Labrīt, godātie deputāti! Aicinu ieņemt vietas Saeimas Sēžu zālē. Sāksim Saeimas 28.janvāra sēdi. Pirms uzsākam izskatīt Prezidija apstiprināto darba kārtību, ir izskatāmi priekšlikumi par grozījumiem tajā. Juridiskā komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un tajā iekļaut lēmuma projektu “Par Saeimas atļauju uzsākt kriminālvajāšanu pret Rīgas apgabaltiesas tiesnesi Ivetu Bērziņu”. Vai deputātiem ir iebildumi? Iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un tajā iekļaut lēmuma projektu “Par Kristapa Zakuļa atbrīvošanu no Finanšu un kapitāla tirgus komisijas priekšsēdētāja amata”. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Juridiskā komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un tajā iekļaut lēmuma projektu “Par Judītes Mauliņas apstiprināšanu par apgabaltiesas tiesnesi”. Vai deputātiem ir iebildumi? Iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un izslēgt no tās likumprojektu “Grozījumi Konkurences likumā” līdz turpmākajam komisijas lēmumam. Vai deputātiem ir iebildumi? (Starpsaucieni no zāles: “Ir!”; “Balsot!”) Deputātiem ir iebildumi, un deputāti vēlas balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par to, lai tiktu grozīta sēdes darba kārtība, no tās izslēdzot likumprojektu “Grozījumi Konkurences likumā” līdz turpmākajam komisijas lēmumam! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 37, pret - 19, atturas - nav. Lēmums ir pieņemts, un likumprojekts no sēdes darba kārtības ir izslēgts. Juridiskā komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un tajā iekļaut lēmuma projektu “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Sabiedrības vajadzībām nepieciešamā nekustamā īpašuma atsavināšanas likumā” (Nr.430/Lp12) trešajam lasījumam līdz 2016.gada 15.februārim”. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Sēdes darba kārtība ir grozīta. Deputāti Dainis Liepiņš, Inga Bite, Juris Viļums, Mārtiņš Bondars, Jānis Ruks un Mārtiņš Šics lūdz grozīt sēdes darba kārtību un tajā iekļaut likumprojektu “Grozījumi Ministru kabineta iekārtas likumā”. Vai deputātiem ir iebildumi? (Starpsaucieni no zāles: “Jā!”) Deputātiem ir iebildumi, un mums ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par to, lai tiktu grozīta sēdes darba kārtība, tajā iekļaujot likumprojektu “Grozījumi Ministru kabineta iekārtas likumā”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 25, pret - 21, atturas - 23. Sēdes darba kārtība nav grozīta, un likumprojekts darba kārtībā netiek iekļauts. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem”. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nodokļu piemērošanu brīvostās un speciālajās ekonomiskajās zonās”” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija, kā arī Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijām ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Latgales speciālās ekonomiskās zonas likums” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, kā arī Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijām ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Zinātniskās darbības likumā” nodot Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Oficiālās elektroniskās adreses likums” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Par atvaļinājuma piešķiršanu”. “Par piešķirto neapmaksāto atvaļinājumu deputātam Guntim Kalniņam no šā gada 26.janvāra līdz 29.janvārim”. Saeimas Prezidijs informē, ka ir saņemts deputāta Gunta Kalniņa iesniegums ar lūgumu viņam piešķirt neapmaksātu atvaļinājumu no šā gada 26.janvāra līdz 29.janvārim. Saeimas Prezidijs šo atvaļinājumu ir piešķīris un par to informē Saeimu. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Amatpersonu ievēlēšana, apstiprināšana, iecelšana, atbrīvošana vai atlaišana no amata, uzticības vai neuzticības izteikšana”. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par Saeimas atļauju uzsākt kriminālvajāšanu pret Rīgas apgabaltiesas tiesnesi Ivetu Bērziņu”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Labrīt, godātie kolēģi! Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 26.janvāra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Saeimas atļauju uzsākt kriminālvajāšanu pret Rīgas apgabaltiesas tiesnesi Ivetu Bērziņu”. Ņemot vērā, ka ierosinājumā par kriminālprocesuālās imunitātes atcelšanu un piekrišanas došanu kriminālvajāšanas uzsākšanai pret tiesnesi Ivetu Bērziņu un tam pievienotajā uzziņā norādītās ziņas ir izmeklēšanas noslēpums un satur ierobežotas pieejamības informāciju, ar šiem dokumentiem ikviens Saeimas deputāts šonedēļ varēja iepazīties Sevišķās lietvedības nodaļā. Juridiskās komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Ņemot vērā, ka tiesnese ir Saeimas iecelta amatpersona, Juridiskās komisijas vārdā aicinu atļaut uzsākt kriminālvajāšanu pret Rīgas apgabaltiesas tiesnesi Ivetu Bērziņu.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Saeimas atļauju uzsākt kriminālvajāšanu pret Rīgas apgabaltiesas tiesnesi Ivetu Bērziņu”! Lūdzu balsošanas režīmu! Balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 73, pret un atturas - nav. Lēmums ir pieņemts. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par Kristapa Zakuļa atbrīvošanu no Finanšu un kapitāla tirgus komisijas priekšsēdētāja amata”. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis.
Labrīt, cienījamā priekšsēdētāja un godātie kolēģi! Esam saņēmuši Kristapa Zakuļa iesniegumu, un Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija ir sagatavojusi atbilstošu lēmuma projektu par Zakuļa kunga atbrīvošanu no Finanšu un kapitāla tirgus komisijas priekšsēdētāja amata. Lūdzu, balsojiet!
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Kristapa Zakuļa atbrīvošanu no Finanšu un kapitāla tirgus komisijas priekšsēdētāja amata”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 69, pret - 1, atturas - nav. Lēmums ir pieņemts. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par Judītes Mauliņas apstiprināšanu par apgabaltiesas tiesnesi”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Valērijs Agešins.
Saeimas Juridiskās komisijas šā gada 27.janvāra sēdē tika skatīts lēmuma projekts “Par Judītes Mauliņas apstiprināšanu par apgabaltiesas tiesnesi”. Komisijas locekļi ir vienbalsīgi atbalstījuši minēto lēmuma projektu. Saeimas Juridiskās komisijas vārdā aicinu apstiprināt Judīti Mauliņu par apgabaltiesas tiesnesi, vienlaikus atbrīvojot viņu no rajona (pilsētas) tiesas tiesneses amata.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par Judītes Mauliņas apstiprināšanu par apgabaltiesas tiesnesi”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 74, pret un atturas - nav. Lēmums ir pieņemts. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Likumprojektu izskatīšana”. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Krimināllikumā”, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Andrejs Judins.
Cienījamie kolēģi! Trešajā lasījumā izskatām likumprojektu Nr.350/Lp12 - “Grozījumi Krimināllikumā”. Sākotnēji bija paredzēts, ka likumprojekts varēs stāties spēkā 1.janvārī, taču mēs drusciņ lēnāk esam strādājuši. Līdz ar to ir divi priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums - izslēgt norādījumu, ka likums stāsies spēkā 1.janvārī. Lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
Un 2.priekšlikums, ko ir atbalstījusi arī Juridiskā komisija, paredz, ka likums būs spēkā no 1.marta. Lūdzu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
Lūdzu atbalstīt likumprojektu trešajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Krimināllikumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 76, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību””, trešais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāts Gunārs Kūtris.
Cienījamie kolēģi, labrīt! Šis likumprojekts ir saistīts ar iepriekš jau atbalstīto likumprojektu un precizē summas apmēru. Šajā likumprojektā ir iesniegts viens priekšlikums - tas ir Juridiskās komisijas priekšlikums par likuma spēkā stāšanās datumu. Komisija lūdz atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to aicinu komisijas vārdā deputātus atbalstīt šo likumprojektu trešajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par Krimināllikuma spēkā stāšanās un piemērošanas kārtību”” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums Sporta likumā”, trešais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāts Ivans Klementjevs.
Labrīt, cienījamā priekšsēdētāja! Godātie deputāti! Strādājam ar dokumentu Nr.349/Lp12 - “Grozījums Sporta likumā”. Ir saņemts viens priekšlikums no Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas, kuru komisija atbalstīja.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to lūdzu atbalstīt šo likumprojektu trešajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Sporta likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Likums ir pieņemts. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Aizsargjoslu likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ingmārs Līdaka.
Labrīt, cienījamie kolēģi! Tātad jūsu uzmanībai - grozījumi Aizsargjoslu likumā pirmajam lasījumam. Šie grozījumi paredzēti, lai viestu skaidrību par aizsargjoslām ap automobiļu gāzes uzpildes stacijām, jo tur šobrīd rodas vairāki pārpratumi tieši būvniecības uzsākšanas procesā. Atbildīgā komisija izskatīja šos grozījumus un aicina atbalstīt pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Aizsargjoslu likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
4.februāris.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 4.februārim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par kultūras pieminekļu aizsardzību””, pirmais lasījums. Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas vārdā - deputāts Valdis Skujiņš.
Cienījamā priekšsēdētāja! Kolēģi! Izglītības, kultūras un zinātnes komisija ir saņēmusi izskatīšanai un arī izskatījusi likumprojektu “Grozījumi likumā “Par kultūras pieminekļu aizsardzību””, kurš ir atbalstīts Ministru kabineta sēdē un kuru ir izstrādājusi Kultūras ministrija. Likums ir spēkā jau kopš 1992.gada, tātad sens. Šie grozījumi ir izstrādāti, pamatojoties uz Ministru kabineta normatīvajiem aktiem par valsts nodevu, kas ir saistīta ar valstij piederošo senlietu, mākslas un antikvāro priekšmetu pagaidu izvešanu no valsts. Uzklausījusi Kultūras ministrijas, Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijas darbinieku, profesionāļu un ekspertu atzinumus, Izglītības, kultūras un zinātnes komisija atzina šos grozījumus par labiem. Lūdzam jūs apstiprināt tos pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par kultūras pieminekļu aizsardzību”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 76, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšana otrajam lasījumam - līdz šā gada 12.februārim.
20.? 12. Tātad priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 12.februārim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Civilām vajadzībām paredzētu sprāgstvielu aprites likumā”, pirmais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Kārlis Krēsliņš.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Likumprojekts “Grozījumi Civilām vajadzībām paredzētu sprāgstvielu aprites likumā”. Likumprojektu iesniedza Ministru kabinets. Tas izstrādāts, lai ieviestu Latvijas Republikas tiesību aktos Eiropas Parlamenta un Padomes 2014.gada 26.februāra direktīvas 2014/28/ES par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu pieejamību tirgū un pārraudzību normas. Atbilstoši direktīvai paredzēts precizēt Civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu aprites likumā lietotos terminus, likuma normas par šo sprāgstvielu atbilstības novērtēšanas veikšanu, kā arī nosacījumus sprāgstvielu un spridzināšanas ietaišu piedāvāšanai tirgū atbilstoši direktīvas prasībām. Turklāt paredzēts, ka turpmāk sprāgstvielu un spridzināšanas ietaišu marķēšanas prasības tiks ietvertas Ministru kabineta noteikumos. Paredzēts deleģējums Ministru kabinetam - noteikt prasības sprāgstvielu un spridzināšanas ietaišu ražotājam, tā pilnvarotajam pārstāvim, importētājam un izplatītājam. Pārejas noteikumos paredzēts neierobežot tādu sprāgstvielu un spridzināšanas ietaišu piedāvāšanu tirgū, kuras laistas tirdzniecībā līdz 2016.gada 19.aprīlim un atbilst spēkā esošo normatīvo aktu prasībām. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Sēdes vadītāja. Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Civilām vajadzībām paredzētu sprāgstvielu aprites likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
2.februāris.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 2.februārim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums likumā “Par nodokļiem un nodevām””, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Imants Parādnieks.
Labrīt, kolēģi! Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija savā šā gada 20.janvāra sēdē skatīja likumprojektu “Grozījums likumā “Par nodokļiem un nodevām”” (Nr.447/Lp12) pirms pirmā lasījuma. Šis likumprojekts ir sagatavots kompleksi ar likumprojektu “Grozījumi likumā “Par kultūras pieminekļu aizsardzību””, par kuru tikko kolēģis Valdis Skujiņš jau ziņoja. Kas ir ietverts šajā likumprojektā? Ņemot vērā Finanšu ministrijas 2012.gada 20.marta informatīvo ziņojumu par maksas pakalpojumu un valsts nodevu nošķiršanu, Kultūras ministrija kopā ar Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekciju ir izpildījusi šo uzdevumu un turpmāk par atļaujas izsniegšanu mākslas un antikvāro priekšmetu izvešanai, kā arī kultūras pieminekļu un valstij piederošo senlietu pagaidu izvešanai no Latvijas līdz ar šiem grozījumiem vairs netiks iekasēts kā par maksas pakalpojumu, bet gan būs jāmaksā nodeva. Komisijas vārdā aicinu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par nodokļiem un nodevām”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 80, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 2.februāris.
Paldies. Priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 2.februārim. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā”, pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Jūlija Stepaņenko.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Godātie kolēģi! Juridiskā komisija ir strādājusi ar dokumentu Nr.459/Lp12 - “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” pirmajam lasījumam. Šie grozījumi paredz atbildību par atrašanos uz iekšzemes publiskās un jūras piekrastes ūdenstilpes ledus, ja ir spēkā aizliegums uz tā atrasties, un paredz sodu līdz 70 eiro. Ņemot vērā to, ka ir jānosaka arī pašvaldībām uzdevums pienācīgā kārtā informēt cilvēkus par aizliegumu un darba grupai ir jāizstrādā šādi noteikumi un jāpapildina likums “Par pašvaldībām”, tāpēc ir saņemta attiecīga vēstule no Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas. Juridiskā komisija lūdz atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Ņemot vērā to, ka ir saņemts lūgums no Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas un Juridiskā komisija tam ir piekritusi, lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu - 29.martu.
Paldies. Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 29.martam. Darba kārtībā - likumprojekts “Grozījums likumā “Par pašvaldībām””, pirmais lasījums. Valsts pārvaldes un pašvaldības komisijas vārdā - deputāts Sergejs Dolgopolovs.
Cienījamie kolēģi! Šis likums, ko izstrādājis Ministru kabinets, ir saistīts ar iepriekšējo. Tas paredz piešķirt pašvaldībām tiesības noteikt aizliegumu atrasties uz ledus. Komisija izskatīja to, atbalstīja pirmajā lasījumā un lūdz Saeimu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums likumā “Par pašvaldībām”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šā gada 29.marts.
27.?
29.
Tātad priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 29.martam. Darba kārtībā - patstāvīgo priekšlikumu izskatīšana. Nākamais darba kārtības jautājums - lēmuma projekts “Deklarācija “Par nepilngadīgo Latvijas valsts piederīgo aizsardzību ārvalstīs bērna tiesību jomā””, kuru iesnieguši deputāti Imants Parādnieks, Inguna Sudraba, Jānis Dombrava, Inga Bite, Andrejs Elksniņš, Jūlija Stepaņenko, Gunārs Kūtris, Igors Pimenovs, Rihards Kols, Gaidis Bērziņš un Boriss Cilevičs, kā arī Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas iesniegtais alternatīvais lēmuma projekts - “Deklarācija par nepilngadīgo Latvijas valstspiederīgo tiesību aizsardzību ārvalstīs”. Vispirms komisijas vārdā - deputāte Lolita Čigāne ziņos par abiem lēmumu projektiem, un tad par abiem būs debates. Pēc tam būs balsojums - vispirms par lēmuma projektu, kuru komisija lūgusi noraidīt, un tad par alternatīvo lēmuma projektu. Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas vārdā - deputāte Lolita Čigāne.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētājas kundze! Cienījamie kolēģi! Kā Saeimas priekšsēdētāja jau mūs informēja, deputāti, kuri tika minēti, izstrādāja Saeimas deklarācijas projektu, ko Saeima nolēma nodot Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijai. Šajā deklarācijas projektā deputāti ir vērsuši uzmanību uz situācijām, kurās Latvijas valstspiederīgo bērniem citās Eiropas Savienības dalībvalstīs un citās valstīs tiek iecelti aizbildņi, un konstatējuši, ka ir bijušas konkrētas situācijas, kurās šo valstu atbildīgās iestādes nav informējušas Latvijas diplomātiskās pārstāvniecības par konkrētām darbībām, kas tiek veiktas. Šajā, sākotnēji iesniegtajā, deklarācijas projektā deputāti mudināja ārvalstu atbildīgās iestādes ievērot Vīnes konvenciju atbilstoši bērnu labākajām interesēm, kā arī paredzēja virkni uzdevumu Latvijas valsts dažādām institūcijām. Pēc tam, kad šis deklarācijas projekts tika nodots Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijai, komisija uzsāka ilgu un rūpīgu darbu, pamatīgi iepazīstoties ar konkrēto situāciju. Es uzskatu, ka tas bija ļoti vērtīgs process, jo mēs patiešām apzinājām visas tās dažādās problēmsituācijas, situācijas, kuras rodas Latvijas valstspiederīgajiem (un kuras var rasties ikvienam!), ja viņi varbūt nav pilnībā spējuši parūpēties par saviem bērniem un ja šādos gadījumos kādas citas valsts - vai nu Eiropas Savienības dalībvalsts, vai kādas citas valsts - atbildīgās institūcijas ir lēmušas, piemēram, par aizbildņu iecelšanu šiem bērniem. Komisija rūpīgi diskutēja par šiem jautājumiem un uzklausīja Saeimas Juridiskā biroja viedokli. Un es gribu pateikt lielu paldies Saeimas Juridiskajam birojam, kas ļoti aktīvi iesaistījās alternatīvā projekta izstrādē. Es gribu pateikt lielu paldies arī Tieslietu ministrijai un Ārlietu ministrijai, kuras ļoti aktīvi un analītiski ziņoja par konkrētām situācijām, kādas ir radušās. Un šī garā procesa rezultāts: pateicoties tam, ka arī deputāti, kuri nav no komisijas, iesaistījās šajā darbā un iesniedza priekšlikumus, komisija sagatavoja alternatīvu projektu, kurā ir lielā mērā precizētas gan atsauces uz Vīnes konvenciju un konkrētie termini, kas tiek lietoti, gan arī veids, kādā tiek skaidri norādīta saikne starp Vīnes konvenciju un ANO Bērnu tiesību konvenciju, gan arī apjoms, kādā ārvalstu kompetentās iestādes tiek aicinātas ievērot un respektēt Latvijas valsts pienākumu aizstāvēt savu valstspiederīgo intereses un tiesības ārpus Latvijas. Alternatīvais deklarācijas projekts paredz arī uzdot Ministru kabinetam pienākumu informēt par šīs deklarācijas pieņemšanu Saeimā attiecīgās valstis, kurās šādi gadījumi ir bijuši, pārstāvēt Latvijas pilsoņus dažādās attiecīgās institūcijās citās valstīs, kurās šādas situācijas rodas, kā arī - tas ir ļoti svarīgi! - izglītot Latvijas valstspiederīgos par to, kādas bērnu aprūpes normas un tradīcijas būtu jāievēro brīžos, kad Latvijas valstspiederīgie dzīvo un strādā ārpus Latvijas. Cienījamie kolēģi! Kā Saeimas priekšsēdētājas kundze jau sacīja, komisija ir rūpīgi strādājusi pie šī projekta un tātad aicina neatbalstīt sākotnēji izstrādāto deklarācijas projektu, bet vienoties par atbalstu komisijas izstrādātajam deklarācijas projektam, jo tas ir daudz precīzāks gan apjoma, gan adresātu ziņā.
Paldies ziņotājam. Uzsākam debates. Vārds deputātam Artusam Kaimiņam.
Nu, labrīt, tautas kalpi! Tātad Latvijas valsts viena gada laikā visvairāk savus gados jaunos Latvijas pilsoņus zaudē satiksmes negadījumos. Otrā pozīcija ir ārvalstīs no Latvijas pilsoņu ģimenēm izņemtie bērni. Lai jums būtu plašāks skats, es... Tie skaitļi ir ļoti traģiski: 53 bērni tika... 2010.gadā ir bijuši 53 bērnu tiesību pārkāpumu gadījumi, 2011.gadā ir 88, 2012.gadā - 102, 2013.gadā - 132, 2014.gadā - 122 gadījumi un 2015.gadā - 99 gadījumi, no kuriem 25 gadījumos šie bērni ir izņemti no ģimenēm. Tas nozīmē to (un šie skaitļi to parāda), ka cilvēki nav informēti. Tiem cilvēkiem, kas dzīvo ārvalstīs, nav sajēgas un sapratnes par to, kādi ir tās valsts likumi, tradīcijas un paražas. Šī deklarācija satur ļoti svarīgu uzdevumu Ministru kabinetam. Ministru kabineta pienākums būs informēt Latvijas valstspiederīgo ģimenes, kuras dzīvo ārvalstī, par šīs valsts tiesību normām, prasībām un tradīcijām bērnu tiesību aizsardzības jomā. Latvijas pilsoņiem, kuri izvēlas dzīvot ārzemēs, ir nepieciešama praktiska palīdzība par mītnes zemes tradīcijām un prasībām bērnu tiesību jautājumos. Ārlietu ministrijai šāda informācija jāapkopo un jāizmanto visas tās rīcībā esošās iespējas, lai informētu ārzemēs mītošos Latvijas pilsoņus. Milzīgais problēmu skaits norāda, ka šādas informācijas katastrofāli trūkst. Latvijas iedzīvotājiem, kuri dzīvo ārzemēs, nav jākļūst par starptautisko tiesību ekspertiem bērnu adopcijas un bērnu tiesību jomā, viņiem vajag skaidri pateikt, ko drīkst un ko nedrīkst darīt attiecīgajā valstī. Līdz ar to es lūdzu noraidīt šo priekšlikumu, kas ir kā pirmais, un atbalstīt Cilvēktiesību komisijas alternatīvo priekšlikumu, jo pirmais priekšlikums juridiski un tehniski nebija korekti un precīzi izstrādāts. Tā kā otrajā visi ir pastrādājuši labāk, lūdzu, noraidiet pirmo un atbalstiet alternatīvo. Paldies.
Paldies. Vārds deputātei Jūlijai Stepaņenko.
Godātie kolēģi! Ir tapis dokuments, kas beidzot palīdzēs Ārlietu ministrijai nostiprināt savu politisko gribu mūsu pilsoņu interešu aizsardzībā. Ņemot vērā to, ka Vīnes konvencija joprojām tiek pārkāpta un šogad ir atklājies kārtējais gadījums, kad mūsu atbildīgie dienesti netika informēti par bērna izņemšanu no ģimenes, šis ir ļoti būtisks pagrieziens mūsu tiesību aizsardzībā. Visiem saprātīgiem cilvēkiem ir skaidrs, ka ģimene bērnam ir vislabākā vieta, kā arī tas, cik ārprātīgi bērns pārdzīvo piespiedu šķiršanos ar vecākiem. Diemžēl praksē ir pierādījies fakts, ka jēdziens “bērna labākās intereses” var tikt pavērsts pret paša bērna ģimeni un labākās intereses pret bērna vecākiem var aizstāvēt kāds svešs cilvēks - sociālais darbinieks. Jūs maldāties, godātie kolēģi, ja domājat, ka bērnus atņem tikai pavisam bezcerīgiem vecākiem, kuri pakļauj bērnus briesmām vai nerūpējas par tiem. Tāpat jūs maldāties, ja šādās situācijās sākat vērtēt vecāku personību un rīcību procesa laikā. Nekad to nedariet, jo bērns nav koferis, kuru var pazaudēt izklaidības dēļ, un bērns nav sankcija vai balva, kuru var piešķirt vai atņemt. Bērnam ir tiesības, un bērns grib atgriezties ģimenē. Šajā situācijā es aicinu pirmām kārtām domāt par bērnu, nevis fokusēties uz to, ko katrs vecāks ir izdarījis vai nav izdarījis. Kāpēc mēs uzticam lemt mūsu likteņus kādam citam? Mums pašiem ir jāizvērtē katrs šāds gadījums, ņemot vērā potenciāli augsto kļūdu procentu, kuru pieļauj paši attiecīgo dienestu darbinieki, piemēram, Lielbritānijā. Šokē kādas sociālās darbinieces teiktais: “Mēs labāk salaužam desmit normālas ģimenes un izglābjam vienu bērnu no briesmām, nekā nedarām neko.” Padomājiet, kāda cena ir tam. (Starpsauciens: “Kurš būs tas, kurš vērtēs ģimenes?”) Es personīgi kontaktējos ar septiņām māmiņām un vienu vecmāmiņu, un katrai ir savs stāsts... Visi ir Latvijas pilsoņi. Tie ir adekvāti cilvēki. Dažiem no tiem ir izdevies paglābt savus bērnus, bet dažiem vēl ne. Ilustrācijai, piemēram, lieta no Lielbritānijas tiesu prakses. Vecāki Karisa Koksa un Ričards Kārters tika apcietināti tāpēc, ka viņu sešas nedēļas vecajam bērnam bija sākušās veselības problēmas. Tajās problēmās tika vainoti vecāki. Pēc trīs gadus ilga tiesas procesa vecāki tika attaisnoti, bet bērns jau bija adoptēts. Bērns ir zudis vecākiem. Tā ir kļūda! Vēl viens kliedzošs, jau vēsturisks netaisnības piemērs. Austrālijā valsts īstenoja politiku, ka vientuļām, neprecētām, nabadzīgām māmiņām atņēma bērnus, ievietojot tos audžuģimenēs. Šo praksi piekopa no Otrā pasaules kara beigām līdz septiņdesmitajiem gadiem, un tādējādi cieta tūkstošiem bērnu, un tikai pavisam nesen Austrālijas premjerministre Džūlija Gilarde valsts vārdā atzina šo briesmīgo kļūdu un parlamentā atvainojās visiem valsts iedzīvotājiem, kuri bija cietuši no šīs netaisnības. Atgriežos atkal pie Lielbritānijas: 95 procenti no aptuveni pieciem tūkstošiem adopciju, kuras tur notiek katru gadu, ir tā sauktās piespiedu adopcijas. Tas nav precīzs termins, bet tas ir termins, kurš nozīmē, ka vecāki nav devuši piekrišanu. Un tas ir ne jau tāpēc, ka vecāki ir miruši vai nav spējuši izteikt savu gribu; tas ir tāpēc, ka vecāki cīnās par saviem bērniem un nekādā gadījumā negrib piekrist tam, ka bērni tiek šķirti no viņiem. Nezinādami savas tiesības, stresa situācijā vecāki bieži vien tiek spiesti parakstīt dažādus dokumentus, tostarp arī tādus, kas juridiski tiek tulkoti arī kā atteikšanās no bērna. Parasti tie ir rīcībspējīgi, adekvāti cilvēki. Ja vecākiem ir atļauts tikties ar bērnu, tas notiek uzraudzībā, un viņiem netiek atļauts sazināties ar bērnu savā dzimtajā valodā, jo katrs kontakts tiek vērtēts un bērni dzīvo atsevišķi. Uz šo brīdi man personīgi ir zināmi astoņi bērni, kuri ir piespiedu kārtā šķirti no ģimenes. Bet Tieslietu ministrijai noteikti ir daudz vairāk šādu datu. Daži no šiem bērniem tiek gatavoti adopcijai, tieši tāpat, kā mēs esam jau pazaudējuši mazo meitenīti Katrīnu. Tad nu rodas jautājums: cik daudziem bērniem ir jātiek adoptētiem, lai Latvijas valsts sāktu reaģēt un pildīt savas Satversmes 98.pantā noteiktās funkcijas?! Mums ir jāseko arī citu valstu piemēram. Čehijas prezidents ir ļoti stingri iestājies par bērnu tiesībām; Slovākija ir atbrīvojusi divus savus bērnus no Lielbritānijas sociālo dienestu sloga. Mūsu tautiešus ārvalstīs, īpaši Lielbritānijā, daži mēdz salīdzināt ar bēgļiem, sakot, ka, redz, Lielbritānija piecieš mūsu tautiešus un ka būs vien jāsolidarizējas... Bet vai ir dzirdēts kaut viens gadījums, ka bēgļu ģimenei tiek atņemts bērns? Jūs taču redzat, kā šīs ģimenes ceļo uz Eiropu - nedrošās laivās, dažreiz arī bez glābšanas vestēm. Un brīnumainā kārtā viņi paliek dzīvi! Lielbritānija pagājušajā gadā ir pieņēmusi apmēram septiņus simtus bērnu, kuri ir atceļojuši vieni paši - bez vecākiem. Valsts prezidents kopā ar tieslietu ministru pagājušā gada 11.augustā ir vienojušies par palīdzības sniegšanu bērniem ārvalstīs. Ministru prezidente Laimdota Straujuma sadarbībā ar Tieslietu ministriju šā gada 1.septembrī ir izveidojusi darba grupu Latvijas pilsoņu bērnu aizsardzībai ārvalstīs. Ņemot vērā visu to, tas būs ļoti liels apkaunojums valstij, ja pat tad, kad šo jautājumu risināšanā iesaistījušās valsts augstākās amatpersonas, mēs turpināsim zaudēt mūsu bērnus. Par mums vienkārši pasmiesies! Šobrīd ir pilnīgi skaidrs, ka Latvijā trūkst vienotas politikas bērnu tiesību aizsardzībai ārvalstīs. Ar klusēšanu tiesās un maigām, lūdzošām vēstulēm mūsu pilsoņu aizstāvībai nepietiks. Ir nepieciešama nepārprotama diplomātiska, bet stingra nostāja šajā jautājumā. Aicinu deputātus sekot līdzi šīs deklarācijas izpildei un veicināt skaidra un stabila mehānisma izveidi bērnu aizsardzībai. Ja es pareizi saprotu, šī deklarācija varētu būt pirmais starptautiskais dokuments, kurā Latvija īpaši uzsver savas tiesības un pienākumus rūpēties par saviem bērniem un aicina to darīt arī citas valstis. Ar šo deklarāciju Latvija ierindosies to valstu vidū, kuras ir skaidri noteikušas savas prioritātes bērnu aizsardzības jomā, un, iespējams, gūs domubiedrus un līdzgaitniekus šajā cīņā par saviem pilsoņiem. Godātie kolēģi! Jāsecina, ka manā skatījumā abi deklarācijas varianti ir gana labi. Kā viena no līdzautorēm es cīnījos par to, lai dažas lietas tomēr paliktu. Tāpēc konsekventi atbalstīšu abus variantus, vienlaikus saprotot, ka otrais variants juridiski ir korektāks un diplomātiskāks. Es vēlos pateikties kolēģiem par ieguldīto darbu deklarācijas tapšanā. Tāpat vēlos pateikties tiem ministriju un konsulārā departamenta darbiniekiem un vēstniekiem, kuri godprātīgi pilda savus pienākumus mūsu pilsoņu interešu aizsardzībā. Es ticu, ka mēs varam diplomātiskā veidā, tomēr uzstājīgi atgādināt par savām interesēm, un no tā nav jābaidās. Valdības veidotāji, lai kas jūs arī būtu un lai kas jums būtu padomā, es aicinu jūs ņemt vērā šo deklarāciju un iestāties par tās izpildi pēc iespējas ātrāk. Paldies jums.
Paldies. Vārds deputātam Igoram Pimenovam.
Labdien, kolēģi! Papildus tam, ko jau teikušas abas kolēģes, es gribu pievērst to deputātu uzmanību, kuri pieļauj, ka mūsu deklarācija ir mēģinājums iejaukties citu Eiropas Savienības dalībvalstu tiesvedībā un tiesiskajā sistēmā, jo mūsu deklarācija nav iejaukšanās. Tā atgādina par tām tiesībām, par tām normām, kuras ir pasaulē pieņemtas un kurām aicina sekot starptautiskās organizācijas, kā arī Vīnes konvencija. Situācija ir ļoti sarežģīta. Piemēram, tajā pašā Lielbritānijā ģimenes lietu ministrs īstenībā piekopj politiku saskaņā ar konkrētu plānu par bērnu adopciju Lielbritānijā. Un par tiem pieciem tūkstošiem, kuri jau tika minēti, ministrs ir teicis, ka tas ir maz un ka vēl lielāks bērnu skaits gaida savas jaunās ģimenes, līdz ar to sociālajiem dienestiem ir jāstrādā vēl stingrāk un noteiktāk. Kaut arī augstākais tiesnesis pagājušā gada aprīlī ir atzinis, ka sociālie dienesti Lielbritānijā ģimenes lietās patiesībā ir pārkāpuši pasaulē pieņemtās normas, kuras ir saistošas Lielbritānijai. Un pēdējais, ko es gribētu teikt. Mūsu valsts neizdarība, dažos gadījumos Lielbritānijas un citu valstu tiesvedībā pieļautās kļūdas un konkrētu sociālo dienestu rīcība piespieda mūsu līdzpilsoņus patiesībā pārkāpt attiecīgo valstu likumus un skriet uz Latviju, projām no tām valstīm. Lai normalizētu šo situāciju, lai iesaistītu mūsu iestādes likumīgos procesos, kas nodrošinātu mūsu bērnu un mūsu ģimeņu tiesības, ir jāpieņem attiecīgs dokuments, kurš būtu stiprāks nekā tā prakse, kas tika īstenota līdz šim, arī piedaloties mūsu republikas iestādēm un konkrētiem speciālistiem bērnu tiesību aizsardzības jomā. Es aicinu Saeimu atbalstīt komisijas izstrādāto deklarāciju. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ziņotājs vēlas ko piebilst?
Cienījamie kolēģi! Kā jau debates apliecināja, komisija patiešām pamatīgi strādāja ar šo alternatīvo deklarācijas projektu, konstruktīvi iesaistot visas puses, tādēļ komisijas vārdā es lūdzu noraidīt sākotnēji iesniegto deklarācijas projektu un lemt par tā deklarācijas projekta apstiprināšanu, kuru Saeimai ir piedāvājusi Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisija.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par deputātu Imanta Parādnieka, Ingunas Sudrabas, Jāņa Dombravas, Ingas Bites, Andreja Elksniņa, Jūlijas Stepaņenko, Gunāra Kūtra, Igora Pimenova, Riharda Kola, Gaida Bērziņa un Borisa Cileviča iesniegto lēmuma projektu “Deklarācija “Par nepilngadīgo Latvijas valsts piederīgo aizsardzību ārvalstīs bērna tiesību jomā””! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 28, pret - 31, atturas - 12. Lēmuma projekts ir noraidīts. Lūdzu zvanu! Balsosim par Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijas izstrādāto alternatīvo lēmuma projektu “Deklarācija par nepilngadīgo Latvijas valstspiederīgo tiesību aizsardzību ārvalstīs”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret un atturas - nav. Saeimas lēmums “Deklarācija par nepilngadīgo Latvijas valstspiederīgo tiesību aizsardzību ārvalstīs” ir pieņemts. Darba kārtības nākamā sadaļa - “Lēmumu projektu izskatīšana”. Darba kārtībā - lēmuma projekts “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Sabiedrības vajadzībām nepieciešamā nekustamā īpašuma atsavināšanas likumā” (Nr.430/Lp12) trešajam lasījumam līdz 2016.gada 15.februārim”. Lūdzu zvanu! Balsosim par lēmuma projektu “Par priekšlikumu iesniegšanas termiņa pagarināšanu likumprojekta “Grozījumi Sabiedrības vajadzībām nepieciešamā nekustamā īpašuma atsavināšanas likumā” (Nr.430/Lp12) trešajam lasījumam līdz 2016.gada 15.februārim”! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 76, pret un atturas - nav. Lēmums ir pieņemts. Sēdes darba kārtība ir izskatīta, bet vēlos jūs informēt par deputātu iesniegtajiem jautājumiem. Saistībā ar deputātu Agešina, Urbanoviča, Ribakova, Tutina un Zemļinska jautājumu ekonomikas ministrei Danai Reizniecei-Ozolai “Par daudzdzīvokļu māju siltināšanas programmu” ir saņemta rakstveida atbilde, un iesniedzēji informē, ka nevēlas uzdot papildjautājumus. Līdz ar to paredzētā atbilžu sniegšana uz deputātu jautājumiem šodien pulksten 17.00 nenotiks. Deputāti Sudraba, Meija, Platpers, Šics un Šimfa ir iesnieguši jautājumu “Par VSIA “Bulduru Dārzkopības vidusskolu””, ko nododam izglītības un zinātnes ministrei Mārītei Seilei atbildes sniegšanai. Deputāti Zariņš, Agešins, Artūrs Rubiks, Tutins un Ribakovs ir iesnieguši jautājumu “Par Air Baltic Corporation investoru”, ko nododam satiksmes ministram atbildes sniegšanai. Jautājuma motivācijai vārds deputātam Ivaram Zariņam.
Labdien, kolēģi! Jūs visi vēl atceraties, cik lielā steigā mums bija jālemj par airBaltic glābšanu, cik lielā steigā valdība steidzās to glābt. Mēs toreiz lūdzām: pagaidīsim vismaz nedēļu, nedēļas laikā palūgsim kompetentiem dienestiem izvērtēt šo investoru... izvērtēt investīciju līgumu un tad, kad mums būs pilnīga skaidrība, pieņemsim šo lēmumu! Taču mums tika teikts: nē, vajag ļoti steidzami to visu! Nu jau ir pagājuši divi mēneši, gandrīz divi mēneši, bet joprojām šis līgums nav parakstīts. Nu ir pamatots jautājums: kas tagad notiek ar airBaltic? Jo saskaņā ar to informāciju, kas mums tika sniegta, airBaltic jau vajadzēja aiziet pa skuju taku, es atvainojos, un investoram arī vajadzēja kaut kur pavisam citur atrasties. Tad nu mēs jautājam: kāda ir šī situācija? Paldies.
Paldies. Sēdes darba kārtība ir izskatīta, un pienācis laiks reģistrācijai. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu reģistrācijas režīmu! Lūdzu rezultātus! Kamēr tiek gatavoti reģistrācijas rezultāti, vārds deputātam Vitālijam Orlovam.
Cienījamie kolēģi, kuri strādā Sabiedrības veselības apakškomisijā! Aicinu jūs apmeklēt Sociālo un darba lietu komisijas telpas, kur pulksten 10.00 notiks apakškomisijas sēde.
Paldies. Vārds reģistrācijas rezultātu nolasīšanai Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim.
Cienījamie kolēģi! Šobrīd nav reģistrējušies: Aldis Adamovičs, Ringolds Balodis, Andris Bērziņš, Boriss Cilevičs, Guntis Kalniņš, Nellija Kleinberga, Armands Krauze, Māris Kučinskis... ir, Vilnis Ķirsis, Inese Laizāne, Inese Lībiņa-Egnere, Ainārs Mežulis, Sergejs Mirskis, Ņikita Ņikiforovs, Artis Rasmanis, Romualds Ražuks, Juris Vectirāns un Jānis Vucāns. Paldies.
Paldies. Sēdi slēdzu.