[[A teremben lévők közül néhányan felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét.]] Köszöntöm képviselőtársaimat. Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 17. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Szilágyi György jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri mai napunkat. A mai napon napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat, ezt követően 12 óra 15 perctől 13 óra 45 percig a kérdésekre, majd 13 óra 45 perctől 14 óra 45 percig az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor, végül a napirend utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés munkáját. Első napirend előtti felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, a DK részéről: „Az újpestieknek is jár saját kórház” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Értem én, hogy ez a kormány a Honvédkórház helyére is stadiont emelne, de a kórházak és az egészségügy iránti ellenszenvük most már kezd betegessé válni. Az újpesti kórház felújítása 2010-ben fejeződött be. Önöknek nem kellett felépíteniük, nem kellett felújítaniuk, megtettük mi. Önöknek csak hagyniuk kellett volna, hogy a kórház működjön, de 2012-ben bezárták, egy frissen felújított kórházat, az újpestiek utolsó lehetőségét a kórházra. Ha ma egy újpesti balesetet szenved, gyors ellátásra van szükség, akkor legközelebb a zsúfolt Honvédkórházba tudják vinni, arra a sürgősségire, ahol orvos- és ápolóhiány miatt már most is vészesen alacsony a kapacitás. Az elmúlt hetekben az is megtörtént, hogy hét végén már sürgősségi esetet sem tudtak fogadni. Kalandos történet az Árpád Kórház fideszes, cél és értelem nélküli bezárása, hiszen évekre magára hagyták utána az épületet. Később hirtelen azt hazudták, hogy hajléktalanszállót csinálnak belőle beteg, idős, önellátásra már képtelen otthontalanok számára. Aztán, ahogy a hajléktalanokból is ellenség lett, most már azt mondják, hogy munkásszálló lesz belőle. Én nem vonom kétségbe, hogy a kivándorló magyarok helyére érkező külföldi vendégmunkásoknak szállást kell adni a bevándorlás elleni harc jegyében, de nem lehetünk biztosak abban, hogy ez a terv egyáltalán igaz. Már csak azért sem, mert egy évvel ezelőtt még a fideszes önkormányzat határozatban is tiltakozott az ellen, hogy miközben éppen a betelepítés zászlóvivője, ki tudja, hogy a hajléktalanszállóból munkásszálló lett az évek alatt, mármint a hazug terveikben, úgy lehet, hogy ez még a végén panzió, szálloda vagy valami ehhez hasonló lesz a fideszes oligarchák kezében. Az önök egészségügyért is felelős miniszterétől tudjuk, hogy évente 24 ezer ember hal meg azért, mert ugyan megmenthető lenne, de nem kap megfelelő ellátást. Lehet, hogy ez az embertelen cinizmus áll a döntésük mögött, hogy ez a szám kisebb lesz, ha a betegek el sem jutnak a kórházig? Önökből már mindent kinézek, de abban biztos vagyok, hogy az egyik legsúlyosabb, hazánk népe ellen elkövetett fehérgalléros bűncselekmény, ha az ember egy életen át dolgozik, de amikor bajban van, amikor a legkiszolgáltatottabb, amikor orvosi ellátásra van szüksége, akkor nincs orvos, nincs ápoló, nincs műszer, nincs semmi. Tisztelt fideszes Képviselők! Az újpestiek keresetének harmada már tizedik éve az önök által elfoglalt állam zsebében landol minden hónapban, és Újpesten kórház még sincs. Tudom, hogy önöknek nem kell aggódniuk, önök megkapják a VIP-ellátást, nem kell várniuk vizsgálatokra, műtétekre, semmire, én viszont nem a magam nevében beszélek itt, hanem az újpestiek hangján. Az újpestieknek nincs VIP-ellátásuk, nincsenek előjogaik, de nincs egy nyamvadt kórházuk sem, ahol legalább esélyük lenne arra, hogy ha bajban vannak, gyógyuláshoz jussanak. Mi nem fogjuk elfogadni, hogy az egykori négy kórházunkból ma már egy sincs meg. Nem fogjuk elfogadni, hogy egy frissen felújított kórházat vett el tőlünk a kormány, a fideszes kormány. Bármit is hazudnak, hogy mi lesz a helyén, akkor sem fogjuk elfogadni, hogy nincs kórházunk. Lehet hajléktalanszállót építeni, támogatni fogjuk, lehet munkásszállót építeni, azt is támogatni fogjuk, de itt nem erről van szó. Újpestet nem lehet kórház nélkül hagyni, önöket erre senki nem hatalmazta fel. Az önök helyi polgármestere akkor képviselné az újpestieket, ha végre kiállna értük, a kórházukért, és nem csak sportosnak titulált fideszes magánmutyizást folytatna önökkel, és a kórházügyben pedig cserben hagyja az újpestieket. Újra kell nyitni a kórházat, újra kell indítani a traumatológiai osztályt, az intenzív osztályt, a labort, újra egészségügyi ellátást kell vinni Újpestre. Nem akarjuk mi átélni, hogy milyen az, amikor kórház híján, mondjuk, a Honvédkórház sürgősségijére szállítanak minket, ahol azt mondják, hogy kapacitás híján nem tudnak minket ellátni. Mi, újpestiek azt követeljük, hogy vonják vissza azt a kormányhatározatot, amely munkásszállót csinált a kórházunkból. Vonják vissza, adják vissza azt, amit elvettek, nyissák ki újra az Árpád Kórházat, szervezzenek végre tisztességes ellátást, mert az újpestieknek jár a saját kórház! Ha erre nem képesek, mondjanak le! De mielőtt válaszolnak, egy pillanatra se felejtsék el, önök itt nem Varju Lászlóval, az egykori nagyüzemi munkással, a bányásszal beszélnek, Újpest országgyűlési képviselőjéről van szó [[Németh Szilárd István: Csillebérc! Közbeszólások, derültség a kormánypártok soraiban.]] dolgos újpesti apákkal, gyermekeikért aggódó anyákkal, újpesti nagymamákkal és nagypapákkal, Újpest népével. Én értük vagyok itt, és amikor önök majd reagálnak, ne felejtsék el, hogy az újpestieknek reagálnak. Várom válaszukat. Köszönöm szépen. [[Taps a DK és az MSZP soraiban.]]
Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a válaszadásra a lehetőséget.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt sem felejthetjük el önről, hogy ön azért mégiscsak a Gyurcsány-kormányok egyik aktív politikusa volt, ottani államtitkár volt. Ön igyekezett erről a korszakról elfelejtkezni, de az újpestiek szerintem emlékeznek arra az időszakra, amikor Magyarország volt az egyetlen ország az összes OECD-ország között, amikor ön államtitkár volt, amikor Gyurcsány Ferenc miniszterelnök volt, ahol csökkent az egy főre jutó egészségügyi kiadások száma Nem volt még egy ilyen ország, csak az önök által akkor irányított Magyarország volt az az OECD kimutatása szerint, ahol csökkent az egészségügyre fejenként fordított összegek száma, miközben 2010 óta, mióta önök ellenzéki oldalon vannak, azóta a 7. legnagyobb arányban nőtt. [[Gréczy Zsolt: Lesz kórház, vagy nem lesz kórház?]] Az önök idejében egyedül csökkent, a Fidesz-KDNP-időszakban a 7. legnagyobb arányban emelkedett. Ez annak is köszönhető, tisztelt képviselő úr, hogy önök elvettek az egészségügyből is, Újpesten is és mindenhol máshol is, összesen 600 milliárd forintot, önök felszámoltak Újpesten és országszerte összesen 16 ezer aktív ágyat. [[Varju László: Ti zártátok be a kórházakat!]] Ön most új aktív ágyakat ígért Újpesten is és máshol is, képviselő úr [[Varju László: Melyiket hagyjátok meg?]] új ágyakat ígért az a politikus, aki annak a kormánynak volt az államtitkára, amelyik a magyar emberektől, a magyar betegektől 16 ezer aktív ágyat elvett, és mindemellett pedig 6 ezer egészségügyi dolgozót el is bocsátott. [[Gréczy Zsolt: Most zárt be a gyermek sürgősségi!]] Miközben ön most azt mondja, hogy kevés a Honvédkórházban az orvos vagy az ápoló, aközben önök 6 ezer orvost és ápolót bocsátottak el, csak azért, mert az IMF-től vagy máshonnan a barátaik, ismerőseik, tanácsadóik azt mondták, hogy éppen el kell bocsátani ezeket az embereket. Az ön aggodalma nem valós, tisztelt képviselő úr, azt csinálja, amit László Imre képviselőtársa ezelőtt egy héttel, fel vannak osztva önök között a kerületek, mindegyik kerület nevében majd fölszólalnak önök a következő hetekben még az önkormányzati választásokig [[Varju László és Gréczy Zsolt közbeszól.]] és ki-ki elmondja, hogy milyen szép ígéretei vannak a saját kerületében az egészségügyi ellátásra, miközben a saját időszakukban nem nyitottak, tisztelt képviselő úr, hanem zártak. [[Varju László: Ti zártátok be a kórházakat!]] Bezárták a svábhegyi gyerekkórházat, tisztelt képviselő úr, akkor ön nem szólalt föl, hogy újra kellene nyitni. [[11.10]] Bezárták indoklás nélkül az Országos Pszichiátriai és Neurológiai Intézetet. [[Gréczy Zsolt: Nyitjátok újra, vagy mi lesz?]] Ön, tisztelt képviselő úr, akkor nem szólalt fel államtitkárként, hogy meg kellene őrizni vagy újra kellene nyitni. Önök az óriási szakmai presztízsnek örvendő Szabolcs utcai kórházat, ahova nyilván Újpestről is páran azért átjártak, gondolom, bezárták. [[Varju László: Mi lesz az újpesti kórházzal?]] Az OPNI is egy országos intézet volt, bezárták, de ön akkor nem szólalt fel, hogy nem kéne bezárni vagy újra kéne nyitni. Ön beszélt szintén édesanyákról. Az édesanyák számára [[Németh Szilárd István: Schöpf-Merei!]] Budapesten és nemcsak Budapesten, hanem egész Közép-Magyarországon egy óriási biztonságot jelentett [[Varju László: Mi lesz az újpesti kórházzal? Melyiket nyitjátok meg?]] hogy ha bármi komplikáció van a szülés környékén, akkor a Schöpf-Merei Ágost Kórházba és Anyavédelmi Központba el tudtak menni. Ma már nem tudnak elmenni. [[Gréczy Zsolt: Miért nem nyitjátok meg?]] Nekem is több ismerősöm volt, akinél egy kórházban elkezdődött a szülés, és amikor komplikáció volt, átvitték oda, és ennek köszönhető [[Gréczy Zsolt: Nyisd meg!]] [[Gréczy Zsolt: Nyisd meg!]] [[Gréczy Zsolt: Miért nem nyitjátok meg?]] Nekem is több ismerősöm volt, akinél egy kórházban elkezdődött a szülés, és amikor komplikáció volt, átvitték oda, és ennek köszönhető (Gréczy Zsolt: Nyisd meg!) több gyermek egészsége. (Gréczy Zsolt: Nyisd meg!) Önök pedig, amikor ön államtitkár volt, az önök politikai csapata egy az egyben bezárta. (Gréczy Zsolt: Miért nem nyitjátok meg?) Az újpesti ellátásról, tisztelt képviselő úr: amikor önök 2010 előtt kormányon voltak, először is lett volna egy terv, egy manuális tömbnek a kialakítására. Önök ezt a pénzt onnan elvették, és belerakták a 4-es metró építésébe. Tudjuk, hogy a legnagyobb korrupciós ügy Magyarország történetében és nem mi mondjuk, hanem az OLAF a 4-es metró ügye. [[Varju László: Ehhez az újpesti kórháznak mi köze van?]] És önök az újpesti emberek egészségügyi ellátásának fejlesztési pénzét elvették a tervek ellenére, és odarakták a legnagyobb korrupciós ügyükbe, ami talán lehet, hogy Közép-Európában is a legnagyobb korrupciós ügy. [[Gréczy Zsolt: Nem vetted észre, hogy az ügyészség megszüntette a nyomozást?]] Mert önöknek akkor az volt a fontos, hogy onnan pumpálják ki a közpénzt. Önök 173 ágyat szüntettek meg Újpesten, tisztelt képviselő úr. Ön, aki most felszólal, hogy több ágyra van szükség [[Varju László: Bezártátok a kórházat!]] az önök kormányzása alatt a szülészet-nőgyógyászattól elvettek 55 ágyat. [[Gréczy Zsolt: Ti zártátok be! Indoklás nélkül bezártátok!]] Az urológiai osztálytól önök elvettek 30 ágyat, a belgyógyászatról önök elvettek, tisztelt képviselő úr, 60 ágyat. [[Varju László: A Fidesz egy kórházbezáró kormány!]] És ön most itt feláll a parlamentben [[Varju László: Kórházbezáró kormány!]] és azt mondja, hogy több aktív ágyra lenne ott szükség. Önök elvettek a TVK-n keresztül 899 millió forintot ettől a kórháztól, ha megnézzük éves szinten. Ha pedig 2010-ig összeadjuk, hogy mit vontak el az újpesti betegellátásból [[Gréczy Zsolt: Lesz kórház Újpesten? Mondd már ki!]] azt láthatjuk, hogy 3,5 milliárd forintot vontak ki. Ezzel állították olyan pályára a kórházat, hogy egyre kevésbé tudjon [[Varju László: Olyan pályára, hogy nincs kórház Újpesten!]] gazdálkodni, tisztelt képviselő úr. Ezzel szemben mi az „Egészséges Budapest” programban pontosan sok-sok száz millió forintot, félmilliárd forintot újpesti szakrendelő fejlesztésére, egynapos sebészetre, informatikai fejlesztésre fordítottunk. [[Varju László: Még a Honvédkórházban sincs sürgősségi ügyelet!]] Én magam voltam ott, körbejártam az ottani szakrendelő-vezetővel, hogy szintről szintre milyen fejlesztések fognak megvalósulni. [[Gréczy Zsolt: Lesz kórház Újpesten vagy nem?]] Tehát míg önök, tisztelt képviselő úr, 3,5 milliárd forintot elvettek [[Gréczy Zsolt: Lesz kórház Újpesten?]] osztályokat zártak be azzal, hogy aktív ágyakat vontak el, és csökkentették folyamatosan a támogatást [[Varju László: Lesz kórház Újpesten?]] mi ezzel szemben fejlesztjük az újpesti ellátást [[Varju László és Gréczy Zsolt folyamatosan ismétlik: Lesz kórház Újpesten vagy nem?]] fejlesztjük egynapos sebészettel és sok minden mással is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Képviselőtársaim! Államtitkár úr, véget ért a felszólalási lehetőség! [[Dr. Rétvári Bence: Óvoda! Elvettétek! Gréczy Zsolt: Ti zártátok be! Dr. Rétvári Bence: Elvettétek! Gréczy Zsolt: Tehát nem lesz. Köszönjük.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kocsis-Cake Olivio képviselő úr: „A Környezetvédelmi Világnapról!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A mai napirend előtti felszólalásomban a környezetvédelmi világnap alkalmából szeretnék a hazai környezetvédelemről beszélni.Bár tudom, hogy a Fidesz szerint a klímaváltozás egy Soros György által kitervelt összeesküvés, az elmúlt hetekben csak ez dőlt a Fidesz-közeli jobboldali médiából. Ott volt a Hír TV-ben, amikor a diákok klímatüntetésével kapcsolatban csak Soros Györgyöt látták. Aztán a fideszes M1 éjjel-nappal arról beszélt, hogy a német közéletet azért uralja a környezetvédelem, hogy ne kelljen a menekültekről beszélni. És sorolhatnám a Fidesz-közeli média hozzáállását ehhez a témához. Gulyás Gergely miniszter úr nemrégiben azt mondta: jobboldali újságírónak lenni önmagában morális fölényt jelent. Én ezek alapján azt gondolom, hogy a klímaváltozást egy összeesküvés-elméletnek beállítani elég komoly morális mélységet jelent. De lássuk, hogy a Fidesz-kormány mit tett a környezetvédelemért! Elsőként megszüntette a környezetvédelmi minisztériumot. Helyette az Agrárminisztériumon belül két, környezetügyért felelős helyettes államtitkár dolgozik. Az a helyzet jelenleg, hogy a kormányban a környezetvédelem súlytalan, kormányzati képviselet nélküli és egyáltalán nincs gazdája. Az elmúlt kilenc évben a különböző fejlesztések során sikerült komoly környezetpusztításokat végezni. Én is elég sokat beszéltem itt a tisztelt Házban a Kossuth téri fák elpusztításáról, a Városliget beépítéséről, a Római-part felett lebegő fenyegetésről, vagy a nádas, a fák, illetve a zöldfelület kiirtásáról a Balaton körül. Persze, az illetékesek szerint mindegyik szabályos és törvényes volt; a forgatókönyv ugyanaz. Jelenleg a magyarországi természet legnagyobb ellensége a Fideszen kívül a kiemelt beruházási törvény. Ha a Fidesz-kormány gazdasági, politikai hasznot remél valamilyen beruházástól, akkor szívfájdalom nélkül pusztítja el a természetet. A legtöbb esetben nem lehet megvédeni a környezetet, mert a kiemelt beruházási eljárásból kiiktatják annak lehetőségét, hogy a betonlobbin kívül más szereplők véleménye is megjelenjen. De külföldön sem védi a Fidesz a magyar környezetet, ezzel együtt a magyar emberek egészségét. Nemrég Brüsszelben inkább a német autógyártó cégek érdekeit védték. Ugyanis a kormány nem támogatta, hogy az egyébként a magyar adófizetők pénzéből jól kitömött, nagyon nyereséges autógyártókat arra kényszerítsék, hogy környezetkímélőbb autókat gyártsanak. Csak hogy lássuk, mi ennek a jelentősége: a Nemzeti Népegészségügyi Központ szerint Magyarországon évente 8-10 ezer ember korai halálához vezet a légszennyezettség. Tisztelt képviselőtársaim, 8-10 ezer magyar emberről beszélünk. Ezenfelül a fideszes EP-képviselők nem szavazták meg az egyszer használatos műanyagok betiltásáról szóló EU-s jogszabálytervezetet sem. Tisztelt fideszes képviselőtársaim, tudják, hogy már az ivóvízben is mikroműanyag van? Vagyis a csapból, a magyar csapból nemcsak a kormánypropaganda folyik, hanem a mikroműanyag is. Ennek nagy részét a PET-palackok, nejlonzacskók adják. Önök szerint ez így rendben van? Miért nem szavazták meg ezt a jogszabálytervezetet? Az sincs rendben, hogy 2010 óta egyetlen szélerőművet sem engedélyezett a kormány, ami példátlan Európában. A napelemekre, hőszivattyúkra pedig büntetőadókat vetettek ki. Ráadásul Brüsszelben azért lobbiztak, hogy megakadályozzák, hogy az EU vissza nem térítendő támogatást adhasson a magyar családok energiahatékonysági korszerűsítési beruházására. Ehelyett az állam magára költi ezt a pénzt, nyilvánvalóan jó kis közbeszerzési pályázatokon keresztül. Tudjuk, hogy kik nyerik el ezeket a közbeszerzéseket. Közben pedig belerángatták az országot a legnagyobb környezeti kockázatú beruházásba, Paks II.-be, ami az Oroszország irányában meglévő kiszolgáltatottságunkat csak növeli. Ez elég siralmas kép. Ezzel szemben mit ajánl a Párbeszéd programja? A fenti tömeges környezetpusztításnak azonnal véget fogunk vetni, és lesznek következményei a pusztításnak. Teljes körű környezetvédelmi minisztert nevezünk ki, önálló zöldombudsmant hozunk létre, melynek személyére a civil szervezetek tehetnek jelölést, ezzel biztosítva a civil kontrollt. A magyar családoknak energiahatékonysági korszerűsítési programot fogunk beindítani, amivel kevesebb lesz a rezsiköltségük és a lakásuk megújul. „Zöld Magyarország” útitervet indítunk be, melynek keretében százezer új zöld magyar munkahelyet teremtünk, és Brüsszelben is mindig a magyar emberek egészségét, a magyar környezetet fogjuk védeni önökkel szemben. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönjük, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt hiszem, amikor ilyen terveket ön megpróbál nekünk elmondani, felolvasni, ez álom és mese marad [[Németh Szilárd István: 6 százalék!]] még egypár éven keresztül. Ha ezeket a választási eredményeket látjuk, akkor biztos vagyok benne, hogy önöknek van még jó pár évtizedük, hogy esetleg ahhoz a kormányrúdhoz hozzájussnak. A környezetvédelmi világnap több mint 40 éve létezik már, 1972. június 5-én Stockholmban az „Ember és bioszféra” címmel megrendezett ENSZ környezetvédelmi világkonferenciája nyilvánította ezt a napot a nemzetközi környezetvédelmi világnappá. [[11.20]] A környezetvédelmi világnap célja, hogy széles körben felhívja a figyelmet a környezetszennyezés következményeire, elősegítse az együtt gondolkodást és a közös cselekvést, valamint terjessze a fenntartható fejlődés eszméjét. Kormányzati célkitűzésünk, hogy hazánk az észszerűbb természeti erőforrások felhasználása felé haladjon. A környezetügy ennek katalizátora lehet. A célok elérésében meghatározó szerep jut a környezettudatos szemlélet és gondolkodásmód erősítésének. Mindezt szolgálják többek között azok a programok, amelyekben az Agrárminisztérium és háttérintézményei aktív szerepet vállalnak. Engedje meg, képviselő úr, és engedjék meg tisztelt képviselőtársaim is, hogy néhány programot ajánljak az önök figyelmébe, hogy melyek azok, amelyek a tudatos környezetneveléssel és a környezettudatos fenntartással foglalkoznak. Ilyen például az Ökoiskola-program. Jelenleg hazánkban már 997 ökoiskola működik, ebből 429 iskola rendelkezik az örökös ökoiskola címmel. Ennek köszönhetően a magyar diákok több mint negyede ökoiskolában tanul. A tárcánk fenntartásában működő 62 szakképző iskola közül 49 ökoiskola, 12 pedig az örökös ökoiskola címet viseli. Egy kivétellel valamennyi iskolánk rendelkezik ezzel a minősítéssel. Egy másik program a Zöldóvoda-program. A programot tárcánk irányítja és működteti, a szakmai támogató pedig az oktatásügyért felelős tárca. Kiemelkedő jelentőségű az óvodai környezeti nevelés, amelynek gyakorlatát külföldön is nagy elismerés övezi. A magyarországi zöldóvodák hálózatának jelenleg 945 zöldóvoda a tagja, ebből 160 az örökös zöldóvoda minősítő cím birtokosa. Tárcánk felkérése és megbízása alapján országosan húsz bázisóvoda segíti a program megvalósítását. Egy következő program, a „Ments meg egy kertet” programunk keretében az agrártárca 2016 óta évente meghirdeti a tárca által fenntartott agrárszakképzési intézmények számára a „Ments meg egy kertet” programot, amelyben egy-egy elhanyagolt kert gondozásával vesznek részt az iskolai csapatok, amelyek idős embereknek, általános iskoláknak, óvodáknak, idősotthonoknak segítenek a kertjük gondozásában. A BISEL-program keretében diákcsoportok egyszerű módszerekkel határozzák meg a vízfolyások minőségét, ökológiai állapotát a vízben élő, szabad szemmel is látható gerinctelen élőlények vizsgálatával. A program 2001-ben indult Magyarországon a környezetvédelemért felelős tárca felügyeletével, majd 2015-ben megújult a „BISEL gumicsizmás természetvédelem” nevű programmal. Célunk, hogy a programban részt vevő csapatok jobban megismerjék a vízfolyások élővilágát, az élőlények és környezetük közötti kölcsönhatásokat, és ezen keresztül még felelősebb, elhivatottabb környezetvédőkké váljanak. Iskolakert-program, iskolakert-fejlesztési program. 2018 őszén az Agrárminisztérium az Iskolakertekért Alapítvánnyal, a Nemzeti Agrárgazdasági Kamarával és a Váci Egyházmegyei Karitásszal közösen alakította ki a pályázati rendszert új iskolakertek létrehozására, valamint a meglévő iskolakertek támogatására, továbbfejlesztésére. A program nagy érdeklődést váltott ki a közoktatási intézmények részéről. A program indításaként az Iskolakert-alapprogram keretében ötven iskolakert készült el, illetve fejlődhetett tovább. Tisztelt Képviselőtársam! Mondhatnám még a „Fűts okosan!” programot, amiről a parlamentben már számtalan alkalommal adtunk választ az önök kérdéseire. Ugyanilyen nagyon fontos a „Maradék nélkül” program, a megmaradt élelmiszerek elhelyezése, felhívni a figyelmet arra, hogy minél kevesebb olyan élelmiszert állítsunk elő, amely hulladékba kerül. Ennek a tudatos oktatása, nevelése és nem utolsósorban a figyelemfelhívása is szerepel a programunkban. Tehát azt hiszem, megállapítható, hogy azok a programok, amelyeket mi a minisztérium keretében futtatunk, támogatunk, mind a környezettudatos nevelésnek, a fiatalok környezettudatos gondolkodásmódjának az erősítésére szolgálnak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Csárdi Antal képviselő úr: „Nincs több időnk, most kell cselekedni!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nem számít újdonságnak, hogy a Fidesz a környezetünkre csak mint feláldozható erőforrásra tekint. A kormánypártok a multinacionális cégek érdekében feláldoznak mindent, kizsákmányolják a magyar dolgozókat, alacsonyan tartják a béreiket, és helyrehozhatatlanul károsítják a környezetet. Ha a tiszta levegő vagy a német autógyárak profitja között kell választani, a kormány a gyárakat választja. Ha a balatoni erdők vagy nádasok élővilága és Mészáros vagy Tiborcz ingatlanberuházásai között kell választani, akkor a kormány mindig az ingatlanberuházások mellé áll. Azt gondolom, hogy ez nagyon beszédes. Ugyanakkor még a sokat látott zöldeket is meglepi, hogy a Fidesz nem egyszerűen elszabotálja a klímaváltozás elleni küzdelmet, de még büszke is rá. Nem lehet másképp értelmezni ugyanis, hogy a fideszes propaganda újabban előszeretettel beszél arról, hogy a klímaváltozás csak valamiféle kitaláció, a klímavédelemért fellépő civilek és politikusok pedig háttérhatalmi érdekeket szolgálnak. Azt gondolom, egy nagyon vékony határ választ el attól, hogy a kormánypropaganda elkezdjen beszélni a laposföldelméletről és elkezdje terjeszteni azt. Azt gondolom, jól látható, hogy nem érdekli önöket a tudományos konszenzus, ami szerint tíz-tizenkét évünk van, míg olyan fordulóponthoz érkezünk, ahonnan már nincs visszaút. Nem érdekli önöket, hogy több millió ember a világ minden pontján ugyanazért tüntet: politikusok, vegyétek már észre, hogy nincs több időnk, most kell cselekednünk! Tisztelt Országgyűlés! Az a fajta klímaváltozást tagadó hozzáállás, amit a Fidesz ma képvisel, tarthatatlan és veszélyes. Hogy értsék, miről beszélek, hadd mondjam el úgy is, hogy ez veszélyes. Ugye, emlékeznek?! Azt gondolom, ez az, ami igazán veszélyes. Őszintén érdekelne, mennyi bizonyíték kell még a tisztelt kormánypárti képviselőknek, hogy felismerjék, a klímaváltozás történik, itt van, hatásai mindannyiunkat elérnek. Az önök padsoraiban ül az a Jakab István, aki egyben a Magosz elnöke is, és aki a tavaszi rekordszárazság, majd a mostani rekordesőzések után is elmondta megjegyzem, nagyon helyesen , hogy ezek mind-mind a klímaváltozáshoz kapcsolódnak, és ezekre a hatásokra bizony tartósan fel kell készülni. De ajánlom figyelmükbe a köztársasági elnök urat is, aki a múlt héten éppen Bécsben vett részt egy klímacsúcson, miközben az önök propagandistái különböző fórumokon azt fejtegették, hogy a klímaváltozás csak valamiféle imperialista trükk. Szintén ezzel egy időben történt egyébként az is, hogy Szijjártó Péter ismét egyértelművé tette, a környezetvédelemnél fontosabbak a német autógyárak, és hogy amíg a Fidesz van hatalmon, ez így is marad. Lehet és kell is, hogy vitáink legyenek arról, milyen országot, milyen társadalmat szeretnénk, ez a politika természetes velejárója. De amit önök tesznek, amikor a klímaváltozást tagadják, az azt kiváltó okokat pedig ahelyett, hogy megszüntetnék, még szaporítják is, nos, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, önök akkor bűnt követnek el a magyar emberek és általában az egész bolygó ellen. Hamarosan megismerjük a jövő évi költségvetést, s akkor viszonylag pontos képet fogunk kapni, hogy milyen prioritások mentén képzeljük el Magyarország jövőjét. Amit ebben a környezet- és klímavédelemről írnak, az lesz az önök bizonyítványa arról, hogy képesek-e a saját meggazdagodásukon kívül bármit is tenni ezzel az országgal. A klímaváltozás megállításáért és már a meglévő hatásokhoz való alkalmazkodásért fizetnünk kell, azokat a múltbeli bűnöket kell megfizetnünk, amit elkövettünk akkor, amikor a gazdasági növekedést teljes mértékben alárendeltük a társadalmi és környezeti szempontoknak. A mai autóipari termelékenység árát a gyermekeink és az unokáink fogják megfizetni. S azt gondolom, ha már itt tartunk, hogy az elmúlt években folyamatosan növekvő szén-dioxid-kibocsátásért, a kiirtott zöldterületekért, az atom- és szénenergia erőltetéséért mindenki fizetni fog. Most még képesek vagyunk arra, hogy a sorsunkat saját kezünkbe vegyük, most még meg tudjuk hozni a szükséges döntéseket, hiszen pontosan tudjuk, mit kell tennünk, hogy megfékezzük a klímaváltozást. Ma már csak az a kérdés, hogy a kormánypárti padsorokban meglesz-e a kellő józanság ehhez, végül elhiszik-e a saját propagandistáiknak, hogy a klímaváltozás nem is valóságos. Sajnos, ebben az esetben egyetlen védekezési eszközük az alufólia-sisak lesz. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Cseresnyés Péter államtitkár úrnak adom meg a válasz lehetőségét.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársam! Nem kevés érzelemtől vagy indulattól fűszerezett hozzászólásához nehéz érdemben nyilatkozni, ha azt a stílust akarom követni, mint amit ön tett a felszólalása során. De ha abban a stílusban akarnék válaszolni, talán bevezető mondatként el lehetne mondani, hogy önök követnek el óriási bűnt akkor, amikor ilyen felszólalásokkal vagy ilyen megnyilatkozásokkal megpróbálják félrevezetni az embereket, megpróbálják félrevezetni a közvéleményt, mert egyetlenegy fideszes politikus szájából sem hangzott még el a klímaváltozás tagadása. Ezt önök próbálják mások szájába adni, és saját magukkal vitatkoznak akkor, amikor egy állítást megfogalmaznak, más szájába adják, és nekiállnak ezzel vitatkozni. Szerintem erre az emberek nem vevők, bizonyítja ezt az az eredmény is, amit a legutóbbi választás alkalmával sikerült önöknek elérniük. De térjünk vissza a tényekre! Szeretnék fölsorolni nem először és úgy látom, nem utoljára ebben a parlamentben néhány olyan adatot és néhány olyan tényt, amely amellett szól, hogy a magyar kormány nagyon fontosnak tartja a klímaváltozás elleni küzdelmet, prioritást szán ennek a területnek, és mindent megtesz annak érdekében, hogy a kezünkben lévő eszközöket maximálisan ki tudjuk használni, és mindent meg tudjunk tenni, ami ránk hárul ebben a feladatban, ezen a területen. Először is szeretném leszögezni, hogy a 2016. évi párizsi megállapodásban a kötelezettséget vállaló 195 ország azt rögzítette, hogy a Föld légkörének felemelkedését 2 Celsius-fok alatt tartja az iparosodás előtti mértékhez képest. [[11.30]] Ebben a kormány elkötelezett, és számtalan intézkedést hozott, annak ellenére, hogy tisztában vagyunk azzal, hogy nem csak rajtunk múlik, hisz egy globális gazdaság részesei vagyunk, és nem nagy részesei vagyunk ennek a globális gazdaságnak. És azzal is tisztában van a kormány, hogy a Kárpát-medence a legérzékenyebb területek közé tartozik, ezért is tartjuk nagyon-nagyon fontosnak a klímavédelmet. Nézzük akkor, hogy mit tettünk ennek érdekében! Néhány példát szeretnék csak felsorolni, mert öt perc nem elég arra, hogy ezt megtegyük. A magyar üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2016-ban még úgy is jócskán alatta marad a válság előtti szintnek, hogy a GDP már 2014-2015-ben felülmúlta a válság előtti gazdasági teljesítményt. Ez az adat is bizonyítja azt, hogy sokat tettünk abban az öt-hat évben, tehát 2016-ig, ami a mi kormányzásunk idején e területen ránk esett. Az egy főre jutó éves magyar szén-dioxid-kibocsátás pedig közel 2 tonnával volt kisebb ebben az időben, mint az EU 28 tagállamok átlaga. [[Tordai Bence: Minden évben nőtt…]] Tehát jelentős intézkedéseknek kellett bekövetkeznie, és intézkedések voltak annak érdekében, hogy ezt az értéket fenn tudjuk tartani. Magyarország 2013-ban 10 százalékos energiamegtakarítást és 14,65 százalékos megújulóenergia-célt tűzött ki maga elé 2020-ig, a kötelező 13 százalék helyett. [[Tordai Bence: A legalacsonyabb az EU-ban…]] Tehát ebből is látszik az, hogy a kormány komolyan veszi a klímavédelmet. Hazánk a 2019 januárjában benyújtott nemzeti energia- és klímaterv tervezetében az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésének céljaként az 1990. évihez képest 2030-ra legalább 40 százalékos kibocsátáscsökkentést tűzött ki maga elé célul, és többek között ennek a célelérésnek az egyik eszközeként azt tartjuk, hogy a napenergiát felhasználjuk energia-előállításra. Ennek az egyik nagyon fontos értéke, hogy a következő években a hazai napelemparkok kapacitása elérje a 3000 megawattot. [[Tordai Bence közbeszól.]] Ezenfelül elhatároztuk azt is, hogy az energiahatékonyság területén elért eredmények révén 2030-ban a végső energiafelhasználás mértéke ne haladja meg a 2005-ös energiafelhasználási értéket. Ez a hatékonyságot jelenti. Tehát ebben az esetben a káros anyag kibocsátása is jelentős mértékben csökkenni fog. Természetesen a klímaváltozás elleni küzdelemben egy összefoglaló dokumentumban az éghajlatváltozási stratégia területén megfogalmaztuk azt, hogy mérsékeljük a klímaváltozás hatásait, megvédjük az eszközeinkkel a felmelegedés okozta veszélyektől a magyar embereket, és hosszú távon [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] megteszünk mindent annak érdekében, hogy ez így legyen. Lehetne még sorolni a példákat, de a hozzászólás ideje lejárt, ezért köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Most napirend előtti felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr: „Kiterjeszti a Kormány a népességcserét?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egy látszólag unalmas vitát folytathatnánk le a gazdaságvédelmi akciótervről, amely annál fontosabb kérdéseket tartalmaz, de lássuk be, a szélesebb közvéleményt annyira azért nem hozza lázba. Hozzáteszem, a kormányzat részleges beismerése számomra szimpatikus, a munkára rakódó terhek, sőt a foglalkoztatásra rakódó terhek együttes csökkentése igenis elvezethetne a gazdaságélénkítés felé. És az áfacsökkentések tekintetében is nem arra kellene csak elindulni, amerre a kormány megy a szálláshelyek áfatartalmának csökkentése tekintetében, hanem bizony az egész magyar építőipar, a gyermeknevelési cikkek, az alapvető élelmiszerek áfacsökkentése irányába is. Ugyanakkor ebben az akciótervben szerepel egy tudom, hogy tőlem furcsa lesz, de hajmeresztő elgondolás, ez pedig a vállalkozások munkásszálló-építésének [[Dr. Rétvári Bence: Kinek furcsa, hajmeresztő?]] kiterjesztése, tehát azon idegen munkaerő importját célzó akcióterv kiterjesztése, amelyet a kormány eddig is, sajnálatos módon, óriási sikerekkel folytatott. De ha már gazdaság, kezdjük azzal a kevéssel, amiben egyetértünk, én ezzel szoktam kezdeni, és ez fontos. Egyetértünk abban, hogy reális célokat kell kitűzni. Szerintem nem Orbán Viktor 2030-as „Ausztriát utolérjük” ígérete a reális célkitűzés. Nem véletlen, hogy Matolcsy György néhány nappal később 2050-re tette ugyanezt az „Ausztriát utolérjük” ígéretet. Szerintem a magyar bérek rendezése lehet csak egy reális alternatíva tíz éven belül. A béruniós koncepciónak megfelelően a magyar munkabérek lassú felzárkóztatása, a multicégekkel kötött stratégiai szerződések újratárgyalása lehet az az út, amely egyértelmű változást hoz a magyar polgárok mindennapi komfortérzetében, itthonmaradási szándéka tekintetében, azt illetően, hogy mennyire tudják és akarják a magyar jövőt Magyarországon építeni, mert nekünk erről lenne kötelességünk beszélni, minden másról csak harmadlagos sorban. Szeretném azt is megjegyezni, hogy Orbán Viktor szaúd-arábiai kampányakciója és a különböző miniszterei egyes kiszólásai, ahol azzal kívánták a működő tőkét Magyarországra csábítani, hogy itt kellőképpen alacsonyak a bérek, illetve kellőképpen rugalmas a munka törvénykönyve, tökéletes öngólt jelentenek egy magára valamit is adó nemzetállam számára, hiszen nem az alacsony magyarországi bérszínvonallal kell csábítani ide sem tőkét, sem munkaerőt, annak ugyanis egy lakosságcsere, egy népességcsere a vége. Az, amit tapasztalhatunk, több mint 600 ezer honfitársunk jórészt kényszerből külföldre távozott, nagyon sokan vissza sem tudnak, vagy ami még rosszabb helyzet, már nem is akarnak térni, és eközben jóval százezer fölött jár az Orbán-kormány által engedélyezett módon, legalizált módon idehívott, idehozott és később idetelepített vendégmunkások, idegen munkások, ha úgy tetszik, migráns munkások létszáma. S azt is el szeretném mondani, hogy egyetértünk még egy dologban. Önök a szavak szintjén vallják ezt, én a tettek szintjén is: Magyarország boldogulása a magyar reprodukció kérdése és következménye. Nekünk nem idegenből kell pótolni akár a munkaerőtömegünket, akár az erőforrásainkat, hanem bizony saját erőből. Éppen ezért utasítom el a kormányzat betelepítési akciótervét, azt, hogy a mostani gazdaságvédelmi csomagjában szerepel az, hogy amit eddig önkormányzatok csinálhattak és pályázhattak rá, miszerint munkásszállók tömegét emelik idegen munkások számára, akik először csak megjelennek itt, először csak a kisközértben cirill betűs táblák fognak figyelmeztetni arra, hogy sokan vannak itt. De, képviselőtársaim, nem így kezdődött Németországban, a török vendégmunkások megjelenése idején? Nem ez torkollott egy társadalmi kataklizmába évtizedekkel később? Valóban nem veszik ezt önök észre? Valóban úgy gondolják, hogy a magyar gazdaság megmentése az idegen munkaerő importján alapul? Elképesztő gondolat ez, miközben több mint 600 ezer magyar honfitársunk, akikért önök felelősek, itt vannak Magyarországon, inaktív módon a falvakban, a feketegazdaságba kényszerítve, a szürkegazdaság szélén, minimális legális jövedelmet kapva kézbe, és nagyon sokan tisztázatlan utakon. Ezeknek az embereknek kellene segíteni, hogy teljesen tiszta körülmények között a fehérgazdaságban tudják azt tenni, amire hivatottak: építeni ezt az országot, építeni ezt a hazát. De önök az út szélén hagynak komplett társadalmi csoportokat, kiengednek Magyarországról nagyon értékes tömegeket, akik amúgy szeretnének itt boldogulni, de nem feltétlenül új építésű CSOK-os házzal, hanem adott esetben egy tisztességes bérlakásprogrammal, tisztességes munkabérekkel, a gyermeknevelés valódi támogatásával, nem csak retorikailag, és ehhez képest idegen munkaerő tömegét importálják ide. Nem új a terv, már egy 2017-es kormányrendeletük megágyazott a tömeges munkaerőimport munkásszálló-építési programjának. Ezt kívánják most kiterjeszteni. Arra szólítom fel tehát önöket, hogy ne járuljanak hozzá a szervezett népességcseréhez; tegyék lehetővé a kivándorlás gondolatával kacérkodók számára az itthonmaradást; és állítsák le a munkaerőimportot, mert Magyarország sikere nem múlhat idegen erőforrásokon, csak a saját erőnkből lehetünk sikeresek. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik, szórványos taps az LMP padsoraiból.]]
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak a viszonválaszra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenekelőtt határozottan szeretném kijelenteni, hogy semmilyen lakosságcsere, népességcsere, betelepítés nem folyik Magyarországon. [[Z. Kárpát Dániel: Az a több mint százezer ember meg a kötvényesek…]] Napirend előtti felszólalásának címe, hogy tervezett lakosságcsere Magyarországon, ami elképesztő kijelentés. Javaslom önnek [[Arató Gergely közbeszól.]] hogy a lakosságcsere fogalmát tanulmányozza [[Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból: Nem bírja!]] és azt is javaslom önnek, hogy a [[Z. Kárpát Dániel: Államtitkár úr, az ön államtitkár barátja említette ezt a fogalmat…]] második világháború környékén azokat a könyveket olvassa el, és ott fog találkozni a tervezett és egyezményszerű lakosságcserével. [[Z. Kárpát Dániel: A saját kollégájával beszélje meg! Ott van a jegyzőkönyvben…]] Ez felháborító! Azt gondolja az ember, hogy az európai parlamenti választás, a 6 százalékos küszöb, amely azt is jelentheti, hogy esetleg a következő választáson már nem tud itt felszólalni a parlamentben, a Jobbikot elgondolkodtatja, hogy befejezi a hangzatos hazugságait, amikkel eddig is kampányolt, amikkel ezt az eredményt érték el az európai parlamenti választáson. [[Z. Kárpát Dániel: Államtitkár Úr! KSH-adat! Nem szakmai érv, hogy ki mennyit ért el a választáson! Válaszoljon a kérdésre!]] És most térjünk rá a lényegre! A gazdaságvédelmi akciótervet, ha jól értettem, ön támogatja, és ezt pozitívnak tartja. [[Z. Kárpát Dániel: Egyes elemeit támogatom, igen. A hazugságait nem támogatom.]] Örülök neki. [[11.40]] Szeretnék én is kiemelni egyet belőle. A hatéves bérmegállapodás alapján a szociális hozzájárulási adó kettő ponttal fog csökkenni, további kettő ponttal 2019. július 1-jétől, ezzel lényegében az élőmunkaerő-költségek fognak tovább csökkenni. Sorolhatnám a kedvezményeket, mind-mind azt szolgálja, hogy a vállalkozások fejlesztéseiket, beruházásaikat meg tudják valósítani, munkahelyeiket meg tudják tartani, illetve azokat tudják bővíteni. De szeretnék néhány ezen túli, eddig megtörtént intézkedésről is beszélni, amely, azt gondolom, kiemelkedő az ország életében. Például a közfoglalkoztatási rendszer kialakítása, aminek a célja egyértelműen az, hogy átvezessük a munkavállalókat a versenyszférába. Ez egy sikeres program, számokkal szeretném alátámasztani. 2016 első negyedévében például a közfoglalkoztatottak száma 223 ezer fölött volt, most, 2019 első negyedévében ez a szám 102 700, azaz ez azt jelenti, hogy 100 ezer közfoglalkoztatott talált a versenyszférában a nyílt munkaerőpiacon magának állást. Ezt támasztja alá, hogy ha találkozunk polgármesterekkel, beszélgetünk velük, akkor az egyik legfőbb problémának azt mondják ma már, hogy sajnos nem tudják ellátni az önkormányzati feladataikat közfoglalkoztatottakkal, mert lecsökkent a számuk, és akik ott maradtak, azok vagy kevesen vannak, vagy nem tudják már elvégezni az önkormányzati feladatokat. De ilyen döntés, ilyen program volt a munkahelyvédelmi akciónak az átalakítása, amelynek a lényege például az, hogy növeltük az egy főre jutó támogatás intenzitását, ahol a vállalkozások 2019-től nem 100 ezer forintig, hanem 149 ezer forintos minimálbérig vehetik igénybe az adókedvezményt. Ugyanezen program keretében ezután a munkaerőpiacra belépők támogatására fókuszál az akció, ami azt jelenti, hogy három évig jár a támogatás az adott munkáltatóknak, az első két évben 100 százalékos, míg a harmadik évben a szociális hozzájárulási adó 50 százalékát kell csak megfizetni. Az első két évben természetesen a 100 százalék adókedvezményt jelent. Sorolhatnám a sok-sok intézkedést, ami odavezetett, hogy európai uniós szinten is a magyar foglalkoztatási adatok kiemelkedők és jók, de talán az egyik legfontosabb eredmény az, mely szerint a KSH-adatok alapján a vándorlási egyenleg immár harmadik éve pozitív, 2010 óta 88 ezer külföldön [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] és 100 ezer itthon született magyar állampolgár tért vissza Magyarországra. Úgy gondolom, a kormány intézkedéseit az eredmények, a szám szerinti eredmények alátámasztják. Ellentétben az ön véleményével, Magyarország Kormánya jó úton jár, és a magyar emberek érdekében cselekszik. Az eredmények ezt mutatják, éppen ezért ezt a politikát kívánjuk továbbfolytatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólás a Jobbik soraiból: Szégyen!]]
Köszönjük, államtitkár úr. Most megadom a szót napirend előtti felszólalásra Varga László képviselő úrnak, az MSZP részéről: „A munkavállalók érdekében” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Van abban valami egészen arcpirító, hogy múlt héten Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter egy japán befektetői ebéden méltatta a Suzukinak a magyarországi tevékenységét, miközben ugyanez a társaság hónapok óta lábbal tiporja a munkavállalói és szakszervezeti jogokat Magyarországon. [[Németh Szilárd István: Megegyeztek!]] Keményen dolgozó emberek jogait sérti, emberi, családi sorsokat azzal, hogy nem tartja be a magyarországi foglalkoztatási szabályokat. Mindenki emlékezhet, néhány hónappal ezelőtt arról szóltak a hírek, hogy kirúgtak egy munkavállalót a Suzukitól csupán azért, mert egy alakuló érdekképviseletnek lett volna a vezetője, most pedig arról szólnak a hírek, hogy egyszerűen nem engedik be a gyárba a szakszervezeti szövetség delegációját, hogy találkozhassanak a tagjaikkal. Az, hogy ez a felháborító állapot hónapok óta tart, nem csak a Suzuki felelőssége. Ennek az állapotnak a létrehozásában, fennmaradásában megkerülhetetlen a kormány felelőssége véleményem szerint, hiszen az önök dolga betartatni a törvényeket. Hol van ilyenkor a kormány, hol van Varga Mihály? Tisztelt Képviselőtársaim! Ismerős-e önöknek, hogy a munkavállalók jogosultak a munkáltatónál szakszervezet létrehozására? Ismerős-e ez a joguk? Tudják-e, hogy a szakszervezethez való tartozása vagy szakszervezeti tevékenysége miatt tilos a munkavállaló munkaviszonyát megszüntetni? Tudták-e, hogy a szakszervezet képviseletében eljáró, munkaviszonnyal nem rendelkező személy, ha a szakszervezetnek a munkáltatóval munkaviszonyban álló tagja van, a munkáltató területére beléphet? Nem tudták? Pedig ezek a mondatok az önök által, a kormánypárti többség által elfogadott munka törvénykönyvében is szerepelnek, erre utaló passzusok. És azt olvasták-e valahol esetleg, hogy ha Magyarországra jössz, be kell tartanod a törvényeinket? Gondolom, olvasták, hiszen egy plakátkampányt csináltak tízmilliárdokért ennek a mondatnak is a kapcsán ebben az országban. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány felelőssége és feladata, hogy a törvényeket érvényre juttassa. A probléma az, hogy önök újra elárulják a magyar munkavállalókat, mert a kormány a magyar dolgozóknak nemcsak ígért, hanem be is tartott a rabszolgatörvénnyel, a sztrájkjog szűkítésével, a multik és a fideszes elit kiszolgálásával. Azzal egyébként, hogy a munkavállalók kárára szétverték a korábbi munka törvénykönyvét, és egy önöknek és a multiknak tetszőt fogadtak el. Ma ott tartunk, hogy egy munkáltató sokszor következmény nélkül semmibe veheti a nála dolgozó emberek jogait és az azokat garantáló törvényeket. Ezért mondjuk, hogy meg kell védeni a munkavállalókat, ezért állunk ki a munkavállalók védelmében, és ezért akarunk erős szakszervezeteket. Az erős és hatékony szakszervezetekre igenis nem önmagukért van szükség, hanem azért, mert egy valóban erős országban a szakszervezet bértárgyalásokat kezdeményezhet, egyeztethet a dolgozók munkakörülményeiről is, sikertelen tárgyalások esetén pedig sztrájkot is kezdeményezhet nyilván ezt Magyarországon önök jelentősen korlátozták. Valódi érdekvédelmet adhat egy szakszervezet a dolgozóknak. A munkaügyi hatóság önmagában nem védi meg a magyar munkavállalókat a szabálytalan foglalkoztatástól, a túlhajszolástól és ennek következtében a súlyos munkahelyi balesetektől sem. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány több mint 80 milliárdot adott már a multiknak, miközben a multiknál dolgozó magyarokat kiszolgáltatottá tették, és hagyták megfosztani őket a jogaiktól és lehetőségeiktől. A Suzuki példája is rávilágított arra, hogy ezen változtatnunk kell. Emelni kell a béreket, át kell alakítani az adózást a dolgozók érdekében, érvényre juttatni a szakszervezetek és munkavállalók jogait ez a megoldás. Mert ennek hiányában a jobb megélhetésért mennek immár nemcsak Nyugatra, de már Keletre is dolgozni a magyar szakemberek. Mi a szakszervezetekkel együtt a kiváltságos elit helyett a kiszolgáltatott dolgozók pártján állunk. Nem több munkára van szükségük, hanem magasabb fizetésre, rendezett munkakörülményekre és védelemre. Mi értük dolgozunk, és értük is fogjuk tenni a dolgunkat. Várom valamelyik államtitkár úr témába vágó, ahhoz kapcsolódó válaszát. Köszönöm, elnök úr.
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak a válaszadásra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném megnyugtatni afelől, hogy Magyarországon a törvények mindenkire vonatkoznak, minden magyar vállalatra. [[Dr. Völner Pál: Az MSZP-re is!]] z ön állításai kísértetiesen emlékeztettek arra az időszakra, amikor itt a munka törvénykönyvének volt a vitája a Házban, illetve a Ház falain kívül is; akkor is bebizonyosodott, hogy önöknek már az alapállításai sem stimmeltek, azaz hazugságnak bizonyultak ha már említette ezt az időszakot. [[Varju László: Itt a rabszolgatörvény következménye!]] Volt egy kifejezése önnek, ha jól idézem fel, akkor azt mondta, hogy a kormány a dolgozóknak betartott az elmúlt időszakban. Szoktuk hallgatni a veretes szocialista felszólalásokat ebben a témában; nos, sok minden van ezekben, de hitelesség nincs. Pár hete önök még azzal kampányoltak, hogy Brüsszelre kellene bízni a bérek meghatározását ezt jelentette az önök számára a bérből élők képviselete. [[Varju László: Ha Magyarországra jössz, be kell tartanod a törvényeinket!]] Tehát ki kellene adnunk a kezünkből a bérek meghatározását. [[Tordai Bence közbeszól.]] [[Varju László: Ha Magyarországra jössz, be kell tartanod a törvényeinket!]] Tehát ki kellene adnunk a kezünkből a bérek meghatározását. (Tordai Bence közbeszól.) Pár napja még azt a Timmermans urat látták vendégül, aki nyíltan azzal kampányolt, hogy a társasági adót 18 százalékra kellene emelni. (Varju László: Ha Magyarországra jössz, be kell tartanod a törvényeinket!) [[11.50]] Ezzel gyakorlatilag elvenné a jövőbeni béremelések lehetőségét és fedezetét [[Varju László: Persze!]] és mindezt súlyosbítva, önök sohasem szavazzák meg azokat az adócsökkentéseket, amelyek növelik a magyar vállalatok mozgásterét arra, hogy tovább növeljék a béreket. [[Arató Gergely: Tényleg nem támogatjuk a multik profitját!]] Arról már nem is beszélek, tisztelt képviselő úr [[Arató Gergely: Mint a Suzuki!]] tisztelt képviselő úr, arról már nem is beszélek, hogy a baloldali kormány volt az, amelynek idején már megduplázódott a munkanélküliség, 12 százalékról kellett visszajönni 4 százalék alá. Sok még a teendő, de fontos lépéseket tettünk abban az irányban, hogy Magyarországon mindenki megbecsülést kapjon, aki tud és akar dolgozni, és ez meg is érje. Több mint 800 ezer munkahely jött létre az elmúlt években [[Közbeszólások a DK soraiból: Egymillió Londonban és Németországban! Gréczy Zsolt: A pizzafutárok 70 százaléka magyar!]] miközben a közmunkások száma rekordalacsony. Ebből is látszik, hogy a munkahelyek túlnyomó része [[Varju László: Ha átmegyünk Ausztriába, bárkivel találkozunk, magyarul beszél!]] a piaci szférában jött létre. Aki kíváncsi arra, hogy egy baloldali kormányzás idején hogyan nézne ki a bérpolitika, mit csinálnának a bérekkel [[Zaj. Az elnök csenget.]] , az lapozza csak fel a statisztikákat: 2002 és 2010 között a nettó minimálbér értéke 1, azaz egy százalékkal nőtt. A nemzeti kormány alatt 73 500 forintról 149 ezerre nőtt, tehát megduplázódott, csakúgy, mint a szakmunkás-minimálbérek mértéke. Olyan számok ezek, amelyeket önök sem tudnak letagadni. Egyébként, ha szeretnék támogatni a bérből és fizetésből élőket, akkor támogassák nyugodt szívvel a gazdaságvédelmi akciót, mindenekelőtt a munkaadói adó 2 százalékpontos csökkentését, ami megteremti a mozgásteret a jövőbeni béremelésekhez. Tisztelt Képviselő Úr! Látom, hogy a választási eredményekkel való szembenézést intenzíven kerülik, de azért pár szót csak ejtenék róla, mert mégiscsak jól jelzi az európai választás, hogy a magyarok mit támogatnak és mit nem, kiket támogatnak és kiket nem. Most tudjuk [[Varju László: A rabszolgatörvény ellen vagyunk!]] hogy az MSZP tragikusan szerepelt, és nagy bajban van. Ez egyértelmű következménye annak, hogy Brüsszelben az elmúlt időszakban mindent megszavaztak, ami káros az ország számára. Nemcsak a migrációra gondolok, hanem olyan javaslatokra, amelyek a megélhetésünket befolyásolják. [[Varju László: A rabszolgatörvényt nem szavaztuk meg!]] Az is nagyon sokatmondó, hogy azt az embert küldik önök Brüsszelbe, aki mindent megtett, hogy az MSZP-nek legfeljebb egy mandátuma legyen ott; azt az embert, aki nemcsak elfogadhatónak tartotta a patkányozást, hanem még rá is tett egy lapáttal. Jutalma egy brüsszeli mandátum. Ez nagyon jellemző önökre. Tisztelt Képviselő Úr! Minden választás és minden választás utáni időszak egy jó lehetőség az újrakezdésre is. Erre sok lehetőségük meglesz, mondjuk, a költségvetés küszöbön álló vitája. Reméljük, hogy olyan javaslatokat tesznek majd, amelyeket maguk is komolyan gondolnak. Én emlékszem arra, hogy egy évvel ezelőtt az otthonápolási díj emelését követelték, hogy aztán amikor szavazni kellett róla, akkor egyáltalán ne szavazzák meg. Nem szavazták meg! [[Varju László közbeszól.]] Az sem túl biztató jel, tisztelt képviselő úr, hogy a múlt heti vitán két lábbal szálltak bele a családtámogatási rendszerbe. Arra kérem önöket, hogy ne tegyék. Arról beszélhetünk, hogy hogyan kellene a jövőben bővíteni a családtámogatásokat, de arra kérem önöket, hogy ne akarják eltörölni azt, ami már működik. [[Arató Gergely: Mi működik? Százezerrel kevesebb gyerek születik!]] Tisztelt Képviselő Úr! Gyurcsány Ferenc árnyékában nem lesz könnyű politizálni a baloldalon, de ha a magyar családok oldalára állnak, ha tényleg [[Gréczy Zsolt: Miért nem születnek magyar gyerekek? Erre válaszolj!]] a bérből és fizetésből élők oldalára állnak, akkor meglátják, az segít majd. Jó munkát kívánunk! [[Tordai Bence: Nagyon gyenge volt!]] Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Most napirend előtti felszólalásra jelentkezett Rétvári Bence képviselő úr: „Nemzeti összetartozás és Ferenc pápa látogatása” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[Arató Gergely: Hú, ekkora káderhiány van? Tordai Bence: Nagy a baj! Arató Gergely: Válaszol is magának!]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Történelmi esemény történt az elmúlt napokban, bármennyire is gúnyolódva fogadják ezt az ellenzéki, főleg DK-s képviselők, hiszen a szentatya először látogatott el Erdélybe, először látogatta meg az erdélyi katolikusokat, az erdélyi magyarokat, az erdélyi közösséget, és végig őket így is szólította. Ez egy történelmi esemény, mint ahogy mondtam [[Arató Gergely: Csak a miniszterelnök nem volt rá kíváncsi! Tordai Bence: Hol volt Orbán? BL-döntő volt?]] hiszen a Kárpát-medence magyarságának egyik legszentebb kegyhelyére érkezett [[Gréczy Zsolt: Madridban volt a pápa?]] bármennyire is folyamatosan bekiabálnak az ellenzéki képviselőtársaink. Ez a magyarság számára egy sokkal nagyobb nemzetmegtartó erő, mint bármelyik ellenzéki párt, akár az elmúlt időszakban is. [[Derültség a DK és a Párbeszéd soraiból.]] Ki lehet nevetni a szentatyát az ellenzéki pártok részéről azért [[Arató Gergely: Őt semmiképpen, csak a miniszterelnököt! A műkeresztény főnökét! Gréczy Zsolt: Hol volt Orbán Viktor?]] mert az erdélyi magyarokat meglátogatja [[Tordai Bence: Hol volt Orbán Viktor? Zaj. Az elnök csenget.]] és ott szentmisét pontifikál nekik. Folyamatos bekiabálással is lehet zavarni, de ettől függetlenül a magyarság számára, azt hiszem, ez valóban egy történelmi pillanat volt, hogy a szentatyával közösen zarándokolhattak, a szentatyával közösen imádkozhattak, és a szentatyával közösen vehettek részt egy szentmisén. Ez mutatja a felekezetfölöttiségét ennek az alkalomnak, hogy nemcsak katolikusok, hanem protestánsok is ott voltak, és együtt tudtak örülni ennek az ünnepi alkalomnak. Ahogy a homíliájában is elmondta a szentatya, a zarándoklat még inkább megerősíti a testvériséget az ott részt vevők között. Együtt járunk egy zarándokúton, szimbolikusan is, az életünkben is, és nyilván ezen az alkalmon ott, a csíksomlyói nyeregben konkrétan együtt is annak minden fizikai nehézségét is megtapasztalva, hogy egyszer zuhog az eső, utána kisüt a nap vehetett részt ezen mindenki. [[Gréczy Zsolt: Mondja már meg, hogy 11-es volt-e az első percben?]] Látható, hogy a magyarságnak ez a nemzeti zarándoklata olyan nagyságrendű, hogy még Rómából, a Szentszéktől, a szentatyától is jól látható, ezért tartotta fontosnak, hogy ott legyen. Nemcsak egyházdiplomáciailag fontos ez, hanem nemzetpolitikailag és hitéletileg. Tényleg nem értem ellenzéki képviselőtársainkat, hogy a pápalátogatás miért nem szül bennük legalább annyi tiszteletet, hogy ezt végighallgassák, képviselőtársaim. [[Tordai Bence: Orbán miért nem volt ott?]] Mióta a pápa zarándoklatáról beszélek, önök folyamatosan bekiabálnak. Nehezen tudom felfogni, hogy miért teszik mindezt. [[Arató Gergely: Magyarországra miért nem jön a pápa?]] Sok tízezer ember mutatott példát ezek szerint az ellenzéki képviselőknek is, hogy oda tudott menni [[Tordai Bence: Orbán Viktor nem tudott odamenni!]] és együtt a katolikus egyházfővel Erdélyben együtt tudott lenni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , és utána a magyar és a székely himnuszok…
Elnézést, államtitkár úr, hadd kérjem meg tényleg a baloldali képviselőket, mert szerintem nem jó vért szül, ha most ilyen bekiabálások hangzanak el. Senkinek nem tesz jót. Folytassa, kérem szépen, államtitkár úr! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. [[Arató Gergely: Összenő, ami összetartozik! Közbeszólások a Fidesz soraiból: Te beszélsz?!]] Ezt most inkább nem kommentálom, képviselő úr, a téma miatt, de lenne róla véleményem. Felemelő volt azt látni, hogy a szentatya jelenlétében a magyar és a székely himnuszt ott sokan, együtt, közösen éneklik Erdélyben.De nemcsak ez volt fontos esemény az elmúlt hét végén, hanem az is fontos tény, hogy már egy hónap sincs hátra, hogy július 1-jével a családvédelmi akcióterv újabb pozitív előrelépései megtörténjenek. Akik itt az előzőekben bekiabáltak a szentatya erdélyi látogatása kapcsán, azok voltak ugyanazok, akik nem szavazták meg a családvédelmi akciótervnek itt, a parlamentben ezeket az újabb kedvezményeit, elsősorban a DK-s képviselőkre gondolok. Számunkra a gyermek az első, ezért minden évben bővítettük a családtámogatások körét. A jövő évi költségvetés és ez a már elfogadott és július 1-jétől hatályba lépő törvényjavaslat is a családokról szól. Igyekszünk nemcsak a családok évében, hanem az ezt követő években is mindent a családok köré szervezni. Éppen ezért fontos, hogy mind a családtervezést, mind az otthonteremtést segítő intézkedések július 1-jétől hatályba lépnek, egyrészről a babaváró támogatás [[Gréczy Zsolt: Csak nem születnek gyermekek! Így könnyű!]] , amely 10 millió forintos, szabadon felhasználható, nagyon kedvezményes kölcsönt jelent a magyar családoknak, és ha három gyermekük megszületik, akkor teljes mértékben az állam fizeti vissza helyettük ennek a kölcsönnek a teljes összegét. Fontos előrelépés, régóta kérték az autóvásárlási támogatást hétszemélyes autókhoz, akár 2,5 millió forint értékben is. A Nagycsaládosok Országos Egyesületében már közel kétezren jelezték azt, hogy ezzel valószínűleg élnének. Július 1-jétől lép életbe a CSOK-kibővítésre, használt lakás vásárlására is, illetőleg az a kedvezmény, hogy a második gyermek esetében a jelzáloghitelekből 1 millió forintot, a harmadik gyermeknél 4 millió forintot, további gyermekeknél pedig 1-1 millió forintot az állam törleszt vissza a család helyett. Tisztelt Képviselőtársaim! A holnapi napon lesz a nemzeti összetartozásnak is a napja. Bár valószínűleg a csíksomlyói nyeregben ezt sokan átélték, a magyar élni akarásnak is ez egy emléknapja, hiszen száz évvel ezelőtt egy nemzetgyilkossági kísérletet hajtottak végre Magyarországgal, a magyarsággal szemben. Azok a győztes nyugat-európai államok, amelyek akkor a magyarságot fel akarták darabolni és talán el is akarták tüntetni, ők most rosszabb állapotban vannak, mint Magyarország identitás, nemzeti összetartozás vagy keresztény kultúra tekintetében. Mi viszont, ha a nemzetünk erejét nézem, jobb állapotban vagyunk, mint száz évvel ezelőtt [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és ha a nemzeti összetartozást nézem, jobb állapotban vagyunk, mint sok nyugat-európai, száz évvel ezelőtti győztes tagállam. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük, képviselő úr, államtitkár úr. A következő napirend előtti felszólalásra jelentkezett… [[Közbeszólások, köztük: Válaszolni kíván államtitkár úr!]] Elnézést, máris továbbléptem volna. Elnézést kérek. Orbán Balázs államtitkár úrnak adom meg a viszonválaszra a lehetőséget. [[12.00]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztet Képviselő Hölgyek és Urak! Fontos esemény az egész magyarság számára, hogy Ferenc pápa múlt héten Székelyföldet látogatta meg, és misét celebrált ebből az alkalomból. Ahogy Böjte Csaba testvér is megfogalmazta: a magyar és a székely himnusz eléneklése a Ferenc pápa által celebrált szentmisén, román kormányzati képviselők előtt egyértelműen egy új világ kezdete lehet. Azt gondoljuk, hogy az esemény fontos lépés volt abban a folyamatban, hogy kölcsönösen deklarálni tudjuk azt, hogy térségünket csak együtt, kölcsönös megbecsülés alapján építhetjük fel és építhetjük újjá. Beszédében a pápa utalt arra is, hogy az itt élő nemzetek között voltak nehézségek, voltak kudarcos időszakok, ugyanakkor a kereszténységben testvéreknek nevezte az itt élő népeket, és a keresztény többségű országok, népek összefogására, együttműködésére buzdított. A magyar kormány régóta következetesen ezt az álláspontot képviseli. A szentatya a beszédében így fogalmazott: azok, akik tegnap lemaradtak, a holnap főszereplői lehetnek, viszont a ma főszereplői holnap se maradjanak hátra. Ezt a mondatot sokan szintén a magyar nemzeti kisebbség felé tett gesztusként értékelik, hiszen az elmúlt évtizedek román politikája az ott élő magyarokkal szemben számos téren negatív diszkriminációt alkalmazott. És egyébként is, mi a magyar kormány részéről régóta valljuk azt, hogy miképpen a XX. század ha itt magunk között beszélgetünk nem a magyarság évszázada volt, a XXI. század lehet újra a magyarság évszázada, ehhez minden feltétel adott. Az esemény a szentatya számára is bizonyosságul szolgálhatott a tekintetben, hogy nekünk, magyaroknak a kereszténység ma is éltető erő, ahogy a történelem során annyiszor, ma is mi magunk vagyunk azok, akik őrizzük azokat az értékeket, amelyekre az európai kultúra fel tudott épülni. Nem utolsósorban pedig a magyarság legnagyobb zarándokhelyén szombaton bizonyosságot tehettünk egységünkről, arról az egységről, amelyről a 2010-ben elfogadott nemzeti összetartozás melletti tanúságtételről szóló törvény így vall: „a több állam fennhatósága alá vetett magyarság minden tagja és közössége része az egységes magyar nemzetnek, melynek államhatárok feletti összetartozása valóság”. Kilenc esztendeje annak, hogy ezt a törvényt elfogadtuk, és holnap, azaz június 4-én, immáron a nemzeti összetartozás napján ezért az összetartozás-tudatért adhatunk hálát. Az elmúlt kilenc évben számos lépést tehettünk annak érdekében, hogy az összetartozás a metafizikai szinten túl a mindennapokban is átélhetővé váljon. Az állampolgárság megállapítása egyszerűsítésének köszönhetően már több mint 1 millió 50 ezer külhoni magyar vált, illetőleg vált újra közjogilag is az egységes magyar nemzet részévé. Bebizonyítottuk, hogy a külhoni magyarok számíthatnak ránk, nagyságrendileg érzékelhetően növeltük a külhoni magyarság támogatására fordított összegeket, mindezen programok keretében pedig több mint ötezer, külhonban működő magyar intézmény és szervezet tevékenysége vált fenntarthatóvá. Kárpát-medencei óvodafejlesztési programot indítottunk, amellett, hogy az oktatási intézményeket, kollégiumokat is felújítottuk, és ennek keretében 160 új bölcsődét és óvodát építettünk. Emellett folyamatosan segítséget nyújtunk a külhoni magyaroknak abban is, hogy piacképes szaktudással szülőföldjükön tudjanak elhelyezkedni vállalkozóként, szülőföldjükön teremtsenek otthont családjuk és saját maguk számára. Az elmúlt években 460 vállalkozásfejlesztési projekt valósulhatott meg, 145 felszerelt tanműhely, tangazdaság, szaktanterem jött létre az anyaországi támogatásoknak köszönhetően. Sikerült azt is elérnünk mondhatom önöknek büszkén , hogy az egység gondolata az élet számos más területén is természetessé váljon. Szintén kilenc évvel ezelőtt indult el a Határtalanul!-program, amelynek keretében mintegy 300 ezer magyarországi diák jutott el külhoni magyar területre és nyerhetett személyes tapasztalatot a külhoni magyarságról, miközben a külhoni magyarok is meglátogathatták az anyaországi nemzettársaikat. Ennek keretében megerősítettük, újrakötöttük, kibővítettük a határokon átívelő testvérvárosi kapcsolatokat, mintegy 1500 magyarországi és külhoni település magyar közösségei között vált szorosabbá a kötelék. Most pedig, 2019-től már a külhoni magyar családokat is támogatjuk, ugyanúgy, ahogy az anyaországi magyar családok esetében is így történik. Nagyon örülünk annak, hogy ebben az ügyben jelenleg pártokon átívelő összefogás van a parlamentben. Ezt köszönjük minden, az összefogásban részt vevő parlamenti képviselőnek, és arra kérjük önöket, hogy továbbra is támogassák a kormány ez irányú törekvéseit. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Böröcz László képviselő úr: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Rekordrészvétel mellett rekordgyőzelmet arattunk. [[Moraj az ellenzék soraiban.]] Ez a választás a Fidesz-KDNP-nek nagyon erős felhatalmazást adott, ez pedig kötelez minket arra, hogy a magyar emberek akaratát képviseljük és érvényesítsük mind Brüsszelben, mind idehaza. Köszönjük mindenkinek, aki élt demokratikus jogával és elment szavazni, de különösen köszönjük a támogatást azoknak, akik a Fidesz-KDNP listáját és ezen keresztül a közös és egymás tiszteletén alapuló Európa építését támogatták. A magyarok világosan kimondták: Brüsszelben változást szeretnének, olyan európai vezetőket akarnak látni, akik nem megszervezni, hanem megállítani akarják a bevándorlást; olyan vezetőket szeretnének az európai intézmények élére, akik tisztelik az európai nemzeteket, és meg akarják védeni a keresztény kultúrát. A magyarok olyan vezetőket akarnak, akiknek mindig az európai emberek érdekei lesznek az elsők. Magyarország megválasztott európai parlamenti képviselőinek pártállástól függetlenül a magyar emberek érdekeit kell képviselniük Brüsszelben, nem pedig Brüsszel érdekeit Magyarországon. A magyar választók ezt várják el. Bár az előzmények alapján nincs okunk, de bízzunk a pozitív változás lehetőségében. A Fidesz-KDNP európai képviselői erős felhatalmazást és erős mandátumot kaptak arra, hogy képviseljék a magyar emberek akaratát és Orbán Viktor hétpontos programját a bevándorlás megállításáért az Európai Parlamentben. Az emberek felhatalmaztak minket, hogy küzdjünk a bevándorlás megállításáért, a nemzetek Európájáért, a keresztény kultúra megvédéséért. Ezt fogjuk tenni. Nekünk Brüsszelben is Magyarország az első, és mindenkivel együtt fogunk működni, aki meg akarja állítani a bevándorlást. A minden korábbinál magasabb európai parlamenti választási részvétellel Magyarország azt bizonyította, hogy európai nemzet, európai ország, Európában van a helyünk. Európa a mi hazánk is, ezért meg akarjuk védeni, és változtatni akarunk rajta, hogy minden nemzet, minden európai polgár büszkén és biztonságban élhessen az öreg kontinensen. Az eredményből egyértelmű, hogy a magyar emberek nem értenek egyet Brüsszel bevándorláspárti politikájával és azzal sem, hogy az ellenzék beállt a bevándorláspárti erők mögé. A Fidesz meghallgatja az embereket, és politikusaink a kampányokban és azon kívül is párbeszédet folytatnak a választókkal. Mi ebből dolgozunk, mi azt képviseljük, amire a magyar emberektől megbízást kaptunk. A balliberális ellenzéki pártoknál ez valahogy fordítva működik: ők általában kitalálják vagy megálmodják, mi a jó az embereknek, akkor is, ha ők ezzel nem értenek egyet. Persze, ez nem zavarja őket, és ha a választásokon az emberek ezt a tudomásukra hozzák, akkor sem ők a hibásak, hanem a szavazó állampolgárok, akik nem értik meg rejtett tehetségüket. A magyarok nem kérnek az ellenzék bevándorláspárti politikájából. A kampányban is érezhető volt, hogy az emberek az ellenzékkel elégedetlenek. A választás a kormányt erősítette meg. Az ellenzéken belül most olyan erők kaptak nagyobb támogatást, amelyek 2002 és 2010 között kormányoztak, és akkor tették tönkre az országot. Miattuk hívták vissza a Fidesz-KDNP-t 2010-ben. Nem lehet elégszer elmondani: Gyurcsány Ferenc és a követői már akkor csődbe vitték az országot, amikor még a nagy gazdasági világválságnak híre-hamva sem volt. Ők voltak azok is, akik elsőként követelték a magyar határt védő kerítés lebontását. A DK európai parlamenti képviselői a Szocialisták és a Demokraták Progresszív Szövetsége frakciójában maradnak a következő európai parlamenti ciklusban is. Ezzel Gyurcsányék megerősítik a szövetségüket a bevándorláspárti erőkkel, hogy őket szolgálják majd az új európai parlamentben is. Gyurcsány itthon, Gyurcsányné meg az EP-ben fogja Brüsszel birodalmi törekvéseit képviselni. [[Varju László: Dobrev Klára! Próbáld megjegyezni!]] Az a céljuk, hogy Magyarországra erőltessék a bevándorlók betelepítését [[Varju László: Tudod, tanulni kell!]] a keresztény kultúra és a nemzeti szuverenitás feladását a balliberális progresszió és az önhittség tébolyában. [[Németh Szilárd István: És Apró Piroska.]] Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból. Németh Szilárd István: Kádár, Apró, Dögei.]]
Köszönjük, képviselő úr. Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. A május 26-ai eredmények komoly megerősítést jelentenek a kormánypártoknak, és ez a belpolitikai vonatkozásokon túl a nemzetközi színtéren is sokat számít majd, mindenekelőtt az új uniós vezetőkről szóló tárgyalásokon. [[12.10]] Biztos lehet benne mindenki, hogy az az eredmény, amelyet a Fidesz-KDNP elért, a határainkon túlról is jól látszik, és az üzenet messzire hallatszik. Jól látható, hogy azokat a kormányokat és azokat a vezetőket erősítették meg a választáson, akiket a liberális hálózat, vagy úgy is mondhatnám, hogy a nyílt társadalom hívei évek óta szisztematikusan támadnak. Ami történt, az a demokrácia válasza az átláthatatlanul működő aktivista csoportoknak és a valóságot tagadó politikusoknak. Mivel egyetlen pártcsaládnak sincsen abszolút többsége az Európai Parlamentben, ezért is elhúzódó tárgyalásokra számíthatunk. A magyar kormány a tárgyalásokon egyértelművé tette, és a jövőben is egyértelművé fogja tenni, hogy csakis nemzeti alapokon álló jelölteket támogat a vezetői posztokra, olyanokat, akiknek számít a keresztény értékek védelme, és akik fellépnek a bevándorlás ellen. Minket erre kötelez a választás eredménye. Az már eldőlni látszik, hogy a kormányfők nem tekintik automatikusan jelöltnek az úgynevezett csúcsjelölteket, így mások is szóba jönnek, és fontos körülmény az is, hogy a visegrádi országok egységesen lépnek majd fel a tárgyalásokon. Ebből is látszik, hogy véget értek azok az idők, amikor ezek az országok, a visegrádi országok csak követői és nem alakítói voltak az eseményeknek. A gazdasági eredményeik is feljogosítják erre őket [[Varju László közbeszól.]] , mert a visegrádi országokban magasabb a gazdasági növekedés, mint az uniós átlag. Tisztelt Ház! Miközben folyamatosan figyelnünk kell a jelentős politikai mozgásokat az európai színtéren, a magyar gazdaság teljesítményét is fokozni szeretnénk. Úgy kell megtartanunk eredményeinket, hogy az európai gazdaság a lassulás jeleit mutatja, amihez egyébként korábbi brüsszeli döntések is hozzájárultak. Ezért döntött úgy a kormány, hogy gazdaságvédelmi akciótervet hirdet. Ennek keretében csak a legfontosabbakat mondom, de a lista hosszabb további 2 százalékponttal csökken a munkaadói adó, ami megnyithatja a lehetőséget a további béremelések előtt; csökken a kisvállalati adó; 5 százalékra csökken a szálláshely-szolgáltatások áfája, ami azért fontos, mert a turizmus a gazdasági növekedés egyik motorja; 32 milliárddal több jut majd kutatás-fejlesztésre, segítve azt a célt, hogy a magyar ipar egyre nagyobb hozzáadott értéket produkáljon; elindul a Magyar Állampapír Plusz, ami jelentős megtakarítást is jelenthet a hazai befektetőknek, és a program egyébként az ország devizakitettségét is csökkentheti. Még egy fontos dolog: a kistelepüléseken ötmilliós adó-visszatérítésre lesz lehetőség, ha valaki lakást épít vagy használtat felújít, illetve bővít. A kormány tehát minden fronton, külföldi és hazai terepen küzd azért, hogy miközben megőrizzük szabadságunkat, önrendelkezésünket, kultúránkat, biztonságunkat, mindemellett a gazdaságot is tudjuk tovább erősíteni, amit reményeink szerint mindenki érezhet a saját életében. Tudom, hogy a parlament mindig a heves viták és az alternatív javaslatok terepe, de mégiscsak azt mondom, hogy olyan célok ezek, amelyekkel még a patkó túloldalán is egyetérthetnek, már ha tanultak valamit a választás eredményéből. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Ezzel a napirend előtti felszólalások végére értünk. A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Dúró Dóra képviselő asszony függetlenként; Magyar Zoltán, Jobbik; Rig Lajos, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Kepli Lajos, Jobbik; Stummer János képviselő úr, a Jobbik nevében. Most, 12 óra 13 perckor elkezdjük a kérdések és az azonnali kérdések tárgyalását. Brenner Koloman, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Mennyi pénzt utalnak haza éves szinten azok a Magyarországon dolgozó munkavállalók, akiknek nincs állampolgárságuk az Európai Unióban?” címmel. Brenner Koloman képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mint az ismeretes, a külföldön munkát vállaló magyarok évről évre több pénzt utalnak haza. A felmérések szerint a legnagyobb összegeket elsősorban Németországból és Nagy-Britanniából küldik haza az ott munkát vállaló honfitársaink. Nyilvánvaló az is, hogy ennek a növekedésnek az oka abban a sajnálatos tendenciában keresendő, hogy itthon versenyképtelenek a bérviszonyok, és ezt a Fidesz-kormány minden erővel fenn is kívánja tartani, ezért kell egzisztenciális okokból egyre több embernek elhagyni hazánkat. És nem kalandvágyból mennek el ők, ahogy önök állítják, sőt egy friss felmérés szerint már több százezer magyar kimondottan politikai okokból tervezi hazánk elhagyását.Sajnálatos tény továbbá, hogy az elvándorolt magyarok munkaerőpiaci kiesését a Fidesz nem a bérfelzárkóztatás és a külföldön élők hazahívása, hanem a magyarnál jóval olcsóbb, Európai Unión kívüli, jelentős részben ukrán munkaerő, migráns munkások betelepítése útján igyekszik pótolni. Elég csak a nemrég bemutatott gazdaságélénkítő csomagra gondolnunk, hiszen itt a legfontosabb célja az, hogy fideszes munkásszállók építését könnyítse meg, ezért nincs aztán nálunk, Sopronban már megmozdulni se helyünk. Figyelemre méltó adatoknak tekintjük a külföldön élő magyarok által éves szinten hazaküldött pénzösszegekre vonatkozó felmérések összesítő adatait. A valós magyar gazdasági helyzetet azonban csak akkor tudjuk valóban objektív módon is vizsgálni, az országot sújtó gazdasági migráció és a munkaerőpiac tényleges állapotát úgy tudnánk érdemben javítani, ha arról is kaphatnánk egy összesítést végre, hiszen ezt a kérdést már írásban is feltettem, és semmilyen választ nem kaptam rá, hogy éves részletezésben milyen mértékű összesített munkajövedelmet utalnak haza a Magyarországon dolgozó, Európai Unión kívüli, elsősorban ukrán munkavállalók. Az általuk hazaküldött összegek milyen növekedése volt tapasztalható az elmúlt években? Kérem, hogy az összértékeket forintban, a növekedés mértékét pedig százalékban adja meg a válaszadó tisztelt államtitkár úr. Köszönöm megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik és az LMP soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót a viszonválaszra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Először is határozottan cáfolom az ön szavait, és az ön állításával szemben a kormánynak pontosan az a célja, hogy a hazai munkaerőpiac által kínált álláslehetőségeket elsősorban magyar állampolgárokkal töltse be. Ennek érdekében a harmadik országbeli állampolgárok magyarországi munkavállalásával kapcsolatos engedélyezési rendszer töretlenül alkalmazott alapelve az, hogy az EU-n kívülről érkezett munkavállalók csak akkor jogosultak Magyarország területén munkát végezni, ha az üres álláshelyet magyar vagy uniós állampolgárral nem lehet betölteni. Hangsúlyozandó, hogy a harmadik országbeli állampolgárok munkavállalása nem korlátlan sem időben, sem munkakörben, sem egyéb feltételeket tekintve.Engedje meg, hogy azt is cáfoljam, hogy a munkásszálló-építési program harmadik országbeli állampolgárok munkahelyét fogja szolgálni. A munkásszálló-építési program elsősorban a magyar munkavállalókat, a Magyarországon rögzített munkanélkülieket, illetve a most munkát vállalókat fogja kiszolgálni. Néhány szót szeretnék arról szólni, hogy mit tett a magyar kormány a bérek felzárkóztatásáért. 2010 óta a három gyermeket nevelő családok nettó átlagbére megduplázódott, a gyermeket nem nevelő családok keresete pedig 67,4 százalékkal emelkedett. A bérek növekedése folyamatos, az idei év első három hónapjában 11 százalékkal növekedtek. A Magyarországon dolgozó külföldiek jövedelemáramlásaira vonatkozóan Unión belüli, illetve Unión kívüli összesítés, bontás érhető el. Ez alapján a Magyarországon dolgozó külföldiek az EU-n kívülre 2010-ben 51 milliárd forintot, 2018-ban pedig 89 milliárd forintot utaltak ki saját hazájukba, ez 74 százalékos növekedés. Ez összesen a magyar GDP mintegy 0,2 százalékát teszi ki. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Korózs Lajos, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni miniszterelnök úrnak: „Lássunk tisztán!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! A múlt héten, május 29-én a Dunán egy sajnálatos hajóbaleset történt, ahol az egyik hajó elsüllyedt. Engedjék meg, hogy itt az ország nyilvánossága előtt is részvétemet fejezzem ki a hozzátartozóknak. Meg kell hogy köszönjem a mentésben részt vevők munkáját, a tűzoltók, a katasztrófavédelem, a rendőrség, a vízimentők és egyéb civil szervezetek tevékenységét is. [[12.20]] Ugyanakkor kérdéseket kell hogy intézzek államtitkár úrhoz éppen abból kifolyólag, hogy még egy ilyen baleset a közeljövőben, illetve soha meg ne történjék Magyarországon. Tekintettel a fentiekre kérdezem államtitkár urat: mennyi idő telt el a baleset és a riasztás között, továbbá mennyi idő telt el a riasztás és a helyszínre érkezés között? Második kérdésem pedig úgy hangzik: mikor érkeztek meg az első mentőalakulatok a helyszínre? Továbbá kérdezem: hány fős mentőalakulat érkezett a helyszínre? Ezen túlmenően szeretném tudni azt is: milyen felszereléssel, hány csónakkal érkeztek meg a mentőalakulatok? Ötödikként kérdezem: mikor vetették be először a mentéshez a búvárokat? A hatodik kérdésem pedig így hangzik: miért nem használtak légi járműveket, például helikoptereket a mentéshez? Várom megtisztelő válaszát.
Kontrát Károly államtitkár úrnak adom meg a válasz lehetőségét.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A döbbenet és a részvét után most a kutatás és a vizsgálat ideje van. Köszönjük a katasztrófavédők, a rendőrök, a mentők, a katonák, a TEK-esek, a vízügyi szakemberek és az önkéntesek munkáját és helytállását. A kormány a hatóságok munkájához minden segítséget megad. A Dunán a Margit hídnál 2019. május 29-én 21 óra 5 perckor összeütközött a Hableány személyhajó és a Viking szállodahajó. Az ütközés következtében a Hableány 7-8 másodperc alatt elsüllyedt. A hajón a rendelkezésre álló adatok szerint összesen 35 fő, két fő magyar állampolgár a hajó személyzete , valamint 33 dél-koreai állampolgár tartózkodott. A hatóságok 21 óra 15 perckor kapták az első állampolgári bejelentést az ütközésről. A vízi rendészet első hajózó járőre a vízen 21 óra 15 perckor, gyakorlatilag az első állampolgári bejelentéssel egy időben, az első gépkocsizó rendőr járőr a parton 21 óra 19 perckor, a bűnügyi állomány első tagjai 21 óra 29 perckor érkeztek a helyszínre. A mentésben az állami szervek részéről 621 fő vett részt, a kutató-mentő tevékenységet a belügyminiszter személyes jelenléte mellett a Belügyminisztérium közbiztonsági főigazgatója, az országos és a budapesti rendőrfőkapitány, a katasztrófavédelem és a Terrorelhárítási Központ főigazgatója, valamint a fővárosi katasztrófavédelmi igazgató a helyszínen irányította. Az állami szervek munkatársainak megfeszített küzdelmét számos önkéntes szervezet segítette, a heroikus, hősies helytállásukért ezúton is köszönetemet fejezem ki. A mentésben részt vevők 7 főt kimentettek a vízből, további 7 személy holttestét találták meg. A hatóságok 21 főt eltűntként kezelnek, felkutatásukban jelenleg 158 rendőr, 47 szolgálati gépjármű, 16 szolgálati kisgéphajó, 2 darab rendőrségi helikopter vesz részt. A szállodahajó ukrán állampolgárságú hajóvezetőjét halálos tömegszerencsétlenséget okozó, vízi közlekedés veszélyeztetése miatt a rendőrség őrizetbe vette, a letartóztatását a bíróság elrendelte. Az elsüllyedt hajótest kiemelésével kapcsolatos feladatok végrehajtására Magyarország belügyminisztere a Terrorelhárítási Központot jelölte ki. A TEK irányításával jelenleg zajlik a hajóroncs kiemelésének előkészítése. Magyarország együttérez Dél-Koreával, és Magyarország mindenben együttműködik Dél-Koreával. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. A következő napirend utáni… Bocsánat. Hajdu László, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Mit tesz a kormány a gazdálkodás törvényes rendjének helyreállítására?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Államtitkár Úr! Budapest XV. kerületi önkormányzatának nyolcadik próbálkozás után még mindig nincs költségvetése, mert a Fidesz-frakció helyi szervezete és szövetségesei szavazatuk megtagadásával akarnak bosszút állni a kerület polgárain, akik baloldali képviselőt és kétszer egymás után baloldali polgármestert merészeltek választani. Az elfogadott költségvetés hiánya miatt az Államkincstár beszüntette a 2,5 milliárd forint éves normatív támogatás folyósítását, ezenkívül a kerület elesett mintegy 4,8 milliárd forintnyi elnyert pályázati forrástól, mert az erről szóló szerződést a polgármester költségvetés hiányában aláírni nem tudta. A büntető törvénykönyv 376. § (1) bekezdése szerint, akit idegen vagyon kezelésével bíztak meg, és ebből folyó kötelességének megszegésével vagyoni hátrányt okoz, hűtlen kezelést követ el, véleményem szerint. A képviselő-testületet a törvény megbízza a kerület vagyonának kezelésével, az önkormányzati törvény pedig kötelességévé teszi az éves költségvetés elfogadását 25 milliárdos költségvetésről van szó , aminek megszegésével 7,3 milliárdos, az éves költségvetés mintegy egyharmadát kitevő kárt okozott. Kérdezem tehát az államtitkár urat: mit kíván tenni az ügyben az államháztartás törvényes működésének helyreállítása érdekében a kormány? Készül-e följelentést tenni ez ügyben? Köszönöm.
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak viszonválaszra.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Tekintettel arra, hogy egy helyi önkormányzati ügyről van szó, a kormány a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletén keresztül biztosíthatja az önkormányzat törvényességét, itt azonban azt kell mondanom, hogy érthető a képviselő-testület gyanakvása, tekintettel arra, hogy többször felmerült, hogy a kerület vezetése, illetve a törvényességért felelős jegyző aki egyébként Lamperth Mónika korábbi szocialista belügyminiszter nem a jogszabályoknak megfelelően jár el.Amit én az ön kérdésével kapcsolatban el tudok mondani, az az, hogy a helyi önkormányzat feladata meghatározni a költségvetést, és március 15-ig kell elfogadni a képviselő-testületnek a költségvetést. Erre nem került sor Rákospalota-Pestújhely-Újpalota önkormányzata esetében. A mulasztás pótlására a jogszabályoknak megfelelően a kormányhivatal 30 napos határidőt tűzött. A jogalkotási kötelezettségének ezt követően sem tett eleget az önkormányzat, ebből következően folyamatban van azon eljárás, amelyben Budapest Főváros Kormányhivatala kezdeményezi a Kúriánál mulasztás megállapítását. A Kúria az indítvány beérkezésétől számított 90 napon belül dönt, és határidő tűzésével felhívja az önkormányzatot a jogalkotási kötelezettség teljesítésére. Amennyiben pedig nem tesz eleget, akkor felhatalmazza a kormányhivatal vezetőjét, hogy az önkormányzat nevében alkossa meg. Tehát a kormányhivatal az önkormányzat törvényes működését biztosítani tudja. A képviselő-testület tagjai csak olyan költségvetést támogathatnak, amely megfelel a jogszabályoknak, és egyébként a kerület lakói érdekének; ez a politikai része a dolognak. Ehhez, csak azt szeretném kérni, hogy a kerület baloldali vezetője és jegyzője is legyen partner. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Demeter Márta, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Hogyan harcol Magyarországon a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása ellen a Nemzetközi Beruházási Bank?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Önök tavaly júniusban írtak alá egyetértési nyilatkozatot a Nemzetközi Beruházási Bank elnökével arról, hogy a bank irodát nyit Budapesten. Ezt követően pedig a bank döntött arról, hogy regionális székhelyüket is Budapestre teszik át.Önök valamiért nagyon szívükön viselik a bank sorsát, hiszen idén márciusban a parlamenti többséggel elfogadták a kormány törvényjavaslatát, melynek értelmében a Nemzetközi Beruházási Bank teljes mentességet kap a magyar hatóságok ellenőrzései alól, vendégeik pedig szabadon jöhetnek az országba. A Nemzetközi Beruházási Bankot 1970-ben alapították, az alapítók között akkor ott volt Magyarország, ám a nem elég átlátható működés miatt hazánk 2000-ben, tehát az első Orbán-kormány regnálása idején kilépett a szervezetből. Magyarország tagságát érdekes módon a második Orbán-kormány újította meg 2014-ben, és Oroszország, valamint Bulgária után rögtön a szervezet harmadik legnagyobb részvényesévé vált. A Nemzetközi Beruházási Bank kormányzótanácsának most március 1-jei üléséről kiadott közleményéből tudhattuk meg, hogy a nevezett testület jóváhagyta a pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni harccal kapcsolatos, megújított belső normatív szabályozókat. Mindezek alapján kérem államtitkár urat, válaszoljon a kérdésekre. A Nemzetközi Beruházási Banknak a pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni harccal kapcsolatos normatív szabályozói mennyire vannak összhangban az ezekben a témakörökben hatályos magyar és uniós szabályozókkal? Vannak-e eltérések a Beruházási Bank vonatkozó szabályai, illetve a magyar és uniós normák között? Ha igen, akkor ezek pontosan mire terjednek ki? Milyen mandátummal vett részt a Nemzetközi Beruházási Bank kormányzótanácsának március 1-jei ülésén a kormány képviselője a pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni harccal kapcsolatos normatív szabályozókról szóló napirendnél? [[12.30]] Nyomatékosan kérem államtitkár urat, hogy válaszolja meg a kérdéseket, hiszen már több alkalommal a Pénzügyminisztériumnak ez nem sikerült. Úgyhogy kíváncsian várjuk az ön válaszát.
Köszönjük, képviselő asszony. Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Ahogy ön is mondta, a Nemzetközi Beruházási Bank igazgatótanácsa a 2019. március 1-jei ülésén áttekintette és jóváhagyta a menedzsment által előkészített javaslatot a bank pénzmosás és terrorizmus finanszírozása, csalás és korrupció elleni aktualizált szabályzatáról.Az új szabályzat az e területen alkalmazott legfrissebb nemzetközi szabványok, így különösen az OECD és a Financial Action Task Force, illetve a bankfelügyeleti sztenderdalkotó bázeli bizottság előírásai és ajánlásai alapján készült el. A szabályzat alkalmazása során a bank figyelembe veszi és tiszteletben tartja tagállamai, így Magyarország csalás, korrupció, pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni céljait, elköteleződéseit. A bank általánosságban véve egyébként is kategorikusan elutasítja a korrupciót, a csalást, a vesztegetést, a pénzmosást és a terrorizmus finanszírozását. A szabályzat és a kapcsolódó magatartási kódex magas fokú integritási elvárásokat rögzít a bank vezetői és személyzete számára, és ezek betartására többszintű ellenőrzési rendet, belső kontrollt határoz meg. A bank a releváns hazai előírásokhoz hasonló módon gondosan átvilágítja leendő ügyfeleit. Ennek keretében részletesen megvizsgálja a partner tulajdonosi hátterét, a finanszírozni kívánt ügyletek gazdasági indokoltságát, kiemelt figyelemmel az esetleges adócsalási vagy adóelkerülési célokra utaló elemekre, illetve korrupciós kockázatokra. A bank szerződéseiben kifejezetten megtiltja partnereinek a szabályzat alá tartozó csalárd gyakorlatok követését. Ennek megsértése ellenintézkedéseket von maga után. A helyzet súlyosságától függően lehetséges a hitelfolyósítások felfüggesztése, a már folyósított összegek előtörlesztése, de akár a bankkal fennálló kapcsolatok megszüntetése és további együttműködés kizárása. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Milyen intézkedésekkel tervezi a kormány biztosítani a Dunán hajózók testi épségét?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A múlt héten egy olyan tragédia történt Magyarországon, amely nemcsak minket, magyarokat, de az egész világot megrázta. A Hableány hajó katasztrófája amellett, hogy egy szerencsétlen tragédia, rávilágít a magyarországi, azon belül a budapesti hajóközlekedés veszélyeire, a szabályozás problémáira.A Hableányt üzemeltető vállalkozás szóvivője úgy látja, bár évtizedek óta balesetmentesen zajlott a dunai sétahajóztatás, a szerdai tragédia körülményeinek részletes kivizsgálása után érdemes lenne átgondolni a folyami hajózás biztonsági előírásait, ugyanis a szabályozás nem követte a megnövekedett hajózást, a megnövekedett forgalmat. A kérdéseim tehát a következők. Indokoltnak tartja-e a kormány a folyami hajózás, a kirándulóhajózás, a szállodai hajózás szabályainak szigorítását? Hajlandó-e támogatást nyújtani a fővárosnak, hogy megújítsa a BKK, BKV elavult hajóflottáját? Milyen azonnali intézkedéseket tesz a kormány, hogy a múlt heti katasztrófa többet ne következzen be? Lesz-e önálló közlekedési minisztérium a kormányban, amely hatékonyabban tudja összehangolni ezeket az intézkedéseket? Legyen olyan kedves, válaszoljon a Korózs Lajos által feltett kérdésekre is, mert erre a Belügyminisztérium államtitkára nem válaszolt. Miért nem használtak légi járművet? A mi információink szerint ez a légi jármű alkalmas volt arra, hogy rossz időjárási körülmények között is kutatást végezzen; illetve mikor vetettek be búvárokat először? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönjük, képviselő úr. Megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány nevében ezúton is szeretném kifejezni részvétemet az áldozatok hozzátartozóinak, egyúttal köszönetemet mindazoknak, akik erejükön felül vették ki és veszik ki részüket a mentési és keresési munkálatokból.Tisztelt Képviselő Úr! Az ön kérdése sajnos ismét kiállítja a bizonyítványt az ellenzék emberi méltósághoz való hozzáállásáról. Egy hete sincs a balesetnek, még le sem zárultak az okok feltárására irányuló hatósági vizsgálatok. Egy ilyen tragédiához ilyenkor kegyelettel szokás közelíteni, a vizsgálatok, a megfoglamazott állítások esetében pedig a legnagyobb szakmai körültekintésnek van helye. Tisztelt Képviselő Úr! Kérdése egyértelművé teszi, hogy ön nincs birtokában a releváns szakmai ismereteknek, különben tudná, hogy 2014. óta 13,3 milliárd forintból kilenc fejlesztési projekt indult a dunai vízi közlekedés javítására. Többek között elkészült a Duna hajózási mederfelmérése, ingyenes elektronikus hajózási térkép áll a hajók rendelkezésére, és a hajóútkitűzés eszközeit is teljeskörűen kicserélték. A kabinos személyhajók dunai közlekedését pedig 2015-ben és ’18-ban is korlátozta, szigorúbb szabályok betartásához kötötte az érintett hatóság, amely egyébként is folyamatosan figyeli a hatályos rendelkezések megfelelőségét. Ha a tragédiát követő vizsgálatok eredménye szükségessé teszi, természetesen a hatóság is megteszi a szükséges lépéseket, azonban bármiféle intézkedést kezdeményezni az eset szakmai értékelésének lezárása előtt nem jó másra, mint ellenzéki hangulatkeltésre, amint ezt ön is teszi. Hogy miért, arra utolsó kérdése, a balesethez egyáltalán nem kapcsolódó fővárosi BKK-flotta idecitálása vet fényt. Az EP-választások óta Karácsony Gergely főpolgármesteri álmai kétségkívül szertefoszlani látszanak, de mégis kérem képviselő urat, hogy egy tragédiából azért ne próbáljon önkormányzati választási muníciót fabrikálni a lejtmenetbe került pártszövetségük számára. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Ágh Péter, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Miként halad a munka a Vas megyei bölcsődék, óvodák érdekében?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország Kormánya egyik legfőbb céljának tekinti, hogy segítse a családokat. A családvédelmi nemzeti konzultáció eredményei megmutatták, hogy nemzeti egység jött létre a család ügyében. A kabinet továbbra is kiemelten támogatja a gyermekvállalást, valamint segíti azokat az intézményeket, amelyek hozzájárulnak a gyermekek fejlődéséhez. Nem véletlen, hogy idén a különböző családtámogatásokra több mint 2000 milliárd forint áll rendelkezésre a költségvetésben. Ez a 2010-es összeg kétszerese. Soha ennyi forrás nem volt még otthonteremtésre, családi adókedvezményre és a gyermekvállalás támogatására. A gyermekvállalás ösztönzésére Orbán Viktor miniszterelnök februárban egy hétpontos családvédelmi akciótervet jelentett be. A migrációs válságra ez a magyarok válasza és nem a bevándorlás. Ehhez az akciótervhez társul a „Magyar falu” program is. A kormány ezen kezdeményezése hozzájárul ahhoz, hogy a fiatalok megfelelő életminőséget tudjanak biztosítani családjuknak. A cél az, hogy Magyarország ismét egy gyarapodó, fiatalodó nemzet lehessen. Tudjuk, hogy sok még a teendőnk, de az is látszik, hogy a magyar emberek az ellenzékre nem számíthatnak, ezért az eredményeinket meg kell védeni, hiszen ezek biztosítják azt, hogy megerősíthessük a magyar családokat. A kormány a családokért és a gyermekekért tett munkája Vas megyében is megtapasztalható és látható. Számos óvoda újult meg a választókerületemben is. Az elmúlt években ugyanis olyan döntések születtek, amelyek révén sikerült forrást biztosítani bölcsődék, óvodák felújítására vagy fejlesztésére. Több épület megújulása már megtörténhetett, a munka azonban nem áll meg, hiszen van még feladat. Tisztelt Államtitkár Úr! Fentiek alapján tisztelettel kérdezem: Vas megyében milyen eredményeket sikerült elérni a bölcsődék, óvodák tekintetében? Milyen lehetőségek állnak rendelkezésre annak érdekében, hogy ezen intézményi feltételeket a jövőben is még szebbé tudjuk tenni a gyermekek érdekében? Köszönöm. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót a válaszra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ahogy ön is mondta, valóban a kormány célja, hogy Magyarország egy családbarát ország legyen, és a családbarát országnak egyik fontos jellemzője, hogy tud alkalmazkodni a családok igényeihez. Nem a családok életformáját vagy családtervezését akarja a kormány lehetőségeihez vagy pillanatnyi akaratához mérni, hanem szélesebb körű lehetőséget nyit. Így vagyunk ezzel a különböző napközbeni gyermekfelügyeleti lehetőségeknél is. Hiszen egyik irányból azoknak bővítettük a lehetőségét, akik a gyermek mellett minél hamarabb vissza akarnak menni dolgozni, hiszen a gyermek féléves korától már a különböző gyermekneveléshez köthető támogatások mellett visszamehetnek dolgozni, de azoknak is bővítettük a lehetőségét, akik nem minél hamarabb, hanem minél később szeretnének visszamenni dolgozni. Éppen ezért fejlesztjük a bölcsődéket, és mindemellett a 3 éves kortól bevezetett kötelező óvodai neveléssel párhuzamosan nyilván az óvodák felújításába is, új óvodai férőhelyek építésébe is kezdtünk. [[12.40]] Országosan hét felhívást hoztunk nyilvánosságra, melyek összértéke több mint 111,5 milliárd forint, amiből bölcsődéket és óvodákat tudunk bővíteni, javítani. 2020-ig Vas megyében 3 milliárd 150 millió forintból kerül kialakításra 98 új és 462 fejlesztett, felújított bölcsődei férőhely, valamint 3410 óvodai férőhely fejlesztése is megvalósul. Egy másik program keretében pedig szintén óvodai infrastruktúra- és férőhelyfejlesztésre Vas megyében 450 millió forintot tudunk fordítani, köszönhetően annak is, hogy ön is és Vas megye több politikusa is segítségre volt abban, hogy minél több településen tudjunk helyben segíteni. Például ha csak az energetikai korszerűsítést nézem, akkor Acsádon, Söptén, Peresznyén, Merseváton, Bérbaltaváron, Nyőgéren, Káldon vagy Gasztonyban szintén sikerült ilyen fejlesztéseket végrehajtanunk. A Fidesz-KDNP-kormány a garancia arra, hogy Vas megyében is és országosan is bölcsődék bővüljenek, az óvodák pedig megújuljanak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Farkas Gergely, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Miért nem lép fel továbbra sem a kormány a diákmunka-rendszerben tapasztalható visszaélések ellen?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Éves szinten diákok százezrei vállalnak munkát, hiszen a mindennapos kiadások vagy épp a tandíj kifizetése, a lakhatás biztosítása a legtöbb családnak nagy terhet jelent. Így két lehetőség közül választhatnak: vagy hitelt például diákhitelt vesznek fel, ezzel hosszú évekre eladósítva magukat, vagy dolgozni kezdenek.A diákok kiszolgáltatott helyzetét azonban a fiatal korukból adódó jogi és egyéb tapasztalataik hiányát gyakran kíméletlenül kihasználják a munkáltatók. Több esetben számoltak be olyan problémákról, hogy az iskolaszövetkezetek csak nagyon későn, például a hónap második felében utalják a megkeresett munkabért, ily módon egyes kiadásokat csak nagyon nehezen vagy egyáltalán nem tudnak fizetni a fiatalok. A bérek alacsony szinten való beragadása szintén gondot okoz, de előfordul, hogy feketén dolgoztatják a diákokat, érvénytelen szerződést kötnek velük, vagy éppen nem tartják be a szerződésben foglaltakat a munkáltatók. Tisztelt Államtitkár Úr! A Jobbik következetesen és a leghatározottabban kiáll a diákmunkások érdekét szolgáló biztonság és méltó körülmények biztosítása mellett, ezért is hangoztatjuk már évek óta folyamatosan, hogy sürgősen fel kell lépni az előbb említett visszásságokkal szemben. Az önök részéről azonban még semmi érdemi intézkedést nem láthattunk, hiszen évek óta meglévő problémák ugyanúgy jelen vannak most is a rendszerben. Nem elegendő politikai haszonszerzés céljából foglalkozni a fiatal munkavállalók problémáival, mint ahogyan azt tették a diákmunkásokat kihasználó Czeglédy Csaba ügyében. A diákok a valós problémáikra valós megoldásokat követelnek. Éppen ezért szükséges a visszaélések felszámolása érdekében szigorítani az ellenőrzéseket, biztosítani kell ingyenes jogsegélyszolgálatot a diákmunkásoknak, és ki kell zárni az adó- és járulékkedvezményt biztosító rendszerből a diákok jogait súlyosan megsértő munkahelyeket, valamint iskolaszövetkezeteket. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdésem mindezek után az, hogy mikor hallgatják meg végre a fiatalokat, és kezdik el a diákmunkások érdekeit is figyelembe venni a munkavállalókéval szemben. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A 2016. évi XLIX. törvény módosítása szabályozta a diákmunka rendszerét, a diákszövetkezeti foglalkoztatás speciális sajátosságait. Előre jelzem, hogy a Jobbik frakciója ezt a törvénymódosítást nem szavazta meg. Ugyanakkor megszavazta azt a törvénymódosítást, amit most ön politikai haszonszerzésnek minősít, mégpedig amikor a Czeglédy-károsultakat az állam kárpótolta. Milyen érdekes ez a rendszer! Lehet, hogy akkor önöknek is politikai haszonszerzés volt a cél.De visszatérve a kérdésére, a munkaügyi ellenőrzések tapasztalatai azt mutatják, hogy az iskolaszövetkezetben történő foglalkoztatás esetében a diákok jogsértésnek való kitettsége alacsonyabb, anyagi biztonsága pedig lényegesen magasabb, mint közvetlen munkavállalás esetén. A diákok anyagi biztonságát szolgálja egy kormányrendelet, amely rögzíti a mindenkori minimális szolgáltatási díj összegét, ezzel megakadályozva, hogy a kötelező legkisebb munkabér alatti összegben foglalkoztassák a diákokat. Az iskolaszövetkezet és a tag közötti jogviszony munkaügyi ellenőrzése során a fiatalkorú foglalkoztatottakat védő szabályokat átfogóan ellenőrzi a mindenkori ellenőrzés; ilyen a munkaidő, a pihenőidő, a szabadság kiadása, a minimális díjazás, illetve a személyes közreműködéssel kapcsolatos megállapodások megléte. A hatóság ugyanakkor általános jelleggel vizsgálja valamennyi munkáltatónál a fiatalkorú munkavállalókkal kapcsolatos speciális munkajogi szabályok érvényesülését. Az ellenőrzési adatok szerint az elmúlt három évben a fiatal munkavállalókat érintő ellenőrzések száma mindössze 189 fő volt. Itt jelzem, hogy 2018-ban 68 ezer munkavállalót érintett az ellenőrzés. A kormány célja tehát az, hogy a fiatal dolgozókat ért jogsértések száma az elkövetkezendő időszakban is a lehető legalacsonyabbra csökkenjen. Köszönöm szépen.
Köszönjük, államtitkár úr. Szabó Sándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Mit tesz a Kormány a környezetszennyezés ellen?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A környezetvédelmi világnap alkalmával fontos fölhívni a figyelmet a környezetünk, élővilágunk megóvására, azt gondoljuk; és így is tesszük. A műanyag zacskók, táskák, PET-palackok, illetve egyéb hulladékok sajnos ellepik a Földünket, tavainkat, folyóinkat, utcáinkat, tereinket, súlyosan károsítva ezáltal környezetünket, élővilágunkat. A PET-palackokból eredő plasztikszemét felhalmozódása a tengerekben éppen olyan súlyos környezeti válsággá válik napjainkban, mint a klímaváltozás. 2050-re az óceánok súly szerint több műanyagot fognak tartalmazni, mint élő halat. Egy évtizede még 300 milliárd italos PET-palack fogyott éves szinten, 2016-ra ez a szám már 480 milliárd, míg 2021-re az éves italospalack-vásárlás elérheti az 583 milliárd darabot is jelent meg az Euromonitor International egy, a csomagolóipari trendekről szóló jelentésében. Aztán itt vannak a nejlonzacskók. Annak ellenére, hogy egyébként évről évre erősebb a törekvés a műanyag csomagolóanyagok mellőzésére, mennyiségük érzékelhetően nem csökken. Jellemzően egyszerhasználatosak, szinte első alkalommal használatuk után a kukába kerülnek. Az európai adatokat tekintve ijesztő számokkal találkozunk. Évente átlagosan 200 zacskó birtokába jutunk, vagyis kontinensünk 700 millió lakosával számolva a felhasznált éves mennyiség megközelítheti a 150 milliárd darabot. Bár a probléma világméretű, annak érdekében, hogy tudjunk tenni ellene, a környezetszennyezés negatív hatásaival szemben hatékonyan fel tudjunk lépni, itt helyben, Magyarországon is sokat kell tennünk. Mindezek miatt kérdezem államtitkár urat, tervezik-e, hogy a műanyag táskák és zacskók forgalomból történő kivonása, eltávolítása érdekében állami támogatást nyújtanak, illetve a meglévő támogatás mértékét növelik. Milyen lépéseket tesznek Magyarországon a műanyag hulladék mértékének csökkentése érdekében, és mivel kívánják támogatni a műanyag hulladék csökkentését Magyarországon? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönjük. Cseresnyés Péter államtitkár úrnak adom meg a szót a válaszra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A műanyag csomagolási hulladékok elleni kormányzati fellépést firtató kérdéséből ítélve úgy tűnik, hogy az elmúlt évek fejleményeit ön nem kísérte figyelemmel.Igen, a fejenkénti és évenkénti 200 darab nejlonzacskó valóban igen jelentős környezetterhelést feltételező mennyiség, de a hazai fogyasztás a baloldali kormányzás 8 éve, a környezetvédelem lezüllesztésének 8 éve után, 2010-ben volt ennyi. Tisztelt Képviselő Úr! Tudja ön, hogy a 2018. évi környezetvédelmitermékdíj-bevallási adatok alapján tavaly mennyi volt ez a mennyiség? Elárulhatom: 200 helyett 110 darab, azaz 45 százalékkal kevesebb, mint amekkora felhasználási aránnyal a választók felhatalmazása nyomán átvettük önöktől a kormányzást. Ez az előrelépés számos intézkedésnek köszönhető. Kiemelném ezek közül a szemléletformálást, amelyre most már az innovációs tárca a hulladékgazdálkodási források 7 százalékát fordítja. A fenntartható, felelős termelést és fogyasztást szolgálja a 2012-ben bevezetett környezetvédelmi termékdíj is. Ami a műanyag palackokat illeti, figyelmébe ajánlom, hogy az innovációs tárca a 2018. évi iparfejlesztési pályázat keretében 1,4 milliárd forinttal támogatta a PET-hulladék hasznosítását célzó ipari fejlesztési beruházásokat, emellett finanszírozta több mint 21 400 tonna PET-palack gyűjtését és hasznosítását. Ezzel párhuzamosan a tárgykörhöz kapcsolódó uniós irányelvi előírások is folyamatosan szigorodnak. Ezekből az egyik legújabb mérföldkő a csomagolásról és a csomagolási hulladékokról szóló irányelv módosítása. [[12.50]] A vonatkozó uniós irányelvek jogharmonizációjával kapcsolatos feladatokat már megkezdtük, így hazánkban is várhatók további szigorítások a műanyag csomagolások tekintetében. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. László Imre, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hogyan gondoskodnak a vendégmunkások egészségügyi ellátásáról?” címmel. Képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Egyre több a külföldi vendégmunkás hazánkban. Az Eurostat kimutatása szerint csak 2017-ben Magyarország 117 ezer külföldinek adott ki tartózkodási engedélyt. Az ideiglenesen hazánkban állomásozó vendégmunkásoknak természetesen az egészségügyi ellátásáról is gondoskodni kellene, ám az intézményrendszer, az önök állításával ellentétben, már így is roskadozik. A minap beszéltem egy háziorvossal XI. kerület, ezt önnek mondom , aki a háziorvosi hiány miatt máris 2 ezres praxist kénytelen fenntartani. Nagyjából 1400 fős az a praxis, amit egy háziorvos lelkiismeretesen, felelősséggel el tud látni. Az egy páciens után járó fejkvóta éppen ezért 1400 fő fölött csökkenni kezd, és 2 ezer fő fölött már kész ráfizetés újabb pácienst vállalni. Nos, a kollégának most több száz szerb és ukrán vendégmunkás ellátását kell utasítás alapján biztosítani. Ez számára nem csak anyagi veszteséget okoz; a legfőbb gondja az, hogy hogyan tudja a rá bízott magyar emberek gyógyítását biztosítani. 600 ezer magyar távozott külföldre, az egészségügyre nehezedő nyomás azonban ezzel párhuzamosan nem csökkent, hiszen az eltávozottak között jelentősen felülreprezentáltak az orvosok és az egészségügyi dolgozók. Önök milliárdok tucatjaiért keltik a hisztériát a bevándorlás ellen, ám mégis maguk szervezik a tömeges bevándorlást, ami önazonosságunkat és keresztény kultúránkat ugyan nem veszélyezteti, de az egyébként is romokban heverő egészségügy maradék működőképességét annál inkább. Hogyan kívánnak önök ezen a helyzeten változtatni? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a DK és az LMP soraiban.]]
Köszönjük, képviselő úr. Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót a válaszra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Jól láthatóan önök is ott az ellenzéki oldalon a többi párttal együtt összevissza beszélnek a bevándorlásról és hasonló kérdésekről, főleg ha a határon túli magyarokat is belekeverik. Hiszen emlékezhetünk, hogy amit önök a határon túli magyaroknak nem akartak és nem akarnak megadni, azt a migránsoknak Röszkénél az első pillanatban megadnák. Ebből is látszik, hogy önöknek az, aki a törvényeket betartja, nincs előrébb, mint az, aki a törvényeket megszegi, és a magyar emberek iránt nem éreznek nagyobb felelősséget, mint bárki más iránt, aki akár illegálisan érkezik ide, Magyarországra. S mindemellett, amikor a migráció kiinduló országaiban valóban sok-sok milliárd forintos összegből akár egészségügyi fejlesztéseket is végrehajtunk, mert mondjuk, a Szent József Kórháznak Erbílbe Magyarországról küldjük a gyógyszerszállítmányát, vagy Észak-Afrikában az olasz és a francia kórházban már Magyarországról vannak műszerek és gyógyszerek, hogy ne induljanak el azok az emberek, akkor önök felállnak és hangosan tiltakoznak, hogy miért akarjuk ezzel az egészségügyi segítséggel is megállítani a migrációt a kiinduló országokban. S amikor Magyarországról beszélünk, tisztelt képviselő úr, akkor ön elfelejti a háziorvosok kapcsán elmondani, hogy míg 2010-ben, az önök kormányzásának a végén egy praxis átlagos bevétele 867 ezer forint volt, most 1 millió 630 ezer forint. Eléggé nagy a különbség. S tudja, az a különbség a migránsok és a vendégmunkások között, hogy a vendégmunkások a törvényeket betartva határozott időre, amíg azt a munkát el kell végezni, és a saját költségeik fedezése mellett érkeznek, szemben a migrációval, mely teljes mértékben kontrollálhatatlan. Láthatjuk, hogy nem a munkavállalók számának emelkedéséhez vezet Nyugat-Európában, és minden költségét a többi polgárnak kell állni. Azért azonban, hogy a magyar háziorvoslást, a magyar alapellátást tovább tudjuk segíteni, a „Magyar falu” programban is 11 milliárd forintos többlettámogatást biztosítunk idén, 5 milliárd forintot szolgálati lakások építésére, 4 milliárd forintot orvosi rendelők felújítására, és további 2 milliárd forintot orvosi eszközök beszerzésére. Ez is közrejátszik abban, hogy most már töredékére zsugorodott az elvándorló orvosok száma, szemben az önök kormányzását követő időszakkal. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Ungár Péter, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „A magyar emberek helyett miért az autóipari cégek érdekét képviseli a magyar kormány?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A külügyminiszter úr a minap szégyenteljesen úgy nyilatkozott, hogy a magyar kormány nem fogja hagyni, hogy az Unió szigorúbb környezetvédelmi elvárásokat vezessen be az újonnan Magyarországra jövő autógyárakkal szemben. Az a helyzet, hogy ez megmutatja azt, hogy a magyar kormány mindig az osztott szuverenitás ellen politizál, igenis hajlandó megosztani a szuverenitását, ha az Audival, a BMW-vel vagy a Volkswagennel kell megosztania a szuverenitását. Az a helyzet, hogy ezek az autógyárak több eurómilliárdot kaptak már a magyar kormánytól azért, hogy szennyezzék a magyar környezetet, és azért, hogy egy olyan gazdasági struktúrát alakítsanak ki, amiben a magyar munkavállalók egy központtól függnek. Ez színtiszta neoliberális politika, egy olyan politika, amit a Szabad Demokraták Szövetsége, az önök korábbi szövetségese is megirigyelt volna. Az a helyzet, hogy Magyarországon jelenleg több tízezren halnak meg légszennyezettség miatt, ezek az autógyárak rettentő környezeti terhelést jelentenek Magyarországon, ezek az utógyárak nem tesznek semmi olyat, amivel ezt mérsékelni tudják. Mindannyian emlékszünk, a médiában olvashattuk, a Volkswagennek azt a botrányát, amikor elcsalták a szén-dioxid-kibocsátás adatait azért, hogy alacsonyabb adókulcson adózzanak. Az a helyzet, hogy ma Magyarországon és a világon nincs fontosabb szempont, mint az emberek egészsége és a környezetvédelmi szempontok érvényesítése, mégis a kormánynak a korábban említett laposföldelméletre alapozva ez a legutolsó szempontja. Önök mindent megtesznek azért, hogy a multinacionális vállalatoknak kedvezzenek, és mindent megtesznek azért, hogy ne foglalkozzanak a klímakatasztrófával, és ne foglalkozzanak azzal, hogy Magyarországon ez már jelenleg is emberéletekbe kerül. Az a kérdésünk, hogy amennyiben Magyarország a nemzeti érdeket képviseli, és a magyar emberek egészségét, mikor fogja megvétózni azt, hogy ezek a klímabűnöző cégek adókedvezményekhez jussanak, és mikor állnak végre a természeti értékek, a teremtett környezet és a magyar emberek oldalára a multinacionális vállalatokkal szemben. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Válaszadásra Magyar Levente államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr, köszönöm szépen a kérdést, képviselő úr. Cseppet konfúz a problémafelvetés, hiszen arra a nagyon egyszerű összefüggésre nem hívta fel a figyelmet, amit szerintem egy ilyen áttekintéskor óhatatlanul elő kell vennünk, hogy miért van légszennyezettség, mondjuk, Budapesten. Azért, mert az emberek gépkocsival közlekednek. Nem azért van Budapesten légszennyezettség, mert ezeket a gépkocsikat bizonyos részben, bizonyos arányban Magyarországon állítják elő, hanem azért, merthogy ilyen kultúrában élünk, hogy autót használunk. Azt gondolom, ha ebből indulunk ki, akkor támogatandó az, hogy a Magyarországon használt vagy általában a világon bárhol használt gépkocsik minél nagyobb arányát Magyarországon gyártsák le, minél nagyobb arányban hozzájáruljon a világ gépkocsigyártása a magyar gazdaság teljesítményéhez. Tehát a légszennyezettség-probléma nem annak a problémája, hogy Magyarországon gépkocsikat gyárt bárki is. Egyébiránt könnyű a dolgot leegyszerűsíteni egy zöldkérdésre, de ha a dolgok mögé nézünk és ez zöldbarátainknak ritkán szokott sikerülni, komplexitásában vizsgálni egy-egy problémát , akkor azt látjuk, képviselő úr, hogy a németek, akiknél elkötelezettebb zöldnemzetet jelenleg nem tudok Európából mondani, ha megnézzük, hogy azok a drasztikus intézkedések, amelyeket az elmúlt években bevezettek a zöldipar támogatására, azok a nap végén mennyivel nagyobb környezeti terhelést jelentettek, nem feltétlenül Németországon belül, de globális szinten mindenképpen. Kissé visszább az agarakkal, mert olyan alapvető összefüggéseket nem képesek átlátni, amelyek, azt gondolom, hogy nélkülözhetetlenek egy ilyen vita értelmes lefolytatásához. Ideológiai voluntarizmus jellemzi önöket, amikor követelnek olyan lépéseket, amelyek minden szempontból rombolnák Magyarország érdekeit, Magyarország gazdasági versenyképességét, miközben meg nagyobb béreket követelnek egy olyan gazdaságban, ahol ezeknek a béreknek egy jelentős részét pont az autóipar termeli meg. A magyar kormány továbbra is Magyarország egyik legfontosabb versenyképességi előnyének azt tartja, hogy egy zöldországban élünk, egy alapvetően tiszta országban élünk, és ezt szeretné megtartani a versenyképességünk fenntartása és fejlesztése mellett. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök kabinetfőnökének: „Történt-e orosz segítségnyújtás a fideszes médiabirodalom kialakításában, a KESMA létrehozásában?” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[13.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter vagy Államtitkár Úr, aki majd méltóztatik válaszolni! Az önök szövetségese, a szélsőjobboldali osztrák FPÖ-nek a vezetője, Heinz-Christian Strache volt alkancellár abba bukott bele, hogy kiszivárgott egy videó, amiben Ibizán tárgyal egy önmagát orosz milliárdosnak kiadó, oligarchagyanús egyénnel, és megbeszélik szépen, hogy hogyan venné meg ez a feltételezett orosz milliárdos számukra az osztrák média egy jelentős hányadát, és hogy fizetnék ki aztán zsíros közbeszerzéseken keresztül ezt az orosz oligarchakört.Azt is elmondja Strache ebben a videóban, hogy ez a modell Orbán Viktor modellje, orbanizálni akarta az osztrák médiát, és azt a Heinrich Pecina üzletembert ajánlja, aki strómanként valóban Magyarországon előkészítette, felvásárolta Orbán számára az akkor még független médiatermékek egy jelentős részét. Úgy tűnik, hogy ez a modell nagyon hasonlóan működött volna ahhoz, ami Magyarországon meg is valósult. Tehát adódik az a kérdés, hogy hogyan történt Magyarországon pontosan ez a sztori. Történt-e orosz segítségnyújtás a fideszes médiabirodalom kialakításában, amikor közel 500 médiatermék landolt a Fidesz házialapítványánál, a KESMA-nál? Igazak-e Simicska Lajos szavai, és Orbán Viktor valóban a Roszatommal akarta megvetetni az RTL Klubot? Előkerülhet-e hasonló videó fideszes politikusokról? Például, amikor Habony Árpád Ibizán tárgyalgatott, akkor voltak-e ilyen partnerei vagy sem? Illetve Gulyás Gergely szavainak a kommentálását várom, ő úgy nyilatkozott az ügyben: azt remélem, hogy közöttünk nincsenek vezető pozícióban olyanok, akik hasonló óvatlanságot követnek el. Ezt csak úgy érthetjük, hogy a fideszesek is számos hasonló hazaárulást követtek el, de elővigyázatosabbak voltak, így még nem buktak le. Egyetért-e ezzel az értelmezéssel, államtitkár úr? Köszönöm szépen. [[Dr. Rétvári Bence: Nincsen szava, amivel egyetértene!]] [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm szépen Tordai Bence képviselő úr kérdését, és megadom a válaszadásra a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. A választásokon túl vagyunk, de a baloldalon a küzdelmek folytatódnak, többféle vetélkedésük akad. Az egyik ezek közül az, hogy ki tud nagyobb sületlenséget állítani, és ebből a szempontból az ön felszólalása egy lokális csúcs. Elhangzott itt egy bizonyos Pecina úr neve. Azért tartom érdekesnek a felvetését, mert ha valaki üzletelt ezzel az emberrel, akkor az a Magyar Szocialista Párt volt, az a párt, akitől ön a mandátumát szokta kérni. Úgyhogy, ha az ön felvetéséből indulok ki, az ön logikáját követem, akkor azt mondom önnek, hogy náluk érdemes érdeklődni a részletekről, illetve arról, hogy készült-e ilyen felvétel. Hasonló a helyzet az oroszokkal kapcsolatos felvetésével kapcsolatban. Ha orosz ügyekben szeretne tájékozódni, akkor szintén azt javaslom, hogy látogasson el ahhoz a párthoz, akitől a mandátumát kapta, a Magyar Szocialista Párthoz, és kérdezze meg tőlük, hogy hogyan fordulhatott az elő, hogy orosz titkosszolgálatok bejáratosak voltak a magyar szolgálatokhoz. Erről ítélet is született, tisztelt képviselő úr, bolgár pszichológusnak álcázott orosz titkosszolgákat engedtek be a baloldali kormányzás alatt a magyar nemzetbiztonság szívébe. [[Rig Lajos: Ürgebőrbe voltak varrva.]] Ennyit az oroszokkal való együttműködésről. És ha már itt vagyunk, akkor még egy dolgot szeretnék itt tisztázni: látom, hogy önöknek fáj, hogy véget értek a nap-keltés idők, amikor a magyar nyilvánosság kizárólag baloldali nyilvánosság volt. Látom, hogy önöket zavarja, hogy másféle vélemények is társadalmi súlyuknak megfelelően jelenhetnek meg a magyar közéletben. Önökkel ellentétben mi ezt a sajtószabadság garanciájának tekintjük. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Tordai Bence: A kérdésre a válasz? Dr. Rétvári Bence: Sületlenség, ez a szó vonatkozott rá. Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Dömötör Csaba államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kállai Mária, a Fidesz képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak: „Hogyan jellemezhetjük a magyar-spanyol kereskedelmi-befektetői kapcsolatokat?” címmel. Kállai Mária képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Márciusban látott napvilágot az a hír, mely szerint a valenciai központú autóalkatrész-gyártó, a Segura-cégcsoport 4,2 milliárd forintból fejleszti hál’ istennek a szolnoki gyárát. Ennek a hatékonyságnövelő, kapacitásbővítő beruházásnak köszönhetően újabb 80 munkahely jön létre, tovább erősítve ezzel a cég meghatározó jellegét a megyeszékhelyen, de meggyőződésem, hogy hazánkban is. A magas hozzáadott értéket és a legmodernebb technológiai színvonalat képviselő cég beruházását a kormány egymilliárd forinttal támogatja. A bejelentés fontosságát jól jellemzi az a tény is, hogy a Segura-cégcsoport csak Spanyolországban, Kínában és Szolnokon tart fenn gyártóegységeket, továbbá az is, hogy a szolnoki gyárban előállított eszközöket használják egyebek mellett az Audi, a Mercedes, valamint a mérnöki központot létesítő Jaguar beszállítói is, ezzel növelve a versenyképes magyar gazdaság gerincét adó autóipar jelentőségét, amely mára már több mint 174 ezer embernek ad munkát, ezzel ennyi ember családjáért vállal felelősséget. Minden egyes ehhez hasonló bejelentés igazolja azt, ami most már a napnál is világosabb: jó döntés volt a csődközeli állapotot előidéző, 2010 előtti gazdaságpolitikával felhagyni és új utat választani, egy olyan gazdaságpolitikát, amely emberközpontú, és amely az uniós átlagnál kétszer magasabb gazdasági növekedést eredményez. Folyamatosan kapjuk a híreket az újabb és újabb beruházásokról, amelyeknek a kiszámítható gazdaságpolitika és az ehhez kapcsolódó, megfelelő képzéssel rendelkező munkaerő az alapja. Tisztelt Államtitkár Úr! Hogyan jellemezhetjük a magyar-spanyol kereskedelmi-befektetői kapcsolatokat, amelynek, örömmel mondhatom, hogy a mi városunk, Szolnok is része? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót válaszadásra Magyar Levente államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselő Asszony! Köszönöm a kérdését. A magyar-spanyol gazdasági, befektetési kapcsolatok nem rosszak, de lehetnének jobbak is. Hadd kezdjem ezzel a kitétellel a válaszadásomat, hiszen Európa egyik legerősebb gazdaságáról beszélünk a spanyolok esetében, és Magyarországon mindössze a 17. legjelentősebb beruházó, noha éles a verseny, hiszen egy sor ország nagyon komoly tőkével van jelen Magyarországon. Gondoljunk arra, hogy pusztán a németek több mint 20 milliárdot ruháztak be eddig Magyarországon. Nem könnyű az elsők közé bekerülni, de a spanyolok ezen dolgoznak, és jó úton haladnak, hiszen évről évre növekszik a spanyol működőtőke-állomány hazánkban. Ennek kiváló példája és egyik zászlóshajója az említett szolnoki vállalat, az F. Segura, amelyik annak a járműipari kultúrának és iparágnak egy fontos szereplője, amelyről az előbb beszéltünk Ungár képviselő úrral. És akkor itt újfent kitérnék arra, hogy milyen fontos szerepet játszik a járműgyártás Magyarország gazdaságában: az ipari termelésünk közel harmadát a járműgyártás adja, 700 járműipari vállalat tevékenykedik Magyarországon és alkalmaz közel 200 ezer embert. Talán a legszemléletesebb adat az, hogy 2010 óta mintegy megkétésfélszereztük Magyarországon a járműipar kibocsátását. Az exportunk amely tudvalevőleg tavalyelőtt érte el az euróban kifejezett 100 milliárdos álomhatárt mintegy ötöde kapcsolódik az autógyártáshoz. Tehát nagyon fontos húzóágazata ez Magyarországnak. Itt szeretném felhívni arra a figyelmet, hogy a hagyományos autógyártás irányából egyre nagyobb ütemben mozdulunk el az elektromosautó-gyártás irányába. Itt talán releváns az a kultúraváltás, amit jeleztem, hogy legyenek minél többen magyar autógyártók itt jelen hazánkban, az pedig a mi feladatunk, elsősorban a politika feladata, hogy ezen belül, ezen struktúrán belül növeljük a megújuló energiákra és a zöldenergiákra alapuló gyártást. Ez ügyben jól állunk, és számítunk a spanyol cégekre is, akik továbbra is szívesen látottak Magyarországon bármelyik iparágban. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kepli Lajos, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Tervezi-e a Kormány a hajózási szabályok felülvizsgálatát a Hableány tragédiája kapcsán?” címmel. Tisztelt Országgyűlés! Jómagam az ülés eddigi menetét a televízió képernyőjéről figyeltem, és nem ez az első utalás, kérdés a fájdalmas dunai hajótragédiával kapcsolatban, és Kepli Lajos képviselő úrral együtt arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy néma felállással fejezzük ki részvétünket az áldozatok és a családtagok iránt. [[A teremben lévők néma felállással adóznak az elhunytak emlékének.]] Köszönöm szépen. Kepli Lajos képviselő urat illeti a szó. [[13.10]]
Köszönöm szépen, elnök úr, és a gesztust is. Természetesen a kérdés elhangzása előtt szeretném kifejezni a Jobbik frakciója nevében is a részvétem a múlt heti hajóbalesetben elhunyt személyek hozzátartozói felé. A tragédia szörnyű sebet idézett elő számos család életében, osztozunk fájdalmukban.Mint ismert, az elmúlt héten, szerdán, a Margit-híd alatti áthaladás közben egy szállodahajó maga alá gyűrt egy turistahajót, melynek fedélzetén a kétfős személyzettel együtt összesen 35 fő tartózkodott. A tragédiát mindössze heten élték túl, hét holttestet még aznap megtaláltak, a többi 21 személyt egyelőre eltűntként tartják nyilván. A baleset számos kérdést felvet, melyet szakértőknek kell megvizsgálni, viszont nem mehetünk el amellett, hogy a kérdést a hajózás szabályozása oldaláról is megvizsgáljuk. A Duna budapesti szakaszán az év folyamán a hajózható időszakokban óriási vízi forgalom tapasztalható, a Margit-híd és a Parlament környéke a legforgalmasabb szakaszok közé tartozik. Az utóbbi években gombamód elszaporodtak a kis méretű BKK-hajók, a városnéző turistahajók mellett a hatalmas szállodahajók is. Utóbbiak gyakorlatilag úszó hotelek, alkalmanként akár több száz emberrel a fedélzetükön. Jelenlétükkel nemcsak a Duna, hanem a kikötőkön át a rakpartok forgalmára is jelentős hatással vannak, ezek a kikötők a Duna fővárosi szakaszán rengeteg problémát okoznak. Kétségtelen, hogy a turizmus a főváros egyik legjelentősebb bevételi forrása, de ezek a vízi objektumok nemcsak a Duna szennyezéséhez járulnak hozzá, de sokszor a műemléki látképet is eltakarják, elrondítják, a balesetveszélyről pedig a múlt heti katasztrófa után nyomatékosan szót kell ejteni. Mindent meg kell tennünk annak érdekében, hogy a kockázatot a lehető legkisebbre csökkentsük, az itt élő és az idelátogató emberek életének és testi épségének védelmében. A kérdésem államtitkár úrhoz, hogy kíván-e a kormány szabályozást bevezetni a Duna fővárosi szakaszán a hajóforgalom megregulázására. Szükség lehet-e úgynevezett szeparációs zónák kijelölésére a hajózó útvonalakon? A kikötők számának és elhelyezkedésének felülvizsgálata indokolt-e? Tervezik-e esetleg a belvárosból a szállodahajó-kikötők átköltöztetését a külső folyami szakaszokra? Mivel mindez a hajózási jogszabályokat is érinti, ezért kérdezem, hogy mi erről a kormány álláspontja, és hogyan kívánják megelőzni a hasonló tragédiák bekövetkezését. Várom érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Összhangban az e kérdésben korábban adott válaszommal, most is szeretném részvétemet kifejezni az áldozatok családtagjai és hozzátartozói felé. Valóban szörnyű tragédia történt május 29-én, a magyar és a dél-koreai áldozatokra és az áldozatok hozzátartozóira valamennyi ember együttérzéssel és részvéttel gondol.Tisztelt Képviselő Úr! Hadd hívjam fel a figyelmét, hogy kérdésében ön már azelőtt követeli a hatályos hajózási szabályozás felülvizsgálatát és szigorítását, mielőtt egyáltalán lezajlottak volna a tragédia okát és felelőseit azonosító szakértői vizsgálatok. Javaslom, hogy előbb várjuk meg, hogy a szakértők elvégezzék a dolgukat és levonják a maguk következtetéseit. Egyébként, ha figyelemmel követné a dunai hajózásra vonatkozó kereteket és fejleményeket, akkor ön is tudná, hogy ez a folyamatos felülvizsgálati mechanizmus már évek óta így működik. Hogy csak egyetlen, a mai napon már elhangzott példát mondjak, 2018-ban már 2010 óta második alkalommal szigorították meg a 80 méternél hosszabb személyhajók közlekedési korlátaira vonatkozó szabályozást a Személyhajósok Szövetségével, a Dunai Vízirendészeti Rendőrkapitánysággal, Budapest Főváros Kormányhivatalával és a Navinfo diszpécserszolgálatával folytatott egyezkedések és egyeztetések eredményeképpen. Hasonlóan felelős szabályozás vonatkozik többek között a nagyhajók közlekedési rendjére vagy a kikötőlétesítésre és -üzemeltetésre is. A hajóforgalom megregulázására idézve önt a hatályos szabályozás szakértők sokasága szerint kellő keretet biztosít. Mindazonáltal természetesen a kérdésére válaszolva azt kell mondani, hogy ha a lefolytatott vizsgálatok fényében valóban szükségessé válik, akkor kétségkívül sor kerül a szabályozás további finomítására és szigorítására. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mikor fogja a kormány megbecsülni a nevelőszülőket?” címmel. Arató Gergely képviselő urat illeti a szó.
[[Felszólalását hangosítás nélkül kezdi el.]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nevelőszülőnek lenni, egy olyan önként vállalt feladat, amely komoly elismerést érdemel, kellene hogy kapjon. A nevelőszülők családot, otthont biztosítanak olyan gyermekeknek, akiknek ez nem adatott meg. A KSH 2017-es adatai szerint 21 ezer gyermekvédelmi szakellátásban részesülő kiskorú gyermek közül ma is csupán 14 ezer kerül nevelőszülőkhöz [[Kézi mikrofont állítanak a szónok elé.]] köszönöm szépen , tehát több mint 7 ezernek marad a gyermekotthon, amely, bármilyen elkötelezettek is legyenek az ott dolgozók, nem tud megközelítőleg sem olyan szintű ellátást és annyit nyújtani, mint egy család. Sokkal kevesebben vállalkoznak tehát arra, hogy nevelőszülők legyenek, mint amennyire szükség lenne, ennek az oka pedig a nem megfelelő mértékű anyagi ellátás, anyagi ráfordítás. A nevelőszülők bérezése a mindenkori minimálbér 30 százaléka s ehhez járul még hozzá 20 százalék kiegészítő díj, de például gyest, gyedet nem vehetnek igénybe, és nem vehetnek igénybe számos más fontos, a gyermeknevelést támogató kedvezményt sem. A kormány dunai hajókirándulással próbálja meg népszerűsíteni a nevelőszülői hivatást, ami tulajdonképpen nem baj, sőt az helyes, hogy a kormány ezt fontosnak gondolja, de még fontosabb lenne, hogy a nevelőszülők megfelelő ellátást, megfelelő anyagi biztonságot kapjanak ehhez a nem könnyű feladathoz. Én azt gondolom, hogy ez egy olyan cél, amelyben a kormány és az ellenzék egyet tud érteni egymással, hogy jobb, ha ezek a gyerekek nevelőszülőkhöz kerülnek. Ezért kérdezem öntől azt, hogy mikor kívánják növelni a nevelőszülők ellátását, mikor kívánnak jobb helyzetet teremteni a nevelőszülők számára. [[Taps a DK és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fülöp Attila államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Egy dologban teljesen egyetértünk: azt gondolom, hogy a nevelőszülők munkája valóban olyan nemzetépítő felelősséget hordoz magában, amely minden bajba jutott családnak a segítségét, védelmét szolgálja. A műfaj, hogy két percben beszámoljak az elmúlt időszak intézkedéseiről, az elég kevés, ezért engedje meg, képviselő úr, hogy csak a legfontosabbakat emeljem ki. Mindenekelőtt szeretném azért emlékeztetni arra, hogy az egyik legfontosabb változást, nevezetesen az ön által hiányolt nevelőszülői gyed bevezetését a magyar kormány pontosan az Országgyűlés elé 2018. december 12-i parlamenti ülésen meghozott törvényjavaslatban fogalmazta meg, ekkor került bevezetésre a nevelőszülői gyed intézménye. Ön és az ön pártja jelen volt ekkor a parlamenti ülés termében, de nem szavazták meg ezeket az intézkedéseket, akkor fontosabbnak tartották, hogy sípoljanak és dudáljanak, úgyhogy azért engedje meg, hogy ezzel árnyaljam először is a kérdésben felvetett vagy kiolvasható aggódást és törődést a nevelőszülők irányában. A legfontosabb intézkedések: az elmúlt években nőtt a nevelőszülői kapacitás és felület, több mint 20 milliárd forint állt rendelkezésre a nevelőszülői hálózatoknak 2018-ban, idén pedig 850 millió forinttal még ennél is több áll rendelkezésre. 2010-ben 57 százalék volt a nevelőszülői arány, ma 66 százalék a gyermekvédelem rendszerében. Ez is azt mutatja, hogy az utóbbi években nőtt ez az arány. 2014 januárjában ez a kormány vezette be a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyt, pont az ön által hiányolt erkölcsi és anyagi megbecsülés érdekében. Ez azt jelenti, hogy egészség- és nyugdíjbiztosítás is kapcsolódik ehhez, családi adó- és járulékkedvezmény igénybevételére is lehetőség van. Ez a kormány hozott törvényt arról, hogy 12 év alatt ma már nem intézményben, hanem lehetőség szerint kötelezően nevelőszülőnél kell elhelyezni a családokat [[Arató Gergely: Ez uniós előírás, államtitkár úr!]] és negyedszerre, ez a kormány indította el a „Befogadlak” nevelőszülői programot [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] pontosan ezek ismeretében. Köszönöm, hogy a képviselő úr érdeklődését is felkeltette a nevelőszülői program. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Kivel ért egyet a kormány: Tarlós Istvánnal vagy a Fidesz frakcióval?” címmel. Csárdi Antal képviselő urat illeti a szó. [[13.20]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Oknyomozó újságíró munkájának köszönhetően derült fény Budapest egyes kerületeiben a parkolás üzemeltetésével összefüggő visszaélésekre. A 444 újságírója, Ács Dániel áldozatos munkája vezetett arra az eredményre, hogy ma gyakorlatilag minden budapesti ismeri azt a módszert és technikát, amivel eltűnnek a pénzek a budapesti parkolásüzemeltetésből.Erre, azt gondolom, megoldást kellene találni, és van megoldás. Mint bizonyára ön előtt is ismert, a Fidesz által támogatott főpolgármester, Tarlós István többször kifejtette már azon álláspontját, hogy a budapesti parkolási maffiával való leszámolás megoldása az, ha a kerületek kezéből kivesszük a parkolásüzemeltetést mint kötelező feladatot, és azt odaadjuk a főváros kizárólagos hatáskörébe. Azt gondolom, hogy egy ilyen üzemeltetésváltás egyszerre biztosíthatja a sokkal nagyobb átláthatóságot, a költségek csökkentését, és akár ellehetetlenítené a maffia működését. Vártunk egy darabig, de az LMP nem vár tovább, és a törvényjavaslatot be is nyújtottuk annak érdekében, hogy minél előbb leszámoljunk a fővárost mérgező parkolási maffiával. A törvényjavaslatot azonban az Igazságügyi bizottság fideszes többsége a múlt héten leszavazta. Ők nem értenek egyet a pártjuk által támogatott főpolgármesterrel. A főpolgármester állítása szerint ráadásul maga Orbán Viktor miniszterelnök mondta azt, hogy a parkolási rendszer rendbetételét nem tudja garantálni. Nehéz ezt másként értelmezni, mint hogy évtizedes politikai és gazdasági érdekeket rúgnának fel a rendbetétel során, amibe még az ország miniszterelnökének is beletörne a bicskája. Tisztelt Miniszter Úr! A kérdés egyszerű: kivel értenek egyet a kormányban, a fideszes parlamenti többséggel, aki leszavazta a törvényjavaslatot, vagy Tarlós Istvánnal? Megtisztelő válaszát köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy azzal a megjegyzéssel kezdjem, hogy azért nehogy már a nyúl vigye a vadászpuskát. Tehát a budapesti kerületek közül egyedül Zuglóban veszteséges a parkolás [[Ungár Péter: Ez nem igaz! Csárdi Antal: X. kerület, IX. kerület! Meddig soroljam?]] csak ott van probléma. Az emberek kifizetik a parkolási díjakat, és ahelyett, hogy abból fejlesztések valósulnának meg, még a zuglóiak fizetnek rá. A II. kerületben például a fizetőparkolásból évente mintegy 500 millió forint nyeresége származik a kerületnek, ellenben Zuglónak közel 800 milliós vesztesége. Zuglóban a parkolóórák fajlagos karbantartási költsége egyenként 134-szer annyi, mint például az I. kerületben. [[Ungár Péter: Nem ezt kérdezte!]] Az I. kerületben 500 forint a karbantartási díj [[Csárdi Antal: Az ön törvényi kötelessége, hogy a kérdésre válaszoljon!]] Zuglóban pedig 67 ezer forint egy parkolóórára vetítve. Én ebből elsődlegesen azt a következtetést vonom le, hogy Karácsony Gergely polgármester alkalmatlan a kerület vezetésére. [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Ráadásul ezt a káoszt ő maga idézte elő. Élő adásban jelentette be, hogy a XIV. kerületi parkolási szerződés egy sötét alku eredménye. Saját közlése szerint ezt tudta is, mégis szó nélkül aláírta a szerződést. [[Bencsik János közbeszólása.]] Később tagadta a tényeket [[Csárdi Antal: A fideszes képviselők szavazták meg ezt a szerződést!]] és azt állította, hogy nyereséges a parkolási rendszer. És most azokkal vizsgáltatná meg a szerződéseket, akik pedig megkötötték azokat. Az pedig csak hab a tortán, hogy Karácsony Gergely, ahogyan azt ön is teszi, idekeverné a fővárost, miközben a Fővárosi Önkormányzatnak jelen pillanatban egyetlenegy parkolási cége sincs. Ez a feladat- és hatáskör [[Ungár Péter: Ez a baj! Csárdi Antal: Pont ez a baj! Pont ezért kellene áttenni! Kicsit átláthatóbbá válna.]] a kerületi önkormányzatoknál van. A kormány részéről annyit tudunk tenni az ügyben, hogy az erről szóló képviselő-testületi döntéssel szemben törvényességi észrevétel került a Fővárosi Kormányhivatalhoz. A jegyzőkönyv megérkezett Budapest Főváros Kormányhivatalához, és megkezdődött a vizsgálat. Szerintem a fontos kérdés nem az, amit ön feltett, hanem az, hogy az őszi önkormányzati választások során a budapesti választópolgárok az eddig megtett fejlődési út továbbfolytatására szavaznak, vagy a parkolási panamákba keveredő alkalmatlan vezetőt szánnak Budapest főváros vezetésére. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bencsik János, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért csak a Fidesz strómanjai és kitartottjai juthatnak kedvezményes áron bérlakáshoz Budapesten?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Kásler Miklós, emberi erőforrások miniszterének megbízásából Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Kormánypárti politikusok és megmondóemberek rendszeresen borzolják az idegeinket azzal, hogy a piaci ár töredékéért jutnak bérlakáshoz a budai Várban, a miniszterelnök udvartartásának közelében, miközben az elszabadult ingatlanárak miatt magyar fiatalok százezrei kényszerülnek megtapasztalni, hogy már a főváros peremvidékén sem tudnak saját lakáshoz jutni, még szülői segítséggel sem. Önök, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, úgy osztogatják a százmilliós felújított ingatlanokat a különböző fideszes cégeknek és strómanoknak, mintha nem lenne holnap. Így jutott potom áron bérlakáshoz a budai Várban Bayer Zsolt, a Fidesz 5. számú párttagkönyvének büszke tulajdonosa, Palkovics László miniszter úr, Semjén Zsolt és Lázár János vadásztársai, Habsburg főhercegek és még sokan mások.A legújabb hírek szerint 85 négyzetméteres önkormányzati lakáshoz jutott az a Valton-Master Car Kft. is, amely az elhíresült helikopterezés után hozta-vitte a Rogán-házaspárt. A cég öt évre 101 ezer forintért bérelhet ingatlant egy olyan környéken, ahol egy feleakkora ingatlan bérleti díja havi félmillió forintba kerül, legalábbis ott kezdődik. Ráadásul a Budavári Önkormányzat mintegy 210 millió forintot költött ennek a felújítására. Mikor költenek vajon, kedves kormánypárti képviselőtársaim, egyszerű magyar emberek lakhatási körülményeinek javítására ennyi pénzt? Tisztelt Államtitkár Úr! Önt kérdezem, hogy nem tartja-e arcpirítónak azt, hogy miközben a magyar fiatalok százezrei hagyják el ezt az országot, mert esélyük sincs tisztességesen megélni és elfogadható áron lakáshoz jutni, önök a saját udvartartásukat juttatják nevetséges áron ingatlanokhoz. Szeretném kérdezni, hogy mikor fognak végre érdemi segítséget nyújtani nemcsak a háromgyerekes családoknak, hanem azoknak is, akik a saját önálló lakás híján az első gyermeket sem tudják bevállalni. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra felkérem Rétvári Bence államtitkár urat.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt években 304 milliárd forintot fordítottunk arra, hogy akiknek ön itt most támogatást követelt, azoknak támogatást nyújtsunk, és ennek révén már 102 ezer család döntött úgy, hogy igényli is ezt a támogatást. Ez egy olyan forma, tudja, tisztelt képviselő úr, amilyen Magyarország legújabb kori történetében nem volt, a családok otthonteremtési kedvezménye, amellyel fiatal családosok, akiknek van gyereke vagy akik gyermeket szeretnének, olyan mértékű támogatást kaphatnak, amelyre Európa más országaiban nem nagyon van példa. Volt ehhez képest kisebb támogatási forma még a szocpol idején Magyarországon. Ezt az önök szövetségesei, a szocialisták teljes mértékben beszüntették Magyarországon, éppen ezért önök szövetséget kötöttek velük, és együtt indulnak több választáson. Meg is lett az eredménye a legutóbbi vasárnapon, az európai parlamenti választásokon.Ezzel szemben mi inkább a családok otthonteremtési kedvezményét vezettük be. Önök általában az ennek a fedezetét tartalmazó költségvetéseket nem támogatták, sőt egyik költségvetést sem támogatták. Sőt, július 1-jétől ki is bővítjük ennek a lehetőségét, amelyet szintén az ellenzék vezető pártja, a Gyurcsány-párt, a Demokratikus Koalíció nem támogatott. 250 ezer gyermeknek tudtunk segíteni abban, hogy méltóbb, komfortosabb körülmények között tudjon felnőni. Összesen 437 ezer ember lakhatásán tudtunk segíteni ebből a 304 milliárd forintból. Mintegy 49 ezer olyan gyermek van, akire ön is utalt, tisztelt képviselő úr, akinek a vállalásához a szülők azt is jelentősen figyelembe veszik, hogy lesz-e új otthonuk vagy sem, és 49 ezer gyermeknek a megszületését vállalták ezek a családok abban az esetben, ha megkapják ezt a támogatást. Ezt a támogatást meg is kapták. Tehát bízunk benne, hogy valóban sok tízezer gyermekkel kapcsolatos döntéshez, bár nyilván a fő szempont ilyenkor mindig érzelmi, de hozzá tudtunk járulni. Most július 1-jétől pedig a lakáscélú hiteleket vagy kedvezményes kölcsönöket már használtlakás-vásárlásra is lehet fordítani bizonyos feltételek mellett. Jelzáloghitel-tartozásokból a második gyereknél 1 milliót, a harmadiknál 4 millió forintot engedünk el, és a további gyermekeknél is 1-1 millió forintot. Ezzel is próbáljuk segíteni a magyar családokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Az Egyesült Államokbeli vesztes per után mikor tiltják be végre Magyarországon a Glyphosate alkalmazását?” címmel. Ungár Péter képviselő urat illeti a szó. [[13.30]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Az a helyzet, hogy nem hiszem, hogy az Agrárminisztériumnak el kell mondani, hogy a DDT rovarölő szerek története mit mutat arról, hogy mi történik, ha a profitvezérelt vegyipari vállalatoknak engedjük, hogy írják a magyar törvényeket, illetve írják azt, hogy Magyarországon miket lehet használni. Az itthon is az egyik leggyakrabban használt gyomirtó szer, a Glyphosate az Egészségügyi Világszervezet szerint türelemmel várom, hogy ez a szervezet mikor lesz a kormány egyik ellensége valószínűleg rákkeltő az emberek esetében. Az európai talajoknak körülbelül 45 százaléka jelenleg ezzel a szerrel fertőzött, viszont a kormány semmit nem tesz annak érdekében, hogy az a hatalmas agrár-, környezetszennyező vállalat, a Monsanto, amelyik ezt a szert gyártja, Magyarországra ne hozza be ezt a rákkeltő szert. Az a helyzet, hogy 2015-ben 1400 tonna volt a Glyphosate-nak a Magyarországra behozott száma, ez egy hatalmas szám. Ez rettentő környezeti és emberi egészségi terhelést jelent. Jelenleg az Egyesült Államokban több mint tíz pert nyertek már azok az emberek, akik rákos megbetegedés miatt beperelték azt a Monsantót, illetve leányvállalatait, amelyek a Glyphosate-ot behozták és az Egyesült Államokban agrárcélokra használták. Ennek ellenére a kormány az Európai Unióban még mindig azok között az országok között van, amelyek ellenzik az uniós tiltását a Glyphosate-nak; akik ellenzik az uniós tiltását a Glyphosate-nak azért, mert pontosan tudják, hogy ez a multinacionális vállalat milyen érdekérvényesítéssel rendelkezik. Tudjuk erről a kormányról, hogy hagyták már azt, hogy Lázár János laptopján keresztül egy dohánycég írja meg a különböző trafiktörvényeket. Ugyanígy pontosan tudjuk, hogy az Agrárminisztériumnál arra készülnek, hogy a rákkeltő Glyphosate-ot gyártó Monsanto írja a magyar vegyipari törvényeket is. Az a kérdésem, hogy mikor tiltják már be ezt a veszélyes szert. Mikor lesz az, hogy végre ezzel a multinacionális vállalattal szemben megmutatják az önök által olyan sokat hangoztatott magyar virtust? És mikor tiltjuk ki ezt a környezetszennyező külföldi multit, mert ez veszélyes. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A növényvédő szerek forgalomba hozatalát uniós rendelet szabályozza, amely közvetlenül alkalmazandó az Európai Unió tagállamaiban. Ez a világviszonylatban is szigorú szabályozás a biztosíték arra, hogy kizárólag olyan készítmények kerülhessenek forgalomba, amelyek hatóanyaga uniós szinten jóváhagyásra került. A növényvédő szerekben használt hatóanyagok engedélyezését az uniós jogszabályok szerint rendszeres időközönként felül kell vizsgálni.A Glyphosate-hatóanyag legutóbbi újraértékelése és az ezzel kapcsolatos döntés 2017 végén zárult. Az Európai Bizottság nem talált bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a Glyphosate rákkeltő tulajdonsággal rendelkezne, vagy egyéb krónikus egészségkárosítást okozna. A soron következő újraértékelés, amelyben Magyarország is aktív szerepet vállal, 2019 végétől indul. Az eljárás során a meglévő adatoknak a mai kor követelményeinek megfelelő újraértékelése mellett figyelembe vették az elmúlt években megjelent tudományos szakcikkeket, információkat is. Az újraértékelési jelentés eredményei alapján születtek döntések arról, hogy a Glyphosate továbbra is megfelel-e az uniós növényvédő szerekről szóló rendeletben meghatározott engedélyezési feltételeknek. A döntést legkésőbb 2022 decemberéig kell meghozni, amikor a Glyphosate-ra vonatkozó jelenlegi engedély lejár. Magyarországon egyébként a Glyphosate jelenleg az egyetlen engedélyezett totális gyomirtó hatású növényvédő szer hatóanyaga. Az Agrárminisztérium mindent megtesz annak érdekében, hogy a növényvédő szerek engedélyezése során érvényesüljenek az élelmiszerlánc-biztonsági szempontok, egyúttal megvalósuljon a fogyasztók, a környezet védelme és a természet biztonsága. És azok a hírek, amelyeket ön is olvasott és olvashattunk a különböző sajtótermékekben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] úgy gondolom, hogy még rémhírterjesztés színvonalán sincsenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Miért nincs rend, miért nincs hatékony bűnmegelőzés, miért nincs kemény megtorlás?” címmel. Ander Balázs képviselő urat illeti a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Sokszorosan letelt a két hét, de időről időre sokkoló brutalitású hírek látnak napvilágot az emberbőrbe bújt, két lábon járó, öregező sakálok indokolatlanul erőszakos gaztetteiről.A minap hajdúhadházi otthonában vertek agyon hatezer forintnyi prédáért és némi édességért egy idős férfit olyanok, akiknek családi példaképei börtöntöltelékek, háziállatai pitbullok, és már nagyon korán megismerték a zombidrogok világát, de azon kívül semmi mást. A kőkori erkölcsi színvonalon élő, rettenetes bűncselekményeket elkövetők semmiféle emberi vonást nem mutatnak, hiszen embertársaikra csak zsákmányállatként tekintenek, pont, mint az igazi sakálok, mert áldozataik rendszerint a magukért kiállni képtelen öregek, magányosok, védtelenek közül kerülnek ki. A migránsokkal riogató, a magyar társadalomnak védelmet ígérő, de az ország egyre nagyobb területeiről kivonuló államhatalom számos településen magára hagyta a rettegésben élő, törvénytisztelő polgárokat. A méltatlanul kezelt, alulfizetett kisrendőrök sorra szerelnek le a testülettől, az ügyészség pedig sokszor inkább a bűnözőket mentegeti. A Jobbik viszont soha nem fog belenyugodni abba, hogy a domesztikálatlan ordasoké legyen az ország, és hiszünk abban, hogy az elkövetők igavonó baromként robotolva kellene hogy visszafizessék a társadalomnak mindazt a kárt, amit elkövettek ellene. Kérdezem, miért hagyják, hogy a szociálparazita, bűnöző életmódra berendezkedett rombolók túszává váljon számos település. Szerintünk azért, mert aljas játékot űznek, tudják, hogy mindez törvényszerű ellenhatást szül, de így a Fidesz újra a centrális erőtérbe tudja magát majd pozicionálni. Az pedig, hogy mi történik a szociopaták által terrorizált vidékkel a védett lakóparkok falai mögött, önöket már nem nagyon érdekli, de azért mégiscsak kíváncsi lennék a magyarázatra. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. A válaszadásra megkérem Pogácsás Tibor államtitkár urat.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Egyfelől a magyar rendőrséget illető dehonesztáló szavait visszautasítom [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] és visszautasítom azokat a szavakat is, amelyekkel ön a Magyarországon uralkodó közbiztonsági állapotokra utal. [[Z. Kárpát Dániel: A hajdúhadházi…]] n megértem azt, hogy ön, az ön pártja az önöktől jobbra megjelenő párttal kezd most csatát, és megpróbálja a retorikában [[Z. Kárpát Dániel: Te is tudod, hogy ez nem szakmai érv!]] visszavenni a terepet [[Az elnök csenget.]] , de a választási eredmény azért jól mutatta, hogy ez önöktől roppant módon kevés. Tisztelt Képviselő Úr! A bűnüldözés nyilván a rendőrség feladata, és azt gondolom, teljesen természetes az, hogy minden országban a rendőrség ezért mindent megtesz. Így van ez Magyarországon is, és a rendőrség hatékonysága az elmúlt időszakban jelentősen javult. Az egy filozófiai kérdés lehet, hogy vissza lehet-e szorítani teljes mértékben a bűnözést egy társadalomban, de nyilvánvalóan ez nem egy parlamenti felszólalásban megvitatandó kérdés. Az biztos, hogy ebben az ön által említett bűncselekményben a tettesek elfogásra kerültek, a rendőrség végezte a dolgát, a felelősségre vonás pedig a bíróságra tartozik. De azt azért elmondanám önnek, hogy Hajdúhadház városában 2018-ban 145 bűncselekmény volt. Ez az elmúlt tíz évben a legalacsonyabb szám. Elmondhatom önnek, hogy míg 2010-ben 228 közterületi bűncselekmény volt Hajdúhadházon, 2018-ban 56. [[Z. Kárpát Dániel: Szabálysértés…]] Elmondhatom önnek, hogy 2018-ban kiemelten kezelt bűncselekmény 14 volt, míg 2010-ben 578, és a rendőrség eredményessége minden esetben jelentősen növekedett. És az is hozzátartozik, hogy [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból, köztük: Idő!]] a hajdúhadházi rendőrkapitányság beszámolóját az önkormányzat elfogadta, tehát mindaz, amit ön itt Hajdúhadházról állít, mindaz, amivel ön Hajdúhadház [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] polgárait sértegeti, az szemenszedett hazugság, és jó lenne, ha a realitások talaján maradna. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „A kormány feladta a termőföld védelmét? Viheti a külföldi?" címmel. Magyar Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Az Európai Bíróság ítélete nyomán világossá vált, hogy a Fidesz földforgalmi törvénye képtelen megvédeni a magyar földet, a tekintetben mindenképpen, hogy ez külföldiek kezére kerüljön, hiszen megsemmisítette ezt a törvényt. [[13.40]] Akik jártasak a dologban vagy fogékonyak erre a témára, azokat nyilván nem érhette váratlanul ez a történet; mi, jobbikosok már 2013-ban, a törvény elfogadásakor ezt nyilvánvalóvá tettük, hogy képtelen lesz ellátni a földvédelem szerepét ez a törvény. Talán emlékszik, államtitkár úr, akkor annyira nem szerettük volna, hogy elfogadásra kerüljön, hogy még az elnöki pulpitust is elfoglalta a Jobbik frakciója. Túlzás nélkül mondhatom, hogy a helyzet drámai, hiszen el lehet képzelni, hogy egy olyan helyzet alakul ki, ahol most már a hazai gazdáknak a földpiacon nem csupán az önök oligarcháival kell versenyeznie, és nemcsak a nagyvállalatokkal vagy a nagygazda szomszédjukkal, hanem bizony akár külföldi cégekkel is. Hiszen ez a döntés azt eredményezheti, hogy ha bármilyen tőkével a világon valaki megjelenik Európában és alapít egy céget, akkor a hazai földpiacon a magyar gazdák konkurenseként megjelenhet. Nem kell talán részletesen ecsetelnem, hogy ez milyen drámai és esélytelen versenyt fog eredményezni. Viszont arra nagyon kíváncsi lennék, hogy mi erre a kormányzatnak a válasza, készültek-e erre a helyzetre, egyáltalán megbánták-e már azt, hogy annak idején úgy taszították hazánkat az Európai Unióba, hogy a tőke fejezet alá gyömöszölték a termőföldet, és ezzel gyakorlatilag előre datálták már ezt a szomorú állapotot. Elismerik-e már végre azt, hogy az egész állami földprivatizáció nem szólt másról, mint arról, hogy önök nagyon jól tudták, hogy ez a helyzet elő fog állni, és így juttatták jó időben oda az állami földeket a saját cimboráiknak, hogy aztán ők majd 3-4-5-szörös áron adhassák el a magyar földet végül a külföldieknek? Most már beismerhetik nyugodtan, hogy erre ment ki a játék, de ezen a beismerésen és a bocsánatkérésen túl azért arra is várnék némi jövőképet, hogy mit terveznek a helyzet orvoslására. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az, hogy az EU folyamatosan és nagy erővel támadja a magyar földügyi szabályzást, éppen azt mutatja, hogy a magyar föld és a magyar gazdák védelmében alkotott jogszabályaink hatékonyan valósítják meg a céljaikat. Az azonban nem világos számomra, hogy mire alapozza a kérdését. Az Európai Bíróság hozott egy földügyi tárgyú ítéletet, azonban ez csupán a hazai földügyi jogi szabályzás egyetlen elemét érinti, jelesül: ez nem az ön által hivatkozott földforgalmi törvény, hanem a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló törvény, annak is csak egyetlen rendelkezése; ez az apróság nyilván elkerülte a figyelmét, amikor a hírt elolvasta. Fel szeretném hívni a figyelmét arra is, hogy az Európai Bíróság ítéletét hivatalosan még meg sem kaptuk, arról idáig csak egy sajtóközlemény jelent meg, az ítélet hivatalos megküldését követően a magyar kormány ugyanúgy fel fog lépni a magyar föld, a magyar gazdák védelme érdekében, mint ahogy ezt tette eddig is. A bírósági ítélet is azt mutatja, hogy a magyar földügyi jogszabályrendszer adta védelem feltörése jelentős erőfeszítésre készteti az Európai Unió Magyarországon földhöz jutni vágyó tagállamainak lobbiját. Ön említette a „Földet a gazdáknak!” program sikertelenségét. Számunkra megnyugtatóan sikeres program volt, 30 ezer gazdatársunk nagyon komoly földtulajdonhoz és megélhetési lehetőséghez jutott. Mindezek fényében a gazdákat spekulánsként beállító kijelentéseit az itt jelen nem lévő és így magukat megvédeni nem tudó érintett gazdák nevében is határozottan vissza kell utasítanom. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk a következő napirendi pontra, az azonnali kérdésekre. Jakab Péter, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „A harc folytatódik.” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Köszönöm szépen, megvárom a miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell majd válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Szilágyi György, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „A harc folytatódik.” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem Szilágyi képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Megvárom Orbán Viktor miniszterelnök urat, amíg két magánrepülőzés között bejön a parlamentbe. Köszönöm. [[Cseresnyés Péter: Jaj, de szellemes voltál!]]
Köszönöm szépen. A miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Brenner Koloman, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Fordított Széchenyik, avagy meddig tart a tudományellenes tragédia?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Elfogadja. Öné a szó, Brenner Koloman képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Ház! Mint az általam viselt kitűzőből is kiderül , én tegnap ott voltam azzal a több ezer, hazája és a magyar tudomány jövőjéért aggódó polgárral együtt azon a tüntetésen, amelyről az önök lakájmédiája aztán körülbelül annyit mondott, hogy külföldi megfizetett ügynökök csinálják a fesztivált igyekszem viszonylag pontosan fogalmazni. Én ebben a tömegben azonban kizárólag olyan emberekkel találkoztam, mint a volt fideszes oktatási miniszterrel, Pálinkás kollégával, volt két ELTE-s dékánhelyettes kollégámmal meg is jegyeztük némileg sanyarúan, hogy újra tarthatnánk oktatási bizottsági ülést, és még sorolhatnám azokat az embereket, akik tegnap felemelték a szavukat a fordított Széchenyikkel szemben. Hiszen én a soproni Széchenyi Gimnáziumban végeztem, és úgy emlékszem, hogy Nagycenken annak idején nem futballstadion és futballakadémia épült, hanem a gróf úr Pesten Tudományos Akadémiát alapított, amit önök most szégyenteljes módon szét akarnak verni. Jelezném azt is, hogy rendkívül nagy a tét, hiszen a XXI. században egy elit nélküli ország… márpedig jó úton haladunk egy elit nélküli ország felé, hiszen mindenki menekül e közül az ötezer oktató és kutató közül már ebből az országból, ahol nem lehet tervezni, ahol nincs a tudományos kutatásnak jövője. Egy ilyen elit- és tudásellenes társadalmat képzelnek el önök Magyarország jövőjének, tisztelt miniszter úr? Vállalják ezt a felelősséget tényleg a nemzetközi partnerekkel szemben, és majd elmennek és elmondják, hogy a Max Planck Institut mintájára készül ez az átalakítás? Meddig tarthat még ez a tudományellenes tragédia, és meddig teszik tényleg kockára hazánk és a magyar tudomány jövőjét? Tisztelettel várom a válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Említette, hogy a tegnapi tüntetésen kikkel találkozott; találkozhatott volna akár az ellenzék új vezetőjével, Gyurcsány Ferenccel is, hiszen ő is ott volt, őt valamiért kifelejtette azon szimpatizánsok sorából, akik önnel tegnap közösen tüntettek. [[Tordai Bence és Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] De nem ez a legnagyobb baj, és még az sem tartozik a legnagyobb bajok közé, hogy egyébként ma az a Gyurcsány Ferenc tüntet az Akadémiáért, akinek ennél sokkal radikálisabb tervei voltak az Akadémia megreformálásával kapcsolatosan, ami akkor valóban az Akadémia szabadáságát érintette volna. Az Alaptörvény X. cikk (3) bekezdése a Tudományos Akadémia függetlenségét egyértelműen biztosítja, a vita nem is erről szól, a vita a kutatóhálózatról szól, a kutatóhálózat működésével kapcsolatosan még az Akadémia is fogalmazott meg kritikákat, de fogalmazott meg az OECD, sőt fogalmazott meg az Európai Bizottság is különböző kritikákat. [[Tordai Bence közbeszól.]] Mi úgy gondoljuk, hogy a kutatás-fejlesztés hatékonyságához több forrásra van szükség, és más formában kell működnie a kutatóhálózatoknak. Ez nem azt jelenti, hogy ne lennének ma is olyan kutatóintézetek, amelyek egyébként kiválóan működnek, senki nem vitatja, ezért is káros az a politikai hangulatkeltés, amelyet most önök is gerjeszteni próbálnak. [[13.50]] A célunk az, hogy ami jól működik, az bővebb forrásokból működhessen tovább, ahol viszont a hatékonyságot növelni kell, ott ehhez a szükséges feltételeket biztosítsuk, elsősorban teljesítményméréssel és pályázati rendszerrel. Ez a kormány javaslata. Ebben az Akadémiának is részvételt ajánlunk. És úgy gondoljuk, hogy természetesen ma bármiből lehet nemzetközi botrányt kreálni, Magyarországgal kapcsolatban ez még könnyebb is, de eddig ez belpolitikai haszonnal az önök számára nem járt, ezért érdemes lenne talán részletekbe menően megismerni a Palkovics miniszter úr által előterjesztendő törvénytervezetet, amit majd itt meg fogunk vitatni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Egyperces viszonválasz illeti meg a képviselő urat.
Tisztelt Miniszter Úr! Én nagyon szívesen folytatnék szakmai vitát. Minden egyes sajtóközleményemben, sajtótájékoztatómon és itt, a plenáris üléseken elmondott beszédekben mindig kiemeltem, hogy az Akadémia, amelynek egyes elemei valóban még egy szovjetorosz mintájú akadémiát képeznek le, erről nagyon szívesen folytatnék vitákat, csak az nem úgy megy, ami most már két éve zajlik, az a tudományellenes tragédia, amit az önök vezette kormány ebben a formában végrehajt. Elnézést, ez az egész dolog az innovációs pénzek, az EU-s pénzek lenyúlásáról szól. A napnál világosabb, hiszen a Max Planck Institute-ban [[Dr. Rétvári Bence: Intitúd?! Erről még nem hallottam! Insztitjút! Így kell mondani! Komolyan már…!]] a 60 százaléka a forrásoknak alapképzésre folyik, és egyébként pedig arról valóban lehetne vitát folytatni, hogy az egyetemi kutatásokat hogyan lehetne jobban fejleszteni, csak ahhoz nem az kellene, ami most zajlik, hogy mondjuk, az ELTE-ről több hullámban oktatókat bocsátunk el, és kutatási források sincsenek. A Jobbik mint nemzeti néppárt nyilvánvalóan szolidaritásáról biztosítja ezt az ötezer oktatót és a családjukat is, hiszen az MTA megvédése olyan ügy, amely minden becsületes hazafi számára fontos kellene hogy legyen, és az oktatás- és a tudománypolitikában, azt gondolnám, hogy nagyon-nagyon rossz irányban haladunk. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. A miniszter urat is megilleti az egyperces viszonválasz.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tudományellenes stratégiának nehéz nevezni azt az előterjesztést, amely 32 milliárd forinttal, több mint 25 százalékkal növeli meg a kutatásra, innovációra rendelkezésre álló forrásokat. Az ön észrevételeinek a szakmai és tárgyszerű megvitatására pedig lesz lehetőség a kormány által benyújtandó törvényjavaslat vitájában.Szeretném még egyszer hangsúlyozni, objektív teljesítménymérésre és teljesítményértékelésre van szükség. Azokat az állításokat, amelyeket a kormány és Palkovics miniszter úr is többször megfogalmazott a kutatási stratégia hatékonyságával kapcsolatosan, egy ekkora ország esetében a nagyobb koncentráció szükségességével és főleg a nagyobb koordináció szükségességével kapcsolatosan, ezeket éppen szakmai fórumokon senki nem vitatta. A javaslat nem kívánja az Akadémiát és különösen az akadémikusokat kiiktatni a kutatás-fejlesztés köréből, sőt az a célunk, hogy ebben ők is vegyenek részt, de legyen egységes a kutatás-fejlesztés támogatása Magyarországon, lényegesen szélesebb forrásokból, mint amelyek eddig rendelkezésre álltak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Kunhalmi Ágnes, az MSZP képviselő asszonya, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Hogyan biztosítja hatékonyabban az állami felügyelet az alapkutatások eredményességét, mint az MTA?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Cseresnyés Péter államtitkár urat kérte fel. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
Elfogadom.
Köszönöm szépen. Kunhalmi Ágnes képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt napokban újabb állomásához érkezett az MTA kutatóintézetei átalakításának folyamata. Múlt kedden a kormány újabb törvénytervezetét megküldte az MTA-nak, és május 30-án délután a sajtó értesülései szerint le is zajlott a két intézmény közötti tárgyalás. Ennek eredménye jelenleg nem ismert. Annyit azonban tudunk, hogy a pénteken elkészített újabb változat a korábbival ellentétben már tartalmazza azt a rendelkezést, hogy a központi költségvetésben forrást kell biztosani a kutatóhelyek intézményfenntartási kiadásaira. A tegnapi tüntetés, amelyen magam is részt vettem, egyértelműen jelezte, hogy az alapvető kérdésekben továbbra sem született konszenzus. Most is úgy látszik, hogy a kormány nem mondott le a Magyar Tudományos Akadémia kutatóintézeteinek és kutatási központjainak az Akadémiáról történő leválasztásáról, egy új szervezeti formában az Eötvös Loránd kutatási hálózat létrehozásáról. Nem változott a kormány álláspontja abban a kérdésben sem, hogy e hálózatot egy 13 fős testület irányítaná, melybe hat főt az MTA, másik hatot pedig a kormány jelölne, és a testület tagjait és vezetőjét a miniszterelnök nevezné ki. Kérdezem államtitkár urat tisztelettel, mindezek alapján miért gondolja a kormány, hogy hatékonyabban biztosítja az állami felügyelet az alapkutatások eredményességét, mint a kutatóintézetek autonómiája. Kérdezem továbbá, hogy a csütörtöki tárgyalás, illetőleg a tegnapi tüntetés után nem kívánja-e a kormány megőrizni a jelenlegi helyzetet, felismerve, hogy a kutatóintézetek mostani működési módja jobban garantálja új tudományos eredmények megszületését. Végezetül, nem tart-e a kormány attól, hogy a csaknem egy éve tartó bizonytalanság és az átszervezés elutasítása számos kutatót véglegesen külföldi munkavállalásra, illetőleg a tudományos szféra elhagyására ösztönöz. Megtisztelő válaszát előre is köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Nehéz hitelesnek elfogadni a Magyar Tudományos Akadémia sorsáért és tudományos szabadságáért való aggódást az MSZP soraiban helyet foglaló képviselőtől, ugyanis ön, önök voltak azok, akik 2006-ban, ahogy már Gulyás miniszter úr is tett rá utalást, nekifutottak egy elvetélt tudományprivatizálási kísérlet ajtajának, és szövetségesükkel karöltve egészen egyszerűen a földdel kívánták egyenlővé tenni azokat a kutatási struktúrákat és kapacitásokat, amelyek védőjeként most tetszelegni szeretnének. A kérdését úgy fogalmazta meg, hogy hatékonyabbnak látja-e a kormányzat egy másfajta struktúrában, másfajta finanszírozási formában továbbműködtetni a kutatóintézeteket, a kutatást magát, a kutatás struktúráját. Még az MTA bizonyos dokumentumaiban is fellelhetők azok a megállapítások, amelyek azt mondják, hogy jelen formájában nem biztos, hogy hatékonyan tudnak működni a kutatóintézetek, változtatásra van szükség. Ha ezeket az anyagokat elolvasta volna figyelmesen, akkor ön is látná és látta volna azt, hogy szükség van valamiféle átalakításra. Arra a kérdésre pedig, hogy hogyan lehet a tudományra fordított költségvetési forrásokat megfelelő módon, állami koordinációval, hatékonyan üzemeltetni, a felhasználás hatékonyságát és a tudományos szabadságot gyümölcsöző módon összeegyeztetni egymással, azt javaslom, hogy nézzen körül a világban, például hogy hogyan működik ez a finanszírozás Hollandiában, Németországban, az Egyesült Királyságban vagy pedig Izraelben. Ha úgy gondolja, hogy ezekben az országokban nincs tudományos szabadság és nincsenek eredményes, hatékony alapkutatások, akkor nyugodtan lehet kezdeményezni ott is valamiféle tudományos közéleti felülvizsgálatot vagy éppen a finanszírozás átalakítását. De pont az ellenkezőjét mutatják az ottani eredmények, a hatékonysági mutatók. Folytatom majd később. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége a képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Én az alapkutatási eredmények hatékonyságára kérdeztem rá, ha pontosan figyelte volna a kérdésemet. De még egy érvet vártam volna öntől és Gulyás úrtól is. A struktúraváltozást hallottuk sokszor, de még a Palkovics miniszter úr által legutóbb elhangzott hatékonyság és a gazdaság összekapcsolásával indokolja ezt a döntését. Természetesen Palkovics úrnak akkor igaza van, ha vállalati K+F-ről beszélünk, ez megfelelő lenne. De az alapkutatások jellegével teljesen szemben áll ez az egész, mivel az alapkutatásoknál nem lehet előre látni azt, hogy a tudományos eredmények hogyan fognak megszületni, és hogy milyen sikeresek lesznek. Amit önök mondanak, ez a meglévőt tudja továbbfejleszteni maximum, ez is kétséges, és erre az MTA is felhívta a figyelmet, de nem tud új eredményeket létrehozni. Itt egyébként szerintem csapdába fogják saját magukat is csalni, ezért kellene továbbra is biztosítani azt a függetlenséget, amely új eredményekre tud Magyarországon jutni. Itt egyértelműen az EU-s források felszippantása és a maradék, önöket is érintő kritikák [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] felszámolása a cél, egy sötét lyukká akarják változtatni Magyarországot, amelyben önök érzik a legjobban magukat.
Köszönöm, képviselő asszony. A viszonválasz megilleti államtitkár urat is.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Azt hiszem, csapdában ön vagy önök vannak akkor, amikor ilyen érveket hoznak elő egy változtatás előtt. Palkovics miniszter úr is elmondta több interjúban, több alkalommal azt, hogy természetesen az alapkutatásokra fordított pénz és az ottani elvárások nem fognak megváltozni. Azt szeretnénk viszont, ha az alapkutatások eredményeit jobban lehetne hasznosítani az alkalmazott kutatások terén, és így függ a kettő terület egybe. [[14.00]] És többek között azért, hogy ezek a munkák hatékonyabban kerüljenek elvégzésre, hatékonyabb legyen a kutatás, jobban tudjon a gazdaság igényeihez alkalmazkodni, amit Gulyás miniszter úr is mondott, ezért növekszik meg 32 milliárd forinttal a kutatás-fejlesztésre fordítható pénz a költségvetés elfogadása után, abban az esetben, ha önök is támogatják például a költségvetés elfogadása során szavazataikkal ezt a változtatást és változást. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gréczy Zsolt, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mi lesz a Széchényi Könyvtár sorsa?” A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Gréczy Zsolt bólint.]] Képviselő úr jelzi, hogy igen. Gréczy Zsolt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Természtesen nem csak a Magyar Tudományos Akadémiával van probléma. Csak egy mai hírre hívnám fel a figyelmet: egy kutató ma bejelentette, hogy távozik az országból, és magával viszi azt a többmilliárdos ösztöndíjprogramot, amit egyébként itt Magyarországon lehetett volna elkölteni és a magyar kiművelt emberfők tudását gyarapította volna, nem is beszélve Magyarország hírnevéről. És még mielőtt gyorsan belemelegedek a Széchényi Könyvtár történetébe, csak a közelmúltjába, szeretném jelezni, hogy el a kezekkel az ’56-os Intézettől. Legalább annyi tisztesség lett volna önökben, hogy ne a rendszerváltás 30. évfordulójára és Nagy Imre és mártírtársai újratemetésének 30. évfordulójára időzítették volna egy fontos tudományos műhely beszántását. Ami pedig a Széchényi Könyvtárat illeti: a Széchényi Könyvtár jelenleg zárva van, úgy tudjuk, hogy ki sem nyit már a budai Várban. Ezúton szeretném tolmácsolni a szakértők, a könyvtárosok, levéltárosok, restaurátorok aggodalmát, hogy mi lesz azzal a felbecsülhetetlen értékkel, ami az Országos Széchényi Könyvtár birtokában van. Egyelőre a Magyarország területén kiadott összes könyv köteles példányait hivatásszerűen gyűjti ez az intézmény, és egy kicsit aggódunk kicsit nagyon , hogy mi lesz ezeknek a sorsa. A kérdéseim tehát a következők: mikor költözik a könyvtár? Igaz-e, hogy a penészes, erre a feladatra több szempontból is alkalmatlan Kilián laktanyát szemelte ki a kormány? Mi a garancia arra, hogy ezek a nemzeti kincsek biztonságban költözhetnek át egy méltó környezetbe, amit az olvasók könnyen felkereshetnek? Kik végzik majd el a költöztetést? Hogyan fognak ebben részt venni a könyvtárosi, levéltárosi, restaurátori szakma képviselői? Igaz-e, hogy az új könyvtár informatikai rendszerének kivitelezésére Fidesz-közeli céget fognak kijelölni, ahogy ez egyébként több helyen már megjelent a sajtóban? Mi lesz a Várban hagyott termek sorsa, oda is beköltöznek-e Orbán emberei, és afféle fideszes reprezentációs célt fognak-e szolgálni? Várom a választ. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valahogy azt érzem ki az ön szavaiból nem most először és lehet, nem is utoljára , hogy önöknek annál jobb, minél inkább úgy érzik, hogy valamiben az országnak rosszabb. Tehát mintha önök annak drukkolnának, hogy valami rossz történjen. Pedig, higgye el, képviselő úr, egyre kevésbé fog ilyet találni, és egyre több pozitív fejleményt fog találni, például akár a Széchényi Könyvtár esetében is. Nyilván azoknak a kérdéseknek egy töredékét lehet jelen pillanatban megválaszolni, amit ön itt most feltett, pontosan azért, mert semmifajta döntés nem született, bizonyos dolgok meg már egyébként ezelőtt évekkel eldőltek, amire ön rákérdezett. Itt főleg az informatikai fejlesztésre gondolok, az pedig már közismert, és annak az eredményeit akár a nemzeti névtérben mint informatikai fejlesztésben mindenki, így ön is élvezheti az interneten. Hogy pontosan hova és mikor fog elköltözni az Országos Széchényi Könyvtár, ebben semmifajta végleges kormányzati döntés nem született. Az kétségtelen, hogy egy olyan döntés született, hogy az archiválási raktár Piliscsabán épüljön ki. Tehát az, amit ön az előbb említett, hogy azonnali vagy másnapi előkészítéssel hozzáférhető legyen minden nem digitális, hanem analóg dokumentum, tehát könyv magyarul fogalmazva, ez megtörtént. Azt hiszem, maga a helyszín is egy telitalálat, hiszen egy gyönyörű helyszínen fekszik, és nagyon gyorsan akár Budapesten is oda lehet adni ezeket a köteles példányokat vagy másokat. 10 milliárd forintnyi fejlesztésről már régen döntött a kormány a Széchényi Könyvtár kapcsán, hiszen fontos, hogy minél inkább elérhető, hozzáférhető legyen. És ez nemcsak a Széchényi Könyvtárnak, hanem a teljes könyvtári hálózatnak is egy óriási előrelépést jelent. Tehát ahol lehetett, eredmények voltak. Ami az ’56-os Intézetet illeti, tisztelt képviselő úr: itt egy könyvtárból egy kutatóintézet nem a könyvtár része marad, hanem egy kutatóintézet részévé válik egy kutatóintézet. Ráadásul egy olyan kutatóintézet részévé, amelynek feladata a kiegyezéstől a rendszerváltásig Magyarország történelmének a szélesebb körű megismertetése. Azt hiszem, hogy nyilvánvalóan az ’56-os időszak szélesebb körű megismertetése is egy ilyen helyen, egy ilyen kutatóintézetben talán még jobb helyen van, és még inkább szolgálja a közjót. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg képviselő urat.
Köszönöm a szót, elnök úr. Egyrészt, ha a Széchényi Könyvtár Piliscsabára költözik… [[Dr. Rétvári Bence: Az archiválási raktár költözik oda!]] Azt értem, de a budapesti megoldása akkor egyelőre nem született meg, ott tartunk jelenleg, hogy a Széchényi Könyvtár zárva van. [[Dr. Rétvári Bence: Minden nyáron be van!]] Tehát aki szeretne bejutni vagy olvasni, akkor ezt jelenleg nem tudja megtenni. Ami pedig az ’56-os Intézetet illeti: szeretném jelezni, ha a Veritas Intézet alá sorolják, akkor ez az az intézet, ahol egyébként sima idegenrendészeti eljárásnak nevezték a holokausztot. És szeretném jelezni, hogy Szakály Sándor főigazgató, aki a sajtóhírek szerint most súlyos beteg, korábban tiltakozott az ellen, hogy az ’56-os Intézetet az ő intézete alá sorolják. Én Szakály Sándor politikai nézeteivel és történészi munkásságával minimum nagyon nem értek egyet, de ezt a gesztust még ő is megtette. Remélem, nem arról van szó, hogy valakinek a betegágyára hivatkozva és esetleg az egészségügyi állapotára hivatkozva hoznak egy olyan döntést, amely ellehetetleníti ezt a rendkívül fontos és nagyszerű műhelyt, az ’56-os Intézetet. Köszönöm szépen. [[Németh Szilárd István: Az a Gyurcsány-időszak volt, nem most. Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Egyperces viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Minden nyáron szokott a Széchényi Könyvtárban szünet lenni. [[Arató Gergely: És kinyit szeptemberben, államtitkár úr?]] Önök is követelték, mint ahogy mindenki más is, hogy ott nyilván vannak olyan állapotok bizonyos épületrészeken, amelyek felújítást igényelnek. Ezek a felújítások elindultak, pontosan azért, hogy egészségesebbek és hatékonyabbak legyenek az ottani munkavégzés körülményei, tisztelt képviselő úr. Úgyhogy olyan felújítás van, amit szerintem önök is üdvözölhetnének és nem pedig kritizálhatnának itt a parlamentben. Azt visszautasítom, hogy bárki Magyarországon, aki nemzeti oldalon felelős pozíciót tölt be, a holokausztot bármikor is egy idegenrendészeti eljárásnak nevezte volna. [[Gréczy Zsolt: Szakály Sándor!]] A holokauszt Magyarország XX. századi történelmének egyik legnagyobb tragédiája, sok-sok százezer honfitársunk veszett oda, akiket mindannyian közösen gyászolunk. Úgyhogy ilyesfajta mondatokat pedig, kérem, hogy ne mondjon itt a parlamentben, és ne próbálja meg bárkinek a nemzeti oldalon a szájába adni ezeket. [[Gréczy Zsolt: Nem én mondtam, Szakály Sándor mondta!]] Arról pedig biztosíthatom önöket, hogy míg önök nem foglalkoztak a Széchényi Könyvtárral, hagyták évről évre egyre inkább rossz körülmények között dolgozni, az informatikai fejlesztésre, a XXI. századba való megérkezésére pedig nem költöttek jelentős összeget. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] ez a kormány 10 milliárd forintot költött arra [[Az elnök ismét csenget.]] hogy az ott levő közkincsek digitálisan is hozzáférhetők legyenek, és ez a kormány fog a méltó elhelyezéséről is gondoskodni. Köszönöm szépen. [[Gréczy Zsolt: A budai Vár nagyon jó volt! Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet és Ungár Péter, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Mikor szánja rá magát a kormány, hogy végre érdemi lépéseket tegyen a klímaváltozás és annak kedvezőtlen hatásai megfékezésére?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Megvárnánk miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. A miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mégis egyetért a Kormány az LMP-vel?” címmel. [[Dr. Rétvári Bence: Lehet más a politika…]] A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Bár Fülöp Attilát vártam most végre először, de elfogadom államtitkár urat ennek ellenére.
Elfogadja. Ungár Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. A kormányzás alapvetően arról szól, hogy ki az, aki pénzt, ki az, aki prioritást jelent a magyar kormánynak, ki az, akinek forrásokat adnak, és ki az, akitől forrásokat vesznek el. Most lesz a költségvetés a következő hónapokban, abból nyilvánvalóan látszódni fog, hogy a kormány változtat-e azon a politikán, hogy nem gondoskodik a gondoskodókról. Itt gondolok azokra is, akik otthon gondoskodnak emberekről, 0-24 megfeszített munkában, illetve azokra is, akik intézményben. [[14.10]] Az intézménnyel kapcsolatban az első kérdésem az, hogy lezárultak-e a tárgyalások a szociális szektor érdekképviseletével, meg fogják-e emelni végre a szociális szektor drámai és megmagyarázhatatlan bérét, és végre megoldják-e azt Magyarországon, hogy egy szociális szektorban dolgozó gyógypedagógus ne 130 ezer forint nettót keressen havonta. A második: mikor emelik meg végre az otthonápolási díjat azoknál az embereknél, akik nem gyermeküket, hanem vagy házastársukat, vagy szüleiket ápolják otthon? Mikor emelik meg ezt az összeget, amely jelenleg szintén megmagyarázhatatlanul 58 ezer forint? Arra kérem államtitkár urat ismételten, mint ahogy ezt már többször megtettük, hogy ne százalékban, hanem forintban mondja meg, hogy a korábbi emelések mennyit jelentenek, mennyit jelent 58 ezer forintnál egy 10 százalékos emelés. A harmadik az, amiben, úgy látszik, önök egyetértenek az LMP-vel: fél éven keresztül mondtuk itt azt többen, mondtam én is, hogy a gyoddal kapcsolatosan, a gyermekápolással kapcsolatosan az autizmussal élő gyermekeknél, illetve más értelmi fogyatékossággal élő gyermekeknél olyan pontrendszert hoztak létre, amely nem veszi figyelembe az ő speciális élethelyzetüket. Nemrég azt olvashattuk az Autisták Országos Szövetségének közleményében, hogy mégis megváltoztatják ezt a pontrendszert. Akkor ezek szerint, államtitkár úr, mondja ki a jegyzőkönyvben, hogy nem keltettem hisztériát fél évig, hanem amit mondtam, az emberek valódi életéből következett, és önök ezért változtatják meg ezt a pontrendszert! Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ami a szociális szférában a béremelést jelenti, tisztelt képviselő úr, az ellenzéki képviselők azok, akik erről beszélnek, és a kormánypártok azok, akik léptek ebben az ügyben, hiszen 2014-ben ágazati bérpótlékot vezettünk be, 2015-ben ágazati bérkiegészítést, 2016-ban összevont bérkiegészítést vezettünk be, tehát volt olyan, amikor egyszerre mindenkinek általánosságban emeltük a szociális szférában a bérét, és volt olyan, amikor pedig differenciáltan. Akik régebb óta ott dolgoztak vagy nagyobb tapasztalattal, magasabb fokú végzettséggel rendelkeztek, azoknak nagyobb mértékben emeltük, pontosan azért, hogy a pályán tartsuk a leginkább nagy tapasztalattal rendelkező embereket. Ha ön így összeadja az elmúlt időszak béremelkedéseit, amelyekben valóban szerepet játszott az is, hogy a szakmunkás-minimálbér is nagyon nagy mértékben megemelésre került, és ez nyilván az alacsonyabb végzettségűeknél, az alacsonyabb munkakört betöltőknél jelentős béremelést jelentett, akkor itt egy 60 százalék körüli keresetemelkedést láthat ebben az ágazatban is az elmúlt öt-nyolc esztendőben. Ezeket a béremeléseket, sem a bérpótlékot, sem a bérkiegészítést önök nem támogatták, sőt itt a parlamentben azt mondták, hogy ezeket alapbéresíteni kéne, amivel önök körülbelül 15 ezer forintot húznának ki minden szociális dolgozó zsebéből, mert nem rárakódna az alapbérükre ez a plusz 15 ezer forint, hanem beépülne az alapbérbe, és a minimálbér emelkedése, a szakmunkás-minimálbér emelkedése nem tolná fel ezeket a béreket, hanem felemésztené a bérkiegészítést. Tehát önökkel rosszabbul jártak volna a szociális dolgozók. Nem értek egyet azzal sem, és a kormány sem ért egyet azzal, amit önök az otthonápolási díj kapcsán itt a parlamentben műveltek: december 12-én a gyermekek otthongondozási díjának bevezetését nem szavazták meg, az ápolási díj bevezetését nem szavazták meg. Hogy mit nem szavaztak meg önök szám szerint? Azt, hogy 100 ezer forintra emeljük a gyermekek otthongondozási díját annak, aki otthon ápolja a saját gyermekét, és ezt az összeget pedig 2022-ig az akkori minimálbér szintjére, tehát ennél jóval, sok-sok tízezer forinttal magasabb összegre, az is lehet, hogy akár még a duplájára is emeljük. Önök sem azt, hogy 100 ezer forintot kapjanak, sem azt, hogy majd 2022-ben az akkori minimálbér körülbelül 200 ezer forintos szintjét megkapják, nem támogatták. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Jobb lett volna, ha az LMP ebben a kormánypártokkal együtt szavaz. Folytatom majd az egy percemben. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak.
Tehát akármennyit olvassa fel az 1974-es Szabad Nép termelési jelentését, jelenleg egy ÉNO-ban egy gyógypedagógus 130 ezer forint nettót keres. [[Németh Szilárd István folyamatosan közbeszól.]] Tehát elmondhatja még hetvennégyszer, hogy mi hány százalékban… Államtitkár úr, kérem, próbáljon meg kulturáltan viselkedni! [[Dr. Rétvári Bence: Neki mindig sikerül!]] Továbbmegyek. A másik az, hogy amire én kérdeztem, az az, hogy felvetettem azt, hogy az autizmussal élő gyermekeket kihagyják a gyod pontrendszeréből. Bementek az Echo TV-be, itt elmondták, hogy politikailag hisztériát keltek, és milyen szörnyű minőségű ember itt mindenki, többek között egy civil szervezet is felszólalt ezzel kapcsolatban. Most beismerték az AOSZ-szal folytatott egyeztetést követően, hogy változtatásra szorul ez a pontrendszer. Tehát akkor miért nem csináltak semmit fél évvel ezelőtt, az elmúlt fél évben? Miért nem csináltak semmit? Azért nem csináltak semmit, mert önöknek fontosabb az, hogy mindig maguknak legyen igaza, mindig be lehessen menni az Echo TV-be győzelmi propagandát mondani, mint hogy valódi magyar embereknek segítsenek. Ezért!
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége az államtitkár úrnak is.
Tisztelt Képviselő Úr! Nem kell nekünk semmit mondani, mert mi országgyűlési képviselők vagyunk mindnyájan, itt vagyunk, és a parlamenti jegyzőkönyv tartalmazza a szavazatainkat. Önök támogatták, hogy akár autisták, akár bármilyen más jogosultak otthongondozási díja bevezetésre kerüljön, és 100 ezer forintot kapjanak? Támogatták vagy nem támogatták? Még most is azt mondja a képviselőtársa, hogy szabálytalan, az összes embertől, több tízezer érintettről van szó, visszavonná ezt az összeget. Nem hisztériát keltünk, képviselő úr, hanem a szavazási jegyzőkönyvet felmutatjuk, hogy ön ezt nem támogatta itt, amikor parlamenti képviselőként megtehette volna. Egy karnyújtásnyi távolságra volt a saját igen gombjától, de ön éppen szelfizgetett meg éppen sípolgatott [[Ungár Péter: Életemben nem szelfiztem, elnézést kérek!]] és az fontosabb volt, mint hogy az otthongondozási díj emelésével kapcsolatban egy gombot megnyomjon, tisztelt képviselő úr. Azt elmondtuk a szavazás után is, decemberben is, januárban is, sőt kiálltunk közösen az érintett szervezetekkel együtt, hogy mi folyamatosan egyeztetünk, hogy minden megoldás nekik a legideálisabb legyen. Ez így volt tavaly is, tavalyelőtt is, és így van idén is, és ami változtatást kértek, azt átvezettük tavaly is, meg átvezettük idén is. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Önök tavaly nem szavazták meg, mi pedig idén is átvezettük azt, amit ők kértek; ez a különbség önök és köztünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért kell lábbal tiporni a tudomány szabadságát, avagy miért vált Rákosi Mátyás legjobb tanítványává Palkovics László Miniszter Úr?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Öné a szó, Tordai Bence képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Miniszter Úr! Tegnap sok ezren tüntettek a Magyar Tudományos Akadémia mellett, a tudomány szabadsága mellett, a tudás szabadsága mellett és önök ellen, hiszen önök ezt lábbal akarják tiporni. Ez a jövőgyilkos, a magyar kutatókat külföldre üldöző és a magyar tudományosság érdekeit, szempontjait semmibe vevő magatartás az, amit mindenki a kutatói szférában, a magyar értelmiség krémjében világnézetre való tekintet nélkül elutasít. Ez nem egy szakmai vita, ez nem egy világnézeti vita, itt önök állnak szemben a magyar tudományossággal. Nem szeretem ezeket a nagy szavakat, nem szeretem a rákosizást, úgyhogy maradjunk a tényeknél, hogy mi történt ’45 után az Akadémiával, és mi történt 2010 után. ’45 után a földreformban elvették a földbirtokaikat, a pénz- és értékpapírvagyonukat felemésztette a pengő elértéktelenedése. 2010 után folyamatosan csökkent az állami támogatás, ’19-ben 28 milliárd forintot vontak el tőlük. 1948-ban államosították az Akadémia bérházait, most pedig azt tervezik, hogy ingyenes használatra át kell adnia az MTA-nak az ingatlanait az Eötvös Loránd kutatási hálózatnak, amelyet önök most hoznak létre. 1949-ben Rákosiék felállították a Magyar Tudományos Tanácsot, önök most létrehozzák a nemzeti tudománypolitikai tanácsot, hogy majd az eldöntse a támogatott kutatások irányát. És csak hogy az ’56-os Intézetre is kitérjek egy gondolattal: az ’56-os forradalmat szovjet tankokkal verték le, önök pedig az ’56-os Intézetet sztálini módszerekkel verik szét. Ezek után adódik a kérdés, hogy miért vált Rákosi Mátyás legjobb tanítványaivá Orbán Viktor és Palkovics László.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Ön azt mondja, hogy nem szereti a rákosizást, de biztos, ami biztos, rögtön párhuzamot keres az innovációs miniszter és a miniszterelnök, illetve Rákosi Mátyás között. [[Arató Gergely: Adja magát a párhuzam, nem kellett keresni!]] Úgy gondolom, ez még a tekintetben is rendkívül alacsony színvonalú, amit önök itt a parlamentben képviselni szoktak. Rákosi Mátyás a magyar történelem egyik legbrutálisabb hóhérja, ehhez képest ön abban a pártban ül, amely jogutódja Rákosi Mátyás pártjának, illetve azzal a párttal van szövetségben az ön pártja. [[Taps a kormánypártok soraiban. Cseresnyés Péter: Így van! Dr. Rétvári Bence: Így van! Bravó!]] Ön úgy jutott országgyűlési mandátumhoz, hogy a Párbeszéd szövetséget kötött Rákosi Mátyás jogutód pártjával. Ezek után, ne haragudjon, de egy ilyen kérdés feltevését követően szeretném felhívni az ön jelenlegi tevékenysége és Rákosi Mátyás pártalapítása közötti párhuzamra a figyelmet. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. A képviselő urat egyperces viszonválasz illeti meg. [[14.20]]
Mindig azt szoktuk keresni egy ilyen átalakítás mögött, hogy melyek azok a szempontok, amik a Fideszt vezérlik, a pénz vagy a hatalom fontosabb-e éppen az adott esetben. Valószínűleg most mind a kettő, hiszen a független gondolkodásra még alkalmas műhelyek is zavarják a Fideszt hatalompolitikájában, s ugyanígy alkalmasnak tartják ezt az ellopott intézményhálózatot az uniós támogatási források lenyúlására. De nem akarom azzal sértegetni a kommunistákat, hogy önöket kommunistáknak nevezném. Jóérzésű, békeszerető polgártársaink, akik magukat kommunistának vallják, joggal lennének fennakadva azon, hogy a Fidesszel említem őket egy lapon. Úgyhogy maradjunk abban, hogy önök az említett történelmi tények és történelmi párhuzamok alapján Rákosi Mátyás utódai, ő pedig Sztálin legjobb magyar tanítványa volt. Gratulálok hozzá önöknek! [[Dr. Rétvári Bence: Taps sehol! Tordai Bence tapsol. Dr. Rétvári Bence: Saját magát tapsolja meg!]]
Köszönöm, képviselő úr. Miniszter urat is megilleti a viszonválasz.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Vártam a tapsot, de képviselő úr önmagát tapsolta meg. Lassan ha a választópolgárok tapsára számít, akkor se fog ennél sokkal nagyobb hangzavart hallani, azt látjuk ugyanis az európai parlamenti választások eredményeként, hogy vagy az önök pártja, a Párbeszéd van 1 százalék alatt, vagy a Magyar Szocialista Párt került 5 százalék alá. A kettő állításból az egyik igaz: vagy már nem 5 százalékos párt és nem parlamenti párt az MSZP, vagy önök nem érik el az 1 százalékot. Ami pedig a felvetéseit illeti: kommunizmusügyben az MSZP-vel szövetséges párt képviselőjével nem nyitnék vitát, mert a kommunista utódpárttal való szövetséget jó szívvel vállalja, és úgy gondolja, hogy egy demokratikus választásokat rendkívül erős legitimációval megnyert kormánypártot hasonlíthat a kommunistákhoz. Ezt ön megteheti, hiszen demokráciában vagyunk és szólásszabadság van, a választók pedig ezt, ahogy eddig is értékelték, ezután is értékelni fogják. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Böröcz László, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Hogyan lehet meggátolni, hogy az ellenzék útját állja az elkövetők felelősségre vonásának?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Jelzi, hogy igen. Böröcz László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagy felháborodást keltett országszerte, hogy május 7-én nem függesztette fel Czeglédy Csaba EP-képviselőjelölt mentelmi jogát a Nemzeti Választási Bizottság, az ellenzék által delegált tagok együttműködésének köszönhetően. Mint ismert, Czeglédy Csabával, az MSZP-DK ügyvédjével, volt önkormányzati képviselőjével szemben vádat emelt az ügyészség különösen jelentős vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás bűntette miatt. A vád szerint Czeglédy Csaba 6,2 milliárd forinttal rövidítette meg a magyar költségvetést. Fontos kiemelni, hogy Czeglédyt egyszer már hasonló bűncselekmények elkövetése miatt 2003-ban jogerősen elítélték, tehát az áldozati szerepben történő tetszelgése kicsit sántít. Mindezek ismeretében a DK mégis feltette saját listájára a bűnözői múlttal rendelkező, vádemelés alatt álló Czeglédyt. Kizárólag a törvények kijátszásának szándékára utal az is, hogy Czeglédy a lista utolsó helyén szerepelt, tehát reális esélye egyáltalán nem volt a mandátumszerzésre. Tisztelt Képviselőtársaim! 29 éven keresztül íratlan szabályként működött a közéletben az a helyes és elvárt gyakorlat, hogy a közvádas bűncselekményekkel megvádolt személyek esetében a jelölteket megillető mentelmi jog felfüggesztésre kerül. Ezt az erkölcsi minimumot közel három évtized után az ellenzéknek sikerült felrúgnia. Szégyen és gyalázat, hogy egy közpénzeket megcsapoló bűnöző mellett cinkosként sorakozik fel az egész ellenzék. Ezt nem lehet szó nélkül hagyni! Az elhangzottakra tekintettel kérdezem tisztelettel államtitkár urat: hogyan lehet meggátolni, hogy az ellenzék útját állja az elkövetők felelősségre vonásának? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Ha Czeglédy Csaba DK-MSZP-viszonyrendszerére gondolunk, az iskolaszövetkezetekre, az ott eltűnt több mint 6 milliárd forintra, akkor láthatjuk azt, hogy nagyon mély az a kapcsolat, ami összeköti Gyurcsány Ferencet, a feleségét és Czeglédy Csabát abban az ügyben [[Arató Gergely: Nem tudom, miket hord itt összevissza!]] , ahol az Altus még kölcsönt is nyújtott ennek a kétes jogügyletnek a során. S az is látszik, hogy a viszony már régi keletű, lehet, hogy már 2003-ból ered vagy korábbról, hiszen a tavalyi országgyűlési választásokon ugyanezt a provokációt elkövette a baloldal, amikor szintén jelölte Czeglédy Csabát országgyűlési képviselőnek, csak az akkori Nemzeti Választási Bizottság joggyakorlatba illő bölcs döntésének köszönhető, hogy akkor felfüggesztették a mentelmi jogát, és tovább tudott folytatódni az eljárás, nem szűnt meg, mint az idei év folyamán. Az idei évben, amikor az európai parlamenti választásokra került sor, szintén jött ez a provokatív lépés, nyilván a 36. vagy nem tudom, milyen hely rengeteg húzóerőt jelentett a DK listájának, és valószínűleg Czeglédy Csabának is az ő szemszögükből reális esélye volt a kijutásra, és kezdeményezték, hogy képviselő lehessen. Láthatjuk, hogy nem küldik ki őt Brüsszelbe, tehát az egész csak egy színjáték volt, s arról szólt, hogy a Nemzeti Választási Bizottságban többségbe került ellenzéki delegáltak gyakorlatilag a jog írott és íratlan szabályait figyelembe véve a mentelmi jogát fenntartották a képviselőjelöltnek. Megjegyzem egyébként, hogy a parlamenti gyakorlat valóban töretlen az elmúlt időszakban, ’90 óta, köztörvényes ügyekben minden esetben kiadják a képviselőket, hogy az eljárást le lehessen ellenük folytatni. Ezt az ellenzéki delegáltak a Nemzeti Választási Bizottságban nem tudták mint szakmai kérdést megugrani. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Azért felhívnám Arató képviselő úr figyelmét arra, hogy ha már ennyire védelmezik Czeglédy Csabát, akkor miért nem vették a bátorságot ahhoz, hogy összegyűjtsék azt a pénzt, amit a magyar állam fizetett ki annak a sok száz diáknak és nehéz sorsú nyugdíjasnak, akiknek Czeglédy Csaba a cégén keresztül ellopta a pénzét. [[Arató Gergely: Azért, mert nem volt ilyen, drága képviselő úr. Beszéltek erről, de elmaradtak az eredmények ebben az ügyben. Az elnök csenget.]]
Tessék folytatni, képviselő úr!
Képviselő úr, én nagyon bízom benne, hogy a kormány meg fogja találni, s meg fogjuk találni közösen annak a lehetőségét, hogy ilyen esetekben ne bújhasson senki a mentelmi joga mögé, és ne tudják kijátszani az ellenzéki pártokkal összefogva önök azt a lehetőséget, hogy megvédjék Czeglédy Csabát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Arató Gergely: Erdoğan büszke lehet rátok!]]
Köszönöm, képviselő úr. A viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Ennek az ügynek az orvoslására a Fidesz-frakcióból törvényjavaslat került benyújtásra, melyet az Igazságügyi bizottság napirendre is vett. Megjegyzem egyébként, a jegyzőkönyvekből kivehető, hogy sem a DK, sem a Jobbik nem szavazta meg ezt a törvénymódosítást, az MSZP pedig látványosan kivonult erről az ülésről. Miről szól ez a történet? A mentelmi jog egyértelműen arra szolgál, hogy a képviselő és a képviselőjelölt a politikai tevékenységével összefüggésben ne kerülhessen büntetőeljárás alá és ne lehessen akadályozni ebben a tevékenységében. [[Arató Gergely: Ezt akarják maguk megakadályozni! Ez a maguk célja!]] Abból, hogy a DK és a baloldal ilyen élesen kiáll ebben a köztörvényes ügyben Czeglédy Csaba mellett, egyértelmű, hogy náluk a politikai tevékenység körébe tartozik a köztörvényes bűncselekmények elkövetése is. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Seszták Miklós, a KDNP képviselője… Bocsánat, Steinmetz Ádám képviselő úr következik, majd őt követi Seszták Miklós. Steinmetz Ádám, a Jobbik képviselője azonnali kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszter úrnak: „Laktanyából hadiüzem vagy migránsmunkásszálló?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Németh Szilárd államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
Igen, természetesen elfogadom.
Köszönöm. Steinmetz Ádám képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Országszerte tapasztaljuk, hogy a bevándorlásellenes kormányunk tízezrével telepíti be a migránsmunkásokat, ukránokat, törököket, mongolokat. Több száz olyan településről tudunk, ahol olcsó keleti munkásokat dolgoztatnak azért, hogy ne kelljen a magyaroknak magasabb bért fizetni. [[14.30]] Miközben önök szó szerint úton-útfélen azt hirdetik, hogy Magyarország nem lesz bevándorlóország, Tiszaújvárosban 12 milliárd forinttal támogatják, hogy 3 ezer muszlimnak épüljön munkásszálló, máshol pedig laktanyákat alakítanak át erre a célra. Marcaliban, a híres katonavárosban 18 éve áll üresen egy laktanya. Bár Móring József Attila képviselőtársam korábban azt ígérte idézem , ne migránsbázis, hanem honvédségi üzem legyen, tartunk tőle, hogy a kormánynak más célja van vele. Tisztelettel kérdezem ezért az államtitkár urat: hogyan is lehetne a marcali laktanyából honvédségi üzem, amikor az nem is áll a honvédelmi tárca kezelésében? Mi célra kívánják akkor hasznosítani? Egyeztetett-e egyáltalán Móring József Attila a minisztériummal az ígéreteivel kapcsolatban? Mikor valósul meg az általa ígért 200-220 új munkahelyet teremtő honvédségi üzem? Tisztelt Államtitkár Úr! Felhívom a figyelmét, hogy a kecskeméti, a kalocsai és a szentgotthárdi laktanyákból migránsmunkásszállót csináltak. Kérem, válaszában nyugtasson meg minket, hogy a marcali Petőfi Sándor laktanyából nem fognak. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Németh Szilárd államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön már próbálkozott írásban két hónappal ezelőtt mindenfélét összezagyválni, és a magyar kormányt, illetve a Honvédelmi Minisztériumot és a Magyar Honvédséget rossz fényben feltüntetni. Én ezt a mai azonnali kérdést is ennek tudom be. Nem gondolta át, mit kérdez, és kitől, hiszen az ön által említett marcali laktanya amiből egyébként kettő van, mert a volt Hunyadi és a volt Petőfi laktanyákról van szó 16 éve, 2003 óta sem a Honvédelmi Minisztérium, sem a Magyar Honvédség tulajdonában, birtokában és kezelésében nem áll. Így a Honvédelmi Minisztériumnak, a honvédelmi miniszternek és az államtitkárának se illetékessége, se jogköre nincs, hogy erre a kérdésre bármilyen nyilatkozatot tegyen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az összezagyválásról annyit, hogy a volt laktanya környezeti állapotáról tettem fel kérdéseket, ami rendkívül érdekli a lakosságot. Kiderült, és ön is megerősítette, hogy ez már hosszú-hosszú évek óta nem is áll a tárca kezelésében. Hogyan lehet akkor, egy olyan fideszes képviselő, aki nem mellesleg a Honvédelmi bizottság tagja, hogyan ígérhet olyat, hogy majd ebből az ingatlanból honvédelmi üzem lesz? Kérem szépen, azért ez mégiscsak vicces! Ha az önök kormánya nem veszi komolyan Móring József Attilát, akkor legalább a marcali polgárokat vegyék komolyan! Az, hogy az önök képviselője megint csak ígér, becsapja a választókat, ahogy tette ezt az önálló kórház esetében, ahogy tette ezt a sürgősségi centrummal, a CT-berendezéssel és a helikopterleszállóval kapcsolatban, azért az mégis felháborító. A marcali polgárok érdemi munkahelyeket szeretnének, érdemi béremelést, nem pedig migránsmunkásokat. Ne migránsbázis, hanem honvédségi üzem legyen a marcali laktanya! [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra lehetősége van az államtitkár úrnak is.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Ön, tudtommal, olvasni tud, nem is hall nagyot, de azért én még egyszer megismétlem, hogy a nevezett ingatlan sem tulajdonában, sem birtokában, sem kezelésében sem a honvédségnek, sem a minisztériumnak nem áll. Ön ráadásul jogászember. Jogászként kellene tudnia, hogy ilyenkor itt a parlamentben felelősen ebben a kérdésben sem a miniszternek, sem a megbízott államtitkárának nincs rá módja, hogy választ adjon önnek. Tehát mivel se illetékességünk, se hatáskörünk ebben a kérdésben nincsen, forduljon azokhoz, akiknek illetékessége és hatásköre van az ön által feltett kérdésben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Seszták Miklós, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak: „Milyen gazdaságélénkítő programokat tervez a magyar kormány a határon túli magyar területeken?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Magyar Levente államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Dr. Seszták Miklós: Természetesen.]] Jelzi képviselő úr, hogy igen. Seszták Miklós képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar kormány számára nem mindegy, mi történik a Kárpát-medencében, hisz egy felelős nemzeti kormány számára sarkalatos kérdés, hogy segíteni tudja az országhatárokon túl élő magyarok életét, megélhetését és szülőföldön maradását. A Pro Economica Alapítvány Erdélyben támogatási programot indított, mellyel a térség valaha volt legnagyobb, koncentrált mezőgazdasági fejlesztése jöhet létre. Minden esély megvan arra, hogy a következő két évben mintegy 300 millió eurónyi fejlesztés valósuljon meg a székelyföldi mezőgazdaságban. Ez a koncentrált mezőgazdasági fejlesztés megváltoztathatja a térség mezőgazdasági struktúráját. Erdély mellett a Vajdaságban élő magyarságot is segíti az anyaország az ott meghirdetett gazdaságfejlesztési program második szakaszával. Az elmúlt hároméves gazdaságfejlesztő programszakasz csak a kezdet volt, hiszen miután bebizonyosodott annak sikeres volta, így tíz új pályázatot írt ki a magyar kormány a vajdasági gazdaságfejlesztő program második szakaszában. Egyebek mellett falusiház-vásárlásra, földvásárlásra, növénytermesztésre, állattenyésztésre és idegenforgalmi fejlesztésekre pályázhatnak a Vajdaságban élő magyarok. De Felvidéken is gazdaságfejlesztési program van folyamatban tízmilliárd forint értékben, 49 pályázat be is érkezett, így ez a program is sikeresnek minősíthető. Tisztelt Államtitkár Úr! A Kereszténydemokrata Néppárt támogatja a kormány azon törekvését, hogy Erdélyben, Felvidéken és a Vajdaságban is támogatáshoz jussanak a magyar gazdák, kis- és közepes vállalkozások, és fejlődhessen az idegenforgalmi ágazat is, hisz mindannyiunk közös érdeke, hogy a támogatott ágazatokban dolgozók megélhetését megvédjük, és ezáltal megállítsuk a határon túl élő fiatalok elvándorlását. A fentiek alapján kérdezem tisztelettel államtitkár urat: látszik-e az eredménye az elmúlt évek gazdaságfejlesztési programjainak? Milyen gazdáságélénkítő programot tervez a kormány a jövőben? Köszönöm válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Válaszadásra megadom a szót Magyar Levente államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm a kérdést, mert ez egy olyan témát érint, amiről nem sokat beszélünk, de annál nagyobb a jelentősége, és annál komolyabb sikereket tudunk felmutatni az elmúlt években e téren. Tisztelt Ház! Az elmúlt jó száz évben Magyarország nem volt abban a helyzetben, hogy érdemi segítséget tudjon nyújtani a határon túl élő honfitársainknak különböző okok miatt, különböző évtizedekben más-más okból, de erre egészen minimális mozgásterünk volt, az ország nem volt se anyagilag, se politikailag abban a helyzetben, hogy tudta volna támogatni nagymértékben ezeket a határon túlra szorult közösségeket. Ez az elmúlt években változott meg először 1918 óta, hiszen 2010 óta a magyar gazdaság elkezdett erősödni, ’13-14 fordulóján pedig történt egy áttörésszerű fejlődés, ami azóta is tart, és Európában az egyik legnagyobb ütemű gazdasági növekedést tudja magáénak az ország, megteremtve azokat az addicionális forrásokat, amelyek korábban nem álltak rendelkezésre a rendszerváltás után sem arra, hogy évi több tíz milliárd forinttal tudjunk hozzájárulni egy szemléletváltás, egy nemzetpolitikai paradigmaváltás jegyében ahhoz, hogy immár ne csak a kulturális, oktatási csatornákon keresztül segítsük a határon túli magyarok szülőföldön maradását, boldogulását, hanem egzisztenciálisan is érdemi, kézzelfogható segítséget tudjunk adni olyan formában, hogy a vállalkozást, a nagy- és kisipar fejlődését és nem utolsósorban, sőt talán legfontosabb ágazatként a mezőgazdaságot segítjük annak érdekében, hogy helyben jöjjenek létre munkahelyek, helyben teremtődjön meg az a hozzáadott érték, ami eddig esetleg a határokon, az ő határaikon is kívül vagy a többségi nemzet berkein belül termelődött meg. Ezt én nagyon komoly eredménynek tartom, ami elsősorban nem is az anyaországnak, hanem a határon túl élő honfitársaink kitartásának köszönhető, hogy van még kit támogatni száz év után is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Egyperces viszonválasz megilleti a képviselő urat.
Köszönöm a válaszát. Azt gondolom, hogy a válaszban minden benne volt. Magyarországnak most van lehetősége arra, hogy segítsen a határon túl, és olyan programok valósulnak meg, amelyek mind-mind azt támogatják, hogy akik ott élnek a határon túl, ott is maradjanak. [[14.40]] Azt gondolom, ez az a munka, amit tovább kell vinni, azt gondolom, hogy erre szövetkeztünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra van lehetősége államtitkár úrnak is.
Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Azt gondolom, hogy talán a legnagyobb eredmény és a legnagyobb előrelépés ezen a téren abban érhető tetten, hogy nemcsak közöttünk, kormánypártiak között van egyetértés, hanem egyre inkább úgy érzem, hogy ez egy nemzeti üggyé vált. [[Arató Gergely: A KDNP-vel biztos megvan.]] Ez már nemzeti üggyé vált. A Demokratikus Koalíció ha így hívják a képviselő úr pártját; valami ilyesmi az egyetlen olyan magyar politikai tömörülés [[Arató Gergely és Gréczy Zsolt közbeszólása.]] amelyik politikai tőkét próbál abból kovácsolni, hogy uszít a határon túli honfitársaink ellen. Az egyetlen olyan politikai párt, amely a nemzetárulás pecsétjét hordozza a homlokán, még csak nem is elbújva, hanem nyíltan felvállalva a nemzetárulást és a határon túli véreinknek, honfitársainknak a folyamatos kitaszítását. [[Folyamatos közbeszólások a DK és a Fidesz soraiból.]] Méltó örökösei önök 1918 forradalmárainak, 1948 kommunistáinak és annak a posztszocialista örökségnek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] amelynek önök talán a legmarkánsabb utolsó hordozói. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend keretén belül az utolsó azonnali kérdésre kerül sor. Gurmai Zita, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Adóügyben miért nem családbarát a Kormány?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt tisztelettel, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Gurmai Zita képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! A pénzügyminiszter úr múlt héten jelentette be a 13+1 pontból álló gazdaságvédelmi akciótervét. A pontok között szerepel többek között a reklámadó kulcsának nulla százalékra történő csökkentése is. Az MSZP üdvözli az adó felfüggesztését. A kormányzat végre belátta, hogy hiba volt politikai céllal beavatkoznia a médiapiaci versenybe. Az MSZP támogatni is fogja a reklámadó felfüggesztését.A bejelentéssel kapcsolatosan nem mehetünk el amellett, hogy bár a kormány propagandája előszeretettel hangoztatja, hogy milyen családbarát a kabinet, ennek ellenére pont a családokat támogató intézkedések maradtak ki a bejelentett csomagból. Hiába támogatjuk ugyanis a legnagyobb jövedelmű családokat adókedvezményekkel, ha azt a családok többsége nem tudja kihasználni. Ezzel szemben a családi pótlék összege tíz éve nem emelkedik, pedig az minden családot érint. Ezzel szemben a családok áfaterhelése világrekordot jelent a maga 27 százalékával, pedig az minden családot érint. Joggal merül fel a kérdés, hogy a kormányzat miért nem akarja beépíteni a nagy akciótervébe a gyermekvállaláshoz nélkülözhetetlen babaholmik, illetve női higiéniás termékek áfacsökkentését. Erre nem csupán az Európai Unióban, de a szomszédos országokban is van jó néhány példa. Legutóbb Szerbiában vezették be a babaholmi vásárlása után járó áfakedvezmény rendszerét, amelyet egészen a gyermek kétéves koráig lehet igénybe venni. Erre nálunk miért nem kerül sor? Joggal merül fel a kérdés, hogy mikor fog végre emelkedni a családi pótlék. Tisztelt Államtitkár Úr! Óhatatlanul felvetődik a kérdés, hogy ha a kormány lát forrást a munkáltatók és a multik adócsökkentésére, akkor miért nincs már tíz éve pénz a családi pótlék emelésére és a babaholmik áfájának csökkentésére. Megtisztelő válaszát várom, államtitkár úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Zárjuk le az elején rögtön ezt a vitát! A babaholmik tekintetében szeretném elmondani, hogy van egy európai uniós irányelv, 2006/112/EK tanácsi irányelv, úgynevezett áfairányelv. Annak van egy melléklete, 3. számú melléklete. A 3. számú melléklet fölsorolja azokat a termékeket, termékcsoportokat, amelyeknek kedvezményes adókulcsa lehet. Abban az ön által javasolt termékek, legalábbis a babaholmik tekintetében nem szerepelnek. Tehát az EU-irányelvet akkor is be kell tartani, ha valaki ellenzékben van, és akkor is, amikor egyébként kormányon van.Más a helyzet a női higiéniai termékek vonatkozásában. Ezt a kérdést a kormány megvizsgálja, és amennyiben az áfacsökkentésről döntés születik, arról természetesen ön értesülni fog. De ha megengedi, miután a családi pótlékot is idekeverte, mégiscsak azt tudom mondani, hogy egy elvi, elméleti vita van közöttünk a családok támogatását tekintve. Azt gondolom, hogy amikor mi a személyijövedelemadó-, vagyis a családi adókedvezmény rendszerét bevezettük először, majd azt önök teljes egészében lényegében megszüntették, akkor egyértelművé vált közöttünk a vita. Mi azokat a házaspárokat, családokat támogatjuk, akik dolgoznak, jövedelmet szereznek, abból adózni tudnak és gyermeket vállalnak. Ezért jön létre a személyi jövedelemadó családi adókedvezményének a rendszere. Ma Magyarországon 1,1 millió családot érint a családi adókedvezmény rendszere, 2011 és 2017 között 1575 milliárd maradt e tekintetben a magyar családok zsebében. Köszönöm. Sajnos nem tudom folytatni. [[Derültség és taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Lesz lehetősége államtitkár úrnak, ugyanis viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Azt gondolom, lehetőség van arra, hogy ezen változtassunk. Tehát szerintem abban meg tudunk egyezni, hogy ez az ügy valóban fontos, márpedig a gyermekvállalás a magyar kormány számára rendkívüli módon fontos. Én is azt szeretném, ha nem minden hatodik gyermek külföldön születne. A születésszám növeléséhez és a kivándorlás megfékezéséhez igenis csökkenteni kellene ezen babatermékek áfáját. Szerintem ez rendkívüli módon fontos. De mindenféleképpen azt gondolom, hogy ha a szándék megvan a kormányban arra, hogy ez ügyben megfelelő lépéseket tegyenek, és egyébként rávegyék erre azokat, akik szintén komolyan gondolják a babavárást, akkor ezt nagyon köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválaszra van lehetősége az államtitkár úrnak.
Tisztelt Képviselő Asszony! Önöknek is be kell azt látni, hogy míg önök a családi pótlék rendszerét szajkózzák, ugyanakkor a jelenlegi kormánynak, a Fidesz-KDNP családiadókedvezmény-rendszere sokkal hatékonyabb és működőképesebb. Emlékezzenek vissza, hogy míg mi a családokról beszéltünk, önök a kormányzásuk idején a minimálbéren élőket és a segélyen élőket támogatták. Mikor mi a családi adókedvezményről beszéltünk, akkor önnök a családi pótlékról beszélnek, ami mindenkinek jár minden feltétel szerint. Azt gondolom, ennél hatékonyabb módszer, hogy egy családot, egy házaspárt támogatunk, és azt a megtermelt adójából vonhatja le, ennél hatékonyabb módszer jelenleg nincs, és mivel a magyar kormány ezt alkalmazza, ezen nem is kíván változtatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dúró Dóra képviselő asszony, akinek megadom a szót 5 perces időkeretben: „Kilenc hónappal alakulása után választójogi értelemben is megszületett a Mi Hazánk” címmel adta be napirend utáni felszólalásának szövegét.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kilenc hónappal az alapító nyilatkozatunk elfogadása után máris 114 ezer választópolgár tisztelte meg a Mi Hazánk Mozgalmat azzal, hogy az európai parlamenti választásokon nekünk szavazott bizalmat. Mindez öt évvel ezelőtt az akkori európai parlamenti választásokon már mandátumot eredményezett a Lehet Más a Politikának az alacsonyabb részvétel miatt, és a kilenc hónap, tudjuk, hogy politikai léptékkel mérve rendkívül rövid idő, ezért is tartjuk sikernek ezt a választási eredményt.Szeretnék innen is köszönetet mondani a Mi Hazánk Mozgalom tagjainak, aktivistáinak, támogatóinak, akik a hátukon cipelték az elmúlt hónapokban és az elmúlt egy évben ezt a mozgalmat, és mindenféle viszontagság ellenére nem adták fel a hitüket és a reményüket, hogy sikerre tudjuk vezetni ezt a pártot. [[14.50]] Szeretnék köszönetet mondani a szavazóknak is, akik új pártként bizalmat helyeztek belénk. Az ő támogatásuk fontos számunkra, és az ő támogatásukkal megerősödve folytatjuk a munkánkat. Például a mai napon tudtuk bejelenteni azt, hogy a környezetvédelmi kabinetünk Zöld Hazánk néven megalakult, amelyért szintén köszönet azoknak, akik szakemberként vagy aktivistaként ennek a munkájában részt fognak venni. Az európai parlamenti választások ugyanakkor a közvélemény-kutatók fekete napját hozták, hiszen akár a Mi Hazánk Mozgalom esetében is rendkívüli mértékben alulmérték a pártunkat, ezzel sokkal inkább befolyásolták a közvéleményt, semmint hogy kutatták volna és reális képet tudtak volna erről adni, hiszen nagyon sok választópolgárt befolyásolt az, hogy folyamatosan 1 százalékra hozták ki a pártunk támogatottságát, miközben kicsit több mint 1 százalékra vagyunk a parlamenti küszöbtől. De nemcsak a mi eredményünket nem sikerült eltalálni, hanem nagyon sok ellenzéki párt eredményét sem, ugyanakkor az európai parlamenti választás után véglegesen azt mondhatjuk, hogy letisztult a kép az ellenzéki oldalon. Gyurcsány Ferenc lett ismételten az ellenzék vezetője, akinek a pártja toronymagasan végzett az ellenzéki pártok versenyében, és az ő vezetésével fog ezt követően ez az egyesült balliberális tömb működni; ne legyen kétségünk, hogy mindez 2022-ig meghatározza az ellenzéki politizálást, illetve annak lehetőségeit. Vele szemben áll Orbán Viktor és a Fidesz által működtetett urambátyám rendszer, amely a nemzeti együttműködés rendszerét hozta létre, kiszorítva ebből mindenkit, minden olyan választópolgárt, aki nem ért egyet Orbán Viktorral vagy a Fidesz politikájával. A harmadik oldal felépítésén most már kizárólag a Mi Hazánk Mozgalom dolgozik, és a harmadik pólus létrehozása a célunk, hogy megalkuvásoktól mentesen tudjuk képviselni azokat az embereket, akik sem Gyurcsány Ferenc és az általa vezetett balliberális tömb politikájából, sem Orbán Viktor és a Fidesz által vezetett urambátyám rendszerből nem kérnek. Ki kell még emelnem egy nagyon fontos várost, amely mutatja a Mi Hazánk Mozgalom jövőjét az európai parlamenti választási eredmények kapcsán is. Ez Törökszentmiklós, ahol egyedüli pártként álltunk az áldozatok oldalára, és emeltük fel szavunkat az ellen, hogy nem normális, ha valaki fényes nappal egy trafikban csak úgy, szórakozásból megver embereket. Ráadásul ennek a férfinak már a bűnlajstroma korábban is arra predesztinálta volna őt, hogy rács mögött legyen, azonban a rendőrség, az ügyészség és a bíróságok mulasztottak ez ügyben, és szabadlábon élhetett továbbra is ez a férfi. Törökszentmiklóson már most, a megalakulásunk után kilenc hónappal a Mi Hazánk Mozgalom második helyen végzett, tehát ez egyértelműen kifejezi azt, hogy az emberek, akik ennek a bűnözésnek az árnyékában élnek és ettől szenvednek, igénylik azt a segítséget és figyelemfelhívást, amit kizárólag a Mi Hazánk Mozgalomtól kaptak meg. 15 százalékos választási eredményünk mutatja, hogy igenis szükség van arra, hogy ezzel a problémával, amit sem Gyurcsány, sem Orbán nem oldott meg, foglalkozzon valaki, és hiteles választ adjon a politika színterén. A cigánykérdésnek nemcsak a bűnözés vonatkozásában van relevanciája, hanem például a demográfia esetében is, és két katolikus püspök is már arra figyelmeztetett, hogy belátható időn belül bekövetkezhet egy második Trianon, hiszen számos olyan megye van, ahol a demográfiai mutatók alapján a cigányság már vagy többségbe került, vagy a közeljövőben többségbe kerül. Mindezen kérdéseknek az őszinte és megalkuvásmentes képviseletét szintén egyedüliként vállalja fel a Mi Hazánk Mozgalom a jövőben is. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője: „Idén végleg kisemmizik a szőlészeket!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Abban az ügyben, abban a rendkívül szomorú ügyben kértem szót, hogy a Grand Tokaj Zrt. ami egy állami felvásárló Tokaj-Hegyalján kiküldött egy levelet a bogyótermesztőknek, szőlészeknek, hogy az idei évben nem kívánja felvásárolni az általuk megtermelt gyümölcsöt. Ezt már így ilyenkor, gyakorlatilag tavasz végén, nyár elején világossá tették. Azzal magyarázkodtak, hogy 20 százalékkal kevesebb szőlőt fognak tudni feldolgozni, de megígérték, hogy majd a kicsiket és a közepes termelőket előnyben részesítik. Azért ennek erősen ellentmond az a tény, hogy ezt a levelet, amiben előre közlik a felvásárlás tiltását és gyakorlatilag felmondását, jellemzően kis- és közepes termelőknek küldték csak ki. Az ügy pikantériája, hogy Mészáros Lőrinc a térségben erős nyomulásba kezdett mind a szállodaiparban, mind egyébként a borászatban, és most már olyan kisebb családi szőlészetek is, akik Mátyás 1-es kategóriájú dűlőkön termelnek, komoly problémában vannak, hiszen évek óta gyakorlatilag az önköltségi ár alatt kénytelenek eladni a megtermelt bogyójukat. Mi erre a kormányzati válasz? Egy zöldszüret nevezetű őrület, ahol arra szólítják fel a gazdákat, hogy még ilyen állapotban, éretlenül [[Felmutat egy zöld szőlőfürtöt.]] , tehát zölden a fürtöket szedjék le a tőkékről, és ott rohadjanak el gyakorlatilag a növények alatt a fürtök anélkül, hogy ebből aztán minőségi bort termő szőlő válhatott volna. Ezt a megsemmisítést aztán majd dotálni fogják egy bizonyos összeggel, ahelyett, hogy figyelembe vették volna akár Tokaj-Hegyalján, akár bárhol máshol az országban azoknak a szövetkezeteknek az igényét, akik például a feldolgozókapacitásra kértek ugyanebből a forrásból pénzt. Ahelyett, hogy ezt elősegítették volna, és ezzel létrehoztak volna valóban helyi termelők tulajdonában lévő feldolgozó egységeket, ehelyett ugyanezt a pénzt arra költik, hogy megsemmisítsék a magyar szőlészek az általuk megtermelni kívánt gyümölcsöt még az érés előtt. Teljes agyrém és elfogadhatatlan! Nem lehet csodálkozni a szőlészek panaszán, hiszen a Hegyközségek Nemzeti Tanácsában az ő képviseletük minimális vagy bizonyos területeken a nullával egyenértékű. Ez egy nagyon régi, több éves fájdalmuk, ami sajnos nem került a mai napig orvoslásra, ezért is juthattunk el például idáig, hiszen az a borász, aki 6-8-10 ezer forint/palackos áron meg tud jelenni a piacon, nyilván nem panaszkodik, neki nincs problémája, és ő képviseli is aztán az érdekeit a kormányzati döntésekben. De az a bogyótermesztő, aki, ahogy mondtam, évek óta önköltségi ár alatt kénytelen eladni a szőlőjét, nem tudja a saját érdekeit érvényesíteni sem a nemzeti tanácsnál, sem a kamaránál, sem a minisztériumnál, sem a kormányban. Néhány beszédes számot hadd mondjak, ha már ennél a témánál tartunk. 18 évvel ezelőtt tehát azóta már egy egész generáció felnőtt 122 forint volt általában ebben a térségben a szőlő felvásárlási ára. Most önök 50 forintot akarnak érte adni. Miközben az inputanyagok gondolok itt a műtrágyára, a különböző növényvédő szerekre ára ötszörösére emelkedett. Az élő munkaerő ára azóta 3000 forintról 8000 forintra emelkedett, ha egy napra vetítjük le, és ahogy már említettem, a bogyó ára pedig kevesebb mint feléért kerül csak átvételre. Ez a zöldszüret tehát egész egyszerűen elfogadhatatlan. Egy olyan képlet alapján számolják ki, hogy az elmúlt három évben az adott termelő mennyi szőlőt adott le, és ezt, kilóját felszorozzák 50 forinttal. Épp az előző percekben, az elmúlt percekben volt alkalmam egy helyi, tokaj-hegyaljai termelővel beszélni, aki azt üzeni a kormánynak, hogy ez az 50 forint bizony még a kötélre sem lesz elég. Igen, sajnos nagyon-nagyon sok család kényszerül arra, hogy feladja ezt az ősi foglalkozást, akár több generáció munkája vész ezáltal kárba. Persze önök nem bánják, hiszen a birtokkoncentráció a cél ezen a területen is, hogy a saját földesuraik tudják az előbb említett Mészáros Lőrinc például megszerezni ezeket a dűlőket. Teljesen abszurd, hogy mindezt vidékfejlesztési forrásból akarják finanszírozni. A magyar szőlészet leépítését önök vidékfejlesztési forrásból kívánják tehát végrehajtani. Ezúton is szeretném javasolni, hogy inkább akkor, mondjuk, vidéklezüllesztési vagy vidék-visszafejlesztési forrássá és minisztériummá kellene keresztelni az önök minisztériumát és tevékenységét. Nagyon-nagyon, végtelenül sajnálom azt is, hogy sem miniszteri, sem államtitkári szinten nem jöttek be, hogy a szőlészek panaszait meghallgassák, és legalább valami választ adjanak számukra. Én azért bátorkodtam ebből a zöldszüretből egy kis mennyiséget, egy kis kóstolót behozni, és ha már itt nem ül senki, azért odatenném az asztalra, hátha valaki elviszi a miniszter úrnak is. [[Egy zöld szőlőfürtökkel teli kosarat helyez dr. Nagy István agrárminiszter asztalára. Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Rig Lajos, a Jobbik képviselője: „Richter Egészségváros Tapolcán Az eredmény az összefogás erejében rejlik” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[15.00]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Lehet, hogy rendhagyó lesz egy ellenzéki képviselőtől, hogy most szokástól eltérően nem egy kormánypárti kritikát vagy egy pártpolitikát próbál népszerűsíteni, hanem, ahogy elnök úr is mondta, a címben ahogy szerepel: a siker mindig az összefogás erejében rejlik. Adhattam volna azt a címet is felszólalásomnak, hogy „Egészség ezreknek és milliók a kórházaknak!”. 2009-ben a Richter egy egészségprogramot hirdetett meg, tíz évvel ezelőtt több mint hetven városban több mint 200 ezer szűrést végeztek, és így, az ebben a szűrésben részt vevő kórházaknak adományként 350 millió forint adományt sikerült összegyűjteni, hiszen a szűréseken megjelent páciensek, résztvevők mind-mind 300 forinttal járultak hozzá egy kétmillió forintos alaphoz. Azt gondolom, hogy ezeknek a szűrővizsgálatoknak a fontossága nagyon fontos, hiszen a kormányzat, az egészségügy, az egészségügyi rendszer nem tudja ezt felvállalni, nem tudja kiegészíteni, és ezért van, azt gondolom, az ilyen összefogásoknak helye és ideje itt Magyarországon. 2019 májusában szülővárosomban, Tapolcán, a választókerület központjában is volt egy ilyen rendezvény. Azt gondolom, hogy ez az ország egyik legnagyobb ilyen rendezvénye volt, a második legnagyobb eredményt érte el. A több ezer szűrésnek köszönhetően több mint 8,5 millió forint gyűlt össze a Deák Jenő Kórháznak. A Deák Jenő Kórházról azt mindenki tudja, államtitkár úr nagyon sokszor meghallgathatta a felszólalásaimban, hogy egy száz évre visszatekintő, nagymúltú kórház, amelynek az avatásában, az épületek felhúzásában, a téglajegyekben mind-mind tapolcai és Tapolca környéki polgárok vettek részt, az összefogás erejével építették ezt a kórházat. 2012-ben is volt egy összefogás, hogy megmentsük az osztályainkat, de sajnos az nem sikerült, de most ismét megmutatták a tapolcai és Tapolca környékiek, hogy igenis szükség van rá. Nézzük meg a másik oldalát a dolognak, hiszen itt felhívnám a figyelmet a szűrővizsgálatok fontosságára. Nagyon sok olyan szűrővizsgálat volt ezen a rendezvényen, amely nem minden egészségügyi intézményben elérhető, vagy ha elérhető, akkor olyan hosszú a várólista, hogy azt nehezen tudják kivárni az érintett páciensek. Sor kerülhetett angiológiai vizsgálatra, kardiológiai vizsgálatra, diabetológiára, gasztroenterológiai szakvizsgálatokra, és az érdekesség az, hogy csak a szűk baráti körömben négy olyan betegséget szűrtek ki, ami most már szakorvosi kezelésre szorul. Azt gondolom, hogy ez egy olyan triumvirátusi összefogás, hiszen egyrészről a Richter, másrészről a kórháznak a sikeres pályázata, harmadrészt az önkormányzatnak az operatív és egyéb munkálatai kellettek ahhoz, hogy ez a 8,5 millió forint adományként a kórháznak átadásra kerüljön. A kórház vezetősége elmondta, hogy ezt a 8,5 millió forintot egy szűrővizsgálat elvégzéséhez szükséges videokolonoszkóp beszerzésére és egyéb más, gyógyításban alkalmazandó eszközök beszerzésére használja. Azt gondolom és utolsó mondatként a köszöneten kell hogy legyen a hangsúly , szeretném megköszönni a kórház vezetőségének ezt a sikeres pályázatot, szeretném megköszönni a Richternek, hogy Tapolcán tartották meg ezt a sikeres szűrést, és szeretném megköszönni Dobó Zoltánnak, Tapolca város polgármesterének és a mögötte álló apparátusnak, hogy az operatív munkát végrehajtották, segédkeztek a toborzásban, a helyszínbiztosításban, és így, egységesen ez a triumvirátus 8,5 millió forint adományt tudott átadni a tapolcai kórháznak. Hajrá, Tapolca! Köszönjük szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, Rig Lajos képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr: „A pedagógusnap margójára” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Június első vasárnapja pedagógusnap, az erkölcsi és anyagi megbecsülés helyett ilyenkor szokták általában olcsó malaszttal, tehát kegyes, üres beszédből álló frázisokkal kifizetni a nemzet napszámosait, a pedagógusokat itt Magyarországon. Ilyenkor a szakmai, szervezeti és költségvetési önállóságuktól megfosztott köznevelési vagy éppen felsőoktatási intézmények dolgozói mind-mind felteszik maguknak a kérdést, hogy az Emberi Erőforrások Minisztériuma gondos gazdája-e ennek a területnek, vagy pedig egy impotens gólem, amelyben olyan politikai aktorok cselekszenek, akik sokszor csak pártkatonaként, nemegyszer rosszindulattal viszonyulnak ehhez az ágazathoz. Minden rendű és rangú tanító, tanár, pedagógus felteszi ezeket a kérdéseket, ugyanis ennél fontosabb kérdés a mostani Magyarországon, hogy a legfőbb humántőke-képző rendszernek mi lesz a sorsa, és azt miként becsüli meg a mindenkori kormányzat, tulajdonképpen nincs is Magyarországon. Azt kell mondani, és ki kell mondani, hogy a nemzet napszámosait módszeres munkával a kormány cselédjeivé igyekszenek degradálni. Márpedig ezeknek az embereknek, ezeknek a tanároknak a kezében kellene hogy legyen Magyarország versenyképességének aranyfedezete, az, hogy a fiatalok tehetségét és tudását fejlesszék. Szép terveket hallunk itt a kormányzat részéről azzal kapcsolatosan, hogy 2030-ra Magyarország bekerül az öt legélhetőbb európai ország közé. Jelen állás szerint viszont azt kell mondani, hogy ez valamiféle delíriumban megszületett lázálom csupán. Hozzáteszem, hogy nyilvánvaló módon sajnos, hiszen ha minden úgy megy tovább, mint ahogy azt látjuk, akkor ebből nem lesz semmi. Hiszen mi lenne a sikernek a kulcsa? Nem más, mint kiművelt emberfők sokasága, az, hogy a közélet iránt, a közéleti kérdések iránt érdeklődő fiatalokat neveljenek fel a pedagógusok. Az, hogy megteremtődjék Magyarországon egy olyan széles középosztály, amelyhez a csatlakozás nem valamiféle science fiction, hanem egy kézzelfogható lehetőség lenne Magyarországon. Szóval, egy igazságos társadalmat kellene létrehozni. Ehelyett viszont azt látjuk, hogy a kormányzati társadalomfilozófia nem szól másról, mint arról, hogy a magyar nemzet tagjait a futószalaghoz kell láncolni, és legyen egy bérrabszolgákból álló, lebutított társadalom itt Magyarországon, ami az önök hatalmi igényeit messzemenően kiszolgálná. Látni kell, hogy az alacsony tudás alacsony hozzáadott értéket és alacsony fizetéseket fog eredményezni, ennek pedig az lesz a szomorú következménye a továbbiakban is, hogy a V4-államok között is az exporton belül Magyarországon a legalacsonyabb a hozzáadott érték. Nem lesz itt semmi a társadalmi mobilitásból, nem lesz itt semmi a versenyképességről szőtt álmokból, és nem lesz semmi a konvergenciából sem. Ehhez igazítják a pedagógusokkal kapcsolatos politikájukat is, hiszen azoknak a tanároknak, akik sok százezernyi hátrányos helyzetű vagy éppen halmozottan hátrányos helyzetű diákkal kell hogy foglalkozzanak, az ő fejlesztésükkel, differenciált oktatásukkal, integrálásukkal és sokszor a szocializálásukkal, bizony-bizony nem nyújtanak semmit. Ez a pedagógustársadalom elöregedett, a hatalom adminisztratív, centralisztikus és bürokratikus ellenőrzés alá vonta őket, nem mellesleg pedig alulfizetettek is. Hogyan lehetne kibontakozást elérni, amikor még az államtitkár is arról beszél, hogy az lesz majd itt a megoldás, amikor nem a fizetések vonzzák erre a pályára, erre a csodálatos, gyönyörű pályára a pedagógusokat? Ne vicceljünk! Ez megalázása a pedagógusoknak, a magyar társadalomnak, azoknak az embereknek, akik valóban a nemzet napszámosaiként dolgoznak, és akiktől önök az elmúlt években több mint 100 milliárd forintot elvettek. Hiába mondják azt, hogy ismét, újra és megint emelkedett a tanárok fizetése, évek óta a mostani vetítési alaphoz kötik a tanároknak a bérezését, ezért még egy pályakezdő pedagógus esetében is azt mondhatjuk, hogy 50 ezer forintot vesznek el tőlük havonta, és a pedagógusok átlagbére a diplomás átlagbérnek csupán a 60 százalékát éri el Magyarországon. Ezen kellene változtatni, államtitkár úr. Fölidézhetném itt Ember Jánosnak az 1886-os munkáját, amiben a magyar néptanítók sanyarú anyagi helyzetéről szól. Jelzem: sokkal-sokkal jobban álltak még akkor is. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr: „Meddig még?” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[15.10]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Odajutottunk, hogy a választási kampányok árnyékában kormánypárti képviselőtársaim mintha megfeledkeztek volna egy nagyon fontos tényezőről, ez pedig az, hogy a kilakoltatások szezonja gyakorlatilag újraindult, az a moratórium, amit a Jobbik szeretett volna meghosszabbítani egészen a probléma megoldásáig, az sajnálatos módon kifutott, már nem tud semmiféle védelmet nyújtani. Éppen ezért örülök, hogy van még kormánypárti államtitkár a teremben, talán választ tud adni számomra a tekintetben, hogy hány kilakoltatásra számít a kormányzat ebben az évben, hiszen tudjuk, az utóbbi három esztendőben több mint tízezer otthont ürítettek ki, több mint tízezer család került arra a sorsra, hogy vagy rokonoknál, ismerősöknél, vagy valamifajta túlárazott albérleti megoldásban, vagy a puszta szerencsére bízva létét, megoldást kellett hogy keressen. Államtitkár úrral nekem sok csörtém volt, de egyvalamiben mindig egyetértettünk, ez pedig a magyar reprodukció vágya, tehát az, hogy a vágyott gyermekek jöhessenek világra, hogy a magyar népesedési többlet itthon, önerőből álljon helyre és kerüljön sor ennek az elérésére, ne pedig valamifajta idegen behatás eredményeképpen. Éppen ezért szegezem önöknek a kérdést: nem gondolják, hogy ezen tízezres nagyságrendű családtömeg esetében akár százakra tehető a vágyott, de világra nem jövő gyermekek száma? És ha ezt az egész társadalmi csoportot vizsgáljuk, tehát azt a jóval millió fölötti személyt, akit ez az elképesztő hitelválságnak nevezett szörnyűség elért, akkor bizony nem túlzás azt mondani, hogy a mindenkori éves demográfiai mutatókon bizony nyomot hagy az a rendezetlen társadalmi katasztrófa, ami egyfajta kataklizmába fordult. Azt is szeretném elmondani, ha azt vizsgáljuk, hogy miért csökken megint az élveszületések száma, miért romlik a termékenységi mutató, akkor egyetértek abban a balliberális megfogalmazások félrevezetnek , hogy abszolút tévút lenne pusztán azt vizsgálni, hogy az élveszületések száma mennyi, mert látjuk, hogy megint kevesebb, mint korábban volt, viszont a szülőképes korban lévő hölgyek száma, a bázis, amelyből dolgozhat egy nemzetállam, folyamatos csökkenést mutat. Éppen ezért a puszta matematika itt nem siet a segítségünkre, de az egészen biztos, hogy a termékenységi arányszám, amire önök szoktak hivatkozni, valamit már mutat. Ez szerencsésen fölment 1,54 százalékig; most megint 1,5 alatt van egy nagyon picivel, minimális csökkenésnek indult sajnálatos módon. De úgy látom, hogy kormányzati szinten komplett társadalmi osztályok maradnak ki a jövő tervezéséből, és ha ezeket a társadalmi osztályokat bevonnák, vitalizálnák, részt vehetnének Magyarország életében, akkor a változás tetten érhető lenne. Kikre gondolunk? Egyrészt gondolunk azon kivándorolt magyar honfitársainkra, akik nem kalandvágyból, hanem jellemzően a kényszer okán mentek el. Az ő esetükben tulajdonképpen semmilyen motivátorral nem találkozunk, ami itthon tarthatná vagy hazahívhatná őket. A Jobbik által kimunkált bérlakásépítési program kiváló alternatívát nyújthatna, a külföldön dolgozó magyarok számára is megspórolhatná azt a 10-15 évet, amit most a bankok karmaiban kell tölteniük annak érdekében, hogy önálló otthonra szert tegyenek. Kimaradnak azok, akik lakáscélú előtakarékosság állami támogatását élvezhették, és mondjuk, később egy CSOK-önrészt ebből tudtak biztosítani, szavatolni, elérni. Mára nincs ilyen lehetőségük, hiszen a lakáscélú előtakarékosság állami támogatása megszűnt, maradt Rogán Antalék lakáslottója a maga kiforratlan formájában és a társadalom széles körei által elérhetetlen módon. Azt is látjuk, hogy átfogó bérrendezés nélkül, legalább a termelékenységi növekedésnek megfelelő bérnövekedés nélkül nem érhető el a kívánt cél, a magyar fiatalok biztonságérzete, az ország gyarapodása. Szélesebb kitekintésben, ha az uniós tagságunkat valaki végre-valahára megvizsgálta volna ebben az EP-kampányban, és egy EU-mérleget tett volna le az asztalra amire önök ígéretet tettek 2010-ben, kormányhatározat volt erről, és soha nem került ide az EU-mérleg, soha nem tudták megmondani, hogy mely ágazatokban vagyunk nyereségesek és hol fizettünk rá az uniós tagságra, de ha elkészült volna egy ilyen , akkor látható lett volna, hogy a magyarok jóléte a visegrádi országok rangsorában teljes mértékben a legutolsó, és bizony a csatlakozás óta, 15 év alatt nálunk 57 százalékkal emelkedett az egy főre jutó GDP; ez egy impozáns számnak tűnik, de messze a legalacsonyabb az egész régióban. A lengyeleknél 100 százalékos; azt látjuk, hogy a velünk egyszerre az Európai Unióba lépő cseheknél is 62 százalékos; tőlünk északabbra, a Szlovákiának nevezett országban 94 százalékos; a lengyeleknél egyértelmű, 100 százalékos, mint említettem, növekménnyel számolnak a mérések. Magyarország tehát regionális szinten is lemarad, a jövő építéséből hiányoznak komplett társadalmi csoportok [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ezért válaszokért kiáltanak a felvetett problémák. Közös felelősségünk, hogy ne maradjon így mindez. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Kepli Lajos képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Klímavészhelyzet Magyarországon” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Kormánypárti képviselőtársaim, önök ígéretet tettek valamennyien. Nyolc évvel ezelőtt Magyarország Alaptörvényében a nyolcadik mondatban megígérték, hogy „Felelősséget vállalunk utódainkért, ezért anyagi, szellemi és természeti erőforrásaink gondos használatával védelmezzük az utánunk jövő nemzedékek életfeltételeit.” Mit tettek ígéretük teljesítéséért? Tettek-e egyáltalán valamit? Ígéretük kijelentése óta hazánk brutális pusztítás áldozatául esett, az erdők, a szántóföldek, a folyók, a vizek, a levegő, és még sorolhatnám hosszan. Ugyanakkor pusztítás áldozatául estek a kórházaink, iskoláink, az oktatás, az elszegényített és totális ellenőrzés alá vont önkormányzatok. Össze van törve a civil társadalom, és jelenleg éppen a Magyar Tudományos Akadémia szétverésén fáradoznak. Miközben ezt a helyzetet az Országház ablakából figyelik, gyermekeink vonulnak ide péntekenként, és tábláikon jelzik felénk, hogy a politika változzon, ne a klíma, és hogy legyen egyáltalán jövőjük, ezt követelik. A felelősség pedig itt van a mi kezünkben, csak és kizárólag a mi kezünkben, mi fogjuk eldönteni a törvények megszavazásakor, hogy gyermekeinknek lesz-e élhető jövője. Olyan mértékben mérgezzük környezetünket a vegyszerekkel, annyi szennyező energiát használunk és annyira pazarló módon élünk mi, emberiség, hogy egy szennyező, eldobható fogyasztói társadalmat alakítottunk ki a profit és a kényelmünk miatt, és ha nem cselekszünk most, mindezek hamarosan az emberiség vesztét fogják okozni. A klímaváltozás elleni és a környezetünk megóvásáért folytatott küzdelem közös ügyünk. Ez egy politikai ügy, hiszen politikai akarat kell a rendszerszintű változáshoz, de nem szabad, hogy csak egyes pártok ügye legyen, hiszen saját gyermekeink jövője a tét. Az elmúlt fél évben már nemcsak a tudósok, hanem az őket megértő politikusok és képviselők is azt mondják világszerte, hogy nem egyszerűen egy klímaváltozásban élünk, hanem ez már éghajlati vészhelyzet. Halljuk meg a gyermekeink, a tudósok és a világ értelmesebb politikusainak a hangját, és kötelezzük el magunkat ennek a haldokló civilizációnak, gyermekeinknek és unokáinknak a túléléséért! A következő években csak hogy egy példát említsek a Földön élő rovarfajok 40 százalékát a kihalás fenyegeti. Nem kell mondanom, hogy ez az ökoszisztéma egészének a felborulásához és ebből következően globális élelmiszer-termelési válsághoz fog vezetni, melynek a következményei beláthatatlanok. Az éghajlatváltozás Magyarországot sem kíméli. Hazánk gyorsabban melegszik, mint a világátlag. 2018 volt a legmelegebb év 1901 óta. Tavaly nyáron a Duna vízállása olyan alacsony volt, hogy többször is rekordot döntött, negatív rekordot. Korábban trópusinak tartott betegségek egyre gyakrabban fordulnak elő nálunk is, az aszályok pedig az élelmiszer-termelésünket veszélyeztetik. Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség jelentése szerint Magyarországon kisméretűrészecske-szennyezés miatt évente közel 13 ezer ember hal meg; ez a szám Európára vetítve 430 ezer fő. Ennél is nagyobb probléma, hogy a légszennyezés által okozott megbetegedések száma nagyságrendekkel nagyobb még ennél is. Magyarország energiaellátásának körülbelül kétharmada fosszilis tüzelőanyagokból származik, s az üvegházhatású gázok kibocsátása is nemrég újra növekedésnek indult. A globális felmelegedés szkeptikusainak jeleznénk, ha még akad egyáltalán ilyen közöttünk, hogy 2002-2006 között Grönlandon mintegy 280 gigatonnányi jég tűnt el évente. A sziget 14 év alatt az alacsonyabb fekvésű parti területeken közel 4 méternyi vastagságú jégtömeget vesztett el. A párizsi klímaegyezmény egy apró siker, de ugyanakkor kudarc is a másik oldalon a megállapodás nem elég ahhoz, hogy megelőzze a globális civilizáció összeomlását. A tudósok szerint körülbelül 10-12 évünk van hátra, hogy valamit tegyünk még a folyamat visszafordítására. [[15.20]] Ráadásul a nemzetek még azt sem tartják be, amit vállalásaikban megígértek. Tovább nőtt a teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátás. Magyarország sem jár élen ebben, amikor kinyilvánítja a külügyminiszter, hogy az autóipar számára fontosabb, mint a klímacélok teljesítése. [[Z. Kárpát Dániel: Szégyen!]] Természetesen most azonnal forradalmi változásokat kell eszközölnünk ahhoz, hogy ezt a folyamatot megfordíthassuk. És mondhatjuk, hogy mi kicsik vagyunk, Magyarország kicsi a világ üvegházhatásúgáz-kibocsátásában, de természetesen mindenkinek a saját részét kell ehhez hozzátenni; mi mások helyett nem, magunk helyett viszont kötelesek vagyunk cselekedni. Tisztelettel kérem ezért önöket, hogy éghajlati veszélyhelyzetet, ahogy azt már sok más országban is megtették, nyilvánítson ki a magyar Országgyűlés, és tegyünk meg mindent gyermekeink jövőjéért. Mi vagyunk ugyanis azok, akik segíthetnek ezen a problémán. Az Alaptörvényben ránk rótt kötelezettséget kell hogy teljesítsük ezzel kapcsolatban, mert azt mondja az Alaptörvény, hogy „Valljuk, hogy a polgárnak és az államnak közös célja a jó élet”. Továbbá azt valljuk, hogy minden embernek joga van az élethez. Legyen minden magyar embernek joga az egészséges élethez! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Stummer János, a Jobbik képviselője: „Lassan száz év magány” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az egyik, ha nem a legnagyszerűbb dolog, ami miatt hálásak lehetünk a Teremtőnek, az a Kárpát-medence, ami istenadta természeti egységként ölel körül bennünket. Az Alföld, ahonnan én származom, ugyanaz az Alföld, ami Újkígyóstól pár kilométerre a jelenlegi román határ túloldalán terül el. Ugyanaz, de mégsem. Sokan próbálták már elmondani, hogy mit jelent Trianon. Fájdalmas gondolatfoszlányok keringenek körülöttünk a levegőben, mert szavakban és számokban ez kifejezhetetlen. Valaki számára rettenet, a nemzethaláltól való félelem, valaki számára pedig a lemondó fájdalom. Egyvalamit jelenthetünk ki csak teljes bizonyossággal: akinek fáj, az magyar ember. A szülőföldemre visszalátogatva gyakran autózom a román határ közelében. Ahogy a határátkelőhöz közelítek, mindig a szorongás vesz rajtam erőt. A légzésem nehézkessé válik, a fejem zsong, a pulzusom pedig emelkedik. A zsebemben egy éve diplomata-útlevél van, a bódék pedig már üresek, de még mindig a gyermekkori nyugtalanság vesz rajtam erőt, mint amikor még órákat kellett sorban állni, és mogorva arcok vizslatták a csomagtartók tartalmát. Egy érzés, hogy az a határ rossz helyen van, és egy tudat, hogy annak a túloldalán egy egészen más világot találok. Egy másik világot, pedig azt mondják, hogy a XXI. században élünk, és hogy van egy közös hazánk, ez pedig Európa. Igen, nekünk, magyaroknak a XXI. századhoz kellett volna már felnőnünk, de a közös hazánknak, Európának is illett volna előnyére változnia. Nekünk meg kellett volna már haladnunk a Kádár-rendszertől örökölt állandó meghunyászkodást és örökös alkalmazkodási kényszert. Meg kellett volna haladnunk a magyar vállalkozószellemet gúzsba kötő paternalizmust. Meg kellett volna már haladnunk az értelmetlen árokásást, azt, hogy a pártpolitikát a barátság és a rokoni kapcsolatok elé helyezzük. Ezek vagyunk hát mi. De mi a helyzet Európával? Azzal az Európával, amely a nyakunkra tette a kést 99 évvel ezelőtt, ezzel hálálva meg, hogy feltartóztattuk a muzulmánáradatot. Európával, amelyik a két világháború során legyilkolta saját fiait, és bevándorlókkal pótolta őket. Igen, arról az Európáról beszélek, amelyik ismét puskaporos hordón ül, mert a multikulturalizmus kedvéért megtagadta keresztény gyökereit, és most leszámol a családdal, hogy helyette fogyasztói társadalmat gyökértelen individuumokból szervezzen meg. Európa ébred, ezt mondják egyesek, míg mások azt hangsúlyozzák, hogy nemzetünk idegenbe szakadt fiai immáron megkapták a kettős állampolgárságot, és létrejött a határokon átívelő nemzeti egység. Ez hamis optimizmus. Milyen ébredésről beszélnek? Tisztelt hölgyeim és uraim, milyen egységről? Tessék észrevenni, hogy Közép-Európa elnéptelenedik, a fiataljaink elvándorolnak, a kalandvágyból itthon maradó középosztály pedig alig vállal gyermeket! Fejezzük be az öncsalást! A Kárpát-medence tele van feszültségekkel, az évszázada összetákolt államok egyike sem érte meg a századik évfordulót, mert nem lehet büntetlenül szembemenni a realitásokkal. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Jövő évben ilyenkor századszorra emlékezünk meg a trianoni békediktátum aláírásáról. Mi lesz akkor itt a szívekben és a fejekben? Közös felelősségünk, hogy miként éljük meg azt a napot, amely hamarosan, egy év múlva virrad fel ránk. Én arra kérem önöket, zárjunk le egy korszakot. Érjen véget ez az évtizedek óta az országot nyomasztó belső polgárháború, szűnjön meg ez az állandó gyűlöletkampány, ami múlt héten vasárnap most ismét nagy mennyiségű fűtőanyagot kapott. Rázzuk le magunkról ezt az öngyarmatosító gondolkodásmódot! A trianoni katasztrófa századik évfordulóján nem akarok egy olyan országban élni, ahol ember embernek és magyar a magyarnak farkasa. Tanuljunk meg békében élni egymás mellett, és építsünk együtt egy szabad, igazságos, keresztény magyar hazát! Hiszem, hogy ezt kell tennünk, hiszem, mert így lehet újra nagy Magyarország. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Stummer képviselő úr. Ezzel a napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, tisztelt Országgyűlés, hogy a tavaszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2019. június 11-én kerül sor. Megköszönöm munkájukat, az ülést bezárom. Szép napot, jó napot kívánok!