Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації і народних депутатів запросіть до сесійної зали. Увімкніть систему "Рада". [[16:00:25]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 364 народних депутати. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, продовжуємо розгляд питань, визначених розкладом на вівторок. Пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо цільових облігацій [[реєстраційний номер 7331]]. Доповідач – голова Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку Тевелєв Дмитро Михайлович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань фінансів та банківської діяльності, податкової та митної політики Просолов Ігор Миколайович. Комітет пропонує розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:01:25]] За-181 Рішення прийнято. Будь ласка, Дмитро Михайлович, доповідайте.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, на ваш розгляд пропонується проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо цільових облігацій, який розроблено Державною комісією з цінних паперів та фондового ринку з метою комплексного вдосконалення регулювання ринку цільових облігацій, у тому числі виконання зобов’язань, за якими передбачається об’єктами житлового будівництва, так званих, житлових облігацій. Необхідно зазначити, що інвестором у житловій облігації в основному є фізичні особи, які мають на меті поліпшення своїх житлових умов. Враїховуючи соціальні особливості споживачів такого фінансового інструменту, держава повинна забезпечити найбільші гарантії його безпечності. У зв’язку із зазначеним для вдосконалення законодавства в цій сфері є нагальна необхідність у прийнятті даного проекту закону. Зазначений проект спрямований на усунення недоліків та вдосконалення механізму інвестування за допомогою цільових облігацій, в тому числі житлових, а також вдосконалення системи регулювання та контролю за розміщення, обігом та погашенням таких облігацій. Законопроектом передбачено внесення змін до законів України про державне регулювання ринку цінних паперів, про інвестиційну діяльність, про страхування,про цінні папери та фондовий ринок та статтю 195 Цивільного кодексу України. Зокрема, законопроектом передбачено введення нової статті 8.1. до Закону про цінні папери та фондовий ринок, якою передбачається обмежити коло можливих емітентів жилих облігацій та суми, на яку вони можуть їх розміщувати. Необхідність емітенту житлових облігацій здійснювати страхування своєї фінансової відповідальності за збитки, що можуть бути завдані власникам таких облігацій. До законопроекту були надані зауваження Головного науково-експертного управління. Слушні зауваження можуть бути враховані при доопрацюванні законопроекту до.
Мікрофон, будь ласка.
Враховуючи зазначене, просимо підтримати проект закону та прийняти його в першому читанні. Спасибі.
Так, дякую вам. Сідайте, будь ласка. Ігор Миколайович Прасолов – голова підкомітету Комітету з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты! Предложенный вашему вниманию законопроект был рассмотрен на заседании комитета 6 апреля. Напомню, как сказал предыдущий выступающий, закон касается усовершенствования системы регулирования контроля выпуска целевых облигаций. Заполняется определенный правовой пробел или законодательный пробел, поскольку выпуск и обращение целевых облигаций регулируется общими нормами обращения облигаций. Но поскольку этот инструмент имеет определенную специфику, то для этого вводится специальная статья 8.1 Закона о ценных бумагах и фондовом рынке, которая регулирует процедуру выпуска и обращения целевых облигаций. Что касается замечаний, то на заседании комитета было высказано ряд замечаний, которые касаются прежде всего договора покупки и продажи целевых облигаций. Его форму должен утверждать Кабмин. Потом были ряд вопросов, которые связаны с страхованием, связаны с выпуском целевых облигаций. И были некоторые вопросы и мысли к нормативам, ограничивающим максимальный размер эмиссии этих целевых облигаций. Но в целом комитет принял решение рекомендовать Верховной Раде принять этот закон за основу и перед вторым чтением доработать то, что необходимо. Поэтому прошу вас, уважаемые коллеги, поддержать решение нашего комитета. Спасибо.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення питання. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Станіслав Аржевітін, фракція "Наша Україна – Народна Самооборона". Вам слово. Наступним буде виступати Ярослав Сухий.
Шановні народні депутати! Зрозуміло, що мета цього законопроекту як би врегулювати проблеми, які мають місце із житловими облігаціями. Але якщо подивитися на цей законопроект з точки зору грошово-кредитних відносин чи товарних відносин, то ми знову все більше повертаємося до класичної форми бартерних відносин. У Пояснюючій записці як би пропонується, що серед цільових облігацій там не більше 10 відсотків посідають саме облігації по житловим питанням. Із них майже 90 відсотків носить спекулятивний характер. Але я думаю, якщо у цих облігаціях ми замінимо "грошові зобов’язання" на "товарні зобов’язання", то ми не уникнемо цієї спекулятивної теми, про яку ми щойно говорили. Крім усього іншого, я думаю, що недостатньо коректно прописана норма, що стосується обов’язкового страхування. З одного боку, як би передбачається, що повинна бути обов’язкова наявність страхових договорів. З іншого боку, це як би трактується, що вони не відносяться до страхування, до видів обов’язкового страхування, трошки тут некоректно прописано. Я думаю, невдалою є пропозиція про те, щоб змінити зараз для наших українців і перейти з документарної на бездокументарну форму. У нас не визначено, як права власності будуть рухатися за таким. Я думаю, що це є теж передчасна норма. Також не прописано, а як в разі ось цих облігацій, цільових облігацій, будуть погашати збитки, які виникають в результаті тих чи інших проблем. Тому мені здається, коли ми маємо проблеми у будівельній галузі і руйнуємо цілісність законів спеціалізованих, як то наприклад, закон чи, вірніше, Цивільний кодекс, де чітко прописані, які облігації товарні, які грошові, надавати універсальний характер всім товарним облігаціям і замінити.
Будь ласка, завершуйте.
В першому читанні звичайно можна підтримати, але до другого читання є багато-багато, що потрібно змінити.
Ярослав Сухий, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, я пропоную на цей законопроект подивитися не тільки через призму фінансово-кредитних відносин, про які говорив колега Аржевітін, але й обов’язково, так як ми це завжди робимо, через призму можливих соціально-економічних наслідків. В цілому прийняття цього законопроекту буде сприяти чи не буде сприяти росту матеріального добробуту наших людей, просто можна так в цілому це питання поставити. От скажіть, будь ласка, ми маємо зараз перші ознаки після кризового розвитку чи піднесення нашої будівельної галузі в Україні? Маємо. Запрацювали не тільки будівельники, але запрацювали ті галузі, які сприяють розвитку будівництва. Які ми маємо сумні уроки з будівництва, особливо житла для людей, котрі зв’язані з фінансово-кредитною системою? Ми бачимо масові шахрайства і не тільки еліта, і не тільки в Києві, але і в інших обласних центрах. Чи буде сприяти? Отже, перше питання: чи буде сприяти дальшому піднесенню будівельної сфери цей законопроект? Безумовно, буде. Чому? Тому що він буде сприяти чіткому розподілу виписаного механізму інвестиції, при чому захищених інвестицій саме в сфері будівництва. Друге питання. Чи буде цей законопроект сприяти захисту вкладених коштів? Чи буде він сприяти недопущенню в подальшому такого масового обману забудовників, на які потім в кінці-кінців змушені і ми з вами реагувати, бо люди в тому числі звертаються за допомогою до народних депутатів України і до органів державної влади на місцях? Звичайно, буде. Тому, шановні колеги, я пропоную і на прикладі цього законопроекту хочу вас закликати. Коли ми розглядаємо той чи інший законопроект, безумовно, ці всі зауваження, про які говорив колега Аржевітін, їх потрібно буде врахувати. До речі, і стосовно змін до Закону про страхування, і, до речі, аби не допустити нових випадків порушень, тому його можна, безумовно, переймати цей закон в першому читанні.
Так, шановні колеги, ніхто не наполягає більше на виступі? Ні. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління дотримується такої ж думки. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо цільових облігацій [[реєстраційний номер 7331]]. Прошу голосувати. [[16:11:25]] За-249 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, зараз ми маємо розглянути два закони, які кореспондуються між собою, проекти законів, перепрошую [[реєстраційні номери 7078, 7079]] – про внесення змін до Закону України "Про державні нагороди України" [[щодо запровадження почесного звання України "Місто військової слави"]], а також власне проект Закону про почесне звання України "Місто військової слави" [[реєстраційний номер 7079]]. Якби автор і ви не заперечували колеги, ми б об’єднали розгляд цих двох питань, проголосували б окремо, а одразу їх обговорили і розглянули ці два питання, два законопроекти за скороченою процедурою. Немає заперечень? Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. А там 4 хвилини доповідь буде і 4 співдоповідь. Прошу голосувати. [[16:12:35]] За-237 Рішення прийнято. Отже ми розглядаємо зараз законопроекти реєстраційні номери 7078, 7079. Доповідач – Петро Степанович Цибенко і співдоповідач – Сергій Гордієнко. По 4 хвилини для доповідача і співдоповідача. Голосувати будемо окремо по кожному законопроекту. Будь ласка.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко, голова Ради Організації ветеранів України. Шановні колеги, шановні виборці, шановні ветерани! У цьому році народи республік колишнього Радянського Союзу, країн антигітлерівської коаліції, все прогресивне людство відзначатимуть 70-ї річницю початку Великої Вітчизняної війни і 66-ї річницю Перемоги над фашизмом. Вагомий внесок у загальну перемогу внесли трудящі України. Україна в роки війни опинилась в самому центрі кривавих боїв. За мужність, масовий героїзм 2,5 мільйони громадян були нагороджені орденами і медалями СРСР. Міста Київ, Одеса, Керч і Севастополь були удостоєні звання "Місто-герой". Міста Корсунь-Шевченківський і Феодосія нагороджені орденами Вітчизняної війни 1 ступеня. Проте, цими іменами перелік славних, героїчних міст не вичерпується, таких міст значно більше. Реагуючи на численні звернення ветеранів війни, Організація ветеранів України в ювілейному, 2010 році розпочала рух за встановлення в Україні почесного звання "Місто військової слави", ця патріотична робота вилилась у відповідну законодавчу ініціативу. Законом пропонується присвоїти містам України, на територіях яких або поблизу від яких в ході жорстокої битви Великої Вітчизняної війни фронтовики, їх захисники проявили мужність, стійкість та масовий героїзм, присвоїти почесне звання "Місто військової слави". В зв’язку з цим передбачено прийняти відповідний закон, а також передбачити внесення до статті 10 Закону України "Про державні нагороди" доповнення у вигляді звання, почесного звання України "Місто військової слави". Слід зауважити, що відповідно до пункту 3 Постанови Верховної Ради України про рекомендації парламентських слухань на тему: "Про соціальне, медичне, пенсійне забезпечення ветеранів війни та відзначення 65-річниці Перемоги у Великій Вітчизняній війні 1941-1945 років" [[від 9 жовтня 2009 року]] Кабінетом Міністрів України рекомендовано законодавчо запровадити правове поняття "місто воїнської слави". Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України висловило ряд зауважень щодо законопроекту, які є суттєвими. Проте вони можуть бути враховані при опрацюванні проекту до другого читання. Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів розглянув на своєму засіданні зазначений законопроект та прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу. Таку думку також підтримано представниками Міністерства соціальної політики, Міністерства оборони України та тоді же Державного комітету у справах ветеранів. Хочу ще раз наголосити, що метою цього законопроекту є збереження історичної пам’яті про визначні події Великої Вітчизняної війни, активізація військово-патріотичної роботи та виховання прийдешніх поколінь на героїчних прикладах і традиціях, виявлених нашим народом у боротьбі з фашизмом. На мою думку ця високопатріотична ініціатива заслуговує на всіляку підтримку та законодавче врегулювання. Прошу підтримати. І останнє, що я хочу сказати, шановні колеги, щодо цього. Я законопроектом пропоную прийняти рамковий закон. Віддати на підпис Президенту, передавши право Президенту України своїм указом визначати ті міста, які будуть відповідно до цього закону визнані "містами воїнської слави". Ще раз прошу підтримати. Дякую.
Так, дякую. Запрошую секретаря Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування для викладення думки, рішення комітету, Гордієнка Сергія Володимировича.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування розглянув на своєму засіданні 15 грудня 2010 року проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державні нагороди України" [[щодо запровадження почесного звання України "Місто військової слави"]], поданий народним депутатом України Петром Степановичем Цибенком, яким пропонується шляхом внесення доповнень до статті 10 Закону України "Про державні нагороди України" встановити почесне звання "Місто військової слави" з метою присвоєння такого почесного звання містам України, на територіях яких або поблизу від них в ході жорстоких битв Великої Вітчизняної війни захисники Вітчизни виявили мужність, стійкість та масовий героїзм. Петро Степанович доповів думку Головного науково-експертного управління. Мені залишилося лише сказати, що під час обговорення на засіданні народними депутатами, членами Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування було ухвалено рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державні нагороди України" [[щодо запровадження почесного звання України "Місто військової слави"]], поданий народним депутатом України Цибенком, при розгляді в першому читанні відхилити. Щодо законопроекту 7079 думка комітету, так як була вже тут, саме доповідалася думка науково-експертного управління, під час обговорення на засіданні народними депутатами, членами Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування більшістю голосів було ухвалено рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про почесне звання України "Місто військової слави", поданий народним депутатом Петром Степановичем Цибенком, за наслідками розгляду у першому читанні повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. При цьому комітет запропонував автору при доопрацюванні зазначеного законопроекту врахувати основні положення проекту Закону про звання місто-герой, [[реєстраційний номер 6016 від 29.01.2010 року]] поданий народними депутатами України Дейчом і Черноморовим. Від себе особисто я закликаю підтримати ці законопроекти і проголосувати. І ми цим внесемо і вшануємо воїнів, які в роки Великої Вітчизняної війни віддали свої життя за честь, свободу і незалежність нашої України. Ми розуміємо, що ми приймаємо лише рамковий закон. Все решта буде Президент України своїми указами за поданнями, за дослідженнями істориків, якщо буде така необхідність, присвоювати такі звання. Я дякую за увагу і прошу підтримати ці законопроекти.
Шановні колеги! Прошу записатися на обговорення цього питання. Народний депутат Черноморов, фракція Партії регіонів. Потім буде виступати Петро Цибенко.
Я предлагал свой законопроект о городе-герое. Так как в Украине есть города-герои и вполне логично было бы и далее присваивать звание города-героя. Но, учитывая различные мнения, мнение науково-экспертного управления и самое главное то, что необходимо принять все-таки статус городов войсковой славы, которых большинство находится в южной части Украины и в частности в Крыму, Феодосия следом и Евпатория, я прошу проголосовать за этот законопроект. Как возможность на сегодняшний день.
Петро Цибенко, фракція комуністів.
Дякую. Дякую, фракція комуністів, Петро Цибенко, голова Ради ветеранів України. Найперше, я хочу подякувати колезі, який зараз, щойно виступав щодо підтримки цього проекту закону. Я теж не заперечую проти прийняття закону про місто-герой. Але я розумію, що прийняттям цього закону ми ставимо трошки в незручне становище ті міста, які безпосередньо після Великої Вітчизняної війни отримали звання міста-героя. Шановні колеги! Ми з вами знаходимось буквально за два тижні до вікопомної дати в житті нашої держави, в житті людства, я маю на увазі 66-ту річницю Великої Перемоги над фашизмом. Ми маємо мати на увазі, що з огляду на стан економіки, на стан фінансів України ми, на превеликий жаль, багато в чому заборгували нашим шановним ветеранам. В тому, що багато питань щодо рівня пенсійного, медичного забезпечення, соціально-правового, на превеликий жаль, вирішуються не на тому рівні, на якому вирішувати їх треба. Тим більше, що наймолодшому ветерану Великої Вітчизняної війни сьогодні уже 84. Я хотів би, щоб ми всі разом зробили оцей крок у вигляді прийняття відповідного закону і змін до Закону "Про державні нагороди", маючи на увазі ту обставину, що цей проект закону не потребує додаткового фінансування, абсолютно не потребує. Більше того, приймаючи рамковий закон, ми даємо право Президенту України, виходячи із об’єктивних чинників, приймати рішення про відзначення, присвоєння Указом Президента цього почесного звання, звання "міста-героя України", з огляду на ті події, які відбувались під час Великої Вітчизняної війни. Повірте, ми прийняттям цього закону, зробимо вагомий крок назустріч ветеранам, морально їх підтримаємо в непростий шлях і зробимо дуже вагомий внесок у виховання нашої молоді, наших дітей, наших онуків. Бо без цього.
Володимир Карпук, будь ласка, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Володимир Карпук, "Наша Україна". Я не розумію, яке прогресивне людство буде відзначати початок війни і передаю слово Кириленку.
В’ячеслав Кириленко, будь ласка.
В’ячеслав Кириленко, партія "За Україну!". Шановні колеги, шановні виборці! Оскільки сказано, що це рамковий законопроект, то я не зовсім розумію цих рамок. Мова йде про те, що місто військової слави – це лише те місто, біля якого відбувалися бої під час Великої Вітчизняної війни. З приводу Великої Вітчизняної війни Україна має чотири міста-герої: Київ, Одеса, Севастополь, Керч. А всі інші міста, це і так уже міста військової слави, бо вся Україна була загарбана, а потім звільнена, і біля кожного міста, містечка і села відбувалися бої - це і так міста військової слави. А тепер чому ідеологія цього законопроекту забуває, що українське військо і український народ має багато міст і перемог, які мають значення, як міста військової слави. А чому тоді під дію цього закону не потрапляють Жовті води, де Гетьман Хмельницький переміг польсько-шляхецьке військо, чому не потрапляє Конотоп, де гетьман Веговський переміг російське загарбницьке військо, чому не потрапляють міста, біля яких билися воїни армії Української Народної Республіки, чому не потрапляють міста біля яких билися воїни армії Української Народної Республіки з 1917по 1921 рік, чому не потрапляють міста, біля яких відбувалися бої, Української повстанчої армії, у тому числі вона воювала на два фронти, як ви знаєте, із німецько-фашистськими загарбниками, чому це все не потрапляє під дію цього закону? Значить це черговий політичний підхід, абсолютно ідеологічний. А це означає, що ми знову займаємось політичними спекуляціями, а ветерани війни і праці, причому які в різних арміях воювали, все менше можуть купити товарів продуктів, тому що ця влада робить все для того, щоб таких можливостей у них ставало все менше, ціни зростають, пенсії реально зменшуються, купівельна спроможність падає. І я вважаю, що комуністична фракція, яке є невід’ємною частиною теперішньої влади і правлячої коаліції, про це повинна думати, у першу чергу, а не про те, як знову на догоду комуністичній ідеології внести один, ще один, на мою думку абсолютно безкорисний законопроект.
Володимир Яворівський, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступний буде виступати Олег Зарубінський.
Добрий день, Україно! Час від часу думаєш про те, що ми з вами: українські політики, українські народні депутати живемо в ірреальному світі, абсолютно ірреальному світі. Є колосальні проблеми сьогодні. Спробуйте проїхати через Корсунь-Шевченківський сьогодні через центр, пломби повилітають із зубів. Проїдьте Одесою тією ж самою, яка зараз знову там вже яма на ямі. Здавалося б, ну, ми повинні тут сидіти і думати так, як це роблять недавні наші побратимі по табору, які дивляться постій вперед і вирішують конкретні проблеми. Таке враження, що нашу українську голову постійно розвертають назад, щоб ми дивилися назад. Так, відбулася Велика Вітчизняна, Друга світова, так нас учили, війна. Відбулася, пройшло стільки років, ніхто нічого не заперечує. Але ви подивіться, німці вже давно про цю війну згадують в ряди-годи. Віддаймо це все історикам. Чому нас весь час розвертають туди і знову туди? Зараз прапор ще червоний почнуть піднімати. Що значить місто бойової слави? Не кричіть! Я вже вас не боюся, слава Богу, й не боявся ніколи. Через те, я ще раз кажу, що значить місто не бойової навіть, а військової слави. Що це означає? Це що там стояли військові частини? Ви собі уявляєте, ви пересварите зараз Україну. Я ще раз кажу, замість того, щоб дати кошти туди, ви при владі зараз, фракція "губанчиків", я вже казав, що це таке, іхтіологи вас називають як, це маленька рибка, яка обчісує боки акулам, і акули її навіть запускають у рота, щоб зуби їм почистити. Оце ви так сьогодні чистите зуби олігархам українським і вносите абсолютно ідіотські якісь ці постанови. [[Оплески]] Чи прапори червоні давайте розвішаємо? Та ж держава 20 років існує вже. І сьогодні нас утягують просто в протистояння. Зараз почнуть бути змагання, якому місту дати, якому не дати. Тоді потрібно місто історичної слави зробити. Але давайте не влізати в це, давайте, щоб ці міста ставали місцем для життя людей, у першу чергу, а не пускати оці димові.
Дякую. Олег Зарубінський, будь ласка.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні колеги, на жаль, дискусія набула ідеологічного характеру, а я прочитав законопроект, хотілося б звернути увагу на зміст самого законопроекту. Немає жодних сумнівів в патріотичному бажанні і бажанні патріотично відзначити ці міста, але зверніть увагу на сам законопроект. Він вносить правки, точніше зміни до Закону про державні нагороди України, встановлюючи почесне звання. Я відкриваю цей закон. Преамбула і стаття 5 Закон України "Про державні нагороди України": "Державними нагородами можуть бути нагороджені громадяни України, іноземці та особи без громадянства". Стаття 10 цього ж закону, в який вносяться правки, "Про державні нагороди України": "Почесні звання України присвоюються особам, які працюють у відповідній галузі економічної та соціально-культурної сфери, як правило, не менше 10 років, мають високі трудові досягнення, професійну майстерність.", - і так далі. Тобто сам закон, в який вносяться зміни і пропозиції, передбачає нагородження тільки.
Завершуйте, будь ласка.
передбачають нагороди тільки фізичних осіб. Якщо суб’єкт законодавчої ініціативи хоче реалізувати свою ініціативу, треба по-іншому формувати сам законопроект. У даному разі він просто не має права бути реалізованим. Зрозумійте це правильно. Дякую.
Виступи завершено. Ніхто з фракцій, які не брали участі в обговоренні, не наполягає на виступі? Ні. Шановні народні депутати, переходимо до прийняття рішення. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про державні нагороди України" [[щодо запровадження почесного звання України "Місто військової слави"]] [[реєстраційний номер 7078]]. [[16:31:01]] За-36 Рішення не прийнято. Зараз, одну хвилиночку, шановні колеги. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону "Про почесне звання України "Місто військової слави" [[реєстраційний номер 7079]]. [[16:31:36]] За-31 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію, яка кореспондується із рекомендацією комітету: щодо повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання законопроектів [[реєстраційні номер 7078, 7079]]. [[16:32:11]] За-233 Рішення прийнято. Будь ласка, репліка, Петро Цибенко, будь ласка.
Шановні колеги, шановні громадяни України! Фракція комуністів, Петро Цибенко, голова Ради ветеранів України. Ну, по-перше, я хотів тепер, після голосування відповісти на одне зауваження, яке прозвучало від колеги. Справа в тім, що не внісши зміни в Закон про державні нагороди, ми не мали права голосувати сам закон. І тому при всьому тому, що це викликало певні заперечення, або запитання, тим не менше, це треба було зробити. А по-друге, я хотів би звернутися до тієї частини, яка нібито не страждає печерним націоналізмом, але яка не проголосувала за сьогоднішній закон ось з чим. Ви послухали виступ двох представників печерного націоналізму, так от своїм голосуванням ви стали в один рядок з ними. Виявляється, що ви думаєте так само, не проголосувавши за цей закон. Дякую.
Шановні народні депутати. Михайло Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, мы, наверно, единственная страна в мире, которая стыдится своего героического прошлого. Сегодня весь мир преклоняется перед советским солдатом, который спас весь мир от фашистской чумы. Сегодня в Израиле монумент ставят советскому солдату, который грудью защитил мир на земле. Поэтому я думаю, мы абсолютно правильное решение приняли, мы убедим и Кабинет Министров, найдем денежные средства и эти законы доработаем и примем, да. Просто стыдно за тех депутатов, которые стыдятся героической славы своих отцов, которые не голосовали за этот закон. Спасибо.
Дякую. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посилення відповідальності за випалювання рослинності або її залишків]]. Пропонують розглядати це питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. [[16:34:41]] За-207 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Юрій Кармазін. Співдоповідач – заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Миколайович Стретович.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, вашій увазі пропонується законопроект номер 5170, внесений народними депутатами Мойсиком, Боднар, Голубом, Мовчаном, Стешенком і мною, Юрієм Кармазіним. Ми пропонуємо, щоб. необхідність внесення цього законопроекту, вважаємо, викликано відсутністю реальних важелів впливу на правопорушників, які випалюють стерню, луки, пасовища, ділянки зі степовою, водно-болотною та іншою природною рослинністю. Рослинність або її залишки та опале листя у смугах відводу автомобільних доріг із залізниць, у парках, інших зелених насаджень та газонів у населених пунктах. Щойно, ви знаєте, які наслідки катастрофічні були на Півдні України. Ще не почалося літо. Тому чому ігнорування чинних норм Закону щодо відповідальності за випалювання рослинності відбувається. На це є такі причини. Перше. Низький рівень санкцій, внаслідок чого, на думку порушників, дешевше заплатити по протоколу правопорушення, навіть якщо він буде складений, сплатити штраф, ніж переорати стерню, вивозити переробляти рослинність, її залишки, опале листя. Відсутність фізичної можливості реально впливати на правопорушників, оскільки різко звужено коло органів, посадові особи яких можуть впливати на порушників. На селі, де, як правило, постійно спалюють і стерню, і луки, і зараз лісопосадки і ліси горять, практично відсутні представники органів спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у галузі екології, природних ресурсів України. А тільки вони можуть складати ці протоколи. Через це не мають права також складати протоколи посадові особи СЕС, працівники відомчої сільської пожежної охорони, члени добровільних пожежних дружин, не мають права складати посадові особи органу залізничного транспорту щодо випалювання рослинності в смогах відводу залізниць, посадові особи Міністерства аграрної політики. Через це ми пропонуємо підняти.
Мікрофон. Завершуйте, будь ласка.
Дякую, пане Голово. Ми пропонуємо підняти розмір санкцій за випалювання стерні і листя, і нанесення шкоди родючому шару землі, врахувавши загальну тенденцію до росту санкцій. Це перше. Друге. Врахувати тут світовий досвід і надати повноваження посадових осіб, які розглядають справи про ці адмінправопорушення максимальній кількості осіб, що відповідають за ці питання, залізничникам, представникам МВС, СЕС, пожежникам, точно визначивши при цьому особливості їхнього втручання. Шановні народні депутати, це божа справа зупинити ту вакханалію, яка відбувається. Зможемо ми це зробити, це абсолютно ніякої політики, просто не буде тих випадків, які були в Російській Федерації зараз і які відбувалися, і відбуваються у нас весь час. Прошу прийняти його в першому читанні. Всі зауваження можна врахувати, які були і є до цього закону. Дякую.
Дякую вам також. Володимир Миколайович Стретович від комітету, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги, присутні! Комітет Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності на своєму засіданні розглянув поданий народними депутатами України Кармазіним і Мойсик, Боднар та іншими проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні порушення [[щодо посилення відповідальності за випалювання рослинності або її залишків]] [[реєстраційний номер 5170]]. Законопроект розроблено з метою надання реальних важелів впливу на правопорушників, які випалюють стерню, лук і пасовища, ділянки степовою, водно-болотною та іншою природною рослинністю, рослинність або її залишки та опале листя в смугах відводу захисних лісонасаджень, автомобільних доріг і залізниць, у парках, інших зелених насаджень та газонів в населених пунктах. Законопроектом передбачається адміністративна відповідальність за випалювання стерні, луг, пасовищ, ділянок степовою, водно-болотною та іншою природною рослинністю площею до одного гектара. Що стосується відповідальності за випалювання ділянок зі степовою, водно-болотною та іншою рослинністю та її залишків на земельних ділянках від одного гектара і більше, то це передбачено проектом Закону про внесення змін до Кримінального кодексу [[щодо посилення відповідальності за випалювання рослинної або її залишків]], які уже прийняті нами тут Верховною Радою в першому читанні і готується комітетом до читання другого. Питання прийняття цього законопроекту буде сприяти раціональному використанню і охороні земельних ресурсів, створенню більш ефективного механізму щодо припинення порушень вимог законодавства та усунення їх негативних наслідків. Проаналізувавши проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні порушення [[щодо посилення відповідальності за випалювання рослинності або її залишків]] члени комітету ухвалили рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його в першому читанні за основу. А тепер додам від себе. Я як пасічник зі стажем хочу вам сказати, що після такого випалювання різко падає медозбір у наших пасічників, тому що вся рослинність верхнього шару, гумусу, просто-на-просто випалюється і там вона не зароджується і квіти більше не квітнуть. Тому я вас прошу для того, щоб якимось чином впливати на правопорушників, підтримати цей законопроект в першому читанні. Дякую.
Шановні народні депутати, є потреба обговорювати це питання? Будь ласка, запишіться. Прошу прізвища народних депутатів вивести на табло. Володимир Карпук, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Володимир Карпук, "Наша Україна". Це, дійсно, питання важливе, тому що попри існування закону, якщо проїхатися восени чи ранньою весною по Україні, скрізь от від Києва до західного кордону горять лісосмуги, чагарники і так далі. У цьому році на Волині навесні згоріли і кілька дачних будиночників і були пожежі і в населених пунктах внаслідок неконтрольованих пожеж, які зроблені з умисно тими людьми, які хотіли спалити ті трави. Тому розширення кола осіб, які б контролювали процес випалювання трав, збільшення санкцій, а загалом треба підвищувати відповідальність людей за те, що робиться. Тому що вплив цих пожеж не тільки там на збір меду чи на. Це і забруднення повітря, забруднення землі, знищення живого шару бактерій і так далі, і так далі, і так далі, це дійсно проблема, яка уже в Європі на сьогоднішній день вирішена. В нашій сусідній Польщі, пам’ятаємо, коли в перші роки, в 90-ті, коли їдеш, завжди скрізь були вогнища, а зараз цього не побачиш, там питання уже вирішили. Тому що є відповідальність, насамперед, влади і тих осіб, які займають ці положення. І я дійсно, є от тут пропозиція, мені підказують, що треба не тільки ті, хто ці, а посилити відповідальність, продумати відповідальність тих органів влади, які повинні ці керувати, і органів місцевого самоврядування. Дякую.
Так, Володимир Яворівський, фракція "БЮТ - "Батьківщина".
Шановні наші виборці, шановні народні депутати! "Лісоруб Вася, відбиваючись від комарів, сокирою вирубав 2 гектари лісу." – отак поводимо себе дуже часто і ми. Справді, ці заграви над Україною і весною, і восени, це стало вже навіть модним, знаєте, такий як певний навіть виклик: а от подивіться, а ми це можемо зробити. Я просто хочу нагадати, що ми, якщо ми цього не зупинимо, Україна може бути перетворена просто на мертву пустелю. Адже вигорає не просто стерня там від соняшника, чи від жита, чи від пшениці, чи від кукурудзи, скажімо там і тому подібне, а вигорає все живе, що є в землі. Земля, це абсолютно окремий потужний організм, який після цього надовго залишається абсолютно мертвим. Там же ні хробачка, не буде вже там ні павука, нічого, через те, безперечно, на цьому дуже і дуже економлять. Я прекрасно розумію, що дуже вигідно потратити 1 сірник і черкнути ним об пачку, запалити це все довкола села. А дуже часто горить не просто поле, а обгоряють цілі лісосмуги, які після цього виглядають, таке враження як після атомної війни, вони абсолютно голі стоять ці гілляки. Через те, звичайно, що це потрібно робити і негайно, цивілізовані народи давно це все заборонили, нехай орють, переорюють ці самі стерні і тому подібне. Через те я вважаю, що треба до другого читання обов’язково навіть ужорсточити ще більше цей законопроект, бо я думаю, що якщо ми відівчимо бажаючих отак на дурничку, запаливши, значить, половину полів поза селом, зекономити на цьому. Якщо ми їх привчимо все-таки цивілізовано себе поводити, то я думаю, що треба навіть підняти ті покарання, які тут є. "Блок Юлії Тимошенко" буде голосувати і підтримувати цей законопроект. Він розумний і вчасний.
Так, дякую. Олег Зарубінський, будь ласка, фракція Народної Партії.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я взяв слово для того, щоб від фракції Народної Партії подякувати Кармазіну Юрію Анатолійовичу за цю ініціативу. Бо те, що він підняв це питання – це справжня позиція громадянина. Бо, коли випалюється стерня – це не тільки варварство в ХХІ столітті, це і головотяпство. Оскільки в тих країнах, які ми називаємо просунуті чи розвинуті, все це використовується. З цього робляться брикети, з цього мають додаткову енергію. А в нас це уходить все в небо. І тому важливий момент і те, що, Юрій Анатолійович, ви санкції запропонували посилити. Але важливо і те, що у вас у викладанні статті 223 уточнюється сам механізм, так, і коло осіб – люди, які мають за цим слідкувати. Подяка вам за це від нашої фракції. Дякую.
Спасибі.
Так, шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посилення відповідальності за випалювання рослинності або її залишків]] [[реєстраційний номер 5170]]. Прошу голосувати.
Прошу підтримати. [[16:46:12]] За-152 Рішення не прийнято.
По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 10, "БЮТ - "Батьківщина" – 44, "Наша Україна - Народна самооборона" – 28, фракція комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього " – 20, Народна Партія – 20, позафракційні – 5. [[Шум у залі]] Ну якщо не встигли, я поставлю на голосування про повернення до розгляду питання [[реєстраційний номер 5170]]. Прошу голосувати. [[16:47:00]] За-157 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання. Чи, давайте, повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу проголосувати за цю пропозицію. [[16:47:29]] За-155 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни Закону України "Про основні засади соціального захисту ветеранів праці та інших громадян похилого віку " [[щодо статусу "Ветеран праці"]] [[реєстраційний номер 7087]]. Пропозиція була розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:48:12]] За-198 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Валентин Григорович Матвєєв. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Мостіпан Уляна Миколаївна.
Дякую. Шановні колеги, наша із Петром Степановичем Цибенком законодавча пропозиція спрямована на чітке визначення умов надання статусу "Ветеран праці" особам, яким призначена пенсія відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб" і вони надалі працювали на підприємствах, в установах, організаціях після звільнення з військової служби та на сьогодні не є ветеранами військової служби. Після того, коли органам Пенсійного фонду було передано функції з призначення і виплати пенсії від міністерств, виникла низка проблем. Зокрема однією з проблем є і підрахунок загального трудового стажу для встановлення статусу "Ветерана праці" для колишніх військових. З формальних підстав Міністерство соціальної політики та його територіальні управління відмовляють військовим пенсіонерам в установленні пільгового статусу, посилаючись на те, що право, за законом, мають лише громадяни, які пропрацювали в різних галузях народного господарства та мають відповідний стаж, а не працювали та служили в Збройних силах. Ситуація доволі, погодьтеся, шановні колеги, абсурдна ще і у тому, що відповідно до статті 56 Закону "Про пенсійне забезпечення" до стажу роботи зараховується військова служба, незалежно від місця проходження служби. Проект внесено з метою недопущення суб’єктивного, подвійного читання норми закону. Для реалізації положень законопроекту.
Мікрофон, будь ласка.
Для реалізації положень цього законопроекту у разі його прийняття не потрібні додаткові видатки з державного бюджету, та перегляд також інших законів, які є на сьогодні чинними. Просимо, шановні колеги, підтримати запропонований законопроект. Дякую.
Дякую вам також. Уляна Миколаївна Мостіпан, голова підкомітету Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів.
Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів проект Закону про внесення зміни до статті 6 Закону України "Про основні засади соціального захисту ветеранів праці та інших громадян похилого віку в Україні" [[щодо статусу "Ветеран праці"]], поданий народними депутатами України Матвєєвим та Цибенком, розглянув 3 листопада 2010 року. Як вже було сказано, поданим законопроектом передбачається врегулювання питання щодо порядку та умов надання статусу ветеран праці особам, яким призначені пенсії, відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб». Таке право матимуть особи із числа військовослужбовців, яким призначені пенсії за вислугу років. В тому числі до досягнення віку чоловіками 60 років, жінками – 55. І які мають стаж роботи: чоловіки – не менше 40 років, жінки – 35. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної України надає узагальнюючий висновок про те, що результатами розгляду в першому читанні законопроект доцільно направити на доопрацювання. Такої ж пропозиції дотримується і Комітет з питань національної безпеки і оборони. Зазначений висновок ґрунтується на тому, що стаття 6 Закону України «Про основні засади соціального захисту ветеранів праці та інших громадян похилого віку в Україні» не обмежує права громадян, в тому числі військових пенсіонерів, на встановлення статусу ветерана праці в залежності від виду пенсії та закону, відповідно до якого вона призначена. З цього приводу необхідно зазначити, що в частині першій статті 6 зазначеного закону йдеться про осіб, які вийшли на пенсію при досягненні загальновстановленого пенсійного віку – 60 і 55 років. З огляду на зазначене, на думку комітету, цілком логічною є законодавча пропозиція народних депутатів України Матвєєва та Цибенка, спрямована на чітке.
Мікрофон будь ласка.
ветеран праці, яким пенсія призначена виключно і буде згідно з пенсійним законом. Тому комітет наш пропонує Верховній Раді внести зміни до закону, до статті 6 Закону України «Про основні засади соціального захисту ветеранів праці та інших громадян похилого віку в Україні» прийняти за основу.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроекту. Будь ласка, покажіть прізвища народних депутатів, що записалися на виступ. Петро Цибенко, фракція комуністів. Мікрофон, будь ласка.
Дякую. Фракція Компартії України, голова Ради ветеранів України, Петро Цибенко. Шановні колеги, звісна річ, що як один із співавторів цього законопроекту я звертаюсь до своїх колег із пропозицією підтримати цей законопроект, а значить, зробити перший крок для вирішення низки питань, які є сьогодні у військових пенсіонерів. Шановні колеги, згадаймо, сьогодні серед цієї частини ветеранства існує ціла низка питань, які потребують свого врегулювання. Це перше із тих питань, які ми пропонуємо врегулювати, але є і інші. На превеликий даль, сьогодні існує навіть не різниця, а прірва в рівні пенсійного забезпечення військових пенсіонерів в залежності від року виходу на пенсію, тобто ті, які вийшли на пенсію раніше, отримують значною мірою пенсію нижчу, а ніж ті, які отримують пізніше. Ця проблема потребує свого врегулювання, тому що ми штучно не законом, звісна річ, а підзаконними актами поділили їх на білих і чорних. Хочу ще сказати про одну проблему, яка існує для людей у погонах. Я маю на увазі ту обставину, що люди, які звільняються із Служби безпеки України, Міністерства внутрішніх справ, із Міністерства оборони, звільняються у доволі молодому віці, і нерідко вони працюють значну частину часу ще на підприємствах, установах, організаціях, так би мовити, у цивільному режимі. На превеликий жаль, сьогодні той трудовий стаж, який вони заробляють на підприємства, в організаціях, з яких заробітної плати сплачуються внески до Пенсійного фонду, він не враховується при обчисленні пенсії, і це неправильно. Тому є ціла низка, ще раз наголошую, цих питань, які треба врегулювати. І сьогоднішнє питання – це.
Юрій Прокопчук.
Юрій Прокопчук, "БЮТ – "Батьківщина", Рівненщина. Очевидно, що, дійсно, необхідно цей законопроект приймати, в тому числі із-за того, що крім негативу і крім тих реформ, які сьогодні діються, де військовослужбовців, представників Служби безпеки, прикордонників, тобто всі силові структури намагаються відправить чомусь тільки на пенсію в 55 років. А я нагадаю, навіть в царській Росії рекрутів 25 тільки служили і не більше. І люди, які, до речі, після закінчення військової служби або служби в інших силових структурах мають таку нагоду працювати і далі, вони, безперечно, повинні бути прирівняні до статусу ветеранів праці. І це абсолютно правильний закон. І тому я пропоную його підтримати. Дякую.
Олег Зарубінський. Мікрофон, будь ласка.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні колеги, я взяв слово для того, щоб сказати, що у Верховній Раді на сьогоднішній день зареєстрований системний комплексний закон. Він називається "Про запобігання дискримінації осіб літнього і похилого віку в Україні". В цьому законі увага приділяється не тільки колишнім силовикам, а всім людям, які підпадають під категорію людей похилого і літнього віку і які в економічному, в соціальному, і навіть в побутовому плані часто-густо є об’єктами дискримінаційних дій з боку держави, з боку роботодавців, з боку навіть, вибачте, родичів. Тому мені здається, що варто було б звернути увагу на системний комплексний законопроект, який міг би стати законом і який вирішує всі питання, незважаючи, точніше, не розділяючи на окремі вікові, а точніше, професійні категорії. Дякую.
Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я думаю, що в даному випадку ми маємо припинити дискримінацію вже прямо сьогодні. Кого дискримінують? Це тих осіб, які перебували на військовій службі, службі в органах внутрішніх справ, начальницький і рядовий склад державної служби спецзв’язку, захисту інформації, пожежної охорони, органів підрозділів цивільного захисту і інших громадян. Їх, дійсно, дискримінують, тому що тлумачать закон не так, як він написаний. Закон не обмежує право громадян, в тому числі військових пенсіонерів, на встановлення статусу "Ветерана праці", але немає в інформаційній базі АСОПД/КОМТЕХ, немає їх часу перебування на роботі. Цей час можна встановлювати по трудових книжках – і все, так, як встановлювалося. Нам же не треба нічого на це витрачати. Через це закон виписаний надзвичайно акуратно: особи, яким призначені пенсії на умовах Закону "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" за наявності стажу роботи. Тому він може бути прийнятий і в першому, і в другому.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Ставлю на голосування пропозицію комітету: про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до Закону України "Про основні засади соціального захисту ветеранів праці та інших громадян похилого віку в Україні" [[щодо статусу "Ветерана праці"]] [[реєстраційний номер 7087]]. Прошу голосувати. [[17:00:27]] За-90 Рішення не прийнято. Будь ласка, по фракціях. Партія регіонів – 1, "БЮТ – "Батьківщина" – 41, „Наша Україна – Народна самооборона” – 6, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 14, Народна Партія – 0, "Позафракційні" – 3. Я ставлю на голосування пропозицію, яка міститься у висновку Головного науково-експертного управління: повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи законопроект на доопрацювання. Прошу голосувати за цю пропозицію. [[17:01:13]] За-111 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено.
Розглядаємо питання: проект Закону про внесеннязмін до деяких законів України з питань оподаткування та інших законодавчих актів України щодо регулювання окремих операцій. Законопроект за номером 6482. Голова комітету - Хомутиннік. Каракай, будь ласка. Можемо за скороченою процедурою? Я ставлю пропозицію про розгляд даного питання за скороченою процедурою. Прошу визначатися. [[17:02:03]] За-211 Підтримана пропозиція. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, зазначений законопроект був підготовлений колективом народних депутатів України з метою комплексного удосконалення податкових законів та інших законів України, які регулюють питання фінансового лізингу та супутнім з ним ринком. Це надзвичайно актуальне питання для розвитку української економіки, проте питання в тому питання, що з прийняттям Податкового кодексу ряд проблем пов’язаних з лізингом було вирішено. На жаль, наш комітет при доопрацюванні Податкового кодексу не міг врахувати чисто відповідно до Регламенту всі питання, які пропонується даним законопроектом. Комітет розглянув на своєму засіданні даний законопроект. У нас була дуже гостра дискусія, бо до цього законопроекту є ряд зауважень уряду та Головного науково-експертного управління і рішення комітету більшістю голосів було прийнято: направити його на доопрацювання комітету для підготовки на повторне перше читання. Дякую.
Так, сідайте, будь ласка. Хто бажає взяти участь у обговоренні? Немає? Є один – Матвієнко. Більше не наполягають? Будь ласка, прошу Матвієнко мікрофон Анатолія Степановича.
Українська республіканська партія "Собор", Блок "Наша Україна – Народна самооборона". Адаме Івановичу, я хочу звернутися до вас, я хочу отримати пояснення, яке мені незрозуміле. Всі законопроекти мають відповідного автора. Автор доповідає свій законопроект. Потім ми можемо слухати позицію профільного комітету. Я не розумію, чому цей законопроект розглядається без відповідного бажання і можливості автора його доповідати. Якщо є якісь пояснення, будь ласка, дайте. Інакше незрозуміло, чому ми порушуємо регламент нашої роботи.
На щастя, для того, щоб вам відповісти гарно, тут не один автор. Тут чимало авторів, в тому числі. У тому числі тут автор Хомутиннік, який доручив. Ні. Він відповідає і від комітету, і як автор. Тобто він може. У нас суцільно така практика, що може доповідати автор і від себе як автор, і висловлювати думку профільного комітету, якщо він працює в тому комітеті. Тут я не бачу нічого. Так, шановні колеги, є пропозиція. Тут різні пропозиції. Але я першою ставитиму пропозицію про прийняття за основу в першому читанні законопроекту 6482 – про внесення змін до деяких законів України з питань оподаткування та інших законодавчих актів України щодо регулювання окремих операцій. Прошу голосувати. [[17:05:33]] За-18 Не підтримано. Пропозиція і комітету, і висновок Головного науково-експертного управління – направити на доопрацювання. Прошу голосувати. [[17:06:00]] За-31 Не підтримано. Законопроект відхилено. Розглядаємо питання за номером, реєстраційний номер проекту 6498 – проект Закону про внесення змін до статті 13 Закону України "Про оздоровлення та відпочинок дітей" [[щодо дітей з інвалідністю]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Не заперечує автор. Будь ласка, прошу проголосувати. [[17:06:43]] За-198 Ініціатива підтримана. Уляна Миколаївна Мостіпан доповідає як автор. Підготуватися від комітету Суслову.
Шановні народні депутати, шановні виборці! Даний законопроект підготовлений за результатами роботи у виборчому окрузі та на вимогу батьків дітей з інвалідністю. Мета законопроекту: відновлення справедливих підходів до отримання права на оздоровлення дітей з інвалідністю. Маю нагадати, що супроводжуючі особи мали можливість за рахунок державного бюджету перебувати разом із дітьми в оздоровчих закладах. Однак з прийняттям у травні 2009 року змін до Закону про оздоровлення та відпочинок дітей, діти з інвалідністю практично втратили таку можливість. Зміни привели до того, що особи, які їх супроводжують, повинні самостійно оплатити своє перебування в оздоровчих санаторіях та таборах. Вартість путівки 4-5 тисяч і оплати її з відомих причин не можуть сім’ї, де виховуються діти з інвалідністю. Самостійно ж діти з інвалідністю за станом здоров’я ні оздоровлюватися, ні відпочивати не можуть, тому що жоден оздоровчих заклад не пристосований до потреб цих дітей. А значить, вони позбавлені можливості оздоровлюватися та відпочивати, що є порушенням їх прав. Коли держава не може організувати оздоровлення та відпочинок дітей з інвалідністю, вона зобов’язана взяти на себе оплату перебування супроводжуючих осіб, які допомагають дітям з інвалідністю повноцінно відпочивати в оздоровчих закладах, адже вони там не відпочивають, а працюють. Тому в даному законопроекті пропонується вилучити із статті 13 Закону України "Про оздоровлення та відпочинок дітей" норму, згідно якої перебування разом з дітьми-інвалідами супроводжуючих осіб здійснюється за їх кошти. Тобто після набуття чинності даного закону супроводжуючі особи будуть перебувати в оздоровчих закладах за рахунок держави. Прохання до народних депутатів підтримати даний законопроект аби оздоровчий сезон 2011.
Завершуйте.
для дітей з інвалідністю не був втрачений, як це було в минулому році. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Євген Суслов, член Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму.
Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму на засіданні 6 жовтня 2010 року розглянув проект Закону про внесення змін до статті 13 Закону України "Про оздоровлення та відпочинок дітей" [[щодо оздоровлення дітей, що потребують особливих умов для оздоровлення]] [[реєстраційний номер 6498]]. Законодавча пропозиція спрямована на відновлення права одного із батьків, опікунів чи соціальних працівників супроводжувати дитину-інваліда під час оздоровлення. Фактично законопроектом повертається стаття 13 цього закону, що діяла до травня 2009 року. Головне науково-експертне управління зробило висновок: за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу. Бюджетний комітет зазначає, що необхідне збільшення видатків з Державного бюджету України на 450 мільйонів щорічно. Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів одностайно підтримав даний законопроект. Члени профільного комітету також підтримали законопроект, оскільки значна кількість дітей-інвалідів не можуть оздоровлюватися без супроводжувальних осіб. Більшість сімей, які виховують дітей-інвалідів, є малозабезпеченими, тому ці сім’ї не можуть оплатити вартість перебування в закладах оздоровлення, відпочинку супроводжуючих осіб. Це позбавляє майже всіх дітей-інвалідів щодо можливості оздоровлення. Під час підготовки законопроекту до другого читання буде знайдена ефективна схема реально запропонованих норм щодо усунення тих потреб у коштах на фінансування цих витрат. Комітет з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України розглянути проект Закону про внесення змін до статті 13 Закону України "Про оздоровлення та відпочинок дітей" щодо оздоровлення дітей, що.
Завершуйте.
Дякую. .особливих умов для оздоровлення. В першому читанні та прийняти його за основу. Прошу колег надати реальну можливість дітям-інвалідам для оздоровлення. Дякую за підтримку.
Дякую. Є бажаючі взяти участь в обговоренні? Так, Карпук, Чорновіл. Не наполягають інші? Тоді, будь ласка. Є. Запишіться, прошу записатись. Так, будь ласка, Карпук, наступний Чорновіл, так як і говорили.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Ми підтримуємо цю законодавчу ініціативу повернутися до редакції 2009 року і надати право батькам, представникам людей, чи представникам соціальної сфери, які відпочивають разом з дітьми-інвалідами, змогу надавати їм допомогу під час лікування. Це надто важлива проблема для України і я не розумію, чому представники тієї партії, які нещодавно, на днях, їх член фракції і їх член партії встановив нове світове досягнення, придбавши в Лондоні апартаменти вартістю 136 мільйонів фунтів, це 1,5 мільйони гривень, 1,5 мільярда гривень. Це практично ті витрати, про які ми говоримо сьогодні, за які голосуємо для ветеранів, для дітей і ця фракція не підтримує цинічно. В той же час я не погоджуюся, не знаю звідки взяті розрахунки з бюджетного комітету, які говорять в пояснюючій записці, що для цього потрібно 450 мільйонів гривень. Якщо ми порахуємо в середньому вартість путівки до 5 тисяч гривень, то це додало б змогу таким чином оздоровити 90 тисяч дітей-інвалідів. Ясно, що такої кількості ніколи в нас дітей-інвалідів не оздоровлювалося. Дай би Бог, щоб таке було. І це тільки просто цифри введені для того, щоби пояснити для тих, хто не розуміє, чому вони не проголосували. Я думаю, що треба підтримати цей законопроект і ми за цей законопроект будемо голосувати. Дякую.
Чорновіл.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, народні депутати! Депутатська група "Реформи заради майбутнього" розглянула на засіданні фракції даний законопроект і визначилася, що ми будемо його підтримувати. Наша позиція зводиться до наступного. Пункт перший. Діти, про яких іде мова, це дійсно люди, діти, перед якими ми маємо особливий борг. Вони, як правило, соціально незахищені, обмежені в своїх можливостях. Безумовно, ми повинні їм забезпечити можливість відпочинку, який можливий реально виключно з батьками чи з опікунами. В інакшому випадку ми просто цих людей молодих робимо нерівними порівняно з іншими, перекриваємо подальше життя. Другий момент, який для нас значимий, це той момент, що даний законопроект не створює якусь абсолютну новелу. Ця форма діяла до недавнього часу. Не зрозуміло, чим, з чого виходили люди, які в 2009 році її скасовували, але на сьогоднішній день ми можемо просто відновити справедливість. Пункт третій. Говорити про якийсь популізм чи про зайві витрати коштів, мені здається, абсолютно недоречно і недопустимо і з моральної точки зору, і з фінансової. Як казав попередній виступаючий, взагалі невідомо, звідки взялася ця цифра – 450 мільйонів гривень. Пальцем в небо, так, щоби страшилку зробити і залякати. Насправді мова може йти про те, що оздоровлення буде відбуватися в межах виділених коштів. Можна їх переглядати іншими законами, законом про бюджет. Не йде мова про те, що під цей законопроект будуть виділятися інші кошти. Ми просто до числа тих дітей, які відпочивають за рахунок держави, включаємо реально дітей, які не можуть самостійно відпочивати без участі своїх батьків. Тому цей закон носить моральний характер, наше моральне зобов’язання, і абсолютно реальний для виконання, що підтверджує практика його попереднього застосування в минулі роки. Тому наша група просить підтримати цей законопроект.
Так, від фракції, які не записалися, але бажають взяти. Так, будь ласка, Самойлик. Хвилина. Потім Стоян, хвилина.
Дякую, Адаме Івановичу. Хочу сказати про те, що фракція Комуністичної партії України підтримує даний законопроект, як і взагалі всі законопроекти, які стосуються соціального напрямку. Які стосуються конституційних гарантій щодо забезпечення і відпочинку, і розвитку дітей, і особливо дітей уразливих категорій. Дійсно, у нас таких дітей досить-таки велика кількість. Це більше, десь, мабуть, десь більше ста тисяч цих дітей. І вони не можуть приймати участь в спортивних змаганнях. Вони не можуть приймати участь у всіляких фестивалях рівноцінно, так, як це єсть можливості для здорових дітей. І тому ми розуміємо, що ми виконуємо свій громадянський та депутатський обов’язок, обов’язок політиків – підтримати і стати на захист дітей-інвалідів. І підтримати батьків. Ми підтримуємо даний законопроект.
Будь ласка, Стоян. Підготуватись Мостіпан від фракції.
Шановні колеги! Безумовно, ці діти – особлива категорія, які й так обділені життям. Тому вони потребують відпочинку. Але вони відпочивати без батьків не зможуть. І треба шукати варіанти. Я знаю, що обрахунки великі, багато коштів. Але хотів би привернути увагу до однієї деталі. У нас є Фонд соціального страхування по втраті тимчасовій працездатності. В цьому фонді передбачено декілька виплат. Тим, хто на лікарняному, по догляду за дитиною і на лікуванні. От я хотів би звернутись зараз до керівництва фонду, а там мільярди коштів. Щоб цей фонд, правління фонду, а воно формується на трьох основах: уряд, роботодавці, профспілки, віднайшли можливість і певний відсоток віддали би на лікування і оздоровлення цих дітей. Чому. Тому що і батьки цих дітей, вони практично є членами профспілки, вони працюють. Тому я просив би і наших колег підтримати цей законопроект. І з Фонду соціального страхування віднайти кошти для підтримки того, щоб діти поїхали з батьками на лікування. Дякую.
Так і від фракції БЮТ Мостіпан. Будь ласка, одна хвилина.
Шановні депутати! Я хотіла б ще звернутися до вас із цього приводу і ще раз кілька цифр таких сказати, що за минулий рік згідно з усіма статистичними даними, які можна було вибити, бо із чотирьох міністерств, які цим займалися, дуже важко знайти правильні відповіді. У нас відпочивало 50 відсотків дітей з інвалідністю, а це значить, що відпочивали тільки ті діти з інвалідністю, які можуть самі добратися до цих будинків відпочинку. Але ті діти, які саме потребують відпочинку, яких повинен хтось опікувати, їх дуже і дуже мало. Тому, я думаю, що 450 мільйонів – це залякування. А ще є така пропозиція, що, оскільки Кабінет Міністрів має право розробляти саме порядок забезпечення цих супроводжуючих, тому до другого читання можна буде, щоб Кабінет Міністрів при допомозі Міністерства охорони здоров’я виписав цю категорію.
Обговорення питання завершено. Суть зводиться до того, що нам треба прийняти законопроект [[реєстраційний номер 6498]] про внесення змін до статті 13 Закону України "Про оздоровлення та відпочинок дітей". Мова йде про дітей, які мають інвалідність. Прошу голосувати. [[17:20:21]] За-107 На жаль, не підтримано. По фракціях. Партія регіонів – 5, БЮТ – 48, "Наша Україна – 9, комуністів – 25, реформи – 17, Народної Партії немає голосів, позафракційні – 3. Розглядаємо питання - проект Закону про внесення змін до Закону України "Про туризм" [[щодо інформаційного забезпечення туристичної індустрії]] [[реєстраційний номер 6536]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[17:21:09]] За-208 Доповідає і автор законопроекту Євгеній Суслов, і від комітету. Так що у вас 4 хвилини. Будь ласка.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! Комітет з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму на своєму засіданні 22 вересня 2010 року розглянув проект Закону України про внесення змін та доповнень до Закону України "Про туризм" [[щодо інформаційного забезпечення туристичної індустрії]] [[від 16.06.2010 року]] [[реєстраційний номер 6536]]. Як автор зазначу, що головною причиною розробки законопроекту є слабка державна інформаційна політика в туристичній галузі України, точніше сказати про повністю її відсутність, за ситуативними виключеннями це Чемпіонат Євро-2012. Законопроектом вносяться доповнення до чинного Закону України "Про туризм", що передбачають введення до закону нових термінів - це такі терміни, як "туристична індустрія", "туристична інформація", "державна політика інформаційного забезпечення туристичної індустрії" та "державне регулювання інформаційного забезпечення туристичної індустрії", доповнення функцій держави повноваженнями щодо регулювання в галузі туризму, завдання інформаційного забезпечення вітчизняної туристичної індустрії та формування іміджу України як привабливої туристичної держави, доповнення закону новою статтею номер 6.1 "Напрямки державної підтримки інформаційного забезпечення туристичної індустрії" щодо формування мережі туристичних інформаційних центрів, просування національного туристичного продукту в Україні та в світі, формування концепції іміджу України як туристичної держави та створення, позиціонування і просування туристичного бренду України, створення банку даних туристичних ресурсів України. В результаті прийняття законопроекту прогнозується просування іміджу України як туристично-привабливої країни, збільшення державних видатків на виконання нової функції, інформаційне забезпечення туристичної індустрії. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект за результатами розгляду у першому читанні може бути прийнятий за основу за умови врахування висловлених зауважень і пропозицій. Комітет з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму рекомендує Верховній Раді України розглянути проект Закону України про внесення змін та доповнень до Закону України "Про туризм" [[щодо інформаційного забезпечення туристичної індустрії]] у першому читанні і прийняти його за основу. Також хотів би поділитися певними емоціями щодо туризму, тому що, напевно, хтось із колег був. до виставки туризму, який відбувався у нас в Україні. Відверто кажучи, мені було як громадянину України досить соромно, тому що Україна була представлена, можна сказати, взагалі не була представлена, тому що весь туризм в Україні зараз розвернутий, щоб виїжджали туристи з України: як наші громадяни, так і немає повністю інформації щодо того, щоб туризм приїжджав в Україну. Хочу зазначити, що в нормальних країнах – там, де туризм розвинений, - туризм дає державі прибутку мінімум 7 відсотків внутрішнього національного продукту. Україна – та держава, яка має туризм, має, куди запрошувати туристів, і має від цього отримувати безпосередні прибутки. Тому хотів би зазначити на цю проблему і попросити підтримати даний законопроект, тому що ця проблема існує і вона актуальна. І я вважаю, що в цьому випадку виграє перш за все Україна. Дякую.
Дякую. Будемо голосувати? Я ставлю на голосування пропозицію про підтримку законопроекту [[реєстраційний номер 6536]] про внесення змін до Закону України "Про туризм" [[щодо інформаційного забезпечення туристичної індустрії]]. [[17:25:35]] За-287 Закон прийнято в першому читанні. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про автомобільний транспорт" та деяких законів України, що стосуються особливостей діяльності транспортної галузі [[реєстраційний номер 6700]]. Є пропозиція – за скороченою. Прошу проголосувати. [[17:26:11]] За-197 Підтримано. Будь ласка, Волинець Михайло Якович – автор законодавчої ініціативи. Підготуватися Мироненку.
Шановний Адаме Івановичу, народні депутати, телеглядачі, радіослухачі, цей законопроект розроблено з метою врегулювання відносин між автомобільними перевізниками, органами державної та виконавчої влади, місцевого самоврядування та пасажирами: підвищення ефективності функціонування внутрішнього ринку таксі, регулювання та розвитку таксомоторних послуг на професійній основі, покращення обслуговування населення легковими таксі та автомобілями на замовлення, впорядкування та легалізації стоянок таксі, координації роботи операторів таксі, контролю за здійснення таксомоторних перевезення, створення безпечних умов для роботи водіїв таксі та обслуговування пасажирів, припинення надання нелегальних послуг автомобілями таксі. Передбачається також створити координаційну раду при Кабінеті Міністрів, а також створити громадські колегії при органах місцевого самоврядування, обласних та районних адміністраціях, а також введення громадського контролю за діяльністю в таксомоторній галузі, в тому числі і через громадських інспекторів, уповноважених громадськими колегіями. Одночасно, згідно проекту місцевого. місцеві виконавчі органи зможуть контролювати діяльність інформаційно-диспетчерських служб, які будуть проходити відповідну реєстрацію та впливати на ринок таксомоторних послуг через громадські колегії. Після аналізу положень нормативно-правових актів, що регулюють ринок автомобільних перевезень, внесено і відповідні зміни щодо установлення відповідальності за порушення автотранспортного законодавства як до суб’єктів порушення транспортного законодавства, так і господарювання, які проводять свою діяльність на ринку автомобільних перевезень. І також передбачається застосувати певні заходи відповідальності до посадових та фізичних осіб. Прийняття проекту закону дозволить удосконалити автотранспортне законодавство, залучити громадськість та місцеві органи влади до реформування ринку автомобільних.
Завершуйте.
та покращити надання послуг у сфері пасажирських та вантажних перевезень. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Михайло Іванович Мироненко, заступник голови Комітет з питань транспорту і зв’язку.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради України з питань транспорту і зв’язку розглянув на своєму засіданні проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про автомобільний транспорт" та деяких законів України, що стосується особливостей діяльності транспортної галузі [[реєстраційний номер 6700]], поданий народним депутатом Волинцем. Метою законопроекту, на думку авторів, є удосконалення законодавства в галузі автомобільного транспорту; залучення громадськості та органів виконавчої влади до реформування та розвитку таксомоторних послуг на професійній основі; надання якісних послуг операторів таксі та інформаційно-диспетчерських служб; покращання обслуговування населення; впровадження міжнародного досвіду на ринку автомобільних перевезень. Законопроектом пропонується внести зміни до законів України про автомобільний транспорт, про застосування реєстраторів, розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг і Кодексу України про адміністративні правопорушення. Кабінет Міністрів у своєму висновку від 20.07.2010 року висловлює зауваження до законопроекту на восьми сторінках. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради у своєму висновку від 13.09.2010 року висловлює зауваження до зазначеного законопроекту і визначає, що законопроект потребує доопрацювання. За результатами розгляду та враховуючи висновки Кабінету Міністрів України і Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України, комітет вважає за доцільне рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду у першому читанні законопроект України про внесення змін до Закону України "Про автомобільний транспорт" та деяких законів України, що стосуються особливостей діяльності транспортної галузі [[реєстраційний номер 6700]] відправити суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Рішення.
Завершуйте.
Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Так, обговорювати будемо? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні законопроекту 6700 – про внесення змін до Закону України "Про автомобільний транспорт" та деяких законів України, що стосуються особливостей діяльності транспортної галузі. Прошу визначатися. [[17:31:41]] За-17 І пропозиція профільного комітету, а також Головного науково-експертного управління направити суб’єкту ініціативу на доопрацювання. Ставлю цю пропозицію. [[17:32:08]] За-11 Законопроект відхилено. Розглядаємо питання проект Постанови про Заяву Верховної Ради України "До 65 річниці Нюрнбергського трибуналу над фашистськими злочинцями" [[реєстраційний номер 7405]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[17:32:44]] За-196 Підтримано. Будь ласка, автора я не бачу. Від профільного комітету – перший заступник голови Комітету з питань прав людини, національних меншин, і міжнаціональних відносин Таран Віктор Васильович. Прошу.
Шановні колеги, на своєму засіданні 2 березня цього року Комітет Верховної Ради України з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин розглянув проект Постанови про Заяву Верховної Ради України "До 65 річниці Нюрнбергського процесу над фашистськими злочинцями", поданий народними депутатами України Симоненком та Алексєєвим. І передусім комітет звертає увагу на надзвичайно низький фаховий рівень проекту постанови. Так в обговоренні члени комітету наголошували на тому, що проект заяви містить досить неаргументоване посилання на резолюції Генеральної Асамблеї ООН, неприпустимість певних практик, які сприяють розпаленню сучасних форм расизму. Але ж дана резолюція є документом ООН, що ухвалювався в рамках пункту порядку денного Генеральної Асамблеї ООН щодо ліквідації расизму і ніяк не пов’язана із Нюрнбергським трибуналом. Наразі в ній є лише одне посилання на рішення Нюрнбергського трибуналу. Але увага: редакція цього посилання не сприймається делегаціями понад 50 країн світу. "За" проголосували тоді всього 5 держав це: Сербія, Росія, Вірменія, Азербайджан і Білорусія. Україна тоді "утрималась" під час голосування. Ми звернулися до Міністерства закордонних справ. І Міністерство закордонних справ своїм листом сказали свою думку, що, коли практично всі європейські країни незалежно від їх приналежності чи неприналежності до ЄС не підтримують зазначену резолюцію, є недоцільним використання її як посилу Заяви Верховної Ради України. Крім того, проект заяви містить звернення до парламентів світу підтримати прийняття резолюції. Але ж ця резолюція, про яку йдеться, була вже проголосована Генеральною Асамблеєю ООН 21 грудня 2010 року. Тобто не можна підтримувати те, що вже було проголосовано. І в разі прийняття такої заяви, Верховна Рада показала б себе непоінформованою, а Україна виглядала б як країна, яка не знає, за що вона голосувала. Комітет у закордонних справах також ухвалив рекомендувати Верховній Раді України відхилити проект Постанови.
Завершуйте.
Буквально півслова. Спасибі вам. Тобто за наслідками розгляду комітету ухвалив рекомендувати Верховній Раді України відхилити проект Постанови Верховної Ради України як нефаховий, поданий народними депутатами України Симоненко та Алексєєвим. Дякую.
Так, дякую. Хто бажає взяти участь в обговоренні? Так, Чорновіл і Попеску. Будь ласка, Чорновіл Тарас. За ним – Попеску.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги народні депутати! Перше, що я би хотів відмітити. Дійсно, фаховий виступ доповідача від комітету, який виклав реальну суть даного законопроекту. Річ в тому, що хто пригадує, в старовину колись в "Літературній Газеті" на останній сторінці була така рубрика жартівлива "Женские романы, состоящие из одних названий". Так от тут щось подібне: назва красива, на неї легко купитися. Нюрбгергськй процес, пам’ять про це, підкреслення цього – все, здавалося би, правильно. В самій же ж постанові, в самій заяві згадується про Нюрнбергський процес так собі, трошки поверхово зроблено. Далі, пішло-поїхало, і розпалювання певного протистояння в Україні, всередині, а основне як на мене, пряме лобістське виконання замовлення Міністерства закордонних справ Російської Федерації. В якому колись, ще давніше, ще при минулому президентові було дано доручення добитися максимального схвалення однієї з конвенцій. Яку підтримало багато країн, окрім більшості тих країн, які дійсно були задіяні в Другій Світовій війні і на собі відчули всі біди і нещастя фашизму. За таки обставин, фактично, даний проект мав би бути відхилений, це позиція, яку було дійсно як вже сказано, підтримано в Комітеті в закордонних справах. З цього приводу було надано детальну інформацію від Міністерства закордонних справ, де було показано, що фактично даним законодавчим актом нам звужують можливості "маневру" для Міністерства закордонних справ. І ставлять Україну в дуже незручну ситуацію, коли назвою фактично підмінюється спекулятивна суть. Так само, депутатська група "Реформи заради майбутнього", розглянувши даний проект, відокремивши суть від назви, сказала, що назва нам подобається, але за суть таку яка пропонується, голосувати не можемо.
Попеску.
Дякую, Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановний Адаме Івановичу, шановні колеги, виборці! Оскільки в запропонованій заяві засуджуються прояви та намагання історичної ревізії висновків Нюрнбергського трибуналу, спотворення його історичної ролі, Партія регіонів виконує свою програму напередодні Дня Перемоги, підтримує таку заяву і буде голосувати "за".
Євген Царьков.
Ну, вы знаете, спасибо коллегам по парламенту из Партии регионов. Мы слушали уже последние заявления из сессии Ивано-Франковска и Львова. И сегодня некоторые деятели, которым нравится название, но не нравится суть, хотя они тоже за свою группу молчат, название вроде бы красивое, а по сути это пустота, похоже, все эти заявления, вот, когда вас слушают, на то, что вы, наверное, и не сильно-то хотели, и ваши предки, о том, чтобы советская власть и Красная армия освобождала Украину от фашистов. То есть вы бы с удовольствием жили вместе с ними. И суть закона, и суть постановы и говорит о том, что здесь защищается историческая правда. И поэтому Петр Николаевич Симоненко подал совершенно правильный документ, и я уверен, что в отличии от тех людей, которые должны работать, вот, сегодня не в парламенте сидеть, а на Кировоградских рудниках работать за действия своих дедов и то, что они здесь говорят, єтот законопроект и эта законодательная инициатива будет поддержана в парламенте. Спасибо.
Так, обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування про прийняття заяви, Постанови про Заяву Верховної Ради України "До 65 річниці Нюрнбергського трибуналу над фашистськими злочинцями" [[реєстраційний номер 7405]]. Прошу голосувати. [[17:39:54]] За-221 [[Шум у залі]] Так, хто за те, щоб повернутися, прошу визначатися. [[17:40:20]] За-226 Повернулися. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття Постанови щодо Заяви Верховної Ради України "До 65 річниці Нюрнбергського трибуналу над фашистськими злочинцями" [[реєстраційний номер 7405]]. Прошу голосувати. [[17:40:52]] За-233 Постанова прийнята. Розглядаємо питання проект Закону про внесення змін до Закону України "Про нотаріат", [[реєстраційні номери 1286, 1286-1, 1286-2]] Можемо за скороченою? Я ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу визначатись. [[17:41:29]] За-202 Підтримано. Так, по першому законопроекту Писаренко. Не бажає. По другому тоді, будь ласка, Бережна Ірина Григорівна, 1286-1. Бережна, Кармазін, Міщенко.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! На розгляді Верховної Ради України знаходяться проекти нової редакції Закону України «Про нотаріат» 1286, 1286-1 та 1286-2. Проектами нової редакції Закону України «Про нотаріат» запропоновано відмовитись від поділу на державний та приватний нотаріат з метою створення єдиних юридичних умов для здійснення нотаріальної діяльності в Україні, закріпити статус нотаріуса як публічної офіційної особи. Також багато чого іншого. Законопроект 1286-1, автором якого я є, отримав позитивну оцінку представників громадськості, експертів, науковців та спільноти нотаріусів. Адже наразі є у всіх розуміння у необхідності реформування нотаріату. Актуальність прийняття нової редакції закону зумовлена вимогами Конституції України, положення якої не враховані в діючій редакції Закону «Про нотаріат» та необхідністю вирішення широкого кола теоретичних і практичних проблем організації, функціонування нотаріату в Україні на основі здобутків міжнародного досвіду і з урахуванням змін національного законодавства. Створенням правових організаційних умов для вступу України до Міжнародного союзу нотаріату. Також нагальними питаннями, що потребують вирішення, є завершення процесу реформування нотаріату в Україні в межах континентального права і запровадження єдиного нотаріату відповідно до нових правових, економічних, соціальних та політичних умов. Одним із кроків на шляху реформування вітчизняної системи нотаріату став Наказ Міністерства юстиції Україні від 24 грудня 21010 року про затвердження концепції реформування органів нотаріату в Україні. Одним із головних етапів реалізації механізму реформування нотаріату є розгляд та прийняття нової редакції Закону України про нотаріат. На жаль, при опрацюванні законопроектів про нотаріат 1286, 1286-1 та 1286-2 з’ясувалось, що документи містять концептуальні розбіжності. На разі хочу звернутись до співавторів законопроектів, які насправді опікуються проблемами нотаріату, з проханням спільно доопрацювати зазначені документи.
Завершуйте.
та об’єднати їх у єдиний законопроект, який надасть можливість нотаріусам працювати у нормальних умовах та надавати послуги населенню якісно та ефективно. З огляду на вищезазначене прошу підтримати рішення комітету та направити ці законопроекти на доопрацювання саме з метою внесення на розгляд до парламенту єдиний, узгоджений закон, який здобуде підтримку у залі. Дякую за увагу.
Дякую. Мудра думка. 1286-2. Мірошниченко Юрій Романович, прошу, 2 хвилини.
Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Я буду, напевно, доповідати як автор і як представник профільного комітету, тому поєднаю у своєму виступі два, щоб не забирати багато часу. Власне, Ірина вже сказала про перебіг тих дискусій, які сталися у нашому комітеті. Дійсно, закон надзвичайно важливий. Кілька авторів висловили свою точку, внісши до парламенту свої законодавчі ініціативи як законопроект, комітет розглянув їх всі і дійшов висновку, що треба нам їх об’єднувати в єдиний текст, таким чином ми зможемо ухвалити системний закон, який виведе нотаріат України на новий, якісний рівень. У першу чергу, метою цього законопроекту і ухваленого у майбутньому закону є захист тих прав громадян, які пов’язані з діяльністю нотаріусів. З метою якісної підготовки зазначених законопроектів до розгляду Верховною Радою комітет 8 квітня 2008 року і 15 квітня 2009 року провів комітетські слухання з питань організації нотаріату на основі зазначених законопроектів. З огляду на те, що подані законопроекти, а це 1286, 1286-1, 1286-2 містять концептуальні розбіжності, комітетом було прийнято рішення про утворення робочої групи щодо опрацювання єдиного законопроекту про нотаріат. На жаль, робоча група не змогла спонукати суб’єктів законодавчої ініціативи, щоб вони відкликали свої закони і внесли єдиний текст. Тому комітет пропонує повернути суб’єктам законодавчої ініціативи на доопрацювання їхні проекти, і очікуємо, що буде внесено єдиний текст.
Завершуйте, будь ласка.
Ми очікуємо, що буде внесено єдиний текст, який ми зможемо ухвалити як закон. Дякую за увагу. Прошу підтримати рішення комітету.
Дякую. Є необхідність обговорювати? Немає. Тоді, можливо, дійсно, шановні колеги, оскільки і один автор Бережна, і Мірошниченко як автор від комітету пропонує, щоб ми направили усі ці законопроекти суб’єктам законодавчої ініціативи на доопрацювання, а вони беруть на себе зобов’язання подати єдиний узгоджений законопроект. Правильно я зрозумів? Тоді я цю пропозицію ставлю на голосування: про направлення законопроектів 1286, 1286-1, 1286-2 на доопрацювання суб’єктам законодавчої ініціативи. Прошу голосувати. [[17:48:08]] За-256 Дякую. Прийнято рішення. Розглядаємо питання: проект Нотаріального процесуального кодексу України [[реєстраційний номер 3197]]. Бережна Ірина Григорівна просить розглянути його за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[17:48:41]] За-202 Підтримано. Будь ласка, Ірина Григорівна.
Шановний пане голово, шановні народні депутати! Також на розгляді Верховної Ради України знаходиться проект Нотаріального процесуального кодексу України [[№ 3197]], який розроблений з метою правового забезпечення інституту попереджувального правосуддя та розвитку нотаріальної діяльності за стандартами європейського нотаріату. Нотаріальний процесуальний кодекс повинен стати головним регулятором порядку вчинення нотаріальних дій. Проект зазначеного документу покликаний замінити особливу частину чинного закону, а також навести порядок у системі підзаконних нормативних актів, якими сьогодні користуються нотаріуси у свій діяльності. Такий підхід повною мірою відповідає вимогам пункту 14 частини першої статті 92 Конституції України, в якому встановлено, що організація і діяльність нотаріату визначається виключно законами, а не підзаконними нормативними актами, як сьогодні – інструкцією Мін’юсту. Крім того, досі неврегульованими і такими, що віднайшли своє унормування в даному законопроекті є такі найважливіші питання функціонування нотаріату та здійснення нотаріальної діяльності, як завдання та порядок здійснення нотаріально діяльності, принципи нотаріальної діяльності, багато іншого. Прийняття проекту Нотаріального процесуального кодексу необхідне в рамках реформування вітчизняної системи нотаріату, передбаченого Наказом Міністерства юстиції України про затвердження концепції реформування органів нотаріату в Україні. В той же час з огляду на те, що цей законопроект містить розбіжності з проектами Закону України про нотаріат, які ми щойно відправили на доопрацювання, тому при розгляді подальших перспектив реформування нотаріату в Україні та з метою узгодження норм зазначених законопроектів, вважаю за доцільне також повернути цей законопроект задля того, щоб виробити єдину узгоджену, реформовану концепцію і вже підтримати її більшістю в Верховній Раді. Тому підтримую рішення комітету. Дякую за увагу.
Від комітету – Юрій Романович Мирошниченко.
Шановн6і виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Ви знаєте, хочу подякувати Ірині Бережній за її дуже відповідальне і сумлінне ставлення до своїх обов’язків, як народного депутата. Не зважаючи на те, що вона є автором законопроекту, вона розуміє глибину тієї проблематики і необхідність ухвалення єдиного Закону про нотаріат, де ми би передбачили особливу частину, де процесуальні норми, які передбачалися в її проекті Закону про Нотаріально-процесуальний кодекс, були би враховані. Фактично мені немає що додати. Дійсно, рішення комітету полягає в тому, щоб повернути суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання цей законопроект. Я прошу підтримати не залежно від того, в якій ми фракції перебуваємо, це рішення. І таким чином реформування нотаріату буде проходити в конструктивній, злагодженій співпраці всіх народних депутатів. Дякую за увагу.
Позиція зрозуміла, да? Я ставлю на голосування пропозицію і автора, і профільного комітету про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проекту Нотаріально-процесуального кодексу України [[реєстраційний номер законопроекту 3197]]. Прошу голосувати. [[17:52:35]] За-244 Направлено на доопрацювання. Розглядаємо питання [[реєстраційний номер 1430, 3549, 4353 і 4353-1]] – проект Закону про адвокатуру. Є пропозиція за скороченою процедурою. Розглянути це питання і завершити нашу роботу. Я прошу про скорочену процедуру проголосувати. [[17:53:18]] За-222 Підтримана пропозиція. 1430. Автор – Мірошниченко, будь ласка, Юрій Романович доповідайте. Власенко підготуватися, але я щось не бачу.
Адам Іванович, я не бачу тут ще когось з присутніх авторі, тому.
Вибачте, а Олійник Святослав Васильович.
Теж немає в залі.
Тоді, будь ласка, ви від автору і від комітету.
я і від авторів від усіх, тому що ми в матеріалі багато років, ви знаєте, триває робота над новим Законом про адвокатуру, який би був покликаний вивести захист прав, конституційних прав громадян України на новий якісний рівень, захистити адвокатів в процесі, дати їм гарантії, створити єдину адвокатуру як незалежний самоврядний інститут. І ці намагання депутатів треба вітати. Разом з тим, ми стикнулися з тією самою проблемою, що і Закон "Про нотаріат". У нас багато текстів, багато є корисного в цих текстах, але є необхідність об’єднати їх в один єдиний текст законопроекту, який би ми могли ухвалити. І тому власне рішення комітету полягало в тому, щоб повернути всім суб’єктам законодавчої ініціативи на доопрацювання ці законопроекти і узгоджений текст внести, проголосувати з тим, щоб адвокатура вже працювала за новим, якісним законом. Дякую за увагу! Тому прошу підтримати рішення комітету. Зберігаю час, шановні колеги.
Не чекав я! Ще раз звертаюсь, більше авторів, інших авторів немає законопроекту, так? Від комітету послухали ми. Хто бажає взяти участь в обговоренні? Немає також. Тоді я ставлю на голосування пропозицію досить оригінальну і цікаву про те, щоб законопроекти за номером 1430, 3549, 4553 і 4553-1 направити суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання і висловити до них побажання, щоб вони подали один законопроект. Прошу голосувати. [[17:56:03]] За-272 Прийнято. І, шановні колеги, "дав я маху", але вже слова назад забирати не буду. Тому вечірнє засідання Верховної Ради оголошуємо закритим. Ті законопроекти, які ми сьогодні не встигли, там 3 законопроекти, ми їх завтра попробуємо розглянути після розгляду законопроектів опозиції. Я думаю, що ми встигнемо.