogy ezek unalmas számok? Azt gondolják, hogy ez megint valami unalmas statisztika, amivel az ellenzék elszórakoztatja magát? Hölgyeim és Uraim! Egyszer kell csak megtapasztalni, ha a gyermekünknek valami baja van, és nincs, aki segítene rajta. Csak egyetlenegyszer kell, hogy átérezzék azt az őrjítő tehetetlenséget, amikor nem tudnak segíteni a saját gyermekükön. Ha így haladunk, egyre többen fogják megtapasztalni ezt az érzést Magyarországon. Hála önöknek. Kérdezem a kormánypárti kollégákat, mit fognak tenni a háziorvosok és a gyermekorvosok pótlása érdekében. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a DK, az LMP és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Amiről ön itt beszél, az egy évtizedek óta ismert probléma Magyarországon. Voltak olyan kormányok, amelyek ezt a folyamatot ölbe tett kézzel nézték, sőt rontottak a helyzeten, mondjuk, forráskivonással, és van olyan kormány, mint a Fidesz-KDNP-kormány, amelyik több irányból próbál segíteni ezen. Mivel tehető vonzóvá a háziorvosi pálya? Többek között nyilván azzal, hogyha magasabb jövedelemre lehet szert tenni, ha magasabb a finanszírozás. Négy éve folyamatosan, minden évben a háziorvosi praxisok havi finanszírozási összege havonta 130 ezer forinttal nő. Ez azt jelenti, hogy most már 520 ezer forinttal magasabb, mint négy esztendővel ezelőtt a háziorvosi praxisnak az a havi bevétele, amiből gazdálkodni tud. Azért fontos ez, mert aki pályaválasztás vagy pályamódosítás előtt áll, nyilvánvalóan fontos szempontként veszi figyelembe, hogy mekkora jövedelemre tehet szert. 2010-ben egy átlagos családorvosnak, háziorvosnak a praxisbevétele valahol 800 ezer forint környékén volt, most másfél millió forint környékén van. Akkor 800 ezerből kellett hogy kijöjjön a rezsidíja is, az esetleges személyzete is meg a saját munkadíja is, most már másfél millió forintból kell hogy kijöjjön. [[16.30]] Abban bízunk, hogy ez sokak számára vonzóbbá teszi a háziorvosi pályát, és a következő években is, amíg Fidesz-KDNP-kormány van, addig mindig elsősorban az alapellátásra fogunk odafigyelni, és arra, hogy versenyképes bevétele legyen a háziorvosi praxisoknak. Ön is tudja csak elfelejtette említeni, nyilván direkt , hogy elindítottunk programokat, egyrészről a praxisok megvásárlásához, hogy beléphessen valaki háziorvosként, másrészről pedig a letelepedés támogatásához. Tehát ha valaki olyan helyre költözik, ahol nincs háziorvos, akkor ott a letelepedéshez szabad felhasználásúan most már 10-20 millió forintos támogatást kaphat. Ennek keretében 2014 óta sikerült félmillió ember háziorvosi ellátását megoldani ha nem lett volna ez a program, ez a félmillió ember nem kapott volna saját háziorvost , és a fogorvosok esetében is 135 ezer ember ellátását megoldani az utóbbi másfél évben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót László Imre képviselő úrnak. Parancsoljon! Öné a szó, képviselő úr, viszonválaszra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Szeretném emlékeztetni államtitkár urat arra, hogy mindazok ellenére, hogy önök milyen támogatást igyekeztek nyújtani a háziorvosi praxisok föltöltésére, folyamatosan növekszik a feltöltetlen praxisok száma. Folyamatos egyébként az a tendencia, hogy a fiatalok nem hajlandók ezt a pályát választani. Olyan magas az átlagéletkor, lényegesen magasabb a kilépő oldalon a távozók száma, mint a belépőké, és egyáltalán, magában a rendszerben, a háziorvosok elmondása szerint, hiszen nekik az asszisztenst, az orvosírnokot, a rezsiköltséget és minden egyéb más fejlesztéseket kell állni, havonta 150-200 ezer forintnál többet kivenni a praxisból nem tudnak. Ez nem kihívás a fiatalok számára, ezért reagálnak úgy, hogy gyakorlatilag nem választják ezt a területet. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, a viszonválaszban kicsit közelebb jutottunk ahhoz, hogy a megoldás irányába lépjünk, hiszen valóban, ezek a programok segíteni tudtak, de mi is azon fogunk dolgozni, hogy még inkább vonzó programokat tudjunk indítani. Azt sem felejthetjük el, hogy a helyi iparűzési adó alól a helyi önkormányzatok most már mentesíthetik a háziorvosokat, ezáltal is vonzóbbá téve ezt a pályát vagy kiszámíthatóbbá téve a gazdálkodást.Ahogy mondtam, a kormány terve mindenképpen, hogy a következő években tovább növelje a finanszírozást, ez a több mint félmillió forint is az elmúlt négy évben érezhető változást jelentett. Annak következtében, hogy elindítottuk ezt a programot, akik belépnek és háziorvosi praxist vállalnak, átlagosan 15 évvel fiatalabbak, mint az átlag háziorvosi kör. Tehát sikerül egy fiatalítást, egy 15 évvel való fiatalítást is véghez vinnünk. A letelepedési pályázatnál 142, a praxispályázatnál 167 orvosról beszélhetünk, akik most belépnek a rendszerbe. De azt hiszem, tisztelt képviselő úr, ezek a programok sokkal inkább elő tudják mozdítani azt, hogy valóban jobb legyen a háziorvosi ellátás, mint amit önök akartak, amikor bevezették a vizitdíjat, és ezzel akarták távol tartani a betegeket a háziorvosi praxistól. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 16 óra 33 perc van, az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. Most a kérdések tárgyalására térünk rá.Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Hogyan kívánnak fellépni a hazai sertéságazatot sújtó afrikai sertéspestis ellen?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Hát, úgy tűnik, hogy a folyamatosan visszaszorulóban lévő magyar állattartás és a rá épülő élelmiszeripar egy újabb válságba sodródik bele. Ugye, most itt a sertéságazatról van szó, ami ráadásul hosszú-hosszú évek után éppen tavaly talált egy kicsit talán magára, a javuló környezet biztató volt. Erre pedig itt van az afrikai sertéspestis. Fontos leszögezni, hogy ez az emberre nem jelent veszélyt, és az ilyen irányú bulvársajtós hangulatkeltést csírájában el kell fojtani.Ugyanakkor a hazai vadászat és a sertéstartók, feldolgozók számára óriási kihívást jelent a vírus, mivel segítség nélkül ezt nem fogják tudni önmagukban leküzdeni. Jelentőségét az a gazdasági kártétel adja, ami egyrészt a megbetegedett állományok leöléséből, másrészt abból adódik, hogy az ASP megjelenése után még hosszú-hosszú ideig fertőzőképes. Ez jelentősen befolyásolhatja a hazai exportkereskedelmet mind az Európai Unión belül, mind pedig harmadik fél irányába. A betegség különös veszélye, hogy nemcsak a fertőzött élő sertések, hanem az azokból előállított, a vírust tartalmazó termékek, valamint a vaddisznók mozgása is terjeszti. Ráadásul a vírus a környezeti hatásokkal szemben nagyon ellenálló. Ellentmondó számok láttak napvilágot arra vonatkozóan, hogy jelenleg ez már mekkora kárt okozott hazánknak. Már az első héten 40 ezer tonna hús piaca vált bizonytalanná. Ez a teljes magyar termelés 11 százaléka, és évi 110 milliárd forintos exportot jelenthet. Azóta pedig csak romlott a helyzet. Az országos főállatorvos határozata 3 nappal ezelőtt jött ki, ami néhány kérdésemre választ adott; ugye, értelemszerűen a kérdést előbb kellett leadnom, mint ezen határozat megjelent, de még így is nagyon sok aggasztó kérdés merül fel. Többek között az, hogy mi történik akkor, ha rosszabbra fordul a helyzet, és megjelenik ez a vírus nemcsak a vaddisznóállományokban, hanem a házi, háztáji vagy éppen nagyüzemi sertések körében. Számíthatunke az Európai Uniótól segítségre, vane ilyen vis maior keret, fordultake egyáltalán az Unióhoz? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Zsigó Róbert államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Két perc kevés azoknak a kérdéseknek a megválaszolására, amiket föltett. De mivel írásban is föltette ezeket a kérdéseket, úgyhogy amire most nem lesz időm válaszolni, azt írásban megtesszük. Az afrikai sertéspestis az Európai Unió egyre több tagállamában állítja nagy kihívás elé mind az országok szolgálatait, mind a sertéságazat szereplőit. Ahogy ön is említette, Magyarországon a vírus 2018. április 21-én jelent meg vaddisznóban. Az állategészségügyi hatóság a legkisebb gyanú esetén is azonnal meghozza a szükséges intézkedéseket, és minden esetben laboratóriumi vizsgálat erősíti vagy cáfolja meg azok további szükségességét. Az elmúlt években mindent megtettünk annak érdekében, hogy ez a vírus ne kerüljön Magyarországra. Az aktuális előírásokat külön országos főállatorvosi határozat foglalja össze, aminek a legutóbbi része jelent meg néhány nappal ezelőtt. A leginkább veszélyeztetett területeken az állattartókat és a polgármestereket is tájékoztattuk, a Nébih tematikus honlapján pedig folyamatosan frissülő információkhoz juthat mindenki. Jelenleg az a legfontosabb feladatunk, hogy a házisertés-állományt megvédjük a fertőződéstől. Amennyiben mégis előfordulna kitörés házi sertésben, a járványügyi előírásokat betartó érintett termelők közvetlen kárát az állam 100 százalékban át fogja vállalni. Folyamatosan vizsgáljuk a támogatási lehetőségeket az esetleges közvetett károk rendezésére is. Amennyiben a járványügyi intézkedések nyomán keletkezett másodlagos károk megfelelően alátámaszthatók, kérelmezni fogjuk az Európai Bizottságtól a rendkívüli piactámogatási intézkedések lehetőségét. A külkereskedelemben pedig az exportpiacok visszanyerése, az uniós eljárási rendhez hasonló regionalizáció érvényesítése az elsődleges feladat. A megkezdett tárgyalásokban egyébként értünk már el eredményeket, Hongkong, Új-Zéland vagy Kanada esetében. A magyar kormány célja, hogy a rendelkezésre álló lehetőségek teljes körű kihasználásával segítse az ágazat résztvevőit, ezzel enyhítve a veszteségeket. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Hány km útfelújítás illetve karbantartás valósul meg Csongrád megyében idén, azaz 2018. évben?” címmel. Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az állami kezelésű utak állapota nagyon rossz állapotban van, és itt tulajdonképpen már nemcsak az egyes kistelepüléseket összekötő mellékutakról van szó, hanem akár a három vagy két számjegyű főútvonalakról is, ahol, azt gondolom, azonnali beavatkozásra, azonnali útfelújításokra volna szükség a biztonságos közlekedés megvalósítása érdekében. No, egyébként államtitkár úr is pontosan tudja ezt, meg a megyei közútkezelők is tudják ezt, de amikor feléjük fordulunk, akkor azt a választ kapjuk, hogy nekik bizony szigorú a költségvetésük, szigorú a tervük, és nincs elegendő pénz a megye útjainak felújítására.Azt azért zárójelben jegyzem meg, hogy annyi értelmetlen beruházás valósult meg itt Magyarországon, csak például gondoljunk itt az üresen álló stadionberuházásokra, hogy azok a milliárdok, amelyek, mondjuk, a stadionépítésekre fordítódtak, azt gondolom, nyugodtan fordíthattuk volna a hazai utak állapotának javítására, a hazai utak felújítására. [[16.40]] Ezt meg lehetett volna tenni akár a hazai költségvetésből, akár egyéb uniós forrásokból is. A tavalyi évben, 2017-ben Csongrád megyében pusztán 23,5 kilométer út felújítására volt pénze a Csongrád Megyei Állami Közútkezelőnek, ezt írásban megkaptam válaszként. Az ez évi tervekről semmit nem tudok, éppen ezért fordultam az államtitkár úrhoz, hogy tájékoztasson, ebben az évben Csongrád megyében mekkora mértékű útfelújítás valósul meg. Kicsit szűkebb körben jobban érdekelne a saját választókerületem, így az, hogy Szeged közigazgatási területén mekkora útszakaszt érintenek az állami útfelújítások, ha egyáltalán lesznek. Illetve nagyon-nagyon kritikus útszakasz a Szeged és Kübekháza közötti szakasz, ahol az autóbuszok is most már 40 kilométeres sebességgel tudnak haladni. Úgyhogy kérdezem, hogy ott egyáltalán lesze valamilyen útfelújítás, folytatódike az útfelújítás. Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kérdésre Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! A hazai úthálózat állapotának javítása a kormány kiemelt szándéka, nagy erőfeszítéseket teszünk az országos közutak szolgáltatási színvonalának emelése érdekében. Költségvetési forrásból valósul meg 2018-ban a komplex útfelújítási program, amelynek keretében Csongrád megye területén 2 fő- és 13 mellékúti szakasz összesen 47,2 kilométer hosszúságban újul meg. A TOP-program keretében a négy és öt számjegyű utak felújítási lehetőségeinek címzettjei a megyei önkormányzatok voltak, ezekben a projektekben a közútkezelő csupán lebonyolítóként vesz részt. A forrásnak köszönhetően Csongrád megye területén nyolc mellékúti szakaszt újítanak fel 23 kilométer hosszúságban. Mindkét program esetében a munkák kivitelezése az idei év tavaszától folyamatosan indul meg, és az évben így valósul meg. Szeged közigazgatási területén az 5-ös számú főút két szakasza fél kilométer hosszúságában, a város közigazgatási területén túlnyúlva, a 4301-es jelű Szeged-Röszke összekötőút 6,4 kilométer hosszúságú szakaszon újul meg. Megkezdődtek továbbá a következő évek programjainak összeállításához szükséges előkészítési feladatok, amelynek során sor kerül a műszakilag indokolt útszakaszokon történő beavatkozásokra. Tájékoztatom, hogy a magyar állam egyébként öt évre mintegy 400 milliárd forint értékben kötött támogatási szerződést a Magyar Közút Nonprofit Zrt.-vel működtetési tevékenysége finanszírozásának biztosítására. A szerződés értelmében a közútkezelő az eddigieknél kiszámíthatóbb módon, magasabb színvonalon tudja elvégezni az országos közúthálózat meglévő fenntartási feladatait, megszüntetni a balesetveszélyes burkolathibákat. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Vadai Ágnes, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Hogyan kaphatott letelepedési kötvényt egy illegális migrációt szervező bűnszervezet egyik tagja?” címmel. Vadai Ágnes képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm. Tisztelt Ház! „Ha Magyarországra jössz, letelepedési kötvényt kell venned a Fidesztől!" akár ez a szöveg is állhatott volna a kormány gyűlöletplakátjain. Az igazság ugyanis pontosan ez, merthogy a Fidesz bárkit beengedett az országba, aki letelepedési kötvényt vett a Rogán Antal által meghatározott offshore hátterű közvetítő cégek valamelyikétől. Amióta elindult a letelepedésikötvény-program, húszezren jöttek Magyarországra mindenféle ellenőrzés nélkül. Önök három éve nem hajlandók másról beszélni, mint az illegális migrációról. Rendben van, beszéljünk az illegális migrációról és arról, hogyan segíti az embercsempészeket a Fidesz. [[Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben Szabó Sándor váltja fel.]] Idén márciusban írta meg a 444 és a Direkt36, hogy letelepedési kötvénnyel jött Magyarországra egy Salmo Bazkka nevű szír állampolgár. Azt, hogy ő itt van, az egyik hozzátartozója is megerősítette. Bazkkát az olasz hatóságok azzal gyanúsítják, hogy tagja egy nemzetközi bűnszervezetnek, amely az illegális migrációból származó pénzek tisztára mosásával foglalkozik, pontosabban: az olasz hatóságok is ezzel gyanúsítják, ugyanis tavaly novemberben a Terrorelhárítási Központ egy akciójában elfogta Salmo Bazkkát. Erről az elfogásról egyébként videók és képek is megtalálhatók a rendőrség honlapján, ma is elérhetőek. A rendőrség közlése szerint több köteg, összesen 143 millió forint értékű készpénzt és három kilogramm arany ékszert foglaltak le. A police.hu a következőt mondta az őrizetbe vett emberekről és köztük Salmo Bazkkáról: „A bűnszervezet tagjai kábítószer- és fegyverkereskedelemből, valamint az illegális migrációhoz kapcsolódó bűncselekményekből származó nagy összegű készpénz tisztára mosásával és elosztásával foglalkoztak.” Kérdezem, hogy hány embercsempésznek adott el letelepedési kötvényt az Orbán-kormány, és hány olyan embercsempészt tartóztattak le eddig a magyar hatóságok, akiknek az Orbán-kormány biztosított letelepedési kötvényt. Hány Salmo Bazkka van még a kormány engedélyével Magyarországon? Hány embercsempészt fogadott be a Fidesz? Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A Belügyminisztérium képviseletében mi is ugyanezt szerettük volna megkérdezni öntől, a szóbeli kérdésében említett személy ugyanis, tessék jól figyelni, 2010. március 10-én, tehát 2010-én március 10-én kapott letelepedési engedélyt. Ekkor ön, az önök pártja, a Magyar Szocialista Párt volt kormányon, ön pedig kormányzati felelősséget viselt, úgy tudom, a Honvédelmi Minisztérium államtitkára volt. Önök hozták be [[Dr. Vadai Ágnes: Tartózkodási… Kötvény!]] , önök behozták, mi elfogtuk, ez volt a munkamegosztás, tisztelt képviselő asszony. Önök pártolták a bűnt, mi pedig a törvénynek szereztünk érvényt, tehát erről van szó, tisztelt képviselő asszony. Az önök kormányával szemben mi felderítettük, és nemzetközi elfogatóparancs alapján elfogtuk a kérdésben említett személyt.Ha már itt tartunk, az vitathatatlan, hogy ma a biztonság a legfontosabb közösségi érték a világban. Magyarország biztonságos országnak számít, és ennek a legfontosabb oka az, hogy a mi kormányunk megadja azokat a feltételeket, amelyek a biztonság megteremtéséhez szükségesek: szigorú törvényeket fogadtunk el itt, a tisztelt Házban 2010-et követően, a rendőrséget megerősítettük mind létszámában, mind gépjárműállományában, mind informatikai rendszerében, mind pedig új szolgálati törvényt fogadtunk el, 2015. július 1-jétől életpályaprogram van hatályban, átlagosan 50 százalékos illetményemelés. Ez mind-mind olyan intézkedés volt, ami hozzájárult ahhoz, hogy Magyarország biztonságos ország legyen. És igen, tisztelt képviselő asszony, mi megvédjük Magyarországot a migránsoktól [[Dr. Vadai Ágnes: Nem védik meg!]] az illegális bevándorlóktól, és ha önnek is fontos a biztonság, fontos a magyar emberek biztonsága, akkor arra kérem önt, hogy erről tegyen tanúságot szerdán azzal, hogy mind az alaptörvény-módosítást, mind pedig a Stop Soros törvényjavaslatot itt a parlamentben támogató szavazatával megszavazza. [[Arató Gergely: Ennek semmi köze nincs a dologhoz, kedves államtitkár úr!]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért nem jutott el minden autista gyermeket nevelő családhoz a korai diagnosztika és hogyan orvosolja a kormány a mulasztást?” címmel. Ungár Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A hivatalos adatok szerint 160 ezer autista személy él Magyarországon, ugyanakkor pontosan tudjuk, hogy ezek az adatok jóval alacsonyabbak, mint a valós autizmussal élők száma, hiszen a korai diagnosztika, ami az egyik legfontosabb, hogy megtörténjen, Magyarország jelentős részén nem elérhető az emberek számára.Pontosan tudjuk azt, hogy minél fiatalabban kapnak segítséget az emberek, az érintettek, annál nagyobb az esély arra, hogy normális életet tudnak élni. Pontosan tudjuk, hogy ez a fajta diagnosztikai rendszer vidéken nem elérhető. Szeretném jelezni, hogy az önök kormányzásának nyolcadik évében Zala megyében például nulla darab olyan hely van, ahol ezt a diagnózist elő lehet állítani. Miután a diagnózis megszületik, hiába kerülnek be ilyen gyerekek bölcsődébe, óvodába, iskolába, nagyon kevés olyan szakember van ezeken a területeken, akik ilyen szaktudással rendelkeznek, és képesek arra, hogy ezeket a fejlesztési tevékenységeket ellássák. 2015-ben zárult a TÁMOP 6.1.4 pályázat, amely a 0-7 éves korosztály optimális bio-pszicho-szociális fejlődésének támogatását célozta meg. Ennek egy jelentős része volt egy modern technológiai rendszer, amely a korai diagnosztikának az országszerte való elterjesztését jelentette volna. Ez a több millió forint forrásból megvalósuló TÁMOP-os pályázat a jelenlegi tudásunk szerint nem jutott el minden családhoz. Ezzel kapcsolatban a következő konkrét kérdéseim lennének. Mi az oka annak, hogy ez nem jutott el minden magyar családhoz? Illetve milyen pontos számokat tud nekem arról mondani, hogy ez a TÁMOP-pályázat miben jelentett segítséget azoknak, akiknek autizmussal élő gyermekük van? Illetve mit tesz a kormány azon mulasztások megoldásának érdekében, amiket az elmúlt nyolc évben nem tudott megtenni? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Öné a szó, államtitkár úr. [[16.50]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban fontos feladat mindenki számára szerintem, hogy ezeken a családokon segíteni tudjon. Ha megnézzük, hogy országszerte a köznevelés rendszerében mennyi autizmus spektrumzavarral küzdő gyerek van, akkor azt láthatjuk, hogy igen, itt egy többezres számról van szó, és ha megnézzük, hogy ehhez képest mennyi iskola készült föl, akkor ez viszont már egy jóval magasabb szám, mint korábban. 1431 olyan iskola és óvoda van, akik már erre tudnak fokozottabb segítséget adni. Ha megnézzük, hogy mennyi gyógypedagógus és konduktor áll rendelkezésre, hogy ezeket a feladatokat ellássuk, szintén egy nagymértékű növekedést láthatunk. 2012-ben, tehát amikor bár még a projekt nem indult el, akkor 3345 fő volt, ez a 3345 fő gyógypedagógus és konduktor most már 9435, tehát jóval magasabb, jóval többen tudnak szerencsére segíteni ezeknek a családoknak. Ez annak is köszönhető, hogy 2012-2013-ban Európán belül és Magyarországon elsőként indult meg az autizmus spektrum pedagógiája nevű képzés, ez is hozzájárult ehhez a számhoz. 2017-ben kiadásra került egyrészről egy iránymutatás, szakmai-gyakorlati iránymutatás elsősorban a területi védőnőknek a gyermekvédelmi feladataik ellátásához, különös tekintettel a korai észlelésre, a jelzésre és együttműködésre. 2017. október 30-tól a területi védőnők számára a korszerű módszertan szerinti szűrővizsgálatok elvégzése már kötelező. Emellett az ön által is idézett korosztálynak egy gyermek-alapellátási útmutató is kiadásra került. A projekt keretében 3 ezer védőnő kiképzése megtörtént, és még további ezer fő részére tervezett a képzés, pontosan azért, hogy minél többen, akik a gyermekekkel találkoznak, ismerjék a szükséges protokollokat, a szabályozási hátteret, a szűrés, a mérés, a vizsgáló eljárás ellátási protokollok terén egyaránt. Bízunk benne, hogy képzettségükkel, eszközellátottságukkal, módszertanuk fejlesztésével, megújításával valóban érdemben, nagyobb érdemben tudnak segíteni egyrészről a rizikófaktorok felmérésében, másrészről a gyermek fejlődésének nyomon követésében, abban, hogy ha valakinél pedig eltérő fejlődést tapasztalnak, akkor ezeknek a gyerekeknek a kiszűrésében. Ahogy mondtam, most már sok ezerrel több olyan gyógypedagógus vagy védőnő van, aki ebben segíteni tud a magyar családoknak. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Miért nem készült el Kőbánya-Kispest vasútállomás felújítása a 2013-ban odaítélt pénzből, és kit fognak felelősségre vonni azért, hogy egy 2013-ban egyszer már kifizetett beruházás 2018 közepére még el sem kezdődött?” címmel. Burány Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kőbánya-Kispest vasútállomás fel nem újításának története az ellopott pénzek, az átvert lakosság és a fideszes korrupció egyik tanulságos históriája. A pénzt természetesen elköltötték, Kőbánya-Kispest állomás azonban ma is úgy néz ki, mintha a 3-as metró és a vasút találkozásánál megállt volna az idő és nem is Budapest, hanem a Balkán kapuja lenne. Felelős természetesen ezúttal sincs, pedig bizonyára sokakat érdekelne, hogy mire mentek el a szóban forgó milliárdok. Az építkezésnek 2019-re be kellene fejeződnie, ezzel szemben most 2018 júniusa van és még hozzá sem kezdtek. A friss sajtóhírek szerint tovább csúszik Európa legnyomorúságosabb vasútállomásának felújítása, idézem: „A kivitelezés megindítása 2020 tavaszán, annak befejezése pedig 2021 végén várható.” Nem ezt ígérték, és nekem se ezt válaszolták egy korábbi kérdésemre 2016-ban, itt az Országgyűlésben. Bennfentesek szerint egyébként az újabb csúszás nem független attól, hogy az uniós pénzeket osztó Lázár János, illetve Seszták Miklós korábbi fejlesztési miniszter elveszítette a miniszterelnök bizalmát, ezért most újabb oligarchákat kell keresni. Az adófizető magyar állampolgárokat azonban nem az érdekli, hogy éppen milyenek az erőviszonyok az Orbán-közeli rablólovagok között, ők végre európai körülmények között szeretnének utazni, különösen azután, hogy a felújítást az Európai Unió egyszer már kifizette. Ezért kérem, szíveskedjen tájékoztatni róla, miért nem készült el Kőbánya-Kispest vasútállomása a 2013-ban odaítélt pénzből, mi a mostani csúszás pontos oka [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és kit fognak felelősségre vonni mindezért. Köszönöm a figyelmüket.
Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! A Kőbánya-Kispest vasútállomás fejlesztése a „MÁV Zrt. állomásfejlesztési és integrált ügyfélszolgálat-fejlesztési program 25 helyszínen” című uniós projekt részeként nevesített beruházás. A projekt tervezett befejezésének időpontja, úgy, ahogy ön is mondta, a hatályos támogatási szerződés szerint 2019 decembere. A fejlesztési programban, amely többek között a kormányablakok kialakítását célozza a nagy forgalmú vasútállomásokon, Kőbánya-Kispest vasútállomás utasforgalmi tereinek fejlesztésére 2,2 milliárd forint áll rendelkezésre. A beruházás megvalósítása 2018 júliusa és 2019 novembere közé volt tehető. Mostanáig elkészültek az előtervek és a kapcsolódó költségkalkulációk, amelyek alapján azonban a kibővített megvalósítandó műszaki tartalomhoz a forrás nem elégséges. Az előtervek alapján összeállított műszaki tartalomra tervezői közbeszerzést írt ki a MÁV Zrt., az eljárás folyamatban van. A tervek közt szerepel egy új gyalogos-felüljáró megépítése is, mivel az elővárosi közlekedésben várható utasforgalom-növekedést a meglevő létesítmény átbocsátóképessége nem tudja kielégíteni. Az állomásfejlesztési projekt egyes elemeihez kapcsolódik a „Budapest Liszt Ferenc nemzetközi repülőtér kötöttpályás kapcsolatának kialakítása” projekt is. A reptéri projekt engedélyezési tervei a „B” peron meghosszabbítását is tartalmazzák, ez azonban kizárólag egy új peronszegély beépítésével valósítható meg. A meglevő peronszegélyek és a reptéri projektben meghosszabbítandó új peronszakasz szegélyének összeépítése is többletként jelentkező fejlesztési feladattal jár. Mivel a reptéri projekt előkészítése érinti Kőbánya-Kispest állomást is, a két projekt további összehangolása szükséges. A Kőbánya-Kispest állomás állomásfejlesztési projektben elkészült előterveinek költségeit a MÁV saját finanszírozásban fedezte, uniós támogatási forrást mostanáig nem használtak fel.
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. [[Tordai Bence: Akkor ez kész! Derültség a Párbeszéd és az LMP soraiban.]] Tisztelt Országgyűlés! Bencsik János, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Milyen módon van lehetősége bekapcsolódni hazánknak az önvezető járművek fejlesztésébe?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt években hazánkban töretlenül folytatódott a gazdasági növekedés, kiemelkedően teljesített a turizmus, a kiskereskedelem, a lakáspiac, de az ipari ágazatokban is jelentős beruházásokra került sor. A magyar GDP növekedése a legutóbbi negyedévben 4,7 százalék volt, amely meghaladta az Unió átlagát. Mindeközben biztosított volt az államháztartás egyensúlya és nyolcadik éve csökken az államadósság. A javuló gazdasági teljesítménynek köszönhetően több jut a magyar családoknak is. A több évre szóló adó- és bérmegállapodás következtében csökkentek a bérre rakódó közterhek, az idei év első negyedévében 12,4 százalékkal nőttek a bérek. Versenyképességi fordulatnak lehetünk tanúi a magyar gazdaságban, amelyet a nemzetközi felmérések is visszaigazolnak. A svájci IMD vezetőképző és gazdaságkutató intézet évente publikált nemzetközi versenyképességi felmérése alapján az idén Magyarország öt helyet lépett előre. A felmérés alapján Magyarország legfontosabb versenyképességi erősségei között lehet említeni a képzett munkaerőt, a dinamikus gazdasági növekedést és a versenyképes adókörnyezetet. A további teljesítményjavulás egyik feltétele, hogy ösztönözzük a hazai vállalatok innovációs tevékenységét, illetve innovatív iparágakat tudjunk Magyarországra vonzani. A gépjárműgyártás területén technológiai forradalom zajlik. Az elektromos hajtású és az önvezető járművek fejlesztése egy igen innovatív és ígéretes terület. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindezekkel kapcsolatban kérdezem öntől, milyen módon van lehetősége bekapcsolódni hazánknak ebbe a folyamatba, többek között az önvezető járművek fejlesztésébe. [[17.00]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A tervezett közép-európai, közép-kelet-európai tesztzóna egyik súlyponti elemeként Zalaegerszegen mintegy 45 milliárd forint hazai forrásból önvezető és elektromos hajtású járművek vizsgálatára is alkalmas járműipari tesztpálya épül. A létesítmény biztonságos, zárt és reprodukálható környezetben biztosít fejlesztési és tesztelési lehetőséget a hazai és a nemzetközi, járműipari és járműirányítási rendszereket fejlesztő telekommunikációs, informatikai és szoftverfejlesztő vállalatok számára. Az egy éve zajló kivitelezés már az ovál pálya építésénél tart. A zárt tesztkörnyezetet kiegészítő és magasabb szintre emelő fontos program a város smart city alapú, vagyis okosváros-alapú fejlesztése, amelynek keretében egy telekommunikációs nagyvállalat Magyarországon elsőként a zalai megyeszékhelyen és térségében kezdheti meg kísérleti 5G mobilkommunikációs hálózatának kiépítését. Ezenfelül a Budapest-Győr-Zalaegerszeg háromszögben az M1-es és az M7-es autópálya-szakaszok M86-os gyorsforgalmi út, valamint a Zalaegerszeg és az M7-es autópálya között tervezett M76-os gyorsforgalmi út érintésével egy hazai tesztfolyosót alakítunk ki. A hazai tesztfolyosó a tervek szerint egy nemzetközi közúti tesztfolyosóhoz is kapcsolódhat Ausztriával és Szlovéniával partnerségben a Zalaegerszeg-Graz-Maribor térségben, így a hálózatba kapcsolt és elektromos hajtású járművek még átfogóbb tesztelésére lesz mód valós közúti környezetben. Az eredményes kooperáció érdekében háromoldalú megállapodások születtek, amelyek öt, kormányzati, egyetemi, üzleti klaszterek közötti és közúti hatóságok közötti szinten jöttek létre egymással párhuzamosan. A közös célok jegyében a magyar, az osztrák és a szlovák felek határon átnyúló együttműködési szándéknyilatkozatot írtak alá az elektromos, összekapcsolt és autonóm mobilitási szolgáltatások fejlesztése és tesztelése érdekében 2018 márciusában Budapesten, amelyen az EU közlekedésért felelős uniós biztosa is jelen volt. Kérem válaszom megtisztelő elfogadását. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Steinmetz Ádám, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Magyarország Európa elhízott bajnoka” címmel. Steinmetz Ádám képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Asszony! Az országos táplálkozás- és tápláltsági állapotvizsgálat 2014-es eredményei alapján hazánkban a felnőtt nők 60 százaléka, a férfiak 65 százaléka túlsúlyos vagy elhízott, az Egészségügyi Világszervezet 2016-os eredményei szerint pedig a magyar felnőtt lakosság körében feltűnően nagy az elhízás mértéke, a világon a negyedik, az európai államok között pedig megdöbbentő módon az első helyen állunk. Már a gyermekek körében is egyre aggasztóbb a helyzet. Európa-bajnoknak lenni, ha sportról beszélünk, felemelő érzés, ebben a kategóriában azonban lesújtó, és ez bizony kormányzati felelősséget is felvet. Persze mondhatnánk, hogy mindenki érezze jól magát a saját bőrében, azonban a kövérség véleményem szerint nem pusztán esztétikai kérdés, és nem kizárólag magánügy. A túlzott zsírraktározás ugyanis összefüggésben áll számos betegség kialakulásával, így a szív- és érrendszeri betegségekkel is, ami hazánkban a halálozások több mint feléért felel. Az elzsírosodás csökkenti a várható élettartamot, és ez a tény egy demográfiai gondokkal küzdő országban figyelemre méltó. Kialakulásának megelőzésével kevesebbet kellene költenünk a vele összefüggésbe hozható betegségek kezelésére. A kormányzati erőfeszítések, mint például az iskolai mindennapos testnevelés bevezetése, az utánpótlás kiemelt támogatása, valamint az egészségtelen élelmiszerek külön adóztatása fontos, de láthatóan nem elégséges lépés. Tisztelt Államtitkár Asszony! Miért nem tettek további, a fizikai aktivitást fokozó, a szabadidősportokat népszerűsítő és az egészséges táplálkozási kultúra elterjedését elősegítő intézkedéseket az emberek ideális testsúlyának megőrzése és ezáltal az egészségük megóvása érdekében? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szabó Tünde államtitkár asszonynak, aki válaszol a kérdésre.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm a kérdését. Amikor 2010-ben megismertük a népegészségügyi helyzetre vonatkozó adatokat, szembesülni kellett azzal, hogy Magyarországon a népesség mindössze 5 százaléka sportolt rendszeresen, és a tanköteles korú fiatalok mintegy 75 százaléka kizárólag a testnevelésórák keretében végzett bármilyen sportjellegű tevékenységet. Lepusztult sportlétesítményeink voltak, és egyre fiatalabb korosztályban jelentek meg a fizikai, krónikus fizikai és mentális egészségügyi problémák. A helyzet valóban súlyos volt, és azonnali beavatkozást igényelt. Éppen ezért a magyar kormány felelős intézkedéseket hozott a társadalmi probléma kezelésére, amely intézkedések példaértékűek egész Európában. A mindennapos testnevelés bevezetésével mára már közel másfél millió diák mozog mindennap minimum 45 percet, egészségtudatos életvitelre nevelő programokat szervezünk, amelyeken több mint másfél millióan vettek részt eddig, valamint a közétkeztetési reform szintén az egészséges életmód felé tereli és segíti a gyermekeket. Az igazolt sportolók száma elérte az 501 ezer főt, amelynek több mint a fele utánpótláskorú fiatal, ami 114 százalékos növekedés 2011 óta. A „HISZEK Benned” és a „Fitt, egészséges nemzetért” tárt kapus programokkal a szabadidő- és versenysport-eseményeket tudjuk országszerte támogatni, és kiemelten támogatjuk a Magyar Természetjáró Szövetséget és a Magyar Szabadidősport Szövetséget is, hiszen rajtuk keresztül, a mozgásgazdag életmód elterjesztésének jegyében évente csaknem 2 millióan regisztrálnak és vesznek részt az általuk szervezett eseményeken. És nem utolsósorban az egészséges életmódra, az élethosszig tartó rendszeres testmozgásra, a mozgásgazdag életmódra és az egészségtudatos életvitelre hívjuk fel a figyelmet több programmal, amelyhez több mint 14 milliárd forint EU-s támogatás kerül felhasználásra. Tisztelt Képviselő Úr! A magyar kormány eddig is és ezt követően is [[Az elnök csenget.]] kiemelt stratégiai ágazatként tekint a sportra, és az egészségünk megtartása érdekében kiemelten fogjuk ezután is támogatni a gyermekeket, a családokat és az idősebb korosztályt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 17 óra 7 perc van, a kérdések tárgyalásának végére értünk. Most előterjesztések tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalásával folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a „Magyarország Alaptörvényének hetedik módosításáról” című T/20. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek ötperces időkeretben. Szilágyi György képviselő úr következik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Némileg nehéz helyzetben vagyok, hiszen egy olyan törvényjavaslat mellett fogok érvelni, amely lényegében a most jelen nem lévő kormánypártok saját javaslata, méghozzá szó szerint. Az egyetlenegy különbség az önök által 2016 októberében benyújtott javaslathoz képest a letelepedési kötvények ügye, amely miatt, tegyük hozzá, a jól megfontolt saját anyagi érdekük miatt eddig hét ízben szavazták le ezt a javaslatot az elmúlt időben, hiszen a Jobbik képviselői már az előző ciklusban is több ízben kifejtették, hogy az alaptörvény-módosítás nem lehet félmegoldás, célunk egyértelmű volt eddig is: se gazdag migráns, se szegény migráns, se gazdag terrorista, se szegény terrorista ne jöhessen Magyarországra. Ki kell mondani, hogy önök, akik például Pharaon úrral, Pharaon professzor úrral ahogy a miniszterelnök úr emlegette üzleteltek, szomszédoltak, luxusjachtoltak, nem tudták elfogadni, hogy az egyedüli hazafias megoldás az általunk felkínált alternatíva kell hogy legyen. Önök foggal-körömmel ragaszkodtak a letelepedési kötvényekhez, ragaszkodtak a piszkos pénzhez. Tudjuk, hogy a letelepedésikötvény-program felfüggesztéséig közel 20 ezer Európai Unión kívüli állampolgárt engedtek az országba, hiszen 300 ezer euróért a kötvényeseken kívül családegyesítés címszó alatt nemcsak az egy háztartásban élő kiskorú gyermekek, hanem a külön élő nagykorú gyermekek, sőt a nagyszülők is megkapták a magyar letelepedési engedélyt. [[17.10]] Ezekkel az ügyletekkel korántsem a magyar emberek jártak jól, hanem a kormányközeli üzleti körök offshore cégei és ügyvédjei, illetve rajtuk keresztül nyilvánvalóan a Fidesz prominensei. Olyannyira kellett önöknek a pénz, hogy Irakban, az ISIS fellegvárában még egy új irodát is nyitottak annak idején. Valóban fontos, hogy alaptörvényi szinten megvédjük Magyarországot a kvótáktól, hiszen a Jobbik szeretné ezt az alaptörvény-módosítást, de közben az is ugyanolyan fontos lenne, hogy ne csak felfüggesszük, hanem véglegesen megszüntessük a kötvényüzlet lehetőségét is, hiszen ez biztonságpolitikai szempontból életveszélyes konstrukció. Nagyon jól tudják önök is, a társadalom is, hiszen rendőrségi híradások és beszámolók tömkelege szól arról, hogy mikor, hol és milyen bűncselekményeket követtek el oltalmazotti státuszt szerzett emberek. Egészen egyszerűen ezeknek az embereknek a nemzetbiztonsági átvilágítása nem működik. A helyzet a letelepedési kötvényért folyamodók esetében még sokkal rosszabb, hiszen láthatólag annyira kellett önöknek a szajré, hogy minden különösebb ellenőrzés nélkül bárki hozzájuthatott a letelepedési papírokhoz. Miközben önök minden pillanatban azt hangoztatták, hogy megvédik Magyarországot, megvédik az Európai Uniót, ennek ellenkezője az igaz. Éppen önök nyitottak kaput számos kétes múltú ember előtt és engedték be őket tömegesen Európába. A biztonsági kockázatokon túl nemzetgazdasági szempontból is súlyos károkat okoztak, hiszen mint tudjuk, legalább 2 százalékos hozamot garantál a kötvény. Ebből adódóan a letelepedési kötvényprogram végéig 17,5 milliárd forint veszteséget könyvelhettek el a magyar adófizetők. Másképpen fogalmazva, valamennyi magyar adófizető 882 ezer forinttal támogatta a letelepedési kötvényprogramot, ami döbbenetes szám. Önök szerint hányan vállalták volna önként ezt a befizetést? És akkor még nem beszéltünk arról, hogy ezek az offshore cégek, amelyek a Kajmán-szigetekre, Szingapúrba, Liechtensteinbe, Máltára és Ciprusra voltak bejegyezve, milyen pénzeket tudtak kaszálni ezen az üzleten. 57 milliárd forintos bevételre tettek szert csak a papírok hozama miatt, plusz 99,2 milliárd forintra tettek szert a nekik jutalékként fizetett összegekből, tehát összesen 156,2 milliárd forintnyi bevételre tettek szert a magyar államnak és a Magyar Országgyűlésnek köszönhetően, eközben a magyar állam, mint mondtam, 17,5 milliárd forintot bukott csak a kötvények túl magas hozamai miatt. Mindezek után valóban kíváncsian várom, hogy vajon ezúttal igennel vagy nemmel szavaznak, tárgysorozatba veszike a letelepedési kötvényeket nem csupán felfüggesztő, hanem véglegesen kivezető javaslatunkat. Amennyiben nem, úgy annak egyszerű üzenete van: önök továbbra is abban gondolkoznak, hogy ismételten sor kerülhet e kétségkívül jól jövedelmező, ám inkább a mocskos, a magyar emberek érdekeivel, az egész Európa biztonságával szöges ellentétben álló üzlet megnyitására. Abban az esetben viszont, ha százszázalékos védelmet kívánnak nyújtani az országnak, mint ahogy mi azt szeretnénk a térségnek, akkor meg kell szavazniuk a tárgysorozatba vételt, így érhető el ugyanis egyedül, hogy se gazdag migráns [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] se szegény migráns, se gazdag terrorista, se szegény terrorista (Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.) ne mozoghasson szabadon hazánkban, illetve az Európai Unió területén. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő 2-2 perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő 2 perces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Rendkívül kíváncsi leszek arra, hogy a kormánypárti képviselők mégis milyen gombot fognak majd nyomni ezzel a javaslattal kapcsolatban a szavazáskor, hiszen az a kormány, amely szavakban küzd az illegális migráció ellen és szavakban küzd a terrorizmus ellen, az egyébként egy önálló képviselői indítvány folyományán fogadott el egy olyan törvényt és nyomott át az Országgyűlésben, amivel több mint 20 ezer embert engedtek be Magyarországra és a schengeni övezetbe mindenféle érdemi ellenőrzés nélkül. Ezek között az emberek között voltak bűnözők, ez konkrétan bebizonyosodott több esetben is. Ezek között az emberek között lehetnek akár terroristák is, és ezek között az emberek között 20 ezer főről beszélünk lehetnek olyan személyek, akik ellenérdekelt titkosszolgálatok emberei, olyan emberek, akik egyébként ezzel a magyar élethosszig tartó letelepedési engedéllyel eltölthetnek adott időszakot a schengeni övezetben, és bármikor szabadon mozoghatnak. Ez a kormány felelőssége. Amíg szavakban beszélnek a biztonságról, addig önök azok, akik a kerítésen, mondhatni, egy hatalmas nagy biztonsági rést ütöttek. Mégis miért tették ezt? Nem Magyarország érdekében, nem a magyar gazdaság érdekében, hiszen most már 18 milliárd forintos veszteséget okozott ez a konstrukció a magyar államnak, hanem pusztán azért, hogy Rogán Antal és haverjai megtömhessék a zsebüket azokon az offshore cégeken keresztül, amelyeknek kiszervezték a magyar államkötvények értékesítését. Sehol a világon nincs ilyen. Míg a magyar kormány kommunikációs kormányzást folytat, addig érdemben nem cselekszik, és nemhogy nem tesz a magyar emberek biztonságáért [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] de folyamatosan a saját döntéseivel alá is ássa azt. Szüntessék meg ezt a konstrukciót! Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Demeter Zoltán képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő javaslat valóban szinte teljes mértékben megegyezik a kormánypártok által támogatott módosításokkal. Az egyetlen érdemi eltérés, hogy a Jobbik megtiltaná és úgy látom, most már az LMP is a letelepedési kötvények értékesítését. Ez már többször elhangzott itt az Országgyűlésben és az igazságügyi bizottsági üléseken is, hogy nyitott kapukat döngetnek. A tisztánlátás érdekében fontos azonban hangsúlyozni, hogy 2010 előtt, vagyis nyolc év helytelen gazdaságpolitikája következtében az ország a csőd szélére került, és ezért volt szükség az állam működésének a finanszírozására, így elkerülve az újabb IMF- vagy világbanki hitel felvételét.A makrogazdasági folyamatoknak köszönhetően jelentős mértékben csökkentek az állampapírhozamok, és az ország finanszírozása már piaci alapon is rendkívül kedvező feltételek mellett valósulhatott meg, ezért a program menedzselését végző Államadósság Kezelő Központ Zrt. úgy döntött, hogy lezárja a letelepedési kötvények értékesítését. Ennek eredményeképpen a kötvények vásárlására a 2017. március 31e után benyújtott kérelmek esetében már nincs lehetőség. [[Demeter Márta: De a törvény él!]] A letelepedési kötvények értékesítésének lezárása megjelenik a jogszabályi változásokban is. A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény végrehajtási rendelete és a kötvénykibocsátás eljárási szabályait tartalmazó NGM-rendelet ezzel összefüggésben természetesen módosításra került. A végrehajtási rendelet értelmében csak 2017. március 31-ig lehetett beadni kérelmet [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] az NGM-rendelet szerint pedig e kérelmek elbírálását követően 2017 őszétől már nincs több kötvénykibocsátás. (Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.) Ezért a Fidesz nem támogatja a tárgysorozatba vételt. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mirkóczki Ádám képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Örülök, hogy legalább hozzászólt Demeter képviselő úr a kormánypártok részéről tartalmilag inkább hagyjuk! Azt gondolom, az idő igazolta annak az indítványnak a szükségességét és jogosságát, amelyet 2016-ban mi benyújtottunk, és azóta önök nem kevesebb, mint hét alkalommal szavaztak le, természetesen a biztonság jegyében. A nemzetbiztonsági anomáliákról és kockázatokról, illetve a különböző bűncselekményekről az előttem szólók már igen gazdagon beszámoltak, én egy másik történetre hívnám fel a figyelmet. 2016-ban önök azzal a bizonyos alaptörvény-módosítással hadat üzentek egy 1200 fős brüsszeli kvótának. Azt mondták, hogy ez a nagykapu, ezt kell bezárni, és a letelepedési kötvényeket tartották egyfajta kiskapunak. Nos, ez idő elteltével elmondhatjuk, hogy abból az 1200 fős kvótából szerencsére nem lett semmi. Viszont az önök úgynevezett kiskapuján keresztül, családegyesítésekkel együtt nem kevesebb, mint 20 ezer ember kapott Magyarországon különböző letelepedési státuszt. Ezzel kellene önöknek elszámolni. [[17.20]] Természetesen mondhatják azt, hogy jelenleg is a Ház előtt van, és szerdán lesz végszavazás egy bizonyos alaptörvény-módosításról, de szeretném hangsúlyozni, hogy ez koherens azzal, nem oltja ki egyiket a másik. És azt is mondhatnám, hogy ha önök komolyan gondolnák az ország biztonságát és az ország védelmét, akkor ezt simán megszavaznák, ugyanis feltehetjük azt a költői kérdést, hogy ki vagy mi akadályozta meg önöket abban, hogy a letelepedésikötvény-bizniszt és -konstrukciót ne felfüggesszék, hanem eltöröljék, kivezessék a magyar jogszabályokból. Ezt nem tették meg, ami egyfajta ki nem mondott szándék arra, hogy ha valakinek önök közül szüksége lesz még pénzre, akkor természetesen bármikor élesítik, és ugyanúgy folyik minden tovább. A gazdasági részét meg egyenesen felejtsük el! Hány munkahelyet sikerült ezáltal létrehozni, mert ha csak egyet megteremtett volna valamelyik kötvényes, akkor önök azt győzelmi zászlóként lobogtatnák. Nyilvánvalóan nem erről van szó. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Én csak szeretném mondani Demeter fideszes képviselőtársam ilyen dehonesztálóan mondta, hogy a Jobbik és az LMP is csatlakozott, merthogy meg akarják szüntetni a letelepedési kötvényt , nyugodtan húzzon egy strigulát, nem tudom, föltűnt-e, mi is szeretnénk, és több törvényt benyújtottunk, képviselő úr, annak érdekében, hogy ez valóban így legyen. Ugyanis, akármilyen furcsa, nem az M1 és nem az Echo TV stúdiójában ül, tisztelt képviselőtársam, ahol a legkeményebb kérdés önnek az lehet, hogy hogy tud ilyen ügyesen és jól politizálni. Itt azért, ha valamit mond, annak sajnos jobb lenne, ha utánanézne, vagy nem csak felolvasna egy papírt. Képviselő úr, érvényben van az a törvény, amit Rogán Antal terjesztett be a parlamentnek, maguk meg megszavazták, ami alapján százmilliárdokat talicskáztak ki a közpénzből, és tizenmilliárdos nagyságrendű konkrét kár érte a Magyar Köztársaságot csak az árfolyam-különbözet miatt. Képviselő úr, ön nem mond igazat, ezt mondhatnám erőteljesebben is, de azt gondolom, hogy nincs rá szükség. Nincs megszüntetve a letelepedési kötvény, a törvény életben van, és azzal, hogy ön itt a Parlament falai között mindenféle végrehajtási rendeletekre hivatkozik, én azt gondolom, hogy vagy minket néz és az ország közvéleményét egyébként teljesen felháborító módon hülyének, vagy olyan papírt olvasott föl, amit egyébként nem nézett meg, hogy valójában miről van szó. Mi is azt mondjuk, hogy a törvény erejénél fogva kell megszüntetni ezt a letelepedésikötvény-lehetőséget. A mi megoldásunk a továbbiakban pedig az, hogy tessék elszámoltatni darabra azt az összes céget, akik itt százmilliárd forint nagyságrendű közpénzt hordtak el offshore cégeken keresztül az önök akaratából, jóvoltából és asszisztálásával. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem a többi frakciót, illetve a független képviselőket, hogy vane szándék felszólalásra. [[Nincs jelentkező.]] Ilyet nem látok. Megkérdezem az előterjesztőt, Szilágyi György képviselő urat, kíváne válaszolni. Két percben van lehetősége reagálni. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Úgy is vélhetném Demeter Zoltán szavait, hogy akkor a Fidesz most támogatni fogja, hiszen nyitott kapukat döngetünk, mondta ön, hát akkor támogassák azt, hogy szüntessük meg ezt a törvényt, ami még életben van jelen pillanatban Rogán Antalnak köszönhetően. Egyetlenegy mondat van benne: ki kell vezetni ezeket a letelepedési kötvényeket. De önök csúsztattak, és folyamatosan csak kommunikálnak, és valóban én kimondom: önök hazudnak! Ön is azt mondta itt, hogy milyen szüksége volt az országnak erre a letelepedésikötvény-bizniszre, mert ez mennyire segített az országnak. Elmondom önnek, hogy az összes eladott államkötvény 2,4 százalékáról beszélünk. Hát, vajon ez segített az országnak?! Ez húzta ki az országot ebből a nagy slamasztikából, amiben önök szerint állítólag benne volt? Nem! Ez egy simán piszkos pénz volt, ez egy piszkos biznisz volt offshore cégeken keresztül, hiszen Orbán Viktor mondta, hogy lejárt az offshore lovagok kora, ennyire járt le, hogy a nyolc cégből, amelyiknek önök engedélyt adtak egyébként még az is lehet, hogy törvénytelenül a Gazdasági bizottság keretein belül, azok közül hét offshore cég volt. Hét! És ezek az offshore cégek 156 milliárd forintot tettek zsebre ebből a bizniszből. Kérdés, hogy mennyit juttattak vissza a Fidesznek, mennyiben volt, mondjuk, tiltott pártfinanszírozás, amikor az önök médiáit ezek az emberek, mondjuk, eltartják. Igen, ezek a nagy kérdések. Lehet ezen mosolyogni, csak önök vissza akarják vezetni. Húszezer embert engedtek be az országba, húszezer embert engedtek be Európába, olyanokat, akiket nem vizsgáltak át, és a magyar államnak súlyos károkat okoztak, hiszen csak 17 milliárd forint kárt okoztak effektíve a magyar államnak, plusz ugye, az, hogy az offshore cégeken keresztül árulták ezeket a kötvényeket. Árulhatta volna a magyar állam is. Lehet, államtitkár úr, ezen nevetgélni, csak ez egyszerűen szégyen, hogy a magyar kormányban olyan emberek vannak, akik ilyen piszkos bizniszekben üzletelnek, és Magyarország biztonságát teszik kockára, és engednek be embereket csak azért, hogy minél nagyobb jólétben éljenek. Szégyelljék magukat! [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a szerdai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön „A pénzügyi intézmények deviza alapú és forint fogyasztói kölcsönszerződésein alapuló végrehajtási eljárásokról” szóló T/13. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót Varga László képviselő úrnak mint előterjesztőnek, ötperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! 2018. április 30-ig kilakoltatási moratórium volt érvényben Magyarországon. Csak megállapítom, hogy ebben a hónapban voltak az országgyűlési választások, eddig a hónapig, ennek a hónapnak a végéig nem történtek kilakoltatások. Május 1-jén a médiában sokan nyilatkoztak erről a kérdésről. Nagyon hamar világossá vált, hogy itt sok tízezer magyar család közvetlenül néhány héten belül veszélybe kerülhet, fenyegeti őket a kilakoltatás réme. Már május 1-jén kérdeztek több kormánypárti politikust is ebben az ügyben, például Harrach Péter is nyilatkozott, és ígéretet tett arra, hogy nagyon hamar megoldási javaslattal fognak fordulni az Országgyűléshez; olyan javaslatot fognak előterjeszteni, amely nagyon hamar megoldást jelent majd az érintett családoknak. Csak megállapítom, hogy június 18-a van ma, és több mint másfél hónap telt el azóta. Ebben a helyzetben, ahogy láttuk ezt a fenyegető veszélyt, és láttuk azt, hogy a kormánypárti képviselők előterjesztéssel nem éltek, így nyújtottuk be képviselőtársaimmal azt a javaslatot, amelyet elnök úr elmondta leszavazott az Igazságügyi bizottság, leszavazta a tárgysorozatba vételét múlt hét kedden. Ennek tulajdonképpen röviden összefoglalva, a célja az, hogy devizaalapú és forint hitel- vagy kölcsönszerződéseken, pénzügyi lízingszerződéseken alapuló követelések behajtása iránt folyamatban lévő végrehajtás-elrendelési, végrehajtás-foganatosítási eljárási intézkedést függesszünk fel 2019. december 31-ig. Magyarán: addig újabb végrehajtást elrendelni, illetve végrehajtást foganatosítani ne lehessen, legyen kilakoltatási moratórium. Szerintem nagyon világosak voltak azok az indokok, amelyek elhangoztak az Igazságügyi bizottságban is, de egyébként ezeket az indokokat a magyar nyilvánosságból is lehet ismerni. Egyrészt az Európai Bíróságon több előzetes döntéshozatali eljárás is folyamatban van az úgymond devizaalapú hitelszerződések ügyében. Ezen döntésekig óriási horderejű a jogbizonytalanság álláspontunk szerint. Ezen döntések, tehát az Európai Bíróság meghozandó döntései okán a követelések összege jelentősen változhat az adósok javára. Ilyen helyzetben azt gondoljuk, hogy állami kényszer alkalmazására egy európai jogállamban nem kerülhet sor. Nagyon sokféle szám elhangzott, hogy hány érintettje van ennek a konkrét kérdésnek; hát, mindenképpen közvetve és közvetlenül több millió magyar ember életét keseríti meg ez az ügy. Mintegy 900 ezer fogyasztói hitelből eredő végrehajtás van folyamatban, ebből 140 ezer az ingatlan-végrehajtás, és szakemberek szerint mintegy 30-40 ezer családot érinthet már idén a kilakoltatás veszélye. Nem várhatunk, nem várhatunk ebben a kérdésben meggyőződésünk szerint. Az Európai Bíróság előtt folyamatban levő ügyek kapcsán pedig 2019. december 31-ig van még ideje az Országgyűlésnek, akkor ebben a másfél évben, azt gondolom, minden szükséges adósmentő és hitelválság-kezelő jogszabályt el tudunk fogadni. [[17.30]] Szerintem ebbe minden olyan szervezet javaslatát is beemelhetjük, amelyek érintettek és amelyek azon dolgoznak és gondolkoznak, hogy mi a megoldása ennek az óriási válságnak. Június 12-én, kedden volt az Igazságügyi bizottság ülése. Itt is megszólalhattak az adóskamara képviselői, akiket most is üdvözlök, hiszen itt vannak mögöttem a szakértői páholyban. Nagyon fontos és megfontolandó dolgokat mondtak el a bizottság ülésén. Azt gondolom, ha az Országgyűlésnek van ideje erre a jogszabályalkotásra, akkor ebbe nagyon sok javaslatot be lehet emelni, és úgy tudom, képviselőtársaim is kaptak e-mailt tőlük. Én megfontolnám nagyon sok javaslatukat. Szerintem egy picit talán közeledtek az álláspontok politikai értelemben is az Igazságügyi bizottság ülésén. Most azt kérném önöktől, próbáljunk meg mindannyian felülemelkedni a pártpolitikai megosztottságon. Azt tudom ígérni, hogy mi előterjesztő társaimmal nyitottak leszünk a módosító indítványokra. A lényeg az, hogy megoldjuk ezt a kérdést, és ne egy politikai állóháborút folytassunk benne. Köszönöm, elnök úr, várom a véleményeket. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Most az írásban előre jelentkezett felszólalások következnek. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Vegyes érzések kavarognak az emberben a javaslat láttán, hiszen végre elértünk oda, hogy az ellenzéki erők között bizonyosfajta összhang mutatkozik olyan kérdésekben, amelyekről még vitatkoztunk két-három éve, például azzal az MSZP-vel, amely hozzájárult ezen botránysorozat felfutásához, engedte a devizahitel-állományt feltornyosulni. Szerencsére most már, civileknek köszönhetően, például az adóskamarának is hála, olyan közös megoldási pontok bontakoznak ki, amelyek mellé önfeladás nélkül képes felsorakozni bárki, legyen az ellenzéki vagy kormánypárti. És amiért vegyesek ezek az érzelmek, pontosan a kormánypártiak hozzáállása, akik egyrészt eltagadják a probléma puszta létét is. Ne feledjük, hogy 2012-2013 magasságában a kormánypárti képviselőtársak még kvóta alapján lakoltatták ki a magyar embereket, és az ő kvótájuk, ami alapján utcára lehetett dobni magyarokat, több lakás, ingatlan kiürítését tette lehetővé, mint amennyit a végrehajtók végül foganatosítottak. Tehát egészen durva helyzeteket éltünk meg, eközben pedig a kormányzó pártok képviselői vagy azt hangoztatták, hogy ilyen probléma nincs, vagy azt, hogy ők ezt már kamatostul megoldották. Azt gondolom, hogy az összes hasonló, előttünk fekvő javaslat támogatandó. Én magam minden, a megoldás irányába mutató javaslatot támogatni fogok. Egyfajta szerencsés licit alakult ki az ellenzéki pártok között, hogy egyik héten a Jobbik hozza be, mondjuk, az adóskamara vagy más civil szerveződés javaslatát, utána más ellenzéki erő. Én úgy gondolom, hogy a magam részéről támogatni tudom és fogom mindegyiket, tehát ehhez nem is férhet vita. Ugyanakkor szeretném hangsúlyozni, hogy a hosszú távú megoldást a hitelek felvételkori árfolyamon történő forintosításától várjuk, immáron nagyon hosszú évek óta, de ez a labda nem a mi térfelünkön pattog. Teljesen egyértelmű, hogy a kormányzatnak kéne őszintén beszélni a szándékairól. Köszönöm a lehetőséget. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Csak csatlakozni tudok az előttem szólókhoz, mert most is fennáll a társadalmi robbanás veszélye; annak a társadalmi robbanásnak, amelyet egyébként sajnos pont a mai napon próbáltak cáfolni a kormányzati oldalon, mert ez a társadalmi robbanás itt van a nyakunkon.Tisztelt kormánypárti Képviselők! mind a ketten. [[Derültség az ellenzéki pártok padsoraiból.]] Az idei év a családok éve, és ha önök ezt egy egészen picit is komolyan gondolják, akkor nem utasíthatják el ezt a javaslatot, mert ez a javaslat lehetővé teszi, hogy családok, gyerekek, szülők ne kerüljenek utcára. Önök éppen arra készülnek, hogy a hajléktalanságot bűncselekménnyé nyilvánítsák, és legyünk őszinték, a hajléktalanságot elsősorban megelőzni kell. Ez egy nagyon jó javaslat abba az irányba vezető úton, hogy ne legyenek magyar családok ezrei, tízezrei hajléktalanok. Mert miről is beszélünk? Arról beszélünk, hogy aki vett fel devizaalapú kölcsönt, pontosan tudja, hogy tisztességtelen piaci magatartást valósítottak meg a bankok, amikor nem kellő tájékoztatás után, vagy amikor a kockázatok elhallgatása után nyújtottak kölcsönöket, így hozva olyan helyzetbe a hitelfelvevőt, hogy ne tudjon felelősen dönteni. Én azt gondolom, hogy ez a javaslat, ami felfüggesztené a végrehajtásokat, lehetőséget nyújtana annak a több száz jogi eljárásnak a lefolytatására, amelyek a mai napig itthon és az Európai Unióban is -vizsgálják annak a valóságalapját, hogy vajon tisztességesen jártake el a bankok. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] És azt gondolom, hogy a végtörlesztés, amit önök megoldásnak neveztek, nem volt az. Ez lehet az első lépés a megoldás útján. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagyon röviden csak annyit szeretnék mondani, hogy természetesen értjük azt, hogy vannak fenntartások azzal kapcsolatban, hogy a javaslatban szereplő megoldások jogilag vagy gazdaságilag mennyire kivitelezhetőek, mennyire jók. Ez teljesen rendjén van.Azért vagyunk itt a parlamentben, hogy ezekről vitatkozzunk és beszélgessünk. Értjük azt, hogy fideszes képviselőtársaink nincsenek meggyőződve arról, hogy ez egy jó törvényjavaslat. De nem is azt kérjük most, hogy ebben a formában fogadják el ezt a javaslatot, hanem azt kérjük, hogy legalább legyenek hajlandóak beszélni róla; hogy engedjék meg azt, hogy itt az Országgyűlésben vitatkozhassunk erről a nagyon fontos problémáról, és közösen kereshessünk megoldást rá. Mi azt kérjük most önöktől, hogy legalább annyira hallják meg sok ezer magyar család kérését, hogy érdemben hajlandóak legyenek az Országgyűlést arra használni, amire való; nem politikai termékek, nem gyűlöletkampányok lebonyolítására, hanem arra, hogy a valódi problémákról beszéljünk itt, és próbáljunk közösen valódi megoldásokat találni. Ezért fogjuk támogatni a javaslat tárgysorozatba vételét, mert azt gondoljuk, hogy ez egy lehetőség arra, hogy megoldásokat keressünk. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Az utóbbi hetekben nagyon sok szó esett az Alaptörvényünkről, vagyis mondhatnám úgy, hogy a fideszesek Alaptörvényéről. Ugyanakkor felhívnám a figyelmet, hogy szerintem önök ezt az Alaptörvényt soha a büdös életben, egyszer sem olvasták el, mert ha elolvasták volna, akkor érdekes mondatokat tudnának most idézni. Egyet engedjenek meg nekem, az Alaptörvényből egy mondatot: „Valljuk, hogy az emberi lét alapja az emberi méltóság. Valljuk az elesettek és a szegények megsegítésének kötelességét.” Államtitkár Úr! Fideszes Képviselő Urak! Értik?! Ezt az Alaptörvényt önök fogadták el, az elesettek megsegítését. Egy nagyon fontos dologra hadd hívjam fel a figyelmet! A kilakoltatási moratórium meghosszabbítása idén tavasszal csak egy érdeket szolgált, hogy választások előtt álltunk. Csak emiatt hosszabbították meg egy hónappal. Akkor most felhívnám önöknek a figyelmét, hogy 2019-ben európai parlamenti választások és önkormányzati választások lesznek. Akkor kérem önöket, hogy megint alkalmazzák ugyanazt az eszközt, amit bevetettek 2018 márciusában is: hosszabbítsák meg csak emiatt a kilakoltatási moratóriumot, és döntsenek másképp, mint az Igazságügyi bizottságban! Csak emiatt akkor, ha már lelkiismeretük nincsen, meg nem ismerik a saját Alaptörvényüket; csak amiatt, hogy önökre újra szavazhassanak az emberek, és próbálják elhitetni velük, hogy fontosak a számukra, és nem csak az önös érdekeik fontosak ebben a Házban; csak akkor tudnak valamit tenni az emberek érdekében, ha újra ide akarnak ülni a miniszteri székbe. Erre kérem most önöket. Köszönöm, elnök úr. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]] [[17.40]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kocsis-Cake Olivio képviselő úrnak, Párbeszéd-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! A Párbeszéd frakciója támogatja a tárgysorozatba vételt, főleg azért, mert két éve mi is beadtunk kétszer hasonló törvényjavaslatot, mindazon alkalommal sajnos a Fidesz leszavazta ezt.Az Európai Bíróság ítélete egyébként két új dolgot is kimond, amelyet esetleg érdemes megfontolni, hogy valóban megszavazzuk ezt a törvényjavaslatot. Az ítélet utal hátrányos helyzetű, kiszolgáltatott fogyasztóra. A magyar bíróságok csak az átlagosan tájékoztatott fogyasztót ismerik el, pedig a magyar lakosság a nyugati lakossághoz képest a pénzügyi tudatosság terén kicsit tájékozatlanabb. Ebben egyébként lenne a kormánynak dolga, hogy ezt az állapotot megváltoztassa. Illetve azt is kimondja az Európai Bíróság ítélete, hogy a tisztességtelenül elszámolt összegek esetében előfordulhat, hogy a 2015. február 1-je előtt felmondott hitelek esetében a felmondás nem is volt jogszerű, így a Magyar Nemzeti Bank árfolyamán, ha kamatemelés nélkül számoljuk az adósok befizetett törlesztéseit, akkor a felmondáskor nem is biztos, hogy volt hátralék, sőt lehet, hogy túlfizetés volt. Úgyhogy ezek alapján kérem, hogy fontolják meg a fideszes képviselők is, hogy megszavazzák a tárgysorozatba vételt. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki felszólalni. Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem Varga László képviselő urat… [[Jelzésre:]] Bocsánat, későn kaptam a jelzést, köszönöm a segítséget. Tehát megadom a szót Demeter Zoltán képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport, kettő percben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A 2010 előtti rossz törvényi és felügyeleti szabályozásnak [[Felzúdulás, közbekiáltások az MSZP és a DK soraiból.]] valamint a 2008 után kibontakozó nemzetközi pénzügyi és gazdasági válságnak köszönhetően [[Zaj, közbekiáltások az MSZP soraiból. Az elnök csenget.]] valóban adósok tömkelege került súlyosan hátrányos helyzetbe, és egy nagyon álszent magatartásnak tartom mind Harangozó képviselőtől, mind a többiektől, hogy azok, akik ezt a problémát okozták, most álszent módon előadják magukat politikai haszonszerzés céljából.Azt gondolom, hogy a kormány a devizahitel-adósok megsegítése érdekében nagyon sok mindent tett, és bízom benne, hogy ezután is tesz. Megvalósult a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény 303. §-ának újraszabályozása, amely a korábban is alkalmazott kilakoltatási moratórium meghosszabbítását célozta. A kormány 2014-ben olyan szabályozási megoldásokat készített elő, amelyek átfogóan képesek kezelni a fogyasztók széles körét érintő, a fogyasztóikölcsön-szerződések részét képező szerződési feltételek tisztességtelenségéből eredő jogkövetkezmények gyors és hatékony levonását. A fogyasztóikölcsön-szerződéshez kapcsolódó kérdések törvényi szintű rendezése során kiemelt szerepet kapott a fogyasztó védelme, és példa ezekre a jogegységi törvény vagy éppen az elszámolási törvény. Az említett két törvény szabályozza az adósokat védő konkrét intézkedések megvalósulásáig a tárgyügyekkel összefüggésben folyamatban lévő perek, végrehajtási eljárások felfüggesztésének, megakasztásának részletes szabályait. A T/13. számú törvényjavaslat az indoklásban felvetett problémák kezeléséhez szükséges intézkedési, szabályozási javaslatokat nem megfelelően tartalmazza. Természetesen én is egyetértek azzal, hogy ezen segíteni kell, és Varga képviselő úr hozzászólását teljesen korrektnek tartom [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és ezért további egyeztetéseket javaslok. Köszönöm szépen. [[Arató Gergely: Itt, a parlamentben kellene. Azért van.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga László képviselő úrnak mint előterjesztőnek, aki válaszolni kíván az elhangzottakra. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Először is köszönöm az ellenzéki frakciók felszólaló képviselőinek a hozzászólásait. Azt gondolom, hogy fontos a támogatásuk, fontos, hogy legalább az ellenzéki képviselők körében egység van ebben a kérdésben.A múltat érintő dolgaikat, észrevételeiket nem firtatnám. Azt gondolom, hogy a maga módján nagyon sok ellenzéki képviselő frakció-hovatartozástól függetlenül próbált a devizahitelesek ügyében is segíteni. Én magam is nagyon sok fogadóórát tartottam az ő érdekükben, és számtalan javaslata volt a frakciónknak is arra nézve, hogy milyen megoldásokat alkalmaznánk az ő érdekükben. Azt hittem egy pillanatra, hogy már kormánypárti hozzászólás nélkül fog elmúlni a vita, amit nagyon-nagyon sajnáltam volna, őszintén mondom. Aztán végül Demeter Zoltán hozzászólt, és tényleg az utolsó néhány mondata volt csak biztató, a többi nyilván annak a politikai küzdelemnek a jegyében hangzott el, amit én most már tényleg nagyon szerencsétlennek tartok. Folyamatosan 2010 előttre mutogatnak vissza egyébként úgy, hogy nagyon világos, hogy ez a konstrukció, tehát a devizahitelezés egyáltalán az első Orbán-kormány idején meghozott döntések okán kerülhetett bevezetésre. Nagyon világos, hogy egy gazdasági válság volt 2008-ban, ami valóban jelentős árfolyamveszteséget okozott, de a kormányváltás idejére nagyjából 184 forint környékére jött vissza 1 svájci frank árfolyama, és igazán elszállni a kormányváltás után szállt el több felelőtlen kormánypárti kijelentés miatt, a kormány forintgyengítő politikája miatt. De én ezt itt most be is fejezem, ebben mást gondolunk. De szerintem ebben a konkrét előterjesztésben nem ez a lényeg. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Az a lényeg, hogy gyors és azonnali megoldásra van szükség, képviselő úr. Ha most elfogadják a javaslatunkat, akkor ilyen gyors és azonnali megoldás születhet. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a szerdai ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény jogharmonizációs célú módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/335. számon és az ahhoz beérkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. [[Zaj.]] Megtiszteltetés lenne, ha közben hagynák, hogy a munkát folytassuk. Köszönöm megértésüket. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne most a vitának ebben a részében felszólalni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Kocsis-Cake Olivio képviselő úrnak, Párbeszéd-képviselőcsoport.
Köszönöm, elnök úr. Ha van ilyen technikai lehetőség, átadnám a képviselőtársamnak, Tordai Bencének a hozzászólási lehetőséget. [[Jelzésre:]] Akkor jelentkezik.
Képviselő úr, minden további nélkül. Ha Tordai Bence képviselő úr nyom gombot, akkor az ő lehetősége [[Jelzésre:]] megadatott, tehát öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! vagy aki itt képviseli most a kormányt ebben a pergő és izgalmas vitában. A vezérszónoki felszólalásban már elmondtam, hogy a Fidesz nem végezte el azt a munkát, amire két évet adott az Európai Bizottság, illetve az Európai Parlament a számára. A Fidesz mulasztása, a Fidesz lustasága okán 1,7 millió vállalkozó és magyar kkv, 60 ezer civil szervezet került nagyon nehéz helyzetbe, merthogy többszörösen kell igazodni az infotörvény és más kapcsolódó törvények változtatásához, illetve nem készült el a szabályozás a május 25-ei határidőre.Akkor az államtitkár azt válaszolta, hogy nem volt ilyen kötelezettségük, minden munkát elvégeztek, és miután ez egy uniós rendelet, ezért közvetlenül alkalmazandó Magyarországon is, nincs vele dolguk. Ehhez képest azóta bejött a jogalkotási törvény. Ahogy mondtam, valóban szerepel benne az, hogy a GDPR-hoz kell igazítani a magyar jogrendben az infotörvényt és más kapcsolódó törvényi szabályozásokat. Tehát hivatalos papírja van arról az államtitkárnak, hogy hazudott, és hivatalos papírja van arról a kormánynak, amit saját maga adott ki, hogy nem végezte el ezt a munkát, nem volt képes a kormányzásra e tekintetben. Alkalmatlannak bizonyult a feladata ellátására, és ezért 10 millió érintett magyar állampolgár, 1 millió 700 ezer magyar kkv és vállalkozó, illetve több mint 60 ezer civil szervezet életét nehezítették meg, és verték őket több tíz milliárdos pluszköltségbe, illetve adott esetben fölösleges informatikai és más típusú fejlesztésekbe vagy éppenséggel elkerülhető adattörlésekbe. [[17.50]] Azt hiszem, innentől kezdve nem kérdés, hogy rendben menneke a dolgok a kormány háza táján vagy sem. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Kérdezem, hogy a frakciók részéről kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy mint előterjesztő kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Völner Pál: Igen.]] Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Először is szeretném megköszönni a frakcióknak mind az általános vitában, mind a bizottsági vitában folytatott együttműködő hozzáállást. Azt hiszem, sikerült tisztázni azt, amit Tordai Bence képviselőtársamnak jelenlét hiányában talán nem miután nem vett részt végig a vitában, és talán a jegyzőkönyveket sem olvasta el , hogy ebben a módosításban kijelölésre kerül az eljáró hatóság. Gyakorlatilag lehetőség van arra, hogy első esetben ne legyen már büntetés. Tehát a hatóság tud segíteni, ha netán némi botlás van valamelyik vállalkozásnál, azaz semmiféle beláthatatlan következményei nincsenek annak, hogy ez a holnaputáni ülésnapon tudjuk megszavazni. A többi igazításról pedig annyit, hogy soha nem mondtuk, hogy nem kell hozzáigazítani, csak önmagának a rendeletnek a hatálybalépését nem érinti az, hogy a magyar jogalkotás mikor éri utol az uniós jogalkotást ezen a területen. Úgyhogy ezt a részét visszautasítanám, és még egyszer köszönöm mindenkinek a támogatását, és kérem, hogy a szerdai ülésnapon a szavazásnál támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a „Magyarország Alaptörvényének hetedik módosítása” című előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/332. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló iromány a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Herczeg Tamás képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. június 14-én tartott ülésén megtárgyalta a Magyarország Alaptörvényének hetedik módosítása címmel benyújtott T/332. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. számú országgyűlési határozat 46. §-a alapján 20 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett támogatta. Elöljáróban tájékoztatom önöket, hogy ellenzéki képviselőtársaim a házszabállyal való visszaélés kérdését többször felvetették, de ezt ezúton is vissza kell utasítani. Szeretném elmondani, hogy a törvényalkotás rendjében mind a képviselőknek, mind a bizottságoknak egyaránt megvan a joguk, hogy módosító indítványokkal éljenek, és jelen esetben ez valósult meg. Az ellenzék által megfogalmazott kritikák ellenére tehát a bizottság eljárása a házszabály rendelkezéseinek megfelelt. A javaslatot összegezve: a módosító javaslat az Alaptörvény R) cikk új (4) bekezdésének olyan kiegészítését tartalmazza, amely az állam minden szervének kötelességévé teszi az alkotmányos önazonosság mellett a keresztény kultúra védelmét is. Európában jelenleg olyan folyamatok zajlanak, melyek eredményeképpen Európa hagyományos kulturális arculata átalakulni látszik. A keresztény kultúra pedig olyan egyetemes érték, amelynek megőrzése kiemelten fontos, ezért szükséges az állam védelmező szerepének alaptörvényi szinten történő megjelenítése. Tisztelt Ház! Jelentőségteljes kiemelni továbbá, hogy az otthon védelmének két esetkörét különbözteti meg az elfogadott javaslat. Az otthont mint a fáradt ember utolsó mentsvárának helyszínét, vagyis az otthon nyugalmát az Alaptörvény VI. cikke érinti, mert az közvetlenül összefüggésben van a magán- és családi élettel. Ettől eltérően az otthont mint fizikailag védendő helyet az Alaptörvény XXII. cikkében is elhelyezi. Az indítvány mindezen túl érinti a XXII. cikket, amelyben rögzítésre kerül, hogy tilos az életvitelszerűen közterületen tartózkodás, tehát a közterület védelme, illetve a városi élet megfelelő feltételeinek a megteremtése a törvényalkotó célja. A feltételeket pedig mind a kormány, mind az önkormányzatok számos eszközzel biztosítják. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat jól szolgálja majd a jövőben a magyar nemzet szuverenitását, erősíteni fogja az önazonosságunkat, és biztosítja azt, hogy ezekhez a feltételekhez kapcsolódóan megteremtsük a helyi népesség és az állami struktúránk védelmét. Kérem, hogy támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy a vita e szakaszában kíváne szólni. [[Dr. Völner Pál: Nem.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces felszólalásra nincs lehetőség. Elsőként megkérdezem Herczeg Tamás képviselő urat, hogy kíváne most ismételten felszólalni mint előre bejelentett felszólaló. [[Herczeg Tamás: Köszönöm, nem.]] Mivel a bizottsági álláspont és az ön álláspontja egybeesik, így a vita e szakaszában nem kíván ismételten felszólalni, ha jól érzékeltem. Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja részéről. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Sajnálatos módon nem tudtuk osztani a Törvényalkotási bizottság többségének azt az álláspontját, hogy ez egy házszabályszerű javaslat lenne, önök ugyanis gyakorlatilag egy komplett nyolcadik alkotmánymódosítást csempésztek bele a hetedik alkotmánymódosításba úgy, hogy a Törvényalkotási bizottság előző nap délután ismerkedhetett meg ezzel a javaslattal. Ennek a javaslatnak teljesen nyilvánvaló módon kizárólag az volt a célja, hogy önöknek ne kelljen az általános vitában, majd a szakbizottságokban megméretni ezeket a javaslatokat, hanem egy kellemes, családias jellegű éjszakai vitában lehessen erről csak az Országgyűlés plénuma előtt beszélgetni, ahogy csak egy képviselő és államtitkár úr vesz részt a vitában, mutatva azt, hogy mennyire szívügye a Fidesznek ez a módosítás akkor, ha nem politikai termékről van szó. Ez a javaslat tehát először is nem felel meg a házszabálynak, nem felel meg a parlamentáris demokrácia követelményeinek. Ha lenne Magyarországon alkotmányosság, lenne Magyarországon parlamenti demokrácia, és lenne ezt védő Alkotmánybíróság, akkor ez a javaslat formai okokból is elbukna pillanatokon belül. Van persze tartalmi probléma is. Önök egy olyan kötelezettséget állapítanak meg az állami szervek felé, tudniillik a keresztény kultúra védelmét, aminek azok nem tudnak megfelelni. Hiszen, mint azt nagyon bölcsen mondta egyik fideszes képviselőtársunk a bizottság ülésén, először definiálni kellene azt, hogy pontosan mi is az a keresztény kultúra, mi is az, amit az állami szerveknek védelmezniük kell, mit jelent pontosan ez a fogalom. Tisztelt képviselőtársaim, itt az Alaptörvényről beszélgetünk és nem egy politikai nyilatkozatról, nem a Fidesz kongresszusi kiáltványáról vagy nem egy miniszterelnöki péntek reggeli nyilatkozatról. Itt a szavaknak jelentése kell hogy legyen, mégpedig jogi értelemben is jelentése kell legyen. Amikor önök kötelmeket állapítanak meg, azok mögött nincs semmilyen érdemi jogi tartalom, sem a nemzetközi jogban, sem a magyar jogban. Ugyanakkor viszont ez a fajta módosítás megnyitja az utat egy nagyon veszélyes irányba. Megnyitja az utat abba az irányba, amikor az állami szerveknek nem a törvényesség védelme, nem az írott és megismerhető jogszabályok betartatása a dolga, hanem annak a védelme, amit önök keresztény kultúrának gondolnak. Ez a fajta gondolkodásmód éppen ellentétes az európai kultúrával, ellentétes azzal, amire önök napirend előtt is hivatkoztak, hiszen az európai kultúra immár évszázadok óta a jog uralmáról szól a vallás fölött. Évszázadok óta arról szól, hogy a megismerhető jogszabályok rendezik be a társadalmunkat, és nem valakinek a világnézete, akár a többségnek, akár a kisebbségnek a világnézete. Magyarországon a kereszténység esetében egyébként éppen a kisebbségé, mert Magyarországon csak a lakosság kisebbsége hívő keresztény. [[18.00]] De ez tulajdonképpen mindegy is. A lényeg az, hogy az az irány, amelyik irányba önök ezzel a módosítással elindulnak, az egyházi államok, a vallási fundamentalizmus útja, az Iszlám Államnak és Iránnak az útja, az az út, amelyik egyébként valóban fenyegeti ezt az európai kultúrát. Önök az európai kultúrát támadják, amikor a vallásból jogforrást csinálnak. És hogy mennyire nem gondolják komolyan ezt, mutatja az, amit az alaptörvény-módosítás másik pontjában tesznek meg. Mert önök nem megszüntetik a hajléktalanságot rendeleti úton. Bárcsak ilyen egyszerű lenne! Bárcsak elég lenne beleírni az Alaptörvénybe azt, hogy nincsenek többé hajléktalanok! Önök nem ezt teszik. Önök büntetni rendelik a hajléktalanságot. Önök nem megoldást keresnek a hajléktalan emberek problémáira, nem is megelőzni akarják, mint azt láthattuk a devizahitelesekkel kapcsolatos kérdésekhez való hozzáállásukból. Önök bizony csak azt írják bele az Alaptörvénybe, hogy aki az utcán él életvitelszerűen, azt meg lehet büntetni. Erre teremtenek lehetőséget. Ez pedig nem old meg semmit, de ezt önök nagyon jól tudják. Hiszen ha jól emlékszem, 2012-ben a szabálysértési törvénybe, majd az Alkotmánybírósággal való csörte után 2013-ban az Alaptörvénybe is beírták a közterületen való tartózkodás büntethetőségét. Ma léteznek olyan jogszabályok, amelyek alapján el lehet járni ezekben az ügyekben. Van fővárosi rendelet, vannak kerületi rendeletek, önkormányzati rendeletek, van szabálysértési törvény, ami ezt lehetővé teszi. És mi a valóság? A valóság az, hogy évek óta nem indult már ilyen eljárás, egyetlen hónap volt, amikor a százat meghaladta az ilyen eljárások száma; fognak csodálkozni: 2014-ben, az önkormányzati választások idején. Önök tehát egy olyan szabálynak nyitnak most utat az Alaptörvényben, ami nem hatékony, nem segít a közterületeket megvédeni, nem segít a hajléktalan emberek problémáit megoldani, nem segít semmit, csak kampányolni lehet vele. Ennek pedig nincsen semmi értelme. Végül szeretném megerősíteni, hogy önök minden olyan módosító javaslatot elutasítottak az Alaptörvény vitája kapcsán, amelyik enyhítette volna azokat a nyilvánvaló jogsértéseket, nyilvánvaló alapjogsértéseket, amelyeket ez az alaptörvény-módosítás tartalmaz, és amelyek enyhítették volna a bírósági rendszer megszállását, a bíróságok függetlenségének megszüntetését. Ez a javaslat eleve alkalmatlan volt arra, hogy egy demokratikus ország Alaptörvényébe bekerüljön, és ezen a módosítások semmit sem segítettek, csak rontottak a helyzeten. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a DK soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Bősz Anett képviselő úr… képviselő asszony, független képviselő. Elnézését kérem a nyelvbotlásért. Közben megköszönöm együttműködésüket, az ülés vezetését átadom Sneider alelnök úrnak. [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Amennyiben önök, kedves kormánypárti képviselő urak és hölgyek, a keresztény értékek védelmét Alaptörvénybe kívánják iktatni, fel szeretném hívni a figyelmüket, hogy a kormányzati működésük ezentúl Alaptörvénybe ütközik majd. Hogyan fér bele a keresztény értékek közé a kormányzati gyűlöletkampány? Hogyan fér bele a keresztény értékek közé, hogy önök ember és ember között különbséget tesznek? Figyelmükbe ajánlanék két fontos keresztény értéket, a szabad akaratot és a felebaráti szeretetet, ha úgy tetszik, akkor a szabadság és a felelősségvállalás értékkettősét. Ha e két értéket komolyan veszik, akkor nem iktathatják az úgynevezett keresztény kultúrát, vagy legalábbis azt, amit önök ez alatt értenek, nem iktathatják Alaptörvénybe. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokban.]]
Köszönjük. Köszöntöm tisztelt képviselőtársaimat. Megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, aki éppen most jön be. Megvárjuk, amíg elfoglalja a helyét.
Köszönöm a szót, elnök úr. Épp azért mentem ki, hogy megtudjam, hányadik leszek a sorban. De így eléggé gyorsan megtudtam. Köszönöm szépen.Tisztelt Országgyűlés! Nem lesz hosszú a felszólalásom, mert azt gondolom, a helyzet komolyságát és komolytalanságát a kormánypárti képviselők maguk prezentálják. Kérdezhetném úgy is egyszerűen, hogy mégis, miről beszélünk itt. Milyen vita ez itt, valaki árulja már el nekem?! Mi folyik itt? Ez az alkotmányozás folyamata már, képviselő úr? A helyzet az, hogy egy teljesen törvénytelen eljárásban módosítják az Alaptörvényt. Ezen az sem segít, hogy önök kétharmados többséggel ücsörögnek a Törvényalkotási bizottságban, és szemmel láthatóan bármiféle érvvel magukat megzavarni nem hagyó módon szavaznak mindenhol, ahogy azt elvárják önöktől a főnökeik. Ettől még nem lehet nemhogy Alaptörvényt vagy alkotmányt, hanem, ahogy szokták mondani, egy önkormányzati rendeletet sem olyan módon módosítani, ahogy önök most ezt csinálták; egyszerűen törvénytelen, és ezt önök pontosan jól tudják. Valószínűleg cinikusan azért nem foglalkoznak vele, mert hiába emelgetnénk újra egy csomó kézzel a „Ne írd alá, János!”-táblákat a parlamentben, valószínűleg hiába küldené el a köztársasági elnök az Alkotmánybíróságnak, mindenhol már körbeért a fideszes gépezet, nem történne semmi. De ez tényleg észveszejtő, hogy egyetlen képviselőjük jön be ide a Fidesz-frakcióból, felolvasni egy papírt, hellyel-közzel egyébként vezérszónoklat vagy bizottsági előadás címen, az alkotmányukról, a maguk alkotmányáról, amit Alaptörvénynek hívnak, amivel az előzőt kidobták és csináltak egy másikat saját maguknak, és elfogadták itt, ebben a teremben nem is olyan régen, nagy ívben téve rá egyébként, hogy az országban élő másik sok millió ember mit gondol róla. De ez az önök állítólag szent dokumentuma. És beülünk ide, és nem tudom… borzalom! Egyébként valóban, valószínűleg az ellenzéki képviselőket azért érdekli egy picit jobban, mert pontosan tudják, hogy amit beleírnak ebbe az Alaptörvénybe, az számos ponton az itt élő emberek érdekével szembemegy. És én most minden olyan részre nem fogok kitérni, mert tényleg nem általános vita, amit már végigbeszéltünk. Van ebben a javaslatban a szögtől a repülőig minden. Egyébként tényleg úgy néz ki, mint egy rossz fideszes szórólap. [[Derültség az ellenzéki padsorokban.]] Nagyjából, ha jól látom, ennek a komolyságán is veszik ennek a kérdésnek a súlyát. De egész biztosan van benne, amit szóvá szeretnék itt tenni, és tényleg, ezzel be is fejezem; az, hogy önök ebben a javaslatban sok minden más mellett, pontosan tudja mindenki ebben az országban, véglegesen nekiesnek a magyar független igazságszolgáltatásnak, amellett nem lehet elmenni szó nélkül. És amellett azért nem lehet elmenni szó nélkül, mert ez nem az ellenzékről vagy a kormányról szól. Nem a politikusokról és semmilyen típusú pártállástól nem függ vagy nem szól. Ez minden magyar állampolgár egyébként kiharcolt szent érdeke és joga, hogy egyetlen kormány a független igazságszolgáltatást maga alá gyűrni ne merje. A legsötétebb időszakokban történt ez csak meg Magyarországon. Volt ilyen néhány az előző században, ez tény és való. De azt gondolom, túl sok ember túl sok áldozatot hozott azért, hogy ezt az alapértéket tessék tiszteletben tartani, és napi politikai vagy gazdasági érdekek alá nem lehet gyűrni. Amikor majd egy vállalkozó azzal fog szembesülni, hogy a kényük-kedvük alapján kinevezett bírók majd a kényük-kedvük vagy éppen a gazdasági érdekeik, az oligarcháik érdekei mellett fognak gazdasági ügyeket bíróságon eldönteni, akkor majd rájönnek, hogy miről beszéltünk itt a parlamentben. Amikor egyszerű polgárok vagy civilek azt veszik észre, hogy nem a törvény betűje és szelleme, hanem mondjuk, a fideszes módosító javaslat indoklása alapján kell majd őket elvitetni, akkor majd rájönnek, hogy miről beszéltünk itt. És azt gondolom, hogy sokkal nagyobb súlya van ennek a dolognak, mint ahogy önök ezt az egészet csinálják, és ahogy akár ezt a vitát is megtisztelik. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak. [[18.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Már ebben a kérdésben többen felszólaltunk a frakciónkból, most nem is kívánom sokáig szaporítani a szót, de megpróbálom a Harangozó Tamás képviselőtársam által megütött felhangot magam is megragadni és akként szólni. Egy jogászember számára, amikor a tanulmányait végzi az egyetemen, és az alkotmányjogot és az állam- és jogelméletet tanulja, legalábbis, amikor még én jártam arra az egyetemre, ezek a kérdések úgynevezett szent ügyek voltak. A tanáraink is úgy beszéltek erről, mintha egy templomban lennénk, és mintha a mi hivatásunk szentségét próbálnák megtanítani, és ezt a szellemiséget vettük magunk is át. Ha visszaidézem ezeket az előadásokat, azokat a szemináriumokat, azokat a vizsgákat, amelyek az alkotmányjogról szóltak, amelyek az alkotmányosságról szóltak, amelyek arról szóltak, hogy egyáltalán nem egy polgárnak, egy jogászembernek majd ezt a kérdést hogy kell képviselnie, milyen gondolkodás mentén kell hozzáállnia, és milyen módon kell ezt a szent ügyet képviselnie, mindazokhoz képest az elmúlt 8 év alkotmányozása egyszerűen olyan mértékű lábbal tiprása ennek a tudománynak és annak a szentségnek, amit az alkotmányjog jelent, hogy tulajdonképpen szavakkal már igazán nem is lehet illetni, legalábbis nyomdafestéket tűrő szavakkal nem. Nagyon remélem, hogy majd lesznek az egyetemeken, a doktori iskolákban a következő évtizedekben olyan hallgatók, akik feldolgozzák az önök alkotmányozását, és be tudják mutatni a jövő nemzedéknek, hogy nem, nem, soha hogy az előttem ülő drága Brenner Koloman barátom szavait idézzem. Egyszerűen ez az alaptörvény-módosítás semmi másról nem szól, mint egy propagandaanyag, mint egy kommunikációs blöff. Tényleg el tudja azt valaki képzelni, hogy csak azért, mert önök ebbe az Alaptörvénybe beleírnak olyan kitételeket, amelyek például a bevándorlás akadályozását szolgálják, ez majd valóban meg is fogja akadályozni a bevándorlást? Nem ez fogja megakadályozni a bevándorlást! Nem ez fogja bármely nemzetközi egyezmény végrehajtását akadályozni, hanem az fogja akadályozni, ha ebben a társadalomban lesz egy összetartó erő, ebben a társadalomban van egy erős honvédelem, van egy erős rendőrség, van egy erős nemzeti öntudat. És lehet bármilyen keresztény kultúrát meg önazonosságot a papírra leírni, ha a magyar társadalom érzelmeiben és szívében ez nincs benne! Lehet, hogy a szavazóurnáknál ott volt egy félelem, de a félelem nem attól volt ott, mert ő a nemzetét félti, hanem azt a kicsi, apró szegmenst, ami őt még az életben megilleti. Az 50 ezer forintot kapó nyugdíjas a düledező házában nem a nemzeti érzelme alapján gondolta azt, hogy önökre fog szavazni, mert önök védik meg a magyar társadalmat jelesül a migrációtól, hanem az ő saját pici, megszerzett és még megtartott egzisztenciális körülményét félti. Erre nem lehet nemzetet építeni! Erre nem lehet olyan viszonyokat építeni, amivel vagy ami mellett egy Alaptörvény valóban működteti ennek a nemzetnek az összetartozását, ennek a nemzetnek a túlélését! [[Közbeszólás a Jobbik soraiban: Úgy van!]] Magam úgy érzem, akkor lehetne itt egy ilyen törvényjavaslatot benyújtani, ha például mindjárt mellette azt látnám, hogy valóban hatékony, tisztességes, társadalomközpontú, jövőnemzedék-központú szociálpolitika, oktatási rendszer és egészségügy lenne. Mert lehet Alaptörvényt tízpercenként is módosítani, hiszen a kétharmadukkal bármikor bármit beleírhatnak, de ha nincs emellett egy olyan hatékony kormányzati munka, és nincs emellett egy tudatos társadalom, amely emellé odaáll, és mindenki megteszi a magáét, akkor bármennyiszer bármilyen Alaptörvényt akarnak módosítani, soha, de soha nem lesz eredménye. S azt felejtik el mindig az M1 híradójától az Echo TV híradóján keresztül a TV2 butító híradójáig, azt tetszenek elfelejteni mindig bemondani, amikor épp arról szólnak, hogy igen, most a Stop Sorost fogjuk tárgyalni, hogy na de kérem, hozhatunk mi bármilyen alaptörvény-módosítást, a nemzetközi egyezményeket be kell tartani. Az Alaptörvényben is benne van: a nemzetközi egyezmények, megállapodások, kötelezettségvállalások, az európai uniós alapszerződés köt minket. Nincs az az Alaptörvény, ami ezt feloldja. És hangsúlyozni kívánom: a Jobbik-frakcióban, a pártban és a pártvezetésben egyetlen ember nincs, aki támogatni kívánná a migrációt. Ma már úgy látjuk egyébként, hogy a politikai paletta teljes 100 százaléka lefedett, és senki nem szeretné, ha a migráció okán a magyar társadalomban nagyon sok, egészen más kultúrkörből, más életminőségű, másfajta szemléletű, tömegesen bevándorló ember lenne, mert tudjuk, hogy ők nem biztos, hogy képesek lennének integrálódni, de egy biztos, hogy a magyar társadalom nem is alkalmas arra, hogy befogadja őket. Egyébként meg erőforrásaink is rendkívül korlátozottak. Tehát hangsúlyozom: ezt senki nem akarja. De ezzel az alaptörvény-módosítással ezt nem lehet megakadályozni, és akkor nem is teszem föl azt a kérdést, hogy egyébként, ha több tízezer ember megjelenik a határnál, azt vajon ki milyen módon fogja megvédeni, mert egyet már tudunk: 2015-ben a Fidesz-KDNP-kormány kudarcot vallott, mert 60 ezer ember át tudott Magyarországon menni. Azon az országon, amelynek kormányát, mondjuk, mi vezetnénk, nem tudott volna nem 60 ezer, hanem ezer ember sem végigszáguldozni az országon, de alapvetően egyetlen oka lett volna, hogy miért nem: mert mi nem akartunk ebből kommunikációs blöfföt csinálni, nem akartuk a migránsok látványával riogatni Budapest társadalmát. Ugye? Mert azért azt is tudjuk, hogy nemcsak az ügyetlenkedés okán jött be 60 ezer ember, hanem azért is, mert ez nagyon jól jött a kormánynak, hogy így a korrupcióról és társairól nem kellett beszélni, elvette a migrációtól való félelem az emberek józan ítélőképességét, hogy közben éppen az országot lopják ki alóluk, és a jövő nemzedék erőforrásait. De egy picit hadd menjek bele a részletekbe! Magánotthon sérelme, ez a bizonyos politikusok háza előtti tüntetés. Én mindig azt szoktam mondani, nagy tisztelettel, hogy annak a politikusnak a háza előtt soha az életben nem fognak tüntetni, aki a társadalom érdekében dolgozik. Mert azért ebben a kormányban és az előző kormányban volt jó pár miniszter, van jó pár miniszter és van jó pár államtitkár, akik háza előtt sem eddig, sem ezután nem fognak tüntetni, méghozzá azért, mert a munkájuk minőségét a társadalom nem tekinti olyan rossznak, hogy a háza előtt kelljen a tiltakozását kifejezni. Egy társadalom nem arra épül, hogy ő mindenáron tüntetni akar. Egy társadalom arra épül, hogy békében szeretne élni, és amikor már azt az eszközt veszi igénybe, hogy akár csoportosan, akár tömegesen tiltakozik, az azért történik, mert már nincs más eszköze. Én magam soha nem tartanék attól politikusként, vezető politikusként, hogy az én házam előtt megjelennének tüntetni. Miért nem? Azért nem, mert tisztességesen végzem a munkámat, és mindig minden társadalmi csoportot, azok érdekeit, azok vágyait és azok elvárásait amire egyébként mindenki felesküdött, amikor akár a Házba, akár a minisztériumokba belépett annak rendje és módja szerint képviselem. Tehát én azt gondolom, hogy ezt a passzust nem kellett volna bevezetni, mert egyébként szerényen megjegyzem: a sérelmet, amit itt ír magánotthon sérelme , na, ezt megint ki fogja definiálni? Fizikai sérelem? Verbális sérelem? Hangzavar? Vagy egyszerűen csak az, hogy sokan vannak ott? Vagy nem tud bemenni az ajtón? Vagy nem tudja kinyitni a garázskaput? Mi lesz a sérelem mértéke? Azt tudjuk, majd lesz egy jogszabály, amiben valamit meg fognak határozni, hiszen ez csak egy kezdő lépés, de már most jelzem, biztos rengeteg hiba lesz benne, sőt a jogértelmezésben, amit majd a bíráknak kellene megtenniük, sem lesz könnyű a dolguk. A következő fontos kérdés a közigazgatási bíróság. Korábban is beszéltünk erről, de azóta már látom a jeleket mert érkeznek a különböző törvényjavaslatok a Ház elé , amikor azt mondja, hogy törvényben meghatározott más ügyek fognak ez elé a bíróság elé jönni. Mindig ez teremti meg a bizalmatlanságot: mi lehet majd az a „más ügy”? Na, vajon mi lesz az a „más ügy”? [[18.20]] Már látjuk: az oligarcháik gazdasági érdekeltségei okán keletkezett jogviták fognak mint más ügyek odakerülni. Ez már megint milyen bizalmatlansági faktort fog a társadalomban eredményezni? Úristen, még a jogvitáikat is úgy akarják elbírálni, hogy saját bíróikkal, saját bírósági szervezeteikben, saját felsőbírósággal. Hiába mondja Trócsányi miniszter úr, hogy 70 éve így volt, és én ahhoz akarok visszatérni, mert az milyen jó volt, és én mint jogtudós úgy érzem, hogy innentől kezdve a magyar társadalom bírósági rendszere a legtökéletesebb lesz; mert ezt hallottuk mind a bizottsági meghallgatásakor, mind aztán itt a törvényjavaslat előterjesztésekor. Ez egy nagyon szép vágy, nagyon becsülendő dolog, nagyon jogtudóshoz illő cselekedet. Csak az a probléma, hogy ez a kormányzat már annyira elvesztette a bizalmat az emberek és a jogászszakma között, hogy pontosan tudjuk, ez is óriási visszaélésekre adhat okot. És ami aztán a legfontosabb ezzel a javaslattal kapcsolatban, hiszen fogy az időm: ez pedig az, hogy igenis bele akarnak csempészni utólag egy nyolcadik alaptörvény-módosítást a hetedikbe úgy, hogy ezt senki nem ismerhette korábban, a bizottság előtt terjesztik elénk, nem lehet kitárgyalni, nem lehet megbeszélni, nem lehet átgondolni. És ráadásul egy olyan terminológiát akar az Alaptörvénybe bevezetni, ami mind a magyar társadalomtól, a magyar kultúrától teljesen idegen, definiálatlan, és tulajdonképpen, hogy őszinte legyek, fogalmunk nincs, hogy önök ezzel a kérdéssel mit akarnak kezdeni, és csak remélni tudjuk, hogy nem tényleg a diktatúrának már egy beteges változata fog az önök kormányzásából az alaptörvény-módosítás után kijönni. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönjük, képviselő asszony. Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki hozzászólni a vitához. [[Jelzésre:]] Igen, Keresztes László Lóránt képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. Az Alaptörvény módosítása vitájának ezen szakaszában már csak röviden szeretnék hozzászólni, tekintettel arra, hogy a mai napon a napirend előtti hozzászólásomban már érintettem ezt a kérdést, illetve vitatkoztunk is tulajdonképpen, vagy elkezdődött egy vita Rétvári államtitkár úrral. És én szeretném is kihasználni a lehetőséget, hogy visszatért államtitkár úr , úgyhogy szeretnék majd néhány korábbi nyilatkozatára reagálni, szerintem ez mindenképpen tanulságos vagy szimbolikus, hogy néhány tényt miképpen ferdített el államtitkár úr. Azt mindenképpen szeretném megjegyezni, hogy nagyon köszönöm ellenzéki képviselőtársaim hozzászólását. Mindenképpen kijelenthetjük, hogy a mai napon az ellenzéki képviselők és az ellenzéki pártok voltak azok, amelyek méltóképpen álltak hozzá az Alaptörvény módosításának vitájához. Nézzünk körül ebben a teremben, négy kormánypárti képviselővel nézünk szembe, úgy gondolom, hogy ez méltatlan az Alaptörvényhez, méltatlan az Alaptörvény módosításához, és méltatlan ahhoz a problémakörhöz, aminek a megoldására elvileg önök ezt az alaptörvény-módosítást előterjesztették, bár tudjuk, hogy ez önöknél semmi több, mint kommunikációs fogás. Az alaptörvény-módosítás fő problémafelvetése az Európát sújtó tömeges bevándorlás mint kihívás, illetve a magyar nemzeti szuverenitás megvédelmezése mint feladat. Azt gondolom, mindannyian egyetértünk azzal, hogy ez rendkívül fontos problémakör maga, tehát ami felvetésre került az alaptörvény-módosításban, illetve hogy a Stop Soros törvényjavaslat is részben ezzel foglalkozik, de azt is láthatjuk, hogy maga az alaptörvény-módosítási javaslat alkalmatlan arra, hogy e tekintetben valós lépéseket tegyen. Általánosságban elmondható, hogy vannak olyan kijelentések ebben a törvényjavaslatban, ebben a salátatörvényben, amelyekkel egyet lehet érteni, vannak olyanok, amelyek elfogadhatatlanok, és meggyőződésem szerint ezek az elfogadhatatlan javaslatok épp azért kerültek bele ebbe a benyújtott törvényjavaslatba, hogy biztosítsák azt önök, hogy az ellenzék ezt semmiképpen ne szavazhassa meg, hogy továbbvihessék ezt a kérdést mint egy politikai eszközt. A benyújtott módosító javaslatok között is vannak olyanok, ezekben megfogalmazódtak olyan gondolatok, amivel egyet lehet érteni, és vannak olyanok, amelyek teljes mértékben szintén elfogadhatatlanok. Ugyanakkor maga az eljárás, ugye a Törvényalkotási bizottság ülésén is, amivel szembesültünk, az megint csak jól szimbolizálja a kormány hozzáállását. Ez a fajta módosítás, amit a Törvényalkotási bizottság ülése előtt egy nappal nyújtottak be, ami gyakorlatilag túlterjeszkedik az eredeti javaslaton és erről folyt a vita hosszasan, egyetértettem én is Harangozó képviselő úrral, hogy ez teljes mértékben elfogadhatatlan eljárás volt , ennek a jelentőségét éppen egy kormánypárti képviselő úr, Balla képviselő úr húzta alá vagy mutatta be, ennek a szimbolikáját a Törvényalkotási bizottság ülésén, mert hosszasan értekezett Balla képviselő úr arról, hogy az Alaptörvény nagyon fontos értékeknek a gyűjteménye, és ezekre az értékekre kell felépíteni a jogalkotás, a jog építményét. Ez is mutatja azt, hogy olyan értékeket hoznak be önök, a keresztény kultúra védelme mint az egyik érték, ami bejött, hogy ezeket az értékeket nem vallották két héttel korábban, ezt az utolsó pillanatban kellett benyújtani? Tehát maga ez az eljárás is méltatlan. Hozzáteszem, hogy én magam nem zárkózom el, tehát én keresztény emberként is értem azt, hogy mit szerettek volna előterjeszteni keresztény értékek, keresztény kultúra védelme tekintetében, és meg is tudtam különböztetni a keresztény vallás kérdésétől, tehát ezzel nekem önmagában nem volt problémám, sokkal inkább azzal, hogy a keresztény értékek nem jelennek meg a Fidesz-kormány munkájában, és a Fidesz-kormány nem vallja a keresztény elveket és a keresztény értékeket. Összességében elmondhatjuk, hogy az Alaptörvénynek ez a módosítása a hozzá benyújtott módosítókkal együtt sem alkalmas arra, hogy érdemi módon megoldást kínáljon arra a rendkívül fontos felvetett problémára. Az is szimbolikus volt, hogy éppen ezekről a kérdésekről nem folyt vita a Törvényalkotási bizottságnak a két ülésén sem, illetve az Országgyűlés egyéb vitáin sem. Én ezt rendkívül fontosnak tartottam elmondani a Törvényalkotási bizottság ülésén is, és most részben válaszként Rétvári államtitkár úrnak elmondanám, hogy nagyon szerettem volna hallani a kormánypárti képviselőktől, akár államtitkár úrtól vagy a bizottsági ülésen bármelyik képviselő úrtól, hölgytől azokat a gondolatokat, azokat a feladatokat, amelyeket a deklarált célok eléréséhez végre kell hajtanunk. Ön sok mindent megfogalmazott a Lehet Más a Politika kapcsán, de én szeretnék leszögezni erre válaszként néhány dolgot. Mi rendkívül fontosnak tartjuk és ezt minden fórumon hangoztatjuk, én magam Brüsszelben is ezt hangoztattam , hogy a bevándorláspolitikának nemzeti hatáskörben kell maradni. De én nagyon bízom benne, hogy ezt nem is vitatja egyetlen ellenzéki erő sem, egyetlen ellenzéki párt sem. Az is teljesen világos feladatunk, hogy az Unió külső határait meg kell védeni, az illegális migráció folyamatát le kell tudni állítani, hiszen ha ezt nem tudjuk megtenni, akkor semmiféle érdemi politikáról addig, amíg ez meg nem történik, nem lehet beszélni. Ugyanakkor a legfontosabb kihívás és legfontosabb feladat számunkra, hogy feltárjuk a valós okait ennek a migrációs krízisnek, és ezekre próbáljunk megoldásokat kínálni. A kormány ezzel szemben egy kommunikációs hadjáratot folytat, és ezt nagyszerűen aláhúzta Rétvári államtitkár úrnak a felvetésemre tett válasza. Jeleztem azt, hogy 2015-ben a Pécs melletti Martonfa településre az Orbán Viktor vezette kormányzat egy diktátumként egy ideiglenes befogadóállomás építését rendelte el, úgy, hogy semmiféle előzetes egyeztetést sem az érintett településen, sem a környékével nem folytatott. Államtitkár úr a felvetésemre azt a választ adta, hogy dehogy épített bármiféle befogadóállomást a kormány. Valóban nem épített, mert a lakosság ezt megakadályozta. Martonfa egy kistelepülés, de ennek a kistelepülésnek a bátor településvezetői felhívására Martonfa lakossága, Pécs lakossága és a környék lakossága megakadályozta ennek a diktatórikus döntésnek a végrehajtását. Államtitkár úr, ha teheti, válaszoljon nekem arra a kérdésre, hogy ha önöknek esze ágában sem volt ilyen ideiglenes befogadóállomásokat létesíteni, akkor miért van a mai napig érvényben, miért hatályos az a kormányrendelet, amely a martonfai és a sormási ideiglenes befogadóállomások létesítésére vonatkozik. Erre adjon teljesen világos választ, államtitkár úr, akkor elhiszem esetleg önnek, bár a kormányának nem, hogy önöknek nem voltak ilyen céljai. Lezárásként elmondhatom azt, hogy a kormány az elmúlt években és az elmúlt két hétben is tulajdonképpen a kommunikációs hadjáratát folytatta, próbálja kiterjeszteni a következő választási időszakra. Én a jelét sem láttam annak, hogy egyáltalán alkalmas lenne ez a kormány, hogy szembenézzen a valós kihívásokkal, valós problémákkal. De az is lehet, hogy igazából csak szándéka nincs, és az önök jelenléte, a négy kormánypárti képviselő jelenléte is demonstrálja, hogy valójában mennyire érdekli önöket ez a kihívás, amit úgy hívnak, hogy globális migrációs krízis. Köszönöm.
Megkérdezem Varga Lászlót, hogy 12 másodpercben kíván még hozzászólni esetleg. [[Dr. Varga László: Ennél több! Dr. Harangozó Tamás: 3 perc 9 másodperc!]] Elnézést, bocsánat, eggyel lentebb néztem a táblát. [[Arató Gergely: Másik párt! Még nem egyesültek! Dr. Harangozó Tamás: Ez az MSZP!]] Jó, minden rendben. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Ez valóban kihívás lett volna számomra, elnök úr, de ígérem, nem leszek hosszú ebben a tekintetben, csak egy kicsit megihletett a kormánypárti képviselőkkel folyó intenzív vita és az államtitkárok interaktív hozzáállása ebben a vitában, és úgy gondoltam, hogy néhány gondolatot még én is elmondok. Merthogy én is ott voltam a Törvényalkotási bizottságnak ezen az ominózus ülésén, és én arra utalnék, amit sokan használtak, az alkotmányozási folyamatot mint szóösszetételt, aminek kapcsán azt tudnám mondani, hogy maga a bizottsági ülés, a módosítók benyújtásának időpontja, körülményei, tartalma, házszabályszerűtlensége méltatlan ehhez. [[18.30]] Nyilván önök elfogadtak egy egypárti Alaptörvényt, ami önmagában méltatlan ahhoz, hogy alkotmányként, Alaptörvényként egy ország minden lakosának az életét szervezze és berendezze, ezt elmondtuk számtalanszor, de hogy önmagukat sem veszik komolyan, az tényleg egészen elképesztő. A közterületi életvitelszerű tartózkodást, magyarán a hajléktalanságot kriminalizáló kitételeket kedden nyújtották be, kedden beszélt róla Bajkai képviselőtársam, megjegyzem: ugyanazon a napon, amikor az Igazságügyi bizottságban pedig leszavazták a tárgysorozatba vételét a devizahiteles válság kapcsán benyújtott, a kilakoltatási moratórium meghosszabbítását célzó javaslatunknak, ez egy napon történt; és egyébként Harangozó Tamás képviselőtársam már helyesen elmondta, hogy a keresztény kultúra védelmét érintő módosítást pedig a Törvényalkotási bizottság ülését megelőző napon, szerdán ismerhették meg a Törvényalkotási bizottság tagjai. Ehhez képest döbbenet az, hogy az egyik tagjuk ebben a bizottságban, ha jól emlékszem, úgy fogalmazott, hogy a Fidesz-frakció azt kérte a kormánytól, hogy még ebben az alkotmányozási folyamatban legyen szó ezekről a kérdésekről, és tárgyalja ezt meg az Országgyűlés. Az egy dolog, hogy itt az ellenzéki frakciókat, amelyeknek a politikusai, képviselői egyébként ugyanúgy a választók akaratából ülnek itt, nem veszik komolyan, ez is felháborító, de ezt már kezdjük megszokni. De egy valódi alkotmányozási folyamatban, azt gondolom, hogy a téma iránt fogékonyak, érdeklődők, alkotmányjogászok, egyáltalán a magyar társadalom, a magyar emberek erről, ilyen súlyú kérdésekről véleményt kell hogy mondjanak, lehetőséget kell kapniuk arra, hogy heteken-hónapokon keresztül társadalmi vita legyen ezekben a kérdésekben. És akkor még arról nem is beszéltünk, hogy persze egy-egy konkrét szabályozásuk alkalmase arra, hogy a közös életünket itt, Magyarország lakosainak a közös életét szervezze. Szerintem nem egyébként, de önök már a módját sem kívánják megadni annak, hogy ezt a dolgot valóban alkotmányozási folyamatnak lehessen tekinteni. Köszönöm, elnök úr.
Köszönjük, képviselő úr. Kérdezem, kíváne még valaki hozzászólni. [[Senki nem jelentkezik.]] Nem látok jelentkezőt. Így a vitát lezárom, és megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Először is köszönöm mindazon hozzászólásokat, amelyek érdemben az alaptörvény-módosítás témáihoz kapcsolódtak. Elöljáróban annyit, hogy az Alaptörvény hetedik módosításának azon része, amely a betelepítések megakadályozását szolgálta, már járt itt a tisztelt Ház előtt [[Arató Gergely közbeszól.]] , így kicsit, mondjuk, értékelni kell azokat a hangokat, amelyek arról szólnak, hogy ezt a részét támogatják a támogató képviselők, ugyanis már lett volna rá mód a korábbiak folyamán. Mint tudjuk, akkor nem kapta meg a kétharmados többséget ez a módosítási javaslat. Ugyancsak voltak hozzászólások a közigazgatási felsőbíróság létrehozása kapcsán. Megnyugtatásul szeretném közölni a Ház tagjai részére, ha valaki még nem értesült volna róla a sajtóból, hogy kúriai bírákból, az OBH delegált elnökhelyetteséből, egyetemi tanárokból június 15-ével alakult egy munkabizottság, amely kidolgozza a közigazgatási bíróságra, felsőbíróságra vonatkozó javaslatait, és hogyha ezzel elkészülnek, akkor természetesen ugyanúgy, ahogy eme alaptörvény-módosítás kapcsán is hétpárti, illetve hét frakciónak szóló meghívót küldtünk ki az ismertetésre, módot nyújtunk a politikai pártoknak is arra, hogy ezt a munkaanyagot majd véleményezzék, és ki tudjuk tárgyalni ezt a részét a dolognak. Ami az otthon védelmét illeti, szintén már a hétpárti egyeztetőn szóba került, megismerhették képviselőtársaim ezt a módosítást. Valamennyien tudjuk, hogy itt a véleménynyilvánítás szabadsága és az otthon mint alapjogoknak az ütközése esetén az elhatárolásról van szó. Van egy gyülekezési törvényünk, amelyben benne van, hogy a gyülekezési törvény alapján senki másnak a jogát nem lehet sérteni, ezt a bíróságok a mai napig nem tudják értelmezni. [[Arató Gergely: De, csak nem tetszik az értelmezése!]] Van egy alkotmánybírósági döntés, amely kötelezi az Országgyűlést arra, hogy ebben a tárgyban törvényt alkosson. Nagyon szerencsés ebben az esetben, ha már alaptörvényi szinten megjelennek azok az elhatárolási szempontok, amelyek aztán az Alkotmánybíróság számára is megfelelő mérlegelést tudnak majd nyújtani ahhoz, hogyha itt az ütközésnél meg kell állapítani azt, hogy melyik jog és milyen esetben érvényesül. Mindenesetre szeretnék mindenkit megnyugtatni, hogy ez nem a tüntetéseknek a betiltását szolgálja, hanem az olyan túlterjeszkedő véleménynyilvánításoknak a korlátozását jelenti, ahol mondjuk, már majdnem a joggal való visszaélés esetei valósulhatnának meg. Ami a házszabályszerűséget illeti és magának a vitának a folyamát, valamennyien, akik ott voltunk a Törvényalkotási bizottság ülésén, tudjuk, hogy egy kétórás vitában sikerült ezt a kérdéskört végigtárgyalni, mindazokat a módosítási elemeket, amelyek ehhez kapcsolódtak. Ott is kifejtettem a véleményemet, hogy miután a VI. cikk módosítása a XXII. cikket is érintette, ez egy olyan belső túlterjeszkedés magán az előterjesztésen belül, ami lehet, hogy nem a legszerencsésebb, hogy pont az Alaptörvénynél fordult elő, de mindenképpen befér a házszabály keretei közé, akár csak hogyha a korábbi gyakorlatot alapul vesszük. Azt hiszem, hogy sikerült a fő pontokat érintenem. A keresztény kultúrával kapcsolatban ha valakinek aggályai vannak, hogy ez mit jelent Európában, mit jelent Magyarországon, szerintem aki az elmúlt évtizedeket itt élte le, annak azért némi fogalma lehet róla. A képviselő asszonynak volt egy olyan észrevétele, hogy amikor az egyetemi tanulmányok során az alkotmányjog-tanulmányainkat végeztük a 80-as években. Nekem azért nem teljesen ugyanezeket az elveket mondták, ott még ilyen állam elhalásáról és mindenféle egyéb dolgokról tanítottak, amelyekben ma már nem hiszünk. Vagy volt olyan, amikor maga az állam nem engedte külföldre az állampolgárait. Ez mind-mind része volt annak a jogrendnek, amelyről beszélünk, úgyhogy én ezt a két korszakot nem tenném párhuzamba, nem hasonlítanám össze. Amiről most beszélünk, az mind kiállja a nemzetközi egyezmények, akár a genfi egyezmény, akár az uniós egyezmények próbáját, úgyhogy bár lehet, hogy lesznek vitáink, de szerintem ezek az előterjesztések védhetők. Kérem képviselőtársaimat, hogy amennyiben komolyan gondolják például a bevándorlás korlátozását, illetve a betelepítéseknek a megakadályozását, akkor támogassák majd a javaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül majd sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvényeknek a jogellenes bevándorlás elleni intézkedésekkel kapcsolatos módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/333. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Herczeg Tamásnak, a bizottság előadójának.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen a szót. Valószínűleg most sem az interaktív és intenzív vita jegyében elmondott hozzászólásnak fogják értékelni azt, amit mondani fogok, de a Törvényalkotási bizottság többségének az álláspontját fogom elmondani, ezért aztán leginkább az írásos szövegre fogom alapozni azt, amit mondani fogok. Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2018. június 14-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek a jogellenes bevándorlás elleni intézkedésekkel kapcsolatos módosításáról szóló T/333. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014-es országgyűlési határozat 46. §-a alapján 21 igen szavazattal, 1 tartózkodás mellett támogatta. A Törvényalkotási bizottság további módosításra irányuló saját szándékot fogalmazott meg és fogadott el. Hazánk és polgáraink biztonsága olyan érték, amellyel kapcsolatban nem lehet kompromisszumot kötni, ezért minden téren, ahol csak szükséges, kiállunk Magyarország védelme érdekében. Fel kell hívni a figyelmet olyan tevékenységekre, amelyek veszélyesek hazánkra nézve, veszélyesek, hiszen az illegális bevándorlás elősegítése a magyar nemzet érdekével ellentétes. Ennek megfelelően a lehető leghatározottabban fel kell lépni az ország biztonságának megvédése céljából az olyan tevékenységekkel szemben, amelyek a nemzet biztonságát aláássák. Mára a gyakorlati tapasztalatok alapján világos, hogy a Magyarországra jogellenesen belépő, a Magyarországon jogellenesen tartózkodó személyek az országba bejutásukhoz segítséget kapnak nemcsak nemzetközi, hanem magyar szervezetektől is. [[18.40]] A menedékjogi eljárás visszaélésszerű igénybevétele, illetve a hazánk területén való tartózkodást elősegítő szervezői tevékenység álláspontunk szerint oly mértékben veszélyezteti a közrendet és a közbiztonságot, hogy akár a legszigorúbb hatalmi eszközökkel, így a büntetőjogi szankcionálás útján is szembe kell szállni ezekkel a magatartásokkal. E fő célokat, szigorításokat tartalmazza az előttünk fekvő törvényjavaslat. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból. Z. Kárpát Dániel: Vastaps!]]
Köszönjük. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne most hozzászólni a vitához. [[Kontrát Károly jelzésére:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót, így most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces hozzászólásokra nincs lehetőség. Elsőként megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a törvényjavaslattal, ezzel a salátatörvény-javaslattal, mint ahogy már korábban is elmondtuk, rengeteg félreértelmezhetőség, gyakorlatban való probléma fog felmerülni, mert ahogy az elmúlt nyolc évben megszokhattuk, ez a jogalkotás nem szabatos, nem pontosan érthető. Nagy valószínűséggel éppen ezért találták ki azt, hogy a jogalkalmazóktól azt kérjék, hogy ne a törvény szövegét, hanem a törvény benyújtott javaslatához adott indoklást, illetőleg a preambulumot vegyék elsődlegesnek. Egyébként szerintem ilyet még a világon jogalkotásban nem lehetett tapasztalni, de Magyarországon akár ez is megtörténhet ilyen hatalmi túlsúly mellett. Bár szerényen megjegyzem, azért azoknak, akik részt vesznek ilyenfajta jogalkotásokban, legalább ennyi szakmai hiúságuk lehetne, hogy igyekezzenek pontosan megfogalmazni azokat a jogszabályokat, amelyeket emberek százaival, joggyakorlók, bírók, rendőrök, ügyészek és a többi százaival, ezreivel szeretnének elfogadtatni, alkalmaztatni a törvény céljának megfelelően. A Jobbik frakciója ebben is rendkívül konstruktív volt, tekintettel arra, hogy nagyon tisztességes, nagyon pontos, nagyon előremutató és olyan módosító javaslatokat tett, amelyek elhozták volna annak a lehetőségét, hogy a joggyakorlók ezeket a jogszabályokat úgy értelmezzék és úgy alkalmazzák, ahogy azt a jogalkotó szerette volna, csak a törvény első szövegében nem árulta el. De mi értettük, hogy mire gondolt, ily módon próbáltunk segíteni abban, hogy ezekkel a módosító javaslatokkal olyan jogszabályok születhessenek, amelyek valóban a célt szolgálják. Nagyon egyértelmű volt, amikor a bizottsági viták zajlottak ezzel kapcsolatban, hogy a Jobbik-frakció mit szeretett volna a határbiztosítási távoltartás pontosításával, mit szeretett volna azzal, hogy ne csak a bevándorlás elősegítése, támogatása legyen büntetett, hanem a teljes jogellenes tartózkodás támogatása is, ez sokkal tágabb kör. Megdöbbentünk a bizottsági ülésen, hogy a kormánypárti képviselők az ellen szavaztak, hogy a kormányzat által beterjesztett törvények olyan szövegűek legyenek, hogy a törvény céljának megfeleljenek. Tehát ilyet se látott azért még a világ parlamentje, hogy segíteni akarunk a kormányzó pártoknak, hogy figyeljetek, ezt így nem fogják tudni jól alkalmazni, és ti ezzel csak egy nagyon-nagyon csekély segítői kört fogtok tudni pönalizálni; bővítsük ki, hiszen az a cél, hogy akár a bevándorlást megszervezők elnyerjék méltó büntetésüket, akár preventíven meg tudjuk akadályozni. És nem, tehát azt kell mondjam, hogy már szinte önveszélyes ez a fajta hozzáállás, hogy csak azért, mert nem a Fidesz-KDNP mondta, nem fogadjuk el. De amikor majd a joggyakorlatból megkapjuk a statisztikákat, hogy indult iksz eljárás, és a jogszabályok elégtelen volta miatt tízből kilencszer meg kellett szüntetni, mentesíteni, felmenteni kellett az elkövetőket vagy a résztvevőket, na, akkor majd lesz itt sipítozás, hogy húha, már megint törvényt kell módosítanunk, és akkor a 120 ezres éves törvényoldalak majd 180 ezerre fognak emelkedni, mert megint majd a meghozott törvények módosításainak a módosításainak a módosítását fogjuk, mondjuk, két év múlva megszavazni. Tudjuk, hogy ezek a szabályok mire irányulnak, tudjuk, mi a cél, csakhogy nem alkalmasak rá. Még egy fontos kérdésről szeretnék beszélni. Ha a kormányzó erők kétharmaddal annyira erősek, hogy bármilyen szabályt meg tudnak hozni, akkor már csak azt szeretném megkérdezni, hogy a prevencióban, a felderítésben miért nem ilyen erősek. Magyarország a büntető törvénykönyve szerint nemcsak a Magyarországon elkövetett bűncselekmények esetén nyomozhat, emelhet vádat, hanem minden olyan, akár külföldön elkövetett bűncselekményben is elrendelhet nyomozást, kérhet jogsegélyt, emelhet vádat, amely Magyarország területét vagy magyar személyeket érintően elkövetett cselekmény külföldön. Hogy lehet az, kérem szépen, hogy nem kapunk az M1 Híradóban hétről hétre tudósítást arról, hogy hány száz vagy hány ezer embercsempész ügyét hol tárgyalják akár Magyarország által kezdeményezett büntetőeljárásban, akár Magyarország által elrendelt büntetőeljárásban, vagy Magyarország által külföldön tett feljelentésekben? Mert ugye azt senki nem gondolja, hogy ez a másfél millió ember Európába az elmúlt három és fél évben gyalogosan, önszántából érkezett, és azért, mert egyszer csak reggel felkelt, és úgy érezte, hogy aznap eladja mindenét, és elindul Európa felé? Szervezett bűnbandák eredményeként jutottak ide. Ezeknek a szervezett bűnbandáknak a büntetőeljárásai hol vannak? Miért nem tesz a kormányzat meg mindent irdatlan pénzt költünk titkosszolgálatra, irdatlan pénz megy arra, hogy mindent megpróbáljanak a felderítőink felderíteni, ami a magyar nemzet érdekeivel ellentétes , hogy lehet az, hogy a Szerbián át a szerb határra eljött több százezer embert csempészőket senki nem tudta elkapni? Tehát nekünk az a legnagyobb problémánk, hogy mindig csak alkotjuk a jogszabályokat, beszélgetünk róla órákon keresztül, és majd mit látunk a gyakorlatban? Semmit, de el lehet mondani a társadalomnak, hogy mi mindent törvénnyel megpróbáltunk. De törvény még nem védett meg hazát, törvény még nem védett meg asszonyt az erőszakolóitól, ami egy időben óriási propaganda volt. Most is bemondják mindennap, hogy Európában egy darab migráns megerőszakolt egy embert, de azt, hogy Magyarországon ezt egyébként kétszáz férfiember teszi meg naponta a honfitársával, soha nem mondják be. Hangsúlyozni kívánjuk, hogy mindazok a módosítások, amelyeket a Jobbik frakciója benyújtott, azt a célt szolgálták, hogy értelmezhetőbb, pontosan alkalmazhatóbb és a célhoz rendeltetten létrejövő törvényjavaslatok legyenek, amelyeket nyugodt szívvel akár meg lehet a Házban szavazni. Mindent vakon elutasítottak a kormánypárti képviselők, de ami a legmegdöbbentőbb volt számomra, és muszáj itt a plenáris ülésen elmondanom: ilyen komoly törvénycsomagokról úgy tárgyaltunk az Igazságügyi bizottságban, és utasították el a kormánypárti képviselők a javaslatainkat, hogy előttük az asztalon egy darab papír nem volt, nem tudták, hogy miről beszélünk. Most kettő darab kormánypárti képviselő ül itt a parlamenti patkóban. Az ő törvényjavaslatuk, az ő politikai munkájuk eredménye, ami itt van, és nem tisztelnek meg bennünket azzal, hogyha nem is az egész frakció, de legalább a fele itt legyen! Hát ennyire nem érdekli a kormánypárti politikusokat az, hogy hogyan védik meg az országot állítólag? Végtelenül becsülöm Manninger Jenő urat, végtelenül becsülöm Herczeg Tamás urat, a maguk nemében tisztességes, jóravaló, szép szakmai múltú emberek, de bocsássanak meg, ők ketten nem elegendők ahhoz, hogy mi, ellenzékiek és egyébként nagyon sok polgár képviselői úgy lássuk, hogy önök ezeket a javaslatokat tényleg komolyan gondolják. Arról már nem is beszélve, hogy mégiscsak a költségvetésből, az adófizetők pénzéből finanszírozódik a parlament. Azt kérem tisztelettel, most csak a két képviselőtársunk és az államtitkár úr útján, illetőleg a hallgatóságban részt vevő Rétvári Bence államtitkár úr útján, hogy ha maguk tényleg úgy érzik, hogy minden mondat, amit ide behoznak, a társadalom érdekében születik, akkor ugyanazt a társadalmat és bennünket mint képviselőtársaikat tiszteljék már meg azzal, hogy úgy látszódjon, mint ha önöket valóban mindezek a kérdések érdekelnék is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[18.50]]
Köszönjük, képviselő asszony. Most megadom a szót Bősz Anett képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Sajnálom, hogy ennyire kevesen vannak itt a kormány részéről, mert azt azért észre kell venni, hogy önök olyan embereket fenyegetnek börtönnel, akik azokat a feladatokat látják el, amelyekben a magyar állam kudarcot vallott. Egy társadalom állapotát nem mutatja jobban az semminél, mint hogy hogyan bánik az elesettekkel és a kisebbségeivel. Önök a Stop Soros törvényen keresztül azokat fenyegetik börtönnel, akik a jogállami és emberiességi szégyent enyhítik, ami 2010 óta egyre csak mélyül ebben az országban. Kérdés, hogy azért teszik-e, mert ezeknek a civil csoportoknak a puszta léte és a puszta működése rámutat arra, hogy súlyos kormányzati kudarcok közepette éljük az életünket ebben az országban. Ha ez így van, akkor az már önmagában kínos, ha pedig nem így van, akkor a Stop Soros egész egyszerűen puszta gonoszság. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps az ellenzék padsoraiban.]]
Köszönjük, képviselő asszony. Most megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt itt lévő képviselőtársaim, igyekszem mindent belesűríteni ebbe a nagyon rövid 7 percbe, ami rendelkezésemre áll. Először is államtitkár urat szeretném megkérni, hogy szóljon hozzá, legyen kedves, a vitában, és a vitában válaszoljon a kérdéseinkre, ne akkor, amikor lemennek a képviselői felszólalások, amikor az elnök lezárja a vitát. Ezt követően önök már csak előterjesztőként szólnak úgy hozzá, hogy mi már erre nem tudunk reagálni, tehát akkor egy tisztességes hozzáállást legyenek kedvesek ebben produkálni.Azt mindenképpen tisztázni kell, hogy a bevándorláspolitika nemzeti hatáskör kell maradjon, de itt szeretném leszögezni, hogy ez nem is volt kérdés, hogy nem marad az, hiszen ezt senki nem akarja Magyarországtól elvenni, ettől függetlenül mi emellett természetesen kiállunk, hogy ez nemzeti hatáskör kell maradjon. Emellett pedig minden országnak, tényszerű, hogy joga van eldönteni, hogy kikkel szeretne együtt élni, így Magyarországnak is joga van ezt megtenni, és kiállunk emellett is, sőt amellett is, hogy az illegális migráció ellen igenis fel kell lépni. Itt az a baj, hogy az a javaslat, ami előttünk fekszik, köszönőviszonyban nincsen ezzel a céllal. Bár a javaslatnak akár a címében ami már eleve hibás , vagy akár az indokolásában arra találunk utalást, mintha a kormány akarna küzdeni az illegális migráció ellen, akarna bármit tenni, viszont tényszerűen a kodifikált szöveg egyáltalán nem ezt mutatja. Tehát a törvényjavaslatnak maga a tartalma nem ezt fedi le, innentől pedig teljesen egyértelmű, hogy a kormányzat ezt megint csak és kizárólag kommunikációs célra használja és csak és kizárólag hatalomtechnikai eszközként. Szeretném ismét kiemelni, hogy ettől a javaslattól nem fog nőni Magyarország biztonsága egy pillanatig sem. Látjuk, hogy több módosító javaslat került beadásra, ezek között egyébként vannak olyanok, amik kifejezetten jobbító szándékúak, ezt egyébként mi akceptáljuk is, viszont úgy látjuk, hogy ez a törvényjavaslat, ahogy van, nem javítható, tehát éppen ezért ez így egyben teljesen elfogadhatatlan. Azt hadd emeljem ki, hogy a jelenlegi kormányzatnak minden eszköze megvan, hogy küzdjön az illegális migráció ellen, tehát olcsó és falmelléki jogászkodással nem lehet megvédeni Magyarországot. Az a tényállás, amit most létre akarnak hozni, nem szükséges, hiszen van már az embercsempészés elleni fellépés lehetősége mint tényállás, valamint a jogellenes tartózkodás is. Teljesen mindegy, hogy ez pénzért történik vagy nem pénzért, igenis a magyar hatóságok fel tudnak lépni és el tudnak járni. Itt az a kérdés, hogy kompetenseke ebben, tehát meg tudjáke ezt tenni, megvannake a megfelelő eszközeik, hogy hatékonyan működjenek, és hogy egyáltalán akarják-e. Azt is felháborítónak tartom, és szerintem jól mutatja a kormányzat szándékait, hogy ez a javaslat kizárólag az Igazságügyi bizottságon és nyilván természetszerűleg a Törvényalkotási bizottságon ment át. Miért nem került ez a Honvédelmi és rendészeti bizottság elé? Ha komolyan gondolnák, hogy a biztonságról van szó, akkor az lett volna a minimum, hogy az illetékes szakbizottság elé is behozzák ezt a javaslatot. Ezt olyan nagy ívben kerülték ki, hogy még csak véletlenül se lehessen ott akár bármilyen szakmai vitát folytatni a lehetséges megoldásokról, nem a javaslatról, hiszen az, amit összeállítottak, egyébként tényleg azt kell mondjam, egy rendkívül gyenge javaslat szakmailag is. És akkor elmondanám azt, hogy önök mit kellene tegyenek, tíz pontban szeretném ezt összefoglalni, mert úgy gondolom, hogy a kormánynak kellene kormányozni, de természetesen megtesszük a javaslatainkat, és elmondjuk, hogy mi az, ami Magyarország biztonságát érinti, és Magyarország lakosainak az érdeke. Egyrészt a biztonsági ellenőrzéseket hatékonyan kellene lefolytatni. Ez sajnos nem működik most maradéktalanul, erre pedig alkalmassá kellene tenni az illetékes szervezeteket. Ez még mindig nem működik, államtitkár úr, ezt önök is pontosan tudják. A másik: az állomány számára az ehhez szükséges kiképzést és a hazai jogi és nemzetközi jogi felkészítést meg kell tenni és biztosítani kell. Hármas: a határon az állomány számára a megfelelő munkakörülményeket biztosítani kell, mert ebből is volt propaganda, hogy ezt megtették, sajnos mégsem igaz. Négyes pont: a Magyarország saját maga által tett nemzetközi vállalásait igenis teljesíteni kell. A Honvédelmi és rendészeti bizottságban be kell számoljanak arról, hogy az a migrációs stratégia, amit 2013-ban elfogadtak, abból mégis önök mit hajtottak végre, mert szeretném itt jelezni de erről majd a Honvédelmi bizottságban egyébként fogunk remélhetőleg vitát folytatni , borzasztóan rosszul állnak ebben, és egyáltalán nem teljesítenek jól. Az Európai Unió külső határainak a védelmét meg kell erősíteni. A Frontex végrehajtó állományának tízezer főre emelését és az ehhez szükséges források hozzárendelését meg kell tenni, és elvárjuk, hogy emellett álljon ki a magyar kormány, hiszen Magyarországnak is van olyan határa, amelyik az Európai Unió külső határa, erre szeretném mindenkinek felhívni a figyelmét. Tehát amennyiben a végrehajtó állománya erősödik a Frontexnek, az nagyban fokozza Magyarország biztonságát. Továbbá elvárjuk, hogy a kormány álljon ki amellett és tegyen olyan kezdeményezést, hogy jöjjön létre egy új előrejelző rendszer a balkáni országokkal együttműködésben, ami megfelelően és hatékonyan képes előre jelezni a migrációs folyamatok változásait. Így sokkal könnyebben fel lehet készülni a változásokra, és a Frontex működésének hatékonyságát is ez nagyban fokozhatja. Magyarország egyébként, azt gondolom, egy fontos szerepet vállalhatna ebben. Kilences pontként pedig szeretném azt kiemelni, hogy az Európai Unió következő ciklusos költségvetése radikálisan növeli a védelemre és a biztonságra szánt kiadásokat. Ez a prioritása az Európai Unió költségvetésének, Magyarország mégis el akarja odázni ennek az elfogadását az európai parlamenti választások utánra. Amennyiben önöknek fontos Magyarország biztonsága, akkor ezt nem engedhetik, ezt az európai parlamenti választások előtt el kell fogadni. Magyarország emellett szükséges, hogy kiálljon, hiszen ebből a tagállamok nagyobb támogatást kapnak a védelemre, a határok védelmére. És természetesen a letelepedésikötvény-konstrukciót és azokat a kiskapukat, amiket önök nyitottak és Magyarország biztonságát veszélyeztetik, be kellene zárni. Teljesen friss hír, hogy a Velencei Bizottság elnöke ma Szijjártó Péterrel való találkozója során megkérte Szijjártó Pétert, hogy a Stop Soros törvényjavaslat elfogadását halasszák el jövő hét péntekre, várják meg a Velencei Bizottság véleményét. Pontosan tudjuk, államtitkár úr, egyszer önök már kijátszották a Velencei Bizottságot, ők úgy jöttek el Magyarországra, hogy a magyar kormány egyébként semmilyen törvényjavaslatot [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] nem tudott prezentálni, hiszen a régit már kivették a tárgysorozatból, a mostanit meg még nem adták be. Úgyhogy hallgassanak a Velencei Bizottság elnökére, és várják meg a jövő hét pénteket (Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.), a bizottság véleményét. Magát a törvényjavaslatot pedig nem támogatjuk. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönjük. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki hozzászólni a vitához. [[Nincs jelentkező.]] Nem látok hozzászólót, így a vitát lezárom. Megkérdezem Kontrát Károly államtitkár urat, hogy kíváne hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Április 8-án a Fidesz-KDNP arra kapott felhatalmazást, hogy védje meg Magyarországot, védje meg a magyar emberek biztonságát, akadályozza meg az illegális migrációt, az illegális, jogellenes bevándorlást. 2015-ben, akik akkor itt voltak, a parlament tagjai voltak, emlékeznek rá, 2015 szeptemberében fogadott el a parlament egy olyan részben kétharmados, részben feles törvényeket tartalmazó törvénycsomagot, amely az úgynevezett hármas védelem létrehozását eredményezte a határon. Létrehoztuk az élőerős védelmet, tehát a honvédség is részt vehetett a törvényi felhatalmazás alapján a határvédelemben a rendőrség, a határvadászok mellett. Létrehoztuk, felépítettük a jogi határzárat és a kerítést is felépítettük, tehát a technikai vagy ideiglenes biztonsági határzárat. [[19.00]] Ezzel meg tudtuk védeni, de nyilván azok az emberek, akiknek az a céljuk, hogy migránsokat csempésszenek, juttassanak be Magyarországra, mindig keresik a lehetőséget, és az a törvény vagy az a védelem, ami tegnap jó volt, nem biztos, hogy jó lesz ma vagy holnap. Ezért meg kellett keresni azokat a lehetőségeket, azokat a jogi megoldásokat, amelyek a jogellenes bevándorlás megakadályozására ma alkalmasak, és továbbra is azt a magas szintű védelmet tudják biztosítani Magyarország és a magyar emberek számára, amit az elmúlt években elértünk, amit nemzetközi szinten is elismernek és a magyar emberek is elismernek, hiszen április 8-án támogatásukról biztosították ezeket az intézkedéseket. A benyújtott javaslattal kapcsolatban az általános vita után is kaptunk olyan megalapozatlan kritikákat, amelyek a szakmaiságot vonták kétségbe. Én akkor is a javaslat kidolgozásában részt vevő kormánytisztviselők nevében visszautasítottam ezeket a megalapozatlan megállapításokat, hiszen ezek a javaslatot elkészítő szakemberek hozzáértő szakemberek, jó hazafiak, a magyar nemzet érdekeit képviselve fogalmazták meg ezeket a javaslatokat. Amit még szeretnék kiemelni, hogy kétfordulós hétpárti egyeztetést tartottunk. Tehát nekünk nem az volt a célunk, hogy a mi javaslatunkat fogadják el teljes mértékben mindenféle vita nélkül, hanem az volt a célunk, és azt a gyakorlatot is követte Pintér Sándor belügyminiszter úr, illetőleg a Trócsányi igazságügyi miniszter úr részvételével tartott egyeztetésen, hogy az ország érdekében elfogadható, alkotható legjobb javaslatot tudjuk a parlament elé terjeszteni, illetőleg a parlamenti vita során, a módosító javaslatok megtárgyalása során, majd a második körös vita során ezeket megvitatni és a szavazás során elfogadni. Szeretném hangsúlyozni, hogy mi ezeket az egyeztetéseket komolyan gondoltuk. Pintér miniszter úr mind a két fordulóban felajánlotta, illetőleg kérte is, hogy legyenek ellenzéki javaslatok, hogy amivel nem értenek egyet, arra vonatkozó módosító javaslataikat terjesszék elő. Majd a június 11-i újabb hétpárti egyeztetés során a miniszter úr kifejezte hajlandóságát, például olyan ellenzéki javaslatot is befogadtunk, ami annak érdekében született meg, hogy a jogellenes bevándorlás ellen hatékonyan lépjünk fel. Például az államhatárról szóló törvény módosításával létrejövő tartózkodási tilalom ne terjedjen ki azokra, akiknek a bejelentett érvényes lakcíme már legalább öt éve jogszabályokban meghatározott területen található. Például ennek a javaslatnak a támogatása is kifejezi azt, hogy mi konstruktívan álltunk ahhoz a kezdeményezéshez, hogy az ország érdekében a legjobb javaslatot tudjuk a parlament elé beterjeszteni, illetőleg a parlament a legjobb javaslatot fogadja el. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy a mai vitában elhangzottakra is kitérjek. Varga-Damm Andrea képviselő asszony sajnálom, hogy nincs itt súlyos szavakat, megalapozatlanul súlyos szavakat használt. Azt mondta, hogy törvény még nem védett meg hazát. Ez nem igaz, hiszen a 2015 szeptemberében elfogadott törvényjavaslat-csomag, a jogi védelem eredményesen betöltötte hivatását, és hozzájárult ahhoz, hogy azt mondhatjuk, hogy Magyarország biztonságos ország. Ami szintén képviselő asszony kétségét fejezte ki, hogy a törvények a biztonságot növelik, szeretném elmondani, hogy a 2010-14-es ciklusban fogadtuk el az új büntető törvénykönyvet, az új szabálysértési kódexet, megerősítettük a rendőrséget. Elmondtam korábban is, hogy milyen lépéseket tett a kormány az új szolgálati törvény bevezetésével, hatálybalépésével, az illetményemeléssel. Elmondhatjuk, hogy 2010-hez viszonyítva 50 százalékkal csökkent az ismertté vált bűncselekmények száma. Azt gondolom, ez olyan eredmény, amely önmagáért beszél, és mi ezt az eredményt akkor értük el, úgy tudtuk elérni, hogy közben 2015 nyarától, őszétől ez a hatalmas illegális migrációs nyomás nehezedett az országra. A rendőrség két fronton harcolt, egyrészt a belbiztonságot fenntartotta, javította a belbiztonságot, és a külső határokat is meg tudtuk védeni. Demeter Márta képviselő asszony hozzászólására reagálva, aki azt mondja, hogy szakmailag gyenge a javaslat, ezt szintén vissza kell hogy utasítsam. Ami a tízpontos javaslatát vagy a megfogalmazott céljait illeti, szeretném elmondani, hogy a rendőrség kiképzése, a rendőrök, határvadászok kiképzése mindig megújul, mindig olyan ismereteket ad át az érintett személyi állománynak, hogy a szolgálati feladatát a legjobb hatásfokkal tudja ellátni. A kiképzés is állandóan megújul, az új kihívásokra reagál, és a legjobb tudásuk szerint adják át a kiképzők ezt a tudást. Most nem megyek végig a tíz ponton, mert jegyeztem ugyan, de azt gondolom, az világos, hogy a kormánynak az a célja, hogy a személyi állomány szolgálatteljesítési feltételei, mind a ruházat, mind a pihenő, mind az étkezés, mind a férőhelyellátás tekintetében, a felszerelés tekintetében, a fegyverzet tekintetében, az őt kiszolgáló technikai információs rendszer tekintetében a lehető legjobb legyen. Tehát nekünk az a szándékunk, a kormánynak, a Belügyminisztériumnak, a rendőrség vezetésének az a szándéka, hogy ezt a feladatot, ami előtt a rendőrség, a határvadászok állnak, a legjobb tudásuk szerint tudják elvégezni. Mi a Frontex szerepének növelését támogatjuk. Az Európai Határőrség és az Európai Parti Őrség létrehozását is támogattuk. Azt sajnáljuk, hogy egyrészt ez 1500 fővel jött létre, és gyakorlatilag ebből határőr minimális létszámú. Azt gondoljuk, olyan effektív egységeket kellene létrehozni akár az Európai Parti Őrség és az Európai Határőrség tekintetében, amelyek tényleg a határokat védik. Mi ezt támogatjuk, ezt mondtuk, és ezt a politikát követjük. Akár az Európai Tanács ülésén, akár pedig az Európai Belügyi és Igazságügyi Tanács ülésén is ezt világosan kifejtettük, és ezt az álláspontot fogjuk a jövőben is képviselni, a jövőt illetően is. Ami pedig azt illeti, hogy melyik bizottság folytatja le a törvényjavaslat általános vitáját, az Országgyűlés belügye, hogy melyik kijelölt bizottság folytatja le. Sérelmezte, hogy a Honvédelmi bizottság nem tárgyalta meg. A házszabály alapján erre lehetősége van, és nem az előterjesztő határozza meg. A képviselő asszonynak lehetősége lett volna bizottsági ülésen, annak a bizottságnak az ülésén részt venni, amely ezt tárgyalta; úgy gondolom, ez a kritika is megalapozatlan. Tisztelt Országgyűlés! Úgy gondolom, hogy Magyarország biztonsága szempontjából nagyon fontos törvényjavaslat tárgyalásának a záró szakaszához és a szavazás előtti szakaszához értünk. Arra kérem a tisztelt Országgyűlést és a tisztelt képviselőtársaimat, hogy akinek fontos Magyarország, a magyar emberek biztonsága, az szavazatával szerdán támogassa ezt a javaslatot, hiszen ez hozzájárul Magyarország és a magyar emberek biztonságához. Hadd utaljak azokra a megalapozatlan ellenzéki véleményekre, amelyek 2015 nyarán, illetőleg őszén jelentek meg, és amikor szeptemberben tárgyaltuk a törvényjavaslatot, ezt feleslegesnek, rossznak, megalapozatlannak tartották, de az idő ezeknek a javaslatoknak a helyességét igazolta, hiszen ezek eredményesen járultak hozzá Magyarország és a magyar emberek biztonságához. Még hadd mondjak egy zárógondolatot: ma a világban a biztonság a legfontosabb közösségi érték. Ezt keresik minden országban, ezt értékelik leginkább a polgárok, hiszen ez a mindennapi életet, a boldogulás feltételeit meghatározza. Én abban bízom, hogy Magyarország a jövőben is biztonságos ország lesz. Mi ezért dolgozunk. Arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy ezt a törekvését a kormánynak támogassa, és a Stop Soros törvényjavaslatot pedig fogadja el. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. A határozathozatalokra a szerdai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvénynek a magasházak építésének szabályozásával kapcsolatos módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/406. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Tuzson Bence úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének.
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A fővárosunk vagy Magyarország látképe olyan érték, aminek a megőrzése, azt gondolom, mindannyiunknak kötelessége. A városfejlesztés, az ország fejlesztése, szabályozása kapcsán rendszeresen át kell tekinteni azokat a szabályokat, amelyek egyes rendelkezésekre vonatkoznak, így például az úgynevezett magasházakra. [[19.10]] Hiszen nem mindegy egy ország történetében, egy város történetében, hogy a látképe hosszú távon nemcsak a mi életünkre kiható módon, hanem bizony a gyerekeink számára, az unokáink számára hogyan fog alakulni. Engedjék meg, hogy mielőtt a szabályozás részleteibe belemennék, egy-két olyan megjegyzést tegyek, ami a történeti háttérre vonatkozik, hiszen arról, hogyan alakult Budapesten, illetve Magyarországon a magasházak sorsa, története, arról érdemes néhány szót ejteni. A világon szinte mindenhol vagy nagyon sok helyen voltak olyan szabályok, amelyekben egy épület méretét valamilyen szimbolikus ponthoz igazították. Ilyen volt például Rómában a Szent Péter-bazilika, a Szent Péter-bazilikánál magasabb épületet nem lehetett építeni. Vagy Amerikában, Washingtonban a Capitolium épülete, a Capitolium csúcsa volt az a pont, aminél magasabb épületet nem lehetett építeni. Budapest esetében is vannak ilyen pontok, és van olyan pont, aminél magasabb épületet nem szabad vagy nem érdemes építeni. Viszont azt is elmondhatjuk Budapestről, hogy történeti okoknál fogva magasház vagy olyan épület, amit magasépületnek nevezhetünk, viszonylag kevés van. Budapesten több olyan épület, szimbolikus csúcs, kupola van, amihez érdemes igazítani a magasházak méretét. Leginkább jellemző talán az az épület, amiben most is vagyunk, hiszen az Országháznak a legmagasabb pontja 96 méter. Maga az épület ilyen magas. Csak zárójelesen szeretném megjegyezni, hogy sokan azért gondolják, hogy 96 méteres az Országház csúcsa, merthogy a millenniumra emlékeztek ezzel a magassággal. De a valóság az, hogy akkor még, amikor elkezdték építeni az épületet, még nem tudták, hogy mikor lesz a millennium megünneplése. Egy évvel korábbra tervezték, tehát a valóságban nem ehhez igazodik a magasság. De 96 méter magas egyébként a Szent Péter-bazilika teteje, csúcsa is, hiszen ott a legmagasabb pont is ugyanezt a magasságot tükrözi. Tehát ez az a pont, aminél magasabb épületet Budapesten nem érdemes és nem is szabad építeni. Nem is épült egyébként ennél magasabb épület. Vannak még azért magas épületek, amik történetileg így alakultak. A Mátyás-templomnak például a déli tornya 76 méter magas. Ugye, ott azért egy kicsit más a jellemző, hiszen az a Várhegyen álló épület, tehát ennek megfelelően nyilván Budapest látképe szempontjából az arányok mások. De ez egy 76 méteres épület. Vagy például a budai Várnak, palotának a mostani kupolamagassága nem mindig volt egyébként ekkora, mert az eredeti tervek szerint azért más volt ennek a kubatúrája, de jelen pillanatban 56 méter magas. Ezek azok a magasságok, amelyek jellemzőek voltak Budapest történetére a múltban is. Természetesen Budapest történetében azért építettek még magas épületeket, amelyek a 65 métert is meghaladták. Ilyen a SOTE épületének Nagyvárad téri épülete, amelyik meghaladta a 65 métert, 89 méter magasságú, vagy például az ORFK székháza, aminek a teljes mérete a 94 métert is eléri, tehát az egy igen magas épület, beleértve azt a tornyot is, ami a tetején áll. De 65 métert meghaladó hét templomtorony is van, és nyolc darab olyan kémény, gyárkémény vagy pedig torony is, ami ezt a méretet meghaladja. Történetileg Magyarországon, illetve Budapesten több lépésben alakultak ki egyébként a most hatályos szabályok is, először az épületek magasságával 1914-ben kezdtek el foglalkozni, amikor 25 méterben húzták meg Budapesten az épületek magassági határát. Az igazi magasházvita, ami már a kor követelményei alapján felvetődő vita volt, az 1953-ban kezdődött el. Ekkor vetődött fel az, hogy Budapesten vajon milyen magas épületeket lehet megalkotni, és ez a vita lángolt föl aztán később a rendszerváltást követően is. Akkor az építészek szakmailag is próbáltak erre reagálni, és ’95-ben kialakult egy szabályozás, ami már egy meghatározott külső vonalhoz képest megengedte a magasházak megépítését, de akkor ennek egyébként magassági korlátja nem volt, és ’98-ban akkor megépült a 94 méteres magasságával az ORFK épülete is, illetve más irodaépület is, ami az 50 métert meghaladta 53 méteres magasságával. 2002-ben egy új szabályozás volt Budapesten érvényben, egy új szabályozás alakult, aminek értelmében 55 méterben határozták meg az épületek magasságát, és ennek megfelelően aztán ez a szabályozás egészen 2006-ig vagy későbbi ideig is hatályban volt. 2006-ban már az Árpád hídnál megépülhettek azok az épületek, amelyek bizony eléggé magas épületek voltak, hiszen az akkori építési szabályok alapján a Duna és az Europe Tower is megépülhetett. Ez most is látszik az Árpád híd két oldalán mint két elég nagy, magas épület. 2015-ben a főváros egy újabb szabályozást fogadott el, ez már egy összetettebb szabályozás volt, amiben különböző szabályozási vonalakat határoztak meg. Volt olyan területrész, ahol 65-90 méter közötti magasságú épületet is megengedtek, majd jellemzően kívül, tehát a Hungária körúton is kívüli helyeken már a 90-120 méter közötti magasság is lehetővé vált. Tekintettel arra, hogy egy város fejlődése szempontjából kiemelkedő jelentősége van annak, hogy milyen épületek, építmények épülnek, érdemes átgondolni azt, hogy az ilyen típusú szabályozást törvényi szintre emeljük, és törvényi szinten határozzuk meg azokat a magassági korlátokat, amelyek az épületek magasságára vonatkoznak. Hangsúlyozottan itt az épület legmagasabb pontjáról beszélünk, ami elkülönül az építménymagasságtól. Tehát azt a pontot tekintjük épületmagasságnak, amikor a talajszinttel találkozik az épület, és az onnantól számított legmagasabb pont. Az építmény magassága egy átlagolt magasság, az mást jelent, tehát annál magasabb vagy alacsonyabb is lehet az építménymagasság, mint az épületnek a legmagasabb pontja. Ezzel kapcsolatban a benyújtott törvényjavaslathoz képest egy módosító indítvány is érkezett kormánypárti képviselők részéről, jelesül én nyújtottam be egy módosító indítványt. Így engedjék meg, hogy ezzel kapcsolatban a saját megjegyzéseimet is hozzátegyem, tekintettel arra, hogy ezt a kettőt most már ilyen formában együtt tárgyalja a Ház, ez is már az Országgyűlés előtt van, és a jelenlegi benyújtott törvényjavaslathoz képest módosításokat is tartalmaz. A benyújtott törvényjavaslat módosításával együtt az új szabályozás akként alakulna, hogy Magyarországon, illetve Budapesten az építménymagasság alapvetően 65 méteres magasságban lenne meghúzva, tehát ez lenne az épület legmagasabb pontja. Ettől eltérni 90 méteres magasságig csak abban az esetben lehetne, amennyiben a központi tervtanács ehhez hozzájárul. Tehát itt olyan speciális eljárás lépne be, amelyikben nemcsak egy véleményezési joga lenne a központi tervtanácsnak, hanem ügydöntő jellegű lenne a határozata, azaz amennyiben ő városképi szempontból nem találja helyesnek ennek az épületnek a megépülését, úgy kötelező erővel kell a véleményét az eljárás során figyelembe venni. Természetesen a mostani szabályozás és a szabályozás módosítása érinthetne megszerzett vagy szerzett jogokat is. Ennek megfelelően a szabályozást úgy szeretnénk megalkotni, hogy az a folyamatban levő eljárásokra is kiterjedjen, de az olyan jellegű eljárásokra, ahol már elfogadott, tehát jogerős építési engedély van, azokra az eljárásokra nem terjedne ki a mostani szabályozás. Külön megemlíti a törvényjavaslat a nemzetgazdasági szempontból kiemelt beruházásokat. Itt lehetőséget ad a törvény arra, hogy a nemzetgazdasági szempontból kiemelt beruházásoknál és ez más típusú építési problémáknak a megoldására is lehetőséget ad a szabályozásban a sajátos jelleget is érvényesíteni lehessen, azaz ennek megfelelően eltérést engedne a kiemelő rendeletben a hatályos szabályozástól. [[19.20]] A nemzetgazdasági szempontból kiemelt beruházások esetében a jogszabály még egyértelműsítő követelményeket tartalmazna, tehát itt lennének olyan szabályok, amelyek a korábbiakban nem voltak egyértelműek, de itt most egyértelművé tenné a szabályozás jellegét, azt, hogy mit jelent a nemzetgazdasági szempontból kiemelt beruházás, illetve az ebből következő rendeletalkotás szabályozási köre. Van olyan kérdés, amit szintén szeretnénk ebben a jogszabályban elvarrni, ami ugyancsak az épített környezethez kapcsolódik, méghozzá az egyes településrendezési feladatok megvalósítására vonatkozó kötelezettséget, hiszen az Étv. 60. §-a előírja azt, hogy az új településrendezési eszközöket meddig kell bevezetni. Itt az önkormányzatokra ró kötelezettséget a jogszabály. A jelenlegi szabályozás szerint 2018. december 31-ig kell hozzáigazítani a szabályukat a jelenleg hatályos országos szabályokhoz. Tekintettel azonban arra, hogy ez a kis önkormányzatok számára is feladatot és felelősséget jelent, van jó pár olyan önkormányzat, amely ennek a kötelezettségének nem tett még eleget, így a törvény módosításával ezt a határidőt egy évvel, azaz 2019. december 31-ig tolnánk ki. Röviden összefoglalva ezt tartalmazza a mostani törvényjavaslat, kiegészítve a már benyújtott módosító javaslattal is. Kérem önöket, hogy ezt a javaslatot ennek megfelelően támogassák majd. Köszönöm szépen.
Köszönjük, államtitkár úr. Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Megadom a szót Manninger Jenőnek, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat a toronyház fogalmát a meglévő beépítések és építési szabályozásokban rögzített építési jogok figyelembevételével módosítja, és 90 méterben határozza meg a toronyházaknak tekinthető épületek legmagasabb pontját, amelybe beleszámít ahogy államtitkár úr elmondta minden egyéb berendezés, az épületgépészettől az antennákig bezárólag. A toronyházakat illetően a történelem során a városépítésben mindig komoly viták voltak, ahogy hallottuk. Ehhez csak annyit szeretnék hozzátenni, hogy Párizsban is az Eiffel-tornyot is nagyon sokan ellenezték, de ma már nehéz elképzelni Párizst az Eiffel-torony nélkül. Budapesten pedig, azt mondhatjuk el, hogy általában különös gonddal kellett és kell ügyelni arra, hogy a XIX. század végén, XX. század elején kialakított városkép és város lényegében ne módosuljon, és annál lényegesen magasabb épületek ez gyakorlatilag nagyjából a Hungária körút környékét jelenti nem tesznek jót, mert megváltoztatják a kialakult városképet. Nagyon fontos, hogy az új javaslat államilag is szabályozza a 90 métert. Azt gondolom, hogy ez igen jó, mert lehetővé teszi az ország egyedi építészeti és arculati motívumainak európai szinten egyedülálló és nemzetközi védelem alatt álló fővárosi sziluettjének a megóvását. Meg kell még említenem még egy feladatot, amely az önkormányzatok, főleg a kisebb önkormányzatok számára fontos. Az építési törvényben jelenleg hatályos, a helyi építési szabályzatok alkalmazására vonatkozó 2018. december 31-i jogvesztő határidő módosítása az önkormányzatok településrendezési feladatainak ellátását segíti. Éppen ezért a települések építészeti minőségének támogatása érdekében a kormány további egy évre, azaz 2019. december 31-ig biztosítja az építések helyi rendjét szabályozó településrendezési eszközök alkalmazását. Kérem képviselőtársaimat, hogy szavazataikkal támogassák a törvényjavaslatot, és egyben elmondhatom, hogy a Fidesz-frakció nevében támogatjuk a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Hegedűs Lórántnénak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Helyettes Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő törvényjavaslat nem egy új keletű dolog, hiszen egy nagyobbacska törvénycsomagot, ami az Otrt., a Balaton-törvény és az agglomerációs törvény összevonásáról, valamint a településkép-védelmi törvény negyedik módosításáról és az építési törvénynek most már az n plusz egyedik változtatásáról szólt volna, a kormányzat még a tavalyi év decemberében nyújtotta be. Annak a tárgyalására nem kerülhetett sor, csak egy ötpárti egyeztetés volt ebben az ügyben. Ez a jogszabályhely, amely a magasházakra, a toronyházakra vonatkozott volna, már akkor benne volt, de akkor ezt még egy lakonikus egyszerűségű egy mondattal elintézték. Úgy szólt ez a mondat ha szabad, ebből az eredeti törvényjavaslatból olvasnám fel , hogy beépítésre szánt és beépítésre nem szánt területen toronyház nem helyezhető el. Ez a mondat hézagmentesen lezárja egész Magyarország területét, tehát nincs olyan területe egyetlen magyarországi önkormányzatnak sem, amely nem egyik vagy másik csoportba lenne besorolva. Tehát nyugodtan mondhatták volna, hogy toronyházat nem lehet építeni Magyarországon, de önök előtte még gondosan definiálták, hogy mit jelentene a toronyház fogalma. Most megütközéssel és meglepődéssel hallottam államtitkár úrtól, hogy ön mint előterjesztő, saját magát felülírva egy, az eredeti törvénynél még hosszabb módosító indítványt adott be. Most egy kicsit tanácstalan is vagyok, elnök úr, hogy tulajdonképpen miről is beszéljünk, mert az egy eléggé furcsa műfaj volt, amit az államtitkár úr előadott számunkra, hogy egyszerre mint a tárgy előadója, valamint opponense is beszélt. De azért én maradnék a tárgynál, tehát a törvényjavaslatnál, mert hiszen az ön által előterjesztett módosító indítvány egy valójában teljesen új történet sok tekintetben. Szóval, ott még nem 90 méterről beszéltünk, hanem az eredeti törvényjavaslat szerint csak 65 méterről. Egyébként pedig olyan nincs, hogy központi tervtanács, nyilvánvalóan a mindenkori településnek, adott esetben, mivel most a Fővárosi Önkormányzatról beszélünk, nyilván annak a tervtanácsáról lehet szó. Annak egy véleményezése mondhatja ki, hogy megépülhete adott esetben egy 90 méter magas építmény Magyarországon vagy sem. Illetve szintén az eredeti törvényjavaslat szerint az ezen törvény hatálybalépését követően indult eljárásokban, valamint a hatálybalépést megelőzően indult eljárásokban nem lehet majd engedélyezni toronyház építését, azon kívül pedig, ha már végleges építési engedély kiadásra került. Gyakorlatilag megint csak azt kell mondjam, hogy minden esetre, ami eszünkbe juthat, kivéve akkor, ha már az építési napló megnyitásra került. Most térjünk rá arra, hogy valójában miről is szól ez az egész törvényjavaslat. Tudjuk, hogy a Kopaszi-gáton a Garancsiék megvettek az Eximbank segítségével 16,5 milliárd forintért egy elég nagy területet, ahol összességében eredetileg 30-40 ezer ember lakhatását tették volna lehetővé, és ezen beépítési elképzelésnek az egyik épülete lett volna ez a 120 méter magas épület, amit egyébként az UNESCO maga is megkifogásolt nálunk. Felhívta a Fővárosi Önkormányzat és a Közgyűlés figyelmét, hogy ne módosítsák, illetve ha már módosították, akkor vonják vissza a városrendezési szabályzatnak azt az elképzelését, miszerint itt ilyen magasságú épületet el lehessen helyezni. Ha már ön igazodási pontokat mondott, és beszédének az első körülbelül kilenc percében az elmúlt kétezer év építéstörténetét adta itt elő nekünk rendkívül színes módon, akkor mondjuk el, hogy önök igazodási pontnak tartották a Gellérthegyet, amihez képest csak 10 méterrel lett volna kevesebb ez az épület. Eddig a 96 méteres kupoláról, illetve annak a csúcsáról beszélhettünk, a Szent István-bazilikáról beszélhettünk mint elég jelentős épületről Magyarországon, Budapesten, és most lett volna egy közel Gellérthegy nagyságú épület. De azt is elmondta az UNESCO, hogy eléggé sérülékeny az a status quo, ami a világörökségi látványt, illetve annak a védelmét jelenti, tehát felhívta az illetékesek figyelmét arra, hogy ebből a szabályozásból jó lenne mihamarább kivonulni. [[19.30]] Na most, nyugodtan leszűkíthetjük ennek a törvénynek a hatáskörét egyetlenegy cégre, egyetlenegy cégcsoportra, nevezetesen Orbán Viktor kötélbarátjára, Garancsira. Valamint azt is mondjuk el azért, hogy időközben belépett a képbe a MOL is 2017 vége felé, akik azt mondták, hogy ők maguk építenék meg ezt a bizonyos toronyházat. De azt elképzelhetőnek tartották, hogy a Market lenne a kivitelező. Tehát ilyen értelemben nem került volna ki Garancsi a képből. Önök azt tételezik föl, az eredeti törvényjavaslatban olvasom, hogy abban az esetben, ha megnyitásra került már az építési napló, akkor viszont kártalanítás illetné meg a tulajdonost. Na most, azt se ártana tisztázni, hogy mit nevezünk az építési napló megnyitásának egészen pontosan. Ha az adatokat feltöltötték már? Ha a szereplő körök leosztásra kerültek? Vagy ha már átadták a munkaterületet hivatalosan? Ezen törvény hatályba léptetését önök június 30-ra tolták ki. Tehát kérdés, én egyedi építési hatósági ügyekbe nem láthatok bele, tehát pontosan nem tudom, hogy ezen MOL-székháznak most éppen hol tart az engedélyezése, nagyon kérem, hogy erre konkrétan válaszoljon nekünk, hogy ezek szerint megnyitottáke már az építési naplót ezen ügy kapcsán. Mert azért jó lenne tudni, hogy tulajdonképpen miről is beszélünk mint kártalanításról. Azt mondják, arról lehet hallani, hogy 1 millió forintos négyzetméterárak lesznek itt ezen székházépületben, és 83 ezer bruttó négyzetmétert akarnának beépíteni. Ha csak ezt veszem alapul, a kártalanítás összege igen sok milliárd forint lesz, tisztelt államtitkár úr; még akkor is, ha egyébként a kormányzat magához vonja a kártalanítás összegének meghatározásával kapcsolatos előírásokat, illetve azt, hogy ki az, aki megállapíthatja, hogy mennyi a valódi kár értéke. Mindazonáltal sok tíz milliárd is elképzelhető, hogy itt felmerülhet, tehát egy jelentős költségvetési összeg is. Kérem, hogy még mielőtt a költségvetési törvény vitájába belekezdünk, azért ezt tisztázzuk itt, a Ház előtt, mert adott esetben akkor azt is el kell mondani, hogy mely forrásokból fogják majd elvonni ezt az iszonyatosan nagy összeget. Aztán az ön módosító indítványa arról szól, hogy nem is 65 méter, elnézést kérünk, hanem 90 méter. Lehet, hogy ezt a matekot önök már elvégezték, és kiderült, hogy reménytelenül sok lenne az a kártalanítás, amit ki kéne fizetni adott esetben a MOL-nak? Vagy miről szól ez a történet valójában? Nem beszélve arról, hogy nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű esetekben, ahogy ön is mondta, ettől is el lehetne térni. Tehát valójában akkor kivonulnak ebből az egész történetből, és rögtön, amint benyújtották, már puhítják föl az egész jogszabályt. Azt gondolom, hogy az, ami elfogadható lenne mind városképvédelmi szempontból itt, Budapesten, de egész Magyarországon, az az, hogy a hagyományainkat tiszteljük, és kimondjuk, hogy így alakult Budapest városszerkezete, így alakult a városszövet, vannak ugyan magas épületek, de jellemzően ez a Hungária körúton kívüli területre esik, tehát még a központi városképet, a Duna-parti látványt annyira nem zavarja be. Noha egyébként ott is vannak olyan épületek, amelyek már a világörökségi védelem elbírálásakor kérdőjelessé tették az egész megítélését, és sok kritikát kaptak. De hogy most még beleépítsünk vagy hagyjuk, hogy bármilyen módon ez az épület felépítésre kerüljön ott, a Kopaszi-gáton, és ez a gyönyörű szép látvány egyszer s mindenkorra eltűnjön, ez szerintem nem tartható, nem elfogadható. Jelzem egyébként, hogy amikor annak az ötpárti értekezletnek ezen pontjához érkeztünk volna, és én rákérdeztem konkrétan, hogy akkor mi lesz a Garancsi-féle toronyházzal, mert a lehetőség akkor még adva volt, hogy építsenek ilyen nagy toronyházat, akkor azt mondták, hogy majd lássam meg, hogy mi a Miniszterelnökség hozzáállása ehhez a kérdéshez. Akkor most megláthattam, önök visszavesznek 65 méterig, de utána még lehet 90, vagy 90-nél is több lehet adott esetben, ha nemzetgazdasági szempontból olyan nagyságrendű, olyan fontos, olyan szép az az épület. Ja, bocs, nem is annyira szép, mert ha megnézzük azokat a bizonyos látványterveket, amik a Foster-irodától kikerültek már, hát, azt gondolom, hogy legalábbis tájidegennek lehet nevezni, finoman szólva. Úgyhogy egyetlenegy módot vagy egyetlenegy pontot tudunk ebben az egész törvényjavaslatban támogatni, hogy tehát, még egyszer: Magyarország területén se a beépítésre kijelölt, se pedig a beépítésre nem kijelölt területeken nem állhat toronyház. Ez az egyetlen normális és észszerű hozzáállás, amit mi el tudunk fogadni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük, képviselő asszony. Most megadom a szót Csárdi Antalnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Készültem egy szép vezérszónokival, de mégis kénytelen vagyok azzal kezdeni, hogy mi ez a bohóckodás. Bocsánat, van egy törvényjavaslat, amiről döntenünk kell, és a mai napon 16 óra 14 perckor beérkezik egy módosító javaslat, ami nem kis mértékben módosít a tervezett törvényen, hanem 65 méterről 90 méterre, ami egyébként a 90 métert sem vési betonba. Ha csak annyira szilárd a 95 méter, mint az Alaptörvényünk gránitszilárdsága, akkor ugyanúgy vesztesek vagyunk.Egy olyan városról beszélünk, amelyiknek az építészeti hagyományaira és értékeire joggal vagyunk büszkék. Egy olyan városról és annak településképéről beszélünk, olyan ország településképeiről beszélünk, ahol joggal védjük meg világörökségi elismerést kapott épületeinket, és jelen pillanatban arról szól ez a törvényjavaslat, hogy ezt most dobjuk kukába. Őrület! Megmondom őszintén, arra gondoltam, és az van itt nekem leírva, hogy akár még támogatni is lehetne, csak a probléma ott van, hogy egy sokkal nagyobb problémára, egy problémahalmazra hívja föl a figyelmet. De sajnos most még ennél is rosszabb a helyzet, mert gyakorlatilag leírták egy törvényjavaslatba azt az elmúlt években már mindennap megélt és mindennap átélt gyakorlatot, hogy vannak nekünk haverjaink, vannak nekünk érdekeltségeink, gazdasági érdekcsoportjaink, és majd őket kell kiszolgálni. Erről szólt eddig végig folyamatosan a kiemelt beruházások rendszere. Erről szólt gyakorlatilag a Városliget lebetonozása. Azt gondolom, ennek egyszer s mindenkorra véget kellene vetni, merthogy városaink fejlesztése koncepciótlan. És nem azért koncepciótlan, mert a városvezetőink alkalmatlanok. Nem azért koncepciótlan, mert az itt élők, a közgyűlések nem akarnak beleszólni a saját városuk városképébe, hanem azért, tisztelt Ház, mert a Fidesz-kormányzat és a fideszes parlamenti többség úgy gondolja, hogy majd ő eldönti. Ő majd eldönti a Fővárosi Közgyűlés helyett meg Szeged város önkormányzata helyett, és bármelyik települést mondhatnám még. Egy épület, egy városrész vagy egy közlekedési infrastruktúra lényege nem az, hogy ki tudja olcsón lenyúlni a telket, hogy ki kedves a kormányzatnak, melyik építész, láttunk ilyet a Nemzeti Színház kapcsán. Az sem érdekes, hogy kinek van a kormány nagyzási hóbortját kiszolgáló ötlete, a múzeumi negyed és a Városliget problémájáról beszélek jelen pillanatban. Mint ahogy így született meg gyakorlatilag egy olyan teniszstadion ötlete, ami mellett elbújhat Wimbledon, a Margitszigetre, Budapest utolsó érintetlen vagy igazán értékes zöld területei egyikére. Mindeközben, miközben egy ilyen törvénytervezetet ilyen módosítóval, ilyen módosítással, ilyen célokkal és ilyen háttérrel a Ház elé mernek hozni, aközben világszerte vagy legalábbis Európa legtöbb részén az a fő cél, hogy fenntartható és okosvárosokat építsünk. Magyarországon ennek nyoma sincs, az ideömlő európai támogatások ellenére sem, mert a presztízsberuházások elviszik a támogatásokat. Azt gondolom, hogy nem a főváros, nem a kerületek és végképp nem a helyben élők döntenek a településfejlesztési, -rendezési kérdésekben, pedig így volna helyes. [[19.40]] Nem itt kellene nekünk erről beszélni, hanem a Fővárosi Közgyűlésben, szakmabeliekkel, és nem parlamenti döntés kell ahhoz! Mit láttunk egyébként? Gondoljuk csak végig! Volt egy történeti áttekintés, amiért külön köszönet Tuzson Bence államtitkár úrnak, de a történeti áttekintésből valóban kifelejtette Garancsi Istvánt, pedig azt gondolom, hogy a magasházak kapcsán Garancsi Istvánnak jelentős szerepe van a történeti áttekintésben. Mert mi is történt? Megálmodott egy városnegyedet, egy olyan városnegyedet, aminek előzetesen sem a közlekedési infrastruktúrája, sem a közszolgáltatási infrastruktúrája nem állt rendelkezésre nem baj, majd azt utólag megcsinálja a város! És azt gondolom, hogy ugyanez a Garancsi István, amikor a magasházak kapcsán láthatóan kialakult a vita, akkor elengedte ezt az ötletet, így jött képbe gyakorlatilag egy igen nagy magyar vállalat. Lássuk be őszintén, hogy az a fajta vita, amit Budapesten a budapestieknek kellett volna lefolytatniuk, és amiről dönteni Budapesten a budapestieknek kellett volna, az nem történt meg. Láttuk a látványterveket. Egy unalmas, négyzetalapú oszlopról vagy hasábról beszéltünk, ez volt az első terv. A második terv pedig egy bakancs formájú épület volt, szintén 120 méter magasságra építve. És most azt látjuk, hogy azután, hogy itt tényleg többen felsóhajtottak, hogy végre, a kormányzat megérti a társadalom üzenetét, hogy nem akarunk magasházakat, mert nem biztonságosak, nem akarunk magasházakat, mert nem illenek a város szövetébe. És akkor itt ülök, készülök egy vezérszónoki felszólalásra, ráadásul életem első vezérszónoki felszólalására, a pontos idő 19 óra 40 perc, és azzal kell szembenéznem, azzal kell szembesülnöm, hogy ma délután negyed ötkor önök benyújtottak, illetve személy szerint ön nyújtott be egy módosítót, hogy egyébként jó-jó, ne legyenek magasházak, de azért inkább kicsit mégis. Lehetne egy olyan kérése a parlamentnek, az ellenzéknek vagy akár nekem személyesen, hogy ha már a városrendezési elképzeléseik nem a megfelelő helyen születnek, többek között nem a parlamentben és többek között nem a fővárosban a Városházán, akkor legalább az ezzel kapcsolatos törvények tárgyalását megelőző napig döntsék már el, hogy mit szeretnének ezzel a várossal! Ne haragudjon, azt gondolom, hogy ennek kapcsán kellene beszélnünk önkormányzati finanszírozásról; kellene beszélnünk arról, hogy milyen irányba kellene menni ennek a városnak, ennek az országnak, de ennek nyoma nincsen. Mert azt látjuk, amit pár évvel ezelőtt Finta Sándor mondott, aki a Kortárs Építészeti Központ vezetője volt ebben az időben, azt mondta: „Ez egy nagyon furcsa helyzet, mert alapvetően nem létezik várostervezés Budapesten sem. A kutatásra épülő várostervezés helyett inkább egy spontán városfejlődési folyamat van, amelyben nagyon erős szerepe van az ingatlanfejlesztők által diktált tempónak vagy lobbinak, ha úgy tetszik. Telekről telekre alakuló városfejlődés tapasztalható, és nem túlzás azt mondani, hogy ez esetleges.” És igen, tisztelt Ház, tisztelt elnök úr, azért esetleges, mert nincs érdemi kapcsolat a lakosság, az önkormányzat és a kormányzati döntéshozók között. És ebben leginkább az utóbbiak érdeklődésének a hiánya miatt, az itt ülők érdeklődésének a hiánya miatt. Az önkormányzatok autonómiáját megalapozó feltételek lenullázása, hatásköreik elvesztése, pénzügyi kisemmizése és emiatt pusztán a működésük fenntartása érdekében vagyonuk jó részének elherdálására kényszerített önkormányzatok nem képesek beleszólni a saját várostervezéseikbe. Azt gondolom, hogy erről kellene beszélnünk, és ezt a törvényjavaslatot nem lehet ilyen módon támogatni. Merthogy azt látjuk, hogy folyamatosan megy a „gyere, dumáljuk meg az iroda hátsó sarkában” típusú és stílusú várostervezés nyoma, és azt gondolom, hogy ez hibás, helytelen. Ez a törvénytervezet egy pótcselekvés, írtam ezt az eredeti törvényjavaslathoz, merthogy nagyon sok ilyen megkezdett tervezés elindult. Azon kezdtem el gondolkodni, hogy ezt tényleg úgy akarja a kormányzat, úgy akarja az előterjesztő megoldani, hogy majd kártérítést fizet azoknak, akik már elkezdték? Úgy, hogy egyébként pontosan tudjuk, hogy egy ilyen törvénytervezetet előbb tud meg az építészszakmában a kormányhoz közel álló, mint mi itt, parlamenti képviselők? Úgyhogy az egy nagy kérdés, hogy vajon a módosítót már tudják egyébként, vagy mennyivel tudták előbb a Fideszhez közel álló építő cégek vagy azok döntéshozói, mint mi, parlamenti képviselők? Az egész borzalmasan mutyigyanús, és ráadásul, ha jól olvastam el most itt hirtelen az ön módosítóját, akkor abból kikerül a kártérítés. Nézek önre, hogy bólint-e. [[Jelzésre:]] Bólint, köszönöm szépen, ami megint ugyanazt jelzi, hogy jó, akkor alkudozunk, mint a piacon és higgye el, ebben nekem nagyon jó tapasztalatom van [[Derültség a Jobbik padsoraiból.]] azt hiszem, az itt ülők között a legerősebb tapasztalatom , itt az történt, hogy akkor egyezkedjünk: jó, legyen 90 méter, nem 65, de akkor nem kaptok kártérítést. Erről szól az önök törvényjavaslata! Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Tordai Bencének, a PM képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Akár örvendetesnek is lehetne nevezni a fejleményeket. Úgy tűnik, hogy gyakorlatilag mindenki, kormánypártok és ellenzék egyetértenek abban, hogy Budapestnek nincsen szüksége toronyházakra. Csak az a baj, hogy ez a törvényjavaslat nem úgy általában a toronyházakról szól, hanem ahogy jobbikos képviselőtársam is mondta, egyetlen toronyházról. Amikor benyújtották az első törvényt ezzel kapcsolatban, 2017 decemberében, akkor már tudni lehetett, hogy a MOL szeretné a leghatalmasabb fallikus szimbólumot felépíteni Budapesten és az országban. Nyilván ez a hatalmukat jelenítheti meg; úgy gondolhatják, hogy ez az ő erejüket szimbolizálhatja. A budapestiek viszont, egyetértésben az UNESCO-val és ezek szerint a kormány részéről nyilatkozó beterjesztővel is, azt gondolják, hogy ez egy szörnyű tájseb lenne, tönkretenné a budapesti látképet, és tegyük hozzá, hogy a Dunát mint frisslevegő-csatornát is elég csúnyán kiiktatná. Ezzel rontaná a levegőminőséget Budapesten, akár évi több száz emberéletbe is kerülhet ez közvetett módon. De a lényeg az, hogy mi történt, nézzük az időzítést. Tehát önök tavaly februárban mint kormány, benyújtották az ehhez hasonló tartalmú szabályozást… Mit mondok! Tavaly decemberben, december 5-én, ha jól mondom. Bólintson, államtitkár úr, vagy nincs ennyire képben vele? Nincs ennyire képben. Ez még Lázár János akciója volt, aki úgy látszik, kegyvesztett lett. Lehet, hogy keresztbe feküdt a Garancsi-Hernádi-tengelynek, és a Fideszben az utóbbiak szava többet számít, hiszen ők azok az oligarchák, akik valószínűleg a pártfinanszírozáshoz is jó érzékkel nyúlnak hozzá ott a Fidesz környékén. Tehát önök, akik képesek egy hét alatt átnyomni egy alkotmánymódosítást, egy alaptörvény-módosítást, ahogy becézik, nem voltak képesek arra, hogy tavaly december óta elfogadjanak egy törvényt. Megnéztem annak a törvényjavaslatnak a sorsát, elég hányatott. Meglehetősen sok irományesemény van, ahogy ezt a parlamenti zsargon mondja. Ez azt jelenti, hogy folyamatosan fúrták a toronyházépítések blokkolását. És mi történt ez idő alatt: hogy, hogy nem, a MOL-székháznak lett egy érvényes, jogerős építési engedélye idén február 26-án. És ha elmegyünk és megnézzük a környéket, akkor ott a terepen már zajlanak az előkészítő munkálatok, amik ha törvényszerűen zajlanak, akkor nem folyhatnának, hacsak nincs megnyitva az e-napló. Tehát úgy tűnik, hogy a MOL-nak sikerült a küllők közé botot dugnia. Addig akadályozta az egyébként jó szándékú törvényalkotási kísérletet, amíg mostanra kikerültek a törvény hatálya alól, hiszen azokban az esetekben, ahol már van megnyitott e-napló és érvényes építési engedély, ott nem érvényes ez a tiltás, ami a toronyházakra vonatkozik. Egyébként nem is értem, hogy minek tesz innentől kezdve képviselő úr vagy államtitkár úr módosító indítványokat. Úgyhogy innentől kezdve csak az a kérdés, hogy a Fidesz mikor, mennyi pénzt kapott ezért a szánalmas kutyakomédiáért, amit az építési törvény módosítása kapcsán adtak elő. Mennyibe került az a MOL tulajdonosainak, ami egyébként legnagyobb részben a mi kezünkben, a magyar adófizetők, a magyar állampolgárok kezében van, hiszen a fő tulajdonos itt a magyar állam. Tehát mennyibe került nekünk az, mennyivel kenték meg a fideszeseket annak érdekében, hogy a MOL-toronyház megépülhessen, és ezzel a 120 méteres monstrummal leuralhassa az egész budai látképet? Köszönöm, hogy meghallgatott. [[19.50]]
Köszönjük szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki hozzászólni. [[Jelzésre:]] Igen, Varga-Damm Andrea képviselő asszonyé a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nem szólaltam volna meg, hiszen frakcióm képviseletében a vezérszónok asszony mint szakmabeli, mint építész tökéletesen felkészült a kérdésben, és azt gondolta, hogy azt a törvényjavaslatot fogja ma tárgyalni a Ház, amit beterjesztettek és ami 16 óra 14 percig érvényes volt. Aztán természetesen államtitkár úr szavaiból én már éreztem, hogy valami itt nagyon nem stimmel, mert elfelejtett a kártalanításról szólni, holott mint volt ügyvéd, bizonyára tudja, ennek a törvényjavaslatnak elég erőteljes része volt ez a kártalanítási kérdés. Jogászként azért szólalok fel, mert elfogadhatatlannak tartom azt, ami itt zajlik. Azért bocsánatot kérek, ez a törvény egy rendkívül komoly törvény. Budapest és Magyarország épített környezetének fontos kérdése, hogy milyen magas építmények építhetők. Gyakorlatilag minden egyes polgárunkra hatással van, és az a költségvetési teher, amit önök egyébként az eredeti javaslat szerint a magyar adófizetőkre terheltek volna, az pedig pláne elfogadhatatlan. De mert lassan megtanultunk fideszesen gondolkodni, én már most látom, hogy ez a módosítás és ez a javaslat nem a vége. Nem, ez valaminek az eleje. A 65 90 lett. Miért is? Mert a javaslatban mi van? Hogy majd egy kormányrendelet által létrehozott valakikből álló testület fogja eldönteni, hogy akinek van építési engedélye, de mégsem emelhet 65 méternél magasabbat, annak vajon mennyi kártérítés jár. Tessék elmondani, ki az az ember ma, aki nem bíró Magyarországon, hiszen a bírók a döntésükért nem felelnek, de ki az, aki hajlandó lett volna a nevét ahhoz hozzáadni, hogy hány milliárdot állapítsanak meg úgy kártalanítást, hogy azt sem tudjuk, hogy elkeltek volnae azok az ingatlanok, amelyeket ezekre a telkekre építettek volna?! Tehát 90 lett azért, mert valószínűleg Garancsi és társai kiszámolták, hogy nekik még az üzlet meddig éri meg, hány méterig, és ezért lett 90. De bocsánatot kérek, szerintem még a 65 is sok. Magyarországon van terület arra, hogy ha valaki bármilyen beruházást akar végezni, akkor azt tehesse meg. De egyet még hadd szóljak önökhöz: a háború óta, a második világháború óta hetes darab ember ébredt úgy, hogy 65 méternél magasabb építményt fog tervezni vagy építtetni. Hetes darab! Amikor ezt a javaslatot elolvastam, az első kérdésem az volt, hogy hoppá, ez egy ilyen széles körben megjelenő probléma lehet, hogy 65 méternél építünke magasabb házat? Nem, ilyen nincs. Nem, nem! Egy gazdasági érdekcsoportról van szó, és nagyon örülök, hogy ezt minden ellenzéki képviselő, aki itt vezérszónokként megszólalt, látta. Na de bocsánatot kérek, hát azért már álljon meg a menet! Hát, azért így ne törvénykezzünk! Az sem helyénvaló, ahogy az eredeti készült, de az, hogy úgy szólalnak föl vezérszónokok, hogy csak abból sejtették, hogy itt valami nem stimmel, hogy az államtitkár úr a törvény kettőharmadnyi szövegéről kettőharmadnyi az a szöveg, ami kikerült nem szól egy szót sem. Elkezdjük nézni a számítógépen, hogy mi van, hát azért egy ilyen fontos kérdést már csak ismertetne. És mi derül ki? 16 óra 14 perckor sunyiban egyszer csak egy másik törvényszöveg lesz. De megnyugtatom, még van egy probléma, mert a második felében a törvényszövegnek a 65 méter benne maradt, úgyhogy tessenek már saját magukkal egyeztetni ezt a törvényjavaslatot, mert így nagyon nem lehet majd alkalmazni, ha ez a végleges szöveg marad. Tehát nagy tisztelettel, ne tessenek az üzleti mutyit ide behozni közénk! Ne kelljen nekünk szembesülnünk azzal, hogy ilyen kérdésekről kelljen beszélni! Annyit szeretnék csak mondani, hogy a rendszerváltás óta nem volt olyan építtető, aki ha bármilyen ingatlant is megvett, biztos lehetett abban, hogy akár 65 méter vagy 70 méter, vagy 80 méter fölött építhet erre törvényesen épületet. Mert az építési szabályokban a magasság csak egy tétel, ott vannak az oldalhatárok, ott vannak a zöldfelületek, 86 darab feltételnek kell megfelelnie egy épületnek, amit egy telekre lehet emelni, és csak 1 százaléknyi annak a kérdése, hogy az milyen magas lesz. Ergo, ha valaki Magyarországon bármikor is vett egy telket, és arra akár most az utóbbi időben akart volna építkezni, nem lehetett volna biztos abban, hogy ő építhet olyan magasságot, amit ő kitalált magának. És miután ilyen feltételrendszer a magyar jogszabályokban nincs, elfogadhatatlannak tartom, hogy egyáltalán a kártérítés vagy kártalanítás kérdése valakinek is ebben a kérdésben eszébe jutott. Ez az adófizetők csapolása, az adófizetők által fizetett adók csapolása. És azt már végképp nagyon remélem, a végtelen rosszindulatomból ered az, hogy azt feltételezem, hogy vajon a választási kampányban az olcsón megkapott kandeláberhirdetéseknek nem lett volna ez a kompenzációja. Ez már csak úgy a rémálmainkban jut eszünkbe. Úgyhogy nagy tisztelettel kérem nem tudjuk, ennek a törvényjavaslatnak mi lesz a végleges szövege, mert úgy látjuk, hogy percenként változik , ha ebben a kérdésben szabályozni akarnak, nagyon kérem, a csíráját is öljék ki annak, hogy itt bárkinek, akár politikus, akár állampolgár, a mutyi jelenségét ne kelljen belegondolnia. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő asszony. Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki hozzászólni a vitához. [[Nincs jelzés.]] Nem látok jelentkezőt, így az általános vitát lezárom.Megkérdezem az előterjesztőt, államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen, öné a szó.
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Tudják, nagyon fontos kérdés az, hogy tudjuk, hogy hol beszélünk és hogy miről beszélünk pontosan. Hiszen azt is kell látniuk önöknek, hogy amiről beszélünk, az építésügy egy keretrendszer. A keretrendszert úgy kell elképzelni, hogy vannak törvények, törvényi szintű szabályozás, a törvényi szintű szabályozás meghatározza azokat az alapvető kereteket, amiből aztán helyben a szabályokat, a rendeleteket le kell bontani. [[Közbeszólások, köztük Hegedűs Lorántné: Nem ez van leírva.]] Tehát amikor itt beszélünk az Országgyűlésben, akkor az országos szabályozásról beszélünk, amit aztán le kell követni mindig a helyi szabályozásnak. Tehát nem arról beszélünk itt az Országgyűlésben, hogy Budapestnek milyen szabályai lesznek, hanem arról beszélünk egyébként, ezt Csárdi képviselő úrnak mondom, hogy egyébként milyen olyan keretrendszer van, ami alapján majd meg kell határozni az önkormányzatoknak a saját szabályaikat. Tehát itt nem arról van szó, hogy az Országgyűlésben meghatároznánk azt, hogy Budapesten mit lehet építeni. [[Közbeszólások, köztük Demeter Márta: De önöknek mindent lehet.]] Egy keretrendszert alkotunk, ami alapján egyébként Budapest és a többi település meghatározza azt, hogy ők milyen szabályt alkotnak. Ez mindig így volt egyébként a magyar szabályozásban, és valószínűleg mindig így is lesz, hiszen ezt a lépcsőzetességet a továbbiak során is meg kell tartani. Nem akarom megismételni saját magamat, de ezt a keretrendszert tartja fenn a mostani szabályozás is. Hiszen ott van egy 65 méteres szabály, ahol egy szakmai testületnek kell dönteni arról, hogy egyébként efölé lehete menni. A központi tervtanács egy régóta létező dolog. Van Országos Tervtanácsunk, ma is működik ilyen tervtanács. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Ez egy szakmai grémium, meg van határozva, hogy kik a tagjai. Ennek megfelelően ennek a szakmai grémiumnak kell döntést hozni. És nagyon óvom a képviselőtársaimat attól, hogy ízlés kérdésében, főleg építészeti ízlés kérdésében e Ház falai között állást foglaljunk. Ez az a kérdés, amit a szakmára kell bízni. [[Zaj, közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Ez az a kérdés, amit a szakmának kell eldöntenie. Ezért mondom azt, hogy ilyen kérdésben mindig szakmai döntést kell hozni. Bízzuk a szakmára, az építészekre ezeknek a kérdéseknek a megítélését! Azt, hogy egy épület egyébként hogy néz ki, hogy fog kinézni, egy megfelelő testületre kell bízni, hogy ők hozzák meg a megfelelő döntéseket. Így épül fel ez a mostani szabályozás és nem úgy egyébként, hogy az Országgyűlésben most arról kezdtünk el beszélgetni, hogy egy épületet szépnek tekintünk vagy nem tekintünk szépnek. [[Közbeszólások, köztük Hegedűs Lorántné: De szabadjon kimondani, hogy ronda.]] Ez nem az Országgyűlés feladata, és nem is kell itt ezeket a kérdéseket megvitatni. Azt gondolom, a városfejlesztés kérdése és ebben az alapvető kérdésben, azt hiszem, mindannyiunknak egyet kell értenünk alapvető feladat. Alapvető feladat, de olyan feladat, ami nem az Országgyűlés feladata elsősorban, hanem az önkormányzatok feladata. Fontos az, hogy egy kormányzat, egy Országgyűlés olyan szabályokat alkosson, amelyek között természetesen a mozgásteret, a szakmai döntések lehetőségét biztosítsa az önkormányzatok számára. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ehhez kapcsolódik egyébként az a módosító javaslat is, ami ebben a jogszabályban most szerepel, ami egy évvel eltolja egyébként a városrendezési eszközök megalkotását az önkormányzatok számára, hiszen ez egy olyan határidő volt, ami bizonyos szempontból jogvesztő volt, és az úgynevezett illeszkedés szabályait vezette volna be. [[20.00]] De pont azért, hogy az önkormányzatok számára a szabályozás lehetősége, tehát hogy maguk dönthessenek saját magukról, biztosítva legyen, ezért kell kitolni ezt a határidőt, hogy ezeket az eszközöket meg lehessen alkotni. Nézzék, vannak olyan kérdések, amelyeket felvetnek egy országgyűlésben, rendszeresen felvetnek, és elég furcsa, hogy pont egyes képviselők vagy önök vetik fel ezeket a kérdéseket. De nézzék, minket egyetlenegy dolog vezérel [[Z. Kárpát Dániel: A pénz, hogy minél több pénzt szerezzenek!]] az, hogy a megfelelő szabályozási szintek mellett az önkormányzatok dönthessenek ezekben a kérdésekben, s ezek mellett a szabályozási kérdések mellett pedig [[Hegedűs Lorántné és Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] utána olyan épületek jöjjenek létre, amelyeknél elsősorban a szakmai kontrollja érvényesül. Tanult jogász kolléganőmnek azért egy megjegyzést hadd tegyek! Amikor törvénykezésről beszél, az nem ez a hely, az a bíróság, ez a törvényhozásnak a helyszíne. Kérem, hogy ha jogászként szól hozzá, és kiemeli azt, hogy ön jogász, akkor ezt a két fogalmat, legyen szíves, ne keverje össze. [[Z. Kárpát Dániel: Ez nagyon úriemberhez méltó! Akkor, amikor már nem tud reagálni! Igazi férfi vagy, gratulálok!]] Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Jó estét! Jó estét! [[Z. Kárpát Dániel Tuzson Bencének: Legalább a vitában oktattad volna ki, amikor reagálni tud rá! Annyira nem vagy úriember! Dr. Rétvári Bence: Ténykérdés! Ténykérdésre nincs mit reagálni! Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Ezt a post festam vitát azért engedem, mert még nem találom azt a lapot, ami a következő oldalra vezet minket. [[Derültség.]] Jó estét kívánok mindenkinek, és közlöm barátsággal, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk, de napirend utáni felszólalások jönnek. Elsőként Rétvári Bence képviselő úr, a KDNP képviselője „Legek Vácon és Észak-Pest megyében” címmel mondja el napirend utáni felszólalását. Képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Magyarországon egyre inkább erős a gazdaság teljesítménye, egyre inkább erős maga az ország is, éppen ezért minden részen, így Vác és Szob térségében is olyan fejlesztések indulnak el, olyan előrelépések történnek, amelyek a legek sorába tartoznak, hiszen korábban ilyenekre nem kerülhetett sor. A legfontosabb mindenki számára az egészség, éppen ezért fontos, hogy a váci kórház történetének legnagyobb felújítása és bővítése fog megvalósulni a következő időszakban. Csak a járóbeteg-szakellátásnak a fejlesztésére 5 milliárd 600 millió forintot tudunk fordítani, ebből nemcsak megújulnak a mostani részek, hanem új épülettömb is létrejön, és rengeteg új, nagy értékű műszert tudunk beszerezni, amely mind-mind a környékbeliek egészségét szolgálja. De ugyanígy a legek sorát gyarapítja az is, hogy 11 településen épült vagy épül egészségház, ebből kettőt, a 11-en felül még kettőt már át is adtunk, úgyhogy összességében több mint 1 milliárd forintból 13 településen újult meg az alapvető háziorvosi, fogorvosi, védőnői szolgálat infrastruktúrája, tehát azok az épületek, amelyekben a betegeket tudják szolgálni, és ez sok esetben új műszereknek a beszerzésével is járt, ami bővítette az alapellátásnak a funkcióit. Szintén fontos, hogy 62 millió forintból a váci mentőállomásnak a korszerűsítése is megvalósul, két héttel ezelőtt pedig új mentőautó érkezett a váci mentőállomásra. Kistelepülések számára évtizedek óta dédelgetett álmok valósulnak meg, régi tervek valósulnak meg, amikor öt településen 300 millió forintból külterületi utak, önkormányzati intézmények 13 településen 319 millió forintból tudnak megújulni, utak, járdák 11 településen szintén százmilliós nagyságrendben tudnak korszerűsödni, épületenergetikai pályázaton 18 település közel másfél milliárd forintos beruházást hajt végre, vagy azt hiszem, szintén nagyon fontos, hogy a településképet leginkább meghatározó karakteres épületeknek a felújítására itt a 34 településből 9 településen 317 millió forint támogatás jutott. Ez szintén azt jelenti, hogy soha ennyi települési álom, régóta tervezett, dédelgetett vágy nem valósulhatott meg, mint ami ebben az időszakban most megvalósul. Szintén a legek sorát gyarapítja az M2-esnek a kétszer kétsávossá bővítése, ami a leggyorsabban teszi elérhetővé mindenki számára Budapestet Vác irányból, vagy Budapest irányból Vácot és a környező településeket. A legelső kétszintes vonatok szintén a vác-budapesti szakaszon érkeznek. A jövő év közepén érkeznek, a jövő év végére menetrendbe is állnak minden napszakban. Így, ahogy az első vonatok Vác és Budapest között közlekedtek száz évvel ezelőtt, most az első kétszintes vonatok is itt fognak közlekedni 150 évvel pontosabban az első vonatok megérkezése után. Az is fontos, hogy nemcsak földön, de vízen is fejlődik az ottani közlekedés, a dunai gyorshajózás 12,5 milliárd forintból tud megújulni. Az egyházi közösségek is erősödnek, a váci ferences templom a legnagyobb mértékű támogatást kapja, közel 570 millió forintból egy gyönyörű műemlék értékű templom fog megújulni. De Nagymaroson és további 11 településen összességében körülbelül 200 millió forintból egyházi épületek, templomok újulnak meg. Mindemellett a ciszterci nővérek régi, több száz éves hagyományokat követve mezőgazdasági termeléssel és feldolgozással is foglalkoznak, az ő manufaktúrájuk is 221 millió forintos állami támogatásból tud újabb és újabb gyümölcstermékeket előállítani a környékbeli gazdák örömére is, akiknek a termékeit feldolgozzák. De szintén Kismaroson jön létre a Litus Konferenciaközpont, amelyhez az állam is 60 millió forintos támogatást adott. Szintén a dunakanyari legeknek a sorát gyarapítja, hogy a Váci Dunakanyar Színház történetének legnagyobb kormányzati támogatását kapja, 320 millió forintból tud idén nyáron teljes mértékben megújulni, és ősszel már modern körülmények között fogadni a látogatókat. Szobon is a József Attila Művelődési Ház 50 millió forintból újul meg, és Vác is a legnagyobb sport- és rendezvénycsarnokát kapja meg, hiszen 5 milliárd forint értékben egy 3300 férőhelyes csarnokot, többfunkciós csarnokot épít fel az állam, és adja át ingyenesen a város és a környékbeliek számára, hogy legjobb tudásuk szerint használják. A Váci Reménység Sportegyesület 98 éves, de soha ekkora mértékű központi állami támogatást nem kapott, mint most: 744 millió forintból tud megújulni az atlétikapálya. A szobi tanuszoda talán a legrégebben megígért, politikusok által megígért uszoda Magyarországon, hiszen 43 évvel ezelőtt ígérték meg, hogy Szobnak uszodája lesz, akkor a munkaversenyben elért 360 ezer forintot tették félre ennek a céljából. „Mindösszesen” 15 701 napnak kellett eltelnie, és valóban fel is épült az uszoda, át is adtuk mindenkinek az örömére, de nem 360 ezer, hanem 480 millió forint lett a vége. Szintén fontos a dunakanyari kiemelt turisztikai fejlesztés, amely Vác barokk belvárosának a megújítására 3 milliárd forintot, a múzeumi negyedre 1 milliárd forintot, a nagymarosi Duna-part korszerűsítésére 1 milliárd forintot, Zebegényre 500 millió forintot tartalmaz, de 23 település részesül [[Az elnök csenget.]] a Kisfaludy-programból. És még lehetne sorolni, hogy bölcsőde- vagy idősügyi programokból szintén a legnagyobb, leggyorsabb és legbiztatóbb programok tudnak megvalósulni Vác és Szob térségében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm, képviselő úr. Tuzson államtitkár úr jelezte, hogy nem kíván szólni a kormány nevében. Rétvári államtitkár úr nem kíván reagálni [[Dr. Rétvári Bence: Most nem!]] Rétvári képviselő úr felszólalására. [[Derültség.]] Így a következőkben Varga-Damm Andrea képviselő asszony mondhatja el napirend utáni felszólalását: „A véradás fontosságáról” címmel. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót. Államtitkár úrnak, Tuzson államtitkár úrnak az előbbihez hozzáfűzném, hogy azért nyelvészekkel is nyugodtan lehet konzultálni, nem csak beszólni a kollégának az ülésteremben, és akkor majd a „törvénykezés” szót ő is pontosan tudja értelmezni. [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] Annyit szeretnék elmondani ma itt a tisztelt Házban, hogy bizonyára érzékelik azért az elmúlt időszakban, hogy alapvetően a szociális, egészségügyi és a gyermekjogi kérdések azok, amelyek számomra igencsak fontosak, és ennek egyik rendkívül komoly kérdése a véradás. 2007-ben még 446 865 véradás történt az országban, amiből új donor 50 120 volt. 2017-ben már csak 372 360 véradás volt, és láss csudát! 2017-től az új véradók számát már nem tartalmazza a vérellátó statisztikája. 2016-ban még láthattuk, hogy mennyi volt az új véradó, 2017-ben a statisztikai tematikából már kihagyták ezt kíváncsi lennék, hogy miért. Mondhatjuk persze azt, hogy a társadalom lélekszáma csökkent, nagyon sokan elvándoroltak, és ez is okozhatja a véradás számának csökkenését, de míg 2007-ben 10 millió 66 ezren voltunk, 2017-ben már csak 9 millió 797 ezren, ez 2,5 százalékos lélekszámcsökkenés az országban, a véradók száma viszont 16,7 százalékkal csökkent. Tehát hétszer annyi ember nem ad már vért, mint amennyivel az ország lakosságának a száma csökkent. Mindannyian tudjuk, hogy ez a kérdés milyen fontos egy társadalomban, a szolidaritásnak egy rendkívül komoly megjelenési formája, és bizony míg egymásért felelősek vagyunk, a véradás maga az, amivel a leginkább kifejezhetjük embertársainknak azt, hogy mi egy társadalomban élünk, mi egymás iránt szolidárisak vagyunk, mi szeretnénk, hogyha a beteg emberek meggyógyulnának, ha az azon múlik, hogy mi adjunk vért. [[20.10]] Az elmúlt időszakban, amikor ezt a kérdést többször felvetettem, bizony rengeteg levelet kaptam arról, hogy azért csökkent ilyen rendkívüli módon a véradások hajlandósága, mert a vérplazmát bizonyos kormányközeli vállalkozói csoportok óriási pénzekért adják el vállalatoknak, és gyakorlatilag az önzetlen donorok megtermelnek óriási profitokat vállalkozói köröknek, és bizony ebben rengeteg ember nem akar részt venni. A korábbi tízezer forintos, plazma érdekében való véradási díjat éppen az Orbán-kormány csökkentette 3500 forintra, hogy ettől is elmenjen a véradók kedve, viszont azzal, hogy kevesebbet kell fizetni, a még maradó véradók megint óriási profitot a kormányközeli cégeknek ajándékoztak. Ez az üzleti jelenség oly mértékben lerontotta a véradói hajlandóságot, hogy úgy érzem, a kormányzatnak nagyon komoly munkát kell végeznie azért, hogy ezt a százezres nagyságrenddel kevesebb véradást valamilyen módon igyekezzék visszatornászni, hogy az a fajta érzés, amikor az ember odaadja a vérét, és az a fajta öröm, hogy hátha ezzel tudnak embereket megmenteni, minél több honfitársunknak élményként legyen meg. Én annyiban szerencsés vagyok, hogy kétnaponta kapok levelet, mert az A Rh-negatív vércsoport nagyon ritka, ebből mindig nagyon kevés van, és természetes, hogy az ember odateszi magát, odaadja a vérét, mert hátha e kevés vagy e kisszámú ilyen vércsoportú embernek legalább ezzel lehet segíteni. A legnagyobb probléma Magyarországon, hogy ez a mindent átható üzletiség, üzleties jelleg, a legszebb és a legszentebb dolgoknak is az üzleti alapokra vitele oly mértékben elszakította egymástól a társadalom egyes tagjait, hogy leginkább a véradás kérdése az, ami ilyen nagyon látványosan megjelenik mint negatív következmény. Nagy tisztelettel kérem a kormányzatot, hogy ezt az egész kérdést próbálja átgondolni. Nem elég önmagában az, hogy a Vöröskereszt egy nap akár hatszáz helyen is megjelenik, mert az emberek tudatából veszett ki ez a szolidaritás, és először a tudatukat kellene oly mértékben elősegíteni, hogy ez a felelősségvállalás újra kialakuljon, vagy aki még ebben nem vett részt, hajlandó legyen rá, hogy ez például az egyik fontos lépése lenne annak, hogy ha a kormányzat itt egy erős, összetartó társadalmat szeretne maga mögött, akkor ezen kérdés útján induljon el afelé. Köszönöm a figyelmüket.
Nagyon szépen köszönöm, és azt is, hogy ennyire pontosan betartotta az időkeretét is. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Azt hiszem, hogy meg kell köszönjük azoknak az embereknek, akik vért adnak, tényleg egy rendkívül önzetlen cselekedet. Magyarországon mindennap 1500 egység vérre van szükség, ez azt jelenti, hogy 1600-1800 embernek kell elmenni minden egyes napon vért adni. Összességében egy évben pedig 400 ezer egységnyi vérre van szükség Magyarországon. Szerencsére semmilyen sürgős beavatkozás soha nem marad el vérhiány miatt, de ehhez az is kell, hogy az Országos Vérellátó Szolgálat mindennap, napi szinten 60-70 helyen biztosítsa országosan azt, hogy vért lehessen adni.Képviselő asszony is többféle irányt közelített meg, hogy vajon mi van amögött, hogy világszerte egyre kevesebben adnak vért. Szerintem egyrészről meg kell köszönjük a magyar véradóknak, mert a magyar véradók aktivitása az európai átlag fölött van érezhetően. Magyarországon még mindig önzetlenebbek az emberek, mint az európai átlag. Azt kell lássuk szerintem emögött, hogy itt valóban a társadalomnak egyfajta bezárkózása vagy pedig az önzetlen szemlélete álle ott, valaki veszie a fáradságot, veszie ennek az egyes kényelmetlenségeit, és ade egy ismeretlen ember számára vért, vagy pedig nem. Ez általános közgondolkodási alapokból indul ki, ezért lehetünk büszkék a magyar véradókra, hisz ahogy mondtam aktívabbak, mint európai társaik. A véradás népszerűsítésére a Vérellátó Szolgálat nagyon sokféle kampányt indított, ön is láthatta, országos kampányokban is, iskolákban is, osztályfőnöki órákon is, sokféle módon kívánjuk motiválni az embereket, hogy adjanak vért. Az irányított véradás lehetősége szintén olyan, amellyel tudnak élni, és tudnak segíteni rokonaikon, ismerőseiken, közeli hozzátartozóikon. Én arra biztatok mindenkit, hogy próbáljon meg a saját környezetében és a saját lehetőségeihez mérten is minél több embert erre biztatni, a Vérellátó Szolgálat munkatársai ebben segítségükre lesznek, időről időre mindig vannak ilyen kampányok, amelyek láthatóvá teszik a véradást, és mindenki számára annak az élményét vagy jó érzését, hogy valakin segíteni tudott egy olyan dologgal, ami pótolhatatlan, a saját vérével. Úgyhogy köszönjük minden magyar véradónak, és reméljük, hogy a jövőben egyre többen és többen lesznek. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Meddig még?” címmel. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Bár a mai napon a legnagyobb problémánk, a demográfiai katasztrófa kapcsán viszonylag kevesebb szó esett, ugyanakkor a lakhatási válságot érintő kérdések tekintetében annál több. Az előző napirendi pont ahol vérlázító módon a vita előtt pár órával gyakorlatilag átírták azt a törvényjavaslatot a kormánypárti képviselők, amit meg kívántak vitatni 3 vagy 4 órával később rámutatott arra, hogy elég egyetlen feltételezhető lobbibehatás, elég egyetlen külső gazdasági impulzus, és adott esetben még a különböző ingatlanépítési szabályokat is átírja ez a kormányzat, három óra alatt mindenféle szakmai előkészítés nélkül, feltételezhetően a jóbarátai és üzlettársai megrendelésére. El kell mondjuk, hogy láttunk már hasonlót például lakóhelyem környékén, Óbudán, amikor a római-parti mobil gát, egy elképesztő létesítmény tervének az előkészítése során amivel szemben nyilván én felszólalok minden fronton azt láttuk, hogy változtatási tilalmat rendeltek el az érintett területre, aztán ezt a változtatási tilalmat egy rövid időre feloldották, hogy az egyik lakóparképítéssel is foglalkozó társaság mégiscsak kapjon egy engedélyt a területre, majd amikor ezt az engedélyt kipörgették, akkor újra elrendelték a változtatási tilalmat. És hogy, hogy nem, a Kopaszi-gáttól kedve Óbudáig mindenhol Garancsi-cégek vagy a hasonló társaságok tűnnek fel, és azt látjuk, hogy miközben ez a kormányzat a CSOK-ot kipörgeti a szerencsésebb társadalmi osztályoknak, és tulajdonképpen egy jól körülhatárolható kivitelezői körnek igyekszik kedvezni, ezek az engedélyek, ezek az épületek valahogy elkezdenek tető alá kerülni. Amikor arra hivatkoznak itt államtitkárok, hogy a kiadott építési engedélyek száma néminemű növekménynek indult, hát pontosan ilyen baráti folyamatok állnak e mögött jórészben, és államtitkár úr látom, hogy ingatja a fejét, örülök, mert az ingerkiváltás ebben a parlamentben már önmagában nagy eredménynek számít , el kell mondjam önnek, ha ön tisztában van a magyarországi ingatlanállomány mivoltával, akkor azzal is tisztában lehet, hogy ha a mostani építési számokat vesszük górcső alá, akkor mintegy három-négyszáz évente cserélődne ki a magyar ingatlanállomány a mostani számok alapján. Értem én, hogy a kiadott építési engedélyek tekintetében némi elmozdulás érezhető, de engem leginkább két dolog érdekel: egyrészt a konkrétan megépített, átadott, birtokba vett magyar ingatlanok száma, ami egyáltalán nem egyezik meg a kiadott építési engedélyek számával, másrészt az, hogy a saját tulajdonú ingatlantömeg mellett adott esetben bérlemény formájában mennyire tudjuk szélesíteni a kínálatot. Azt látjuk, hogy ezen a területen ez a kormány elvérzett, pedig még egyébként más frontokon is lenne a lakhatási szegénységen oldási lehetősége, példának okáért nemcsak közintézmények felújítására kellene fordítani az uniós forrásokat, hiszen saját maga a kormány kérte Brüsszeltől azt, hogy csak erre a célra fordíthassa ezt a forrástömeget, pedig ez a lakosság számára is igénybe vehetővé vált volna. Adott esetben össze lehetett volna kötni a CSOK-kal, és ha egy felújítás legalább egy energetikai szinttel járó ugrással járt volna együtt, akkor bizony itt egy nullaszázalékos hitellehetőség is kinyitható lett volna. Ennek akadálya az elmúlt 8 évben nem volt, és én úgy látom, hogy költségvetési gátja sem. Azt is látjuk ugyanakkor, hogy az elképesztő kivándorlási krízis megoldása gyanánt nem a lakhatási válság csillapítását választotta a kormányzat, hanem azt, hogy egyszerűen eltagadja ezt a kivándorlási krízist, úgy tesz, mintha ez nem létezne. Tállai államtitkár úr, akinek van véleménye a mezőkövesdi benzinártól kezdve a futballcsapaton át az adóügyekig, elmondja, hogy többen térnek haza szerinte az ő álomvilágában vagy hagymázas lázalmaiban külföldről, mint ahány magyar kivándorol ebből az országból. Bárcsak igaza lenne az ő hagymázas lázálmainak! De sajnos nincs, mert túl sok Poe-t vagy Lovecraftet olvashatott feltételezhető módon. De én sokkal jobban szeretném azt, hogy ha már ilyen katasztrofális folyamatokkal nézünk szembe, akkor próbáljuk meg együtt rendezni azokat, és a demográfiai kérdések és a lakhatási kérdések mentén lehetne pártok fölött álló nemzeti minimumot elérni; erre kísérletet fogunk tenni a költségvetési vita során. [[20.20]] És szeretném elmondani azt is, hogy a költségvetési vita kiváló terepe annak, hogy a kormányzatot bátorítsuk a gyermekvállalás ösztönzésében valóban mérhető módon, tehát oly módon, hogy a világrekorder 27 százalékos áfáját csökkentse. Kimondottan a gyermeknevelési cikkek áfatartalmának radikális csökkentését tartjuk elengedhetetlennek, illetve azt, hogy az érintett családok lakhatását olyan módon támogassa Magyarország, hogy meg tudjanak maradni ebben az országban, mert ennél fontosabb nemzetstratégiai feladatunk nem létezik. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. László Imre képviselő úr következik. [[Z. Kárpát Dániel: Államtitkári válasz…]] Miután meghallgattuk Rétvári államtitkár úr reagálását, amit a kormány nevében most fog elmondani.
Ha már ekkora örömet okozott képviselő úrnak, hogy ingereket látott az arcomon, gondoltam, verbálisan is megosztom vele azt [[Z. Kárpát Dániel: Lekötelez, államtitkár úr!]] ami átfutott az agysejtjeimen. Tisztelt Képviselő Úr! Érdeklődéssel hallgattam, amikor mondta, hogy némi elmozdulás érzékelhető az építési engedélyek számában. Nos, ez a némi elmozdulás egy év alatt 6099-ről a 13 ezer fölé. Tehát a több mint duplázás önnek már némileg érzékelhető elmozdulás. [[Z. Kárpát Dániel: Államtitkár úr, 44 ezer kellene ahhoz, hogy…]] Tisztelt Képviselő Úr! Elindul ön országszerte, vagy akár csak Budapesten körbenéz, nem lát mást minden harmadik sarkon körülbelül, de legalábbis városrészeként nagyon nagy mértékben, mint különböző darukat, amelyek házakat, irodákat építenek. Másik felszólalásában ön is arról beszél, hogy már alig találni szerelőket, munkásokat, mert mindenki valamilyen építkezésen ott van. Azért egyrészről a CSOK-nak is köszönhetően meg a béremeléseknek, adócsökkentéseknek is köszönhetően végre Magyarországon elindult a lakások felújítása, építése. Pont egy mai kimutatásban szerepel, hogy egy átlagos hitelt, ha valaki 10 millió forintot felvett 20 évre, akkor ezelőtt 5-8 évvel az a fizetése felét elvihette, egy átlagfizetésnek a felét elvihette, most pedig már a 25 százalékát sem viszi el a törlesztőrészlet. Vagy ha megnézte ön az Eurostat a kimutatásait, a lakhatási költségek Magyarországon is 2010-ben még a jövedelem 15 százalékát vitték el, most 9 százalékot, úgy, hogy az Unióban 11,5. Lakhatási válságról beszél ön úgy, hogy az Unióban a lakhatási költségek az átlagjövedelem 11 százalékát teszik ki, nálunk pedig 9 százalékát. [[Z. Kárpát Dániel: Ott mennyi az átlagjövedelem?]] Olcsóbb Magyarországon lakni, mint Európában általában. [[Z. Kárpát Dániel: Jézus Mária!]] Nem beszélve arról, hogy pár évvel ezelőtt milyen volt. Ez nyilván a rezsicsökkentésnek is köszönhető. Képviselő úr, nézze meg az építési engedélyek számát, úgy felpörgött, hála istennek, hogy van esély a magyar lakásállomány megújhodására. ’18 április közepéig 75 ezer család CSOK-kérelmét fogadták be 213 milliárd forint összegben. 213 milliárd forintot adtunk a magyar családoknak, hogy egy új építésű családi házban éljenek vagy egy új lakásba tudjanak költözni, vagy bővítsék a házukat, lakásukat méltóbb körülmények között. A rendszerváltás óta nem volt ilyen lakhatási program Magyarországon, mint ez. És ön azt mondja, hogy lakhatási válság van akkor, amikor 213 milliárd forint landolt szerencsére a magyar családok zsebében. Ez a legjobb hely, mert nyilván, amikor egy család pár millió forintos vagy pár tíz millió forintos házépítésbe belekezd, nyilván magyar vállalkozóknak fogja adni azt a pénzt, helybeni vállalkozók fognak ebből bővülni a legjobb gazdaságélénkítési forma. Azt is el kell mondanunk, hogy a nehéz helyzetben lévők számára a Nemzeti Eszközkezelő 36 ezer, lényegében állami bérlakást létesített azáltal, 165 ezer szociálisan rászorult ember lakhatását biztosítva, hogy megvette tőlük, a túladósodott emberektől megvette a saját lakásukat, ahol most bérlőként tudnak tevékenykedni. Tisztelt Képviselő Úr! A lakáspiacon a magyar családok lakhatási körülményeinek javítása érdekében soha nem volt olyan mértékű előrelépés, mint az elmúlt években, amikor a magyar gazdaság jobban tudott teljesíteni, akkor mi ezt a magyar családokra tudtuk fordítani. Lehet az a Jobbiknak is a programja, mint ami az LMP-nek, hogy nem kell kertes családi ház a magyar családoknak, mindenki menjen szociális bérlakásba és legyen albérlő egész életében, ez is egyfajta társadalomkép. Mi nem ezt követjük, a mi kereszténydemokrata polgári gondolkodásunk azt követi, hogy mindenki legyen tulajdonos a saját otthonában, mindenkinek legyen saját ingatlantulajdona, mert úgy gondoljuk, hogy egy polgári középosztálybeli életformának ez egy nagyon fontos egzisztenciális alapja. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tehát akkor most László Imre képviselő úr, a DK képviselője következik: „A sürgősségi betegellátásról” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Úgyszólván naponta érkeznek a hírek a sürgősségi betegellátás hátborzongató történeteiről, amikor a sürgősségi osztályokra beszállított betegek reggeltől estig kénytelenek várakozni, amikor a beteget hazaküldik azzal, hogy nincs ok sürgősségi ellátásra és otthon meghal, nem is beszélve azokról az esetekről, amikor a beteg a sürgősségi osztályon várakozva távozik az élők sorából. A sürgősségi ellátás célja éppen az, hogy szigorú szabályok szerint határozza meg a beérkező betegek és sérültek ellátási sorrendjét, és adott esetben soron kívüli beavatkozást biztosítson olyan betegek számára, akiknél a várakozás tartós egészségkárosodással, esetleg a halál kockázatával járna. A probléma elsődleges forrása természetesen a kellő létszámú és képzettségű egészségügyi szakszemélyzet hiánya. Az összehasonlíthatatlanul magasabb fizetésért és jobb munkakörülményekért évente ezrével külföldre távozó orvosok és szakdolgozók pótlása nem megoldott. A sürgősségi ellátás első lépcsője a Mentőszolgálat. A mentőorvosoknak és a mentőápolóknak ígért drasztikus illetményemelésből alig teljesült valami. A Demokratikus Koalíció sajtótájékoztatón mutatott be a Mentőszolgálatnál dolgozók részvételével működő Facebook-csoportban megjelent panaszokat, és azt is, hogy lényegesen kisebb felelősség mellett magasabb bért kaphatnak, ha például a McDonald’snál vállalnak munkát. Korántsem lehet azonban mindent a létszámhiányra fogni, tudomásul kellene venni azt, hogy a sürgősségi betegellátás minden szempontból egy önálló szakma, a feladata ezért nem látható el sürgősségi ellátásban járatlan sebésszel, belgyógyásszal, de főleg nem néhány szakorvosjelölttel. A sürgősségi betegellátás feladataira kiképzett szakorvosokra és szakdolgozókra van szükség, akik szigorúan szakmai protokollok szerint végzik a tevékenységüket. Ezzel nemcsak a szakszerű ellátás biztosítható, de elkerülhető a hosszú órás és sokszor indokolatlan várakoztatás is. Gondot okoz a sürgősségi ellátásban a nem kellően hatékony háziorvosi ügyeleti rendszer is. Tovább fokozza ezt a feszültséget, hogy a várólisták léte miatt az alapellátás is gondokkal küzd, ugyanis a háziorvos által kért például EKG-, röntgen-, CT-vizsgálatra vagy hasi ultrahangvizsgálatra a betegnek netán heteket és hónapokat kell várnia, a beteg előbb-utóbb úgy próbál segíteni magán, hogy jelentkezik a sürgősségi osztályon, ahol ugyanezt a vizsgálatot néhány órányi várakoztatás után elvégzik. Mindez természetesen indokolatlanul terheli a sürgősségi osztályokat, ezáltal közvetve akár emberéleteket is veszélyeztet. Nehéz azonban pálcát törni az egészségéért aggódó, esetleg szenvedéseitől szabadulni akaró beteg fölött. Tekintettel arra, hogy ez a módszer egyre elterjedtebb, nem jelentéktelen hozzájárulása a kórházi sürgősségi ellátás indokolatlan túlterheltségéhez. Tisztelt Ház! Magyarországon évente 30 ezernél több, szekszárdnyi lélekszámú olyan beteg hal meg, akik az egészségügy megfelelő működése esetén megmenthetők lettek volna. A tavalyi évben már 40 ezerre emelkedett népességfogyás bizonnyal hatékonyabban lenne orvosolható, ha a megoldást az illetékesek nemcsak a termékenységi ráta drasztikus emelésében, hanem a mortalitás mérséklésében is keresnék. És itt lenne fontos szerepe a sürgősségi betegellátás megfelelő működtetésének. Az az elképzelés, miszerint a kórházi sürgősségi osztályok gondja megoldható, ha beállítanak egy diszpécseri feladatokkal ellátott orvost, a probléma ismeretének teljes hiányáról tanúskodik. A sürgősségi ellátás alapoktól történő átszervezésére, ehhez pedig pénzen és koncepción kívül hosszú évek szívós, kitartó munkájára is szükség lenne, olyan szakemberek érdemi bevonásával, akik pontosan tudják, mit és azt a bizonyos mit hogyan kell tenni. Én remélem, hogy talán majd egyszer Magyarországnak ezt a kérdést [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] kiemelten kezelő kormánya is lesz. Köszönöm, elnök úr. [[20.30]]
Köszönöm szépen. Az államtitkár úr kíván reagálni?
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nyilvánvalóan amit a sürgősséggel kapcsolatban elmondott, annak a 40 százalékával lehet körülbelül egyetérteni, főleg ami az eset leírását illeti. A kormány számára különösen fontos, hogy valóban minél jobb ellátást kapjanak a sürgősségi osztályon is a betegek. Egyre több beteg bukkan itt fel, érezhetően egyre nagyobb a leterheltsége is a sürgősségi osztályoknak, ezért itt egyrészről az ott meglévőket jobban meg kell becsülni. Az, hogy az orvosok bérét 207 ezer forinttal tudtuk emelni két év alatt, illetőleg az ápolókét is 65 százalékkal négy év alatt, az ott tartását az ápolóknak tudja javítani. Másrészről javítani kell a körülményeket. Ön is láthatta, pár hónappal ezelőtt a Dél-pesti Kórházban tudtunk egy teljesen megújult sürgősségi részt átadni, amely biztosan fogja tudni javítani a betegellátást Budapest egyik legleterheltebb sürgősségi betegellátási osztályán, és mindehhez járulnak hozzá azok a fejlesztések, amelyek az „Egészséges Budapest” programban a többi centrumkórháznak is új sürgősségi részt vagy felújított sürgősségi részt hoznak létre, illetőleg a huszonegynéhány társkórházban is, ahol erre szükség van, ilyesfajta fejlesztéseket megvalósítanak, hogy tényleg 24 órában, mindig rendelkezésre álljanak. Összességében kifejezetten a sürgősségi osztályok fejlesztésére 13 milliárd forintos pályázat lett kiírva, pontosan azért, hogy akár magasabb progresszivitási szintre is tudjanak jutni a sürgősségi osztályok. Tehát ezzel a kérdéssel fontos foglalkozni. A harmadik része a meglévők megtartása és az infrastruktúra fejlesztése, a műszerezettség javítása mellett nyilván az utánpótlás. A Mihalicza-ösztöndíj is többek között ezt a célt is szolgálja, hogy a sürgősségi ellátás is kapjon utánpótlást, meg lehetne még sok minden mást, ápolói pályaválasztási, pályaorientációs pályázatokat és másokat mondani. Bízzunk benne, hogy egyre többen veszik igénybe ezeket a támogatásokat, itt van több milliárd forint, amit az utánpótlás ösztöndíjjal való támogatására fordít a kormány nemcsak a sürgősség terén, hanem más téren is. Azokat a megjegyzéseit azért pontosítanám, hogy évente ezerszámra mennek orvosok külföldre. A legszomorúbb években is, 2010-11-ben, amikor a legmagasabb volt az orvosok elvándorlása, valamivel 900 alatt volt az elvándorló orvosok száma, most pedig valahol 340-350 környékén van. 60 százalékkal csökkent az orvosok elvándorlása, miközben közel 1500-an pedig visszajöttek, vagy el se mentek, vagy két helyen dolgoznak, tehát megjelentek a magyar rendszerben is. Nyilván jobb lenne, ha minden távozó orvos a magyar egészségügyben dolgozna. Itt van Lukács László György képviselőtársa, kérdezze meg, hogy miért beszélt rá orvosokat, hogy külföldön dolgozzanak, ezt meg tudják beszélni ellenzéki oldalon maguk között [[Dr. Lukács György László: Rétvári-hálapénzbizniszről mikor lesz szó Szigetváron?]] , de arról, hogy több ezer orvos menne külföldre évente, természetesen nem beszélhetünk szerencsére. Bízunk benne, hogy az, hogy 40 százalékkal nőtt a végzett orvosok száma az orvosi egyetemeken, tehát nem ezer, hanem 1400 fiatal medikus és medika lép ki az egyetemek kapuján, biztató lesz, de ettől függetlenül az új miniszter úr is idézte az egyik elképzelését: egy tervet fog kidolgozni az egészségügyi államtitkár asszonnyal közösen, amely kifejezetten a sürgősségi osztályokra próbál fókuszálni, és ahogy mondtam az előzőekben is, itt azért komoly milliárdok állnak rendelkezésünkre arra, hogy fejlesszünk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Demeter Márta képviselő asszony következik, az LMP képviselője: „Mit tesz a kormány Magyarország biztonságáért? 1.” címmel. Parancsoljon! [[Dr. Rétvári Bence: Hoppá! Lesz folytatás?]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Nagyon kíváncsi leszek a válaszára, hogy Magyarország biztonságával kapcsolatban mint az Emberi Erőforrások Minisztériumának államtitkára mit fog válaszolni. [[Dr. Rétvári Bence: Képviselő vagyok, a KDNP alelnöke!]] Az LMP számára Magyarország biztonsága a legfontosabb, és ezt bár el lehetne mondani a kormányzati szereplőkről is, de sajnos nem lehet. Az Orbán-kormány nem teszi meg azokat a szükséges intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a magyar emberek biztonságban lehessenek a hazájukban. Ma, ahogy lefolytattuk ezt itt a parlamentben nevezném vitának, de elég egyoldalú volt, hiszen a kormányzati szereplők részéről egyetlen kérdésünkre sem kaptunk érdemi választ , sokat beszéltünk arról a törvényjavaslatról, amit önök annak szánnak, ami az egyik bástyája lenne önök szerint az illegális migráció elleni küzdelemnek. Sajnos, ez a törvényjavaslat egyáltalán nem erről szól, és képtelen is ezt a célt betölteni. Pontosan látszik, hogy az illegális migráció elleni küzdelemben is nagyon súlyos hiányosságok vannak, és azokat az érdemi lépéseket nem teszi meg a kormány, amelyekre szükség lenne. Csak kommunikációs kormányzás van, például a probléma kiváltó okaival egyáltalán nem foglalkoznak, nem növelik a magyar szervek hatékonyságát, a biztonsági ellenőrzések hatékonyságát, nem törekednek arra, hogy a kormányzat a saját maga által tett nemzetközi vállalásokat egyáltalán betartsa, és még azokat az európai uniós lépéseket is igyekeznek hátráltatni és elodázni, amelyek egyébként Magyarországnak is érdemi segítséget nyújtanának abban, hogy érdemben lehessen küzdeni az illegális migráció ellen. Tehát alapvetően nem ad hoc rendőri, rendészeti intézkedésekre van szükség, ennél a probléma sokkal-sokkal komplexebb, mégis csak egy ilyen nagyon szűk látókörű és borzasztóan rövid távú kis szépségtapaszt látunk a kormánytól, egyébként semmilyen közép- vagy hosszú távú tervvel nem rendelkeznek. És emellett, hogy ez a probléma létezik, és a kormányzat nem tesz megfelelő lépéseket ennek a kezelésére, létezik párhuzamosan az a hatalmas probléma, hogy saját maguk, önök nyitnak óriási biztonsági réseket Magyarország biztonsági rendszerén, sőt mondhatnám azt, hogy lényegében az elmúlt években lebontották egy az egyben Magyarország biztonsági rendszerét. Az egyik ilyen példa a letelepedési kötvények ügye. Ezzel a konstrukcióval immár 20 ezer embert engedtek be Magyarországra és a schengeni övezetbe. Ezek az emberek élethosszig tartó letelepedési engedélyt kaptak, és mindenféle érdemi ellenőrzés nélkül engedték be ezeket az embereket. Pontosan bebizonyosodott, hogy bűnözők voltak közöttük, és ugyanígy jöhettek ezzel terroristák is és jöhettek ellenérdekelt titkosszolgálatok emberei, amit egyébként nemcsak Magyarország, hanem az Európai Unió is eléggé hosszú távon nyögni fog, és mind-mind önök nyitották meg az utat számukra. És miért tették ezt? Nagyon sokszor itt elhangzik a parlamentben is, hogy mert ez mennyire jó volt a magyar gazdaságnak. Nahát, annyira volt jó, államtitkár úr, hogy 18 milliárd forint veszteséget okozott ez a magyar államnak, és ezt önök okozták. És mi van a másik oldalon? Volt, aki nyert ezzel természetesen: 150 milliárd forintot nyert Rogán Antal és a hozzá kapcsolódó üzleti körök, mert ezeknek az offshore cégeknek, amelyek hozzájuk kapcsolódnak, szervezték ki a magyar államkötvények értékesítését, és sáfárkodnak az élethosszig tartó letelepedési engedélyekkel. Ezt a kérdést többször is feltettem, és csak propagandaválaszt kaptam Dömötör Csabától, de a mai napig nagyon kíváncsi vagyok, hogy Orbán Viktor mennyit kapott ebből a 150 milliárd forintból. El fog jönni az az idő, amikor ezt szerintem világosan látni fogjuk. Önök elhallgatják azt is, hogy ezek az emberek, akik telepedési kötvényt vásároltak, pusztán kölcsönt adtak a magyar államnak, ezt a kölcsönt vissza kell fizetni. 2018 van, ez az év az, amikor megnyílik ez a teljesítési kötelezettsége a magyar államnak, és összesen több mint 500 milliárd forintról beszélünk, amit vissza kell ezeknek az embereknek a részére önök fizessenek. Én négyszer tettem fel írásban azt a kérdést, hogy az idei évre pontosan mekkora összeg jut. Egyébként gyors fejszámolással megmondhatjuk, hogy ez több mint 100 milliárd forint valószínűsíthetően már erre az évre, erről önök mélyen hallgatnak. Kíváncsi vagyok, hogy ezt egyébként miből fogják kifizetni. Tehát sehol a világon ilyen konstrukció nem működik, mint amit önök valósítottak meg, sehol nem értékesítenek letelepedési kötvényt offshore cégek, és sehol nincs az, hogy normális ellenőrzés nélkül engedik be ezeket az embereket az országba. Tehát ezt a konstrukciót meg kell szüntetni, és ha ön itt van, és tud egyébként válaszolni a kérdésre, hogy mikor fogják megszüntetni, akkor tegye meg, hiszen a törvény él [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] és bármikor újranyithatják ezt a lehetőséget. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Rétvári államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Itt az utolsó mondataival ön is elismerte, hogy az az időszak véget ért, amikor letelepedési kötvényeket lehetett volna vásárolni. Volt egy olyan időszak Magyarországon ezt itt a parlament falai között szerintem 30-40-szer már elmondtuk, 3-4-szer valószínűleg az ön kérdésére is , amikor Magyarországnak a saját finanszírozásához előnyös volt ez a forma, amikor már nem volt előnyös, akkor pedig Magyarország nem vette ezt igénybe. Ön ezt támadja láthatóan [[Demeter Márta: Hazudik!]] itt a parlamentben ezt a témát próbálja napirenden tartani, miközben magát a letelepedési kötvényt már nem lehet sehol sem vásárolni. Ezzel a támadással is körülbelül annyira sikeres, mint az LMP-be való belépésével, hiszen egyiken se tudott különösebben fogást találni. [[Demeter Márta: Államtitkár úr, ennyit tud kipréselni magából?]] Viszont ön a biztonsággal kezdte, tisztelt képviselő asszony, hogy nem biztonságos Magyarország. [[20.40]] Van egy ilyen kimutatás, amely azt mutatja be, hogy mennyire biztonságosak az egyes országok. Direkt a HVG és az ATV honlapjáról néztem meg, amelyek önt nagyon szépen cáfolják, ezek azt írják, hogy Magyarország még 2016-ban idézőjelben „csak” a 20. legbiztonságosabb ország volt a világon, de 2017-re a 15. legbiztonságosabb ország lett. Úgy látszik, hogy mégiscsak a kerítésépítés vagy a 7 ezer új rendőr nagyobb fontossági fokkal rendelkezik, mint azok az alaptalan és valótlan vádak, amelyeket ön mondott. Ha megnézzük, előttünk van pár környékbeli ország, mint mondjuk, Ausztria, aki a 4. helyen van, egyébként Új-Zéland, Portugália, Ausztria és Dánia szerepel az első helyeken, de ettől függetlenül Magyarország a 15. legbiztonságosabb ország ma a világon. Erre mi büszkék lehetünk, évről évre javítottunk ezen a helyezésünkön, ami pontosan annak köszönhető, hogy mind a külső fenyegetettségtől, mind a belső fenyegetettségtől, mind a migrációtól, mind pedig a belső bűnözéstől eredményesen sikerült megvédeni Magyarországot. Amikor a vizes vb-n itt voltak különböző sportolók, itt voltak a tudósítók, szintén ezt emelték ki, és amikor a visszajelzéseiket leadták, amikor véget ért a rendezvény, az egyik legkiemelkedőbb az volt, hogy ilyen biztonságos helyszínen régen voltak, mint itt Budapesten, mint itt Magyarországon. Ön mondhat sok mindent, de a világversenyek szervezői vagy a világkimutatások szerkesztői épp az ellenkezőjét állítják, mint ön. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Brenner Koloman képviselő úr, a Jobbik képviselője a következő felszólaló: „Az Óbudai Egyetem nehéz helyzete, avagy melyik intézmény a következő?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A mai napon már több felszólaló is hasonló témakörben itt szólt a Házban arról, hogy a Magyar Tudományos Akadémia kutatóintézetei pénzeinek az átcsoportosítása, illetve az egyetemek kutatás-fejlesztési pénzeinek átcsoportosítása komoly aggályokat vet fel a magyar tudományos élet szabadsága vonatkozásában. Mivel megítélésünk szerint a kutatás nem elválasztható az egyetemektől sem, hiszen az egyetemek azok a helyek, ahol a kutatási eredmények azonnal hasznosulhatnak is az oktatásban, ezért az Óbudai Egyetem válságjeleire szeretném felhívni a tisztelt Ház, tisztelt képviselőtársaim figyelmét.Ez az egyetem már 2017-ben egy épület eladásából próbálta sanyarú sorsát egy kicsit jobbra fordítani, de nagy valószínűséggel ezt a pénzt fel kellett élnie, és nagyon sok válságjelet mutat a jelenlegi működése az intézménynek. Többek közt beszámolt róla a sajtó, hogy az óraadó tanároknak már január óta nincs szerződése, illetve nem fizetik ki az óratartásukat sem. Az egyetemnek van egy kancellárja, ezt a kancellári rendszert a Fidesz-kormány vezette be, pontosan azzal az indoklással, hogy az egyetemek gazdálkodására jobban ráhasson, és bizonyára sokkal jobban tudja a kancellár felügyelni az egyetem gazdálkodását, mint az akadémiai szféra vezetője, a rektor, ehhez képest az Óbudai Egyetem kancellárja, miután ilyen válságjeleket produkált az intézménye, gyorsan elhagyta a süllyedő hajót, és helyettes államtitkár lesz az új Innovációs Minisztériumban. Ezt egy olyan példának tartom egyébként, ami egy sokkal összetettebb problémához vezet minket, és erről szeretnék tulajdonképpen itt a tisztelt Ház előtt is beszélni, hiszen a magyar felsőoktatásban, ha megnézzük a fejlődést 2010 óta, van egy olyan alapvető stratégiai, vagy nevezzük úgy, koncepcionális kérdés, amelyben gyakorlatilag a kormányzat 2-3 évente folyamatosan változtatta az álláspontját, mégpedig az, hogy milyen intézményi struktúrát akar a magyar állam fenntartani. Voltak, én még emlékszem rá, jó néhány évvel ezelőtt olyan elképzelések, amelyek szerint pólusegyetemeket kellett volna létrehozni, s bizonyos hatáskörön belül nem lett volna arra mód, hogy ugyanazt a szakot több intézményben is oktathassák például. Ezek után ezt a koncepciót elvetették, és elindultunk egy teljesen más irányba. Különböző hullámokban zajlottak olyan integrációs folyamatok, amelyek kapcsán egyébként maga az Óbudai Egyetem is kicsit furcsa körülmények között aztán létrejött. Tehát azt látjuk az elmúlt években, most már majdnem 9 éve, hogy nincs egy olyan stratégiai koncepció végiggondolva, hogy a magyar felsőoktatás szerkezetét és az ahhoz juttatott költségvetési forrásokat hogy kell úgy összerakni, hogy mind az oktatás, mind a tudományos kutatás minősége megfelelő legyen, és természetesen azokat a szempontokat is figyelembe kell venni, mint hogy például a vidéki felsőoktatási intézményeknek természetesen egyéb szerepe is van a helyi értelmiség, illetve a helyi lakosság megtartása szempontjából. Tehát itt én egy olyan válságtünetnek látom az Óbudai Egyetemnek ezt az ügyét, amely picit mutatja ezt a fajta koncepciótlanságot, amely most már hosszú évek óta a magyar felsőoktatás rendszerét szerintem sújtja, és azt gondolom, hogy erről nagyon komoly szakmai vitát, szakpolitikai vitát kellene folytatnunk, hiszen ez befolyásolja azt is, hogy az egyetemeknek juttatott, sajnos még mindig igen szűkös forrásokat hogyan hasznosítja aztán az egyetemi szféra. Azt is végig kell gondolnunk, hogy a radikálisan csökkenő hallgatói létszámhoz hogyan viszonyul ez a rendszer, hiszen mondjuk, 2005-ben még bőven 400 ezer felett volt a felsőoktatásban részt vevő hallgatók aránya, ez a 2017-es adat szerint 283 ezerre csökkent. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Tehát olyan koncepcionális, távlati terveket kellene szőni, amelyek ezt a kérdést hosszabb távon is megnyugtatóan rendezik. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Érezhetően ön belülről ismeri a felsőoktatás bizonyos részeit. Az utolsó egy-másfél percben amit feltett kérdéseket, azok teljes mértékben jogos kérdések, tisztelt képviselő úr; én javaslom, hogy ezekkel kérdésekkel üsse föl a „Fokozatváltás a felsőoktatásban” címet viselő stratégiát. Körülbelül négy évvel ezelőtt Palkovics államtitkár úr, amint egy világszerte ismert nagyvállalat vezetéséből átült a felsőoktatási államtitkári székbe, azzal kezdte a működését, hogy minden szereplőjével a felsőoktatásnak konzultált, több hónapon keresztül, reggel 6-tól este 11-ig ön is ismeri talán a munkabírását és munkatempóját , és mindenki javaslatait igyekezett beépíteni ebbe az átfogó elképzelésbe, amely mindenki számára látható stratégia, amelyet egyébként két évvel később felül is vizsgált az elfogadása után, pontosan azért, mert két év is ön is mondta, hogy a felsőoktatásban nagyon gyorsan változnak a trendek , két év is fontos idő, ezt éppen ezért frissítette. Tisztelt Képviselő Úr! Mi a legnagyobb örömmel állunk az előtt, ha önnek ehhez a stratégiához érdemi hozzáfűznivalója van. Szerintem a leendő államtitkár úr, Bódis államtitkár úr is, helyettes államtitkár asszony is örömmel veszi, ha ezeket a javaslatait eljuttatja, hiszen mindnyájunk számára fontos, hogy valóban fokozatváltás legyen a magyar felsőoktatásban, és azokra a kérdésekre a legjobb válaszok szülessenek meg, amik ebben a stratégiában vannak. Ha önnek ehhez eltérő válaszai vannak a saját maga által jogosan föltett kérdésekre, akkor kérem, ezt tegye meg. De elindult a duális képzések területén, hogy emlékeim szerint 350 céggel van most már a magyar felsőoktatásnak közvetlen szerződése, hogy gyakorlati képzést kapjanak a diákok, hogy megtörtént a szakok felülvizsgálata, amelyek mind-mind a koncepciónak egy-egy fontos részét jelentik. Persze, amikor ezek megvalósultak, és mivel ezek olykor-olykor érdeksérelemmel járnak, ellenzéki oldalról nem azt kaptuk, hogy végre van egy koncepcionálisan felépített terv, amelyben tényleg azoknak a szakoknak a fenntartása szerepel, amely a diákok számára valóban hasznos, hanem egy általános tiltakozást tapasztalhattunk, akkor nem az ilyesfajta koncepciózus tervezés melletti kiállásnak volt ez a jele. Vagy akár a mostani eset, amikor azt mondjuk, hogy ami Magyarországon közpénzből kutatás-fejlesztésre fordítható, azt ne három-négyféle testület három-négyféle irányba cibálja vagy rángassa, hanem legyen koordinált, akkor is olyan vádakkal illetnek minket, amelyek teljesen valótlanok. Minden egyetemnek a vagyona közvagyon, mint ahogy minden, ami az állami közszférában szerepel, közvagyon, ezért kell ezekkel nagyon-nagyon csínján és óvatosan bánni. Ha megnézi ön a tartozásállományát a magyar egyetemeknek, és itt egy kicsit áttérnék akkor az elmúlt időszakra, 19,7 milliárd forint volt 2013 májusában, ez 2018 májusára 7 milliárd 30 millió forintra csökkent. Ha pedig a pénzkészletüket megnézi, a magyar egyetemek pénzkészlete 2013 májusában 32 milliárd forint volt, most 308 milliárd forint; ez azért stabilabb. [[20.50]] Ha az Óbudai Egyetemet nézem, 16 millió forint tartozása volt 2013-ban, az idén májusban 1 millió forint lejárt tartozása volt. Ez jóval kevesebb. Ha pedig az Óbudai Egyetem pénzkészletét nézem: 2013 májusában 2,3 milliárd forint volt, az idén májusban 5,3 milliárd forint, tehát jóval nagyobb. A hallgatói létszám 12 ezer környékén van, de nyilván, ahogy általában is a népesség csökkent, ebben is valóban csökkenés tapasztalható, de ezt a 12 környéki számot tartották. S mindemellett a közalkalmazottaknak a teljes munkaidőre átszámított éves átlagos statisztikai létszáma az összes ott dolgozónak 750-ről 844-re emelkedett. Az oktatók létszáma a szintén teljes munkaidőre átszámított éves átlagos statisztikai létszámban 247-ről 266-ra emelkedett. Ezután volt az egyetemnek egy olyan döntése, amely valóban a kancellár és a rektor közös döntése alá rendelte az új személyek felvételét. Ettől függetlenül a már fennálló jogviszonyoknál semmifajta probléma nem lehet bármifajta kifizetéssel, de nyilván az egyetem is egy olyan stratégiát kell hogy kövessen az elmúlt évek nem bővülő hallgatói létszám melletti foglalkoztatotti létszámbővülésénél, amely ezek szerint teljesen az egyetemi autonómia keretében az egyetem vezetése által elfogadott menetrend szerint egyesfajta fokozott odafigyelést eredményez. De ez a hallgatók számára semmifajta problémával nem jár, az egyetemnek pedig a hosszú távú fenntarthatóságát szolgálja, mindamellett, hogy a megfelelő tudományos minőséget is garantálja. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Ander Balázs képviselő úr, a Jobbik képviselője következik: „Az összeomlás felé” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt napokban szakpolitikai elemzők, újságírók és mi itt az ellenzék soraiban is lázasan vizsgálgattuk a jövő évre tervezett büdzsé számait, annak a költségvetési tervezetnek a számait, amelyre Orbán Viktor azt mondta, hogy földrengésbiztos. Viszont az oktatásügyben és a tudományos életben dolgozók inkább úgy érezhetik, mintha egy furkósbottal vágták volna őket fejbe, amikor szembesültek ezekkel a számokkal. Miről is van szó? Én magam is gyakorló tanárember voltam, mielőtt országgyűlési képviselő lettem, és szembesültem azokkal a problémákkal, amelyekről most szólni kívánok, és az empirikus tapasztalati tényeket szeretném idehozni, kedves államtitkár úr. Beszéljünk ezekről a konkrét tényekről, arról a magyar valóságról, amit önök oly előszeretettel szoktak eltagadni, lehazudni. Nézzük! A magyar közoktatásban dolgozó pedagógustársadalom a legelöregedettebb Európában, hiszen az itt dolgozó, hivatástudattal rendelkező pedagógusoknak az átlagéletkora nagyon magas, kétharmaduk 40 év feletti. Szeretném megkérdezni államtitkár urat, ha megnézzük a jövő évi költségvetési számokat, akkor a tehetséges fiatalokat hogyan akarják erre a pályára vonzani, hogyan akarják ott tartani őket, hogyan akarják motiválni őket. Aztán ugorjunk tovább: nézzük azt, hogy milyen lemorzsolódási mutatókkal rendelkezünk! Az európai sarokszámok 10 százalékot írnának elő. Az a helyzet, hogy ezt 25 százalékkal meghaladja Magyarország, egyre romló a tendencia, amit megfigyelhetünk. Mi lesz ezekkel a fiatalokkal, államtitkár úr? A börtön vagy éppen az éhenhalás nyilvánvalóan rossz perspektívát jelentene mind az ő számukra, mind pedig az össztársadalom számára is. Aztán nézhetjük tovább: a magyar oktatási rendszer bizony nagyon szelektív. Mit jelent ez? Azt, hogy ahová születtél, ott maradsz életed végéig, nevezetesen nincs vagy nagyon csekély az a hátránykompenzáló tényező vagy erő, amivel a magyar oktatási rendszer jelenleg bír. Aztán nézhetjük tovább is a kompetenciaeredmények siralmas valóságát. Fölhozhatom itt a 2015-ös PISA-vizsgálat eredményét vagy éppen a tavalyi kompetenciamérés elborzasztó számait, amelyek a szakközépiskolai diákok kapcsán például azt mutatták ki, hogy a tizedikes szakközépiskolai diákok, tehát a tizedikes populáció 20 százaléka rosszabb mutatókkal bír, mint a hatodik osztályos általános iskolásoké. Kérem szépen, hogyan lesz ebből versenyképes Magyarország, hogyan lesz ebből versenyképes magyar ipar, hogyan lesz ebből konvergencia a vágyott európai szintre? Így, államtitkár úr, sehogy. Vizsgáljuk meg ezeket a költségvetési számokat! A Klebelsberg Központ erre az esztendőre mintegy 590 milliárd forintot kapott, a következő évben 600 milliárddal gazdálkodhat, a szakképzési centrumok pedig a 145 milliárd helyett kapnak 150 milliárdot. Tehát a 735 milliárd helyett jövőre 750 milliárdot látunk. Ez a papírforma szerint 2 százalékos növekedés, de államtitkár úr, vallja be, ezt az infláció úgy, ahogy van, el fogja vinni. Tehát amikor önök az oktatás fejlesztéséről beszélnek, akkor nem mondanak igazat, mert egy fillérrel sem fog több jutni a magyar közoktatásra az elkövetkezendő esztendőben. Előszeretettel hivatkoznak Klebelsberg Kunóra, aki azt mondta, hogy az új honvédelmi tárca tulajdonképpen a kultusztárca, tehát az oktatásügy kellene hogy legyen Magyarországon. Így is van, de önök ezt elengedik a fülük mellett. Teszik ezt úgy egyébként, hogy az MTA közgyűlése kimondta, hogy ami az oktatás területére jut Magyarországon a költségvetési forrásokból, az messze nem elegendő, és bizony távol van a társadalmi elvárásoktól. Államtitkár úr, így nem lehet versenyképes magyar társadalmat építeni, így az összeomlás felé vezet az út. Jelzem, Északkelet-Magyarország gettósodó régiójában a lemorzsolódott diákok aránya 20 százalék. Önök ugyan megfogalmazták a nemzeti társadalmi felzárkóztatási stratégiát, de ha ezek a dolgok maradnak ebben a kerékvágásban, abból sem lesz semmi, ugyanúgy, ahogy nem lett semmi a nemzeti vidékstratégiából. Szépen átköthetjük majd nemzeti szalaggal, hivatkozhatunk rá, odaadhatjuk önöknek, és kérhetjük azt, hogy legalább azt valósítsák meg, amit önök kiterveltek. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A jövő évi költségvetés valóban a biztonságos növekedés költségvetése, hiszen minden tartalék, akár a rendkívüli kormányzati intézkedések, akár az Országvédelmi Alap, akár a központi tartalék 50-50 százalékkal bővült, pontosan azért, mert szeretnénk, ha biztonságos lenne a jövő évi költségvetés. És persze a biztonság abból a szempontból is fontos, hogy a rendvédelmi szerveknek, a határvédelemnek, mindenkinek, aki az illegális migrációt meg tudja akadályozni, a költségvetését igyekeztünk biztonságban tudni. Mindemellett természetesen fontos, hogy az oktatás területén is több pozitívumra lehet számítani. Amit ön is fölvetett problémát, hogy kevés vagy sok az idős tanár Magyarországon: Magyarországon az 50 év fölötti tanárok aránya 37 százalék, Európában az 50 év fölötti tanárok aránya szintén 37 százalék. Ugyanannyi az 50 év fölötti tanárok aránya Magyarországon, mint Európában. Ön tehát mind a 28 parlamentben elmondhatná ezt a beszédét. Ez szintén egy európai jelenség, amire Magyarországnak természetesen megvan a maga válasza. Egyrészt a pedagógus-életpálya, ami 50 százalékos béremelést jelent, s a jövő évi költségvetésben szintén szerepelnek azok a többletmilliárdok, amelyek a pedagógus I-ből a pedagógus II-be minősített tanárok többletjövedelmét jelentik. Már eddig is 40 ezer pedagógus kérte a minősítését, s ha továbbiak kérik, természetesen ennek a fedezete is ott van a költségvetésben. A köznevelés esetében egyébként összesen 58 milliárd forintos, a felsőoktatás esetében 37 milliárd forintos többlettel tudunk számolni. Tehát ez is egy igencsak szép összeg. A fiatalok motiválására mi lehet jó, ezt tette fel kérdésként a képviselő úr. Mi erre a Klebelsberg-ösztöndíjat vezettük be, amelyik egy most már elismert ösztöndíjnak mondható, pontosan arra a problémára, amit ön is mond. Azokon a részein az országnak, ahol nehezebb pedagógust találni, oda írjuk ki ezeket az ösztöndíjakat, és az kapja meg, aki ott fog, azokban a tankerületekben pedagógusi állást vállalni. Vagy amilyen szakos tanárból hiány van, mert nincs ilyen vagy olyan szaktanár, arra írjuk ki a Klebelsberg-ösztöndíjat, nemcsak úgy általában, hanem pontosan arra, amiben a legnagyobb hiány van. Úgyhogy igyekszünk ezekben is többletet adni. A Klebelsberg Központnak is van 16 milliárd forint többlete a következő évben, de ahogy mondtam is, a Klebelsberg-ösztöndíjprogramra is további többlettel kellett számolni. De akár az Útravaló-ösztöndíjprogram is, amely szintén felzárkózási jelentőséggel bír, többlettel számol a következő évi költségvetésben. Ön hivatkozta a Magyar Tudományos Akadémia állásfoglalását. [[21.00]] Én is olvastam, amelyben azt írta a Tudományos Akadémia, hogy jó lenne, ha GDP-arányosan az oktatásra fordított összegek elérnék az európai szintet. Magyarországon a GDP 5,2 százalékát fordítjuk oktatásra, míg Európában 4,9 százalékot. Tehát Magyarországon magasabb ez az arány. Nyilvánvalóan az iskolaépületeket nagyobb mértékben kell korszerűsíteni, van többletfeladatunk. De az, hogy az elmúlt években érezhetően nőtt a pedagógusok fizetése, azért itt ezt a GDP-arányos oktatásiköltség-arányt is megdobta. De tanultam valamit öntől, tisztelt képviselő úr. Azt mondta a felszólalása elején, hogy empirikus tapasztalati tényekből indul ki. Ez kicsit nekem a háromszínű trikolórra és a kétkerekű biciklire emlékeztet, de ezentúl akkor majd én is igyekszem empirikus tapasztalati tényekből kiindulni. Köszönöm szépen.
Nagyon köszönjük. Most pedig Lukács László György képviselő úr, a Jobbik képviselője következik: „Nincs új a nap alatt…” címmel. Parancsoljon!
Nincs bizony, köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Nincs új a nap alatt, és ezt nehéz elmagyarázni egy olyan embernek az ön személyében, aki Budapesten született, itt nőtt fel, és Bel-Budát talán jobban ismeri, és a Gellérthegy, valamint a Szentimreváros rész, illetve a Lágymányos jobban tetszik önnek. Hát, nehéz önnek elmondani, hogy nincs új a nap alatt vidéken. Nyilvánvalóan ön most exportálta magát Vácra, mert úgy hozta a politika, de az nem igazán vidék. De fogadja el ezeket az észrevételeket egy vidéki képviselőtől, hogy hogyan is zajlik Kelet-Magyarországon ma az élet, és mennyire van az embereknek elegük abból a kormányzati ígéretdömpingből, ami 2014-ben elhangzott, 2018-ban elhangzott, és nem változott. Ismételni tudom magam: nincs új a nap alatt.A Nagykunságban, ahonnan én származom és ahol élek, már most visszatérő jelenség az, hogy a Fidesz minden alkalommal kihasználta saját önkormányzati és kormányzati lehetőségeit, és gyakorlatilag üres csekkeket dobálgatott oda az embereknek, hogy milyen fejlesztések lesznek. 2014-ben még az volt a sláger, hogy mennyi munkahelyet fognak teremteni a Nagykunságban vagy a Tisza-tó partján. Jött például Tiszafüredre olyan ígéret, ahol 1500-2000 munkahelyet ígértek az egyébként tízezer fős településnek, és rögtön oda is adták ezt a fejlesztést az egyik kormányközeli vállalkozónak, akinek sikerült kereken nulla állást, illetve álláshelyet megvalósítani ebből. Én annak idején készítettem erről egy videót, egész nap vártuk szinte a dolgozókat, hogy érkezzenek már erre a telephelyre, ahová felvették a nagy támogatást, csakhogy senki nem akart megérkezni se munkaidőben, se a következő napon, se a következő hetekben. Ugyanezt csinálták önök, ígértek Karcagra is munkahelyeket, még Orbán Viktor is lejött kampányolni oda, és megígérte, hogy abban a bizonyos ipari parkban létesülni fog 500-600 új munkahely. Sőt, még ingyen adták a telek egy részét, hogy ez létesüljön, és szégyenszemre 100 munkahely sem jött létre. Hogy ennek mi köze ahhoz, hogy nincs új a nap alatt? Ugyanezekkel az ígéretekkel nekilódultak a következő választásnak, és ugyanezeket az ígéreteket eladták, elsütötték az embereknek, annak reményében, hogy végre abból a helyzetből, amiben vannak, ki fogja őket rángatni a kormány. Márpedig nincsenek könnyű helyzetben. A Nagykunságban és a Tisza-tó környékén, sőt a Tisza menti falvakban az országos munkanélküliség 2-3-szorosa, sőt van olyan település, ahol négyszerese az átlagnak a munkanélküliség. Például Kunmadarason, Tiszabőn, Tiszaburán, de sorolhatnám Abádszalókot, sőt Karcagon is meglepő módon többszöröse az országos munkanélküliségnek. Az emberek nem találnak munkát, és ezért a legfontosabb ígéret, amit nekik lehet adni, az a munka ígérete. Éppen ezért, amikor a kormány azt ígéri, hogy lesz, majd négy évig elmulasztja megvalósítani, majd megint jön az ígérettel, hogy lesz, és nagy valószínűséggel megint elmulasztja megvalósítani, akkor az emberek reményvesztetté válnak. A másik ilyen kérdés az utak állapota. Önök voltak azért felelősek, hogy a Nagykunságba nem lehet eljutni, sőt Jász-Nagykun-Szolnok megyébe sem lehet eljutni autópályán. Egyetlenegy olyan megye van most már országos szinten, ahol nincs autópálya. Önök elkezdték építeni az M4-es utat, összerúgták az akkori finanszírozójukkal a port, és lehet mutogatni bárki másra, az az önök oligarchája. Akármit mondanak, azok az önök pártalapítóival együtt, egy szobában, egy kollégiumi szobában lévő emberek voltak, és az ő vállalkozásuk. Akiről egyébként úgy hírlik, hogy talán most újraéled, és egy másik Szolnok megyei emberrel, egy bizonyos Nyerges vállalkozó úrral megint nyélbe üthetnek egy-egy nagyobb vállalkozást, egy-egy nagyobb beruházást. De önök ezt is elvették azoktól az emberektől, akiknek megígérték, hogy lesz 4-es autópálya. Mert nem lett. Helyette lett most egy gyorsforgalmi út, amit most próbálnak összegrundolni, most próbálják úgy megcsinálni, hogy ne legyen életveszélyes, holott minden azt mutatja, és gondoljanak csak vissza a ceglédberceli balesetre, ami már az új szakaszon volt, igaz, váltakozó forgalommal, de semmilyen biztonsági elem nem volt, ami segített volna az ott bajba jutottakon. Ilyen utakra fogják ráengedni az embereket, ez lesz az úgymond 4-es út. És hol van a 34-es út felújítása, hol van az alsóbbrendű utak felújítása? Mind-mind ígéret maradt. A másik, ami nagyon nagy probléma, nyilván Vácon nem probléma, nem probléma a Gellérthegyen, a piarista iskolában nem kell ezzel küzdeni, de a tiszabői általános iskolában, meg a karcagi gimnáziumban, meg az abádszalóki általános iskolában igenis gond a cigány-magyar együttélés. És azt is ígérték, hogy ezt is meg fogják oldani. Odaküldtek nem egy szervezetet, nem kettőt, most éppen a máltaiak vannak Tiszabőn, próbálnak rendet tenni, de egyszerűen képtelenség átgondolt, jól megfontolt és jól kialakított stratégiával rendet tenni ezeken a településeken. Államtitkár Úr! Egy dolog tisztán látszik. A Nagykunságban 2014-ben, de ’10-ben meg azt megelőzően is, sőt még Vadai Ágnesék is, mindenki jött az ígéretekkel. Aztán kormányon semmit nem csináltak meg. Ugyanez van önökkel 2014-ben, és ugyanezt játszották el 2018-ban. Nyugodtan mondhatjuk, az önök ígéretében és a Nagykunságban semmi sincs, ami új lenne a nap alatt. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Rétvári államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha csak a címét nézem a felszólalásának, hogy Nincs új a nap alatt, ezen azért elgondolkodhat a Jobbik, ha ezt önmagára értelmezi. Ugyanazokat a lejárt lemezeket sok tekintetben, nem konkrétan a felszólalásáról beszélek, hanem általában az ellenzéki pártokról, ugyanazok a lejárt lemezek kerülnek föl újra és újra, semmifajta nóvum, semmifajta innováció, semmifajta újítás nem látható az ellenzéki pártok részéről. Ez nyilván nekünk politikailag nem hátrány, de az ország számára ez nyilván nem előny, ha csak ugyanazokat a lemezeket teszik föl évről évre.A végével kezdem, tisztelt képviselő úr. A Jobbik részéről cigány-magyar együttéléssel kapcsolatos kritikával beszélni itt a parlamentben igencsak vastag bőrre utal. Hiszen a Jobbik volt az a párt [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] , amelyik azzal akart és azzal került be a parlamentbe 2010-ben, hogy cigányok és magyarok között ellentétet szított. Amikor önök még gárdaruhában jöttek ide be emlékezhet ön is erre az időszakára a Jobbiknak , akkor önök politikai tőkét akartak abból kovácsolni, hogy cigány embereket próbáltak megfélemlítésben tartani, cigánybűnözésről beszéltek, és a többi, és a többi. Emlékezhetünk a Gárda eskütételére, menetelésekre, és a többire, és a többire. Az önök pártja abból jött létre, hogy a magyar emberek gyűlöletére akartak fölülni cigányokkal szemben. És utána ön a cigány-magyar együttélés hiányáról beszél. Tiszabő esetében egyrészt ön is említette a Máltai Szeretetszolgálatot, amelynek igencsak fontos eredményei vannak ott, hiszen a Jelenlét-programjukkal évek óta ott vannak. Először csak jelen voltak a játszótereken, aztán létrehoztak egy elektronikai szétszerelő csarnokot, ahol az embereknek munkát adtak, amiből az embereknek lett bére. Aztán vettek egy kisbuszt, amivel elvitték őket a környező településekre, hogy munkát kapjanak; aztán kiürült a kisbusz, mert az emberek a bérükből már tudtak autót venni. Akkor másra fordították ezt az összeget. Lépésről lépésre, fél évről fél évre haladtak a máltaiak. Ehhez társult az államnak több milliárd forintos támogatása, hiszen Tiszabőn és Tiszaburán az iskolák, szociális intézmények fenntartását úgy adtuk át a Máltai Szeretetszolgálatnak, hogy milliárdokat tettünk mellé. Pontosan azért, hogy javulhasson az ottani nagyon hátrányos helyzetű emberek életkilátása, életlehetősége. A rendőrség külön programot indított Tiszabőn és Tiszaburán annak érdekében, hogy a közbiztonságot vissza tudja állítani. Tisztelt Képviselő Úr! Ezek a települések egy új esélyt kaptak, a teljes leszakadás helyett az újrakezdés lehetőségét képzéssel, játszótéren való jelenléttel a máltaiak részéről, és még sok minden más elemmel, amivel valóban képzésben, gondoskodásban, társadalmi segítségnyújtásban érezhető támogatást kaptak. Ha ön lekezelő a kormányzattal, mert úgy gondolja, hogy egy ellenzéki képviselőnek az a sikk, hogy ha bármit csinál a kormány, akkor azt ellenzi, legalább a máltaiaknak ezekkel az önkénteseivel ne legyen lekezelő, akik tényleg misszióból életüknek egy fontos szakaszát arra szánják, hogy Tiszabőn és Tiszaburán segítsenek az embereknek. Munkahelyteremtés. Lehet, hogy valóban van az országnak egy-két része, ahol még ez problémát jelent, de az ország elsöprő többségében pont az ellentéte, a munkaerőhiány az, ami problémát okoz. Éppen ezért jól látható, hogy a vállalatok azokat a helyeket keresik, ahol még szabad munkaerő van. Éppen ezért a kormány korábban, emlékezhet ön is, külön adókedvezményekkel segítette azokat a járásokat, jó pár tucatnyit, amelyik a leginkább lemaradó része volt az országnak, hogy a befektetők odamenjenek. Ma már szerencsére ebben többlet van, és több befektetői szándék van szinte, mint amennyi szabad munkaerő, úgyhogy ez ki tudja egyenlíteni a gazdaság beindítását, ki tudja egyenlíteni ezeken a területeken is az esetleges szociális problémákat. [[21.10]] Ön azt mondja, hogy elegük van az embereknek, és már 2014-ben és 2018-ban is elegük volt az embereknek ebből a kormányból. [[Dr. Lukács László György: Üres ígéretek!]] [[Dr. Lukács László György: Üres ígéretek!]] Nem értettem pontosan, hogy ön most velünk vitatkozik vagy a választókkal vitatkozik (Dr. Lukács László György: Üres ígéretek!), mert nagyon úgy tűnt, hogy a választókkal vitatkozott. Lehet, hogy ön szerint abban a kis buborékban, amelyben él, abban az embereknek elegük van. Nyilván a Jobbiknak is van egy szavazótábora, és azokat az embereket is ugyanúgy tiszteljük, hiszen ők juttatták be önöket ide a parlamentbe, de ettől függetlenül az emberek elsöprő többségének a Fidesz-KDNP volt az a párt, amelyet kitüntettek a bizalmukkal ’14-ben és ’18-ban is. Nem akarok szintén tanácsokat adni ellenzéki pártoknak, de ha 2010-ben, 2014-ben és 2018-ban is Európában is párját ritkító módon óriási többséget érnek el, a parlamentben kétharmados többséget érnek el a kormányzó pártok, a Fidesz és a KDNP, akkor lehet, hogy nem a választókban, és lehet, hogy nem a kormánypártokban [[Dr. Lukács László György: Szerezzünk új számítástechnikai programokat?]] , hanem lehet, hogy érdemes néha önmagukban is némi hibát keresni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Ungár Péter képviselő úr, az LMP képviselője következik: „A nyugat királynője” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nagyon szépen köszönöm, hogy államtitkár úr most már Vas megyei ügyekben is illetékes, és hogy mondjam, már szinte egészen szédülök attól, ami a biztonságpolitikától most a Nagykunságon keresztül már Vas megyéig terjedt az ön szakértelmében.Szombathely számomra egy nagyon különleges hely. Sokat jártam ott mostanában. Azt gondolom, a maga pezsgő kulturális életével, a Savaria karnevállal, a Weöres Sándor Színházzal és a nagyon jó vendéglátóipari egységeivel egy olyan kapu Európa felé, amely talán Magyarország egyik legélvezetesebb megyei jogú városává teszi. Nagyon jó ott lenni, többször töltöttem ott is az éjszakát, de néha nagyon nehéz elmenni onnan, például mint az előző héten, amikor a nagyobb esőzések voltak, ugyanis egy nagyobb esőzés miatt a Zanati úti aluljáró megtelik vízzel, emberek kocsijait kell onnan elvontatni, és emberek nem tudják elhagyni a fő bekötőúton keresztül a várost. Az a helyzet, hogy az előző rendszerben a hetvenes évek közepén nyerte el a mai formáját ez az aluljáró. Azóta volt már szocialista vagy fideszes vezetése a városnak, nem tudtak változtatni azon, hogy esőzésekre így reagált, továbbá a csatornával, illetve a csapadék elvezetésével jelentős gondok vannak. Ismételten most, 2018-ban Magyarországon, egy nyugat-magyarországi megyei jogú városban a csatornázás és a csapadék elvezetése jelentős gondot jelent. Továbbmegyek, a járdák állapota tulajdonképpen az egész városban tragikus, de ez leginkább a családi házas övezetekre igaz, azokra az övezetekre, ahol babakocsival közlekednek nagyon sokan. Itt tudom mondani a Százhold városrészt vagy Gyöngyöshermánt. Itt babakocsival vagy kerekesszékkel szinte lehetetlen közlekedni. Olyan a járda ezeken a területeken, ami még a foltozott módot sem nyeri el. A parkolási problémák egy olyan dolog lesz, amit valószínűleg egy későbbi napirend utániban fogok tudni felvetni, de szintén nem megoldottak Szombathely megyei jogú városban. Szombathelyet méltán nevezik a nyugat királynőjének, nagyon sokan vagyunk, akiknek a lelkünkben egy különleges helyet tölt el, mégis azt kell mondanom, a fideszes városvezetés, illetve az a Hende Csaba, aki ismételten itt ül és szaggatja az istrángot, hogy felszólalhasson választókerületéről, semmilyen szinten nem dolgozott azért, hogy a csapadékelvezetés és a járdázás megoldott legyen ebben a városban. Nagyon remélem, hogy erre is kielégítő választ fog tudni adni államtitkár úr. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönjük. Államtitkár úr, próbálkozzon meg mai utolsó parlamenti feladatával, hogy válaszol erre a feladványra! [[Derültség.]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Képviselő úr a képességeim határait feszegeti valóban [[Derültség.]] [[Derültség.]] , de mindennel megpróbálkozom.Valóban, Szombathely igencsak kiemelkedő turisztikai célpont, nemcsak önnek, hanem sok másnak is. Nem tudom pontosan, hogy a 2017. évi 136 282 vendégéjszakából ön mennyit tudhat magáénak (Derültség.), de biztos, hogy nem azt a 17,5 százalékot, amelyben a külföldiek is meglátogatják Szombathelyet, tehát valóban közkedvelt, sokak által látogatott, nemcsak a karnevál idején, hanem máskor is. Egyébként a legnépszerűbb helyszín, amit meglátogatnak az odalátogató turisták gondolom, ön is járt ezekben , a fedett uszoda és termálfürdő, a második a csúszdapark, ahova 70 ezren mennek el, de a környékbeli Kámoni Arborétumba is 19 ezren elmennek, ez a harmadik legnépszerűbb látnivaló a környéken. Ami az utakat illeti, az elmúlt időszakban a közlekedésfejlesztési beruházások terén az M86-os gyorsforgalmi autóútnak épült meg a Győr és Szombathely közötti szakasza. Ez azért volt fontos, mert Szombathelyet be tudta kapcsolni az országos gyorsforgalmi úthálózatba. 2018 tavaszán az M8-as autóútnak épült meg Körmend és Rábafüzes között egy fontos szakasza, valamint a 86-os számú főútnak Szombathely és Egyházasrádóc között is egy kétszer kétsávos bővítése, ami hasonló a Vác és Budapest közötti kétszer kétsávos bővítéshez. A vasúti közlekedésben is szintén Szombathely és Zalaszentiván között volt egy felújítás, valamint hat darab modern, alacsonypadlós, klimatizált motorvonat is érkezett ezekre a szakaszokra. [[Ungár Péter: És a csatorna? Derültség.]] Ezekről a közlekedési fejlesztésekről tudok beszámolni önnek, tisztelt képviselő úr. Bízom benne, hogy a belterületi utak tekintetében is hiszen amire ön célzott, szerintem az egy belterületi út, ami nyilván nem kormányzati hatáskör, hanem az önkormányzat lehetősége érezhető előremozdulás lesz, és akkor mindenki még szívesebben megy Szombathelyre. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönjük a választ, amely a jelenleg elnöklő képviselőben azon emlékeit hozza elő, hogy ő viszont sorkatonai szolgálatát tölthette 365 vendégéjszaka-hosszan annak idején Szombathelyen [[Derültség.]] [[Derültség.]] , és erről szóló élményeit nem a parlament nyilvánossága előtt kívánja megosztani. (Derültség.)Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk ezzel. Megköszönve munkájukat, az Országgyűlés szerdán reggel 9 órakor folytatja az ülését. Az ülésnapot bezárom. Jó estét, jó éjszakát mindenkinek!