Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram sednicu Osamnaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Dvanaestom sazivu. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 108 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 49. Zakona o Narodnoj skupštini predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine prilikom svakog odlučivanja postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja svih narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim poslanike da ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Zahvaljujem. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 152 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja svih narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Saglasno članu 86. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da je ova sednica sazvana u roku kraćem od roka utvrđenog u članu 86. stav 1. Poslovnika, i, izuzetno, za ponedeljak, dakle mimo dana utvrđenih u članu 87. stav 1. Poslovnika, zbog potrebe da Narodna skupština što pre razmotri Predlog zakona iz određenog dnevnog reda. Dostavljeni su vam zapisnici sednica Šesnaestog i Sedamnaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Dvanaestom sazivu i Desete posebne sednice Narodne skupštine u Dvanaestom sazivu. Pošto današnjoj sednici prisustvuje većina od ukupnog broja poslanika, konstatujem da postoji kvorum za usvajanje zapisnika sa navedenih sednica. Obaveštavam vas da je proverom u Službi za poslove Odbora za administrativno budžetska i mandatno imunitetska pitanja utvrđeno da tom Odboru niko od narodnih poslanika nije dostavio u pisanom obliku primedbe na navedene zapisnike. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Zapisnik sednice Šesnaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine u Dvanaestom sazivu, održane 2, 3. i 4. februara 2022. godine. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 160, za – 155, nije glasalo – pet. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Zapisnik sednice Šesnaestog vanrednog zasedanja u Dvanaestom sazivu. Stavljam na glasanje Zapisnik sednice Sedamnaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine u Dvanaestom sazivu, održane 9. februara 2022. godine. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 163, za – 161, nije glasalo – dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Zapisnik sednice Sedamnaestog vanrednog zasedanja u Dvanaestom sazivu. Stavljam na glasanje Zapisnik Desete posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Dvanaestom sazivu, održane 9. februara 2022. godine. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 163, za – 161, nije glasalo – dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Zapisnik Desete posebne sednice Narodne skupštine u Dvanaestom sazivu. Poštovane dame i gospodo, narodni poslanici uz saziv sednice Osamnaestog vanrednog zasedanje Narodne skupštine Republike Srbije u Dvanaestom sazivu, koje je sazvana na zahtev Vlade, saglasno članu 106. stav 3. Ustava Republike Srbije, članu 48. stav 3. Zakona o Narodnoj skupštini i članu 249. Poslovnika Narodne skupštine, dostavljen vam je Zahtev za održavanje vanrednog zasedanja Narodne skupštine sa određenim dnevnim redom sadržanim u tom zahtevu. Za sednicu Osamnaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Dvanaestom sazivu određen je sledeći D n e v n i r e d: Tačka 1. – Predlog zakona o dopunama Zakona o Privremenom registru državljana Republike Srbije od 16 do 29 godina kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije, bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-COV-2, koji je podnela Vlada. Prelazimo na rad po dnevnom redu. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju Siniša Mali, ministar finansija, i Slavica Savičić, državni sekretar u Ministarstvu finansija. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Pre nego što otvorim pretres, želim samo da još jednom napomenem da ćemo danas imati dve sednice Narodne skupštine, da ćemo ovu prvu sednicu završiti do 15.00 časova i nakon toga ćemo imati još jednu sednicu posvećenu izboru Nadzornog odbora. Saglasno članu 157. stav 1. Poslovnika, otvaram načelni pretres o Predlogu zakona o dopunama Zakona o privremenom registru državljana Republike Srbije od 16 do 29 godina, kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-COV-2. Pre nego što predlagač dobije reč, želim da mu se zahvalim što je damama podelio cveće, ali želim da izrazim i protest zašto su samo dame te koje su zaljubljene, pošto je danas Dan zaljubljenih. Očekujemo i mi muški određeni poklon od strane Ministarstva finansija. Izvolite. Predstavnik predlagača ima reč.
Hvala puno uvaženi predsedniče Narodne skupštine Republike Srbije. Poštovani narodni poslanici, poštovani građani Srbije, najpre, nije to bila moja ideja, to je bila zajednička ideja svih nas poslanika iz SNS i želim mojim mlađim kolegama da zahvalim na pomoći i podršci, a mi smo samo hteli svim poslanicama jednostavno da se zahvalimo, naravno da obeležimo i Sveti Trifun, ali i da im zahvalimo i na energiji i na posvećenosti i na odgovornosti, na svim onim trenucima koje smo i zajedno proveli ovde u parlamentu, s obzirom da nam je ovo poslednja sednica u ovom sazivu i hvala puno još jedanput. Danas je pred vama izuzetno važan zakon, zakon koji reguliše isplatu dodatne novčane pomoći svim našim mladima od 16 do 29 godina. Mi ćemo sa ovom isplatom krenuti u junu. Dakle, 1, 2, 3. juni mesec ove godine naši mladi treba da očekuju još 100 evra od države Srbije. Prijave će krenuti 16. maja i trajaće do 31. maja na isti način kao što smo to uradili i za ovih 100 evra koje su isplaćene pre samo desetak dana. Ono što su važne izmene je da svi oni koji su se prijavili za prvih 100 evra ne treba da se prijavljuju i za ovih dodatnih 100 evra. Ukupno, da znate, milion 59 hiljada 411, verovali ili ne, preko milion naših mladih je dobilo pomoć i podršku od države Srbije od 100 evra. Dakle, oni nema potrebe po ovom novom zakonu da se prijavljuju, oni će automatski ovu pomoć dobiti, ali svi oni koji su u međuvremenu navršili 16 godina, svi oni koji su u međuvremenu dobili državljanstvu Republike Srbije imaće mogućnost i pravo da se prijave. Prijave za novih 100 evra od 16. do 31. maja, 1, 2, 3. juna mi ćemo obećanje o isplati ispuniti i taj novac prebaciti na račune svih onih koji se budu i prijavili i onih, kažem, koji su već dobili 100 evra. Za nas je ova pomoć izuzetno važna, videli ste reakcije mladih. Dakle, želeli smo ne samo da ublažimo negativne posledice Kovida – 19, ne samo da im pokažemo koliko su nam važni i koliko je naša briga koju pokazujemo važna za budućnost Srbije, nego smo hteli da pokažemo na ovaj način i snagu naših javnih finansija, dobro stanje u našoj kasi, da niko nije zaboravljen. Podsetiću vas u poslednje dve godine u vreme najveće i najteže ekonomske krize koja je izazvana pandemijom Kovida – 19, naša zemlja je izdvojila 8,7 milijardi evra. Dakle, 8,7 milijardi evra, preko 18% našeg BDP da pomogne i privredi, da pomogne i građanima. Svako obećanje koje smo dali ispunili smo u dinar i u dan i pokazali koliko nam je država jaka, koliko nam je država odgovorna, koliko su nam javne finansije stabilne i to je slika potpuno jedne drugačije Srbije, Srbija koja pobeđuje u ekonomiji kao nikada do sada. Sa tim želimo i da nastavimo i ova isplata mladima je još jedna potvrda uspešne i odgovorne ekonomske politike koju sprovodimo od 2014. godine. Da vas podsetim takođe, mi smo prošle nedelje isplatili i 20.000 dinara na račune svih naših najstarijih sugrađana. To je pojedinačno najveća pomoć koja je ikada isplaćena našim najstarijim sugrađanima. Dakle, još jedanput smo pokazali i brigu za njih uz veliku zahvalnost za podršku koju su nam dali za reforme koje smo sprovodili od 2014. godine, ali smo takođe pokazali da obećanje koje dajemo ispunjavamo u dinar i u dan i to obećanje koje smo dali penzionerima takođe smo ispunili. Ako pogledate u poslednje dve godine, dakle, od isplata 100 evra, 2020. godine, prošle godine 30 plus 30, plus 20 evra za sve naše punoletne sugrađane, dodatnih 50 evra za sve penzionere prošle godine, za sve nezaposlene isplatili smo 60 evra, za one naše sugrađane koji žive na teritoriji Kosova i Metohije 100 evra, ukoliko su nezaposleni još dodatnih 100 evra, 3.000 dinara za sve one koji su se vakcinisali bili do 1. maja prošle godine. Dakle, ogromna pomoć koja je upućena građanima Srbije, na to da dodamo minimalne zarade koje smo isplatili našim mikro, malim i srednjim preduzećima, preduzetnicima, dakle, našoj privredi, garantne šeme koje smo definisali, moratorijume i na plaćanje kredita. Dakle, na ozbiljan način smo pristupili umanjenju negativnih posledica Kovida – 19 i zato smo danas tu gde jesmo. Srbija je u prošloj godini i 2020. godine, dakle, dve godine kada posmatramo kumulativno, dve najteže godine kada je ekonomija u pitanju za celo čovečanstvo mi smo imali najveću, najvišu stopu rasta BDP-a u Evropi. Dakle, Srbija pobeđuje, izbegli smo one crne scenarije koje ste imali priliku da vidite i u mnogo većim i razvijenijim zemljama, masovna otpuštanja, zatvaranje fabrika, mi taj scenario nismo imali upravo zahvaljujući odgovornoj, ekonomskoj politici koju smo sprovodili od 2014. godine. Imali smo dovoljno rezervi, imali smo dovoljno prostora da reagujemo, da pomognemo našu privredu, da pomognemo naše sugrađane i da danas kažemo da smo pobednici u ekonomiji kao što nikada do sada nismo bili. Pri tome, uprkos ovoj pomoći uvaženi narodni poslanici, poštovani građani Srbije, uprkos ovolikoj pomoći udeo javnog duga u BDP-u Republike Srbije je 52,1%, dakle daleko ispod nivoa Mastrihta, daleko ispod tog standarda EU od 60%, iako imate priliku da vidite u mnogo razvijenijim zemljama mnogo gore pokazatelje i gore parametre kada je javni dug u pitanju. Jedna Nemačka koja je sada na preko 70%, jedna Velika Britanija na preko 100%, Francuska 120%, Italija 160%, Grčka preko 220% udeo javnog duga u BDP-u. Crna Gora je već na preko 90%, Makedonija na preko 70%, a naša Republika Srbija 52,1% uprkos ogromnoj pomoći koju smo pružili i građanima i privredi. Dakle, jedan primer uspešne Srbije. Ono što mi je posebno važno, osim stope rasta BDP-a gde smo dominirali u Evropi prošle godine, osim toga da smo zadržali stabilnost naših javnih finansija, u trećem kvartalu prošle godine stopa nezaposlenosti je 10,3%. Dakle, na nivou one pre pandemije 2019. godine. Svedoci ste da smo otvorili veliki broj fabrika uprkos pandemiji Kovida 19. Samo je predsednik Vučić u poslednjih par godina 250 fabrika otvorio u Srbiji. Grade se novi kilometri autoputeva, izgradili smo tri potpuno nove Kovid bolnice. Za par dana otvaramo potpuno novi Klinički centar Srbije, ovde u Beogradu. Dakle, Srbija se menja u doba najveće ekonomske krize. Pokazali smo stabilnost naših javnih finansija, pokazali snagu naše ekonomije, pokazali odgovornost naše ekonomske politike. Mi u ovom trenutku procenjujemo da je prosečna plata u Srbiji oko 610 evra u januaru mesecu. Sačekaćemo još izveštaj Zavoda za statistiku, ali da vas podsetim, 2010, 2011. godine prosečna plata u Srbiji je bila 329 evra. Dakle, iz meseca u mesec nam raste iznos prosečne plate, rastu nam penzije. Ono što znam sigurno, do kraja mandata naredne Vlade, do kraja 2026. godine prosečna plata u Srbiji biće 1.000 evra, prosečna penzija u Srbiji biće 500 evra. To je obećanje koje dajemo i za to ćemo se boriti iz dana u dan, kao što se borimo već osam godina unazad. Hvala još jednom. Ovo je lepa tema, lep zakon. Želim da zahvalim našim mladima na tome što se ne samo odlučuju da ostanu u Srbiji, nego se i vraćaju u sve većem broju u našu zemlju. Ovaj zakon ne samo da pokazuje brigu, nije izolovana aktivnost kojom se bavimo. Podsetiću vas, mi smo od 1. januara krenuli da podržavamo sa mnogo većim iznosom i prvorođeno dete, i drugorođeno i trećerođeno. Dakle, podržavamo tu pronatalnu politiku Republike Srbije da naši mladi, osim što dobiju pomoć, osim što vide da se voze modernijim autoputevima, osim što mogu da nađu posao, takođe da vide da i država podržava pronatalnu politiku. U narednih par dana ćemo izaći i sa konkretnim kriterijumima oko pomoći svim našim mladim bračnim parovima kao što je predsednik Vučić i obećao, da pomognemo prilikom kupovine prvog stana, učešćem ili delom učešća u kreditu, kako bi još više motivisali naše mlade da se vrate u Srbiju, da ostanu u Srbiji i da svoje porodice zasnuju ovde. Dakle, odgovorno se bavimo svim kategorijama stanovništva od penzionera preko onih koji su da kažem u najboljem dobu i traže i nalaze posao, pa do onih mladih koji predstavljaju budućnost naše zemlje. To jeste primer i odgovorne politike, ali prevashodno brige o onima pred kojima je budućnost ove zemlje. Hvala puno. Ostajem na raspolaganju za vaša pitanja.
Hvala. Pošto je počela rasprava, nema amandmana. Govorim zbog vremena koje je potrebno između načelne rasprave i rasprave u pojedinostima, tako da na ovaj zakon nema amandmana. To znači da ćemo danas završiti i glasanje o ovom zakonu. Ideja je da radimo do 14.00 časova, do pauze, pa od 15.00 časova nova sednica. Nakon toga, negde oko 17.00 časova ili posle, zavisi od vremena, da glasamo. Time smo završili naš rad u Dvanaestom sazivu. Reč ima Aleksandra Tomić, kao izvestilac Odbora. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministri, kolege poslanici, prvo da se zahvalim u ime svih koleginica na pažnji koju smo u ovom poslednjem danu imali prilike da imamo od strane ministra. Ono što smo imali prilike na odboru samom da vidimo i da čujemo, to je da se manje od 5% mladih u godištu između 16 i 29 godina prijavilo za ovu pomoć. Gotovo preko 95% mladih ljudi se javilo za ovu podršku koju je država dala, a to je 1.059.411 građana Republike Srbije. Za nas je to uspeh. Očito da je Vlada i Ministarstvo finansija pogodilo ciljnu grupu kojoj je zaista ova podrška bila potrebna. Potrebna u onom smislu da nakon podrške koju smo dali kao država zdravstvenim radnicima, državnoj upravi, profesorima, zaposlenima u sistemu bezbednosti, na kraju su zaista došli mladi koji su osetili da država ipak misli na njih. U pitanju su i maloletna lica, po prvi put država je zaista pokazala da mislim na njih, od 16 do 18 godina, ali i mladi ljudi od 18 do 29 godina. Ono što je važno reći je da ta uplata koja pokazuje tu jednokratnu podršku je dala zaista mogućnosti mladima da razmišljaju o sebi i o tome kako treba ulagati u svoju budućnost, bez obzira na način na koji to oni shvataju sa 16 ili sa 29 godina. To je ono što je u stvari za nas najvažnije, a to je da kad država ima dobre ekonomske rezultate onda ona deli to sa svojim građanima. Mi smo imali prilike da čujemo i od nekih pripadnika tzv. opozicije, koja želi da bude jedinstvena u toj mržnji i prema Aleksandru Vučiću i Vladi Republike Srbije, da će podići krivične prijave zato što smatra da je to jedna od mera koja na određeni način kupuje glasove mladih. Ono što treba reći, to je da smo mi za mlade uradili više nego sve one vlade do 2012. godine zajedno. Nismo samo uradili u ovoj podršci koja se odnosi na današnji predlog, već smo mnogo toga uradili kada je u pitanju otvaranje novih radnih mesta, u stranim kompanijama, u domaćim kompanijama, najviše u IT sektoru, ali i u onom delu kada žele da budu mladi preduzetnici, da budu oslobođeni kad su u pitanju porezi i doprinosi prve tri godine, kada imaju svoje firme i agencije. Prema tome, ova država misli na mlade ljude i ono što je za nama je razlog da je to jedan vid ublažavanja posledica pandemijskih godina, 2020. i 2021, nama je to od velikog značaja i čast što sednicu odbora u poslednjem sazivu ove godine smo imali prilike da zaista na jedan pozitivan način završimo i da kod mladih ljudi negde probudimo i taj odnos prema samoj državi, da je on jedna dvosmerna ulica, da država misli na njih, a i da oni misle na državu. Mislim da je to od velikog značaja za sve nas kao narodne poslanike, da glasamo za ovaj predlog. Hvala.
Hvala. Da li još neko od izvestilaca želi reč? (Ne) Idemo na predsednike, odnosno predstavnike poslaničkih grupa. Reč ima Samir Tandir. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedniče Narodne skupštine, poštovani potpredsednici, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani ministre, pred nama je danas jedan važan paket ekonomske pomoći i Poslanički klub Stranke pravde i pomirenja i Ujedinjene seljačke stranke u danu za glasanje će podržati ovaj zakonski predlog. Naravno da niko ne deli novac iz praznog budžeta, iz prazne kase. Da bi se sprovodila ovakva ekonomska politika i da bi se implementirali ovakvi zakoni, svaka gađanka i građanin koji su dobronamerni i koji žele ovoj zemlji i svim građankama i građanima dobro bi podržali, ali jednostavno morate prvo ispuniti neke preduslove da bi mogli ovako da se ponašate. Znači, ono što je dokaz da smo i u proteklim godinama imali jednu dobru ekonomsku politiku, da smo imali dobro izbalansiranu politiku i da nam je budžet jednostavno pun i da tako možemo u ovim kriznim vremenima imati ove kovid mere. Preduslov da bi se ovako danas ponašali jeste prvenstveno privredni rast koji smo imali u prošloj godini od 7,5% i projektovani privredni rast u ovoj godini minimum 4,5%. Takođe, u 2019. godini, kada je većina svetskih i evropskih ekonomija imala pad, mi smo bili na jednoj nuli, što je takođe dokaz zdravog ekonomskog sistema i javnih finansija u našoj zemlji. Da bi mogli ovako da se ponašamo, da bi mogli danas da usvojimo zakon gde građankama i građanima, odnosno našoj omladini i maloletnim i punoletnim, znači od 16 do 29 godina, ponovo usvajamo zakon koji će omogućiti da im se uplati po 100 evra u junu mesecu ove godine, prvenstveno smo morali da imamo pun budžet, a osnov za to jeste i činjenica da smo u protekloj godini otvorili novih 60 hiljada radnih mesta. To je zaista jedan veliki uspeh. Pošto je pred nama i kampanja i izbori, najlakše je voditi kampanju i izbore u onom trenutku kada imate rezultate. Ovi rezultati, bez obzira da li pripadali vlasti ili opoziciji, da li ste politični ili apolitični, su rezultati na koje morate skinuti kapu. Jer, nismo mi najpametniji koji smo se ovog setili, i drugi bi u drugim zemljama i prethodne neke vlasti ovako radile, ali prvo morate da napunite budžet i da ova socijalna davanja neće ugroziti finansijsku stabilnost. Ovo je samo jedan od nastavaka ekonomske pomoći. Mi smo preko osam milijardi dali novca kroz pakete pomoći našoj privredi. Ono što je u borbi sa Kovidom bio prioritet, jeste sačuvati zdravlje građanki i građana. Drugo što je prioritet, jeste sačuvati našu privredu. Mislim da smo apsolutno u tome uspeli i ovaj saziv parlamenta i Vlade Republike Srbije svakako treba da bude na tu činjenicu ponosan. Ono što mene svakako posebno raduje jeste da smo imali i vodili jako odgovornu socijalnu politiku. Između ostalog, i ova mera za koju ćemo danas glasati spada u domet te politike. Ono što bih posebno iskoristio priliku da pozdravim, jesu te jednokratne pomoći našim penzionerima, prvenstveno ova pomoć koju smo imali isplaćeno od 20 hiljada dinara, ali i povećanje plata i penzija. Naravno, ono što se svakako mora istaći jeste pomoć zdravstvenim radnicima, jer oni su heroji borbe protiv Kovida. Vidimo da se i dan danas naš zdravstveni sistem suočava sa velikim izazovima i to povećanje od 8% plata u zdravstvu je takođe plod jedne dobre ekonomske politike, ali i plod stranih investicija, povećanja izvoza i svih drugih mera. Ono što hoću da iskoristim kao priliku kada danas govorimo jeste da se podsetimo nekih rezultata. Vrlo često kada se reši jedan problem skloni smo da brzo prelazimo preko toga i da se više bavimo nekim negativnim temama. Naravno, nijedno društvo, pa ni naše društvo nije toliko dobro da ne bi moglo da bude još bolje, ali činjenica je da se određene stvari pomeraju sa mrtve tačke i da se zaista zemlja razvija, da se problemi rešavaju i da građanke i građani, bez obzira da li pripadali većinskom narodu ili manjinskim zajednicama, osećaju određenu sigurnost i osećaju stvarnu sigurnost. Tu posebno hoću da istaknem ponašanje predsednika Republike Srbije i ono što smo imali pre par meseci, pogotovo kada smo imali te nemile scene i incidente u Priboju, a pre toga i posetu Sjenici, Novom Pazaru, Novoj Varoši i Tutinu, kada je predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić dolazio i poslao jasnu poruku da su sve građanke i građani, bez obzira da li su pripadnici većinskog ili manjinskih zajednica, ravnopravni i da je ovo njihova zemlja. To je jedan veliki iskorak. Dolazak u Priboj, u trenucima kada su pokušali, zaista imali smo nemile scene, pa su neki pokušali da to politički zloupotrebe je dokaz jedne hrabrosti i odgovornosti predsednika Republike Srbije i na tome mu treba čestitati. Hoću da istaknem da smo u ovom mandatu osim rešavanja i konkretnih rezultata kada je u pitanju infrastruktura, rađenje velikog broja lokalnih puteva, nastavak izgradnje autoputeva, rešili velika dva ekološka problema. Kada je u pitanju opština Prijepolje i opština Sjenica i to je nešto što za život običnih građanki i građana znači puno. Takođe hoću da istaknem da smo i u mandatu ove Vlade rešili jednu od nepravdi koje smo jako često ovde isticali prema pripadnicima bošnjačkog naroda. To je akreditacija internacionalnog univerziteta i to je nešto što treba pozdraviti. Ja očekujem da ćemo u narednom periodu nastaviti sa tom dobrom praksom. Ono što je jako važno za pripadnike mog bošnjačkog naroda jeste da je krenula i prethodna i ova Vlada sa povraćajem imovine islamskog zajednici. To je nešto što treba pozdraviti. Sve ovo govorim, iz prostog razloga, da ti procesi nisu nešto što se podrazumeva. Naprosto, ako imate odgovorne ljude na čelu države, predsednika, predsednika Vlade, ministre koji suštinski znaju šta je to demokratija i suštinski žele da se svaka građanka i građanin osećaju ravnopravno oni se tako ponašaju. Imali smo period do 2012. godine kada je na vlasti bila DS i kada se na bošnjački narod gledalo samo kao na jednu glasačku mašineriju, gde se podrazumevalo, po jednom difoltu za koga će oni da glasaju. Tada smo imali, mogu slobodno da kažem, jednu diskriminaciju. To je nešto čega svaki pripadnik manjinske zajednice treba da se seti i da uporedi kakva je situacija danas i koliko su se stvari popravile, a kako je bilo do 2012. godine. Ono što hoću da iskoristim, pošto sam zamoljen od sportskih radnika opštine Prijepolje, jeste, da zamolim ministra zaduženog za sport, ali i Vladu Republike Srbije i ministra finansija ako ima mogućnost. U opštini Prijepolje funkcioniše Fudbalski klub „Polimlje“ osnovan 1926. godine. On se sada nalazi pred gašenjem. Brojni sportskim radnici, aktivisti, roditelji čija deca pohađaju školu fudbala i sporta su me zamolili da iznesem ovaj problem. Ja očekujem da će ministarstvo, ono što je u njihovoj moći, u skladu sa zakonom, preduzeti da spasimo jedan od simbola opštine Prijepolje. Takođe, hoću da iskoristim ovo javljanje da istaknem jedan problem. Škola u Novom Pazaru je ostala bez 26 osmaka za pola godine, a Osnovna škola „Svetozar Marković“ u Brodarevu, opština Prijepolje, od 1. septembra zaključno sa današnjim datumom ispisalo se 32 učenika. Znači, apsolutna pohvala za ekonomsku politiku. Međutim, ono o čemu jako moramo da vodimo računa i mnogo više da posvećujemo pažnje jeste demografija. To nije samo problem bošnjačkog naroda, to je problem i srpskog i mađarskog i romskog i svih građanski i građana koji žive u našoj zemlji. Znači, naša se zemlja se polako prazni. To ne smemo da dozvolimo. Moramo da uradimo ono što je u našoj moći, a prvenstveno ministre, da u Prijepolje u Novi Pazar dovedemo po jednu veliku stranu investiciju. Mislim da smo dosta stvari učinili kada je u pitanju infrastruktura. Tu prvenstveno mislim i na autoput, na gasovod, na zamenu visokonaponske i niskonaponske mreže, za šta Stranka pravde i pomirenja suštinski borila, na čemu je prvenstveno insistirao rahmetli muftija Muamer Zukorlić, to ćemo nastavi i u budućnosti. Ono što nam fali jeste i po jedna velika investicija, politika koja se tiče demografije mora brže da se primenjuje. Politika koja se tiče sela i agrara, mora brže da se primenjuje, jer verujte, zaista se plašim rezultata popisa i činjenice sa kojom ćemo se suočiti, koliko je građanki i građana napustilo celokupnu našu zemlju, a prvenstveno kraj naše zemlje, odakle ja dolazim. U danu za glasanje podržaćemo ovaj zakonski predlog. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik, Muamer Bačevac. Izvolite.
Uvaženi predsedavajući, uvažene koleginice i kolege, narodne poslanice i narodni poslanici, gospodine ministre, lep je povod za naše današnje okupljanje i sigurno da svi ljudi, pogotovo mladi ljudi u našoj državi će sa radošću i zadovoljstvom podržati ono što danas činimo. Mi pre svega njima, kao jedna odgovorna vlast pokazujemo brigu i solidarnost. Opet kažem, onoliko koliko može država već u drugom aktu čini, ovo će biti još jednom sto evra, odnosno u dinarskoj protivvrednosti, davanje koje država daje mladim ljudima. To je znači negde oko dvesta evra uz sva ona primanja, odnosno davanja koje je dala država, a nije zanemarljivo ni finansijski, ali svakako od odsutne važnosti je solidarnost i želja koju pokazuje ova država da se osloni na mlade, da im pokaže svu brigu i da šansu za razvoj, gradeći jedno društvo jednakih šansi za sve njih. Naravno da ovo vreme pandemije je čini mi se izuzetno teško pogodilo naše mlade ljude, da ono što pokazuju statistički podaci je neumoljivo, a to je da je skoro svaka šesta osoba mlada izgubila posao u našoj državi, da u odnosu na 2020. godinu procenat nezaposlenih mladih ljudi je porastao za više od deset procenata i to su podaci Krovne organizacije mladih u Srbiji. Želim da kažem da treba posebno obratiti pažnju na mlade ljude, jer oko 115 hiljada imamo danas nezaposlenih mladih ljudi, od 15 do 30 godina, to su podaci Nacionalne službe za zapošljavanje iz aprila 2021. godine. Oni čine jednu petinu od ukupnog broja nezaposlenih u Srbiji i nedostatak posla je jedan od njihovih najvećih problema. Takođe, mladi su zastupljeni u segmentima privrede koji su bili najpogođeniji u ovom kovid periodu, pre svega su to ugostiteljstvo, turizam, maloprodaja i sa te strane će ova pomoć njima zaista puno značiti. Kada je u pitanju finansijska sigurnost, neizvesnost utiče na svakoga, pogotovo na mlade ljude i tu država mora dati svoj doprinos da pomogne u skladu sa svojim mogućnostima i onim što može. Dalje, imamo situaciju da se zbog kovida, a to je dobra stvar ove krize, ima i dobrih stvari u krizi, jedan veliki deo mladih ljudi koji je radio u inostranstvu ili studirao u inostranstvu, ili boravio u inostranstvu se vratio svojim porodicama, svojim starim poslovima i treba učiniti sve da se ovi ljudi motivišu da ostanu u svojoj matičnoj državi. Takođe, još jedna podatak je zanimljiv, a to je, da je za vreme ove kovid krize manje mladih ljudi je pokazalo želju, po statistikama, da napusti našu državu. To je nešto što trebamo iskoristiti. Zaista sam ubeđen da umesto floskula da su mladi ljudi sadašnjost ili budućnost potrebno je načiniti konkretne mere, kao što činimo i danas, da ne bismo postali i ostali društvo bez mladih. Njima je potrebna pomoć sad i odmah, da se kriza prebrodi, da se premosti trenutna situacija koja nije posledica njihovog neangažovanja ili nerada i nedovoljne aktivnosti, već su na to uticale objektivne okolnosti. Dva su izuzetno bitna aspekta koja sam video u ovim statistikama i koja mene jako zabrinjavaju, ako posmatramo naše mlade ljude, a oni su motor razvoja svake države. Prvi jeste taj psihološki aspekat, jer teška potraga za odgovarajućim poslom utiče na raspoloženje mladih ljudi. Prema istraživanjima Međunarodne organizacije za rad i Evropskog foruma mladih iz 2020. godine, 50% mladih pokazalo je znake straha i depresije. Kao lekaru, ovaj podatak je za mene poražavajući i zato pozdravljam meru naše države kao što je ova. Naravno da pokazivanje solidarnosti i brige je velika stvar kojom ćemo anulirati i pokušati da praktično ove psihičke probleme koji mogu nastati kod mladih ljudi svedemo na minimum. Druga stvar koja mene zabrinjava jeste da su neka istraživanja pokazala da su mladi u Srbiji daleko konzervativniji trenutno i zatvoreniji od generacije svojih roditelja, čak deka ili baka i da je to kovid epidemija dodatno, da kažem, pospešila. Ovo istraživanje kaže da je vrlo mala količina, kaže se, manje od 20%, mladih ljudi vakcinisana, da oko 44% mladih, znači manje od 50% mladih, misli da je demokratija najbolji oblik vladavine i da izuzetno mali procenat mladih ima pozitivan stav prema EU. To je nešto što mene zabrinjava i na čemu moramo ozbiljno raditi. Mi kao društvo moramo učiniti sve da naše mlade ljude otvorimo prema svetu, da bez bilo kakvih kompleksa mogu ravnopravno sa svojim vršnjacima iz najrazvijenijih zemalja zemljinog šara da uđu u kompeticiju. Dok sam studirao imao sam zaista divne profesore, među kojima je i ovaj Tiodorović koji se često pojavljuje na televiziji, pamtim njegove reči. Mi smo u svakom trenutku bili podsećani da negde u Masačusetsu naš konkurent, naš kolega, uči na živim modelima mnogo više, mnogo aktivnije i da moramo biti spremni na kompeticiju ako mislimo da budemo barem u njihovom rangu, ako ne i bolji. Mi moramo zaista otvoriti naše mlade na pravi način i biti im podrška u svakom pogledu, pogotovo na nivou obrazovanja, a moram reći da Srbija jeste zemlja u kojoj je obrazovanje besplatno i da naši mladi imaju mogućnost, ako pokažu kvalitet, da se obrazuju apsolutno besplatno i naravno dosegnu i budu zaista uspešni u svim profesijama, a to nije mogućnost u mnogim zemljama i to ne daju mnoge zemlje. Mnogi su kritikovali ovaj način pomoći, međutim, moram da kažem, gledajući i okruženje i najrazvijenije zemlje, na primer Francusku, SAD, Hrvatsku i Sloveniju, da su sve ove zemlje pokazale neki vid sličan našem i pokušale na sličan način da pomognu svojim ne samo najmlađim, nego najfragilnijim grupama stanovništva. Taj tzv. koncept „novca iz helikoptera“, pojam koji je prvi put opisao ekonomista Milton Fridman 1969. godine, u stvari pojam koji opisuje transfer novca iz centralne banke direktno na račune građana, je izuzetno dobar podstrek koji ne samo da deluje psihološki na najfragilnije grupe, već podstiče i potrošnju u jednoj državi u vreme pandemije, što je izuzetno aktuelno i bitno. Na kraju, dolazim iz kraja ove države koji ima dobar natalitet i zaista puno mladih ljudi. Želim da i njima ukažem da imaju šansu i da ova država brine za njih i da je ovo samo vid solidarnosti i podrške koju želimo da im pružimo u teškim trenucima. Evropska unija je ovu godinu proglasila godinom mladih. Pandemija Kovid-19 ograničila je mogućnost za mlade ljude, stoga je važno posvetiti 2022. godinu mladima, popraviti situaciju uzrokovanu pandemijskom krizom i stvoriti prilike za veće učešće mladih u razvoju Srbije. Ova vrsta pomoći koja se reguliše ovim Predlogom zakona je upravo pokazatelj dobre volje, ali i sredstvo daljeg razvoja i napretka naše zemlje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima zamenik predsednika poslaničke grupe Jedinstvena Srbija, narodni poslanik Života Starčević. Izvolite.
Poštovana potpredsednice Narodne skupštine Republike Srbije gospođo Jevđić, poštovani ministre Siniša Mali, dame i gospodo narodni poslanici, danas raspravljamo o Predlogu zakona o privremenom registru državljana Republike Srbije od 16 do 29 godina kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije Kovid-19, ili da prevedemo na manje pravni jezik ili jezik razumljiviji narodu, danas raspravljamo o zakonu koji će omogućiti novu isplatu pomoći mladima od 100 evra. Mi smo više puta u ovom sazivu tokom zadnjih godinu i po dana, skoro dve godine, raspravljali o sličnim zakonima kojima smo omogućili da se pruži dodatna pomoć građanima, ali ne samo građanima, već i privrednim subjektima u Republici Srbiji usled posledica pandemije Kovida-19. Početkom ovog meseca smo isplatili prvi put pomoć mladima od 100 evra i ta pomoć je imala jako dobar odjek u javnosti, i ne samo odjek, sve te vrste pomoći koje smo davali građanima i privredi imale su, pored dobrog odjeka, i dobar krajnji rezultat. Naime, pandemija korona virusa je dovela do ekonomske krize svetskih razmera, do pada privredne aktivnosti svih zemalja, do energetske krize, povećan je obim zaduženosti većine svetskih država i smanjen je životni standard većine stanovnika naše planete. Ta kriza se nastavlja i dalje jer pandemija nije okončana i možemo samo da se nadamo da će ta pandemija trajati što kraće, odnosno da će se ubrzo okončati. Gde je Srbija, gde smo mi u svemu tome prethodne dve godine? Pa eto, ovo što sam maločas rekao, borili smo se. Zahvaljujući nekim merama štednje i fiskalne konsolidacije u ranijem periodu mi smo uspeli da sačuvamo našu kasu i da naša srpska kasa izdrži sve pritiske koje sa sobom nosi pandemija korona virusa. Mi smo uspeli pre svega da očuvamo proizvodne kapacitete, da očuvamo radna mesta, da održimo nivo zaduženosti države ispod nivoa Mastrihta, uspeli smo da sačuvamo i privredni rast. Da podsetim samo da je u 2021. godini taj privredni rast bio 7,5%. Uspeli smo da povećamo iznos minimalne zarade na 300 evra, a da nam prosečna zarada u Republici Srbiji iznosi negde oko 600 evra. Uspeli smo da povećamo i penzije po švajcarskoj formuli i da pružimo adekvatnu pomoć privredi i građanima. Uspeli smo da i u vreme energetske krize sačuvamo energetsku stabilnost naše države i da nivo nezaposlenosti u Srbiji bude ispod nivoa nezaposlenosti pre pandemije korona virusa. Uz sve to, ostali smo i lider u direktnim stranim investicijama, jer smo u 2021. godini imali direktne strane investicije u iznosu od čak 3,9 milijardi. Naravno, to smo uspeli, između ostalog, i sprovođenjem tri paketa državne pomoći koji su bili u iznosu skoro nešto manje od devet milijardi, paketa koji je pored privrede obuhvatao sve kategorije stanovništva – i zaposlene, i nezaposlene, i penzionere, i radnike i u zdravstvu i prosveti, i starima i evo mladima danas po drugi put donosimo takav zakon da se obezbedi ta novčana pomoć od 100 evra. To je dobro, i nama iz Jedinstvene Srbije je to posebno značajno jer su za Jedinstvenu Srbiju mladi zaista zakon. To nije neka politička parola i floskula, već mi to pokazujemo svuda gde nam je narod ukazao poverenje i na delu. Da su mladi za Jedinstvenu Srbiju zakon govore i tradicionalna putovanja mladih u Beč, grad Jagodina organizuje za studente koji studiraju na fakultetima u Jagodini i mladim jagodincima koji studiraju na drugim fakultetima širom Srbije, na univerzitetu u Beogradu, Nišu i Kragujevcu. To radimo kako bi naši studenti videli kako se živi i studira u jednom gradu koji je više puta proglašavan za najbolje mesto za život u svetu, ali vodimo ih i da bi videli da tamo posle recimo, 22.00 časova radnim danima nema nikoga na ulicama, osim možda ponekog turiste, jer se tamo radi, samim tim rano leže, i odmara. Da vide da Univerzitet u Beču jeste dobar Univerzitet, ali da mogu da se vrate i da kažu da i naši univerziteti nisu ništa slabiji. Dragan Marković Palma je više puta naglasio da naša želja jeste da naši mladi odu da vide svet, da se vrate i da žive i rade u našoj zemlji. To je politika za koju se zalažemo, koju sprovodimo i koju podržavamo. Briga za mlade je i što svake godine već godinama unazad učenike četvrtog i osmog razreda osnovne škole i učenike završnog razreda srednje škole svake godine vodimo besplatno o trošku grada Jagodine na more. Često kada sretnemo i pitamo te mlade ljude koliko puta su bili na moru oni kažu – pa, tri puta. U četvrtom, osmom i na kraju srednje škole. To je upravo tada kada su išli u organizaciji grada Jagodine. Briga za mlade je i to što imamo najnižu cenu vrtića u Srbiji. Briga za mlade je to što od 2004. godine, vodimo upornu i temeljnu pronatalitetnu politiku zbog čega svake godine se u gradu Jagodina upiše po jedno odeljenje đaka prvaka više. Briga za mlade je i to što smo uveli besplatan gradski prevoz, prvo za učenike i najmlađe i kasnije za penzionere, a evo, već godinama unazad za sve stanovnike, za sve građane grada Jagodine. Briga za mlade je i to što od kako JS zadnjih 17 godina vodi grad Jagodinu, oktobarsku nagradu grada Jagodine dobijaju najbolji učenici osnovnih i srednjih škola u našem gradu. To je po pravilu neki prvi novac koji su oni zaradili u svom znoju i svom trudu. Briga za mlade je i to što grad Jagodina finansira sve sportske klubove, kao u gradu, tako i u selima. Briga za mlade je to što svako selo ima i mali sportski teren, i veliki teren, izgradili smo iz za sve, ali pre svega za mlade. Briga za mlade i to što grad Jagodina finansira sva kulturno-umetnička društva i svako selo ima kulturno-umetničko društvo. Finansiramo i održavamo zbog svih, ali najviše zbog mladih, jer samo na taj način možemo da naša sela održimo, da ih učinimo vitalnim i da im obezbedimo budućnost, jer bez mladih nema ni budućnosti tih sela. Briga za mlade jesu i ovih 100 evra, koje država daje mladima i to po drugi put. U borbi za mlade moraju se uključiti svi. Mora se uključiti i država, moraju se uključiti i lokalne samouprave, mora se uključiti i kulturne, obrazovne, naučne institucije, sportske organizacije, privreda, bukvalno svi. Borba za mlade su i nova radna mesta. Borba za mlade je i kvalitetno obrazovanje. Borba za mlade je i otvaranje naučno-tehnoloških parkova itd. Nema alternative toj borbi za mlade ljude. Moramo, okrenuti taj proces odlaska mladih ljudi iz države. To polako zadnjih par godina uspevamo da radimo i da okrenemo taj trend iseljavanja mladih ljudi iz zemlje. Sve češće i sve više možemo videti primere mladih ljudi koji se vraćaju iz belog sveta u svoju domovinu. Sada imamo obrnut proces da oni lekari, zdravstveni radnici, medicinski radnici koji su odlazili u Nemačku, ili već gde, počinju polako da se vraćaju. Kada tu borbu dobijemo, a učinićemo sve da tu borbu dobijemo, možemo govoriti da je naša politika pobedila i da smo tom našom politikom anulirali sve pogubne posledice i postupke, i nebrigu za mlade, koju su pokazale generacije političara pre nas. Naročito nebrigu onih kojima su toliko usta puna mladih i Evrope, da su sve mlade oterali u tu istu Evropu. Ti isti danas tuže državu zato što daje pomoć od 100 evra mladima. Gde ćete direktniji i gde ćete konkretniji dokaz o tome koliko im je stalo do brige za mlade? Oni na mlade generacije gledaju, prosto, kao na privremene stanovnike Srbije, koji se u Srbiji rode, koji se u Srbiji školuju, eventualno, lepe plakate za njihove političke partije, a onda izlagani, očajni, iznevereni od istih, o kojima pričamo, odlaze iz Srbije. Mi takvu Srbiju želimo i hoćemo da menjamo, i menjamo i to, tom delu opozicije strašno smeta, zato tuže Srbiju. Imali smo primer jednog opozicionara, i imena mu se ne sećam, jer prosto, toliku podršku ima u narodu, da uputi krivičnu prijavu protiv Srbije jer dajemo pomoć od 100 evra mladim građanima Republike Srbije. Neću da trošim više reči na njih. Želim da iskoristim priliku da pozove sve naše građane Srbije da izađu 3. aprila na izbore i da im poželim demokratske i fer izbore, da svim političkim činiocima poželim srećan početak izborne kampanje. Jedinstvena Srbija, kao što sam i prošli put rekao na parlamentarne izbore 3. aprila izaći će u koaliciji sa svojim starim koalicionim partnerom, 14 godina traje ta naša koalicija sa SPS, od 2008. godine smo zajedno. Ta naša koalicija ima prepoznatljiv program, ima prepoznatljive ljude koji predvode Ivica Dačić i Dragan Marković Palma. Mi smo uvek radili u korist građana i države Srbije. Naša koalicija ima konkretne i realne rezultate. Zato za našu koaliciju nije upitna podrška naroda, jer imamo konkretne rezultate, imamo realnu politiku, imamo politiku očuvanja osnovnih državnih i nacionalnih interesa, politiku ekonomskog razvoja zemlje, politiku socijalne pravde, politiku brige i o mladima, i o starima, politiku brige za radnička prava, ali i politiku poboljšanja statusa poljoprivrednih proizvođača, ali i realnu zelenu politiku, a ne ekološku demagogiju, koju možemo čuti ovih dana na ulicama. Pozivam sve građane Srbije da na sledećim izborima podrže koaliciju SPS-JS, na parlamentarnim i lokalnim izborima. Na predsedničkim izborima naša koalicija podržava aktuelnog predsednika i mi ih pozivamo da glasaju za njega. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe Savez vojvođanskih Mađara narodna poslanica Emeše Uri. Izvolite.
Hvala. Poštovana potpredsednice, poštovani ministre, poštovane kolege poslanici, poštovani građani Republike Srbije, pošto sam ja danas prva poslanica želela bih da se u ime svih poslanica zahvalim ministru na lepom poklonu, na cveću što nam je udelio. Lepe reči i pohvale u vezi ovog Predloga zakona neće biti zbog toga. Mi iz Saveza vojvođanskih Mađara smatramo da je ovaj Predlog, odnosno dopuna Zakona o Privremenom registru dobar, da ima neki kontinuitet, da sledi strateške ciljeve koje je ova Vlada i vaše Ministarstvo postavilo. Zato ćemo i podržati u danu za glasanje ovaj Predlog zakona. Što se tiče Kovida, puno smo pričali, cele dve godine o problemima koji su nastali zbog pandemije, zbog ekonomske krize svetskih razmera koja je pogodila i okolne zemlje i našu državu. Za pohvalu je sve ono što Vlada pokušava i uspešno radi u cilju smanjivanja negativnih posledica ove pandemije. Ustavni osnov za ovaj zakon nalazimo u samom Ustavu, tako da nema tu dileme da li se može ovakav zakon izglasati, a razlozi su, kao što sam malopre rekla, i sveukupna svetska situacija zbog pandemije, zbog ekonomske krize i zato što su i druge svetske države i naša država, naša vlada takođe primetila da izvesne kategorije građana, stanovnika imaju određene potrebe više da im se pruži pomoć od strane države. To su naši stariji sugrađani i mladi. Radno sposobno stanovništvo će dobiti praktično najveću pomoć ako im se osigura veći broj radnih mesta, jer ako damo posao nekom čoveku zapravo smo dali najveću moguću materijalnu pomoć i njemu i njegovoj porodici. Razdoblje od 16. do 29. godine je vrlo vulerabilna grupacija. Današnja omladina u tom uzrastu još nije praktično spremna, odnosno samo jedan manji deo, jedan manji procenat njih je spremno da krene u samostalni život, da može sam da osnuje porodicu, da kupi nekretninu i da pokrene svoj ekonomski poduhvat. Zbog toga je ova pomoć izuzetno dobra, da ih praktično drži i da omogući, ako su pametni, ako štede taj novac mogu da ulože i u sebe, u svoje studije u svoju neku budućnost. Ono što je vrlo bitno da su primaoci i omladinci koji primaju inače socijalnu pomoć, to pokazuje da nema ni pozitivne, ni negativne diskvalifikacije, nego jednostavno je ravnomerno svima na neki način dozvoljeno da dođu do tih sredstava, čak i oni koji su na izvršenju nekih krivičnih sankcija. Razlozi, još jednom da ponovimo, su svetskih razmera - ekonomska kriza i aktivnost privrede koja je značajno ugrožena ne samo kod nas, nego i u svetu i svaki novac koji može da pokrene tu privredu je vrlo bitan za održavanje privrednog rasta ili čak za njegovo povećanje. Jako se puno ovih dana priča o tome koji je interes države kada deli takvu vrstu pomoći mladim ljudima. Interes države da pomogne mladima su mnogobrojni. To može da bude nacionalni interes. Znači, ako pomažemo mladim ljudima oni su motivisani. Oni će imati praktično veći identitet, nacionalni identitet i osećaj pripadnosti svojoj državi. Koji je društveni interes? Motivisani i materijalno osigurani mladi ljudi kojima je omogućeno školovanje, usavršavanje, profesionalno usavršavanje da postanu vredniji članovi društva je praktično motor svakog društvenog napretka i to je društveni interes kod ovakvih ulaganja. Ekonomski interes, jer svaki mladi čovek može, jeste da je to mali novac, ali opet mladi su poznati po tome da su jako kreativni i mogu svoju tu kreativnost, inteligenciju, snagu da ugrade u svoj rad i da na taj način jačaju ekonomiju cele države. Sve ovo može da ih podstakne, da ih motiviše da osnuju svoje porodice, da se vrate u svoju državu, ima i za to mnogo primera, i da započnu svoje karijere. Opet se postavlja pitanje da li je za to dovoljno 100 evra, odnosno vrednost u dinarima? Sigurno nije, međutim nemojte zaboraviti da je Vlada Republike Srbije u ovom sazivu, mandatu, prvo osnovalo posebno Ministarstvo za brigu o porodici i demografiji. Doneo je nove zakone koji predstavljaju podsticaj za mlade da osnuju porodicu, da imaju dece. Ono što je posebno za pohvalu je da su svi ti zakoni, odnosno niz zakona pokazuje da postoji strategija, a bez strategije nema napretka. Znači, postoji strateško planiranje za poboljšanje uslova života za građane Srbije. Prvi koraci su sigurno mali, ali bitan je pravac i da se držimo tog pravca. Znači, postoji zakon. Izglasan je Zakon o novčanoj pomoći porodicama sa decom, zatim razni programi zapošljavanja, konkretno iz resora mog ministarstva, Ministarstva zdravlja, zapošljavanje mladih lekara i medicinskih sestara. Zakon o dualnom obrazovanju, koji je vrlo bitan da segment mladih koji ne žele da studiraju, koji ne žele da budu akademski građani, ali isto tako vrlo vredni naši sugrađani, da izuče da postanu kvalitetni majstori, zidari, keramičari, vodoinstalateri, električari, mehaničari, stolari, kuvari, kelneri, negovatelji, sve ono što smo godinama zapostavljali kao neki niži rang ili manje bitni delovi našeg društva. Zatim, izglasali smo Zakon o socijalnim kartama za veću pravičnost u raspodeli socijalne pomoći i da se smanji socijalna isključenost. Isto tako, ne treba da zaboravimo da za motivaciju, za ostanak mladih nije samo novac bitan. Jeste bitan, bitan je i posao. Čak nekad ni vlasništvo nad nekretninom nije dovoljno. Ispitivanja o menadžmentu, ljudskim resursima je pokazao da nakon ispunjavanja osnovnih životnih, fizičko-bioloških potreba, kao što je hrana, kuća, sigurnost koju većinom ipak možemo osigurati novcem, potrebno je da mladi i sami dožive da su bitni članovi društva, da je njihov rad, doprinos cenjen, da imaju mogućnost da dokažu svoja znanja, sposobnosti, ambicije. To je ono što viđamo kod mladih sportista, to je ono što ih gura novim ciljevima. Evo, pogledajte našeg Đokovića. U početku nije samo novac njemu bio bitan, nego to što je bio cenjen, što je postigao rezultate. Isto je to kod dobrih đaka. Njih praktično to motiviše da budu uspešni, da budu najbolji. To je ono što treba da pružimo našim mladima pored novca, pored posla, pored sigurnosti, pored kuće. Pored toga, opet pozdravljam Ministarstvo zdravlja jer je usvojio i program zapošljavanja najuspešnijih mladih lekara i medicinskih sestara i na ovaj način, uz vrlo dobro osmišljenu strategiju da se prvo krene u praktično sanaciju kliničkih centara, izgradnju i dogradnju bolnica, sada su počeli i domove zdravlja malo da obnavljaju, to je vrlo bitno. Znači, najveći nedostatak baš stručnog kadra se pokazao u kliničkim centrima i na ovaj način će se za izvesne godine taj manjak nadoknaditi. Međutim, ja bih dodala da treba misliti i na primar i ovom prilikom, znači na primarnu zdravstvenu zaštitu, jer, nažalost, sada trenutno imamo tu vučnu snagu ovih konkursa i odlaze mladi lekari iz seoskih ambulanti, iz malih domova zdravlja, čak iz gradova, iz gradskih ambulanti i idu u bolnice, idu u kliničke centre, jer mladi ljudi više vole da rade timski, da su u velikim bolnicama. Nemojte zaboraviti da godinama gledamo vrlo popularne serije gde su uglavnom pokazani interesantni životni detalji baš tih kliničkih centara, gde su urgentni doktori vrlo lepi, ambiciozni, uspešni, tako da je to i privlačna snaga za mlade doktore da ne budu u malim ambulantama u domovima zdravlja, nego u kliničkim centrima. Međutim, nemojte zaboraviti da blizu polovina našeg stanovništva živi u ruralnim područjima. Nažalost, među njima postoji i jedan loš demografski pomak da su tamo ostali stari. Znači, to su staračka i samačka domaćinstva. Zatim, da je po selima veći broj muškaraca, da je malo dece, da je praktično od državnih institucija preostalo samo ambulanta doma zdravlja, eventualno osnovna škola. Čak nema više ni biblioteke, ni pošte. Treba da čuvamo onda makar to što imamo. Znači, ambulante koliko, toliko da još ostavimo, odnosno da očuvamo i da osnovna škola i dalje bude prisutna. Što se tiče razvijenog sveta, primarna zdravstvena zaštita, odnosno porodična medicina je jedna od najprofitabilnijih grana. Na zapadu možete tek za velike novce da otkupite prakse porodičnih lekara, pošto se tamo, zapravo, leče ljudi. Znači, oni ne idu u bolnice, u klinike, u poliklinike da bi se dijagnostifikovala njihova bolest, nego to rade baš ti porodični lekari. Trebalo bi razmisliti da naše lekare koji rade na primaru, edukujemo, da se na to stavi naglasak, jer dobra dijagnostika je, zapravo, vredna jedino ako je pravovremena. Ako zakasni, onda je svejedno da li ste je postavili ili niste, već ste izgubili život ili barem kvalitet života. Da uzmemo još jedan primer iz Japana. Oni su uvideli nakon Drugog svetskog rata da jedino mogu podići i ojačati svoju zemlju ekonomski ako ulažu u ljude koji edukuju mlade, znači, u nastavnike. U prosveti rade najbolji kod njih, znači, ne najlošiji đaci, nego najbolji. Oni su najbolje plaćeni. Bolje su plaćeni od lekara, od inženjera, jer oni su ti koji odgajaju, vaspitaju, rade sa mladom populacijom, sa mladima i stvaraju od njih ambiciozne i kreativne ljude. I oni su sami ambiciozni i kreativni. Tako je Japan postao svetska sila. Tu bi ipak trebalo dodati da oni imaju izuzetnu radnu disciplinu, ali samo radna disciplina nije dovoljna. Potrebna je strategija i osmisliti prave ciljeve. Motivacija i stimulacija nastavnika, angažovanje kreativnih, mladih ljudi u raznim školskim aktivnostima, da li su to dodatne nastavne aktivnosti, da li je to fizička nastava, da li je to produžen boravak gde bi se odradio, praktično, sav domaći zadatak i oslobodila se tog tereta porodica, u tom pravcu bi trebalo Ministarstvo prosvete još da razvija. Dodeljivanje novčane pomoći mladima je uvek ulaganje u njihovu i u našu budućnost. Država je ta koja svojim strateškim planovima može i treba da unapredi i da jasno pokaže gde koji mladi čovek može da vidi sebe u budućnosti i na osnovu svojih ambicija, želja i zahteva svoje okoline, može da postigne svoje ciljeve. Zbog svega gore navedenog, poslanička grupa SVM će podržati ovaj zakon. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem. Reč ima predsednik poslaničke grupe SPS narodni poslanik Đorđe Milićević.
Zahvaljujem, uvažena potpredsednice Narodne skupštine gospođo Jevđić. Poštovani ministre Mali, dame i gospodo narodni poslanici, pa kao što ste rekli u uvodnom izlaganju, uvaženi ministre, u protekle dve jako teške godine, godine kada se Srbija suočavala i dalje se suočava, nažalost, sa najvećim zdravstvenim izazovom, čiji se kraj još uvek ne nazire, Srbija je izdvojila 8,7 milijardi evra ili nešto preko 18% BDP-a, kao podršku usled izazivanja negativnih posledica pandemije, podršku koja je bila usmerena, pre svega, ka građanima i, pre svega, ka privredi. S druge strane Srbija, je jedina država u svetu, u to sam potpuno ubeđen, vi me ispravite ako grešim, jedina država u svetu i u Evropi koja je ovoliki teret krize, sagledavajući iznos sredstava koji je izdvojen, sagledavajući pakete pomoći koje su usmerene ka građanima i ka privredi, dakle, jedina država u svetu koja je ovoliki teret krize prihvatila na sebe. Ali, imali smo vrlo jasno i precizno definisane ciljeve. Prvi cilj da se ne ugrozi makroekonomska stabilnost, drugi cilj da se sačuva svako radno mesto, da se sačuva nivo zaposlenosti u Srbiji, treći cilj, naravno, životni standard građana i četvrti cilj, privreda. Pomagalo se najpre malim i srednjim preduzećima, a zatim je pomoć dolazila i do velikih preduzeća. Uspeli smo u periodu koji je iza nas, upravo zahvaljujući ovim merama, da zadržimo privredu na stabilnim nogama, što je od izuzetne važnosti i značaja i u najtežoj godini, imali smo najvišu stopu privrednog rasta od 1%, što je izuzetno važno. Tri ključna pitanja su uglavnom provejavala u ove protekle dve godine, a i danas su ta tri ključna pitanja nešto što vas uvek pitaju, naročito u periodu pandemije, čiji se kraj još uvek ne nazire i usled izazivanja negativnih posledica. Prvo pitanje je da li je bilo otpuštanja? Drugo pitanje je da li je bilo zatvaranja fabrika? Treće pitanje je uvek da li su strani investitori odustali od ulaganja? Na sreću, ne na sreću, već pre svega zato što se ova Vlada ponašala odgovorno i ozbiljno, odgovor na sva tri pitanja je ne. Ne da nije došlo do smanjenja nivoa nezaposlenosti, već smo sa rekordnih 25,9% nezaposlenosti došli do istorijskih 9% 2020. godine. Kada je reč o otvaranju fabrika, koliko je meni poznato, otvoreno je preko 150 fabrika. Dakle, nismo zatvarali, već su otvarane fabrike. Kada je reč o stranim direktnim investicijama u godini kada je bilo najteže, strane direktne investicije su iznosile tri milijarde evra, čini mi se. Nije slučajno što "Fajnenšl Tajms" već nekoliko godina unazad Srbiju rangira i svrstava u red država koje su najprivlačnije i najatraktivnije investicione destinacije. Dakle, sistem je funkcionisao onda kada je bilo najteže i ne samo da je sistem funkcionisao, nego ono što je izuzetno važno, sistem je uspeo da ostvari značajne rezultate. Vi možete u politici uvek da pokušate nešto da izmanipulišete, kao što se danas manipuliše sa ovih 100 evra, o tome ću nešto kasnije. Vi možete da pokušate da manipulišete, ali kada govorite o ekonomiji, kada govorite o brojkama, o ciframa, nema tu manipulacije. Brojke su egzaktne. Tu ne možete da slažete. Ne možete da kažete da minimalna cena rada, recimo, u 2012. godini je bila 102 dinara, od aprila 115 dinara, a da je, recimo, od 1. januara 2021. godine uvećana za 6,6%, što je 32.126 dinara, a u 2022. godini iznosi 35.012 dinara, što je povećanje čak za 9,4%. Ne možete da kažete da prosečna plata neto u dinarima 2020. godine iznosila je 60.073 dinara. Podsetiću, vraćam na 2012. godinu, tada je iznosila 41.377 dinara, da smo upravo u periodu teške situacije, u periodu pandemije uspeli da povećamo plate zdravstvenih radnika, i to od 1. januara 2021. godine za 5%, dok su plate ostalih zaposlenih u javnom sektoru rasle najpre za 1,5%, pa 3,5% i to od aprila 2021. godine. A od januara 2022. godine plate zaposlenima u zdravstvenim ustanovama, Ministarstvu odbrane, zaposlenima u ustanovama socijalne zaštite, zdravstvenim radnicima u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija i zdravstvenim radnicima u Zavodu za sport i medicinu sporta Republike Srbije plate su uvećane čak za 8%, dok su plate ostalih budžetskih korisnika uvećane za 7%. To su činjenice. To ne možete da sakrijete. I to su rezultati koji su ostvareni upravo zato što se vodila jedna odgovorna i ozbiljna ekonomska politika. Krajem januara ili početkom februara 120.000 zdravstvenih radnika dobilo je po 10.000 dinara. Najpre smo imali mlade koji su dobili prvih 100 evra od 16 do 19 godine i za one koji su tada kritikovali, najbolji odgovor na to pitanje je broj mladih koji se tada prijavio, a to je 1,19 miliona mladih ljudi se prijavilo za tih 100 evra. Zatim, kao rezultat želim da istaknem i prosečnu penziju u dinarima. Ona je, recimo, 2012. godine iznosila 23.024 dinara, dok 2021. godine, od 1. januara po švajcarskom modelu, dolazi do povećanja penzija od 5,9%, ukupno povećanje penzija u periodu od 2012. do 2021. godine je, recimo, 30,9%. Od 1. januara 2022. godine penzije su uvećane za još 5,5%. Pored toga, svi penzioneri su u februaru mesecu dobili jednokratnu pomoć od 20.000 dinara, o čemu ste vi govorili u uvodnom izlaganju. I ja sam potpuno ubeđen da ćemo mi uspeti da dostignemo onaj konačan cilj i krajnji cilj, a to je „Srbija 2025“, kada će prosečna neto zarada u Srbiji biti 900 evra, a kada će prosečna penzija u Srbiji biti 430 evra, jer je trasiran dobar put. Što se tiče nezaposlenosti, već sam rekao, istorijski maksimum 2012. godine 25,9%, da bi došli do istorijskog minimuma na 9%. Bruto društveni proizvod sam takođe pomenuo, javni dug je iznosio na kraju oktobra ove godine 29,61 milijardu evra ili 56,5% BDP, što je manje od nivoa Mastrihta od 60%. Dakle, imamo kontrolisani javni dug. Strane direktne investicije, već sam rekao, tri milijarde evra u godini kada je najteže. U Srbiji se trenutno gradi oko 1.300 kilometara autoputeva i brzih saobraćajnica, a samo u prethodnih pet godina, tačnije u periodu od 2016. do 2020. godine urađeno je 5.000 kilometara puteva što lokalnih, državnih, regionalnih. Ono što je takođe važno kada govorimo o infrastrukturi, dakle danas se u Srbiji radi 12 autoputeva i to jeste krvotok Srbije, 12 autoputeva u koje je uloženo 3,8 milijardi evra. Dakle, Srbija je danas jaka i ekonomski stabilna, ali moram da se vratim na period koji je daleko iza nas, 2014. godinu. Dakle, Srbija danas jeste jaka i ekonomski stabilna upravo zahvaljujući reformskom kursu Vlade Republike Srbije koji je započet 2014. godine, a to je tada bio hrabar, ali politički nepopularan potez. To je onaj period ako se sećate kada su nam vikali da otimamo penzije, da otimamo plate, kada su isto podnošene krivične prijave. Nama socijalistima su tada govorili da smo izgubili identitet, a mi smo samo vrlo jasno rekli - mi jesmo socijalisti, ali ne možemo da budemo socijalisti utopisti. Dakle, između dva puta, kada govorimo sa finansijskog aspekta, dakle, puta koji je neminovnost, nešto što morate da učinite da bi došlo do ekonomskog oporavka i puta koji je spisak lepih želja i ukoliko bi se taj spisak lepih želja u praksi i ostvario, došli bi do finansijskog bankrota i finansijskog kraha, mi biramo ono što jeste interes građana Srbije. Dakle, to su bile ekonomske mere za budućnost Srbije, ekonomske mere za spas srpske ekonomije. Žao mi je što tada to nisu shvatili. Inače, SPS je više puta pomenula da mi kao poslanički klub svakako podržavamo ekonomsko-socijalnu odgovornu politiku koju vodi Vlada Republike Srbije, jer to je politika koja u svom središtu ima čoveka, ima građanina Srbije. Sa druge strane, dakle danas govorimo o tome da se pored toga što se vodilo računa o najstarijoj populaciji, jer tačno je, oni jesu prošli kroz jedan težak period ove dve godine i u februaru mesecu evo izdvojena je jednokratna pomoć od 20.000. Nadam se da uz ovakvu ekonomsku politiku moći ćemo i u periodu koji je pred nama da gledamo sa optimizmom, ali danas govorimo o tome da po drugi put se pažnja posvećuje jednoj mlađoj generaciji, period od 16 do 29 godina. To je tih drugih 100 evra koji se izdvajaju za predstavnike mlađe generacije i mnogo je dobro, ministre, da mladi shvate da neko brine o njima, pa makar to bilo i tih 100 evra. Oni jesu izgubili te dve godine, ali je važno, psihološka svest, važno je da ulijemo optimizam tim mladim ljudima da država na ovaj način brine o njima. Ovo nije populistička mera, ovo nije politička proklamacija, ovo je nešto što je opšti interes. Da se razumemo, da je ovde danas Fiskalni savet, on bi sigurno rekao kao i za onih 100 evra kada smo doneli odluku da podelimo svim građanima Srbije, rekao da ta mera ne valja, da imamo, da moramo da imamo selektivan pristup, da li je tako? Pretpostavljam da bi tako nešto rekli, a nisu mogli svoje zaposlene da ubede da ne uzmu tih 100 evra, dakle one koji su sastavili taj izveštaj. Ja sam zamolio gospodina Petrovića da mi kaže kako se osećaju njegovi zaposleni kada dobiju tih 100 evra u periodu kada su sastavljali izveštaj, dobili su tih 100 evra, pošto sam imao spisak da su dobili i da su uzeli, nisu se ustručavali, prijavili su se? Dakle, samo je bilo potrebno i neophodno da mi kaže kako su se osećali. Znate, sve je lepo gledati iz udobne fotelje u kojoj imate sigurnu platu i ja ne želim ni jednog trenutka da vršim pritisak na nezavisna i regulatorna tela, ne. Mi smo tu da pomognemo rad nezavisnih i regulatornih tela, da ih ojačamo, da ih osnažimo, ali isto tako smo tu da ukoliko postoje različita mišljenja povedemo debatu sa njima. Možda su oni u pravu, ali mora se znati nivo odgovornosti. Jednu odgovornost ima izvršna vlast, jednu odgovornost ima Fiskalni savet i zna se koja je mera te odgovornosti i drugu odgovornost imamo mi kao poslanici, mi koji smo glas naroda i mi koji predstavljamo građane Srbije. Znate, više puta sam gospodinu Petroviću rekao da ta usko stručna politika nije čarobni štapić i to što, te analize koje vreme pojede i demantuje ne rešavaju aktuelne probleme, voleo bih da siđu među narod i da sa građanima porazgovaraju o tome kako se građani osećaju i koliko im je pomogla ili im nije pomogla ta mera od 100 evra. Naveo sam to jer sam potpuno ubeđen da bi kritikovali i ovu meru, ali pošto nema njih, oni su izostali, pojavila se neka kvazi-opozicija koja kritikuje i kažu da je ovo kupovina glasova. Zašto na taj način potcenjuju i ponižavaju mlade ljude? To je potcenjivanje i ponižavanje mladih ljudi. Zar oni misle, mi da smo hteli, ministre, mi smo mogli ovih 100 evra isplatiti pre izbora, da li je tako, ali ovo se isplaćuje u junu nakon parlamentarnih, predsedničkih i gradskih izbora. Danas samo donosimo odluku da želimo da pomognemo mladim ljudima. Zar neko misli da na taj način može da kupi izbore? Čekajte, ako neko ima takvo razmišljanje i još dolazi iz redova opozicije koju predstavlja tamo neki lider, neću da se bavim njim, koji ima mnogo novca, on je već pobedio na ovim izborima, da li je tako? On ima toliko novca taman da je pobedio i ne znam čemu onda briga? Zašto onda pozivi na proteste, zašto onda priča da su izbori pokradeni kada on, čovek, ima novac, on će da kupi to, da li je tako? Mi nemamo toliko novca, ali on svakako ima. Ako ima za jedan dobar, onako osrednji fudbalski klub, sigurno ima i za to, daleko više. On će da kupi izbore, nema brige za njih. Ne znam zašto tolika briga i potcenjivanje i ponižavanje mladih ljudi? Znate, pitanje izbora za SPS i naše koalicione partnere iz JS je uvek bilo pitanje odgovornosti i uvek je bilo pitanje ozbiljnosti. Da li u ove dve reči prepoznajete bilo kojeg od ovih lidera opozicije? Gde je odgovornost? To što ćete da se sakrijete iza nečijeg lika i dela? Čekajte, ako ste lider nekakve opozicije građani od vas očekuju - izađite na izbore imenom i prezimenom, ponudite alternativu, ponudite program. Čemu skrivanje iza drugih imena, čemu izmišljanje drugih imena? Znate, čuo sam jednu vrlo interesantnu digresiju na sve to kako se došlo do predsedničkog kandidata jedne od opozicionih političkih partija. Kaže - to je nasilje, to vam deluje kao nasilje u porodici, s tim što to nasilje još uvek nije i ne sme da prijavi. Da li vi u drugoj reči ozbiljnost sagledavate bilo koga od opozicije? Dakle, maltretirali su nas ovde nekoliko meseci. Tražili su nam sve moguće. Sve su dobili, sve smo prihvatili, da bi oni pre nekoliko dana objavili javni konkurs, pa oni nemaju ni čuvare kutija. Oni objavljuju javni konkurs da bi popunili mesta da imaju nekoga na biračkom mestu da čuva kutiju, pa zar su to ozbiljne političke partije? Znate šta, ja sam sve čuo, ali da opozicija, kao alternativa, izlazi sa programom - rušićemo ovo, zabranićemo ovo, usvojićemo rezoluciju o revanšizmu, tu će biti i lustracije i svega, pomerićemo spomenik. Evo sad - odnos prema mladima. Da vas podsetim odnos prema Kosovu i Metohiji, odnosno severnom delu Kosova i Metohije kada su rekli da je Srpska lista kriminalizovana, a za tu listu glasa 99,9% građana naših građana koji žive na prostoru severa Kosova i Metohije. Pa, vi kriminalizujete ceo sever Kosova i Metohije i šaljete takvu poruku u svet. Identična situacija kao sa Republikom Srpskom. I onaj film koji se nedavno javio, ali to je njihov odnos prema građanima Republike Srpske. Mi sa našim narodom iz Republike Srpske zajedno obeležavamo i uvek ćemo obeležavati sve važne datume. Ali mene ne čudi njihov odnos prema građanima iz Republike Srpske ako imate na umu činjenicu da je nosilac liste jedne od opozicionih političkih stranaka, nazovite ih, ili koalicija neko ko je potpisao rezoluciju u kojoj se kaže da je Srbija genocidna država, a Srbi genocidan narod. Dakle, apsolutno me ništa ne čudi. Zamislite čuda ako vam kažem da ih ima i u Crnog Gori i videćete kada se sve ovo rasvetli i kad maske padnu do kraja videćete koliki je uticaj, ministre, „Vijesti“ na onu destabilizaciju koja se danas dešava u Crnoj Gori, a vi jako dobro znate ko je vlasnik „Vijesti“, ko je od Soroša kupio „Vijesti“, neko ko je uticao da se dođe do određenih kadrovskih rešenja i to izuzetno važnih kadrovskih rešenja. Dakle, to su oni, što gore po Srbiju to bolje po nas. Hajde da destabilizujemo region biće bolje nama. Pokušaćemo sa našim prijateljima sa zapada ili međunarodne zajednice, već ćemo nekoga naći. Ako smo propali u Briselu, pa otići ćemo šta nas košta, novac nas ništa ne košta, otići ćemo do Vašingtona da lobiramo američke kongresmene. Šta nas košta na jedan dan? To je ovdašnja opozicija, ali da se vratim naravno na temu. Dakle, svakako u danu za glasanje Poslanička grupa SPS će podržati ovaj zakonski predlog. Već sam naveo razloge zašto. Molim vas, ministre, verujem da ćete i u narednom mandatu, ako ne neku višu funkciju, obavljati sigurno funkciju ministra finansija, da se držite one valute, ono o čemu ste govorili sve vreme tokom ovog saziva da svaki uloženi dinar, bez obzira šta kaže Pavle Petrović ili bilo ko, držite se onog trasiranog puta koji smo definisali ovde u Skupštini, pandemiju ćemo da završimo, proći će do juna, ali svaki uloženi dinar u povećanje plata, penzija, u životni standard građana i u infrastrukturu, ono što se uradili kada je reč o budžetu za 2022. godinu jer nema ekonomskog bez infrastrukturnog razvoja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima ovlašćeni predstavnik Poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu, narodna poslanica dr Aleksandra Tomić. Izvolite.
Uvažena predsedavajuća, poštovani ministre, kolege poslanici, mnogo toga smo čuli kada su u pitanju ekonomski rezultati Srbije i za prošlu godinu i za pretprošlu, koje su dve važne pandemijske godine, ne samo za Srbiju nego i za region i ceo svet. Ono što se pokazalo je da je naša ekonomija napredovala i u te dve godine i sa svojim rezultatima, kada su i druge padale mi smo najmanje padali. Zato smo prošlu godinu imali i najveće stope rasta. Očito ti rezultati i ono što smo imali prilike da čujemo do sada su u stvari pokazatelj da Srbija ide dobrim putem i da te svoje dobre rezultate treba da deli sa svojim građanima. I ako govorimo o podršci privredi od strane države i ako govorimo o podršci zdravstvu, mi smo zaboravili negde ovaj deo, a želim i građane Srbije da podsetim da mi nismo samo poslednje dve godine radili na određenim ciljnim grupama da podržimo, već od 2016. godine kada je pitanje mladih ova Vlada Srbije i predsednik Vučić su zaista na krajnje odgovoran način prišli ovom problemu. Problem od 2012. godine kada je Srbija bila na rubu ekonomske propasti je imala stopu nezaposlenosti 26%. Tada je nezaposlenost mladih do 30 godine, ne pričamo do 40, bila skoro 52%. Danas govorimo o nezaposlenosti u iznosu od 9,5% i govorimo o nezaposlenosti današnjih mladih do 30 godina od 20%. Napor koji je Republika Srbija na određeni način smogla snage ne samo da se ekonomski transformiše, već i da pojača kompletno sve sektore u kojima će mladi imati veliku podršku je permanentni rad, kontinuiran od 2016. godine do 2022. godine i želim da kažem da u stvari je ovo samo jedan od rezultata sa kojima Srbija sada ide da izvrši jednu podršku mladima od 16 do 29 godina, odnosno toj ciljnoj grupi kojoj do sada niko nije pokazao takav vid podrške kao što je ova Vlada Srbije i predsednik Aleksandar Vučić. Kada danas pričamo o tome da je država preuzela obaveze, preuzela je obaveze da sve negativne efekte koje su u protekle dve godine imali mladi, koji su očito ta poslednja ciljna grupa kojoj je data podrška od strane države, je došao red i na njih i da država jednostavno misli na njih. Poboljšanjem društvenog položaja mladih u poslednjih šest godina, kojim se bavimo, a i širenjem jednog ekonomskog optimizma je stvaranje ambijenta u Republici Srbiji u kojoj želimo da pošaljemo snažnu poruku, a to je – ostajte mladi ovde, ovde gradite svoje karijere, ovde stvarajte svoje porodice, ovde stvarajte budućnost Srbije. Vi ste ti koji preuzimate odgovornost za život i rad ovde u Srbiji i to je od velikog značaja kao jedna poruka, ne kao neka od ovih opozicionih stranaka koja to predstavlja kao jedan vid manipulacije željom da se kupe nečiji glasovi. To što su oni radili sa penzionerima i 2008. godine i pokušali da rade 2011. godine. Podizali su kredite za potrošnju, za podizanje penzija da bi penzioneri glasali za njih na izborima i da bi jednostavno pokazali koliko je važno da imaju to svoje glasačko telo kao jednu glasačku mašinu. Za nas ni penzioneri, ni mladi, ni poljoprivrednici, ni preduzetnici, sve ciljne grupe nemaju tu prednost u smislu toga da sa njima razgovaramo na način na koji su razgovarali oni koji su vladali ovom Srbijom do 2012. godine. Mi želimo ravnomerni razvoj Srbije u svim segmentima društva. To smo pokazali. Prva godina nakon koje je pokazala da ima dobre rezultate, kada smo izašli iz fiskalne konsolidacije, kada smo prošli 2014, 2015, 2016. godinu, kada je došao taj period rasta i razvoj i kada smo dobili rezultate, samim tim smo krenuli u podizanje standarda naših građana i povećanjem plata i penzija, ali i velikim investicionim ciklusima kada je u pitanju ulaganje ne samo u infrastrukturu. Ja ću vam navesti šta je država uradila kada su u pitanju mladi. Jedno godište koje smo mi posmatrali ne do tridesetih godina ljudi koji su završili škole, fakultete, započeo posao, privatan biznis, svoje karijere u državnom sektoru, nego smo to proširili i na 40 godina mlade ljude i dali određene podrške. Kada su u pitanju investicije u pitanje mladih onda smo krenuli od toga da realne investicije i da svetska ekonomija traži prelazak sa realnog investiranja na tzv. investiranje u rast i razvoj koji je zasnovan na znanju, na inovacijama i na digitalizaciji. Hteli mi to da priznamo ili ne od 2016. godine do danas Srbija je potpuno ušla u taj proces digitalizacije i nalazi se među deset najrazvijenijih država sveta, kada je u pitanju ovaj proces. Upravo zbog toga danas mi možemo da kažemo da smo uveli digitalnu registraciju poslovanja. To je negde mlade poguralo da krenu u otvaranje malih i srednjih preduzeća i svojih agencija, u tzv. start apove. Država je puno uložila kada su u pitanju start apovi i kroz finansijski sektor, time što je oslobodila plaćanja poreza mladih koji otvaraju firme do 40 godina u 2019, 2020, 2021. godini i oni koji su tu išli od 2020, 2021. i 2022. godine i onaj deo koji se odnosi na poljoprivredne proizvođače koji imaju manje plate u neto iznosu od 37.000 dinara, ali i one koji imaju manje plate u IT sektoru od 150.000 dinara. Oni su postali sastavni deo određenih distributivnih lanaca svako u svojoj oblasti. Šta to znači? Da su velike kompanije prepoznale te male kompanije, pogotovo koje vode mladi jer su oni po stepenu obrazovanja uvek bili na višem nivou nego što su to ljudi koji su na zalasku svojih karijera i stariji od 50 godina i zato što prate nove trendove kada su u pitanju IT tehnologije, uopšte inovacije u društvu. Potpuno je logično da pustite da taj jedan industrijski zamajac vode mladi ljudi i da ih uzmete u svoje okrilje kada su u pitanju velike kompanije. Kao rezultat toga Fond za razvoj, kao i RAS, kao i Fond za inovacije su otvorili svoje kreditne linije za mlade koji imaju dobre ideje i mogu da se kandiduju sa svojim projektima, da podrže ovakve projekte. Verujte mi, danas kada pričamo uopšte i o dualnom obrazovanju govorimo isključivo o tome da to nije vezano samo za srednji stručni kadar, kada su u pitanju mladi, već i za visoko obrazovan kadar da se mladi opredeljuju za taj vid dualnog obrazovanja. To je da imaju određenu platu dok studiraju, a kasnije preuzimaju odgovornost za svoja radna mesta na osnovu znanja koja su stekli. Kada govorimo o tome da je IT sektor, izvoz IT sektora povećan, onda rezultati govore je da 2021. godina završena sa 1,5 milijardi evra izvoza, a što nadmašilo procenat izvoza kada su u pitanju poljoprivredni proizvodi i što je 28% prema istraživanjima NBS veći izvoz nego što je bio u 2020. godini. Srbija je potpuno ušla u ovaj postupak ekonomskog razvoja i mislim da je priznanje za to i 7. februara je gospođa Ana Brnabić bila na Svetskom ekonomskom forumu u Švajcarskoj, potpisala jedan sporazum na osnovu koga je otvoren centar za četvrtu industrijsku revoluciju u Beogradu, jedan od 16 centara koji će povezivati svet u veštačkoj inteligenciji, novim tehnologijama, nano tehnologijama, razvoju potpuno jedne nove industrije koja podrazumeva spoj čoveka i mašina i koja postaje naša realnost. Mi danas pričamo o električnim automobilima, a četvrta industrijska revolucija za nekoliko godina, 2030. do 2040. godine podrazumeva i primenu automobila bez vozača. Prema tome, ovo ne govorimo zato što je to neka apstraktna ideja u budućnosti, nego zato što o tome priča i engleska kraljica, da Engleska treba da ulaže u ovakve strateške projekte da bi napredovala ekonomski, s obzirom da je izašla iz EU. Ako posmatrate na ovaj način sa strateške pozicije Srbije koja je zemlja na jednom brdovitom Balkanu, koja je sa svojim ekonomskim parametrima daleko iznad svih zemalja zapadnog Balkana, koja rame uz rame stoji sa razvijenim zemljama EU, koja ima dobre diplomatske odnose i sa zemljama i na istoku i na zapadu, onda vidite da mladi ljudi koji žele da se vrate u Srbiju iz razvijenih centara sveta, sa pravom žele da se vrate u jednu Srbiju, jer prošle godine su najpoznatije velike kompanije iz oblasti IT sektora otvorile ovde svoje pogone. To je „Nordeus“ koji je kupio kompanije, gde je uložio 225 miliona evra. Zatim NSR koja je uložila 100 miliona evra da zaposli 500 novih mladih inženjera, kao i „Majkrosoft“ koji je takođe zaposlio 500 ljudi, koji je do sada imao svega tri zaposlena čoveka. Znači, Srbija je prepoznata kao centar modernih tehnologija tako da kažem, u kome se zapošljavaju mladi ljudi. Do prošlog oktobra je u ovom sektoru radilo 43.500 mladih ljudi registrovanih da rade u ovom sektoru, a kažu da se radi oko 64.000 ljudi u ovom sektoru. Prognoza „Majkrosofta“ do 2025. godine je da Srbija treba da ima zaposlenih 120.000 u ovom sektoru. Onda kada pričamo o naučnotehnološkim parkovima u koje Srbija ulaže iz budžeta, šest, sedam gradova će imati zaista otvorene najmodernije naučnotehnološke parkove, gde u stvari mi treba da povežemo privredu, obrazovanje, sektor digitalizacije sa modernizacijom, kada je u pitanju i energetska tranzicija i zelene tehnologije i ta budućnost u stvari počinje već danas. Kada govorimo o toj Borči o kojoj pričaju ovi opozicioni lideri koji bi želeli da uzmu da vladaju Beogradom, onda su zaboravili jednu veliku činjenicu, a to je da je Srbija potpisala sporazum sa Narodnom Republikom Kinom za otvaranje naučnotehnološkog parka gde treba da radi 10.000 visoko obrazovnog kadra, upravo iz oblasti IT. Znači, ono što je pokazatelj onih koji danas sebe nazivaju jedinom opozicijom zato što imaju medije koji se finansiraju iz inostranstva, očito ne shvataju koliko je Srbija napredovala. Jednostavno su ostali zarobljeni u toj prošlosti iz 2012. godine, pa su tako sebi dozvolili da jedan Janko Veselinović, koji je ovde bio narodni poslanik, koji je jedan od reprezenata te politike rušenja i selidbe spomenika, rušenja određenih strateških projekata koji u Srbiji žive već deset godina, kao što je „Beograd na vodi“, sada je podigao tužbu protiv Aleksandra Vučića zato što je Srbija odlučila, Vlada Republike Srbije je podnela predlog Narodnoj skupštini Republike Srbije koja će usvojiti Predlog ovog zakona za podršku mladima od 100 evra, kao tužbu Aleksandru Vučiću koji želi da kupi glasove mladih ljudi. Prvo, osnovno neznanje pokazuje bivši poslanik da ne možete tužiti predsednika države za zakone koji se donose u Narodnoj skupštini na predlog Vlade. Da to uzmemo kao jedan vid neznanja, očito je to pokazatelj jednog bezobrazluka i pokušaj da se vodi najgora monstruozna kampanja na jedan način kojim želi da nam kaže da sve što želite da uradite dobro ovoj Srbiji će biti završeno kao jedan od sudskih procesa na sudu. Onda bi trebao gospodin Veselinović da proširi ovu optužnicu, pa da tuži sve ministre u Vladi Srbije i da tuži sve poslanike ovde u Narodnoj skupštini koji će glasati za ovaj predlog. I, ako bi bili svi predmet tih sudskih tužbi, trebalo bi odgovoriti da pravni osnov za ono što danas glasamo ovde u Skupštini je Ustav, član 97. tačka 6. i 7. i objasniti gospodinu Veselinoviću da oni koji su ga naterali da ovako nešto uradi su zaista krajnje licemerni kad je u pitanju uopšte politika Srbije. To je ono što danas mi moramo da kažemo da svako ko želi da ospori napredak Srbije i ko želi da vrati Srbiju u vremena kada su oni vladali i budžetska sredstva završavali i koristili zarad budžetskih sredstava svojih privatnih kompanije i da su ta vremena prošla, jednostavno pokazuju da ne žele sada direktno da kažu građanima Srbije da je to njihova politika, već se kriju iza ovakvih kampanja koje žele na sudu da završavaju, da bi od toga pravili određene svoje političke pamflete. To im jednostavno građani Srbije neće podržati i neće im dati za pravo, zato će oni imati prilike da do 3. aprila zaista kažu šta su to programski ciljevi sa kojima žele da izađu na izbore i žele dobro ovoj Srbiji, pa i tim mladim ljudima koji treba da žive ovde u Srbiji i pokažu da imaju budućnost. Rezultati politike i SNS i Aleksandra Vučića su pokazani kroz brojke. Brojke pokazuju da se do prošlog oktobra u Srbiju vratilo 93.200 građana Srbije iz razvijenih zemlja. Preko 90% su to zemlje EU. Od tih 93.200 sigurno su minimum 40% mlađi do 30 godina, jer žele, očito, da svoju budućnost grade ovde u Srbiji. Za nas je to od velikog značaja, zato što je to pokazatelj da Srbija ide dobrim putem. Kada sam rekla da mi ovde želimo svim ovim merama da poboljšamo društveni položaj mladih, onda kažemo da stvaramo dobar ambijent u društvu u kome će vladati taj ekonomski optimizam, jer on se pokazao u vreme pandemije 2020. godine kao jedan od najvažnijih faktora zašto smo završili godinu sa najmanjim padom naše privrede. Zato ćemo sigurno u kampanji kao SNS, na čelu sa Aleksandrom Vučićem koji će biti nosilac naše liste, govoriti o tim rezultatima, ali ćemo sigurno govoriti i o planu do 2025. godine sa projekcijama 2030. godine, jer smo shvatili šta je to što daje rezultate budućnosti Srbije, šta je to što daje dobrobit mladima, ali i svima nama u društvu. Zbog toga, pozivam sve poslanike da u danu za glasanje, gotovo već danas posle podne, podrže ovaj predlog. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto se više niko od ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ili predsednika ne javlja za reč, prelazimo na listu govornika. Reč ima narodni poslanik Vladan Glišić. Izvolite.
Ovaj zakon je jedan od onih zakona koje ne možete osporavati. Međutim, ipak za njega neću glasati, zato što je proizvod jedne ekonomske teorije koja ne vodi računa o socijalnim strukturama i potrebama našeg naroda. Milton Fridman i Čikaška škola ekonomije su osmislili ideju „novca iz helikoptera“. On sam po sebi povećava agregatnu tražnju i pomaže da ekonomija preživi ovakve udare kakve smo mi imali u vreme pandemije. Međutim, ono što Čikašku školu nikad nije interesovalo, jer je ona došla na krilima CIA u Čile i podržala Pinočeov režim, jeste socijalna struktura i stanje naroda. Njih je interesovalo da BDP raste, a to što je rastao tako što je većina naroda osiromašila, što se srednji sloj istopio i što je privilegovana elita postala enormno bogata, to njih nije interesovalo. Ovaj model gde se sto evra daje svim mladim ljudima, bez ikakve podele na one koji su nezaposleni, socijalno potrebiti i oni koji, recimo, pripadaju imućnim porodičnim krugovima, jeste model koji u suštini povećava socijalnu nepravdu u našem društvu. Znači, nepravedni niste samo kada jednake tretirate nejednako, već i kada nejednake tretirate jednako. Dakle, ovde je bila mogućnost da se ova količina novca koja dolazi iz budžeta i koja je novac naših građana raspodeli tako što bi se veća količina novca dala mladim nezaposlenim i socijalno potrebitim, a oni koji su ekonomski obezbeđeni, koji nemaju posledice ovog ekonomskog udara koji je pandemija izazvala, jednostavno nije trebalo zalivati novcem. Zašto je to urađeno? Nije to samo greška. Pored toga što Ministarstvo finansija jeste u mnogim segmentima naslednik Čikaške škole ekonomije i u SNS pripada onom krilu koje je mnogo više evroatlanski orijentisano nego drugi delovi stranke, pored svega toga postoji jedna matrica koja u SNS kao stranci „keč ol“ principa, stranci koja neprekidno radi kampanju, nalazi se neprekidno u izbornoj kampanji, jednostavno ovakav manevar je marketinški dobar pred izbore i u ovom slučaju sa jednom količinom novca pokrivate mnogo više budućih birača, nego da ste strukturirali ovu pomoć, pa dali manjem broju socijalno potrebitih i nezaposlenih veću količinu novca. Znači, jasno je zašto je to urađeno. Jasno je zašto imamo problem sa SNS kao strankom koja u svojim redovima ima sve vrste ideja i ideologija, ali se u suštini ideologija SNS svodi na istraživanje javnog mnjenja i na marketinške trikove. Znači, umesto da imate jasan strateški plan da li ste za to da Srbiju pretvarate u zemlju čiji BDP raste zato što su tu strane korporacije, zato što se jedan deo društva enormno bogati, ili ste za to da se Srbija razvija tako što će većina naroda dobijati ono što mu je potrebno da dođe do nivoa dostojanstva života, umesto da se tako opredelite strateški da onda vodite naš brod u jednom pravcu, vi po potrebi uzimati jednu ili drugu ideologiju kada istraživanje javnog mnjenja pokaže za šta je narod raspoložen. Dakle, to nije dobro i to dovodi do toga da u isto vreme u SNS imate i ljude koji se zalažu za kejnzijanski model ekonomije koja vodi računa o državi, o ljudima koji državu stvaraju, a mi nemamo u našem jeziku lep izraz za to. Kada kažemo da su to obični ljudi, to nije dobar izraz. Kada kažemo da su normalni ljudi, ispada da ovi koji su prebogati su nenormalni. Englezi imaju dobar izraz – common people, što znači ljudi zajednice, ljudi koji razvijaju solidarnost, ljudi koji državu prave na tome da se većina ljudi oseća dobro u tom prostoru. Nasuprot tome Čikaška škola je dovela do jednog neoliberalnog modela koji je porodio današnji globalni ljudožderski kapitalizam i sve moje zamerke na stranku koja vlada, pre svega SNS, jesu što mnogo toga od neoliberalnog modela, mnogo toga od evroatlanskih integracija imate u vašim redovima i vrlo je problematično kada to koristite da biste dobili izbore, a onda opet ne znam u kom pravcu će ići brod zato što istraživanja javnog mnjenja koja su na dnevnom nivou se dnevno čitaju i dnevno menjaju. Tako da, sa ovim sredstvima ste mogli da postignete veću socijalno pravdu. Naravno, manje bi birača pokrili sa tom količinom novca. Ovako je helikopterski novac otišao u ruke velikog broja ljudi, a mnogi od njih nisu trebali da dobiju tu vrstu pomoći jer su prebogati i pripadaju sloju koji u ovoj zemlji vrlo lepo živi, a lošim poreskim sistemom vrlo malo toj zemlji vraćaju. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar finansija.
Hvala puno. Morao sam da se javim i da odgovorim na ove neistine i proizvoljne tvrdnje oko ekonomske politike Vlade Republike Srbije. Najpre, možda i vi meni da odgovorite u narednom periodu kada govorite o tome da je cela naša ekonomska politika vezana i vodi se javnim mnjenjem. Podsetiću vas na izuzetno teške mere fiskalne konsolidacije 2014. godine. Ne znam da li i te odluke takođe mislite da su bile vezane za javno mnjenje ili za iskrenu želju da se država Srbija izvuče iz bankrota, a na korak do bankrota nas je dovela prethodna vlast, i da sa i smanjenjem plata i penzija, po vama možda je to vođeno rezultatima javnog mnjenja, verujem da nije, a verujem da i vi verujete takođe da nije. Dakle, izašli smo iskreno pred građane Republike Srbije rekli – da, mi moramo da prođemo kroz teške reforme, mi moramo da pokušamo da zaustavimo osiromašenje Srbije, sve ono što je prethodna vlast uradila, dovela nas je do bankrota. Podsetiću vas, uvaženi poslanici, poštovani građani Srbije, u julu mesecu 2012. godine na računu budžeta bilo je 8,5 milijardi dinara, 8,5 milijardi dinara, nedovoljno za isplatu i te mesečne penzije. Dakle, sama definicija bankrota bila je upravo to. Danas na računu, samo poređenja radi, imamo preko 160 milijardi dinara. Onda smo, 2014. godine, teške mere fiskalne konsolidacije sprovodili da bismo došli, četiri godine zaredom, do toga da imamo suficit u budžetu, do 2019. godine. Tada se sećam da ste pričali oko toga da je bolje deficit nego suficit, ali upravo je to posledica odgovorne ekonomske politike koju smo vodili, dakle, jedne vizije, jedne misije, da spasemo Srbiju, a s druge strane da našim mladima obezbedimo bolju budućnost. Dakle, teške mere fiskalne konsolidacije, odlučne mere fiskalne konsolidacije nemaju nikakve veze sa javnim mnjenjem, jer ne možete da me ubedite da bi bilo koje javno mnjenje to podržalo, a onda polako, iz godine u godinu poboljšavanje naše situacije, privredne aktivnosti, podizanje standarda građana Srbije, povećanje ulaganja u kapitalne investicije. Četiri godine, kažem, suficita u budžetu. Onda je došla kriza pandemije Kovida-19, i tada smo pokazali svu snagu naše ekonomije i rezultate odgovorne ekonomske politike koju vodimo već sedam ili osam godina unazad. Dakle, imali smo dovoljno rezervi, dovoljno snage, dovoljno odlučnosti, dovoljno hrabrosti da reagujemo sa 8,7 milijardi evra pomoći i građanima i privredi, da spasemo našu ekonomiju, da imamo najveću stopu rasta u Evropi u poslednje dve godine, u doba najveće ekonomske krize, da imamo stopu nezaposlenosti na nivou iz 2019. godine, da održimo stabilnost naših javnih finansija, uz to da nam je danas udeo javnog duga u BDP-u 52,1%, dakle, daleko ispod nivoa Mastrihta, da prošle godine imamo 3,9 milijardi evra stranih direktnih investicija, dakle, više nego 2019. godine, čime smo potvrdili kredibilnost i poverenje koje investitori imaju u našu zemlju. Deficit nam je pod kontrolom, kurs nam je stabilan. Da vas podsetim 2010, 2011. godine, ona mnogo blaža ekonomska kriza, imali ste 2011. i 2012. godine dvocifrene stope inflacije, dvocifrene stope inflacije, ničim izazvane, do neodgovornom ekonomskom politikom. Pre par dana sam podsetio građane Srbije, MMF je glavom bez obzira pobegao 2011, 2012. godine, kada je video da javni dug raste nekontrolisano, ogroman deficit, negativan privredni rast, stotine hiljada ljudi ostalo bez posla, stotine fabrika zatvoreno. Šta je to? Odgovorna ekonomska politika prethodne vlasti, vođena čime? Da napune svoje privatne džepove. Dakle, sada kad imate objektivne rezultate, kada imate ne da neki Siniša, ili ko god ovde, kaže da je Srbija uspešna, mi smo, uvaženi građani Srbije, u decembru mesecu dobili apgrejd našeg kreditnog rejtinga. U toku i dve godine nakon ekonomske krize izazvane pandemijom Kovid-19, Srbija je danas na jedan korak od investicionog rejtinga. Da znate, rejting i te kreditne rejting agencije vam ocenjuju sve bukvalno u vašim javnim finansijama, kakav vam je krvotok, pluća, srce, sve. Kažu, Srbija prvi put u istoriji nikada bolje ne stoji i prvi put u istoriji je samo korak od investicionog rejtinga. Taj rejting imaju najrazvijenije, najbolje, najsigurnije države sveta. Pokazaću vam, da odgovorim na vaš komentar oko siromaštva i osiromašenja, pogledajte, ne znam koliko mogu kamere da približe ovo, ovo je grafikon stope nezaposlenosti u Republici Srbiji. Pogledate, evo, i vama ću da okrenem da vidite. Dakle, 2012. godine – 25,9%, treći kvartal 2021. godine, dakle, nakon dve godine pandemije Kovid-19 – 10,5%, dva i po puta manje. Čekajte, 2012. godine, kada je vaša ekonomska politika bila sprovođena, imali ste da je svaki četvrti u Srbiji bio bez posla, a sada posla ima. Pogledajte dalje, stopa privrednog rasta, evo, za sve građane Srbije, vidite ovde ovo žuto, slučajno je žuto, inače, 2012. godine je minus 0,7%, minus 0,7%, 2021. godine – plus 7,4%. Hoćete li da me ubedite da je minus 0,7% bolje nego 7,4%? Pogledajte dalje, idemo, imam ja ovih grafikona da vam pokazujem koliko hoćete. Pogledajte, oni kažu – osiromašili ste Srbiju. Pa čekajte, ljudi, pogledajte ovo. Prosečna plata 2010. godine je 331 evro, prosečna plata sada u januaru je 610 evra. Prosečna plata biće, po ovom trendu, do kraja 2026. godine 1.000 evra u Srbiji. Pa čekajte, zar nije 610 evra veće od 331 evro? A čuo sam komentare, kaže – borimo se protiv osiromašenja Srbije. Pa o čemu, bre, ljudi, vi pričate? Nikada veće plate, nikada veće penzije u Srbiji nisu bile nego danas. Pogledajte sledeći grafikon. Minimalna zarada u Republici Srbiji, velika razlika između ova dva stubića, dakle, 15.552 dinara oktobra 2010. godine, 35.012 dinara 2021. godine. Dakle, više nego duplo je razlika između minimalne zarade. Petnaest hiljada dinara u vaše vreme, tako ste vi brinuli o građanima Srbije, a 35.000 danas. I nismo zadovoljni, iako je ovo 300 evra. To je 9,4% povećanje minimalne zarade u odnosu na 2021. godinu. I hoćemo još iz godine u godinu da povećavamo i minimalnu zaradu, da povećavamo i plate, da povećavamo i penzije. Ova pomoć, i tu ću završiti osvrt na vaš komentar, uvaženi poslaniče, rekli ste da su neki prebogati i da zbog toga ne treba da dobiju pomoć od države. Pretpostavljam da ste mislili na ove mlade od 16 do 29 godina. Drago mi je ako mislite da su svi prebogati. Pre su prebogati neki koji su bili pre na vlasti. Ali nama je ovo veoma važna mera, dakle, od 16 do 29 godina, želimo da pokažemo brigu prema njima. Želimo da im kažemo da je država tu, da je tu da im pomogne, da im pruži oslonac, da im nađe i posao, da ih podrži i kada je prvo dete u pitanju i kupovina prvog stana, ali takođe da znaju kada je pandemija, kada je kriza, da je tu njihova Srbija da im da podršku. Oni će taj novac potrošiti, pričao sam o tome više puta, i za kupovinu knjiga, i za plaćanje ispita, ali će dobiti taj osećaj sigurnosti prema svojoj državi i osećaj odgovornosti takođe, da znaju da je država bila tu kada je bilo potrebno. Ovo je mera koja je i par ekselans mera ekonomskog karaktera, jer sav taj novac ostaje u Srbiji, potrošiće se i doprineće daljem rastu našeg BDP-a. A za vas, ako su mladi prebogati, ako smatrate da oni ne treba da dobiju pomoć, tako slobodno i recite, mi smatramo da treba. I dalje ćemo nastaviti da podržavamo naše sugrađane, i dalje ćemo nastaviti da podižemo životni standard i kroz povećanje plata i kroz povećanje penzija, ali takođe ćemo nastaviti da gradimo lepšu Srbiju i kroz nove kilometre auto-puteva i kroz dalje rekonstrukcije železničkih pruga, brze vozove, nove kliničke centre, nove domove zdravlja, nove vrtiće, nove bolnice. To je slika uspešne, bolje Srbije, sa prosečnom platom do kraja mandata sledeće Vlade od 1.000 evra, sa prosečnom penzijom od 500 evra. Hvala puno.
Pravo na repliku ima Vladan Glišić. Izvolite.
Mladi nisu moralna kategorija. To što je neko mlad, ne znači da je sam po sebi ispravan, znači ima mladih i ovakvih i onakvih. Ja nisam rekao da su svi mladi prebogati, ali ne možemo da zatvaramo oči da postoje mladi koji se voze u preskupim automobilima, koji bahato gaze svoje sugrađane, koji pripadaju porodicama koje su potpuno podivljale u ovoj divljačkoj privatizaciji, svemu ovome i više ne vode računa o tome da budu socijalno odgovorni. Da je SNS iskoristila svoju moć koju je imala i ne zaboravite da ste vi jedan specifičan fenomen. Posle Saveza komunista, vi ste jedina stranka koja ima takvu moć i u parlamentu i vertikalno po svim nivoima vlasti i po tome koliko jeste mobilisali članova i po tome koliko ste mobilisali birača. Znači, to je jedna ogromna odgovornost. I kako kod mene u Šumadiji kažu – sedi krivo, a pravo zbori, ja ću reći da ste vi u pravu. Tačno je da ta mera nije bila udvaranje biračima o kojoj ste govorili po pitanju konsolidovanja naših finansijskih stanja. To je bila mera koja je bila hrabra i koja je pokazala prave rezultate. Kritikovati SNS, a ne videti šta je dobro urađeno, nije ozbiljna kritika. Tako da u tom smislu sam spreman da priznam da ste tu u pravu. Isto tako moramo biti svesni da u ovoj poziciji, neke okupacije u kojoj se Srbija nalazi, a koju SNS još uvek nije krenula da sklanja, često naša vlast ne mora da misli samo o trenutnom raspoloženju birača, već i o tome šta misli MMF i šta misle oni koji su uspostavili ekonomsku koloniju nad nama i da je nekada bilo potrebno uraditi konsolidaciju da bi te gazde iz inostranstva bile zadovoljne i da uopšte mogla ekonomska kolonizacija Srbije da se nastavi. Međutim, cela istina jeste da je to i bilo dobro za našu državu i za naše finansije, nekada i onaj ko te okupira i ko te kolonizuje ima iste interese kao i ti, da sredi društvo, da sredi finansije i to je tada trebalo uraditi, trebalo podržati. Ali, suviše drugo traje vaše pozivanje na vlast koje pre 10 godina prestalo da bude vlast, pri čemu ta vlast i ta Demokratska stranka za koju kažete da je ili sam ja možda razumeo pogrešno moja, a ja nikada nisam bio ni njen član, ni sa njima sarađivao, je ipak bila mnogo manje moćna nego što ste vi sada i što ćete biti još neko vreme.
Reč ima ministar Mali.
Samo kratak komentar. Drago mi je da ste priznali dobro ekonomske rezultate ove Vlade, jednostavno semafor je takav, rezultat je takav da to samo onaj koji ne želi da vidi ili je zlonameran i ne priznaje. Drago mi je, što vi to priznajete. Reč – ekonomska kolonizacija samo to nisam razumeo, ne znam šta to znači, dakle nadam se da ne mislite na sve one fabrike koje su u međuvremenu otvorene u Srbiji, na sva ona nova radna mesta koja su zaposlila stotine hiljada i mladih i starijih u našoj zemlji, na tu činjenicu da smo danas na 10% stope nezaposlenosti u odnosu na 25,9% koji smo imali pre samo par godina u vreme bivše vlasti. Nadam se da mislite na to, s obzirom na to da je Srbija suverena, samostalna, sama donosi svoju odluke i u oblasti politike, ali pogotovo u oblasti ekonomije. Mislim da rezultate koje smo ostvarili apsolutno govore u prilog tome. Sami smo donosili i teške mere 2014. godine. Sami smo donosili mere kada su poplave bile. Sami smo donosili mere i kada je pandemija Kovida-19 u pitanju bila, ali kao što vidite svaki put su se pokazali rezultati i to u korist građana Srbije. I nikada više, veće nisu ni plate, ni penzije, nikada više kilometara auto-puteva ne gradimo, nikada u Srbiji, uvaženi građani Srbije, nije bio i nije se vozio brzi voz, brzinom od dve stotine kilometara na sat, kao što će biti od 15. marta od Beograda do Novog Sada. To je slika nove i uspešne Srbije i nastavićemo da se borimo i za veće plate i za veće penzije i za nova radna mesta i za nove fabrike, to su građani Srbije koje zapošljavamo, oni zarađuju novac od toga, oni bolje žive zato nam se na kraju krajeva mladi i ostali sve više vraćaju u Srbiju. Hvala puno.
Mislim da je ministar razjasnio i da nema osnova za nastavak repliciranja. Reč ima potpredsednica Narodne skupštine, narodna poslanica, Marija Jevđić.
Zahvaljujem potpredsednice. Poštovani ministre, hvala na gestu od jutros, ali više hvala na rečima podrške i zahvalnosti i što ste prepoznali snagu u ženi i koliko je bitno da žene budu ne samo u Narodnoj skupštini, nego da budu u svim sferama društvenog života. Hvala vam što ste prepoznali da smo mi ravnopravni članovi ovog društva. Poštovani ministre, na današnjem dnevnom redu imamo jedan, ali jako važan zakon koji se ponovo omogućava davanje direktne pomoći našim građanima koji imaju od 16 do 29 godina. Ako znamo da se za prvu prijavu koja je bila polovinom januara meseca prijavilo oko milion mladih, onda vidimo koliko ova pomoć znači i ne razumem deo javnosti koja kritikuje ovu meru države, jer svaka pomoć koja je upućena mladima je dobra i pokazuje da država misli na njih. Konstatacija pojedinaca da se ovim kupuju glasovi mladih za predstojeće izbore me ostavlja prosto bez teksta, jer smatram da mlade ne možemo da kupimo, već je naša obaveza da se za njih borimo i da obezbedimo i da imaju bolju budućnost. Jedinstvena Srbija želi da mladi ljudi završavaju srednje škole i fakultete, da im obezbedimo posao i da žive od svog rada i da tako zaustavimo odlazak mladih ljudi iz Srbije. Ako na vreme planiramo prioritete i na pravi način, onda ne postoji problem da se novac uloži u prave stvari, a prava stvar je upravo predloženi zakon, jer ova grupa građana na koju se odnosi pomoć je u fazi školovanja ili su upravo završili školovanje i njima je potrebno više vremena da se ostvare, da ostvare zaposlenje, da steknu iskustvo kako bi mogli da se kvalifikuju na tržište rada i zbog toga ova novčana pomoć će im značiti. Sada je na nama, odnosno na Vladi da sačuva tržište rada, da ga proširi, da dovede investitore i da otvorimo što više fabrika. Jedinstvena Srbija je pokazala da joj nisu potrebne funkcije da bi radila u korist i za građane i Dragan Marković Palma je uspeo da dovede 14 stranih investitora u Jagodinu i to treba da bude podstrek i drugim lokalnim samoupravama da iskoriste svoje kapacitete i da ne čekaju samo na državu i na Vladu, već da se sami bore za svoj grad, za svoju opštinu, za svoje sugrađane. Mislim da je to najbolja pomoć našim građanima, omogućiti im da rade i da svojim radom izdržavaju svoje porodice. Dakle, Jedinstvena Srbija pozdravlja svaku pomoć mladima. Mi smo kroz naš rad godinama unazad pokazali da su mladi za nas zakon, da su mladi naša budućnost i da sve što radimo, gradimo i pravimo nema nikakvu svrhu ako nam se deca ne rađaju, ako nam sela opuste, ako nam mladi napuste zemlju. Jedinstvena Srbija svaku odluku i svaku pomoć koju je Vlada Republike Srbije uputila našim građanima i preduzećima u vreme pandemije podržala i uvek ćemo podržavati svaki predlog kojim se poboljšava život običnog građanina. Pomoć koju su zdravstveni radnici dobili polovinom januara, deset hiljada dinara, možda nije mnogo, ali je svakako još jedan od načina da im se kao država zahvalimo i odužimo za sve što su učinili u poslednje dve godine od kada traje pandemija. Oni su bili naš stub odbrane od ove pošasti i svi se nadamo da u periodu koji nam dolazi, da će imati manje posla oko korona virusa i da će ova situacija u kojoj smo bili, nas naučiti da zdravstveni sistem ne samo Srbije, nego svake zemlje mora da bude razvijen i dostupan svakom građaninu bilo gde da živi. Jedinstvena Srbija je takođe prepoznala svaki trud naših zdravstvenih radnika i u organizaciji Jedinstvene Srbije i njenog predsednika Dragana Markovića Palme, hiljadu zdravstvenih radnika je prošle godine letovalo u Paraliji i preko 300 lekara i medicinskih sestara je boravilo dva puta po sedam dana u Egiptu. Za april ove godine je planirano da 140 zdravstvenih radnika letuje u Egiptu i to sve zahvaljujući sponzorima i dobrim prijateljskim odnosima Dragana Markovića sa mnogim prijateljima i u Egiptu i u Grčkoj. Kada sam na početku rekla da podržavamo brigu o mladima, jer je to jedna od postulata našeg stranačkog programa, to nisu samo prazne reči, godinama u nazad, tamo gde imamo moć odlučivanja, kao što je u Jagodini, deca završnih razreda osnovnih i srednjih škola, letuju na Crnogorskom, odnosno na Grčkom primorju, studenti prve godine fakulteta odlaze u Beč gde mogu da vide kako izgleda studentski život u jednoj on najlepših prestonica Evrope. Jedinstvena Srbija uvek podržava i uvek ćemo podržavati svaki način da se pomogne našim građanima, a pogotovo kada se pomoć odnosi na mlade ljude. Želimo da Srbija bude zemlja u kojoj će mladi ostajati i svoju budućnost graditi u zemlji u kojoj su rođeni. Ako shvatimo da nam je jedini cilj, nebitno je kojoj stranci pripadamo ili kojoj političkoj opciji pripadamo, da sačuvamo Srbiju kao zemlju u kojoj svi imaju jednake šanse, verujem da ćemo u budućnosti biti zemlja u kojoj će ne samo ostajati mladi iz naše zemlje, već će biti odredište života za mnoge mlade iz regiona. Na samom kraju, želim da ispred poslaničke grupe Jedinstvene Srbije, kažem, da se nadam da smo nakon dve godine, izazovne godine, shvatili i naučili da su solidarnost, empatija, odgovornost najbitniji za jedno društvo, da bi to društvo bilo zdravo i dobro mesto za život. Verujem da ćemo u periodu koje dolazi, ponašati se upravo ovako. U danu za glasanje poslanička grupa Jedinstvene Srbije podržaće predloženi zakon. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Radovan Arežina. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovana potpredsednice Elvira Kovač. Vi ste uvek ljubazni, bar koliko sam ja pola godine u Skupštini. Poštovane kolege, narodne poslanice i narodni poslanici, meni je danas čast da svim građankama i građanima čestitam Trivundan i Dan vinara i vinogradara, kao i Dan zaljubljenih, pa ko šta voli da slavi, mislim da je oboje slaviti veoma pozitivno i dobro, i da ima i da bude dobrog proizvoda. Pošto nam je ovo poslednja sednica u ovom sazivu parlamenta, želim posebno da se zahvalim predsedniku Skupštine Ivici Dačiću na jednom maestralnom vođenju i na jednoj dobroj atmosferi, da se zahvalim kolegama narodnim poslanicama i narodnim poslanicima, na jednom ozbiljnom odnosu prema radu i na onome što se ne vidi pred kamerama, a to je naš odnos, tako da građanke i građani znaju da smo mi ovde imali jednu dobru atmosferu, jednu radnu atmosferu i da smo doneli mnoge zakone koji su bitni, kao što je i jedan od današnjih, a to je 100 evra za mlade ljude, bez toga kome pripadaju, da li su bogati ili nisu, kao što smo čuli maločas. Želim da se zahvalim i ministru Malom koji je stvarno, koliko sam ja ovde, uvek dolazio i ostajao do kraja da na svoj i predlog zakona Vlade i onaj deo finansijski koji je, bude tu sa nama i da nam sve to na jedan krajnji način obrazloži onako kako to na kraju i jeste i ono što je politika Vlade Republike Srbije, a sve to na dobrobit građanki i građana Republike Srbije. Kao što rekoh, danas mi je posebno zadovoljstvo da kao narodni poslanik poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije – Ivica Dačić učestvujem u radu Narodne skupštine, pri donošenju zakona, ja ću reći kao dodatnih 100 evra za mlade ljude u Srbiji, što bi rekli, a to želim da kažem u novonastaloj šali, kao pripadnik generacije one koja pripada između 100 evra i 20.000 dinara, nas je najviše. Posebno sam ponosan na to. Pripadati toj generaciji to znači obezbediti i brinuti o mladima, a takođe brinuti i o onim starijima koji su gradili ovu našu zemlju. Šala jeste lepa, ali pošto su ovde i ministar i uvaženi poslanik Glišić pominjali i Savez komunista, da kažem SSRN je nekada vodio računa o tim pozitivnim šalama koje su nastajale među građankama i građanima, pa se prema njima rukovodio i politički. U ovim danima, davne 1987. godine izabran sam za sekretara SSO Kladova. To je bilo davno i znam šta je to briga o mladima kao budućnosti, mada često raznim dešavanjima to bude nivo floskule. Danas je to realnost i posebno,, nadasve iskazana briga države za svoju budućnost, a nosioci budućnosti su mladi ljudi od kojih lično očekujem da im Srbija uvek ma gde god bili bude u Srcu i da kao potomci velikana i srpske istorije nesebično pomažu razvoj svoje Srbije i svih njenih građanki i građana i da naše ime ponosno nose, ma gde bili u svetu. Citiraću jednog veliko čoveka, koji nije dobio 100 evra i koji se nikada nije žalio na to, koji je otišao preko okeana, koji je naše ime proslavio, dok god postoji savremenog sveta i tehnologije mi ćemo biti kao Srbi poznati po njemu, a to je Nikola Tesla koji je rekao, davne 1892. godine u poseti Beogradu, sledeće reči – „Ako budem imao sreće da ostvarim, barem neke od svojih ideja, to će biti dobročinstvo za celo čovečanstvo. Ako se tome nade ispune, najslađa misao biće mi ta da je to delo jednog Srbina.“ Dragi mladi ljudi, molim vas, nemojte da nasedate na razne priče, vama vaša država Srbija, ova Narodna skupština, Vlada Republike Srbije danas će izglasati, ova Narodna skupština tih 100 evra i da se ne zanosimo time zašto su tih 100 evra. Vi to opravdajte svojim radom u budućnosti i uvek volite svoju zemlju, a politički kako će ko šta raditi, to isto u demokratskom društvu je dozvoljeno, samo što je ono u sklopu kulturnih i civilizacijskih vrednosti. Nisam očekivao da ću ovo danas reći u diskusiji, ali desilo se nešto, kao stari akcijaš, a mnogi su akcijaši, mislim da i ovde ima nekadašnjih akcijaša, napustio nas je jedan veliki akcijaš koga je poznavala cela bivša Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija, a to je Aleksandar Radojičić, poznat u celog Jugoslaviji kao Aca traktor. To traktor je dobio zato što je radio i gradio zemlju toliko snažno da je kao traktor i zato je dobio taj nadimak. Inače, legendarni je učesnik radnih akcija, preko smena na prostorima bivše SFRJ kao brigadir, komandant mnogih omladinskih radnih brigada, član štaba omladinskih radnih akcija, višestruki udarnik i dobitnik mnogobrojnih društvenih priznanja, istinski lider i zaštitni znak akcijaškog pokreta u kojem je ostavio neizbrisiv trag. Dragi mladi ljudi, a i vi koji predstavljate danas ovde ispred Vlade državu, nadam se da ćemo svi i u narednim sazivima na svaki svoj način doprinositi i predstavljati, dolazim iz Kladova. Kod Kladova je čuveno akcijaško naselje Karataš, danas omladinski kamp, potreba i ono što mi svi pratimo i putem društvenih mreža, i uopšte, je da jedna akcija, kako je bila ORA "Đerdap", bude ponovo, barem na mesec dana i da se jedan vid sredstava uloži u te mlade ljudi, jer bi došli ljudi, predstavnici iz celog regiona, odnosno nekadašnje SFRJ. Poštovani ministre, znam da ste i vi čovek koji je entuzijasta i bori se za mlade ljude, za sve ostalo što čini za sport, iznalazite sredstva, gledajte sa Ministarstvom za sport i sa Agencijom za sport organizujemo i da barem jedan mesec ponovimo radnu akciju na Đerdapu, imaćemo i turističke i svekolike benefite od toga, verujte mi na reč. Svi oni koji danas gledaju ovaj prenos televizijski i sa bivših prostora i bivše Jugoslavije, sigurno će to potvrditi. Želim još nešto da vas zamolim pošto ste tu prisutni. Pošto smo mi pomagali penzionerima, Udruženje penzionera i invalida rada iz Kladova ima problem već par godina, a ono servisira, odnosno na njega su upućeni preko 2500 penzionera i invalida rada u Kladovu. Njima je isključena struja, njima je isključeno grejanje. Pomozite kao ministarstvo preko vaših služba u saradnji sa lokalnom samoupravom da se iznađe rešenje. Lokalna samouprava ima para. To nije veliki dug da se to reši, da se samo zakonski uokviri i da se to reši, jer to je, verujte, jedan tako benigni problem, ali može da proizvodi neke druge konsekvence. Moje iskustvo ovde, barem za više od pola godine je da mi svi vodimo brigu o svim kategorijama društva i svim organizacijama. Tako da, očekujem od vas, zabeležite to. Znam da ste odgovoran čovek i da ćete sigurno u kontaktiranju sa lokalnom samoupravom gde je dole privremeni organ, da iznađemo rešenje da se određene dažbine koje nisu ispunjene zbog nekih drugih, da ne govorim kojih razloga, prosto, dug je za grejanje i za električnu energiju. I danas, u 21. veku, kad ja citiram Nikolu Teslu, sramota je da Udruženje penzionera i invalida rada u Kladovu ima isključenu struju. To se prepisuje svima nama. Znam da niko od nas nije kriv za to. Znam da ste vi prava adresa i znam da ćemo svi zajedno taj, da kažem, smešan problem rešimo i otklonimo. Ja vam se iskreno unapred zahvaljujem, jer znam, do sada ste pokazali na bezbroj mesta po Srbiji, koliko su moje informacije, da ste izašli u susret i to, lično da vam kažem, kao čovek očekujem od vas. Na kraju, želim građanima iz Srbije da čestitam sutrašnji državni praznik Sretenje i da svima nama posebno poželim razumnu i odgovornu izbornu kampanju, svima koji učestvuju na izborima dobre rezultate, nama, neću biti neskroman, najbolje i da u ovom duhu nastavimo sa radom i da državi Srbiji omogućimo prosperitet kakav zaslužuje i njenim građankama i građanima, jer ako je neko u ovom delu Evrope i uopšte u svetu sve živo preterao, što bi rekao naš narod, preko leđa, a to je ovaj naš narod i zato su sve ove odluke koje donosimo veoma bitne. Moj uvaženi kolega, žao mi je što nije prisutan, Glišić, i time ću završiti, je rekao kako ne treba davati 100 evra svima. U jednom momentu kao predsednik opštine u Kladovu uveo sam da svi učenici iz srednjih škola imaju besplatan prevoz. Jedan od odgovora, pošto smo mi, da kažem pežorativno, gasterbajtersko područje, pa je neko u porodici imao uslovno babu koja je primala deviznu penziju i ja sam imao prigovor kako ti ljudi da dobiju svi, jer baba, bogati, prima deviznu penziju, a ja pitam sledeće – kada dete pođe u septembru u školu, a ne daj bože baba umre u oktobru, šta ćemo? Prema tome, dajte svima koliko se može, jer ta omladina će voleti i vratiti Srbiju i svi građani i pomozimo naše najstarije, a novoj generaciji između 100 evra i 20.000, na nama je da nastavimo da radimo i da omogućujemo svima jači budžet, odnosno BDP i da time možemo ostvariti mnoge kvalitetne rezultate za sve naše građanke i građane. Hvala vam. Još jedanput, da ste živi i zdravi.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica dr Nina Pavićević. Izvolite.
Zahvaljujem, potpredsednice. Uvaženi ministre, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, uvaženi građani Republike Srbije, danas na dnevnom redu je predlog zakona kojim se obezbeđuje materijalna podrška mladima od 16 do 29 godina. To je još jedna finansijska pomoć u iznosu od 100 evra. Prvih 100 evra ova grupa mladih je dobila pre samo dve nedelje. Ova mera i jeste zaštitna, jer se odnosi na otklanjanje posledica pandemija Kovid–19, ali je i stimulativna, jer ovim generacijama mladih dosta znači. Kako su u pitanju mladi koji su uglavnom u procesu srednjoškolskog i visokog obrazovanja, zato će im ova vladina mera biti dodatni izvor prihoda koji može omogućiti i neko dodatno ulaganje u sopstveni standard. Ono što je pozitivno jeste da se ova pomoć isplaćuje iz realnih izvora, odnosno prihoda budžeta, što govori, pre svega, o ekonomskoj snazi naše države, o njenoj makroekonomskoj stabilnosti, o privrednom rastu, rastu BDP-a sa najboljim pokazateljima u regionu. Bez mladih nijedno društvo ne može računati na bolju budućnost i razvoj. Mladi su nosioci progresa, novih znanja, inovacija i uz starije, koji imaju spoj znanja i iskustva, sutra će moći da preuzmu odgovornost za budućnost. Mladi su kreativna snaga i po difoltu su za socijalno pravednije društvo, ali da bi se uključili u društveni život i proces odlučivanja mora im se pružiti šansa. Tu šansu ova Vlada daje mladima kroz niz podsticajnih mera, počev od boljih uslova školovanja i studiranja preko većeg zapošljavanja i uslova za stvaranje porodice. Ova Vlada i Skupština su se istinski posvetile budućnosti naše države i društva, donoseći zakone koji su dobri i nude perspektive. Na mlade moramo računati, ali ih i stimulisati da budu pokretači pozitivnih društvenih trendova i učiniti društvo boljim, jer mladost sama po sebi nosi drugačiji pogled na svet. Danas na pretposlednjoj sednici Narodne skupštine u ovom sazivu želela bih najpre da se zahvalim svim kolegama narodnim poslanicima na saradnji. Verujem da zajedno delimo mišljenja da je ovaj saziv bio dinamičan, ali i dovoljno kreativan i odgovoran. O tome svedoči veliki broj usvojenih zakona i drugih akata, ali to potvrđuju i svi drugi oblici parlamentarnog rada - odbori, poslaničke grupe prijateljstva, delegacije u stranim organizacijama. Naravno, posebno bih pohvalila dinamičnost, energiju, diplomatska iskustva i shodno tome sve rezultate koje smo zahvaljujući njemu postigli kao parlament. U pitanju je, naravno, predsednik Narodne skupštine Republike Srbije Ivica Dačić, koji je dao poseban svoj pečat ovom sazivu, a mi socijalisti smo nastojali da pratimo njegovu dinamiku i nastojali da damo svoj doprinos kao koalicioni partneri i stvaranje boljeg i socijalno pravednije društva. Socijalisti su uvek na pravoj strani, na strani svog naroda, na strani socijalne pravde i na strani budućnosti. Poslanička grupa Socijalistička partija Srbije će u danu za glasanje svakako podržati ovaj predlog zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik dr Boban Birmančević. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovani ministre, poštovane kolege, poštovani građani Srbije, pravi način da završimo zasedanje, zasedanje koje ćemo završiti jednim glasanjem. Kao što sam rekao prethodni put poštovanom ministru da napravimo jedan predlog koji će biti sproveden kroz budžet za iduću godinu i svaku sledeću godinu, a to je da svaku novu godinu započnemo sa 100 evra našim najmlađima i to će biti predlog koji ću izneti i danas prosto kao jedan mali znak pažnje. Niti će tih 100 evra obogatiti te naše mlade ljude, niti će naš budžet osiromašiti, ali lepo je da oni jednostavno znaju da država misli na njih. Sve ove godine, pa pričam i o ovim godinama, to su već godine teške krize, ekonomske krize koja je prešla u kovid krizu i kombinacija te ekonomske i kovid krize bila je izuzetno teška za sve države na svetu. Neke su se snašle bolje, neke lošije, neke katastrofalno, a jedna od država koja je uspela da učini nemoguće to je da iz te najteže ekonomske i kovid krize izađe kao pobednik i to u pravom smislu te reči, to je upravo država Srbija i to, pre svega, zahvaljujući svom predsedniku koji je imao i viziju i znao kako da prođemo na najbolji mogući način i da učinimo skoro nemoguće. Oni koji svakodnevno kritikuju, ne znam ni šta kritikuju? Neka neko pita – ljudi, o čemu vi pričate, o kojim merama pričate? Da li je moguće da neko optuži… Verovali ili ne… U stvari, verujete li da su podneli krivične prijate protiv predsednika zbog pomoći koju je, između ostalog, izglasala ova Skupština, o kojoj se ova Skupština izjašnjavala, a na predlog Vlade Republike Srbije? Neka im služi na čast, neka naši sugrađanima objašnjavaju zašto rade to što rade, ali imajući u vidu kako se ponašaju i kako traže svaki način da pogrdno govore o našoj lepoj Srbiji i da u svemu vide nešto što nije dobro, jednostavno neće im doneti neke glasove, ali oni neka misle o tome. Posebna je priča da to govore oni koji tvrde da nemaju slobodu medija i da nemaju slobodu izražavanja, a to sve vreme pričaju na nekim medijima. Ne znam kako to uspevaju da pričaju ako nemaju mogućnosti da kažu to što misle? Imaju oni svoje medije, i N1 i N2 i N ne znam dokle, ali bih voleo da čujemo, i jako je bitno da građani razumeju, ko je vlasnik tih Đilasovih medija, N1 pa nadalje, a ko je vlasnik „Telekoma Srbije“, MTS-a, odnosno Mobilne telefonije Srbije. Vlasnik „Nove“ – Đilas, Šolak i još neko u toj ekipi. Jasno je da svaki dinar koji date njima dali ste im da stavljaju u svoje privatne džepove. S druge strane, treba da znate, u stvari znate sigurno ko je vlasnik „Telekoma Srbija“, MTS-a. Vlasnik „Telekoma Srbija“ je država Srbija i građani Srbije. Svaki građanin koji plati bilo kakvu nadoknadu ili račun koji je dobio od strane „Telekoma“ platio je samom sebi, ubacio je u svoju kasu. E to je osnovna razlika između „Telekoma“ i Nova 1, 2, 3 i ne znam dokle. To je, između ostalog, osnovna razlika između načina na koji razmišlja Đilas, mašinski mozak koji razmišlja samo kako da pare uzme i stavi u svoj privatni džep. S druge strane, „Telekom Srbija“, koja razmišlja samo kako na najbolji način da pruži najbolju uslugu za najmanje novaca svojim sugrađanima. I, kako tu uslugu da pruži svima, kako u Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Šapcu, Kragujevcu, tako i u svakom selu i u svakom naselju i najudaljenijoj kući od bilo kog centra grada. I, zato da znate plaćanja Šolakove televiziji je plaćanje Đilasu i njegovoj lopovskoj ekipi. Svako plaćanje „Telokomu Srbija“, ubacivanje novca u kasicu svojih sugrađana, odnosno u kasicu države Srbije, iz koje upravo svi imaju pravo i upravo iz tog budžeta i ovih 100 evra za naše najmlađe sugrađane. Kovid kriza je bila izgovor mnogima da prestanu da rade bilo šta, dok je kovid kriza Aleksandru Vučiću bila izgovor da uradi još više, još bolje i da ti rezultati budu svima vidljivi. Ono što je svakako i pitanje za svakog, pa i za ovu Skupštinu, to je pitanje izlaska na izbore, to je pitanje provere šta smo mi to radili u prethodnim godinama, a šta su radili neki drugi? Između ostalog, dobrovoljno je i svako onaj ko misli da ima podršku sugrađana, neka lepo izađe na listu, neka donese tu svoju podršku i neka stane na crtu. Nikakav problem nije ni da oni koji su izmišljali različite uslove, izmišljali različite razloge da ne izađu na izbore, pa eto, dobili su sve po spisku, sve što su napisali, dobili su. I upravo očekujemo da na tim izborima, gde smo, eto, prošle nedelje doneli odluku da u gradskim i opštinskim izbornim komisijama ne bude većine SNS, odnosno većine onih koji imaju zaista apsolutnu podršku svojih sugrađana, ali eto im i većina u opštinskim, gradskim i svim drugim komisijama. Ona priča o kojoj oni pričaju, a to je priča o tome da će neko da kupuje izbore, da pokrade izbore i ko o čemu, oni o kupovini. Navikli ljudi da kupuju, pa su mislili ako mogu da kupe i fudbalski klub „Sautempton“, da mogu da kupe i mesto predsednika Srbije. Gospodo, da vas obavestim, mesto predsednika Srbije nije na prodaju. Da bi neko bio predsednik Srbije, on prvo treba da se kandiduje, treba neko da ga kandiduje, treba da skupi određen broj glasova i treba da 3. aprila pokaže da većinska Srbija podržava upravo njega. Tako da, od kupovine, gospodo, nema ništa. Siguran sam da svi oni koji misle dobro, a to je većinska Srbija, koji misle dobro ovoj Srbiji, koji misle dobro našoj deci, ali koji misle naravno i o našim najstarijima, koji misle o svima onima kojima je pomoć bila potrebna svih ovih teških godina. Ponoviću, pomagali smo i mladima i starima, i privredi, i poljoprivredi, i u javnom sektoru, i u privatnom sektoru. I ne postoji niko vertikalno, ni horizontalno ko na različite načine nije dobio podsticaj upravo od koga, pa naravno, od budžeta Republike Srbije, a to jeste budžet svih građana i to je ono što je i prirodno i to je način na koji funkcioniše i na koji će funkcionisati i ovo ministarstvo, ali i ova država Srbija. Ako bude sve u skladu sa zakonom, a to je jedini način da izbori budu regularni, a biće najregularniji mogući imajući u vidu da u ovom trenutku 16 hiljada, bar im je dato 16 hiljada mesta koje mogu popuniti i da kontrolišu i da budu članovi tih izbornih komisija, koliko vidim, to je za njih misaona imenica. Verovatno će morati da plaćaju, para imaju, pa neka plaćaju ko će im biti na biračkim mestima. Mi iz SNS imamo problem kako da odaberemo ljude koji su zainteresovani da budu tu i da zaštite izbornu volju građana Srbije. Time ću i završiti. Hvala predsedniku Aleksandru Vučiću na svemu onome što je uradio u poslednjih 10 godina, posebno u ovim najtežim kovid godinama i hvala mu na svemu onome što možemo da vidimo da je urađeno za sve ove godine, ali hvala mu i na onom što očekujemo i što će sigurno biti i hvala građanima koji čekaju 3. april da potvrde svoju podršku Aleksandru Vučiću i politici za našu decu, a kao što će i glasiti naš slogan „Zajedno možemo sve“, time ću i završiti, zajedno možemo sve i zajedno ćemo i biti i pre 3. aprila, a naravno, i posle 3. aprila. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Dame i gospodo narodni poslanici, seljaci kažu – ko dobro poseje, taj dobro i žanje. Dakle, lako je sa punom kasom raspolagati, ali prethodno je to trebalo i zaraditi. Trebalo je organizovati državu, trebalo je podići investicije, trebalo je podići fabrike. Trebalo je uporedo sa tim podizati i infrastrukturu, da bi investitori bili zainteresovani da svoje investicije lociraju u Republici Srbiji. Takođe je bilo potrebno i da političko rukovodstvo države napravi takvu vrstu političkog ambijenta da oni koji žele da investiraju, da naiđu na dobar privredni ambijent, odnosno da imaju svoje razloge i da imaju podsticaje da bi svoj novac uložili u Republiku Srbiju. Posebno je to bilo neophodno posle 2012. godine, kada je zemlja u potpunosti bila privredno razorena, kada se nije mogao zaraditi novac, kada privreda nije mogla isporučiti dovoljno novca za svoje stanovništvo. Da samo podsetim da je 2012. godine fond mesečnih plata bio 560 miliona evra, a da je sad fond plata premašio milijardu i 200, gotovo milijardu i 300 miliona evra na mesečnom nivou, što automatski znači punije fondove penzijsko invalidske, dakle, samim tim znači i sigurnost u isplati penzija, takođe, zdravstveni fondovi, izgradnja domova zdravlja, bolnica itd. Sve se kroz privredu i razvoj privrede zanavljalo. Tako su i budžetski prihodi zahvaljujući tome što je fond plata porastao, što su investicije porasle, tako je i budžet uvećan u odnosu na 2012. godinu za dva puta i samim tim, u budžetu ima dovoljno novca da se pomognu određene kategorije stanovništva. Samo da podsetim da su podsticaji u poljoprivredi, koja je veoma bitna, posebno u ovim uslovima, svaka čast IT tehnologijama i prihodima, oni su veoma značajni, ali poljoprivreda garantuje, posebno u uslovima ovakvih kriza, pandemije i mogućih sukoba i konflikata na evropskom tlu, dakle, poljoprivreda nam garantuje prehrambenu sigurnost stanovništva i garantuje nam prehrambeni suverenitet i neku meku moć u regionu, zato što imamo dovoljno hrane za naše stanovništvo, imamo značajne viškove i oni koji imaju manjak hrane, posebno u regionu, moraju da vode računa o tome u političkim odnosima sa Srbijom, da na određeni način zavise od našeg izvoza poljoprivrednih i prehrambenih namirnica. Samim tim, sve se sklopilo, ima dovoljno novca. Ova država zavisi od zarađenog, a ne od zaduženog novca, kao što je to bilo do 2012. godine. Plate su značajno porasle. Zaposleno je preko 400.000 građana više nego što je to bilo 2012. godine, pa umesto, recimo, milion 600, 700 hiljada, sada imamo zaposlenih preko dva miliona 200 hiljada. Time su i dotacije iz budžeta za penziju potrebe na manjem nivou nego što su bile 2012. godine, kada su se penzije isplaćivale iz budžeta gotovo 50%. Sve je to donelo i bolje naoružavanje naše vojske, veću sigurnost naših građana. Sve je to donelo bolju snabdevenost našeg tržišta. Sve je to donelo i ovaj višak novca, koji se uplaćuje ovog puta mlađim kategorijama. Ne mogu nikako da me ubede da je to zbog izbora, zato što, recimo, šesnaestogodišnjaci nemaju pravo izbora, a obuhvaćeni su ovim merama. Ja pozdravljam i to što su dotirani penzioneri sa 20.000 dinara, zato što se smanjuje na takav način ona razlika, ako povećate u procentima, onda sve više raste razlika između najmanje i najveće penzije, a ovo kada se jednokratno ili višekratno dotiraju penzije i penzioneri onda najveću dobit imaju oni sa najmanjim penzijama kojima je najneophodnija takva vrsta podrške. Voleo bih da na određen način, a to je predlog Odbora za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu, da dotiramo u ovom trenutku da bi imali što više poljoprivrednih i prehrambenih namirnica, da dotiramo azotna đubriva, da subvencionišemo sa dodatnih 20% od cene, da na takav način mineralna đubriva budu u kupovini što češća. Dakle, da se kupi što više mineralnih đubriva, da se izvrši prihrana pšenice, jer žitarice su poljoprivredni proizvodi koji će imati prođu u narednom periodu, da se prihrane postojeće žitarice, ozime usevi, a da se određene količine azotnih đubriva pripreme za setvu kukuruza i industrijskog bilja. Time bi dobili veće prinose. Ukoliko ne prihranimo u dovoljnoj meri moguće je da izgubimo 10% prinosa, što bi kada sabere kukuruz i pšenicu moglo da dostigne i negde 800.000 tona, odnosno toliko bi mogli imati više žitarica, pšenice i kukuruza ukoliko bi dodatno još subvencionisali, ukoliko u budžetu ima prostora da dodatno subvencionišemo prihranu ozimnih useva i prolećne setve, da na takav način obezbedimo i prehrambenu sigurnost stanovništva, ali i prehrambeni suverenitet ove države, koji svakako postoji. Zato je Odbor za poljoprivredu preporučio i Ministarstvu finansija i Ministarstvu poljoprivrede da razmisle o našem predlogu, jer je to po nama veoma bitno s obzirom na razvoj situacije u Ukrajini koja je veliki izvoznik žitarica i Rusiji. Rusija je zabranila izvoz svojih žitarica. Ukoliko dovoljno ne prihranimo nećemo imati značajnije količine u izvozu. Ukoliko neka tržišta u izvozu izgubimo, ta tržišta će zauzeti neki drugi proizvođači. Bilo bi neophodno, s obzirom da se pojavljuju i protesti na našim drumovima, bilo bi neophodno da vidimo da li je moguće sa pet do šest milijardi dinara subvencionisati dodatno kupovinu i upotrebu mineralnih đubriva. Mislim da bi naši poljoprivrednici napravili veću proizvodnju da bi porastao izvoz, a što je najznačajnije verujem da bi i u preradi dali neke rezultate i da bi porastao BDP i na određeni način taj bi novac došao do nas. Značajno je to i za preradu poljoprivrednih proizvoda, za prehrambenu industriju, da zadržimo ovaj izvoz makar od pet milijardi dolara godišnje. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dušan Marić.
Dame i gospodo, kada kritikuju odluku države da mladima dodeli još jednu pomoć od 100 evra, opozicija kaže – to su naše pare, to su pare svih građana Srbije koje je država uzela od građana, a sada ih deli kao pomoć. Prvo, sve pare koje ima država Srbija i bilo koja druga država na svetu su pare građana. Sve te pare su direktno ili posredno uzete od građana, bilo kroz direktne poreze, takse ili kroz privredu. Drugo, valjda su i u vreme kada su oni bili na vlasti pre 15 godina, pare koje su bile u državnom budžetu, bile naše pare, ali oni te pare nisu ni jednom podelili građanima Srbije. Podsećam da je u to vreme standard građana Srbije bio lošiji nego što je danas. Znači da je postojala veća potreba za intervencijom države, postojala je veća potreba za tim da država pomaže svoje građane. Opozicija nas, deo opozicije, kritikuje i zbog navodnog širenja govora mržnje. Daleko od toga da smo nevinašcad, ali sada ćete čuti kakvi govorom se služe pojedini predstavnici opozicije. Pre sedam dana jedan opozicioni portal je objavio tekst pod naslovom „Pucnji Vučićevih medijskih mučenika po GOSPODI“. Ovo „GOSPODI“ je napisano velikim slovima, valjda da bi bilo uverljivije, a „GOSPODA“ su Vladeta Janković i Zdravko Ponoš. Od „GOSPODE“ se očekuje da se ponašaju gospodski i da koriste gospodski rečnik, posebno kada je u pitanju profesor književnosti, čovek koji ima 82 godine, čovek koji je bio diplomata, ambasador Srbije u Vatikanu i u Londonu i posebno kada je u pitanju čovek koji se kandiduje da bude prvi u Beogradu, da bude gradonačelnik Beograda. Taj gospodski rečnik se posebno očekuje od jednog generala, bivšeg načelnika Vojske Jugoslavije, načelnika Štaba Vojske Jugoslavije, koji se kandiduje da bude predsednik države, predsednik Srbije. Prvi je počeo Vladeta Janković. On je reagujući na kritike koje su upućene na njegov račun zbog njegove izjave da spomenik Stefanu Nemanji treba izmestiti sa Savskog trga na neku drugu lokaciju u Marinkovu baru, on je izjavio sledeće: „Marinkova bara je uzrečica koju je zloupotrebila naprednjačka botovska banda. To su paščad puštena sa lanca“. Znači, on je praktično ljude koji ga kritikuju uporedio sa paščadima. Samo dan-dva kasnije, kandidat dela DOS-ovske opozicije za predsednika Srbije, Zdravko Ponoš je takođe svoje kritičare uporedio sa psima, s tim što po mišljenju gospodina Ponoša nisu u pitanju paščad, što će reći nisu u pitanju obične džukele, već je u pitanju neka rasa pasa sa pedigreom koju je on nazvao „trenirani psi“. Naime, govoreći na televiziji N1 o kritikama na svoj račun, on je izjavio sledeće: „Bojim se da je neko pustio trenirane pse da to rade, a kada takvi psi nekog ujedu, onda uvek odgovara vlasnik“. Jasna je aluzija da je vlasnik pasa Aleksandar Vučić, a da su trenirani psi svi funkcioneri vladajućih stranaka, brojni novinari, analitičari, pa i oni građani koji Ponoša kritikuju da je previše naklonjen NATO paktu, koji smatraju da je sramota što za vreme rata u Krajini on nije bio u Kninu, što se nije tamo borio, branio svoju kuću, nego je sedeo u Beogradu i što smatraju, što jeste i činjenica, da je u njegovo vreme Vojska Jugoslavije, sadašnja Vojska Srbije prilično razmontirana. A da ovi uvredljivi izrazi nisu slučajnost potvrdio je i pomenuti portal, neću da mu navodim ime, portal koji je Jankovića i Ponoša nazvao „GOSPODOM“, taj portal je 9. februara objavio strip pod naslovom „Tabloidni lajavci“. Sadržaj stripa su dva nacrtana psa koja besno skaču na fotografiju Zdravka Ponoša. Rečnik koji se koji se koristi u političkim obračunima u Srbiji je odavno srozan na jedan kafanski nivo, činjenica da tu nema nekakve velike razlike među strankama, nazivanje političkih protivnika lopovima, izdajnicima, kriminalcima itd. je postalo svakodnevna pojava. To otprilike dođe kao „dobar dan“, ali ja se zaista ne sećam da su u političkoj areni, posebno kada su u pitanju političari najvišeg ranga u Srbiji, korišćeni takvi termini da su svoje političke protivnike nazivali psima. Posebno je neprimereno kada takav govor u srpski politički život uvodi jedan čovek koji je profesor književnosti, čovek koji je bivši diplomata, čovek koji ima 82 godine, čovek koji se kandiduje da bude gradonačelnik Beograda i kada takav govor, neprimeren govor, uvodi general, penzionisani general, bivši načelnik Vojske Jugoslavije, koji se kandiduje da bude predsednik države, da bude predsednik Srbije, da bude predsednik svih građana, ne samo onih koji budu glasali za njega, nego svih građana Srbije, bez obzira na svoja politička opredeljenja. Na kraju, ja koristim priliku da zamolim gospodina ministra da iskoristi svoj nesumnjivi autoritet u Vladi da, narodski rečeno, malo urgira da se što ranije krene sa predviđenim radovima na rekonstrukciji puta Savanovac – Krnjevo – Smederevska Palanka, u pitanju je put koji je u vrlo loš stanju, i da Vlada iznađe sredstva da se u što skorije vreme, u nekom razumnom roku rekonstruiše put Markovac – Velika Plana – Lozovik, poznatiji kao Carigradski drum. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik prof. dr Vladimir Marinković. Izvolite.
Hvala uvažena potpredsednice Narodne skupštine. Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, drago nam je što ste danas opet ovde sa nama da raspravljamo i diskutujemo i podelimo sa građanima Republike Srbije dobre vesti, da usvojimo u parlamentu ovaj predlog koji ima za cilj da pokaže da Republika Srbija, Vlada Republike Srbije i predsednik države, gospodin Aleksandar Vučić, vode računa o svim društvenim grupama. Pre neki dan su to mogli da vide penzioneri. Njima je uplaćeno po 20.000 dinara jednokratne pomoći. Videli su to i mladi ljudi. Vide svi oni koji žive u Srbiji, svi građani Srbije koji konačno imaju takvu vlast koja brine o svima njima i koja brine o budućnosti ne samo naše dece, nego svih ljudi koji žive i rade u Republici Srbiji. To je pokazatelj jednog ambijenta koji SNS želi da napravi, a to je da Srbija bude jedna od najprogresivnijih zemalja, najmodernijih zemalja, koja ima u ovom trenutku privredni rast, dakle za 2021. godinu zabeležen privredni rast od 7,5%, što jeste najviša stopa privrednog rasta u celoj Evropi, pokazujući svima na globalnom nivou da Srbija može da bude šampion u mnogim oblastima društvenog života. Tu se radi o jednoj jasnoj viziji, jednoj političkoj mudrosti, ali i jednom ogromnom znanju svih onih koji se bave ekonomijom u ovoj zemlji, da je usmeravaju na dobar način. Pokazali smo to da je ova pandemija koja je zadesila i pogodila ceo svet da je Srbija nju uspešno prevazišla, s obzirom da, i danas možemo da se pohvalimo tom činjenicom, 62% stranih direktnih investicija ide upravo u Republiku Srbiju. Mnogi ljudi, dobronamerni ljudi iz celog sveta jednostavno kažu i donose takav zaključak da predsednik Aleksandar Vučić jednostavno zna to da radi, zna kako da se napravi ambijent, zna jednostavno strateška politika i strateški ciljevi zemlje u kom pravcu treba da idu kako bi se upravo napravio ovaj ambijent gde smo mi postali zemlja u koju svi iz celog sveta vrlo rado žele da ulažu, vrlo rado žele da oplode kapital, da žive u ovoj zemlji. Zato Srbija jeste jedna od najperspektivnijih poslovnih destinacija ne samo na teritoriji Zapadnog Balkana, već ukupno u celoj Evropi. Želim da kažem još jednu vrlo važnu stvar, a to je da upravo na ovaj način, kroz ovakve poteze mi pokazujemo jednu veliku odgovornost prema svima. Pokazujemo to da ne delimo građane Republike Srbije na bilo koji način i pokazujemo koliko smo u stvari odgovornim, koliko je razlika između jedne odgovorne vlasti, jednog odgovornog i ozbiljnog liderstva i onih ljudi, tajkunsko-političke kamarile koja je vodila ovu zemlju do 2012. godine, koja je vodila tu tzv. kompradorsku ekonomsku politiku. Da bih objasnio građanima Republike Srbije zašto kompradorska ekonomska politika, znate ko su kompradori, gospodine ministre? Kompradori su ljudi za vreme Britansko – Kineskog rata, to su ljudi Kinezi koji su podržavali Veliku Britaniju i koji su pomogli tada Velikoj Britaniji da prodaje opijum u Kini, iako se jedan ogroman deo stanovništva i vlasti u Kini, naravno, opirao tome, zato što je to išlo na štetu zdravlja i ekonomije Kine i kineskog naroda. Upravo 150, 160 godina posle toga vi imate jednu zemlju u Evropi kojom su upravo vladali kompradori kojima nije bilo apsolutno prioritet interes građana Republike Srbije, interes države u kojoj žive i koju su, nažalost, dobili priliku da vode, nego su radili upravo suprotne stvari dovodeći ovu zemlju u poziciju jedne vrlo zavisne zemlje od stranih centara moći, od uticaja koji nisu imali nikakve veze sa interesima građana i naroda u Republici Srbiji. Danas Srbija vodi jednu nezavisnu politiku. Danas predsednik Aleksandar Vučić ima istu poziciju i na isti način razgovara i sa svojim kolegama u Pekingu. Moram da podsetim naše građane da je pre jedno dve nedelje dobio ogromno priznanje i susreo se sa predsednikom Narodne Republike Kine, gospodinom Sijem, i učvrstio ono što bi Kinezi sami rekli – čelično partnerstvo između naše dve zemlje, kao što je to uradio sa mnogim zemljama koje su od strateškog značaja za razvoj Republike Srbije i koje su doprinele i pomogle u tome da ova zemlja ima tzv. kvantni skok u ekonomiji i takvu vrstu privrednog rasta koja je na terenu pokazala da za Srbiju više ništa nije nemoguće, da kroz jedan posvećen i dobar rad i naravno jednu dobru i kvalitetnu političku doktrinu i politički program, koji SNS je definisala na svojoj skupštini u oktobru mesecu prošle godine, za ovu državu, za ovaj narod i građane Republike Srbije nema nikakvih granica. Naravno, nema nikakvih granica po pitanju ekonomije. Nema nikakvih granica po pitanju razvoja, ali nema ni granica kada je u pitanju, i bilo kakvih prepreka, zaštita vitalnih nacionalnih interesa i interesa srpskog naroda gde god on živi. Tako da predsedniku Aleksandru Vučiću danas nije problem da kaže našim partnerima iz SAD da politika sankcija nije dobra, da ona neće doprineti regionalnoj stabilnosti. Danas Srbija ima snage da to kaže zato što je ekonomski i politički i vojno i na svaki drugi način nezavisna i samostalna zemlja i to jeste jedna od ključnih tačaka našeg programa koja će definitivno i posle 3. aprila ove godine određivati i odrediti budućnost ove zemlje, budućnost Republike Srbije i budućnost ovog naroda. U tome ćemo se svi mi ovde koji smo članovi Narodne skupštine Republike Srbije odazvati, pružiti snažnu podršku predsedniku Vučiću jer nije danas lako da održite takav nivo samostalne i nezavisne politike, a da pritom kroz jedan balansiran pristup ostanete pouzdan partner mnogim velikim silama i svetskim igračima koji imaju interese u ovom delu sveta, ali ono što jeste kruna Vučićeve politike da je sačuvao mir, da je sačuvao regionalnu stabilnost i da idemo dalje ka regionalnim integracijama i inicijativama izgradnjom infrastrukture, kako tvrde, tako i meke, kako autoputeva, železnica, aerodroma, tako i naučnih centara, ulaganja u visoko obrazovanje i u naše kadrove za koje želimo da ostanu ovde, da grade Republiku Srbiju zajedno sa nama, zajedno sa SNS, zajedno sa predsednikom Aleksandrom Vučićem. Ključna stvar koja nas odvaja od onih koji bi kao i u periodu od 2000. do 2012. godine da se dočepaju vlasti, misleći tu na ovu privatnu Đilasovu kompaniju, na Šolakovu privatnu kompaniju čiji svi partijskih tzv. funkcioneri rade u toj kompaniji, zaposleni su i žive u stvari od toga i žive od Đilasove milostinje, ključna razlika između nas je da jednostavno mi želimo da gradimo ovu državu na realnim osnovama, mi ovo i što vodimo računa o našim građanima i za šta ćemo, nadam se, svi danas glasati, do toga dolazimo na realnim osnovama na konto svega onoga vrednog i brižnog rada u proteklih nekoliko godina koji je rezultirao time da možemo da damo, da možemo da pomognemo, da možemo da budemo socijalno odgovorni. Stalno ponavljam ovde u Narodnoj skupštini da SNS jeste konzervativna partija, desnog centra, ali smo pokazali kako i koji je model, koja je formula da možete da vodite računa i o onima koji su ugroženi, i o ugroženim društvenim grupama, i o manjinama, marginalnim društvenim grupama, i to samo možete na jedan način. Ako je vaša ekonomija snažna, ako održite nivo vaše ekonomije takvim da možete toliko da zaradite, da možete nekome da pomognete, da date, kako bi napravili bolji ambijent i kako bi uradili ono što je Vučić uspeo u Srbiji, naravno uz vašu svesrdnu pomoć. Uvek govorim da vi vaš posao radite na jedan stvarno, dobar način i to ste pokazali u kriznoj situaciji. Što se tiče kriznog menadžmenta, to je nama bilo važno tokom prethodnih nekoliko godina da imamo velike rezultate i sa time ćemo, naravno, nastaviti. Vučić ne razmišlja o Srbiji kako će da izgleda 4. aprila, Vučić razmišlja kako će Srbija da izgleda za 10, 20 i 30 godina. Mi naravno, nastavljamo snažno da radimo i da vodimo ovakvu politiku, jer znamo da samo kroz jačanje ekonomije i stabilnosti, političke i ovde u zemlji i u regionu možemo da napravimo uspeh koji srpski narod i svi oni narodi koji žive u Republici Srbiji zaslužuju. Zbog toga snažna podrška i vama i predsedniku Aleksandru Vučiću u našoj kampanji, borbi da prikažemo naše rezultate, ali i da prikažemo ono što ćemo da uradimo u naredne četiri godine na svim nivoima, kako na državnom tako i na lokalnim i gradskim nivoima. Iskreno se nadam da će i predsednik Aleksandar Vučić biti predsednički kandidat SNS, kojeg ćemo snažno podržati, s obzirom da ima plebiscitarnu podršku građana Republike Srbije, da nastavi i uradi sve ono što je isplanirao tokom prethodnih nekoliko godina u korist građana Republike Srbije i naše zemlje. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem načelni pretres o Predlogu zakona. Saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem ponedeljak 14. februar 2022. godine, sa početkom u 17.30 časova kao dan za glasanje o tački dnevnog reda sednice Osamnaestog vanrednog zasedanja Skupštine Republike Srbije u Dvanaestom sazivu. Poštovani narodni poslanici, u skladu sa članom 87. Poslovnika Narodne skupštine, sada određujem pauzu u trajanju od jednog časa. Sa radom nastavljamo u 15.00 časova, sa sledećom sednicom. Zahvaljujem.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje o tački dnevnog reda, potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 88. stav 5. Poslovnika, kvorum za rad Narodne skupštine u danu za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim narodne poslanike da ubace kartice u poslaničke jedinice. Zahvaljujem. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 190 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da, prema tome, postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Prva tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O DOPUNAMA ZAKONA O PRIVREMENOM REGISTRU DRŽAVLjANA REPUBLIKE SRBIJE OD 16 DO 29 GODINA KOJIMA SE UPLAĆUJE NOVČANA POMOĆ ZA UBLAŽAVANjE POSLEDICA PANDEMIJE BOLESTI COVID-19 IZAZVANE VIRUSOM SARS-COV-2. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu, a s obzirom da na to da na Predlog zakona nisu podneti amandmani, Narodna skupština će, saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika, odlučivati samo o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o dopunama Zakona o Privremenom registru državljana Republike Srbije od 16 do 29 godina kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 190, za – 188, uzdržan – jedan, nije glasao –jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o dopunama Zakona o Privremenom registru državljana Republike Srbije od 16 do 29 godina kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje jedine tačke ovog dnevnog reda i odlučivanje o njoj, saglasno članu 102. Poslovnika, zaključujem sednicu Osamnaestog vanrednog zasedanja Narodne skupštine u Dvanaestom sazivu.