Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam nadaljevanje 19. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Iva Dimic od 9.00 do 14.15, Ivan Hršak, dr. Franc Trček do 11.30, Mihael Prevc od 9. do 13. ure, Luka Mesec od 15. ure dalje in dr. Matej T. Vatovec od 15. ure dalje. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA – AKT O ODREDITVI PARLAMENTARNE PREISKAVE ZA UGOTOVITEV DEJANSKEGA STANJA IN MOREBITNE POLITIČNE ODGOVORNOSTI NOSILCEV JAVNIH FUNKCIJ O STANJU, RAVNANJU, ZALOGAH, NAROČILIH, NABAVAH, HRAMBI TER DRUGIH NAČINIH PRIDOBITVE ALI RAZPOLAGANJA Z OSEBNO ZAŠČITNO IN KRITIČNO MEDICINSKO OPREMO ZA UČINKOVITO ZOPERSTAVLJANJE OKUŽBAM Z NALEZVLJIVIMI BOLEZNIMI TER DELOVANJU INSTITUCIJ IN NOSILCEV JAVNIH FUNKCIJ V ZVEZI S PRAVOČASNO ZAJEZITVIJO EPIDEMIJE COVID-19 IN USTREZNIMI UKREPI, ZARADI SUMOV NEZAKONITE PORABE JAVNIH SREDSTEV IN ZARADI SUMOV OPUSTITVE USTREZNIH UKREPOV V ZVEZI S PRAVOČASNO ZAJEZITVIJO EPIDEMIJE COVID-19 ZA OBDOBJE OD 1. 2. 2020 DO ODREDITVE PREDMETNE PARLAMENTARNE PREISKAVE IN ZA MOREBITNO SPREMEMBO VELJAVNE ZAKONODAJE, KI UREJA JAVNO NAROČANJE, BLAGOVNE REZERVE, INTEGRITETO IN PREPREČEVANJE KORUPCIJE TER RAVNANJE NOSILCEV JAVNIH FUNKCIJ Z JAVNOFINANČNIMI SREDSTVI. Zahtevo za uvedbo parlamentarne preiskave je na podlagi 93. člena ustave Državnemu zboru predložila skupina 46 poslank in poslancev s prvopodpisanim Danijelom Krivcem. Za dopolnilno obrazložitev dajem besedo predstavnici predlagateljev, kolegici Alenki Jeraj.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni! V poslanskih skupinah koalicije smo se odločili, da zahtevamo odreditev parlamentarne Preiskovalne komisije za ugotovitev dejanskega stanja in morebitne politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij o stanju, ravnanju, zalogah, naročilih, nabavah, hrambe ter drugih načinih pridobitve ali razpolaganja z osebno zaščitno in kritično medicinsko opremo za učinkovito zoperstavljanje okužbam z nalezljivimi boleznimi ter delovanju institucij in nosilcev javnih funkcij v zvezi s pravočasno zajezitvijo epidemije SARS covid-19 in ustreznimi ukrepi, zaradi sumov nezakonite porabe javnih sredstev in zaradi sumov opustitve ustreznih ukrepov v zvezi s pravočasno zajezitvijo epidemije covid-19 za obdobje od 1. 2. 2020 do odreditve parlamentarne preiskave in za morebitno spremembo veljavne zakonodaje, ki ureja javno naročanje, blagovne rezerve, integriteto in preprečevanje korupcije, ter ravnanja nosilcev javnih funkcij z javnofinančnimi sredstvi, in sicer tako, da se, prvič, ugotovi morebitno politično odgovornost nosilcev javnih funkcij in odgovornost nosilcev javnih funkcij na območju Republike Slovenije za stanje, hrambo ter gospodarnost in pravočasnost nabav in naročil ter druge načine pridobitve ali razpolaganja osebne zaščitne in kritične medicinske opreme, ki je potrebna za primer učinkovitega zoperstavljanja okužbam z nalezljivimi boleznimi pred razglasitvijo epidemije covid dne 12. 3. 2020; drugič, da se ugotovi morebitno politično odgovornosti nosilcev javnih funkcij in odgovornost nosilcev ter javnih funkcij na območju Republike Slovenije za ukrepe, ki so bili sprejeti ali so bili neupravičeno opuščeni v času pred razglasitvijo epidemije COVID-19 z dne 12. 3. 2020 in po razglasitvi epidemije zlasti v primerjavi z ukrepi drugih držav EU na sploh in posebej tistih, ki so sosede žariščne evropske države Italije. Tretjič, da se ugotovi morebitno politično odgovornost nosilcev javnih funkcij glede stanja v institucijah, ki so zadolžene za proučevanje, svetovanje in izvajanje ukrepov, ki so potrebni za zoperstavljanje okužbam z nalezljivimi boleznimi ter njihovih ukrepih v času pred razglasitvijo epidemije COVID-19. Četrtič, da se ugotovi morebitno politično odgovornost nosilcev javnih funkcij v inštitucijah, ki so zadolžene za proučevanje, svetovanje in izvajanje ukrepov ter njihovih ukrepih v času pred razglasitvijo epidemije zlasti z vidika njihovega praktičnega ukrepanja v primerjavi z drugimi državami EU. In petič, da se ugotovi morebitno politično odgovornost nosilcev javnih funkcij v zvezi z nabavami, hrambo in drugimi načini pridobitve ali razpolaganja osebne zaščitne in kritične medicinske opreme, ki je bila nabavljena, hranjena, pridobljena na drugačen način ali razporejena za potrebe učinkovitega zoperstavljanja okužbam z nalezljivimi boleznimi z vidika transparentnosti, strokovne primernosti, zakonitosti, pravočasnosti po razglasitvi epidemije. Torej razprave na to temo je bilo že veliko, tudi obtožb in tako naprej. Ugotovljeno do sedaj je bilo, da je ob prevzemu poslov nove Vlade, da so bila skladišča zaščitne opreme prazna, da je bila takrat nabava zaščitne opreme na svetovnem trgu že močno otežena in iz dneva v dan dražja. Med tem, ko sta stroka in zdravstveno osebje zaradi pomanjkanja zaščitne opreme bili zaskrbljeni in opozarjali, da ne bodo mogli izvajati svojega dela tako kot bi bilo treba. Skladno z načrtom, ki ga ima ta država v času epidemije je bila organizirana centralna nabava potem s strani Zavoda za blagovne rezerve Republike Slovenije, kar je potem tudi pripomoglo k temu, da smo relativno pravočasno uspeli zagotoviti zadostno količino zaščitne opreme. Ocenjujemo, da so bili ukrepi v krizni situaciji pravočasni in učinkoviti in nabava uspešna. Ocenjujemo, da je Slovenija v prvem valu epidemije v boju proti virusu uspela zaščiti zdravje in življenje svojih državljanov. Pri tem je bila med državami, ki so beležile najmanj smrtnih žrtev in ukrepi v Sloveniji niso bili tako rigorozni. Se je pa v postopkih nabav očitalo tudi morebitne napake, ki jih bodo preverjali in jih že preverjajo tako pristojni organi, kot ta nova naša Preiskovalna komisija. V primeru ugotovljenih nepravilnosti zlorab ali kršitev bomo v skladu s svojimi pristojnostmi, bodo, bomo tudi ukrepali. Jaz bom v nadaljevanju potem še kaj obrazložila glede na tisto, kar bodo pač povedali kolegice in kolegi. Ocenjujem, da bo Preiskovalna komisija opravila svoje delo, jaz sem že vodila Preiskovalno komisijo v enem drugem primeru. Podali smo tudi ovadbe, marsikaj se je dogajalo. Epiloga kot pri marsičem nismo dočakali, dočakali smo nekaj postopkov, ki pa niso končani in lahko se samo sprašujemo, kaj delajo naši pravosodni organi, da nekaterih stvari kljub dokazom, ki so bili posredovani preiskovalnim organom zaključkov ni. Preiskovalna komisija bo dala zagotovo odgovore o odgovornosti tistih, ki so bili zadolženi za nabave, pa tudi o tem ali so stvari potekale pravilno ali ne.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Prvo ima besedo Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, kolega Franc Jurša.
Predsednik hvala za besedo. Vsem skupaj prav lep pozdrav. Politika je v določenih primerih zelo podobna igranju šaha. Pomemben je čas in načrtovanje potez, če zamudiš primeren trenutek ti nobena poteza ne bo pomagala popraviti napak ali uresničiti načrtov. Pri določenih strankah vidimo, da se to kar pogosto dogaja od postopka in računanja na predčasne volitve do obljub o parlamentarnih preiskavi in konstruktivni nezaupnici, vendar pa igranje žrtev kadar se zamudi priložnost ne izraža dobro sliko, sprejeti je bilo treba odločitve in sprejet je treba posledice, ki jih takšne odločitve tudi prinašajo. Čeprav so bili marsikateri presenečeni, da smo jih z zahtevo za parlamentarno preiskavo prehiteli, pa se mi zdi, da to ni primeren odziv. V poslanski skupini Desus smo od 15. aprila pričakovali, da bo nasprotna stran vložila zahtevo, vendar se ni premaknilo nič, mahanje z mečem, veliko besed obtoževanja, ki je vrhunec doseglo s preizkusom interpelacije proti ministru za gospodarski razvoj in tehnologijo. Šele z vložitvijo zahteve preiskovalne komisije, kateri podpisniki smo večina poslancev poslanske skupine Desus pa je nasprotna stran prejela navdih in preizkusila vložiti svojo preiskovalno zahtevo. Pozabili pa so, da je kriza koronavirusa okoli nas začela še preden je svoje delo prevzela 14. Vlada Republike Slovenije. Prevzeli so požar, skoraj nedotaknjenega, brez opreme, brez načrta za reševanje oziroma gašenje požara. In s parlamentarno preiskavo, ki jo želimo vzpostaviti danes, bomo iskali politično odgovornost od začetka krize koronavirusa, ki so nekateri še tiščali glavo v pesek, da odredite te parlamentarne preiskave. Razlike obeh besedil so očitne, medtem ko bi zamujena priložnost preiskovalne komisije opozicije iskala smotre, smisle, pogoje, postopke bo preiskovalna komisija, ki jo vzpostavljamo za današnjim aktom in kjer so dobrodošli za sodelovanje vsi predstavniki parlamentarnih strank izzvala svoj temeljni pomeni – ugotavljanje politične odgovornosti. V parlamentarni preiskavi, ki bo odrejena s sprejetjem današnjega akta bomo tako iskali politično odgovornost od 1. februarja 2020 do danes. Osredotočili se bomo tudi na ugotovitve dejanskega stanja odgovornosti nosilcev javnih funkcij za stanje, ravnanje, naročila in nabavo zaščitne opreme. Posebna pozornost bo namenjena tudi delovanju institucij in nosilcev javnih funkcij v zvezi s pravočasno zajezitvijo epidemije koironavirusa. Naj pa poudarim še enkrat kakršnokoli nepravilnosti, ki so se tekom soočanja z epidemijo morda dogajale, bodo preverili tudi pristojni organi. Če je prišlo do osebnega okoriščenja, pričakujemo, da bodo pristojne institucije tudi primerno ukrepale. Opažam pa v poslanski skupini Desus kako bo nasprotna stran, ki veliko navdiha črpa iz časopisnih člankov želi spodkopati delo in trud 14. Vlade Republike Slovenije. In to potem, ko so se uspešno spopadli z epidemijo. To je nesramno in nehigienično. Imeli ste svojo priložnost a ste jo podale drugemu.
Hvala lepa. Naslednjo ima besedo Poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke kolega Zmago Jelinčič. Odjavljen. Potem Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke kolegica Lidija Ivanuša.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Lep pozdrav! Pred nami je zahteva za odreditev parlamentarne preiskovalne komisije o zagotavljanju zaščitne opreme ter ukrepih institucij in nosilcev javnih funkcij za zajezite širjenja bolezni COVID-19 od 1.2.2020 do odreditve parlamentarne preiskave. Epidemija COVID-19 je izbruhnila konec leta 2019 v kitajskem mestu Vuhan ter se od tam zelo hitro razširila po celotnem svetu. Prvi primer virusa v Evropi so bili ugotovljeni v Franciji in Nemčiji, že proti koncu januarja 2020. V Italiji kjer je bilo tudi glavno žarišče epidemije v Evropi, so prvi primer ugotovili v začetku februarja, v Sloveniji pa smo prvega okuženega potrdili 4. 3. 2020. na epidemijo virus COVID-19 so se morale države Evropske unije hitro odzvati, zlasti zaradi znanih izkušenj iz Kitajske in Italije je bilo nujno potrebno zagotoviti zaščitno opremo za bolnišnično in zdravstveno osebje. Zaradi pomanjkanja zaščitne opreme se v Italiji, na Kitajskem okužilo veliko število zdravstvenih delavcev. 20. februarja, so bili izpolnjeni pogoji, da bi institucije Evropske unije in države članice, ki želijo, lahko sodelovale v postopku skupnega javnega naročanja. Takratna Vlada Marjana Šarca se ni pravočasno in ustrezno odzvala, saj osebne zaščitne opreme ni določila kot blago osnovne preskrbe. Šele po številnih pozivih zdravniške zbornice in zdravstvenih ustanov je takratna Vlada 27. 2. 2020, odločila, da se uporabi zaščitno opremo iz blagovnih rezerv in sicer 48 tisoč zaščitnih mask, 5 tisoč kombinezonov, 500 tisoč rokavic in praške za razkuževanje, vendar brez, da bi določila, da se ta oprema hitro nadomesti in ustrezno dopolni s situacijami primernimi količinami. 13. Vlada Republike Slovenije je tako 27. februarja 2020 sprejela sklep, da se iz blagovnih rezerv sprostijo razpoložljiva zaščitna sredstva, ki so zadostovala zgolj za nekaj dni. Zavodu Republike Slovenije za blagovne rezerve pa je naložila, da izdana sredstva nadomesti do 31. decembra 2020. 3. marca je Svetovna zdravstvena organizacija ugotovila, da so se od začetka izbruha virusa COVID-19, cene osebne zaščitne opreme močno povečale, na primer, cena kirurških mask se je povečala za 6-krat, cena respiratorjev N95, pa kar za 3-krat. Svetovna zdravstvena organizacija je ugotovila tudi, da so se dobavni roki za zaščitno opremo izredno podaljšali, in da lahko dobrava traja več mesecev, kot tudi, da so se razširile manipulacije trga, in da se zaloge pogosto prodajajo tistim, ki ponudijo največ. Te ugotovitve bi morale biti pomemben signal tudi za ustrezno ukrepanje v Sloveniji, a žal temu ni bilo tako. 2. člen zakona o blagovnih rezervah določa, da se blagovne rezerve oblikujejo za zagotavljanje potreb osnovne preskrbe pri večjih motnjah in nestabilnostih na trgih ob naravnih in drugih nesrečah večjega obsega in v vojni. O tem katero blago sodi v osnovno preskrbo, kdaj se uporabijo in nadomestijo blagovne rezerve, pa odloča Vlada. Glede na že navedeno znana dejstva, da je potrebno zagotoviti ustrezno zaščitno opremo, da zaščitne opreme v Sloveniji primanjkuje, da so količine te opreme zaradi velikega povpraševanja na svetovnem trgu omejene, bi Vlada morala ustrezno zaščitno opremo določiti kot blago osnovne oskrbe in nemudoma začeti postopek za njeno nabavo, vendar 13. Vlada pravočasno nič od navedenega ni storila. 14. Vlada je zaprisegla 13. 3. 2020, zvečer in s svojim delom začela že prvo noč. Prvo s čimer so se morali soočiti, so bila prazna skladišča zaščitne opreme, oprema ki je bila v blagovnih rezervah ob primopredaji naši Vladi, ni zadoščala niti za nekajdnevno zaščito zdravstvenih delavcev, kaj šele ostalih, ki so bili neposredno izpostavljeni tveganju okužbe. Aktivnosti nove Vlade so tako morale biti hitre in učinkovite. V SDS podpiramo ustanovitev parlamentarne preiskave, katere namen naj bo ugotovitev morebitne politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij za stanje zalog zaščitne opreme in kritične medicinske opreme pred razglasitvijo epidemije dne 12. 3. 2020; ugotovitev morebitne politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij za ukrepe, ki so bili sprejeti v času pred razglasitvijo epidemije, zlasti v primerjavi z ukrepi drugih držav članic Evropske unije, ugotovitev morebitne politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij glede stanja v institucijah, ki so zadolžene za preučevanje, svetovanje in izvajanje ukrepov, ki so potrebni za zoperstavljanje okužbam z nalezljivimi boleznimi, ter njihovih ukrepih v času pred razglasitvijo epidemije tudi v primerjavi z ukrepi drugih držav članic Evropske unije; ugotovitev morebitne politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij v zvezi z osebno zaščitno in kritično medicinsko opremo za stanje, zaloge, ravnanje, razpolaganje, hrambo, naročila osebne zaščitne in kritične medicinske opreme, ki je bila nabavljena ali pridobljena na druge načine za potrebe učinkovitega zoperstavljanja okužbam po epidemiji od 12. 3. 2020 do odreditve predmetne parlamentarne preiskave; ugotovitev vseh vidikov odgovornosti nosilcev javnih funkcij in preko tega opredeliti in konkretizirati morebitno odgovornost nosilcev političnih javnih funkcij tako, da se preuči vse sume morebitnega nezakonitega ravnanja in morebitne opustitve dolžnega ravnanja; preveri naj se vsakršen vidik zakonitosti naročil in dobave, vključno z ustrezno davčno in carinsko obravnavo, cenovno ustreznostjo, hrambo, razpolaganje in preverbo ustreznosti opreme; ugotoviti odgovornosti javnih funkcij v zvezi s pravočasno naročeno opremo in ali bi bilo bolj učinkovito in smotrno, da bi se vzpostavila domača proizvodnja zaščitne opreme za te namene; ugotoviti ustreznost veljavne zakonodaje, ki ureja javno naročanje, blagovne rezerve, integriteto in preprečevanje korupcije, ter ravnanje nosilcev javnih funkcij z javnofinančnimi sredstvi. Kot že rečeno, v SDS bomo ustanovitev preiskovalne komisije podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Liste Marjana Šarca, kolega Brane Golubović.
Spoštovane kolegice in kolegi! O nabavah zaščitne opreme in vlogi posameznih politikov iz vrst koalicije smo že veliko govorili. Pred malo več kot mesecem nazaj smo v Listi Marjana Šarca pripravili interpelacijo ministra Počivalška in jasno pokazali, na kakšen sporen, nepregleden in negospodaren način so tekli posli z zaščitno opremo in medicinsko opremo. S pomočjo načina, ki ste ga peljali, je Vlada izbranim podjetjem omogočila visoke marže. Ministru Počivalšku smo takrat politično odgovornost že dokazali, pa je imun in zaščiten. V demokratični in pravni državi bi tak minister bil že nekdanji minister, in to brez interpelacije, razrešil bi ga predsednik Vlade. A mi smo daleč od take države, v kateri nekdo odgovarja za svoje besede, svoja dejanja, prevzema politično objektivno odgovornost. Pri nas smo v zadnjem času slišali in brali, kako poslanci brez dokazov obtožujejo policijo, da jim prisluškuje ali sledi. Vlada nezakonito menja direktorja SURS, ker dela zakonito. Zamenja se direktorja Nacionalnega preiskovalnega urada, diskreditira se kriminaliste. Napada in poskuša se podrediti medije. Podpredsednik vladne stranke, ki v opoziciji zagovarja, da se mora politika umakniti iz gospodarstva postane predsednik uprave državnega DARS-a. Minister se spreneveda glede svojega nepreklicnega odstopa, drugega ministra pridržijo za en dan zaradi suma korupcije, pa ne vidi razloga, da bi odstopil. Tretji minister piše pisma, depeše, ki to niso v tujino, predsednik Vlade užali Bošnjake z morbidno provokacijo in še in še bi lahko naštevali. Z ravnanjem sedanje Vlade, sedanje koalicije se slovenska politična normalnost premika v ekstrem. Vse je dovoljeno, nič ni prepovedano in za vsako nepravilnost se najde izgovor za nadaljnje sodelovanje. Eden drugemu krijeta hrbet. Postajate soodvisni, ta Vlada nima več nobenih moralnih zavor, nobene integritete. A ne glede na vse dimne bombice je dejstvo, da je Vlada s svojim zavajanjem omogočila nabavo zaščitne in kritične medicinske opreme preko posredniških podjetij, ki so povezani s politiko. To je ta Vlada omogočila. Kupovali ste močno preplačano opremo nekakovostno ali celo neprimerno, neuporabno za zdravstvo in splošno populacijo. S svojimi dejanji in ravnanji so vsaj štirje člani Vlade izbrancem omogočili posle 100 in več odstotnimi maržami, posle, ki so polni sumov korupcije. Pa to še ni bilo dovolj. Pred koncem epidemije ste začeli reševati še dvorne dobavitelje z aneksi, posledice so očitne, ogromno oškodovanje javnih sredstev. Vladne posle, predvsem ministra Počivalška preiskuje tudi Nacionalni preiskovalni urad, kljub menjavam na vrhu in kljub pritiskom na policijo za teden dni nepreklicno odstopljenega ministra Hojsa, ki je bil menda narobe razumljen. Temu pa je pomagal res nepreklicno odstopljen generalni direktor policije. Revizijo poslov, zaščitno opremo in ventilatorji pa izvaja tudi Računsko sodišče in upam, da mu ne boste tega preprečili. Če se vrnemo k policijski preiskovalni komisiji, katere predmet preiskave ima pet točk. Gre za čisti slepilni manever. Kljub temu, da napovedujete preiskavo spornih poslov v času Vlade Janeza Janše se ta ne bo zgodila. Zakaj? Ker bo Preiskovalno komisijo vodila SDS, v njej pa bo večino imela koalicija skupaj z SNS, ki je partner te koalicije in ker bo komisija v prvih štirih točkah predmeta od petih preiskovala prejšnjo Vlado, saj si je za cilj postavila preiskovati obdobje pred razglasitvijo epidemije oziroma od 1. 2. 2020 do 12. 3. 2020 oziroma do razglasitve epidemije. Preiskovali boste Marjana Šarca in takratno vodstvo Nacionalno inštituta za javno zdravje, ustvarjali boste različne konstrukte za politične namene, kar dobro znate. A dejstvo je, če Vlada Marjana Šarca in Nacionalni inštitut za javno zdravje z vsemi deležniki ne bi na COVID-19 se odzvali z ukrepi sorazmerno in to že od prve polovice januarja 2020 umerjeno in enotno obveščali javnost, bi bila zdravstvena slika bistveno slabša. Dokumenti to dokazujejo, samo pogledati pa tudi prebrati jih morate. Ni bilo vse popolno, nikjer v Evropi ni bilo. Niti ni bilo vse odvisno od količin zaščitne opreme, pa tudi tukaj smo vam dokazali, da ste močno zavajali. Vsi ukrepi so se izvajali sorazmerno, na koncu tudi prepoved javnih prireditev, zaprtje meje z Italijo, zaprtje šol in vrtcev, vse do zamenjave Vlade. Nekaj podobnega ali vsaj poskušate nekaj podobnega delati tudi vi, čeprav je število aktivno okuženih podobno kot je bilo takrat, če ne celo večje. Ampak razlika je ta, da nihče iz tega ne dela take panike, kot ste jo počeli vi. Vaš namen je bil jasen, ustvariti kaos in sebe nato prikazati kot rešitelje, vaš modus operandi zadnjih štirih mesecev. Zadnja oziroma 5. točka predmeta, ki pa jo ne boste preiskovali, pa zadeva vaše posle, vaše trgovanje, vaše trgovanje, vašo trgovino. Če bi bile maske in ventilatorji orožje, bi bile vaše nabave nova trgovina z orožjem, ki se ne sme preiskati. Zato te 5. točke ne bose nikoli preiskali, njenega epiloga na preiskovalni komisiji, ki jo bo vodila SDS in v kateri boste imeli večino, nikoli ne bo. Enkrat v preteklosti ste to že storili. V zahtevo ste to 5. točko predmeta umestili samo zato, da bi opoziciji preprečili preiskovanje vaših rabot pri nabavi zaščitne in kritične medicinske opreme. Vse ostalo je sprenevedanje, kolegice in kolegi, resnično čisto sprenevedanje. S tem dejanjem ste v SDS in SMC s pomočjo Nove Slovenije ukradli možnost, da opozicija preiskuje nabavo v času te vlade, strah vaših predsednikov mag. Tonina in Počivalška je pač prevelik. Vse to je jasen indic, da s tem manevrom pred preiskavo ščitite predvsem vaša dva ministra in vaša dva predsednika, ki sta ključna za obstoj koalicije, cena ni pomembna, interesi posameznikov, interesi koalicije so pred interesi države in pred interesi resnice. Če je človek nedolžen nima kaj skrivati in pusti, ne pusti celo zahteva in vztraja, da se izvede preiskava na katero ne bo padla senca dvoma. Spoštovani kolegice in kolegi, eno so dejanja, drugo so besede, vsi te pač močni na besedah. Biti pogumen v besedah je eno, biti pogumen v svojih dejanjih in pustiti, da opozicija vodi preiskavo zoper tebe pa je že drugo, ampak to ni nič novega v tem krasnem novem rumeno modrem svetu. Spoštovane kolegice in kolegi, vsem temu bi se lahko danes izognili, če bi vam bila v interesu resnica, politična higiena, a ne, vi ste s poslovniškim trikom, s prevaro in s pomočjo vašega predsednika Državnega zbora blokirali opozicijo, da preko preiskovalne komisije preiskuje vaše rabote, rabote vaše vlade in s tem šli tudi proti namenu 93. člena Ustave Republike Slovenije. Naj vas spomnim kaj vse smo vam predlagali. Predlagali smo vam oziroma pozvali, da koalicija ustanovi preiskovalno komisijo in preiskuje obdobje Vlade Marjana Šarca, opozicija pa preiskuje obdobje Vlade Janeza Janše in vaš odgovor spoštovana koalicija ne. Nadalje smo vam predlagali, da skupaj ustanovimo preiskovalno komisijo, ki pa jo bo vodila opozicija zaradi higiene in vaš odgovor ne. Pač ste v službi resnice, malo drugačne resnice kot jo razumemo mi. In preiskovalno komisijo boste danes ustanovili in veste, da to brez glasovanja in v kateri boste imeli svojega predsednika in v kateri boste imeli večino. Vemo pa, da kdor ima predsednika komisije, vodi celoten postopek preiskave, je alfa in omega preiskave. Naj naštejem samo nekaj ključnih pristojnosti, ki jih ima predsednik. Predsednik sklicuje in vodi sejo preiskovalne komisije, izdaja odredbo za izvedbo preiskovalnih dejanj, določa kraj in čas dokazovanja. Določa vrstni res zaslišanj preiskovancev, prič in izvedencev, določa vrstni red izvajanja dokazov in na koncu predloži poročilo v odločanje Državnemu zboru. V bistvu boste z vašim predsednikom, ki bo prihajalo iz vrst SDS-a in večino imeli roko nad preiskavo in potekom te preiskave. Prav tako koalicija pravi naj se ne pritožujemo nad tem, da bo imela koalicija v preiskovalni komisiji večino. Zakaj boste imeli večino? Večino boste imeli zato, ker je stranka Zmage Jelinčiča, Slovenska nacionalna stranka, pač zunanji del te koalicije, partner koalicije. Zdaj ste podpisali sporazum in tudi že prej je podprla vse tisto, kar jo je Vlada prosila. Pa da ne bomo narobe razumljeni, nič ni narobe v tem, vse je legitimno, ampak nehajmo se že sprenevedati, da je Slovenska nacionalna stranka opozicija – ne, del koalicije je. Z blokado opozicije, kolegice in kolegi iz koalicije, da bi v opoziciji vodili preiskovalno komisijo, da bi preiskovali nabavo zaščitne opreme Vlade Janeza Janše, ste pokazali, da vam besede, kot so demokracija, ustavne vrednote, državništvo, politična higiena, poštenost, resnica in tako dalje, ne pomenijo veliko. Pri ustanovitvi preiskovalne komisije ste uporabili nizkoten poslovniški trik oziroma nekakšno prevaro, kar sem že prej omenil, prevaro, da bi se izognili temeljiti preiskavi spornih poslov, v katere so vpleteni vaši ministri. Naj ponazorim, enako naredijo odvetniki, ko branijo kriminalce na sodiščih, vseskozi iščejo vsako procesno vrzel, da bi rešili svoje kliente - ponavadi je cilj zastaranje postopka ali izločitev dokazov -, ampak tudi s tem imajo nekateri kar nekaj izkušenj. Pomembno pa je, da lahko vaši ministri zdaj mirno spijo, saj preiskavo njihovih poslov vodijo njihovi prijatelji, njihovi zaščitniki. Na srečo jo vodi tudi Nacionalni preiskovalni urad, kljub temu, da ga rušite in ste ga tudi včeraj diskreditirali. Naj vas na koncu, kolegice in kolegi iz NSi in SMC, spomnim na vaše besede, da se boste sopodpisali pod preiskovalno komisijo opozicije. Danes vemo, da je šlo za zavajanje in da ste naskrivaj pripravljali svojo preiskovalno komisijo. In danes to tudi razumemo, ščitili ste svoja dva predsednika. Vsaka šola nekaj stane. Verjeli smo v nenapisano politično gentlemanstvo pri vas, če to že ne velja za SDS, verjeli v vašo dano besedo, a je, na žalost, tudi vi niste znali držati. Kot niste znali držati besede pri volitvah ustavnega sodnika in Andraž Teršek ni bil izvoljen, nato pa ste se čudili, kako se je lahko to zgodilo. Dejstvo pač je, da vam v ničemer ne moremo več zaupati. Se pa v Listi Marjana Šarca ne slepimo, kaj so cilji tega vašega slepilnega manevra. Prvi vaš cilj je, na podlagi konstruktov poskusiti politično diskreditirati prejšnjo Vlado in predsednika najmočnejše opozicijske stranke Marjana Šarca ter s tem preusmeriti pozornost od vaših napak pri reševanju covid krize in od vaših sumljivih poslov. In drugi cilj je onemogočiti preiskavo sumov koruptivnosti pri nabavi zaščitne opreme ter zaščititi Janeza Janšo, Mateja Tonina in Zdravka Počivalška. Sama poštenost vas je in sama želja po iskanju resnice. A nekaj je danes, ko ustanavljate preiskovalno komisijo za zaščito svojih ministrov, kljub sprenevedanju zelo jasno – da vam je pri vsem skupaj šlo samo za posel pod pretvezo krize in pri nekaterih za politično preživetje. Danes je neizpodbitno, da vas okužbe ne skrbijo pretirano, sicer bi ukrepali drugače. Zdaj, ko so posli končani in sponzorske pogodbe podpisane, je tudi korona manj zlovešča. Da vas ni sram, kaj vse ste pripravljeni storiti, da skrijete svoje rabote in nekateri poskušate politično preživeti! Hvala.
Hvala lepa. Naslednja je na vrsti Poslanska skupina Socialnih demokratov, kolegica mag. Bojana Muršič.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Za nami so burni meseci razprav, odkritij in številnih polemik, tako tu, v Državnem zboru, preko komisij, odborov in razprave ob interpelaciji ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo, pa v medijih, nenazadnje pa tudi med ljudmi, kaj se je dogajalo z nabavami medicinske opreme. Namreč ravno ljudi ta problematika najbolj zadeva. Ko so v najtežjih časih pokazali res neverjetno mero solidarnosti, pomoči in vse sile uperili v to, da bomo čim prej prišli iz kriznih časov. In kaj so dobilo v zahvalo? Žal nič dobrega, spodbudnega. Dobili so in še danes dobivajo vse več informacij, kako so se različne mreže blizu vladajoče koalicije domnevno okoriščale na račun krize pri nabavi zaščitne in medicinske opreme. Iz vsega, kar je bilo do sedaj že povedanega, začenši s Komisijo za nadzor javnih financ na zahtevo Socialnih demokratov, si ni obetati nič dobrega. Še več, vsaka razprava več z akterji ali brez spomnimo sprenevedanja in tudi ignorance ob vabilih na sejah komisij in odborov je bilo kar precej, je pokazala, da je dimenzija vseh domnevnih nepravilnosti in okoriščanja še veliko večja in globlja kot se je zdelo na prvi pogled. Zato smo opozicijske stranke tudi pretehtale, da je smiselno v tej zadevi ustanoviti parlamentarno preiskovalno komisijo, ki bi lahko fokusirano in dokončno ugotovila politično odgovornost nosilcev javnih funkcij, glede nabav medicinske in druge zaščitne opreme za voljo koronavirusa. Je pa ob tem potrebno poudariti, da tukaj ne gre za prvenstveno politično vprašanje, temveč vprašanje, še bolje nešteto vprašanj, ki si jih upravičeno zastavljajo naše državljanke in državljani, zato manevra koalicije, ki češ, da je prelisičila opozicijo s tem, ko je sama vložila zahtevo za odreditev preiskovalne komisije ne vidim. Kot si najverjetneje predstavlja koalicija za neko veleumno zvijačo, kako prelisičiti opozicijo, temveč z dejanji ignorance, zavajanja, kupovanja časa, ki pa verjamem bo slej ali prej izkazal, kaj se je v resnici dogajalo pri več deset milijonskih nabavah zaščitne opreme. Na sploh se glede tega vprašanja vladajoča večina v tem Državnem zboru obnaša, kakor da živi v nekakšni alternativni realnosti, sploh glede na obljube pred zadnjimi volitvami. Zato je današnja zahteva za preiskovalno komisijo le še eno dejanje v dolgi vrsti izigravanja demokratičnih norm in erozije demokracije ter parlamentarnega nadzora. Ali, kot je v svojem mnenju zapisala Zakonodajno-pravna služba, citiram: ost nadzorne parlamentarne preiskave je praviloma namerjena v preiskovanje nepravilnosti, nestrokovnega in nevestnega dela izvršilno upravne veje oblasti. To ost bo sedaj vodila koalicijska večina, ki bo vodila nadzor nad svojimi lastnimi ministri in nosilci politične odgovornosti. Iz čistopisa zahteve za parlamentarno preiskavo, ki je pred nami lahko samo upamo, da se bo v okviru te zahteve tudi materialno pravno realizirala tudi ustavna pravica predlagateljev zahteve opozicijskih skupin poslank in poslancev do odreditve parlamentarne preiskave in da je sedaj prvotna zahteva skupine poslank in poslancev koalicije resnično ustrezno dopolnjena v predmetu, namenu, obsegu in predlogih dokazov. Samo upamo lahko tako kot je zapisala tudi Zakonodajno-pravna služba, da se bo na ta način realizirala materialno pravna pravica opozicijskih predlagateljev, ki so vložili svojo zahtevo za parlamentarno preiskavo in zagotovilo ustrezno izvajanje parlamentarne preiskave za vse v tem Državnem zboru, čeprav grenak priokus koalicijskih skrivalnic in proceduralnih igric ostaja. In lahko le upamo ali pa pričakujemo, da bo preiskovalna komisija pri svoje delu uspela se prebiti do ustreznih in relevantnih dokumentov, ki pa ne bodo propagandni pamflet, kot ga je pred časom Vlada prinesla v Državni zbor v obliki vladnega poročila o nabavah zaščitne opreme. Sicer ne dvomimo, da se bomo tudi v prihodnje naposlušali teh o golfih in mercedesih, pri čemer pa je potrebno v resnici ugotoviti ali je morda vozni park bil že poln in predvsem ali so nakupljeni golfi imeli ustrezne gume za vožnjo ali se je samo od prijateljev kupovalo nekoristno karoserijo. Tudi ne dvomim, da se ne bomo naposlušali tez o praznih skladiščih, pozabijo pa omeniti, da je politično odgovorna oseba za ta skladišča že tretjo vlado in šesto leto zapored ista. Za vse se bo našlo nek izgovor, če ne drugega bo kriva globoka država. Da bi kdo zaradi tega nepreklicno odstopil pa tudi ni videti, pa tudi če bi bi to verjetno ostalo v zaprti kuverti. Samo upamo lahko, da bo še pred Državnim zborom čim prej svoje delo opravil nacionalni preiskovalni urad. Ali bo ta parlamentarna preiskovalna komisija uspešna pri ugotavljanju politične odgovornosti še ne vemo, vemo pa kaj si je pred časom, seveda ko je bil še opozicijski poslanec o hišnih preiskavah pri ministri mislil nekdanji SDS-ov minister za notranje zadeve in danes aktualni državni sekretar. Citiram: »Hišne preiskave se pač ne delajo kar tako, ampak na podlagi odredb sodišč in to pri osumljencih kaznivih dejanj, kar minister definitivno je, politična realnost pa je povsem jasna, minister bi moral takoj odstopiti.« Spoštovani, vsega kar se je dogajalo v zvezi z domnevnimi spornimi nabavami medicinske opreme je preveč, da bi bilo lahko zgolj obnoviti v stališču vso zaskrbljujočo se kronologijo. Ki bolj kot ne spominja na kakšno zahtevno kriminalno serijo kot pa na dogajanje v demokratični družbi, kjer naj bi se takšne stvari dokončno razčistili tisti, ki so zanje odgovorni, pa tudi nosili posledice. Preuranjeno je tudi govoriti, če bo ta preiskovalna komisija uspešna, je pa za njen uspeh, torej ključne in relevantne ugotovite potrebno predvsem tisto česar je doslej močno manjkalo, da odgovorni namesto, da brijejo norca iz naših ljudi, se posmehujejo vsem vprašanjem kam in zakaj je šlo stotine milijonov našega denarja prično sodelovati in prevzamejo tudi svoj del odgovornosti, le tako bomo ljudem povrnili vsaj tisto nekaj malega dostojanstva, ki so [[nerazumljivo]]s svojimi pogosto abotnimi in žaljivimi nastopi, twitti in objavami odvzeli in poteptali. Tu ne bodo pomagale nobene preiskovalke, seje, pozivi, temveč v prvi vrsti nek minimalni moralni kompas, ki upam, da v koalicijskih strankah še ni popolnoma razmagneten. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Stranke Modernega centra, kolegica Mateja Udovč.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, kolegice poslanke in kolegi poslanci en lep dober dan! Razprava o nabavi zaščitne opreme dobiva z današnjim predlogom z odredbo parlamentarne preiskave novo poglavje, poglavje, ki je bolj namenjeno političnemu obračunu kot pa razčiščevanju pravilnosti oziroma nepravilnosti pri prvih ukrepih za zaščito pred epidemijo koronavirusa. Prav to potrjujeta tudi dve zahtevi za odredbo preiskave in kup postopkovnih zapletov predlagateljev. Ne želimo obravnavati dogodkov izpred nekaj tednov, ker so še povsem sveži, dogodkov, ki so nam še enkrat dokazali kako pomemben je v politiki občutek za pravi trenutek, za trenutek, ko je potrebno govoriti in za trenutek, ko je potrebno nekaj storiti. Dve vloženih zahtevi za odredbo parlamentarne preiskave o istem primeru sta pomeni svojevrstni pravni paradoks, vendar pa je Zakonodajno-pravna služba povsem nedvoumno razjasnila primer, sprejela pobudo koalicije, ki je prva vložila zahtevo za prijavo in je udejanjila z vso resnostjo. Prvo vloženo zahtevo za odredbo parlamentarne preiskave smo vsebinsko razširili na zahteve, ki so vodile v predlog večine koalicijskih strank. Tega nismo storili zato, ker bi želeli njihova pričakovanja in razloge za preiskavo nevtralizirati, obiti ali kako drugače spregledati. To smo storili zato, ker si želimo, da ne bi na delu nove preiskovalne komisije legla senca dvoma, pristranskosti ali podrejenosti interesom koalicije. Vsi vemo, da je parlamentarna preiskava instituta parlamenta v celoti, sestava komisije pa se ne more spreminjati ali kakorkoli prilagajati interesom predlagateljev. V njej je toliko glasov kot je strank v parlamentu, tako da to v tem konkretnem primeru pomeni, da bo imela v njej večino opozicija. Njena legitimnost zaradi tega dejstva ni v ničemer okrnjena, dodatno pa jo bo okrepilo prav dejstvo, da sta njen obstoj in delo v velikem interesu domala vseh političnih strank tega sklica, opozicija zato, ker vidi v njej priložnost za dobljeno politično bitko, koalicija pa, ker želi na ta način razbremeniti nesorazmerni pritisk in v naprej pripisano krivdo s strani dela strokovne in laične javnosti. In čeprav v politiki ne gre napovedovati prihodnosti in je sila nehvaležno predvidevati razplet dogajanj, ko so temperature tako ali drugače povišane, bomo tvegali s prošnjo vsem poslanskim skupinam v parlamentu, da v tej preiskovalni komisiji sodelujejo in z delom, z delom v njej prispevajo, da bo svoje delo strokovno zaključila, in ga sklenila z verodostojnim poročilom. Nič ne bo namreč bolj obremenjujočega za vse nas kot to, če bo preiskovalna komisija doživela morebitno zavrnitev s strani dela političnih strank. Dnevno-politično preračunavanje, strankarskih delnic, lahko vodi tudi v tako potezo, ki pa je ne bomo mogli razumeti drugače kot užaljeno in nedržavotvorno dejanje. Če nas je vse, ki smo dali svoj podpis za odredbo ene ali druge parlamentarne preiskave res vodil interes k razjasnitvi za javnost relevantnih dejstev, in če nas je vse vodil samo interes po tem, da se ugotovijo objektivna dejstva, potem si moramo priznati, da imamo v term primeru več skupnega kot nas v tem primeru razdvaja. Skupno nam je to, da želimo nabavam zaščitne opreme priti do dna in se prepričati v vseh okoliščinah in podatkih, ki so pomembni z vidika varovanja javnega interesa. Prav tako si želimo, da bi lahko te podatke pridobili in o njih presodili v najkrajšem možnem času. Skupno nam je tudi to, da želimo skozi delo parlamentarne preiskovalne komisije ovrednoti odgovornost vseh, ki so pri nabavah zaščitne opreme sodelovali in o njej odločali. V Poslanski skupini SMC nimamo težav z upoštevanjem predlogo vseh strank, ker kot smo že večkrat povedali, nimamo ničesar skrivati. Morda pa bo na koncu komu še žal, da je predlagal ustanovitev te komisije, ker zaključki ne bodo potrjevali njegovih pričakovanj, želja ali pa celo potreb, zato je še toliko bolj pomembno, da se predmetna zadeva o nakupu zaščitnih mask in ostalega zaščitnega materiala obravnava v celoti, v daljšem časovnem obdobju in tedanjem časovnem okvirju. Ne pozabite, da se je ves svet soočal s podobnimi in še hujšimi težavami kot pa smo se mi pri nas v Sloveniji. Prav je, da ugotovimo morebiten obstoj politične odgovornosti vseh vpletenih akterjev, morebitno kazensko in odškodninsko odgovornost pa naj ugotavljajo pristojne strokovne institucije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Na vrsti je Poslanska skupina Levica. Kolege Mihe Kordiša ni. Potem naslednja je Poslanska skupina Nova Slovenija – krščanski demokrati, kolega Aleksander Reberšek.
Spoštovani predsedujoči, hvala lepa za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Nova Slovenija je skupaj s koalicijskimi partnericami v začetku maja vložila zahtevo za parlamentarno preiskavo o stanju, ravnanju, zalogah, naročilih in nabavah zaščitne in kritične medicinske opreme za učinkovito zoperstavljanje epidemiji covid-19 za obdobje od 1. februarja 2020 do odreditve parlamentarne preiskave. V njej je zajet tudi namen in obseg parlamentarne preiskave na enako temo, ki so jo predlagale opozicijske stranke. V Novi Sloveniji smo že takoj, ko so se v medijih pojavila ugibanja o gospodarnosti nabav zaščitne opreme, povedali, da bomo prispevali svoje podpise za preiskovalno komisijo v Državnem zboru, saj želimo, da se vsakršne sume o negospodarnih nabavah preveri in ugotovi dejstva. Da se po medijih in za šanki ne operira z nepreverjenimi domnevami. Dobrih štirinajst dni smo čakali na opozicijo, da pripravi zahtevo za odreditev preiskovalne komisije, ker pa te ni bilo, smo predlog za preiskovalno komisijo vložili skupaj z ostalimi strankami koalicije. V Novi Sloveniji želimo, da se v preiskavi ugotovi morebitno politično in siceršnjo odgovornost nosilcev javnih funkcij za stanje, gospodarnost in pravočasnost nabave in naročil osebne zaščitne in kritične medicinske opreme, pa tudi za ukrepe, ki so bili sprejeti ali so bili neupravičeno opuščeni v času pred razglasitvijo epidemije. Radi bi tudi, da se ugotovi, ali ne bi bilo kratkoročno in dolgoročno bolj smotrno in učinkovito, da bi se za proizvodnjo zaščitne opreme vzpostavila domača proizvodnja. Prav je, da se zadeve glede nabave zaščitne opreme razčistijo, in prav je, da se te debate preselijo iz bombastičnih medijskih soočenj in ulic v Državni zbor, da pridemo zadevam do dna, da poiščemo politično odgovornost. Hkrati pa v Novi Sloveniji pozivamo tudi druge institucije, policijo, NPU, Računsko sodišče, da tudi oni zadevam pridejo čim prej do dna, zato da se slovenski javnosti čim prej predstavi, kaj se je dogajalo v času, ko na trgu zaščitnih sredstev niso vladale običajne tržne razmere, ampak mafijske razmere. Rad bi poudaril, da tako jaz osebno kot v Poslanski skupini Nove Slovenije podpiramo preiskovalno komisijo, zagovarjamo popolno transparentnost in vse je treba preiskati, da se ovrže določene sume, vse. Želimo vzpostaviti zaupanje in prekiniti s prakso nekega drugega sistema, ko so obstajali prvorazredni, ki se jih ni smelo preiskovati, prakso, ki smo ji bili, žal, priče marsikdaj tudi v demokratični Sloveniji in zaradi katere so nekateri državljani izgubili zaupanje v organe pregona in v sodstvo. Želimo, da se to zaupanje povrne. Želimo si, da državljani zaupajo organom pregona, sodstvu in Vladi. Zato je prav, da se s pristranskih medijskih poročanj, z ulic in izza šankov celotna zadeva prenese na preiskovalno komisijo in na vse pristojne državne organe, ki naj preiščejo zakonitost in gospodarnost poslov. In da se preišče vse, ki so bili kakorkoli povezani z nabavami in ukrepi pred in med epidemijo, leve, desne, sploh ni važno, državi in državljanom odgovarjamo vsi. V Novi Sloveniji smo bili prvi, ki smo podprli pobudo za preiskovalno komisijo, zato ustanovitev parlamentarne preiskovalne komisije o nabavah zaščitne opreme vsekakor podpiramo. Cilj Nove Slovenije znotraj preiskovalne komisije o nabavah zaščitne opreme pa je en sam – in to je resnica.
Hvala lepa. Besedo ima Poslanska skupina Stranke Alenke Bratovšek, kolega Marko Bandelli.
Spoštovani predsednik, kolegice in kolegi! V Državni zbor sta tako koalicija kot opozicija vložili vsaka svojo zahtevo za parlamentarno preiskavo, ki bi se ukvarjala z nabavo in naročanjem zaščitne in druge opreme, ki je bila nujno potrebna v času epidemije. Na podlagi mnenja ZPS, ki je ugotovila, da na enako temo ne moreta delovati dve preiskovalni komisiji, imamo tako danes na dnevnem redu le eno od dveh vloženih zahtev za odreditev parlamentarne preiskave, in to je, koalicijske. Koalicija je namreč pripravila čistopis zahteve, v kateri so upoštevali tudi del navedb opozicije. Med drugim so razširili obdobje preiskovanja, in sicer od 1. februarja 2020 dalje; vsaj nekaj. Kot je dejal Bernard Kirk [[?]] vlade morajo vladati, toda močne vlade potrebujejo močno opozicijo. In naloga nas opozicije je, da koaliciji vedno znova postavljamo ogledalo, opozarjamo na nepravilnosti in predstavljamo nasprotje vladajoče oblasti. Še več. Poklicani smo k nadzoru in profesionalni kritiki delovanja vlade, zato bi bilo edino smiselno in pravilno, da bi vlogo predsednika preiskovalne komisije prevzela opozicija. V SAB smo se zavzemali, da bi vodenje preiskovalne komisije prevzela ena izmed parlamentarnih strank, ki ni članica trenutne vlade, prav tako ni bila del prejšnje vlade, s tem bi se zagotovilo višji nivo objektivnosti samega poteka parlamentarne preiskave. V Poslanski skupini SAB Stranke Alenke Bratušek smo v preteklosti večkrat poudarili, da je treba raziskati, če je kdo izmed članov prejšnje vlade zlorabil epidemijo za tako imenovano vojno dobičkarstvo in ga v tem primeru poklicati na odgovornost. Najbolj sporno in nenavadno pri odreditvi parlamentarne preiskave, o kateri danes govorimo pa je dejstvo, da bi preiskovali sami sebe. In v sami komisiji je znano vsem, da imajo večino, saj jim je Stranka SNS s podpisom dogovora jasno zagotovila glas. Samo spomnim, da se bo isto dogajalo tudi s komisijo domnevnega pranja denarja SDS, ki jo bo vodil član koalicije, tudi to bo zanimivo. Tudi sam sem že večkrat poudaril, da je koalicija zlorabila epidemijo na račun katere so določeni posamezniki nenadzorovano zapravljali javna sredstva in kot sem že dejal v preteklosti je v kriznih časih potrebno varčevati, ne pa zapravljati davkoplačevalskega denarja. Zato je potrebna preiskovalna komisija, kjer se bodo raziskali vsi vidiki pri nakupih zaščitne opreme, tako aktualne kot prejšnje vlade. V Poslanski skupini SAB stojimo za tem, da v primeru ugotovljenih kršitev treba kršilce poklicati na odgovornost. Ob tem poudarjamo, da sta bili dve stranki del nekdanje koalicije in sta članici sedanje. V obeh vladah pa sta za boj s koronavirusom vodili ključne tri resorje: gospodarstvo, obrambo in zdravstvo. Prav zato je težko kazati na prejšnjo vlado kot celoto. V SAB smo že v času sprejema prvega protikorona mega zakona kot prvi predlagali poseben parlamentarni nadzor, ki bi sproti bdel nad porabo in dodeljevanjem javnega denarja. V drugem protikoronskem zakonskem svežnju smo šli še korak dlje in predlagali vzpostavitev posebnega proračunskega sklada, s katerim bi v vsakem trenutku do centa natančno znali povedati, koliko smo denarja smo namenili za reševanje krize. Tako bi se sproti preverila poraba javnega denarja, po toči zvoniti je namreč prepozno. Zapravljenega denarja ne bomo dobili nazaj. Sedaj lahko le ugotavljamo ali so bila sredstva porabljena transparentno in gospodarno. Stvarem je treba priti do dna in naj posamezniki za svoja dejanja, če bodo kršitve ugotovljene tudi odgovarjajo. Kajti z denarjem davkoplačevalcev je treba v vsakem trenutku ravnati pregledno, učinkovito, skrbno in v duhu dobrega gospodarja. V preiskovalni komisiji koalicije bo Stranka SAB sodelovala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Prvi ima besedo, kolege Kordiša ni, Blaž Pavlin.
Hvala predsednik za besedo. Lep pozdrav vsem. V zadnjih mesecih smo na odborih in na sejah Državnega zbora veliko razpravljali o delovanju izvršilne veje oblasti v času krize. Tako na področju nabave zaščitne opreme kot tudi delovanju zdravstvenega sistema in skrbi starejših v domovih za ostarele. Opozicija očita sedanji vladi predvsem, da je vlada šla zavestno v nabavo zaščitne opreme preko posrednikov predvsem zato, da bi posameznikom omogočila velike zaslužke. Prav je, da preidemo od pompoznih očitkov na konkretne dokaze in parlamentarna preiskovalna komisija lahko te razišče. Meni osebno se postavlja tudi vprašanje: Zakaj prejšnja Vlada, pa čeprav je opravila samo tekoče posle, ni opravila svoje naloge? Zakaj ni poskrbela za naročilo zaščitne opreme ne poreko posrednikov, ne s pomočjo naročil direktno pri proizvajalcih in to tako, da bi opremo dobili pravočasno. Enostavno ni opravila svoje ustavne in zakonske naloge. V najhujši krizi je skladišča pustila skoraj prazna in prav je, da to tudi preišče parlamentarna preiskovalna komisija. Zanima me tudi ali je Sova opravila svoje delo in takratnega predsednika Vlade pravočasno opozorila o pojavu virusa na kitajskem. Zanima me tudi, kdaj je bil nekdanji predsednik Vlade o tem dogajanju obveščen in zakaj ni ukrepal. Postavlja se mi vprašanje: Ali se oziroma se bo posamezni minister ali predsednik Vlade, ki ni opravil, ki ni poskrbel za pravočasno naročilo zaščitne opreme, pred slovenskimi državljani in parlamentarno komisijo zagovarjal, da je državljane pustil gole in bose ter jih izpostavil nevarni okužbi ter s tem bolezni ogrozil njihova življenja ali pa je naročil in poskrbel zaščitno opremo ter se bo zagovarjal pred očitki o morebitnih nepravilnostih pri nabavi, je pa to opremo priskrbel za zdravstveno osebje ter državljane ter s tem poskrbel za zaščito življenj naših državljanov. In sedanja Vlada je poskrbela ravno za to. Verjetno v tem kaosu pri nabavi zaščitne opreme na svetovnih trgih res prišlo do kakšnih nepravilnosti in prav je, da jih organi pregona ter parlamentarna preiskovalna komisija razišče morebitne nepravilnosti pri nabavi te opreme. Na problematiko pri nabavi zaščitne opreme je opozoril tudi komisar Lenarčič, ki je izjavil, da je bilo včasih, ko je povpraševanje močno presegalo ponudbo, bilo težko zagotoviti urejeno naročanje, saj so se pojavile težave tako s kakovostjo opreme in želja nekaterih po hitrih zaslužkih. S takim stanjem se je takrat soočal cel svet. In če je kaj dobro v tej krizi je to to, da je prav ta kriza jasno pokazala, da v Sloveniji nimamo sistemsko urejenega načina po katerem bi odreagirali v takšnih situacijah, zato je tudi prav, da parlamentarna preiskovalna komisija razišče tudi sistemsko in zakonodajno ureditev tega področja in morebitne pomanjkljivosti in predlaga zakonske rešitve. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Pogačnika ni. Naslednji je, kolega Baković [[…]]Ga tudi ni. Dušan Verbič, naslednji.
Hvala lepa. Hvala lepa za besedo, predsednik. Vsem skupaj prav lep pozdrav! Uvodoma prav gotovo je potrebno nekaj besed kar se tiče parlamentarne preiskovalne komisije Državnega zbora. In tukaj moje, ključno uvodno vprašanje: Komu je namenjena parlamentarna preiskovalna komisija Državnega zbora, ki je pravno zelo dobro urejena v zakonu in Poslovniku o parlamentarni preiskavi in vprašanje je komu je namenjena) Volivcem, javnosti, političnim strankam v Državnem zboru preko poslanskih skupin, organom pregona v Republiki Sloveniji ali poslancem. Moje skromno mnenje je, ki temelji na treh preiskovalnih komisijah, 5 milijardne bančne luknje, TEŠ 6 kot tudi pranje iranskega denarja, da ni posebnega učinka in sicer na volivce, na javnost kot tudi organe pregona v Republiki Sloveniji. Ima pa veliko vlogo in pomen na poslance, ki predsedujejo posamezni parlamentarni komisiji, kajti v javnosti se prikazujejo kot varuhi javnega denarja, ki pa v nadaljnjih njihovih ugotovitvah pravna država ne deluje v interesu pravičnosti in svojih državljanov. Značilno za parlamentarno preiskovalno komisijo je, da zelo kmalu svoje ime delovanje nekako prevzemajo po njenih predsednikih. Dotaknil se bom omenjenih treh, ki lahko iz preteklih aktivnosti prikažejo dobre in slabe strani delovanja in ugotovitve. Logarjeva komisija, ki je bila nekako pod predsedovanjem SDS-a 5 milijard bančne luknje, bank v državni lasti vezano predvsem NLB, NKBM, Abanka, Probanka in Factor banka. Potem smo imeli Hanžkovo komisijo, ki je izhajal iz Poslanske skupine Levice, projekt tako imenovanega Saleškega lobija v znesku 1,4 milijarde evrov, ki je praviloma ta projekt potekal preko politične stranke Socialnih demokratov in tretja Möderndorferjeva komisija s strani Poslanske skupine SMC pranje iranskega denarja v višini 1 milijarde evrov. Iz aktivnosti vseh treh komisij izhaja, da so delo zaključile uspešno, vendar na žalost organi pregona in kot rečeno pravna država ni odigrala svojega poslanstva. Moram se še tukaj pri slednji še dotakniti, ker je ta Möderndorferjeva komisija nadaljevala delo še z ugotavljanjem domnevnega pranja denarja v NKBM in financiranje politične stranke SDS, pa žal se ugotavlja, da v letu in pol ni nekako izpolnila niti tega, da bi pripravila vmesno poročilo. Kot rečeno ugotovitve komisij so bile predane organom pregona, sodni epilogi po nekaj letih so zelo zelo skromni in tukaj je res ponovno vprašanje, kje je pravna država vezana na milijardnih oškodovanih davkoplačevalcev, da ne omenjam materialno, kazensko ali odškodninsko odgovornost nosilcev upravljanja in nadzora omenjenih preiskovalnih družb, ki so praviloma bile v državni lasti. Katere osebe so bile spoznane za politično odgovorne kot nosilci javnih pooblastil pri omenjenih parlamentarnih preiskavah in tudi kot tako imenovane objektivne odgovorne. Bom kar navedel nekaj imen: Borut Pahor, Franci Križanič, Marko Kranjec, Alenka Bratušek, Miro Cerar. In kje so danes omenjeni? Nekateri so še vedno zelo aktivni v slovenskem političnem prostoru in če ta del lahko uvodoma zaključim, toliko o učinku parlamentarnih preiskovalnih komisij Državnega zbora. Glede točke današnjega reda. Vseeno je potrebno pogledati in navesti naslednje: Vlada Republike Slovenije, ki jo je vodil gospod Marjan Šarec je gotovo bila seznanja s stanjem epidemije na Kitajskem konec leta 2019. Prvi primeri so uradno se pojavili v Evropi, konkretno v Franciji 24. 1. 2020 in v Nemčiji 27. 1. 2020. Se pravi na dan, ko je odstopil predsednik Vlade Republike Slovenije gospod Marjan Šarec. Naključje bolj malo verjetno ali pa njegovo zavedanje, da je v sestavi tedanje koalicije kot predsednik Vlade ne bo sposoben on sam s celotno koalicijo se uspešno zoperstaviti izbruhu epidemije, ki je bila dne 12. 3. 2020 tudi uradno potrjena v Republiki Sloveniji. Žalostno, resnično in obžalovanja vredno je bila ta realnost, da Republika Slovenija ni bila pripravljena na tako imenovani covid-19 in to za zdravstvene ustanove, ki so same nabavljale zaščitno opremo za svoje potrebe, domove za ostarele, kot tudi Zavod za blagovne rezerve, da ne bom govoril o skrbi za državljane in državljanke Republike Slovenije. Zdaj, zakaj je bilo tako slabo stanje pripravljenosti v Republiki Sloveniji je predvsem znano Vladi pod vodstvom Marjana Šarca oziroma pristojnim resornim ministrstvom. Zato je prav, da se ugotovi in je potrebno ugotoviti politično odgovornost za slabo stanje zalog zaščitne zdravstvene opreme in kasnejše nabave v času epidemije po svetu v katerem pa je deloval trg ponudbe in povpraševanja predvsem po principu kdo da več in v ospredju še prednost gotovinskega plačila ob prevzemu zaščitnih sredstev. Zato se tudi sam strinjam, da je potrebna predvsem ugotovitev in to tako imenovana objektivna odgovornost. Ne glede na moj uvodni del razprave, lahko rečem, da sem nekoliko večji optimist v tej zadevi, kajti pred začetkom dela te parlamentarne preiskovalne komisije se že zelo aktivno z vsebino ukvarjajo organi pregona, policija in tožilstvo temveč tudi Računsko sodišče in KPK. Pomeni sočasna aktivnost navedenih institucij in tudi predlagani parlamentarni preiskovalni komisiji. Zato sem v tem primeru večji optimist glede na končni učinek ali efekt parlamentarnih preiskovalnih komisij Državnega zbora. In ravno zaradi tega podpiram predlagano preiskovalno komisijo in ji želim učinkovito delo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji na vrsti je kolega Jani Möderndorfer.
Hvala lepa. Danes smo slišali v uvodu predstavitev stališč kar nekaj trditev in pa seveda zelo različne poglede kaj te preiskovalne komisije so. Jaz verjamem, da kar nekaj poslancev v Državnem zboru je še vedno prepričani, seveda za svoje lastne potrebe, da ko jim preiskovalna komisija ne ustreza pač razlagajo zgodbo in naštevajo katere preiskovalne komisije so v preteklosti uspele in katere ne, ko pa jim ustreza, pa seveda jasno želijo argumentirati nasprotno. Ampak, dejstvo je, da ima parlamentarna preiskovalna komisija tudi svojo zgodovino, predvsem v smislu kako jo je parlament obravnaval in kako resno jo je tudi na koncu jemal. Če gremo gledati dejansko bomo ugotovili, da na začetku vse preiskovalne komisije, ki so bile ustanovljene, so klavrno končale in niso imele kakšnega prav velikega izplena. Seveda se je skozi mandat v mandatno obdobje to vedno bolj in bolj spreminjalo in lahko ugotovimo, da v prejšnjem mandatu pravzaprav čisto vse štiri parlamentarne komisije, ki so opravljale svoje delo, so imele tudi pozitiven izplen, kar pomeni pozitivno sprejeto sporočilo. Ali to pomeni, da je preiskovalna parlamentarna komisija doživela svojo politično evolucijo? Ne. Kje pa. Svojo politično evolucijo v smislu dozorelosti bo doživela takrat, ko bo seveda imela tudi končni epilog na politiko samo. Ker preiskovalna komisija ugotavlja politično odgovornost, kar pomeni, da ko bo politika odločila in sprejela politično odgovornost za posamezne politične akterje pomeni to brez diskusije, seveda tudi političen odstop in seveda tudi neka politična higiena, da te politiki v politiki ne nastopajo več. Ne tako približno, kot si nekateri predstavljajo, da pač nekdo odstopi, potem pa nekdo drug reče, da ni odprl kuverte, zaradi tega, ker je zdaj nek drugi čas in še mal razmišlja in tako naprej. Veste, to ni v duhu neke politične higiene. Tudi ne more biti. Naj se vrnem na preiskovalno komisijo. Seveda ima tudi ta preiskovalna komisija, o kateri danes govorimo, svoj namen. Ta namen pa je zelo jasen – ugotoviti politično odgovornost akterjev pri nabavi medicinske in tehnične opreme za potrebe covid-19. Vendar, zdaj je pa treba iti v samo izhodišče, kako to, da je to postalo tako politično prestižno, da bi zdaj rada kar naenkrat koalicija in opozicija imela istočasno svojo preiskovalno komisijo. Tisti, ki resno spremljate nastanek te preiskovalne komisije, boste lahko zelo hitro ugotovili, da je marsikaj zelo jasno in povezano in kliče po že znanem zaključku in epilogu te preiskovalne komisije. Kje lahko to vidimo – vidimo lahko predvsem v akterjih, ki so pripravili to poročilo, o katerem smo razpravljali, Poročilo o stanju in razlogih, zalogah, naročilih osebne zaščitne ter kritične medicinske opreme ob razglasitvi epidemije SARS covid-2 ter nabavah, ki so omogočile Sloveniji uspešen spopad z njo. Se pravi, nek političen pamflet oziroma epp gradivo koalicije, ki pač razlaga vsa dejstva, ki govorijo samo njej v prid in nič drugega. Če preiskovalno komisijo vodi koalicija s svojim predsednikom in tako imenovano večino s politično stranko, ki je njihov podpisani partnerski sodelavec v tej koaliciji, kar pomeni z drugimi besedami, podpiraš naše predloge, pomeni, da izplen te preiskovalne komisije ne sme in ne more biti drugačen od tega poročila. Ker če bo drugačen od tega poročila, potem pomeni to takojšen padec celotne Vlade, ker to pomeni, da je Vlada lagala. Pa saj ne bo koalicija predlagala sklepov in ugotovitev preiskovalne komisije, ki bodo v nasprotju s tem poročilom! Sklepi, ki pa jih imate, kaj je to poročilo ugotavljalo, pa je več kot jasno, da je ugotavljalo celo kazenske zadeve svojim političnim nasprotnikom in celo predlagalo rešitve, kako je treba to urediti po Kazenskem zakoniku. Torej, preiskovalna komisija mora samo to ugotoviti. Ampak kako lahko to dosežeš – to lahko dosežeš samo tako, da postaviš svojo preiskovalno komisijo, s svojim predsednikom, in ustvariš pogoje, ki so sicer videti navzven, da opozicija vodi to koalicijo, v resnici pa imaš pravzaprav vse vzvode moči, da lahko ti pelješ in odločaš, kakšen bo izplen. Ne pozabiti, predsednik parlamentarne komisije je tisti, ki mora predložiti poročilo, ne člani komisije, opozicija pa kaj vem kdo še vse, ampak predsednik mora to narediti. In na podlagi tega poročila se potem odloča, ali bo to spremenjeno, ali bo pozitivno ali bo negativno ali kakorkoli pač že. Druga stvar, ki je ključna pri celi tej zadevi, pa je tudi naslednje. Veste, preiskovalna komisija mora imeti svoj čas. Še vedno, žal, večina poslancev v parlamentu misli, da je delo komisije zasliševanje prič v preiskavi. Žal, to ne drži. In, žal, je to samo 10 % dela preiskovalne komisije. In res je, žal je samo to tisto, kar je vidno očem javnosti. Vse ostalo, kar se dogaja za zaprtimi vrati - in ponavadi ima preiskovalna komisija več sej za zaprtimi vrati kot pa javnih sej -, je pa nevidno očem javnosti. In zato nekateri še danes, jokajoč, ker nimajo pojma, kaj je preiskovalna komisija, rečejo, »saj, koliko prič je pa zaslišal [[…]]« Nepomembno, tri ali pa sto, učinek je seveda nekje drugje - v izplenu in dokazih, s katerimi ti lahko nastopiš, samo to šteje. Tretja stvar, ki je zelo pomembna, je, da se zelo meša zgodba s preiskovalno komisijo, ker nekateri bi se tako radi šli preiskovalce pa policiste in tožnike pa sodnike, pa že kar vse obsojali, vse povprek in tako naprej. In to nekaterim pride na okus in jim je to zelo fino, ker to pač na ta način počnejo. Zato je vloga predsednika preiskovalne komisije ključna, ali zna to zajeziti, ker nenazadnje, veste, izjave za javnost preiskovalne komisije daje predsednik ne člani, predsednik je tisti, ki sporoča o delu te komisije in nenazadnje ustvarja tudi javno mnenje, tako da če bomo šli pa pogledati nastanek te preiskovalne komisije kako si je koalicija zamislila nastanek te komisije, žal, jaz sem danes prepričan, da je škarje in platno za nastanek te preiskovalne komisije imela SDS in nihče drug, Novi Sloveniji se sanjalo ni, SMS pa Desusu pa še manj, ampak so bili o tem samo obveščeni. Pred mano je dokument s katerim razpolagajo samo koalicije stranke nikakor ne opozicijske, je iz dne 5. 5., kjer je osnutek preiskovalne komisije in v tem dokumentu več ali manj jasno zelo piše kaj je namen preiskovalne komisije. In tisti, ki malo zna brati in razume kako se pišejo dokumenti preiskovalne komisije oziroma za nastanek in ustanovitev le-te, lahko seveda vidi kakšen je namen in če bomo šli pogledati pod 5. in 6. točko bomo videli, da namen je ugotoviti kakšna je morebitna politična odgovornost nosilcev javnih funkcij in odgovornosti nosilcev javnih funkcij v zvezi z nabavami zaščitne opreme, vse lepo in prav tako ima po navadi vsaka preiskovalna komisija, potem pa je tukaj ena majhna podrobnost, ki malce zmoti celo zgodbo. Namreč datumi, ki so notri zapisani, od 12. 3. 2020 do 25. 4. 2020. Ti datumu kasneje v čistopisih preiskovalne komisije izginejo iz dokumentov. Zakaj so pa pomembni? Tisti, ki imate malo spomina veste, da je poročilo, o katerem sem prej govoril, vladno poročilo bilo napovedano za dan 25. 4., potem pa iz neznanega razloga premier Janez Janša zavlačuje s tem poročilom cel teden in ga mečkajo v Vladi, mečkajo, mečkajo in na koncu ga dobimo šele 5. 5. ven na mizo. Ampak preiskovalka, osnutek preiskovalke je bil narejen še preden je bilo poročilo končano. Kaj vam to govori? Govori vam o tem, da je imel nekdo zelo jasen plan in načrt kako bo speljal celo zgodbo zato, da bo imel škarje in platno v rokah, da bo odločal o tem kako se bodo stvari zapeljale. Zato govoriti o tem, da je to preiskovalna komisija, ki bo odkrila politično resnico, glejte, ne, dva argumenta sem vam naštel, koalicija sama svojo vlado ne bo sesuvala in če bo ugotovila karkoli kaj v nasprotju s tem poročilom, adijo ta vlada, kar je nonsens, pokažite mi enega SDS-ovca, ki bo glasoval proti svojemu vrhovnemu šefu. Lepo vas prosim, pa saj to je smešno, to je iracionalno razmišljanje. In zato temu ne gre verjeti. Drugo. Tudi način kako je nastajala ta preiskovalna komisija je več ali manj jasno in tretje, kar je pa tudi ne nepomembno, je pa predvsem to kako pravzaprav je bila ta želja potem, češ dajmo preiskati, jaz se spomnim svojega bivšega strankarskega kolega, ki je celo predlagal češ dajmo ustanoviti in naj to vodi opozicija to preiskovalno komisijo je rekel in ko sem mu rekel kako bo vodila to preiskovalno komisijo opozicija, če pa ni podpisov opozicije na zahtevi za preiskovalno komisijo. Tudi tega pojma ni imel kako pravzaprav teče dinamika preiskovalnih komisij oziroma ustanavljanje le-te. Jaz že danes si lahko, vam samo povem povejte mi kdo bo predsednik preiskovalne komisije pa vam povem zaključke kako bodo tekli in ni slučaj, da ne bo slučajno prav nekdo predsednik te preiskovalne komisije. Zakaj to govorim? Ker je zelo pomembno kdo vodi to preiskovalno komisijo. Na koncu naj zaključim s tem. Nekdo, ki je ukradel čokolado mami v kuhinji, bom banalno povedal, da bo zelo razumljivo, ne more na koncu preiskovati tega dejanja kdo je ukradel čokolado mami v kuhinji, ne more, ampak točno to se zdaj dogaja s to preiskovalno komisijo. Zdaj bo tisti, ki je počel te rabote, raziskoval kako je te rabote počel dobro in pozitivno in pošteno seveda na koncu. Lepo vas prosim, pa saj krave, ki se ne znajo smejati se zdaj smejejo tej celi zgodbi. Skratka, zanimivo bo gledati to zgodbo, še posebej bo pa zanimivo, če se bo to že končalo čez štiri, pet mesecev ta smešnica, ki jo imamo v tem mandatu, kar bi bilo najbolj idealno za to preiskovalno komisijo in si jo akterji in podpisniki najbolj želijo, da ta preiskovalna komisija ne doživi svojega epiloga.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti kolega Ljubo Žnidar.
Hvala lepa predsedujoči. Sam osebno glede uvedbe parlamentarnih preiskav ne glede na to, kdo je preiskovanec ali je to tudi iz vrst vladnih koalicijskih iz vladne koalicijske strani, nimam nobenih težav. Jaz bom vsako preiskovalno komisijo seveda podprl. Rekel bi takole, da se krog delovnih nalog nas poslancev krepko nagiba v smer preiskav in ugotovitev razno raznih nepravilnosti v Republiki Sloveniji. Pa se tukaj vprašam ali smo poslanci tisti, ki bomo zdaj tu nosili bi rekel glavno delo, glavno nalogo, da ugotavljamo vse nepravilnosti? Ali so tukaj kakšni drugi organi, ki bi morali bolj dosledno opravljati to nalogo? Če kar pogledam celo vrsto preiskovalnih komisij, ki so bile že v Državnem zboru, preiskava o bančni luknji nekje med 4,5 in 5 milijardami, jaz bi rekel legalno ukradenega denarja iz državnih bank, potem nepravilnosti pri izgradnji TEŠ 6, potem tudi nabava žilnic opornic in pa seveda tudi oprana milijarda evrov preko Slovenije, tako imenovanega iranskega denarja. In, če bi določeni organi v Republiki Sloveniji dosledno opravljali svojo nalogo, se dejansko nam poslancem ne bi bilo potrebno ubadati toliko s preiskavami in s temi nepravilnostmi, ki so enormno velike, povzročajo enormno finančno škodo v Republiki Sloveniji, se ne bi poslanci danes s tem ubadali. Zelo žalostno je, da v Republiki Sloveniji ne veljajo za vse enaka pravila. Konkretno bom navedel primer: če je nek posameznik davčni upravi dolžan 30 evrov in ne poravna v roku, seveda najprej v roku enega meseca po preteku DUR-a plačila dobi opomin. Če tudi tega opomina ne plača, potem se finančna uprava preko delodajalca dejansko pridobi to plačilo, ker mu fizično odtrgajo to obvezo od plače in tako dejansko je ta dolg poplačan. Če pa se iz bank z dogovorjenimi krajami ukrade nekje med 4,5 in 5 milijardami denarja - a smo iz tega zasledili kak sodni epilog? Tako imenovana Logarjeva komisija je izjemno dobro opravila to nalogo. Tudi razni primeri so bili jasni, evidentni. Enega lahko navedem, firma z enim zaposlenim dobi tako imenovani dogovorjeni kredit 20 milijonov, pa mi naj kdo razloži, kako bo z eno plačo lahko ta upravičenec tega kredita ta kredit poplačal, pa lahko ima še tako dobro firmo. Težko, težko, skratka gre res za dogovorjeno krajo in takih kraj se je zgodilo za slabih 5 milijard. Danes nobenega sodnega epiloga s tega naslova. Ravno tako preko Republike Slovenije se opere milijarda, malo manj kot milijarda tako imenovanega iranskega denarja. Tudi preiskovalna komisija na to temo, smo danes zasledili kakšen sodni epilog? Nismo. To se pravi, v sodstvu imamo različna merila. In pravosodje ima ime iz dveh besed, to se pravi prav soditi, pravosodje, ne? Prav soditi. Jaz se sprašujem, če je to ime za naše sodstvo pravo. Ali je to ime pravo za našo sodstve? Pravosodje naj bi sodilo pravo, prav. Postavlja so se mi pa ob vseh teh primerih ali je to ime ta pravo za našo sodstvo. Seveda nepravilnosti lahko rečemo, ki delajo škodo našemu državnemu proračunu ali širše rečeno državi Republiki Sloveniji, je vse več. Po drugi strani je tudi treba kdaj pohvaliti naše organe, da kakšno nalogo opravijo dobro, ampak to je premalo. Ne poznam tega področja toliko, da bi lahko sodil ali je tu problem kadrovski ali je tu problem neznanje. Kajti vemo, da je danes vsaka transakcija sledljiva, dejansko nobene transakcije se ne da skriti. Čeprav je, bi rekel zadnjih 10 let najbolj modna tako imenovana utaja davkov, kjer zasebne firme preko kvazi tujih partnerjev v tujini pišejo fiktivne račune, seveda brez opravljenega dela, kajti vemo, ko se transakcija opravi trikrat, se sled zgubi za tem denarjem in tako je oškodovan državni proračun in seveda tudi država Republika Slovenija je oškodovana. Tako, da nekaj na tem področju se že dogaja in preiskuje. Sam osebno menim, da premalo in da bo potrebno, bi rekel te pipice, kjer dejansko uhaja sredstva iz samega proračuna kot del prihodkov, bo potrebno res zapreti z bolj ažurnim delom teh organov, ki to preiskujejo. Skratka parlamentarne preiskave, jih podpiram, ampak žal nadaljnjega epiloga kljub ugotovitvam nepravilnosti ni. To se pravi, in to je ključen korak, ki tu manjka in dejansko tu pa določeni organi res povsem zatajijo. Želim si, da se ta praksa nebi nadaljevala in da tudi sodni epilog iz vseh teh dobro podkrepljenih ugotovitev, da se potem tudi zaključi in s tem bi rekel prekine neka vez nepravilnosti, ki se kar pogosto dogaja. Hvala.
Naslednja ima besedo kolegica Monika Gregorčič.
Hvala lepa za besedo, predsednik. Zdaj današnja preiskovalna komisija, ki bo ustanovljena, bo imela glavno nalogo, da razišče ves postopek nabav zaščitne medicinske opreme. In prav je, da se v teh raziskovalnih dejanjih poseže v povsem, da se seže na začetek nabav, na začetek, jedro začetka pač epidemije, kajti le tako se bo lahko ustvarila celotna slika o tem, kakšno vlogo oziroma kako je tudi že vlada, prejšnja vlada z delnimi pooblastili oziroma vlada v odstopu opravljala svoje naloge opravljala te nujne nabave zaščitne medicinske opreme oziroma bolje rečeno, kako jih ni opravljala. Jaz pričakujem, da bo ta preiskovalna komisija dala odgovore za vse akterje, ki so bili udeleženi v postopkih vse od začetka. Namreč če malo bolj pogledamo, če si malo bolj osvetlimo celotno sliko, potem je jasno, potem lahko vidimo, da je afera z zaščitnimi maskami oziroma za nabavo zaščitne opreme pravzaprav inscenirana afera, zrežirana afera temelječa na manipulacijah in konstruktih, seveda vse v funkciji rušenja Vlade. Ta prizadevanja za rušenje te nove Vlade traja že kar nekaj mesecev in histerija je pravzaprav vsak dan večja, opozicija pa nekako izgublja kompas z vsem tem kaj bi vse še naredila, kakšne ideje vse še dobiti, da bi umazala v bistvu najbolj težke trenutke in najbolj težke odločitve, ki smo jim bili priča in ki jih je ta Vlada morala sprejeti v začetku epidemije takorekoč s prvim dnem, s prvo uro, ko je prevzela svojo funkcijo. Zakaj je temu tako? Zakaj takšna ihta za rušenje te Vlade? Ja, v ozadju so seveda posli, vzvodu oblasti, vzvodi do finančnih virov, ki pač sedanji opoziciji presihajo in nekako dotok denarja tudi presiha. Namreč vsi vemo, da je bila nabava, področje nabave medicinske opreme že v preteklosti daleč pred epidemijo neko področje sive ekonomije za posvečene dobavitelje. S tem se je na področju žilnih opornic že ukvarjala ena druga preiskovalna komisija, ki je prišla do določenih zaključkov, ampak zanimivo, da se na primer organi pregona, NPU v tisti zadevi niso tako zelo angažirali kot so se s preiskavo oziroma kar z, niso tako pohiteli s kakšnimi hišnimi preiskavami kot so v tem primeru ministra Počivalška. Ja, prekinja se pač, prekinjajo se določeni politično pogojeni posli in te posvečeni dobavitelji so v razmerah, ko je zavladala epidemija in veliko pomanjkanje zaščitne opreme, pač nekako zatajili. Prehiteli so jih drugi z nekimi drugimi poslovnimi povezavami in v bistvu o tem je največji problem, največji greh, če želite, te Vlade. Pa še dobro, da so jih uspeli prehiteti, pač da so v razmerah, ko je vladal na trgu medicinske opreme, ko so vladal divji zahod ali pa kar mafijske razmere, da so uspeli nabaviti in to zaščitno opremo, kajti če je ne bi takrat uspeli, potem bi kakšen mesec, dva kasneje lahko nabavljali krste ali pa žare. Ampak seveda, kot rečeno, neki dvorni dobavitelji so s tem izgubili svoj dotok denarja, prekinjen je bil utečen sistem nekih preplačanih dobav, ki se, če povzamem besede, nekih insajderjev merijo tudi v dolžinah jaht v jadranskih marinah. Zato menim, da bi se ta preiskovalna komisija morala dotakniti tudi širšega področja nabav v zdravstvu. Kot rečeno, prav je, da se razišče tudi kaj vse ni bilo storjeno pravočasno v okviru nabav zaščitne medicinske preme. Danes smo v stališču nekaterih poslanskih skupin že slišali tudi spet očitke, da so nekateri ministri bili tudi ministri v prejšnji Vladi in bi morali prevzeti to nalogo že prej, da tedaj niso opravili svoje naloge. Ampak Ministrstvo za gospodarstvo v svojem opisu področja nima opredeljene centralne nabave medicinske zaščitne opreme, to je bilo že razčiščeno. Zavod za blagovne rezerve je namreč samo organ v sestavi MGRT, deluje na podlagi petletnih planov, ki mu jih določi Vlada, kot kolektivni organ. In predsednik Vlade je tisti, ki je po 14. členu Zakona o vladi nadrejen ministrom, jim daje usmeritve za delo, zadolžitve in jih tudi kontrolira, in to eksplicitno navaja tudi 14. člen Zakona o vladi. Problem pa je, ker predsednik Vlade, tedanji, ni bil kos svoji nalogi. Zato je zelo neetično, da v svojem nekem poudarjanju ali pa boju za ponovno oblast posegate še dodatno po tem, da izpostavljate problematiko razmer v domovih za starejše občane, da na nemoralen način zlorabljate situacijo in njihov proces bolezni, ko vemo, da so bili zelo prizadeti. Ampak način, na katerega je potekala tudi zjutraj seja Odbora za zdravstvo in Odbora za delo, kjer se je problematiziralo neke spiske smrti, veste, to presega vse meje in tega si noben politik ne bi smel privoščiti, to so zelo občutljive moralne zadeve. Kaj me moti pri vsem tem dogajanju. Moti me to, da nekdanji naši koalicijski partnerji, s katerimi smo bili skupaj v tistih zadnjih februarskih dneh in začetek marca, dobro vedo, kako težka situacija je bila. Skupaj smo se borili, v zavedanju, da je situacija kritična, pa vendar danes to zanikate, kar res ni korektno. Mislim, da boste nekoč tudi vi klicani na politično odgovornost ravno zaradi te svoje nekorektnosti. Da ne zmorete, na primer, niti obsoditi nezakonitega prisluškovanja in snemanja ministru, to pokaže vse o tem, kako daleč ste v opoziciji pripravljeni iti v boju za oblast. Pričakujem, da bo ta preiskovalna komisija dala tudi odgovore na vlogo Ivana Galeta, tako imenovanega žvižgača, skesanca. Vendar naj vseeno poudarim, vsako tožarjenje nadrejenih še ni žvižgaštvo, kajti dejstvo je, da je podpisnik kar nekaj ključnih pogodb, nekaj tudi najbolj spornih, in preiskovalna komisija, upam, bo raziskala tudi vse okoliščine in pravo naravo angažmaja gospoda Galeta, ki je vsekakor povezan s preferiranjem določenih dobaviteljev mimo usmeritev Ministrstva za gospodarstvo. Prav tako pričakujem, da se bo raziskala tudi vloga oziroma namen neformalnih sestankov gospoda Galeta s predsednikom Računskega sodišča. Po besedah predsednika Računskega sodišča to ni neobičajno in je tudi po zakonu dovoljeno, da Računsko sodišče predhodno usmerja in svetuje ter napotuje organ za izvedbo določenih nabav, kako pravilno izpeljati postopke. Vendar jaz osebno dvomim, da se to dela tako, neformalno, in na tako neuravnoteženi relaciji, kot je, na primer, uradnik in na drugi strani predsednik Računskega sodišča, in da ni o tem nobene uradne zabeležke, pisnih zaključkov in nekih smernic za delo. Dejstvo je, da smo zdaj že v drugem valu epidemije, in vsi, ki so bili udeleženi v teh procesih nabav zaščitne in medicinske opreme, se danes čutijo nekako po krivici obtožene za neke stvari, ki jih jaz globoko verjamem niso zmožni izkoristiti v svoj prid v času neke res zelo težke situacije za nas vse. Tako, da bojim se, da se bo opozicij celoten konstrukt znal vrniti kot bumerang potem, ko bodo izsledki, zaključki te preiskovalne komisije znani in takrat znate biti vi vsi, ki danes jahate na tem političnem valu, poklicani na odgovornost s strani ljudi. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji na vrsti kolega Andrej Černigoj.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani državljanke in državljani Republike Slovenije! Slovenija, Evropa in svet smo se z novim letom bili primorani soočiti z vrsto izzivi, ki so korenito spremenili naše delovanje, mišljenje in na sploh našo percepcijo življenja. Kdo od nas bi na kaj takega pomislil, da nam le en majhen virus lahko tako spremeni življenje in ustvari kaos? In kaos je bil tudi v naši domači politiki, ne v strankah takratne opozicije, ampak v nekaterih strankah koalicije. Že tako trhla in manjšinska takratna koalicija ni našla skupnega jezika. Menjave vodstvenih kadrov, če citiram gospoda premierja, takratnega premierja »če hočem kot nov človek kaj spreminjati, potem je nujno izvesti kadrovske menjave« niso obrodile sadov. Njihov opozicijski partner stranka Levica je vladajoči stranki Listi Marjana Šarca pokazala roge. Z zadnjim medijskim spinom je želel sedaj že bivši premer v zelo resnih časih, ko nam je nevidni sovražnik COVID-19 že zakorakal skozi vrata, pozivati državljanke in državljane na volitve, ljudstvo temu ne resnemu in ne državotvornemu predlogu ni nasedlo. In vrnimo se nazaj k nastajajoči si novi koaliciji. Za dobrodošlico je prejela prazna skladišča. Neresno obravnavanje nevidnega sovražnika, smučanje v tujini in kolaps skoraj celotnega javnega življenja v Republiki Sloveniji. Skupaj smo zavihali rokave in hitro ter državotvorno začeli reševali probleme in stiske vseh v naši državi. Ta koalicija ni imela dve leti ležernega delovanja, ni imela 100 dni miru opozicije, ampak zelo nastrojeno opozicijo, ki je spoznala svojo zmoto in njihov srdit boj, da bi se vrnili nazaj na oblast. Naša prazna skladišča in abnormalno svetovno povpraševanje po medicinski opremi in predihovalnikih je ustvarila zelo izkrivljeno sliko ponudbe in povpraševanja, na kratko kaos. Slovenija ne bila edina država, težave so imeli tudi druge države po svetu na samem koncu koncev pa tudi Evropska komisija. Zavedamo se, da tisti, ki dela tudi greši ter da je predvsem po bitki lahko biti general. In ta general po bitki želijo postati današnje stranke v opoziciji. Rožljanje s preiskovalno komisijo se stranke v opoziciji, če smo natančni Listi Marjana Šarca, napovedali dne 15. aprila 2020. Ni bilo dneva, ko so omenjene stranke celih 20 dni vsak dan operirali z neresnicami in pol resnicami največkrat v medijih. Zato smo v koaliciji po 20-ih dneh, kolegice in kolegi, po 20-ih dneh vložili zahtevo za preiskovalno komisijo. Opozicija pa je potem le uspela nekaj ur kasneje tudi sama vložiti svojo preiskovalno komisijo. Ne morem se znebiti občutka, da je opozicija želela rajši kot da bi spisala vlogo za preiskovalno komisijo, rajši tekmovati pred mediji kdo bo imel več medijskih nastopov. Sam preiskovalno komisijo absolutno podpiram, prav tako podpiram natančen pregled delovanja sedanje in prejšnje vlade, potrebno je enkrat za vselej celovito in natančno preiskati vse, ki so bili kakorkoli povezani z nabavim in ukrepi pred epidemijo in pozneje. Poslanska skupina Nova Slovenija – krščanski demokrati smo bili prvi, ki smo podprli pobudo za preiskovalno komisijo o nabavah zaščitne opreme, zato si želim, da enkrat za vselej ovržemo vse polresnice in neresnice. Za konec želim komisiji uspešno delo. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Elena Zavadlav Ušaj.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Prav lepo pozdravljeni vsi kolegice in kolegi. Naj vas na začetku spomnim, kar je bistvenega pomena. Že večkrat je bilo povedano, da so v domovih za starejše delali brez zaščitne opreme in v strahu, da se zanese virus v dom. Zato je bila edina želja, ki so jo vsi zdravstveni delavci imeli, poleg strahu seveda, ta, da bi imeli dovolj zaščitne opreme, da bi zaščitili stanovalce, sebe in njihove najbližje. Ker zaščitne opreme ni bilo moč dobiti v državi, so si začeli med seboj pomagati. Pa vendar to ni bilo dovolj, imeli niso ničesar. Na tistega, ki bi se lahko obrnili, to je takratni predsednik vlade Marjan Šarec s svojo ekipo, se je poslavljal. Ni ga zanimalo, kako se bodo rešile težave, ki so nastale s pomanjkanjem zaščitne opreme. Na področju zdravstva in sociale jih ni zanimalo, od kje bodo prišle maske in kakšna bo njihova cena, pomembno je bilo le to, da jih dobijo. Kljub pomanjkanju zaščitne opreme so zaposleni v zdravstvenih in socialnih zavodih hodili vestno v službo in skrbeli za potrebe starostnikov, za potrebe tistih, ki so potrebovali zdravstvene storitve. Takoj za tem, ko je prevzel vodenje vlade Janez Janša s svojo ekipo ministrov, pa so ti, ki so se prej skrili v luknje, začeli njihovo delo in trud blatiti po medijih in poslušati smo morali, kako so kolegi iz opozicije kar naenkrat vedeli vse o nabavah zaščitne opreme vključno s postopkom nabave. V zgodbo so vključili novinarje naše javne RTV hiše, ki jo vsi plačujemo, kar je še večji absurd, ko morajo državljanke in državljani gledati enostransko poročanje o obravnavani tematiki. Z vsemi temi dejanji je bilo jasno pokazano, da tu ne gre za reševanje težav, ki so vladale v državi zaradi epidemije, pač pa le to, da se zruši vlada Janeza Janše, ki je uspešno zagrizla v delo. In njihovo delo podpira vedno več Slovenk in Slovencev, saj vidijo z vsemi nadaljnjimi potezami, ki jih delajo politične stranke iz opozicije, da je njihov edini namen prevzeti oblast. Ravno iz tega razloga je potreba po uvedbi parlamentarne preiskave nujna, saj bo poleg poročila računskega sodišča in KPK-ja, ki že preiskujeta pravilnost izvedbe postopkov nabav ventilatorjev in politično odgovornost nosilcev javnih funkcij, dala jasne odgovore na odprta vprašanja, ki so se v zvezi z nabavo zaščitne opreme pojavila. Preiskava bo segala tudi v čas, ko je vlado še vodil Marjan Šarec zato, da dobimo celosten pregled nad dogajanjem, saj je ključnega pomena, koliko je bilo v blagovnih rezervah blaga za osnovno oskrbo, pa tudi ali so bila pravočasno začeta dejanja za zajezitev oziroma preprečitev širjenja okužbe z virusom SARS-COVID-19. Bistveno je tudi to, da bomo iz preiskave dobili odgovore na odprta vprašanja o sumih zakonitega ravnanja pri nabavah zaščitne opreme. Tako bomo lahko podali državljankam in državljanom jasno sliko o dogajanju na tem področju v celoti. Hkrati me pa čudi, da kolega iz LMŠ poda primer z odvetniki, ki branijo kriminalce. Žalostno, da primerjate delo vlade Janeza Janše s tem. To pove vse o vas. Ni vam mar za državljane in državljanke Republike Slovenije, ampak le pohlep po vladanju. Ali ste morda pozabili, da so bila skladišča prazna, ko ste odhajali in da je vlada Janeza Janše ravnala skladno z državnim načrtom pri nastanku epidemije? Tako je bila vzpostavljena centralna nabava zaščitne opreme. Ravno zato bomo v poslanski skupini SDS podprli parlamentarno preiskavo – zato, da bo prišla resnica na dan, tudi iz obdobja ko bi morala vlada Marjana Šarca prevzeti odgovornost in ukrepati, pa ni. Na dan bo prišla tudi resnica ali pa se mogoče bojite, da bo prišla resnica na dan iz tistih časov, ko je gospod Gale vodil nabavo zaščitne opreme. Mogoče boste pa na koncu spoznali, da bi bilo bolje, da te preiskave ne bi začeli. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Marko Bandelli. Pripravi pa se mag. Bojana Muršič. Izvolite, gospod poslanec.
Hvala predsedujoča za besedo. Jaz mislim, da so bile že naše besede Stranke SAB v samem stališču zelo jasne glede konstituiranja te same komisije, če bi tako rekli, že samo ustanavljanje te komisije kot take. Jaz tukaj, edino zadevo, ki lahko tukaj rečem je to, da ta komisija bo delovala brezvezno, zato ker, ko se bo komisija sama sebe pregledovala in pregledovala njihova sama dela, to se pravi učinka ne bo, to je logično. To je jasno povedano, da ta komisija, to je vse ena farsa, ker veste, prehiteti za dve uri nekoga, ki je hotel in napovedal že drugo komisijo in drugačno komisijo je to neresnost, ampak pač tako se je zgodilo in legitimno je to nastalo. Zdaj, da bomo del te komisije, če ne drugega, bomo bdeli nad delom te komisije. Pošteno bi bilo, da bi bil predsednik opozicije, to mislim, da bi bilo pošteno, ampak poštenost je ena beseda malo čudna v tej koaliciji. Edino orodje, ki ga bomo imeli na koncu, jaz lahko napovem že zdaj zaključno poročilo, mislim, da ga lahko napovemo vsi od opozicije, kakšno bo zaključno poročilo. Edino orodje, ki ga imamo tukaj bo, da si zapišemo ločeno mnenje na koncu, ker mislim, da ga bomo imeli, ker rezime cele komisije bo znan, nič ni bil kriv nihče, vse so naredili, ker so reševali življenja, vse je bilo zakonito. Iskat zdaj denar ven je to nemogoče. Kar ste omenili tudi nekateri, tudi, ki omenjate Galeta sem in tja. Jaz mislim, da je Gale en velik heroj po mojem mnenju osebnem, "žiher" bi imeli v Sloveniji še več Galetov, da bi si upali, da bi si upali enkrat povedati, kaj se dogaja v teh inštitucijah, kaj se dogaja v ozadju teh svinjskih nabav, če bi tako rekli, in to vemo točno, da se dogaja popolnoma povsod. Jaz ne govorim primer mask, jaz govorim verjetno primer, povsod, kjer je javni denar se dogajajo take in drugačne zadeve. Tako, da ne mi govoriti o Galetu, nekoga, moje mnenje je, da je Gale en velik heroj in, ki si je upal, če lahko rečem osebno, do velikana. To je bil David proti Goljatu, če poznate zadevo. Upal si je in je povedal svoje, tako da ga spoštujem in njega in tudi vse tiste ljudi, ki se stalno oglašajo in iščejo pravico v tej naši državi, tisto malo pravice, ker mislim, da je prav, da bi jo imeli. Bom povedal tudi pošteno, mene osebno sploh me ne zanima, zakaj se je on odločil, da je to, da je on nastopil na tak način. Mene zanima, meni je važno, da on se je odločil, ne zakaj, ampak da se je, to je velika razlika v tem, da se ni ustrašil nikogar. Če bi šli, kaj bo ta komisija iskala? Ta komisija bo iskala neke politične odgovornosti. Kar smo videli v vseh teh, koliko razprav je bilo že na ta račun, mislim, da jih je bilo kar nekaj, koliko odborov je bilo na ta račun, jih je bilo že nekaj. Vsi vemo točno, kako je šlo, kako je šla interpelacija ministru, tudi smo videli, saj nam ni moglo biti drugačno. Ni oproščen vseh grehov, veste, kadar pride tukaj do glasovanja in se preglasuje zadeve in se gleda z drugačnim očesom na to, kar je bilo. Ker resnice so take in jaz mislim, da tukaj s to komisijo dosegli ne bomo nič, ker sem prepričan v to, ker na tak način, ipak imate že večino, kot sem povedal prej, s tem, da je Slovenska nacionalna stranka podpisala dogovor z vami izven koalicijsko partnerstvo, je tu že povedano vse. Se pravi, katera koli zadeva se bo dogajala, pa z vsem spoštovanjem do Slovenske nacionalne stranke, ne vem, jih niso hoteli v koalicijo, ampak zdaj jim dajejo podporo na vsakem koraku. Tudi to je malo vprašljivo, zakaj, kakšni so interesi resnično v ozadju. Prav za vsako reč, [[nerazumljivo]]je vse v redu. Mah, njihova stvar, jaz se ne bom ukvarjal z njimi. V glavne, omenili ste tudi, ene trikrat sem slišal o praznih skladiščih. Saj tukaj se bo vse pregledovalo in govorilo na ta račun. Ne vem, zakaj toliko govorite, kot da je prejšnja Vlada res bila kriva za ta skladišča, če takrat so bile, je bila dejanska situacija popolnoma različna, drugačna, kot je tista, kar je. Kdo si je sploh mislil, da bo v 14 dneh se sesul sitem. Kdo si je to mislil? Nihče. In rezerve, ki so bile na zalogi, mislim, to kar je bilo na zalogo, je bilo čisto po pravilniku kar je pisalo takrat, da mora biti. Saj ne more biti drugače. Pol se je zgodilo, kar se je zgodilo in normalno da je bila potreba večja po določeni zdravstveni opremi in težave so bile, ker globalno ni bilo dobiti določenih pripomočkov ali te zaščitne opreme in se je zgodilo kar se je zgodilo. Tukaj potem nastane pravi problem, kar mora zdaj komisija ugotavljati. Tukaj mora komisija ugotavljati zakaj se je tako amatersko, če bi tako rekel, nabavljalo kar počez. Zakaj so določeni ljudje vlivali nabave? To ne rečem jaz, jaz berem. In če so novinarji to zapisali, pomeni, da imajo dokaze, ker smo videli mejle. Ma kako bo, mislim, jaz ne razumem nekaj. Koliko poslancev se je tukaj vmešalo notri, pa ne prijavilo njihove lobistične interese? Celo brali smo o ženi gospoda Janše. Ja, veš, saj lej, če prav imaš probleme, vidi tisti zdravnik tam ti bo pomagal lahko. Kar ti reče ena ženska tako, seveda da boš pomislil in boš ustregel. Saj ni treba, da ona napiše pisno, saj če tudi je. Jaz govorim tako, saj to bo pol komisija ugotavljala te zadeve kaj je kaj ni. Bolj se mi zdi, v komisiji bolj pomembno to treba ugotavljati zakaj? Povejte vi meni zakaj, kadar smo že ugotovili, da je bilo preplačano, da so bile cene trikrat, štirikrat višje od katerihkoli zadev. Zakaj se je potem še vedno dalo naročilo in se sprovedlo določeno naročilo, s tem, da smo točno vedeli, da izdelki niso bili tisti, ki so bili zahtevani. Vsako normalno podjetje, inštitucija, zavod, ko ti podpišeš pogodbo z njimi in blago ni tisto, ki je bilo naročeno, zavrneš. In te ne briga kaj bo z njim. Njegova odgovornost je, če ni dal tistega, kar je bilo v pogodbi podpisano. Ma, kaj se greste? Zdaj je bilo podpisano spet ne vem koliko milijonov mask, da smo reševali neka podjetja. Tu so odgovornosti, ki jih bo treba prekontrolirati v tej komisiji. Jih boste? Bomo zahtevali. V komisiji bomo to zahtevali. Bomo dobili prave rezultate? Bomo dobili prave številke? Ma, jaz mislim, da bomo dobili. Saj to je edini način, ki nam ostane, s katerim bomo dokazovali te zadeve. Mislim, reševalo se je, dobesedno situacije take, ki so nastale, s takim grobim nastopom nabave, amaterskim nastopom nabave, neupravičenem sistemu vodenja nabavnega procesa, da je to jok. In kolikokrat smo mi že mi vse to ponovili? In kolikokrat vsak potem od vas se hvalite, smo reševali življenja. Seveda smo reševali življenja, ampak ena maska ti ne reši življenje, veste. Ena maska, taka, predvsem taka kot jo imamo mi, ko ti zdravnik pove, da te medicinske maske ne rabijo popolnoma nič, veste. Jaz verjamem zdravniku. V kirurgiji veste kaj naj bi ta maska, je rekel meni kirurg. Ta maska v kirurgiji rabi samo, da ko ti odrežeš na mizi človeka, da ti ne špricne v oči in povsod kri kamor je treba, samo to je rekel, da ti zaščiti obraz. Dobesedno mi je rekel, kirurg. Ne more biti. Vi morate gledati v mikronih, koliko ima mikronov COVID ali pa ta SARS-CoV-2, kot koronavirus in koliko zaščite ta maska v mikronih, pa boste videli, da ne pomaga popolnoma nič. Nič. Pa maske nosimo. Pa je v redu, saj je prav, saj če so se tako odločili, bomo maske nosili še naprej in kupovali jih bomo spet za ne vem kakšne cene. Jaz sem takrat reševal problem z maskami, ko sem prvi vzpostavil [[nerazumljivo]]s tistimi katastrofalnimi izdelki, ki smo ga videli že petnajstkrat povsod, hvala bogu, da smo mi takrat pokazali in tukaj prijavili javnosti kaj se to dogaja, ker če bi mi takrat molčali, bi tista svinjarija od maske še danes hodila okrog po zavodih, po gasilcih centrih, po zdravstvenih domovih, po domovih upokojencev. Dajte si enkrat natakniti tisto masko gor, ker si jo jaz dal, nalašč pred časom, tri minute, štiri minute nisem mogel biti v njej. Zakaj to ponavljam spet? Ker to bo tudi predmet verjetno opravičila nabave, izdelka govorim jaz. Izdelka. Kaj smo potem na koncu dosegli? Smo dosegli še, da je ta proizvajalec tega materiala začel izdelovati in predelal stroje v svoji industriji in jih začel delati za zelo nizko ceno, veste, iz 28 centov do 30 centrov. In ko se je to javnost tudi vedela, zakaj pa niste šli v to? Zakaj ste potrdili na koncu, tiste maske, ki so bile na zalogi, zgrešene, brez certifikatov, brez certifikatov, brez nič od niča, bi lahko rekel, da smo rešili človeka in firmo, ki je pripeljala gor maske. Zakaj? Ali tako mi ravnamo z našim davkoplačevalskim denarjem? Tako mi ravnamo? Evo, tukaj bo, mislim, delo naše komisije. Upam, da bom tudi jaz zdaj, te komisije, pa verjemite, da bom kar aktiven pri temu in ne boste kar zamolčali zadeve in ne boste kar skrivali zadeve in na koncu na poročilih bomo tudi povedali tako kot je treba, ker mislim, da to je obvezno za povedati. Podpredsednica, jaz bom toliko z moje strani za to zadevo, ker mislim, da je brezveze, ker tukaj se samo ustanavlja zdaj za enkrat to komisijo, govorili in čas za govoriti in povedati in debatirati okrog tega bomo še imeli in verjemite, da bomo še dosti dosti o tem govorili. Hvala lepa.
Hvala lepa za vašo razpravo. Postopkovno ima najprej gospod Šiško. Postopkovni predlog ima prednost. Gospod Šiško, izvolite.
Spoštovana podpredsednica, predsedujoča, hvala. Poglejte, prosim da kolega, ki je pred mano razpravljal, da mu poveste, da naj ne omenja pa tudi ostali poslanci, Slovenske nacionalne stranke, ker mi smo se pri tej točki odjavili in nimamo možnost replike, tako da bom samo tukaj rekel postopkovno. Me pa čudi, da danes začuda ima kolega masko, ki ima certifikat, prejšnje dneve je pa vedno nosil masko sponzorsko gor. In ne verjamem, da ima tista maska certifikat. In kar se pa še te komisije tiče [[…]] [[oglašanje iz ozadja]] Je, je, postopkovni predlog, ker ste našo stranko omenjali in prosim, da ne zlorabljate naše stranke. Hvala.
Hvala lepa. Vsebinske razprave razpravljavcev se kot predsedujoča ne smem in ne bom vtikala, verjamem da je gospod Bandelli slišal vaš postopkovni predlog, ki to ni bil, ampak predlagam, da nadaljujemo z razpravo. K besedi se je javila predlagateljica. Izvolite.
Hvala za besedo. Torej jok in stok, ker smo pripravili preiskovalno komisijo prej kot opozicija, je malo neprimeren, tako kot ste prej delali počasi in tako naprej, mi se pač zadeve lotimo in jo tudi naredimo. Rečeno je bilo, da smo prehiteli za dve uri. To ne drži. Tisti dan oziroma dan pred našim predlogom za ustanovitev preiskovalne komisije je vodja Poslanske skupine LMŠ, gospod Golubović, rekel, »naslednji teden bomo vložili predlog za ustanovitev preiskovalne komisije.« Mi nismo torej ničesar kršili. Po poslovniku lahko določeno število poslancev predlaga ustanovitev preiskovalne komisije, in to smo tudi naredili, potem ko smo kar nekaj časa poslušali, da bo to naredila opozicija, pa iz tega ni bilo nič, kot še iz česa drugega ne. Rečeno je bilo, da kdor vodi preiskovalno komisijo, je alfa in omega, določa to, določa ono. To drži, večina dela je ponavadi na predsedniku, vendar pa so vsi člani enakopravni, enakovredni v komisiji in lahko opravljajo svoje delo zelo aktivno. Se je pa res velikokrat v preteklosti dogajalo, da je glavno breme bilo na predsedniku, ki je neko gonilo preiskovalne komisije. Vendar to ne izključuje nikogar od članov, da ne bi bili aktivni in sodelovali. Je pa bilo pri nekaterih preiskovalkah dejansko tako, da si poslanci člani komisije niso šli niti pogledat gradiva in materialov, medtem ko so o zadevah redno razpravljali. Najmanj poklican, da govori, kako in kaj o preiskovalnih komisijah, je pa verjetno kolega Jani Möderndorfer. Nekajkrat je bil pozvan, da razširi preiskovalno komisijo, ki jo je vodil, o nezakonitem financiranju ene stranke. Večkrat je bil pozvan, da se to razširi tudi na druge stranke. In tako zaveden in tako prepričan in tako sposoben je to vsakokrat zavrnil in komisija tega ni nikoli sprejela, da se razširi preverjanje, ali je šlo za nezakonito financiranje tudi pri kateri od drugih strank. To vse pove o tem, kako si predstavlja preiskovalno komisijo, ki je bila pa res ustanovljena samo zato, da se ukvarjate z SDS in mu lepite nalepko nezakonito financiranje. Pa v dveh letih, kar je vodil, ni ugotovil ničesar. Vsak ima lahko svoje mnenje, ali je gospod Gale heroj ali ni. Verjetno bo njegovo vlogo pokazala preiskava in takrat se bomo šele lahko o tem pogovarjali oziroma bo postavljen na tisto mesto, ki mu gre. Kolegi iz Stranke Alenke Bratušek očitajo drugim, da so se odzvali na povabilo o sodelovanju. To očitajo Slovenski nacionalni stranki in drugim, ki so bili pozvani, da sodelujejo. Glejte, povabilo k sodelovanju pomeni, da predhodno, pred javno obravnavo in pred drugimi postopki dobiš na vpogled zakon in lahko nanj tudi vplivaš, predlagaš in tako naprej. Torej, če bi se Stranka Alenke Bratušek odločila za to, ji potem ne bi bilo treba zdajle sklicevati neke izredne seje, kjer želi neke zakone predhodno [[…]]in tako naprej. Mi smo na tak način delali v obdobju 2004-2008 in se je obneslo kot dobro, zato smo to tudi v tem času predlagali. Tisti, ki so si to želeli, pri tem sodelovati, so se odzvali, tisti, ki ne, je pač njihova stvar, nikogar ne moreš v nič prisiliti. Ampak ne potem jokati, da ne veste, kaj in kako, če pa ne želite sodelovati. Večkrat je bilo govora o praznih skladiščih in tako naprej in da kdo je pa vedel, da bo čez štirinajst problem. Mi smo vedeli. Mi smo zahtevali sejo Odbora za zdravstvo, zahtevali, da se nekatere stvari razjasnijo, da se pove. Gospod Zakrajšek, direktor blagovnih rezerv, je povedal, da je večkrat na koordinacijah sprožil predlog, da se gre v nabave, pa so vedno rekli, naj ne dela panike in naj se umiri. In se pač te nabave niso zgodile. In zdaj z vso pravico rečemo, da so bila skladišča prazna, ker je to dejstvo. V skladiščih ni bilo stvari, ki bi jih potrebovali. Potem je bilo rečeno, zakaj slabe maske in če je bilo dobavljeno nekaj, česar nismo naročili, niso zavrnile. Tudi to je bilo povedano, ne vem točno, v poročilu ali pa na seji, da določene maske, ki jih je pripeljal Joc Pečečnik, dejansko niso ustrezale temu, kar je bilo naročeno, in so blagovne rezerve to torej reklamirale oziroma so jih želele zavrniti, vendar je v nadaljevanju, in Pečečnik bi jih vrnil in zahteval druge, vendar so se v nadaljevanju dogovorili, da jih bodo odkupili tudi te, vendar seveda po realni ceni, po nižji ceni, in se je to tudi zgodilo, ker smo jih pač takrat potrebovali. To je odvisno od tistega, ki naroča, da pač v primeru, da kaj ni v redu to zavrne oziroma v tem primeru, ker smo tudi te maske potrebovali, da so jih kupili po nižji ceni. Zdaj jaz tudi upam, da bo kolega Marko, ki je tako zagret, v preiskovalni komisiji, da bomo to skupaj raziskali.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Bandelli. Izvolite.
Ja, samo dve zadevi.
Še mikrofon, gospod poslanec.
Se opravičujem, predsednica. Hvala za besedo. Na eni stvari, drugo se ne bom vtikal spet notri v te zaloge, kar je, saj bo to [[nerazumljivo]]. Mi nismo očitali, da se je SNS odločila za sodelovanje. To je njihova stvar, to je čisto njihova pravica, če so se odločili. Ampak ne zavajati javnost, da govorite, da bomo mi v opoziciji imeli večino. To. Tega ne prenesem, ker je jasno s podpisom dogovora, ki ste ga naredili, da ste dobili večinski glas notri in tudi v preiskovalni komisiji boste imeli večino - to dajte povedati enkrat jasno. Ne zavajati javnost. Samo to se gre. In vemo, da je tako. Samo to. Hvala.
Hvala lepa. Predlagateljica, gospa Jeraj.
Glejte, koalicijski dogovor jasno govori, katere stranke so v koaliciji. Tisti, ki želijo, to razumejo, tisti, ki ne, pač ne.
Lahko nadaljujemo z razpravo. Naslednja ima besedo mag. Bojana Muršič, pripravi pa se gospod Franci Kepa. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi. V stališču poslanske skupine Socialnih demokratov je bilo kar nekaj povedanega, ampak kljub temu se mi zdi, da se ta parlament in naša naloga poslancev spreminja bolj v preiskovalne komisije kot pa, da bi se držali tega, za kar smo bili izvoljeni. V bistvu naša naloga je zakonodajna veja oblasti, ne pa preiskovanje, ampak kljub temu teh preiskovalnih komisij imamo kar nekaj, Socialni demokrati se jih tudi, bom rekla tvorno sodelujemo razen pri eni pa verjamem, da bomo tudi pri tej sodelovali. Ampak kaj nas kot Socialne demokrate oziroma tudi mene najbolj skrbi pri tem? To preiskovalno komisijo bo vodil nekdo, bom rekla tako, iz tropa lisic, ki bo preiskoval koliko kokoši je izginilo iz kurnika. To je res se za vprašati, kajti da nekdo preiskuje sam sebe, pa bom tudi v nadaljevanju povedala zakaj to govorim in na podlagi česa o tem govorim, je res skrb vzbujajoče. Vladajoča večina se obnaša kakor, da živi v nekem paralelnem svetu. Ne želijo se soočiti z realnostjo in po moje se že dolgo niso pogledali v ogledalo ter videli, kaj se dogaja z našo državo in družbo sploh. Vsi ti proceduralni zapleti oziroma triki, ki si jih je privoščila koalicija, ne pomnimo v demokratičnem svetu, kajti da preiskovalno komisijo ustanovi koalicija, je res nezaslišano. Sicer, moram reči, upam, da bo preiskovalna komisija realizirana materialnopravno pravico, kar naj bi bil njen namen, kar je tudi zapisala Zakonodajno-pravna služba, ampak čas bo pokazal tudi svoje. S tem se kaže tudi grenak priokus koalicijskih skrivalnic v javnosti, ko se spomnimo na številne nepravilnosti navezane na nabavo zaščitne opreme. Sicer upam lahko, da bo preiskovalna komisija pri svojem delu uspela ugotoviti politično odgovornost, kajti vsega kar smo slišali tako pri interpelaciji tako na komisiji za nadzor javnih financ, tudi na posameznih delovnih telesih, je res kar malce zaskrbljujoča oziroma veliko bo za povedati. Tudi upam, da bodo izsledki korektni, da ne bo kot neki pamflet, ki smo ga pa dobili pred časom v obliki vladnega poročila o nabavi zaščitne opreme, ki se je nanašal na obdobje pred začetkom epidemije. Ničkolikokrat sem tudi povedala, da je sedanji minister bil za gospodarstvo bil minister že v prejšnji vladi. Že na samem odboru za zdravstvo sem že januarja opozarjala na to, da mi je malce nenavadno, ker v bistvu naši ministri ogromno potujejo oziroma so vsaj potovali po svetu in so vedeli kaj se dogaja, da prej ko sle ta virus COVID nas ne bo obšel in bo prišel do nas in takrat bi morali začeti goreti alarmi. Jaz mislim, da bi takrat minister za gospodarstvo moral opozoriti predsednika Vlade, da so skladišča prazna, da je potrebno razmišljati v tej smeri čim prej, kajti Kitajska je pokazala se v vsej svoji luči in verjamem, da če bi takrat bila vsa izhodišča jasna bi se skladišča tudi začela polniti. Tako, da del odgovornosti definitivno nosi po moji presoji tudi minister za gospodarstvo v prejšnji Šarčevi vladi, pa bom rekla še nazaj, tudi v prejšnji vladi oziroma v prejšnjem mandatu. Veliko smo slišali tudi o raznih tezah kaj je bilo res in kaj ne, se pravi, poslanci in poslanke opozicije govorimo zgolj na podlagi tega kar so razkrivali mediji. Zato je izjemno, izjemno težko in zato na tem mestu pozdravljam preiskovalno komisijo, kajti takrat bomo dobili uradne dokumente iz katerih bomo lahko bolj konkretno izpostavljali vso zadevo in ugotavljali kaj je sploh bilo res in kaj sploh ne. Zdaj za enkrat imamo to kar so mediji razkrili, verjamem pa, da mediji so razkrivali zadeve na podlagi utemeljenih dejstev. Jaz verjamem, da na preiskovalni komisijo bo veliko govora tudi o tem ali je Slovenija smela neposredne nakupe ali ne. Vsi vemo, da je tukaj bilo govora o eni in drugi stvari, tako da tudi na tem mestu bo zanimivo slišati kaj se je sploh dogajalo, zakaj je prihajalo do tega, tudi smo velikokrat že slišali zakaj Slovenija se ni odločila za direktne nakupe tako kot naša soseda Hrvaška, ki je za zaščitno opremo porabila bistveno manj denarja, medtem ko pa smo po številu prebivalcev mi bistveno manjši. Prav tako, kot sem tudi že rekla, se bomo naslišali, da so bila prazna skladišča, tukaj seveda dejstva so jasna, prazna skladišča so bila, vendar je potrebno pogledati zakaj so bila. Upam, da bo nacionalni preiskovalni urad opravil svoje delo korektno, da bo prišel do svojih izsledkov prav tako pričakujem, da bo Računsko sodišče čim prej, sicer vemo, da Računsko sodišče še zbira informacije in še zbira dokumentacijo, prišel do dokončnih izsledkov in da se ne bo karkoli prej zgodilo s predsednikom Računskega sodišča. Tudi danes ne morem govoriti o tem ali bo preiskovalna komisija uspešna ali ne, to bo pokazal čas, časa pa še v tem mandatu ni več toliko in prej, ko se bodo začele preiskovati oziroma pregledovati stvari prej bomo videli kje smo. Dovolj pa imam tega, da se nam odgovorni posmehujejo vsem vprašanjem, ki so bila na samih posameznih odborih izpostavljena, kam je šlo na stotine milijonov našega denarja. Tisti, če so odgovorni za to, da so bila preplačila posameznih zaščitnih sredstev preplačana, morajo prevzeti svojo odgovornost, do danes temu le ni bilo tako. Slišali tudi smo, da so člani preiskovalne komisije enakovredni, enakopravni, vendar tako kot je bilo tudi povedano, sodelovala sem v dveh preiskovalnih komisijah. Moram reči, da res temu ni bilo tako. Zakaj navajam? Resnično ja, doseg do dokumentov je za vse povsem enak, vendar nekateri lahko, bom rekla tisto, kar se pregleduje v zaščitenem območju oziroma v varnem območju v tihi sobi pregledujejo v tej tihi sobi, črni sobi bom tako rekla, nekateri so si pa lahko oziroma vsaj predsedujoči pa je lahko to dokumentacijo pregledoval v svoji pisarni. To je razlika ali si ti nekje v temnem prostoru ali pa ti to pregleduješ v svoji pisarni, kjer se pač ukvarjaš s papirji in potem tudi vidiš. Res vsaka preiskovalna komisija je izjemno zahtevna. Tudi zaslišanja, ki jih običajno in vedno vodi, ne običajno, vedno vodi predsednik, ki ima glavno besedo, bom rekla, člani komisije pa potem dobijo v nadaljevanju besedo, absolutno ni enako. Teža je pretežno na predsedniku in predsednik opravlja vsa zaslišanja in tudi tisto glavno besedo ima. Zakaj sem omenila v začetku to mojo frazo, češ da se bo preiskovalo, nekdo iz tropa lisic, ki bo preiskoval, koliko kokoši je izginilo iz kurnika, pa izpostavljam zaradi tega, ker je Gale v Tarči razkril, kaj se je dogajalo in je povedal sledeče: podpredsednica SDS Jelka Godec, s Potočnikovo [[?]] sta kot strela, kot jastreba se pojavili na zavodu, da uredita ventilatorsko zgodbo. Gale je takrat tudi zapisal, na velikonočni četrtek mi je Počivalšek na osebnem sestanku pri njem v pisarni povedal, da je GenePlanet itak zgodba od SDS. Tako, da iz tega razloga sem povedala v začetku to mojo zgodbo, zakaj pač menim, da to ni dobro, da bo predsednik preiskovalne komisije nekdo iz koalicije, dosti bolj higienično in dosti boljše bi bilo, če bi bil nekdo iz opozicije, če se želi priti zadevam do dna. Jaz moram reči, da v opoziciji nikakor ne jokam in ne stokam, kot je bilo danes nekajkrat že omenjeno. Če mi dovolite, naj zaključim s tem, da razglašena epidemija, zaradi katere so se javna naročila bolj rahljala, bili so bolj blažji režimi, nikogar ne odveže od odgovornosti, da se nabavlja smotrno, pregledno, zakonito, transparentno in gospodarno bdi nad javnimi sredstvi, kajti ta sredstva so naša sredstva. In še nekaj, življenja ne rešujejo maske, življenja rešujejo zdravniki v bolnišnicah in mi pa samo z maskami preventivno skrbimo za zdravje tako nas in tako vseh ostalih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Repliko ima gospa Gregorčič, izvolite.
Hvala lepa podpredsednica. Ker me mag. Bojana Muršič ni dobro razumela, bi želela eksplicitno oziroma natančno pojasniti vlogo in zadolžitve gospodarskega ministra v prejšnji vladi. Namreč, Ministrstvo za gospodarstvo ni zadolženo za centralne nabave zaščitne medicinske opreme. Ni bilo zadolženo v pretekli vladi. Minister Počivalšek ni bil niti podpredsednik vlade, da bi kakorkoli lahko tudi sugeriral ali pa svetoval predsedniku vlade, kajti predsednik vlade je tisti, ki mora skrbeti, ki koordinira, vodi vlado, vodi ministrstva, daje usmeritve svojim ministrom, tako da samo [[…]]To se pravi v okvir del in nalog Ministrstva za gospodarstvo ne spada centralna nabava zaščitne medicinske opreme. Vemo vsi, jaz upam, da smo si zapomnili iz vseh predhodnih sej raznih odborov na to temo, nabava zaščitne medicinske opreme, je bila decentralizirana. To pomeni, da so vsi zdravstveni zavodi vsak za sebe nabavljali to zaščitno opremo, tudi v pogojih preteče se epidemije, ampak tega, da nam kaj takšnega grozi ni zaznal predsednik Vlade. Njegova naloga bi to bila, da ustrezno strateško razmišlja. Tega pač ni bilo. MGRT je bil je bil vpleten v nabave, bom rekla, samo posredno, preko tega, da je Zavod za blagovne rezerve njegov organ v sestavi. Organ v sestavi, ki deluje na podlagi petletnega plana in ta petletni plan je vseboval določeno majhno količino tudi obveznih rezerv zaščitne medicinske opreme, nikakor pa ni bil to nivo prilagojen nekemu izbruhu epidemije. In pač ni bilo ustrezno reagirano. Ni bil na Vladi sprejet sklep Vlade pravočasno, da bi se pristopilo k centralnim nabavam. To je pač dejstvo. In ko se je te minimalne blagovne rezerve tega zavoda sprostilo in razdelilo bolnišnicam, zdravstvenim domovom, ki so ga najbolj potrebovali to opreme, je potem sklep Vlade bil, da Zavod za blagovne rezerve nadomesti vso to opremo do 31. 12. tekočega leta. Ali veste kaj, to je pa, zdaj ministra za gospodarstvo kriviti za kaj takšnega, je pa malce, mislim veliko sprenevedanje. Tako, da prosim, še enkrat ministrstvo za gospodarstvo je postalo zadolženo za centralne nabave zaščitne opreme šele v novi Vladi, dne 14. 3. Hvala.
Hvala lepa gospa poslanka. Čas za repliko se vam je iztekel. Postopkovno imate gospa Muršič, ampak naj bo res postopkovno, ne replika na repliko. Izvolite.
Mislim, da je proceduralno. V bistvu jaz kolegico glede, na to, da je zdaj govorila niti z eno besedo nisem izpostavila. Če se je ona najdla v tej razpravi, da sem jo izpostavljala. Nisem njo izpostavljala, to je prvo kot prvo. Tako, da mislim, da je zlorabila repliko. Če pa je želela razpravljati o nabavah in o vsem, pa bi se lahko delitvi časa ponovno prijavila in povedala svoje mnenje in zagovarjala njegovega ministra. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika ni možno samo takrat ko nekega poslanca imensko izpostavimo, ampak ko se poslanec s sojo razpravo, ki jo je predhodno imel vidi vsebinsko v razpravi nekoga drugega. Če ste želeli gospa Gregorčič postopkovni predlog na to temo, kar sem že komentirala? Ampak naj bo postopkovni predlog.
Ja, hvala lepa. Tudi že vi ste povedala. Moj postopki predlog je bil, da gospa Muršič bi lahko dobro poslušala mojo prvo razpravo. Kajti v njej sem točno se navezala na širino dela in zadolžitve ministra za gospodarstvo, kar ste potem vi še enkrat negirala. Zato sem se morala oglasiti. Hvala.
Hvala lepa. Zdaj, ne vaš postopkovni predlog, ne postopkovni predlog gospe Muršič ni govoril o rabi Poslovnika. Zato sta obe v tem delu kršili Poslovnik. Predlaga tako, kot je gospa Muršič predlagala, da počakata obe na delitev časa in v razpravi vsa ta nesoglasja razrešita. Zdaj, če lahko nadaljujemo z razpravo. Naslednji ima besedo gospod Franci Kepa. Pripravi pa se gospod Vojko Starović. Izvolite.
Hvala za besedo predsedujoča. Lep pozdrav vsem prisotnim. Prav je, da se uvede preiskovalna komisija, da se raziščejo vse podrobnosti o nabavi zaščitne opreme, pa tudi o stanju zalog pred uvedbo epidemije, katero je nova vlada razglasila 13. marca letos. Stanje zalog je bilo katastrofalno. Takratni premier Šarec se je prepočasi odzval na nabavo zaščitne opreme. Šele tik pred odstopom so padali zahtevek. Verjetno je bil strah pred virusom in zajezitev le tega eden od glavnih vzrokov za dostop Šarca, pa tudi serijski odstopi ministrov iz njegove stranke, tako zdravstvenega kakor finančnega. Odločitev nove vlade je bila, da se opremo oziroma zaščitna sredstva nabavlja brez posrednikov, ker ni bilo izkušenj in kadrovsko podhranjeno. Tudi tuje države so nabavljale opremo direktno, tudi one so imele velike težave zaradi velikega povpraševanja in majhne ponudbe. Le respiratorje se je ob garancijah plačevalo posrednikom naprej, ker so jih vse države krvavo potrebovale in so neposredno reševale življenja. Zdajšnja opozicija je že od vsega začetka očitala, da se nenehno krade, da se ni nabavljalo pravilno in tako dalje namesto, da bi bili hvaležni in veseli, da je zdajšnja vlada opravila težko delo namesto njih in odlično opravila delo preprečitve širjenja epidemije. Prav po zaslugi Janševe vlade je bilo minimalno mrtvih zaradi virusa. Delo je bilo dobro opravljeno nam priznavajo tudi druge države, saj smo ena najbolj uspešnih držav pri preprečevanju virusa. Zakaj je zdajšnja opozicija čakala 3 tedne, da bi dala pobudo za ustanovitev preiskovalne komisije o nabavi zaščitne opreme, vedo le oni. Ali so se ustrašili, da bi to izvedli, ker so imeli slabo vest pri tem ali kaj drugega? Da bodo prišle na plano novice o nabavi oziroma nenabavi? Potihoma pa so verjetno upali, da ne bo pobude dal kdo drug. Naj se ugotovi ali so se dogajale nepravilnosti pri nabavi, kdo je kaj kradel, imel pri tem premoženjsko korist. Naj se ugotovi tudi vloga gospoda Galeta pri vsej nabavi, zakaj se je oglasil šele po tem ko je sam podpisal že mnogo pogodb. Ali je dobi tako naročilo? Preko tako imenovane »javne televizije« se je hotelo prikazovati neresnice in polresnice. Kakšno nelagodje je nastalo na javni televiziji, javnem radiju in časopisih ob nastopu te vlade. Naj se razišče nenehne laži o več-stomilijonskih nabavah. Tudi tukaj gospa Muršičeva zdajle omenila več-stomilijonskih nabavah. Nekaj čez 50 milijonov je bilo do zdaj podpisanih pogodbo, pogodb je bilo podpisanih 250 milijonov, samo izvedenih pa nekaj več kot 50 milijonov. To se nenehno zavaja koliko sto milijonov in ne vem kaj se je zapravilo denarja. Zapravilo se je denarja za nabavo nekaj čez 50 milijonov do sedaj. Naj se ustanovi tudi kakšna komisija o neposrednih nabavah preko kliničnega centra. Mogoče se tam opere veliko več denarja na leto pri nabavi preko posrednikov, ko se govori očitek zakaj so posredniki. Kliničnem centru so posredniki že več 10 let, so posredniki. Tam se verjetno opere več denarja, kakor je šlo tukaj, letno, kakor je šlo tukaj za nabavo vsega zaščitnega materiala, pa se dobro ve, kdo so posredniki, pa ni nobene preiskovalne komisije ali pobude o tem. Ni bilo nobene komisije tudi o luknje bančne, petmilijardne luknje, kjer, pa ni bilo komisije, ni bilo pobude o milijardne, milijardnega pranja denarja, iranskega denarja. Tudi ni bilo nobene komisije o certifikatorskih luknjah. Gospod tako imenovani zelo dobri ekonomist Mencinger je dejal, da to so, da je to ničvreden papir in ljudje so temu verjeli. In kaj je bilo? Nekaj 10 milijonarjev se je na ta račun okoristilo, denar so pa izgubili navadni ljudje, delavci, ki so njemu verjeli. Katere politične struje so bili te direktorji in certifikat vse pove, na desnosredinskih je bilo malo oziroma nič. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Vojko Starović, pripravi pa naj se gospod Franc Rosec.
Hvala za besedo. Spoštovani! O čemer danes razpravljamo, je zaradi oblike skregano z nekimi demokratičnimi pridobitvami, ki jih je civilizacija izoblikovala skozi stoletja. Mi pa padamo nazaj na standard »kadija toži, kadija sodi«. Zgleda, da vam bo uspelo, ker glasovalni stroj deluje neminovno, in boste preiskovali sami sebe. In kakšen rezultat lahko pričakujemo, pomislite – na koncu boste odkrili, da pri teh nabavah ni nič narobe, če sami sebe preiskujete. Tudi na vrhu Nacionalnega preiskovalnega urada je narejena zamenjava. Torej, to kaže na načrtno in jasno delo proti nekim demokratičnim standardom. Glejte, če gremo malce vsebinsko, kako je možno, da ob krizi, ki je bila, ni bilo opreme. Dejansko smo danes slišali tudi iz koalicijskih strank, da je bilo nekaj opreme, vendar je bila porabljena, in da je bila po bolnišnicah, in ugotovilo se je, da je po bolnišnicah bilo dovolj opreme. Da ni bilo nič tako strašnega, da bi bilo vse prazno. In ko se je preštelo te respiratorje, se je odkrilo, da jih je bilo pravzaprav dovolj, da jih ni bilo niti uporabljeno toliko. Pa pustimo zdaj to. Zakaj se je šlo v nabavo takrat skozi podjetja, ki so ponujala – tisoč 500 jih je bilo, si mislite, država ni mogla nabaviti, naenkrat se je pojavilo tisoč 500 podjetij, brez referenc, tudi taka, ki so imela letnega prometa samo nekaj tisoč evrov, potem so pa milijonske posle sklepali. To že nekaj pove, že tisto, kar smo gledali po televiziji, da je to amaterski pristop. Kje so kamion izgubili, ne vedo, morajo policijo vprašati, ja, bili smo ogoljufani in tako naprej. Pa gre tako, nabava je resna zadeva in s tem se je treba resno ukvarjati. Okej, če je bilo izbrano, gremo na tržišče in naj dajo ponudbe ponudniki, to naredimo, mudilo se je [[…]]No, dajmo reči, da v enem delu to še razumem. Ne razumem pa, kako so se izbirali ponudniki in da gremo mimo tega, kot da se nič ni zgodilo. Tu se res sprenevedamo, da ni res. Že klic funkcionarja pomeni samo po sebi nasprotje interesov. Ni važen namen, dober ali sprevržen, ni važno, ali gre za reševanje življenj, po zakonu je tako, da to ni dopustno. Gre enostavno za nasprotje interesov. Ve se pa, da se daleč največ korupcije dogaja pri nabavah, po celem svetu je tako. In naš Zakon o integriteti in preprečevanju korupcije, nasprotje interesov definira kot okoliščino, v kateri zasebni interes uradne osebe vpliva ali ustvarja videz, torej, dovolj je ustvarjanje videza, da vpliva na nepristransko in objektivno opravljanje javnih nalog. Zasebni interes neke javne osebe pomeni premoženjsko ali nepremoženjsko korist zanjo, za njene družinske člane ali za druge fizične ali pravne osebe, s katerimi ima ali je imela osebne poslovne ali politične stike. Torej, za ugotavljanje tega nasprotja interesa, ki je bilo očitno, vidno vsem, vsemu narodu, preko televizije, ker je to bilo direktno predvajano, torej, za ugotavljanje tega nasprotja zadostuje že videz. In tu hkratno opravljanje določenih funkcij ali nalog vpliva na nepristransko in objektivno opravljanje javnih nalog tega posameznika. Torej, nekaj takih očitnih stvari je, ampak zdaj boste vi uspeli, boste izglasovali to preiskovalno komisijo, to večino in bomo prišli do tega, da se bo tisti, ki so preiskovani, preiskovali samega sebe. Na koncu bo rezultat, se bojim, da bodo odkrili, da ni s to zadevo prav nič narobe. Mislim, da je to nedopustno za neko demokratično skupnost, za nek parlament. To enostavno ne gre. Znižujemo standarde. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji razpravljavec bi moral biti Franc Rosec, pa ga ni v dvorani. Naslednji je na vrsti [[…]]Predlagateljica želi besedo. Izvolite.
Hvala lepa. Samo na eno izvajanje kolega Starovića. Danes vemo koliko je respiratorjev in koliko jih je bilo potrebno. Ampak naj vas spomnim, da 12. 3. 2020 kolegi iz LMŠ tega niso vedel. Takrat ko je Vlada prevzela ji ni nihče predal podatkov o tem, pač pa so potem do interpelacije res uspeli prešteti te respiratorje, čeprav je bil takrat njihov minister gospod Šabeder iz njihove stranke. Naj spomnim, da je minister za zdravje Tomaž Gantar takrat, ko je bil še kandidat na hiringu povedal, da bi glede na tisto, kar vidimo v Italiji, potrebovali verjetno več kot 200 dodatnih ventilatorjev. Ampak naj spomnim, da 25. 3. 2020, se pravi dober teden po novi Vladi, je dr. Trampuž na nacionalni televiziji povedal, da bo Slovenija sredi aprila dosegla kritično mejo, ko v državi ne bo dovolj respiratorjev. Projekcije napovedujejo, da bo sredi aprila respirator potrebovalo skoraj 400 bolnikov oziroma v nadaljevanju tudi napoveduje, da bomo kmalu prišli do mej, ko ne bo dovolj postelj v intenzivnih oddelkov niti respiratorjev. In v tistem času se je nabavljalo respiratorje, ko so bili podatki taki kot sem jih navedla. Poleg tega ne moreš vse ventilatorje, ki so ta trenutek v državi šteti v to kvoto za COVID, ker jih nekateri že uporabljajo za druge dihalne bolezni. Torej niso bili vsi na voljo samo za bolnike s COVID-om in naj spomnim, da v Italiji ljudi nad 60 let niso priključevali na ventilatorje, ker jih niso imeli dovolj. V takem trenutku je Slovenija kupovala ventilatorji, kjer so bili dobavni roki zelo dolgi – pri večini je pisalo konec maja – sukcesivno od 3. 4. 2020 dalje, naj povem, da smo bili sredi marca, se pravi najmanj štirinajst dni kasneje. Večina pa jih je rekla, da takoj ko bo možno. V takih razmerah smo kupovali. In sedaj očitati kako je bilo vse narobe v mirnem času je zelo lahko.
Hvala lepa. Naslednji razpravljavec bi moral biti mag. Andrej Rajh, ki ga tudi ne vidim v dvorani. Naslednji dobi besedo gospod Robert Pavšič. Izvolite.
Najlepša hvala. To kar ste pa sedaj, kolegica Jerajeva, izvedli, je bilo pa skrajno, če uporabim vaš besednjak, prfidno?. Koliko je bilo predihovalnikov na dan 13. 3. 2020 je tudi minister Gantar že vedel, če pa ni vedel bi pa lahko izvedel v nekaj dneh. Ker samo nekaj dni pred hiringom za ministra je bil sestanek državnih sekretarjev, na katerem je bil prisoten tudi državni sekretar Canttaruti, na katerem so razglabljali o stanju količine zaščitne medicinske opreme v vseh javnih zavodih v Sloveniji. Dajmo enkrat tudi končno razčistiti kaj je sedaj s to famo o praznih skladiščih. Sem že neštetokrat to poskušal, pa bom danes še enkrat na enem zelo plastičnem primeru, pa upam, da boste tokrat le razumeli. Recimo hipotetično. Vlada se odloči, da bo proizvajala testenine. Za centralno skladišče določi skladišče krompirja. Potem stopi v to skladišče in se na široko čudi kako, da v tem skladišču ni pšenice. Zavodi so imeli dovolj opreme za začetno obvladovanje COVID krize. In to je bilo tudi jasno javljeno naprej. Zavod za blagovne rezerve pa je imel slučajno na zalogi nekaj zaščitne opreme zaradi enega drugega dogodka. In to je pojav prašičje kuge in aviarne influence. Slučajno. In potem se danes tukaj sprašujete, mislim to je tudi pobalinsko in perfidno, zakaj se je Gale oglasil, pa kdo je posnel pogovor z ministrom Počivalškom. Pa to ni bistveno. S tem naj se ukvarjajo drugi. Meni je bistveno kaj sta onadva povedala. To je tisto bistveno in zardi tega povedanega se je začelo vse skupaj dogajati. In sem prav, saj lahko predvidiš vse te situacije pa očitke že v naprej, ker se itak dogajajo že kar nekaj časa, da smo nemoralno izrabili stanje v domovih starejših občanov. Nemoralno. 80 % mrtvih je bilo v domovih starejših občanov. Če to ni prvi znak za alarm, da nekaj ni bilo v redu, potem ne vem kaj je. In kaj vse smo mi pripravljeni narediti za oblast. Mislim, ali vi to resno. Bom odgovoril z vprašanjem. Kaj ste pa vi pripravljeni narediti, da to oblast ohranite? Vse ste pripravljeni požreti, spregledati ali pa potrditi, samo zaradi tega, da ostanete in nadaljujete vse to kar počnete zdajle. Resnice in polresnice. Če gledamo samo zaščitno opremo. Tukaj so resnice, vaše. 24. oziroma 25. aprila, zadnji datum v poročilu Vlade o stanju, zalogah, razlogih in naročilih osebne zaščitne opreme, 5. maja smo to dobili. Če pustimo ob strani cene za katere je tudi sam minister Počivalšek potrdil, da so notri primerjave cen napačno navedene, smo dokazali najmanj dvoje, da so tukaj notri laži, da se je zavestno zavajalo ljudi in parlament in ves sistem zato, da se je opravičevalo te skrajno urgentne nakupe, ki dejansko sploh niso bili urgentni. Samo v nekaj dneh se je izkazalo. 13. marca več kot 450 predihovalnikov je bilo na voljo v Sloveniji in ta Vlada je dva meseca in pol vztrajala pri napačni številki. Nič, so govorili, nič jih ni. Dva meseca in pol je vztrajala pri napačnih podatkih. Dva meseca je vztrajala pri tem, da niso imeli pravne podlage za neposredne nabave zaščitne opreme, da so lagali, smo dokazali, če so pa kradli, pa zdaj dokazujejo drugi. Ja, resnica bo prišla na plan in na dan. Ampak dvomim, da v tej vaši preiskovalni komisiji, ker kar zdaj poslušam, ene par vaših je reklo, resnica bo prišla na dan, vi že veste v naprej kaj je v zaključnem poročilu te preiskovalne komisije napisano. Vse ugotovitve so vam že jasne, dodali boste notri samo imena in se podpisali pod še en dokument, ki ste ga sproducirali v svoji ne vem kakšni skrajno sprevrženi logiki, ker mi ne smemo v parlamentu opozarjati na nepravilnosti ali kaj. Če pa opozorimo na nepravilnosti, je pa naša odgovornost, vi ste zamočili cel zdravstveni sitem, vi ste ogrozili zdravje ljudi. Danes je epidemiološko stanje v Sloveniji mnogo slabše kot je bilo 13. marca, ko je bila razglašena epidemija in ne gospod Kepa, epidemije ni razglasila ta Vlada, ampak jo je razglasila prejšnja Vlada. In tudi prejšnja Vlada je izvedla ogromno ukrepov, ki so dokazano imeli učinek na to, da se je lahko epidemija minimalizirala in daleč od tega, da bi bila Slovenija nekje na vrhuncu epidemioloških slik. Ne. Danes imamo slabšo sliko kot smo jo imeli 13. marca. In kaj se dogaja? Nobenih ukrepov skoraj da ni. Te maske moramo nositi, pa se vsi sprašujemo ali so sploh potrebne ali ne, pa če nekdo reče, iz stroke, da škodijo zagotovo ne, jih bomo pa uporabljali naprej. Ampak dejansko, danes v Sloveniji je švedski model, ki ste ga 13. marca oziroma v tistih dneh po 13. marcu spljuvali, da to je pa popolnoma neodgovorna zadeva. Ampak danes spodbujate in ohranjate švedski model obvladovanja korona krize. Tako, da nikoli niso zadeve črno bele, vedno so nekje sive, ampak to postaja pa zdaj popolnoma megleno. Danes tudi ni več, če bi vas bilo toliko tako strah, kaj bo z dogajanjem na področju nabave zaščitne opreme bi vašo centralno nabavo ohranili, pa je niste, spet je zadeva takšna kot je bila pred 18. marcem, ko ste dejansko presekali vse te ustaljene nabavne poti, ki so delovale. Ne, danes oziroma s koncem epidemije 1. junija je vse kot je bilo prej po starem. In baje, da imamo danes zadovoljive zaloge zaščitne opreme, baje, ker jaz uradnega podatka od vas nisem dobil. Slišim pa, da primanjkuje FFP2 mask in FFP3 mask, torej tistih zaščitnih mask, ki dejansko delujejo, tudi po ocenah stroke, ker samo ti dve vrsti mask potrebujeta certifikate, ostale lahko brez certifikatov kupujemo. Baje, da jih je dovolj, ne vem, nisem prepričan. Ker tudi vse, kar dobim od vas, če bo takšno kot tole, kako naj temu verjamemo, če sami priznate, da je polno laži in napak. In potem to preiskovanje samega sebe, to je pa sploh en skrajni politični paradoks, mi smo mencali s preiskovalno komisijo, ne, mi smo hoteli dobro dokumentacijo sestaviti, ne pa tako na hitro spisati in potem štirikrat popravljati pred nekim čistopisom in dve uri pred opozicijo vlagati oziroma pred tekmeci vlagati zahteve za preiskovalno komisijo. Saj pravzaprav te preiskovalne komisije tudi mi ne rabimo več. Mi smo politično odgovornost te vlade in glede na to, da ste interpelacijo zavrnili, dokazali ne samo vladi, ampak tudi koaliciji, navkljub vsem dokazom o laganju in zavajanju ste gladko pritisnili proti in s tem, ko ste pritisnili proti, ste postali tudi soodgovorni za vse to želeli ali ne. In, ko govorimo o politični odgovornosti nam grozite, vi boste bili klicani na politično odgovornost, ker ste ne vem kaj vse naredili pred 13. marcem. To pa je nemoralnost strašenja ljudi, krčevite borbe za oblast za vsako ceno in omogočanja očitnega, očitnega omogočanja sklepanja odličnih poslov za firme, ki so vam blizu. Če bi šli neposredno bi se samo malce potrudili, pa bi za 20 milijonov evrov dobili več kot dovolj opreme in predihovalnikov za prvi val obvladovanja, v tistem prvem mesecu dni korona krize, ampak ne, prvič – vi ste nenehno govorili, da nimamo nič, nič nimamo, ker ste vi zamočili in mi ne smemo kupovati neposredno. Seveda, potem se je mudilo, potem cilj opravičuje sredstva in potem lahko minister reče na televiziji, kupovali smo vse po vsaki ceni. In tukaj ni vprašanje generala in bitke, ampak je vprašanje morale in kako boste lahko vi, ne nam, mi prenesemo marsikaj, kako boste ljudem pogledali v oči in rekli [[opozorilni znak za konec razprave]] 108 milijonov evrov smo porabili za zaščitno in medicinsko opremo. Koliko od tega je upravičeno dejansko, to pa res ne vem, če bomo kdaj lahko izvedeli. Nikoli ne bomo mogli tega izvedeti. In še nekaj povem, odlično je, da se je zgodil Gale, ker se je ta zadeva presekala in začela delati mnogo bolj racionalno, še vedno pa ne do konca. Še konec meseca maja se je podpisovalo anekse, zaradi tega, da se je rešilo maske, ki so bile nepravilno certificirane, konec maja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo je želela predlagateljica? Izvolite, gospa Jeraj.
Hvala. Samo eno zadevo bom prebrala iz poročila. Dne 14. 4. 2020 je Zavod Republike Slovenije za blagovne rezerve s podjetjem Sla Marketing d.o.o. sklenil pogodbo, katere podpisnik je bil Ivan Gale, in sicer za dobavo dva milijona troj slojnih kirurških mask v vrednosti 1,8 milijonov evrov brez DDV po ceni 0,90 evrov na kos. Zavod Republike Slovenije za blagovne rezerve je podpisal pogodbo, čeprav je minister za gospodarstvo in tehnološki razvoj Zdravko Počivalšek dne 10. 4. 2020 na redni koordinaciji povedal, da se zadeve v Sloveniji počasi umirjajo in da je k podpisovanju pogodb potrebno pristopiti bolj racionalno. Nenavadno je bilo tudi to, da je dobavitelj na dan podpisa pogodbe že dobavil zaščitno opremo v obsegu 1,4 milijone zaščitnih mask. Očitno se je nekaj mudilo in gospod Gale je zadeve izvedel. Tako, da kot sem že povedla na začetku v prvem oglašanju, ali je gospod Gale res heroj se bo izkazalo s preiskavo.
Hvala lepa. Tudi zadnje prijavljene razpravljavke gospe Suzane Lep Šimenko, tako da prehajamo v sklepni del razprave, v kateri dobi besedo ponovno predlagateljica. Gospa Alenka Jeraj se besedi odpoveduje. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli ste dobili besedo. Ker pa je čas določen za razpravo še ostal in vidim, da je interes po razpravi še, potem na podlagi 71. člena Poslovnika zbora sproščam prijavo, ob tem pa še poudarjam, da če želi razpravljati tudi predstavnica predlagatelja gospa Alenka Jeraj, prosim, da se prav tako prijavi s pritiskom tipke za vklop mikrofona. Prosim, prijavite se. Imamo sedem prijavljenih razpravljavcev, vsak ima na voljo pet minut, kot prvi dobi besedo gospod Jože Lenart, pripravi se gospod Miha Kordiš. Izvolite gospod poslanec.
Hvala lepa za besedo. Ja seveda se vsi sprašujemo kako naj koalicija sama sebe preiskuje glede na to, da je bilo v tem času veliko zavajanj, veliko podatkov, ki so zelo pomembni tudi pri ukrepih prejšnje vlade, ki jih ta kotacija sploh ne priznava. Pa naj začnem pri datumu 25. 2. 2020, to je datum, ko je Ministrstvo za zdravje sklicalo sestanek z vsemi direktorji zdravstvenih zavodov in ta sestanek je bil zelo pomemben, kajti takrat so se pogovarjali o opremi, ki je v zdravstvenih zavodih na voljo, o opremi, ki so jih zdravstveni zavodi že nabavljali, kajti takrat je nabava tekla preko teh zavodov zdravstvenih. Pogovarjali so se katero opremo je potrebno še nabaviti in ta naročila vsekakor so bila in na tem sestanku je bilo dogovorjeno, da morajo potem bolnišnice oziroma javni zavodi do konca meseca oziroma do 28. 2. podati potem po mailu še zelo natančne podatke, da je potem to usklajevanje zelo natančno in da se ve kaj se kje dela in to je bilo tudi storjeno. Iz prve roke vam lahko povem, da so te zadeve bile narejene. In vsi ti podatki so potem na Ministrstvu za zdravje bili oziroma so še in zato sem jaz takrat vztrajal že na seji 7. maja za gospodarstvo, da je treba poklicati nekdanjo državno sekretarko, ki lahko ta seznam takoj pošlje in bi bilo vse jasno koliko je opreme, koliko je bilo ventilatorjev, koliko je že naročenega in ti podatki še vedno obstajajo, iz prve roke vam lahko povem, da ti podatki so še vedno. In ne razumem potem neke resnosti sedanje Vlade, da niti tega ni mogla napraviti, da bi takrat povezal te podatke in iz tega izhajala. To je zelo, zelo očitno, da je šlo za namerno zavajanje oziroma prilagajanje podatkov. Sicer to je dokazano, kot je bilo že s strani mojega kolega danes jasno povedano, da je to dokazano. Vse ostalo, če je bilo pa še kaj drugega, pa bodo drugi organi potem o tem razpravljali oziroma dokazovali. Drugi datum, ki se mi zdi zelo pomemben, je datum 6. marec. Šesti marec je pa eden najbolj pomembnih datumov pri ukrepih epidemije. Zakaj? Ker je to datum, ko je vlada Marjana Šarca oziroma ministrstvo za delo in tudi ministrstvo za zdravje dalo ukrep vsem domovom za starejše osebe, da domovi zaprejo za obiske, kar je bilo tudi narejeno. In iz vseh teh podatkov je zelo jasno, kajti ta navodila, da morajo biti previdni, so potekali že konec februarja. In ta navodila, ki so bila dana, je recimo dom starejših v Izoli že 27. 2. zaprl domove za obiske. In 6. marca, 7. marca so potem bili zaprti za obiske tudi vsi javni zavodi zdravstveni, da so se ti ukrepi izvedli. In vsa vodstva domov za starejše priznavajo, da je bil to eden prvih ukrepov, ki so bili izvedeni zelo dobro in med prvimi v Evropi so se ti ukrepi izvajali. In zato pravim, če potem ta vlada niti teh osnovnih ukrepov, ki so jih tudi novinarji in mediji povzemali in takrat sproti obveščali, to je vse dokazano oziroma razvidno, ta vlada pa takšnih pomembnih datumov sploh ne omenja in samo govorite, da prejšnja vlada ni naredila nobenih ukrepov. Pa to je žalostno. To se pravi iz tega ko izhajam, sem pač nekako normalen človek, izhajam iz gospodarstva in vedno smo bili tam navajeni, da smo spoštovali določene ukrepe oziroma naloge, ki so bile izvedene, ki se še morajo izvesti. In da potem spregledaš take bistvene zadeve se mi zdi potem zelo neresno. In zato se res resnično sprašujem ali lahko sploh zaupamo tej vladi, da potem sama sebe preiskuje. Oziroma vse skupaj je to že smešno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Miha Kordiš, priprave se gospod Predrag Baković. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Edini namen preiskovalne komisije, ki jo danes ustanavlja SDS s svojimi podložniki iz SMC-ja, DeSUS-a in Nove Slovenije, je zagotoviti, da se ne preišče nič, da se prepreči, da bi na dan prišle vse podrobnosti korupcije in milijonskih provizij, ki so jih prejeli izbranci vladajoče kaste. Saj to vemo, to se niti ne skriva. Izguba desetin milijonov z nabavami zaščitne opreme preko posrednikov ni bila nesrečna slaba odločitev ali posledica težkih razmer, kot nas poskušajo prepričati apologeti vlade, bila je zavestna odločitev vlade Janeza Janše. Da se dokoplje do provizij za svoje prijatelje, je zavrnila nabave z meddržavnim dogovorom s Kitajsko kljub vsem pozivom iz opozicije, tudi nas iz Levice, ki so težili k tovrstnim neposrednim nabavam. Posledica? Iz proračuna je izginilo nekaj 10 milijonov evrov. Zelo rad bi vam dal natančno številko, koliko je teh milijonov bilo, ampak te številke v resnici nimamo. Lahko bi jo pričakovali v poročilu o teh nabavah, ki jo je pripravila vlada, ampak seveda je vlada v tistem poročilu malo lagala in resnico pometala pod preprogo. Očitno vsakič, ko je na oblasti Janez Janša, provizije za izbrane odletijo v nebo. Smo imeli trgovino z orožjem v 90., potem afero Patria, no, zdaj še maske in ventilatorji. Pri tem je plenjenje države celo manjši problem v primerjavi s tem, da je zavestna zavrnitev neposrednih nabav v korist provizij izpostavila prebivalstvo nepotrebnim dodatnim tveganjem COVID-u-19. Marsikaj smo lahko slišali iz strokovnih krogov, kaj se je dogajalo v zdravstvenih inštitucijah, pa predvsem v skrbstvenih institucijah, v domovih za starejše, zato ,ker so maske zamujale. Nekatere so bile neuporabne, pa certifikati so bili ponarejeni in tako naprej. Oskrbovanci v domovih za starejše so se zaradi vladne malomarnosti in ignoriranja stroke na čelu s Skupnostjo socialnovarstvenih zavodov znašli v žarišču epidemije, pa so to najbolj izpostavljene skupine prebivalstva. Medicinske sestre in drugi delavci v negi so bili v teh žariščih epidemije. Pa delavke v trgovini so bile izpostavljene, proletarci v tovarnah, navsezadnje, osebje v UKC in drugih zdravstvenih ustanovah in ostali. Skratka, vse te ljudi je Vlada pustila na cedilu – zakaj? -, zaradi tega, ker so njeni prijatelji v njenem omrežju morali pobrati provizije. Organiziran kriminal! In vsa ta množica marljivih ljudi, ki so v epidemiji odhajali na delo in držali družbo pokonci, zato da smo prišli skozi, ni ostala brez primerne zaščite zaradi situacije na trgu, kot to poskuša slikati Vlada, ampak zato, ker se je ta Vlada odločila, da sama opreme ne bo kupovala. Pa smo v Levici že od začetka pozivali k drugačnemu ravnanju, k neposrednim nabavam, vse bob ob steno – zakaj? -, ja, v neposrednih meddržavnih nabavah in dogovorih se ne da tako lahko krasti kot preko posredniških nabav in z obračunanimi provizijami. Ampak, če provizije zahtevajo zdravstveno tveganje in smrtne žrtve med prebivalstvom, je to za Janeza Janšo, očitno tudi za njegovo koalicijo in Vlado, pač sprejemljiva žrtev vojnega dobičkarstva. In jo je vse skupaj prišlo na dan zahvaljujoč žvižgačem in raziskovalnim novinarjem, je Vlada ukrepala? Ni. Je Vlada svoje stališče spremenila? Ni. Pometla je pod preprogo, svoje provizije in preplačila je poskušala braniti in skriti z lažmi. Celo tako daleč, da so najprej trdili, da neposredno nabave niso mogoče, ker jih zakonodaja prepoveduje. Laž! Tega člena v zakonodaji ni, kar je potrdilo tudi Računsko sodišče. [[opozorilni znak za konec razprave]] Potem so začeli govoriti, da proizvodna podjetja zahtevajo stoodstotne avanse in da zaradi tega ne morejo v neposredne nabave, a, glej ga, zlomka, tudi posredniška podjetja so dobivala avanse, ti avansi pa niso krili samo stroškov materiala in akvizicije, ampak tudi provizije. Ali drugače, vsem v obraz je minister Počivalšek tudi na tej točki takrat dalje lagal. In po seznamu naprej. Celo konec maja, [[opozorilni znak za konec razprave]] ko je bilo že vse odprto in v javnosti, Hmezad TMT, odkup nekaj milijonov mask z administrativno navitimi cenami, samo zato, da so sredstva do zadnjega spravljali do svojih prijateljev [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Naslednji razpravljavec je gospod Predrag Baković, pripravi naj se mag. Andrej Rajh.
Predsedujoča, hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! V zvezi s temi nabavami zaščitne opreme in nenazadnje predmetom preiskave, ki je naveden v zahtevi za odreditev parlamentarne preiskave, je bilo že veliko povedanega tudi ob interpelaciji ministra Počivalška, zato se tu ne nameravam ponavljati. Bi pa v svoji kratki razpravi izpostavil nekaj stvari, ki se mi zdijo problematične, in se mi zdi tudi prav, da jih izpostavim. Torej, zahtevo za uvedbo parlamentarne preiskave je vložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Danijelom Krivcem. To zahtevo je koalicija vložila z namenom ugotoviti morebitno politično odgovornost tistih, ki so ali so bili odgovorni za naročila, proučevanje, svetovanje in izvedbo ukrepov ter nabavo. Zahteva se je osredotočila na pet segmentov oziroma točk in kar štiri od njih so namenjene preiskavi delovanja odgovornih v času Vlade Marjana Šarca in le zadnja oziroma delno tudi druga točka sta namenjeni preiskavi odgovornih, ki so v aktualni Vladi. Torej, preiskava se pretežno fokusira na Vlado Marjana Šarca, čeprav največ sumov nepravilnosti oziroma sumov storitve kaznivih dejanj, afer, pade ravno na nabavo zaščitne opreme, ki se je zgodila v Vladi Janeza Janše, torej po razglasitvi epidemije. Koalicija sicer prisega na korektnost in objektivnost te preiskave, ki jo imamo danes na dnevnem redu, hkrati pa ob nedavnih hišnih preiskavah v zvezi z nabavo zaščitne opreme so mnogi iz koalicije hiteli zatrjevati, da je preiskava NPU, torej tistih organov, ki so v tej državi edini poklicani in pristojni za ugotavljanje odgovornosti, politično motivirana in pristranska. In to kljub temu, da oba resorja, ki sta pristojna za to preiskovanje, torej notranje in pravosodno ministrstvo, vodijo ministri koalicije. Še več, o hišnih preiskavah se je zgodil odstop generalnega direktorja policije, zgodil se je odstop notranjega ministra, ki je jasno povedal, da gre po njegovem mnenju, bom citiral oziroma iz medije, za Udbovsko partijsko strukturo odločujočega dela policije v navezi s tožilstvom in sodstvom ta iste provenience, ki je tako močno zasidrana v sistem, zato mu obstoječi zakonodaji in pristojnosti, ki jih kot minister v odnosu do policije ima, ne omogoča učinkovite depolitizacije in sprememb v policiji. Preiskave nacionalnega preiskovalnega urada je minister označil za politično motivirane, policija je po njegovih besedah v službi globoke države. Torej minister, ki še ne ve ali je odstopil ali ne, je s tem okarakteriziral in poizkusil razvrednotiti delo organov pregona, saj ne delujejo po pričakovanjih aktualne oblasti. Vse to pa daje pravzaprav realno sliko trenutnim razmeram in stanju v naši državi. In torej, če strnem vse skupaj, koalicija je podala zahtevo za parlamentarno preiskavo, tam bodo ugotavljali politično odgovornost predvsem odgovornih iz prejšnje Vlade in le deloma oziroma v manjšem obsegu tudi odgovornosti aktualne Vlade in v tem delu bodo preiskovali sami sebe in to so storili kljub napovedi, da bo opozicija vložila zahtevo za parlamentarne preiskavo, kar bi bilo pravzaprav edino politično higienično. In to se, spoštovani kolegi iz koalicije vam ne zdi sporno. Prisegate, da bo parlamentarna preiskava objektivna, dosledna in strokovna, hkrati pa kritizirate dela preiskovalnih organov Ministrstva za notranje zadeve in Ministrstva za pravosodje, ki so edini pristojni in nenazadnje poklicani in nenazadnje tudi usposobljeni za preiskovanje takih dejanj. Razumi kor more. Hvala.
Hvala lepa. Sedaj ima besedo mag. Andrej Rajh, pripravi pa se gospod Janez Moškrič. Izvolite.
Hvala lepa predsedujoča za besedo. Jaz se bom kar navezal na mojega predhodnika, pa ga malo parafraziral. Jaz resnično ne razumem in ne morem razumeti. Najprej ne morem razumeti, zakaj ni bil v Državnem zboru sprejet naš predlog o ustanovitvi posebnega COVID proračunskega podsklada. Ne razumem zakaj poslanci niso se strinjali z ustanovitvijo posebne parlamentarne nadzorne komisije skladno s priporočili Evropske komisije. Danes vsi razpravljamo dejansko o posledicah, ki bi jih s tema dvema stvarema, torej z ustanovitvijo posebnega proračunskega sklada in posebne nadzorne parlamentarne komisije lahko preprečili. In ko govorimo o politični odgovornosti, mislim da je politična odgovornost na vseh poslancih Državnega zbora, ki teh predlogov bodisi niso podprli, torej da so se vzdržali, bodisi so jim nasprotovali. Govorimo o velikih zneskih, govorimo o nepravilnostih, predmet je zdaj omejen samo na zaščitno in varovalno opremo, spopadanjem s COVID-19. seveda, ko se v družbi zbuja občutek katastrofe, ko se ustvarjajo izredne razmere, pomeni to tudi, da se kliče vraga. Vraga, izsiljevalce, nekoga ki vidi v takih razmerah svojo priložnost in tudi tukaj se je videlo, da je več kot tisoč, celo 2 tisoč ljudi, podjetij in posameznikov v tem pozivu videlo svojo poslovno priložnost, čeprav se s temi posli niso nikoli ukvarjali. In ko govorimo o teh stvareh, ko govorimo o teh stvareh jih moramo zato gledati celostno. Jaz bi želel, da bo ta preiskovalna komisija bila objektivna, pa imam seveda dvome, ker je zelo nenavadno, da Vlada preiskuje sama sebe oziroma ne želi preiskovati sama sebe, čeprav je večino poslov bilo izpeljanih in sprejetih v času nove Vlade. Bi pa vseeno rad pogledal nekam naprej. jaz bi si želel, da bo, ko govorimo o politični odgovornosti, da bomo razpravljali tudi o tem, kakšne ukrepe moramo sprejeti, da se take stvari več ne bodo dogajale. Drugače je po mojem celotna razprava na komisiji brezpredmetna. Če ne bomo v parlamentu in državi sprejeli ukrepov, da se bo v primeru izrednih razmer lahko potrebna oprema nabavljala brez posrednikov, da bomo imeli inštitucije, ki bodo znale same nabavljati stvari, ki ne bodo funkcionirale samo zato, da bodo iskale posrednike, ki bodo to opravljali namesto njih. Ampak taka zadeva, ki smo ji bili priča tu na področju blagovnih razmer, take razmere so prisotne v vseh delih našega gospodarstva, žal. In prav je, da se tu poiščejo, jaz bom rekel odgovorni, ne krivci, ampak odgovorni in da sprejmemo v parlamentu potrebne ukrepe, da se kaj takega več ne bo ponovilo. Jaz nad samimi, bom rekel preiskovalnimi komisijami nisem nikoli navdušen. Vemo, da je z njimi povezano, so povezani stroški za delovanje, učinki dokazano po zdajšnjih izkušnjah niso nekako otipljivi. Zato še toliko bolj obžalujem, da ni bil sprejet naš predlog po ustanovitvi posebnega proračunskega sklada, podpostavke za spopadanje z epidemijo COVID-om in posebnega parlamentarnega neodvisnega nadzora v skladu s priporočili Evropske komisije.
Hvala lepa. Naslednji razpravljavec je gospod Janez Moškrič, pripravi se gospod Robert Pavšič.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica državnega zbora. Spoštovani vsi prisotni. Danes imamo na dnevnem redu se pravi akt o odreditvi parlamentarne preiskave, t.i. preiskovalne komisije. Pravna podlaga za take komisije je že kar v ustavi naše države. V 93. členu piše »državni zbor lahko odredi preiskavo o zadevi javnega pomena, mora pa to storiti na zahtevo tretjine poslancev državnega zbora ali zahtevo državnega sveta. V ta namen imenuje komisijo, ki ima v zadevah poizvedovanja in preučevanja smiselno enaka pooblastila kakor pravosodni organi«. Se pravi, kar pomembna zadeva. Za to imamo tudi sprejet Zakon o parlamentarni preiskavi. In 1. in 2. mislim, da sta najbolj pomembna, a ne? 1. člen govori »parlamentarna preiskava o zadevi javnega pomena se opravi, da se ugotovi in oceni dejansko stanje, ki je lahko podlaga za odločanje državnega zbora o politični odgovornosti pri nosilcih javnih funkcij«. To smo danes velikokrat slišali, pozabilo pa se je naprej povedati naslednji del, ki ga je mogoče omenil zdajle kolega Rajh – »za spremembo zakonodaje na določenih področjih in za druge odločitve državnega zbora iz njene ustavne pristojnosti«. Se pravi namen preiskovalne komisije je, da se zadeve na določenem področju izboljšajo. In tudi zato je bil sigurno vseh tistih, ki smo podpisali zahtevo za parlamentarno preiskovalno komisijo, na podlagi 1. člena. In ne na podlagi napovedi političnih pred kamerami, da je vse narobe z reševanjem problematike v zvezi z epidemijo in da so vsi nakupi bili koruptivnega namena in zgolj samo zaradi korupcije. Ker je nedopustno, da lahko nekdo obtoži in vztrajno trdi, da je bila korupcija in da je bila korupcija in da že veste rezultate parlamentarne preiskave, da se ne bo nič naredilo in tako naprej. To je ravno tako kot s tem, da pozivate ljudi na proteste in govorite, da epidemiološko stanje v državi zdaj ni nič posebnega. Tudi slučajno ni res. Samo dopustno je največ 10 ljudem se zbirati na javnih mestih. Če ni to en velik ukrep, ki ga morajo ljudje se držati in ki jih omejuje. Glejte, ljudje ne morejo imeti porok, ljudje ne morejo niti se družiti. Ampak naša politična opozicija pa s svojim hujskaštvom, še enkrat poudarjam, hujskaštvom, zbira množice in jim daje lažja upanja, da s tem COVID-19 ni nič narobe, da je to si izmislil ne vem kdo, mogoče stranka SDS, katere član sem. To mislim, da je vsakemu državljanu jasno, še enkrat vsakemu državljanu in pa predvsem zdravstvenim delavcem, da je ta vlada, 14. vlada s prvo minuto dela poskrbela za svoje državljane in zaposlene v zdravstvu, ki so bili glavni in odgovorni, da so skupaj s politiko zajezili to. Koliko je bilo tistih mask, koliko jih ni bilo, to boste ugotovili potem, ne danes tukaj. Ampak namen pa je te parlamentarne preiskovalne komisije, da se izboljša stanje. In kdo jo lahko vodi? Poglejte, kaj pa če bi Državni svet zahteval, da se odredi preiskovalna komisija za stanje se pravi v domovih za starejše, ker imamo v Sloveniji premalo domov za starejše, recimo v obdobju zadnjih 20 let? A bomo [[opozorilni znak za konec razprave]] zunaj iskali člane parlamentarne komisije? Ne moremo jih. Se pravi smo spet, boste spet ali pa bomo iskali znotraj ljudi, ki so že bili ali pa so vsaj del bili odgovorni za to, da so kreirali politiko tudi na področju socialnega varstva. Parlamentarna preiskovalna komisija je parlamentarne in jo sestavljajo poslanci in uporabljajo člene iz [[opozorilni znak za konec razprave]] zakonov, da lahko tudi priče pokličejo in to je pa v nadaljevanju v zakonu dobro opredeljeno. Priče pa morajo pričati tako kot na sodišču s prisego, da resnično govorijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji razpravljavec je gospod Robert Pavšič, izvolite.
Popolnoma v maniri, saj kaj drugega tudi ni za pričakovati. Hujskaštvo množicam. Mi hujsamo množice? Dajte no se malo zamisliti nad tem, kar počnete sami. V zadnjih dneh ste poslali celi Sloveniji svojo pošto s perfidno politično anketo z nagradami, pošiljate razne Twitte, s katerim ne vem, še tisto malo kar je bilo sprave narejeno, rušite, pa ne samo v Sloveniji, ampak na širšem regijskem prostoru. Dajte no, lepo vas prosim. Če že nekaj očitate, bodite vsaj dosledni in očitajte v svoji maniri, pa sebe najprej poglejte. Ali smo mi nezmotljivi? Definitivno nismo. Ampak daleč od tega, da bi bili pa vi. In to je nehigienično in nemoralno. Prej sem slišal, da se ne maramo ponavljati. Res se ne maramo ponavljati, ampak zgleda, da se moramo ponavljati in bo treba še 100-krat ali pa 1000-krat ali pa milijon krat ponoviti: Zdravko Počivalšek, član vlade Janeza Janše je poklical na Zavod za blagovne rezerve, so ga posneli in rekel: "Vi plačajte zdaj, Bitenc mora ta posel dobiti." Če to ni jasna politična odgovornost, jaz ne vem kaj je. Tega minister ne sme narediti. In če ga, bom rekel, v parlamentarnem žargonu predsednik vlade poklopi, mu da zaščito, prevzame s tem tudi on to odgovornost. Je pa zanimiv bil ta spin gospa Jeraj. Gale in SLA [[?]] Marketing – a zdaj bo preiskovalna komisija preiskovala politično odgovornost Ivana Galeta. Ivan Gale ni funkcionar v tej državi. Ivan Gale je uradnik, ki se je očitno uprl in to vam je prililo oziroma potreslo soli na rano in vas blazno peče, zato ker so se začele stvari končno malo razčistiti, ko so še akutne, ko so še tople, ko so še sledi nezabrisane, ne pa čez 10 let, ko bo že vsega konec. Povedali ste, kaj je vaš namen, poiskati politično odgovornost Ivana Galeta. Pa dobro, pa mi, res kje živimo. Sprememba zakonodaje je povedal kolega Moškrič. Ja, krasno. Me je kar strah, kakšne bodo te spremembe zakonodaje, ker vidim kam pes taco moli že pri medijski zakonodaji. Tako, da to še zelo, zelo zanimiva jesen nas čaka, sploh pa vroče poletje. Osnova za današnjo debato je bilo tole, pod to je podpisana vlada in pod to ste se podpisali vsi koalicijski poslanci, ki ste za to poročilo glasovali. To je osnova. Dokazali smo vam, da je polna napak in laži. Niste tega nikoli zanikali. Ampak tudi, ne vem, jaz če bi potrdil neko zadevo, za katero mi dokažejo, da je nepravilna, ali bi preklical svojo potrditev ali pa bi zahteval, da se poročilo popravi- pa niti tega niste zmožni narediti, no. Pustimo ob strani zdaj vse te politične odgovornosti, samo fakte, ki ste jih dali od sebe, pa to je res, to ni vladno poročilo ,t oje političen pamflet. Ampak če je šel skozi proceduro kot zakonski akt v tem parlamentu in ste tudi to potrdili, potem je stanje našega parlamentarizma res na skrajno nizki točki. Ampak se bom pa pustil presenetiti, ker v nekaj pa verjamem – da čeprav sem prepričan, da globlje od tega ne moremo, boste našli en način in moment, kako pa se da še bolj globoko zariniti v blato in še bolj nas skregati, pa še bolj perfidne zgodbe iskati, kot je ta, ki ste jo zdaj očitno priznali. Da boste iskali politično odgovornost Ivana Galeta? Mislim, katastrofa, no. To pa res katastrofa. Zakaj je podpisal pogodbe z SL marketing in Hmezad TMT in Geneplanet in ne vem? Saj so podpisovali sami uslužbenci na zavodu za blagovne rezerve - zato, ker ste jih potlačili v ta sistem. In ko so pa enkrat ugotovili, da tukaj dejansko zadeve ne štimajo na osnovi prejšnjih izkušenj, so se pa uprli. In zdaj, ko so se uprli, boste pa iskali politično odgovornost. Začnite na vrhu. Čigav je bil prejšnji prvi mož zavoda za blagovne rezerve? Pa začnite na vrhu pa pojdite dol.
Saj bomo.
Ne verjamem in tudi ne bom verjel, da boste vse preiskali, ker imate glede na to, kar smo slišali prej od mojega kolega, je zahteva za interpelacijo nastala oziroma zahteva za uvedbo preiskovalne komisije je nastajala hkrati s temle poročilom. Vi ste že prej vedeli točno in ste še vse svoje koalicijske partnerje peljali žejne čez vodo, da so zdajle to podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kot zadnja ima besedo gospa Alenka Jeraj. Izvolite.
Torej mi ne bomo ugotavljali politične odgovornosti gospoda Galeta. Je pa podpisnik za 58 milijonov zadev. In če bomo ugotovili, da je pri svojem delu karkoli kršil, bomo kot preiskovalna komisija podali Nacionalnemu preiskovalnemu uradu ovadbo. Mi lahko za sum kaznivega dejanja ovadimo, torej vsak v tej državi lahko ovadi kogarkoli, če ocenjuje, da kršil zakon. In jaz nisem rekla, da bomo iskali politične odgovornosti, ker seveda politično odgovornost iščeš pri politikih in funkcionarjih, mi bomo pač pregledali vse te posle. Zdaj tisto, kar je bilo rečeno, da smo mi porinili jih v to. Glejte, mi imamo sprejet odlok o ravnanju v času epidemije, torej državni načrt, pardon, ki je predvideval, da bo potekala centralna nabava in da bo le-to izvajal zavod za blagovne rezerve Republike Slovenije. To se nismo izmislili mi, tak načrt je napisala vlada SMC-ja pred 4 leti. Pred 2 leti je bil poskusno testiran in se je že takrat ugotovilo, da bodo blagovne rezerve, zavod, da bo verjetno pač šibki člen oziroma ozko grlo, ampak se je po tistem poskusu leta 2018 zadevo vrglo v predal in se je ni popravilo. In ko je nastopila vlada Janeza Janše, je vzela v roke pripravljen načrt, šla po tem načrtu in določila zavod za blagovne rezerve kot centralnega dobavitelja, torej tistega, ki bo centralno skrbel za nabavo opreme. In zadeve so tekle, bomo rekli z velikimi težavami, zato se je potem vlada odločila in ustanovila posebno skupino, ki je prišla pomagat blagovnim rezervam, ki tega niso zmogli. Jaz sem prebrala samo en primer gospoda Galeta, ne vem, zakaj ga vsi tako branite, in sem povedala, mi bomo pač preiskovali in ugotovili, ali je gospod Gale res kakšen heroj ali pa je vojni dobičkar, o čemer ste veliko govorili. Jaz nikogar ne obtožujem, zato bo preiskovalna komisija, ki bo te stvari razjasnila in ugotovila. Ugotavljali bomo politično odgovornost, ugotavljali bomo pa tudi drugo, vendar mi nismo sodišče, torej, preiskovalna komisija, poslanci nismo sodišče, nismo tisti, ki lahko kogarkoli obsodimo, če pa ugotovimo, da je šlo za kršenje zakonodaje, pa lahko oziroma ne lahko, moramo podati sum kaznivega dejanja ali karkoli bomo ugotovili. Datumi, ki jih ne upoštevamo, in cel kup drugih stvari. Glejte, veliko materiala se je nabralo v tem času. Imamo magnetograme sej, imeli smo interpelacijo, imamo odgovor na interpelacijo, imamo cel kup drugih dokumentov, pogodbe so vse javno objavljene, materiala je dovolj oziroma, recimo, da je ves zbran, in se bodo dale stvari ugotoviti, kako so potekale, zakaj so tako potekale, ali je prišlo do kakšnih nepravilnosti in tako naprej. Kot rečeno, preiskovalna komisija je zato, da ugotavlja politično odgovornost. Sem se pa kot predsednica neke druge preiskovalne komisije, pravzaprav dveh, pri svojem delu srečala tudi z dokumenti, ki so dokazovali tudi kazniva dejanja posameznikov, in v tistih primerih sem podala naznanitve suma kaznivega dejanja. In točno to bo naredila tudi ta preiskovalna komisija, če bo kaj takega ugotovila. Sicer vsa stvar nima smisla, če se opravi neka preiskava, zaslišanje prič in tako naprej, če potem zadeva ni zaključena in nima epiloga. Zagotovo pa, glede na to, da potekajo preiskave že zdaj na Nacionalnem preiskovalnem uradu, da preiskuje tudi Računsko sodišče, morda bodo že prej prišli do kakšnih dognanj in bodo dokazali ali ovrgli stvari, ki se mečejo v javnost in se vsepovprek obtožuje. Jaz si ne želim tega, pač pa, da preiskovalna komisija razišče, pripravi zaključke. V primeru, da ugotovi politično odgovornost, pozove tiste politike k odstopu, v primeru, da ugotovi ali pa posumi, da gre za kazensko odgovornost, naznani sume kaznivega dejanja, in to je to.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Na podlagi drugega odstavka 4. člena Poslovnika o parlamentarni preiskavi Državni zbor o odreditvi parlamentarne preiskave ne glasuje, zato ugotavljam, da je Državni zbor odredil parlamentarno preiskavo za ugotovitev dejanskega stanja in morebitne politične odgovornosti nosilcev javnih funkcij o stanju, ravnanju, zalogah, naročilih, nabavah, hrambi ter drugih načinih pridobitve ali razpolaganjem z osebno zaščito in kritično medicinsko opremo za učinkovito zoperstavljanje okužbam z nalezljivimi boleznimi, ter delovanju institucij in nosilcev javnih funkcij v zvezi s pravočasno zajezitvijo epidemije covid-19 in ustreznimi ukrepi, zaradi suma nezakonite porabe javnih sredstev in zaradi suma opustitve ustreznih ukrepov v zvezi s pravočasno zajezitvijo epidemije covid-19 za obdobje od 1. 2. 2020 do odreditve predmetne parlamentarne preiskave, in nadalje, za morebitno spremembo veljavne zakonodaje, ki ureja javno naročanje, blagovne rezerve, integriteto in preprečevanje korupcije ter ravnanje nosilcev javnih funkcij z javnofinančnimi sredstvi. Vsebina zahtevka parlamentarne preiskave je opredeljena v čistopisu zahteve z dne 11. junij 2020 ter v Aktu o odreditvi parlamentarne preiskave z dne 1. julij 2020, ki ste ju prejeli. Parlamentarna preiskava je s tem odrejena. Mandatno-volilno komisijo Državnega zbora s tem v zvezi prosim, da pripravi Predlog sklepa o sestavi in imenovanju preiskovalne komisije v skladu z vsebino odrejene parlamentarne preiskave in ga čim prej posreduje v odločitev Državnemu zboru. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. In prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA – NA PRVO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVAH ZAKONA O INTERNVENTNIH UKREPIH ZA OMILITEV IN ODPRAVO POSLEDIC EPIDEMIJE COVID-19. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina štirinajstih poslank in poslancev s prvo podpisanim Branetom Golubovićem. V zvezi s tem predlogom zakona, je skupina štirinajstih poslank in poslancev s prvo podpisanim Branetom Golubovićem zahtevala, da Državni zbor opravi splošno razpravo. Za dopolnilno obrazložite predloga zakona dajem besedo predstavniku predlagatelja, gospodu Igorju Pečku. Izvolite gospod poslanec.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Po razglasitvi epidemije nalezljive bolezni COVID-19, dne 12. marca 2020, je Vlada sprejela več pravnih aktov, ki so predstavljali omejitev javnega življenja in javnega zbiranja ljudi na območju države, s čimer so nastale in še nastajajo posledice na več področjih, vključno z gospodarstvom. Vlada je svoje ukrepe razdrobila v več zakonskih določbah, pri čemer ne glede na dobronamerna opozorila ni zajela vseh kategorij prebivalcev in gospodarskih subjektov na sorazmeren način. V Poslanski skupini LMŠ s predlagano spremembo kjer določamo mesečni dohodek posameznicam in posameznikom s stalnim bivališčem v Sloveniji, na dan razglasitve epidemije želimo predvsem pomagati vsem tistim, ki jih je uvedba ukrepov prizadela. Z uvedbo univerzalnega dohodka sledimo trem osnovnim ciljem. Izboljšati želimo gospodarski položaj na področju domače potrošnje, upočasniti upad bruto domačega proizvoda ter krepiti načelo solidarnosti in zagotavljati enake izhodišče možnosti. Prepričani smo, da bomo okrevanje pospešili tudi z dvigom potrošnje in povpraševanja. Zdravstvena kriza s skoraj dvomesečnim zaprtjem velikega dela gospodarstva je negativno vplivala na srednjeročne sentimente potrošnikov, zaradi povečanje negotovosti glede trajanja krize in stabilnosti zaposlitve, potrošniki povsod v državah članicah Evropske unije prelagajo nakupe trajnih potrošnih dobrin na kasnejši čas. Univerzalni dohodek deluje kot varovalo s čimer se zmanjšuje negotovost glede prihodnosti in krepi zaupanje med potrošniki. Uvedba začasnega univerzalnega dohodka je ukrep, ki ob tem, ko povečuje kupno moč vsem prebivalcem, krepi predvsem občutek varnosti. Za učinkovitost spodbujanja domačega povpraševanja preko uvedbe začasnega univerzalnega dohodka so pomembni trije elementi. Deležni ga bodo vsi prebivalci, ki izpolnjujejo pogoje stalnega prebivališča na dan uvedbe pandemije v Republiki Sloveniji. Ima časovno omejeno trajanje in ga bo potrebno porabiti v določenem obdobju. Porabiti ga bo mogoče le za nakupe blaga in storitev v Republiki Sloveniji, ob tem, da poraba univerzalnega dohodka ne bo omejena na nakupe določenih vrst proizvodov ali storitev. Začasni univerzalni dohodek je ukrep za spodbujanje domačega povpraševanja, ki je bolj učinkovit od vseh ostalih alternativnih ukrepov v specifičnih razmerah depresivnega agregatnega povpraševanja. Po analizah, ki smo jih opravili ocenjujemo, da bo trošenje začasnega univerzalnega dohodka spodbudilo tudi dodatno potrošnjo vsaj v višini 30 %. Povečanje domače porabe bo prispevalo k povečanju fiskalnih prilivov v državni proračun iz naslova davka na dodano vrednost in trošarin. S spodbujanjem zasebne potrošnje se bodo ohranjale zaposlitve, prihodki se bodo trošili dalje, ohranjala se bodo obstoječa delovna mesta in ustvarjala se bodo nova. Pomen takšnega ukrepa je smiseln, saj v nasprotju s tržnimi mehanizmi, ki retroaktivno združujejo gospodarstvo, le ta v naprej oziroma »ex-ate« združuje sestavne dele gospodarstva v učinkovito celoto. Zaradi vsega navedenega smo v poslanski skupini LMŠ pripravili predlog s katerim bi nenazadnje tudi s pomočjo naših državljank in državljanov spodbudili potrošnjo, posledično spodbudili naše gospodarstvo, ki je zaradi posledic korona krize doživelo krč. Menimo, da je to korak v pravo smer in upamo, da nas boste pri tem spoštovane kolegice in spoštovani kolegi tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za uvodno predstavitev mnenja dajem sedaj besedo predstavnici vlade, gospe Mateji Ribič, državni sekretarki na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti.
Spoštovana predsedujoča, spoštovane poslanke in poslanci. Skupina poslank in poslancev je Državnemu zboru Republike Slovenije predložila predlog Zakona o dopolnitvah Zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije COVID-19. Predlagatelj zakona za odpravo posledic epidemije in izboljšanje gospodarskega položaja na področju domače potrošnje s predlogom predlaga uvedbo mesečnega univerzalnega dohodka v višini 100 evrov mesečno, v obdobju treh zaporednih mesecev, za osebe s stalnim prebivališčem v Republiki Sloveniji na dan 13. marca 2020. Skladno s predlogom se sredstva za izplačilo univerzalnega dohodka zagotavljajo v proračunu Republike Slovenije. Predlagatelj zakona kot razlog za predlog navaja, da Vlada Republike Slovenije s svojimi dosedanjimi ukrepi ni zajela vseh kategorij prebivalcev in gospodarskih subjektov, zato se s predlagano dopolnitvijo, z uvedbo univerzalnega dohodka za izboljšanje gospodarskega položaja na področju domače potrošnje poskuša izboljšati oziroma upočasniti upad bruto družbenega proizvoda na eni strani in krepiti načelo solidarnosti, krepiti enake izhodiščne možnosti, preprečevati revščino, omogočati večjo svobodo ter zmanjševati socialno izključenost nad drugi strani. Vlada Republike Slovenije ugotavlja, da bi na podlagi predloga Finančna uprava Republike Slovenije nakazovala upravičencem univerzalni dohodek ter vodila in upravljala evidenco izplačil tega dohodka. V zvezi s predlogom vlada izpostavlja, da je Finančna uprava Republike Slovenije davčni organ, njegova temeljna naloga pa je pobiranje obveznih dajatev. Pomembno je poudariti, da je Finančna uprava ob epidemiji COVID-19 že prevzela številne dodatne naloge, ki niso njene temeljne. Med temi so tudi naloge, povezane z ukrepi, ki so oziroma bodo omilile posledice epidemije COVID-19. V primeru nalaganja novih pristojnosti Finančni upravi, ki niso povezane s pobiranjem obveznih dajatev, bo ogrožena učinkovitost opravljanja njenih osnovnih nalog. Davki, prispevki za socialno varnost in druge obvezne dajatve so pretežni del javnofinančnih virov, s katerimi država uresničuje javne interese in zadovoljuje javne potrebe, kar pomeni, da javnih interesov in javnih potreb ni mogoče učinkovito uresničevati brez učinkovitega pobiranja obveznih dajatev. Z vidika finančnih posledic predloga vlada izpostavlja, da bi bil vpliv na prihodke državnega proračuna za okoli polovico manjši od ocen, ki jih podaja predlagatelj. Neto fiskalni učinek, kot ga je izračunal predlagatelj predloga, ne bi bil dosežen. Pričakovati je, da bi osebe v nižjem dohodkovnem razredu ves dodatni dohodek porabile za potrošnjo oziroma nakup blaga, ki ima nižjo davčno stopnjo, med tem, ko bi prebivalstvo v višjih dohodkovnih razredih dodatni dohodek namenilo za potrošnjo blaga in storitev s splošno stopnjo. Z do sedaj sprejetimi ukrepi je bila Vlada Republike Slovenije med drugim osredotočena na izboljšanje socialnega položaja najbolj ranljivih skupin prebivalstva, solidarnostne pomoči in dodatki so bili izplačani samozaposlenim, kmetom, družbenikom in verskim uslužbencem, upokojencem, otrokom oziroma upravičencem do otroškega dodatka, velikim družinam, prejemnikom denarne socialne pomoči oziroma prejemnikom varstvenega dodatka, študentom, upravičencev do dodatka za nego otroka, upravičencev do materinskega oziroma starševskega nadomestila, upravičencev do starševskega dodatka, rejnikom za otroka do dopolnjenega 18. leta starosti ter upravičencev do delnega plačila za izgubljeni dohodek. Vse navedene skupine prebivalstva je Vlada Republike Slovenje prepoznala kot tiste ranljive skupine, ki zaradi nizkih dohodkov potrebujejo pomoč. Namen sprejetih ukrepov je bilo izboljšanje socialne varnosti ranljivih skupin, oseb, ki imajo nizke dohodke, s čimer se preprečuje poslabšanje njihovega socialnega položaja. Vlada Republike Slovenije bo tudi v bodoče sprejemala ukrepe, ki bodo osredotočeni pretežno na ranljive skupine prebivalstva. V ta namen bo redno spremljala njihov socialni položaj in temu ustrezno predlagala spremembe zakonodaje. Predlog predlagatelja ni posebej ciljno usmerjen na ranljive skupine prebivalstva, ki imajo nizke dohodke in so kot take najbolj upravičene do prejema denarnih pomoči, [[opozorilni znak za konec razprave]] ampak bi bile skladno s predlogom do mesečnega univerzalnega dohodka v višini 100 evrov mesečno upravičene vse osebe s stalnim prebivališčem v Republiki Sloveniji na dan 13. marca 2020. Poleg tega pa Vlada Republike Slovenije ocenjuje, da bi bil vpliv na prihodke državnega proračuna za okoli polovico manjši od ocen, ki jih podaja predlagatelj, zato se Vlada Republike Slovenije s predlogom predlagatelja ne strinja. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kot prvi dobi besedo gospod Dušan Šiško, da prestavi stališče Poslanske skupine SNS.
Najlepša hvala za besedo. Vsi smo se marca prvič srečali z nevidnim sovražnikom, ki je že prej buril duhove tam, kjer je izbruhnil, in v sosednji Italiji. Sprejetih je bilo veliko pravnih aktov, zakonskih ukrepov, vse za dobrobit in zdravje državljank in državljanov Republike Slovenije. Številna področja so delovala okrnjeno ali pa sploh ne. Ljudje so se bali zase in za svoje bližnje. V vseh teh protikoronskih zakonih se je pomagalo veliki večini kategorij ljudi in gospodarskim subjektom. V četrtek smo sprejeli še četrti protikoronski zakon. Nekateri zaposleni so dobili majhne dodatke, kar je zelo žalostno. V Slovenski nacionalni stranki menimo, da tisti, ki prejemajo denarno socialno pomoč in so vseskozi doma, niso bili nujno potrebni solidarnostnega dodatka. Nekje na istem sta bila, recimo, delomrznež in, na primer, proizvodni delavec z minimalno plačo, ki je prejemal nadomestilo v višini 80 % plače, ker mu je delodajalec iz poslovnih razlogov odredil čakanje na domu. Predlagatelj novele zakona oziroma Lista Marjana Šarca bi zdaj radodarno delila bombončke kar vsem, tako revnim kot bogatim, ki bi bili potemtakem še bogatejši ali pa ne. Zadeva je zelo populistično naravnana, zato je deležna burne splošne razprave, tako kot se je zdaj veliko govorilo in pisalo o bonih oziroma vavčerjih ter o mobilni aplikaciji. Saj vemo, kaj se je zgodilo z vavčerji, cene nastanitev so se dvignile. Če že nekaj delamo, delajmo v prid naši državi, da si čim prej finančno opomore in ne še dodatno zadolži, kar je nekaterim očitno v interesu. 2. člen Ustave Republike Slovenije lepo določa, da je Slovenija pravna in socialna država, vprašanje pa je, ali je tudi v praksi, kajti papir prenese vse. Namen teh 100 evrov na mesečni ravni, ki je za nekoga res veliko, za drugega ne, je, da se to porabi v raznih trgovinah, restavracijah, storitvenih dejavnostih in tako naprej. Denar se ne sme privarčevati, kar smo sicer Slovenci vajeni, da imamo nekaj »prišparanega« za hude čase. Poleg tega smo tudi »ziheraši« in prelagamo velike nakupe, investicije za kasnejše, bolj rožnate čase. Dolg države se ne sme v nedogled povečevati in vsak dolg mora biti v nekih razumnih mejah, kajti na koncu bo treba vse vrniti. Gospodarstvo se bo že počasi pobralo na noge, da ne bo prišlo do kolapsa. Pravite, da bi dodatno trošenje spodbudilo še dodatno trošenje prebivalstva za 30 %, ker bi nov enomesečni dohodek spodbudil povečanje skupne porabe za 260 milijonov evrov. Tisti, ki nima, pač ne more zapravljati, in to je jasno kot beli dan. Tudi če so sredstva za izplačilo teh treh mesečnih univerzalnih dohodkov zagotovljena v proračunu za leto 2020, jih ne rabimo izkoristiti na vrat na nos. Štirje obsežni protikoronski zakoni s finančnimi spodbudami so živ dokaz, da pospešujemo gospodarsko okrevanje in posledično dvig iz recesije. V Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke ne bomo podprli predloga zakona, ker ne želimo, da se naša država Republika Slovenija postane še bolj zadolžena kot je že sedaj. Hvala.
Hval lepa, gospod poslanec. Naslednja je na vrsti poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, v njenem imenu Jožef Lenart. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoča. Lep pozdrav gostom iz ministrstva in lep dober dan, spoštovani kolegi poslanci in kolegice poslanke. Poslanska skupina LMŠ je 22. 6. 2020 v zakonodajni postopek vložila že omenjeni predlog Zakona o dopolnitvah Zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije COVID-19, katerega cilj je izboljšanje domače potrošnje ter s tem sledi tudi cilju pomoči gospodarstvu in zajezitvi naraščanja brezposelnosti. Zakon je po mnenju poslanske skupine LMŠ primeren odziv na padanje bruto domačega proizvoda in na primanjkljaj v državni blagajni kot posledici koronakrize, ki pa je z nekaterimi nujnimi ukrepi in omejitvami dodobra zaustavila tudi denarni tok. S predlogom zakona se predlaga univerzalni dohodek v višini 100 evrov mesečno za vsakega državljana, ki ima na dan razglasitve epidemije COVID-19 stalno prebivališče v Republiki Sloveniji. Predlagatelj meni, da bi se vložek sredstev za tako imenovani univerzalni dohodek, ki pa je seveda tudi finančna posledica in odhodek iz državnega proračuna, v skoraj dvotretjinskem deležu povrnil v obliki neto fiskalnega učinka. Predlaga se torej dobronameren ukrep, ki pa bi trajal tri zaporedne mesece – en mesec bi državo stal 200 milijonov evrov, skupne finančne posledice za proračun pa bi bile 600 milijonov evrov. Verjamemo, da bi se z omenjenim ukrepom seveda doseglo določene finančne učinke, ni pa to vnaprej potrjeno dejstvo, kot tudi ni bil vnaprej znan noben učinek nobenega do sedaj uzakonjenega ukrepa za odpravo posledic te epidemije. Potrebno je torej upoštevati, da je vlada predlagala in je ta parlament do sedaj že sprejel 4 protikoronske pakete oziroma zakone, ki so se dobro prijeli in že kažejo rezultate. S predhodnimi paketi se je že doseglo ukrep čakanja na delo doma, da se brezposelnost ni drastično povečala s tem, ko je več kot 200 tisoč zaposlenih ohranilo svoje delo, delodajalci pa delovna mesta. Z enkratnim kriznim solidarnostnim dodatkom je ta vlada zajela preko 600 tisoč oseb iz najranljivejših skupin. Ukrepi so zajeli 1,3 milijona prebivalstva, med drugim pa tudi turistični voucherji oziroma boni že vidno pomagajo pri zakonu turizma. Znano je tudi, da smo na tej redni julijski seji obravnavali in potrdili paket ukrepov, v katerem vlada sledi tako željam prebivalstva, torej delavcev, in gospodarstva. Predlog zakona dopolnitvah zakona o interventnih ukrepih, ki ga predlaga poslanska skupina LMŠ, je sicer dobronameren, vendar pa je v zadnjem četrtletju vlada z večino ukrepov in protikoronskih paketov zakonov že dosegla učinke, ki jim sledi tudi ta ukrep. Za to je bilo porabljeno že približno 7,1 milijarde evrov, kar je 1,7 milijarde evrov sredstev več kot je bilo predvideno. Prav tako se bo z naslednjimi ukrepi vlade in z naslednjim protikoronskim paketom še vplivalo na zagon gospodarstva in ohranjanje delovnih mest ter na pospeševanje denarnega toka v državi. Seveda pa se je potrebno vprašati tudi ali bi se nadaljnja trimesečna delitev sredstev v obliki predplačniških kartic, ki je nekakšna solidarnostna pomoč prebivalstvu, katero so nekateri že prejeli, delovala tudi motivacijsko. Ali bi se tisti, ki lahko delajo ob tako socialno radodarni državi, sploh še odločali za zaposlitev in delo? V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predloga Zakona o dopolnitvah Zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije COVID-19 v takšnih obliki ne podpiramo.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavila Jerca Korče. Izvolite.
Najlepša hvala, podpredsednik, za besedo. Lep pozdrav vsem, lep pozdrav predstavnikom ministrstva! Svet in z njim Slovenija se je soočil z epidemijo, ki je v samem bistvu predstavljala zdravstveni problem. Za zajezitev virusa smo tudi v Sloveniji sprejemali omejitvene ukrepe, ki so povzročili delno zaustavitev določenih dejavnosti. Poleg tega je bilo slovensko gospodarstvo dodatno na udaru tudi zaradi izrazito izvozne naravnanosti naših podjetij. Ukrepi, ki so bili sprejeti, so v veliki večini namenjeni zamrznitvi stanja. Če pogledamo protikorona pakete so predvsem usmerjeni v ohranitev delovnih mest na način finančnih injekcij, ki dajejo stimulus, da se ohrani delovno mesto. Torej smo s protikorona paketi podjetjem in zaposlenim ponudili možnost, da prebrodijo vmesno obdobje. Državni intervencionizem je pomeni predvsem eno. Prvi šok na katerega bi se podjetja odzvala z odpuščanjem je država s svojimi injekcijami preprečila. Vlada s svojimi že sprejetimi ukrepi daje umetno dihanje za vzdrževanje delovnih mest. To je premalo in predvsem nas skrbi kaj bo tako ravnanje na dolgi rok prineslo oziroma koliko delovnih mest bo ob popustitvi teh ukrepov odneslo. V LMŠ menimo, da o taki ukrepi bili potrebni ob prvem šoku in jim na začetku tudi nismo nasprotovali, hkrati pa menimo, da je Vlada ob sprejemanju mega paketov pozabila na nujnost oblikovanja vizije kako omogočiti dihanje trga, potrošnje in proizvodnje. Brez oblikovanja vizija kako postopati že včeraj in kaj storiti bomo prebujeni v odmrznjeno realnost, ki bo boleča za vse nas. Sedaj lahko rečemo, da smo že globoko v drugi fazi, v fazi, kjer je od injekcij potrebno ukrepati s terapijo. Vlada se namesto z iskanjem alternativnih rešitev za pospešitev domače potrošnje in ponovnega zagona in dviga rasti še vedno ukvarja z ukrepi, ki pomenijo podajljševanje stanja zamrznitve. No, ja, sicer hkrati svoje pomanjkanje vizije o kratkoročnem in srednjeročnem ravnanju prikriva s tematikami kot so dejanja razdora na zgodovinskih temah, neodprtimi kuvertami, neokusnimi twitti in takim zadevami. S predlogom, ki je danes pred vami, pomagamo, pomagamo Vladi pri iskanju alternative, pomagamo pri okrevanju gospodarstva, pomagamo predvsem pri zagonu potrošnje, pomagamo državi in ljudem. Dobrobiti prve so namreč prepletene z dobrobitjo drugih. Že danes je jasno, da je oživljanje gospodarstva bistveno počasnejše od prvotnih napovedi in pričakovanj. Strah se posledično krepi, strah pred tveganji, pred stabilnostjo zaposlitve, pred negotovo prihodnostjo in posledica prebivalstvo ne troši, podjetja ne investirajo. Spirala posledičnega pesimizma na vseh ravneh je jasna. Zato želimo v Listi Marjana Šarca spodbuditi povpraševanje in potrošnjo ter s tem upočasniti padec BDP-a oziroma spodbudi rast. Vsaka kriza je vedno lahko povod za negativnost, depresijo in splošno poslabšanje stanja, lahko je razlog za krč ter za krčenje javne potrošnje. Saj smo se iz preteklosti vsaj nekaj naučili. V LMŠ upamo, da je odgovor na vprašanje ali je zgodovina na tem področju učiteljica pritrdilen in jasen praktično že vsem. Vsaka šola nekaj stane pravijo. In šola ZUJF-a nam je pokazala kako se ne ravna. Naj nas ta, ta druga stane manj. Zaradi tega kar smo se naučili do sedaj in vse kar dejansko danes že moramo vedeti za naprej. Lahko rečemo, da nam je koronakriza dala kar nekaj zavedanj, in sicer kako moramo krepiti javno zdravstvo, kako prispevki, davki in vse kar je bilo s strani podjetij marsikdaj vzeto v smislu požrešnosti države, da vse to pomeni tudi to, da smo v času krize sposobni poskrbeti en za drugega. Gospodarstvo in država nista ločena, sat povezana in kot taka se medsebojno tudi dopolnjujeta in sodelujeta. In tretjič, pokazalo se je, da nas v času krize rešuje domača potrošnja. In ravno slednji nauk korona krize je treba vzeti resno. V Listi Marjana Šarca s predlogom univerzalnega dodatka dajemo na mizo v razpravo prvi ukrep, ki bo nemudoma učinkoval pri dvigu domače potrošnje. Vsi skupaj moramo namreč nemudoma pristopiti in oblikovati kombinacijo različnih ukrepov, ki bodo na kratki in srednji rok omilili recesijo in na tak način dejansko pripomogli k ohranitvi delovnih mest. Nujno je hitro in aktivno ukrepanje. Čakali smo, ampak res smo čakali, da Vlada predstavi alternativo, ki je očitno do danes ni bila sposobna oblikovati. Namesto tega nam še vedno prinaša interventne zakone, ki pomenijo zgolj financiranje statusa quo. Zato smo v LMŠ pristopili k oblikovanju alternativne poti. Oblikovali smo nabor ukrepov, ki so po našem mnenju ključni predvsem za: izboljšanje gospodarskega položaja na področju domače potrošnje, za upočasnitev upada bruto družbenega proizvoda ter za krepitev načela solidarnosti in zagotavljanja enake izhodiščne možnosti ter zmanjševanja socialne izključenosti. V LMŠ to alternativo vidimo v več korakih. Prvič, prvi kratkoročni ukrep je začasna uvedba univerzalnega dohodka v višini 100 evrov na mesec za obdobje treh mesecev. Drugič, drugi ukrep je subvencioniranje naložb gospodinjstev v energetsko sanacijo stavb in prehod na obnovljive vire energije s subvencijami. Tretji ukrep so ukrepi za pospešitev javnih investicij v infrastrukturo. In četrtič, četrti ukrep je preusmeritev evropskih sredstev v sofinanciranje gradnje zelenih lokalnih infrastrukturnih in komunalnih projektov s hitrimi učinki. In ta današnji ukrep, ki je pred nami, predstavlja prvi korak. Govorimo o hitrem in praktično najbolj enostavnem ukrepu za dvig domače potrošnje. Korak je zelo enostaven, izračuni in projekcije pa seveda niso plod domišljije poslancev Liste Marjana Šarca, temveč stojijo na argumentiranih ekonomskih analizah. No, ja, sicer pa tudi če damo na stran vse te strokovne podlage, nam že zdrava kmečka pamet pove, da se s takim ukrepom zelo hitro in enostavno pripomore k dvigu domače potrošnje. Sploh ob dejstvu, da bodo ta sredstva razdeljena na karticah in bodo potrošnika prisilila v namensko porabo in jih ne bo mogoče privarčevati. Argumenti, zakaj Vlada tega predloga ne podpira, so po našem mnenju trhli in prozorni in nas ne prepričajo. Ravno nasprotno, mnenje Vlade beremo v smislu podpore predlogu, vendar je očitno, na žalost, predlagatelj napačen. Kljub temu upamo, da boste poslanci prepoznali dobronamernost in smotrnost predlaganega zakona. Verjamemo in zaupamo, da boste našli pogum za podporo predlogu. Če kdaj, potem je zdaj čas za uvedbo začasnega univerzalnega dohodka. V LMŠ se res iskreno danes veselimo razprave, ki jo lahko izkoristimo tudi za iskanje alternativnih poti in soočenj mnenj. V naši politiki smo sploh v zadnjem času priče pretiranemu negativizmu, sporom, prerekanjem. Danes je priložnost za debato o alternativni poti, o tem, kaj nam je storiti za prihodnost. Predsednik Vlade Janez Janša nam diktira diskurz razdvajanja in ujetosti v preteklost. Mi tukaj pa lahko začnemo diktirati pogovore o prihodnosti, o tem, da obstajajo alternative, o tem, da so pozitivne zgodbe in dobri predlogi. Priložnost je danes in tukaj. V prvem branju pričakujemo široko podporo in dajemo svojo besedo, da se bomo z veseljem do naslednje obravnave uskladili glede morebitnih sprememb, izboljšav, prečesali vse dileme, ki bodo izražene, z največjim veseljem vas bomo poslušali. Ne gre samo za politični prestiž, gre za to, da storimo prve korake, ki bodo pomagali naši državi in s tem tudi vsem nam, predvsem pa našim državljanom. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila mag. Meira Hot, izvolite.
Hvala za besedo spoštovani gospod podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi. Pretekli teden je Državni zbor sprejel že četrti protikoronski paket interventnih ukrepov, s katerim so se za en mesec podaljšali nekateri ukrepi za omilitev posledic morebitnega drugega vala epidemije z možnostjo, da jih vlada podaljša še dvakrat. Ob predstavitvi protikoronskega zakonodajnega paket smo Socialni demokrati poudarili, da ostaja naša glavna kritika še vedno kratkotrajnost predlaganih ukrepov. Naš skupni cilj mora biti ohranitev delovnih mest in gospodarske dejavnosti. Zato smo ob sprejemanju zakonodaje predlagali podaljšale nadomestila plače za čakanje na delo do 31. decembra 2020, ponovno uvedbo začasnega temeljnega dohodka za samozaposlene in podaljšanje veljavnosti turističnih bonov do 28. februarja 2021. Vendar so bili žal vsi naši predlogi zavrnjeni. Pri trenutni situaciji razvoja epidemije in dejstva, da še vedno nimamo niti učinkovitega zdravila, niti cepiva, bodo socialna distanca in drugi omejevalni ukrepi še vedno potrebni, ker so edini učinkoviti način za zajezitev hitrega širjenja epidemije. Vse dokler bodo omejitveni ukrepi potrebni, bodo potrebni tudi ukrepi za omilitev socialnih in ekonomskih posledic epidemije. Socialni demokrati pozdravljamo prav vse dobronamerne predloge drugih političnih strank, katerih namen je blažiti socialne in ekonomske posledice epidemije. Eden od takšnih predlogov, ki jih bomo v prvi obravnavi v Državnem zboru obravnavali danes je predlagala Lista Marjana Šarca. Z uvedbo začasnega univerzalnega dohodka v višini 100 evrov na mesec za tri mesece želi Lista Marjana Šarca spodbuditi povpraševanje in potrošnjo ter s tem upočasniti upad bruto domačega proizvoda. Po njihovih izračunih naj bi se ta v treh mesecih okrepil za 1,2 %. Spodbujanje domačega povpraševanja v času padca gospodarske rasti je eden izmed ključnih makroekonomskih ukrepov, ki prispeva k blaženju socialnih posledic. Najpogosteje se domače povpraševanje spodbuja predvsem z javnimi investicijami, ki imajo širše razvojne multiplikativne učinke in odgovarjajo na vrsto družbenih potreb. Na primer investicija v modernizacijo cestne, železniške ali energetske infrastrukture, gradnja javnih stanovanj, šol, bolnišnic ali domov za starejše občane. Z bojem proti podnebnim spremembam pa postajajo vse pomembnejše tudi javne investicije za energetsko učinkovitost, obnovljive vire energije in trajnostni promet. Socialni demokrati menimo, da so investicije, ki krepijo javno infrastrukturo in lahko v pomembni meri same pokrijejo stroške zadolževanja primernejši način porabe javnega denarja za spodbujanje domačega povpraševanja in rasti gospodarstva. Za nas imajo še posebno prednost javne investicije, ki bi naslovile družbene potrebe, kot investicijo novo infekcijsko kliniko ali izgradnja večjega števila domov za starejše. V razpravah o ukrepih za ohranjanje aktivnosti podjetij in spodbujanje gospodarske rasti pa je potrebno opozoriti tudi na dejstvo, da pomemben delež slovenskega gospodarstva predstavljajo izvozno usmerjena podjetja, ki jim uvedba začasnega temeljnega dohodka ne bo pomagala, saj so odvisni od povpraševanja na globalnem trgu, na katerega pa Slovenija ne more vplivati. V času epidemije so tako izvozna podjetja zaradi velikega padca naročil na državo naslavljala prošnje za pomoč pri zagotavljanju likvidnosti podjetij in ohranjanju delovnih mest. Med tem ko niti gospodarstvo, niti sindikati niso predlagali uvedbe univerzalnega dohodka kot enega izmed ukrepov za blaženje socialnih in ekonomskih posledic epidemije. Socialni demokrati menimo, da je ravno pomoč države, ki je usmerjena k ohranjanju aktivnosti podjetij in zaščiti delovnih mest tista najboljša oblika državne pomoči, ki prispeva k večji gotovosti in nekaj več optimizma. A vendar za več optimizma in zaupanja v prihodnost potrebujemo veliko bolj dolgoročnejše ukrepe, ki ne bi veljali zgolj samo za en mesec, saj bi dolgotrajnost ukrepov imelo večji pozitivni psihološki učinek na ljudi, s čimer bi spodbudili večjo potrošnjo predvsem trajnih potrošniških dobrin, ki najbolj prispevajo k višji gospodarski rasti. Začasni univerzalni temeljni dohodek bi v treh mesecih po 100 evrov prejeli prav vsi prebivalci Slovenije, tudi tisti prebivalci, ki teh 100 evrov ne potrebujejo, ker imajo že sedaj dovolj velike prihodke. Iz socialnega vidika bi bilo veliko bolj pravično, če bi takšno pomoč prejeli tisti prebivalci Slovenije, ki živijo v revščini, so brezposelni, imajo nizke pokojnine ali pa prejemajo minimalno plačo oziroma plačo, ki je pod slovenskim povprečjem. Verjamemo, da bi tem skupinam prebivalstva pomoč v obliki 100 evrov v treh mesecih še kako pomagala pri tem, da bi lažje prebrodili skozi te mesece. Zato Socialni demokrati še vedno zagovarjamo, da moramo delavcu, ki je zaposlen, zagotoviti primerno plačilo za primerno življenje in osebam, ki prejemajo socialno pomoč, zagotoviti dovolj visoka denarna sredstva za preživetje. Ravno zato smo preteklo jesen nasprotovali nameram takratne vladne koalicije, katere člani smo bili tudi mi, da se ukine dodatek na delovno aktivnost za prejemnike socialne pomoči. V prihodnosti se bomo zagotovo še velikokrat pogovarjali o možnosti uvedbe univerzalnega temeljnega dohodka, saj se v luči sprememb na trgu dela pojavlja vedno večji razkorak med sposobnostjo socialne države, ki je uspešno reševala socialne probleme v preteklost in žal njeno vedno večjo nezmožnostjo reševati socialne izzive sodobnega časa, pri čemer največji izziv predstavlja ravno velik delež prekarnih delavcev pri nas, ki so tudi v času epidemije utrpeli velike socialne in ekonomske škode. Do danes se različni poskusi uvedbe univerzalnega temeljnega dohodka po svetu niso izkazali za uresničljive, saj njegova uvedba zahteva visoka finančna sredstva in ruši obstoječo logiko sistema socialne varnosti, ki temelji na povezanosti med plačevanjem socialnih prispevkov iz dela in zagotavljanjem pokojnin ter nadomestil za bolezen ali brezposelnost. Kljub navedeni pomislekom pa bomo Socialni demokrati danes predlog zakona v prvi obravnavi podprli, saj vseeno menimo, da sledi oziroma zasleduje prave cilje, torej dvig domače potrošnje. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Stranke modernega centra bo predstavila Mojca Žnidarič. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Lep pozdrav vsem. Ko govorimo o koronavirusu, je razprava o posledicah te nalezljive bolezni neizogibna in sestavni del pri iskanju rešitev ter pri izhodu iz trenutne krize ne samo na polju javnega zdravja, temveč in predvsem tudi na polju gospodarstva. Posledice koronavirusa je najbolj očitno občutilo prav gospodarstvo. Njegovo kolesje se zaradi nujno potrebnih ukrepov za zajezitev širjenja epidemije kratek čas ni vrtelo s polnimi obrati. S tem namenom je aktualna vlada sprejela konkretne ukrepe, s katerimi je na pomoč pristopila slovenskemu gospodarstvu. Financiranje čakanja na delo, subvencioniranje krajšega delovnega časa, turistični boni, solidarnostni dodatki, to je le nekaj ukrepov, ki so v preteklih mesecih odločilno prispevali k temu, da so slovenska podjetja lažje zadihala in prestavila v višjo prestavo. Seveda pa je ob tem treba upoštevati, da do idealnega stanja ne moremo priti čez noč. Predlagatelji zakona, ki ga obravnavamo danes, so prepričani, da bi bilo za izboljšanje gospodarskega položaja treba uvesti mesečni univerzalni dohodek. Predlagajo 100 evrov za vsakega državljana za 3 mesece, ta znesek pa bi lahko državljani porabili za nakup blaga in storitev v Sloveniji. Predlagani univerzalni dohodek ima tako nekatere elemente univerzalnega temeljnega dohodka. Sam koncept univerzalnega temeljnega dohodka ali krajše UTD namreč temelji na tem, da gre za periodičen znesek denarja za vse državljane ne glede na njihovo premoženjsko stanje. Zato v tem smislu v SMC pozdravljamo idejo predlagateljev in si želimo, da bi se danes ta razprava odvijala v tej smeri. Razprave o možni uvedbi UTD vsake toliko časa najdejo svoje mesto v družbi in v času t.i. koronakrize so pozivi k njegovi uvedbi znova postali glasnejši. V SMC menimo, da danes obravnavani predlog zakona lahko predstavlja osnovo za to ,da se takšna razprava začne, zlasti o njegovem mestu v naši družbi. Bolj resna razprava pa bo vsekakor morala temeljiti na relevantnih podatkih in analizah. Začasni UTD, kot ga predlaga LMŠ, pa ima žal kar nekaj pomanjkljivosti, na katere v svojem mnenju opozarja tudi vlada. Nenazadnje je predlog zakona pomanjkljiv že v tem, da finančne posledice niso ustrezno ocenjene. Že samo dejstvo, da predlog zakona ne upošteva stroška same izdelave predplačniških kartic na katere bi bilo naloženo dobroimetje 100 evrov, pove dovolj. Kot rečeno, v SMC se kot liberalci veselimo današnje razprave o UTD, kljub temu pa menimo, da takšen pilotni projekt njegove uvedbe ni dovolj razdelan, da bi lahko bil danes deležen naše podpore. Kot družba potrebujemo resen, odgovoren, strokoven in tudi političen premislek ter širše debate o univerzalnem temeljnem dohodku. Predvsem pa potrebujemo razpravo, ki bo presegla zgolj današnje opredeljevanje za in proti predlaganim spremembam. V SMC si želimo, da bi do resnejšega pogovora o novi družbeni pogodbi kar UTD zagotovo je, prišlo čim prej. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Levica bo predstavil Primož Siter. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani podpredsednik, kolegice in kolegi, pozdravljeni! V noveli vladnega protikoronskega zakona poslanska skupina LMŠ predlaga uvedbo začasnega univerzalnega dohodka do katerega bi bili upravičeni vsi državljani Republike Slovenije. FURS bi vsakemu od nas na predplačniško kartico nakazal trikrat po 100 evrov, ki bi jih bilo mogoče porabiti pri domačih trgovcih in ponudnikih storitev. Predlagani ukrep naj bi zasledoval tako cilj spodbujanja potrošnje z namenom odpravljanja negativnih posledic krize kot tudi cilj zagotavljanja socialne pravičnosti. V Levici menimo, da morajo biri proračunska sredstva, ki so namenjena socialni varnosti, ciljno usmerjena v izboljšanje položaja najbolj revnih, najbolj izkoriščenih, najbolj izključenih. Krčenje proračunskih sredstev za luksuzno potrošnjo bogatih pa ne podpiramo, zato smo se borili za dvig minimalne plače, zato smo se borili za dvig socialne pomoči, za dvig varstvenega dodatka in zato smo nasprotovali davčnim reformam za bogate. S krizo pa se je treba v prvi vrsti spopasti s spodbujanjem javnih investicij in ne spodbujanjem zasebne potrošnje. Bolj kot davčne odpustne ali subvencioniranje zasebne potrošnje potrebujemo zagon javnih investicij v izgradnjo neprofitnih stanovanj, železnic, zdravstvene infrastrukture, dolgotrajne oskrbe in drugih stebrov infrastrukture družbene solidarnosti. Proračunski strošek trikratnega izplačila univerzalnega dohodka v vrednosti 100 evrov, bi znašal 600 milijonov evrov. S tem denarjem bi lahko zgradili več kot 7 tisoč neprofitnih stanovanj, več kot 10 infekcijskih klinik in več kot sto domov za starejše. Takšni projekti niso primernejši zgolj iz vidika zagotavljanja socialne varnosti, ampak tudi iz vidika multiplikacijskih učinkov spodbujanja potrošnje. Javne investicije se namreč neposredno in v celoti prelijejo v dvig agregatnega povpraševanja in s tem v višji BDP, med tem ko se del dodatnih sredstev, ki jih prebivalstvo dobi z davčnimi odpustki ali proračunskimi izdatki prelije v varčevanje. Poleg tega opozarjamo, da je proračunsko financiranje univerzalnega dohodka v enaki višini za vse, sporno iz vidika redistribucije bogastva. Proračunska sredstva je treba v zadnji instanci zbrati z davki, davki v Sloveniji pa so večinoma regresivni. Edini progresiven davek je dohodnina, dohodki iz dela bogatejših so obdavčeni po višjih stopnja od dohodkih revnih, a davčni prihodki iz naslova dohodnine predstavljalo je dobro desetino vseh proračunskih prihodkov. Velika večina proračunskih prihodkov pa izhaja iz regresivnih davkov, več kot 40 iz naslova DDV in več kot 15 % iz naslova trošarin. Te davke na potrošnjo tako revni kot bogati plačujejo po enakih stopnjah, zato morajo revni zanje odšteti precej višji delež svojega dohodka kot bogati. Enako seveda veljat udi za davke od premoženja in kapitala. Ravno zato, ker davki revne po žepih udarijo mnogo bolj kot bogate, je še toliko bolj nujno, da se regresivne učinke nepravičnega davčnega sistema ne reproducira tudi na ravni proračunskih izdatkov. Javne izdatke je treba usmeriti v univerzalno dostopne javne storitve, ki bodo na voljo vsem ter v socialne pomoči, ki morajo služiti predvsem odpravi revščine. Ne smemo pa dopustiti, da se pretakajo nazaj v žepe bogatih, ki so že tako najmanj obremenjeni z davki. V Levici zato ne moremo podpreti univerzalnega dohodka, ki iz proračuna tako revnim kot bogatim namenja trikrat po 100 evrov na mesec. Govorimo o velikih zneskih. Ko se v Levici zavzemamo za dvig socialne pomoči, se vsakič znova soočamo z očitki, da denarja za revne in izključene ni dovolj. Toda za denarno socialno pomoč v Sloveniji na mesečni ravni namenimo manj kot 23 milijonov evrov na mesec. Za univerzalni dohodek v višini 100 evrov, pa bi potrebovali 200 milijonov evrov na mesec, kar je devetkrat več od izdatkov, ki jih porabimo za denarno socialno pomoč. Z racionalno razdelitvijo 600 milijonov evrov v roke tistih, ki denar dejansko potrebujejo, bi lahko naredili ogromno za zajezitev neenakosti. Če pa bomo 600 milijonov evrov enostavno razdelili tako, da bomo vsakemu državljanu, ne glede na njegov finančni položaj podarili enak pavšalni znesek, pa bomo neenakost zgolj reproducirali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – Krščanskih demokratov bo predstavil Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani gospod podpredsednik, spoštovana gospa državna sekretarka, drage kolegice in kolegi! Poskušam si dopovedati in razumem in verjamem v iskrenost predlagateljev, da gre za pomoč Vlade. Razmislek o univerzalnem dohodku v višini 100 evrov na mesec, ki bi ga oktobra, novembra in decembra letos prejele vse osebe, ki so imele 13. marca, to je dan nastopa te Vlade v Republiki Sloveniji stalno prebivališče. Ta razmislek je na mestu. Resnično govorim. Mi smo 19. decembra leta 2018 v tem Državnem zboru glasovali o predlogu Nove Slovenije, to je bil predlog za gospodinjski dodatek v višini 100 evrov, gospodinjski dodatek. S predlogom nismo uspeli, pa zaradi tega nismo užaljeni. Bilo je 33 glasov za in 44 glasov proti, med njimi so bili tudi glasovi predlagateljev današnje novele Zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije. Ampak to je preteklost. Če prav razumemo rešitev, predlagano rešitev, bi se sredstva naložila na posebno kartico, upravičenci pa bi jih do konca leta 2020 lahko porabili za nakupe v trgovinah, restavracijah, za kulturne in športne aktivnosti ter storitvene dejavnosti. Univerzalni temeljni dohodek bi bil prenosljiv na sorodnike do drugega kolena. Premišljena rešitev, ampak se pojavlja vprašanje, kolegice in kolegi, koliko ljudje z roba družbe hodijo v trgovine – ja, hodijo po osnovna živila. Koliko hodijo v restavracije – najbrž zelo malo. Koliko hodijo obiskovati kulturne prireditve, koliko se ukvarjajo s športnimi aktivnostmi in tako dalje, ljudje z roba družbe. Okej, boste rekli ostane jim več za trgovine. Glede javno finančnih učinkov je Vlada povedala, da je izračun javno finančnih učinkov vprašljiv. Povsem normalno je, da Vlada ima širši aparat kot predlagatelji kot poslanska skupina katerakoli in tukaj na tej točki seveda razumemo in verjamemo Vladi. Ukrepi te koalicije in te Vlade – štiri protikorona pakete smo imeli doslej, so šli izključno v pomoč ljudem in v pomoč slovenskemu gospodarstvu. Kar spomnite se letos maja je avtomobilska industrija povedala, če ne bo izdatne pomoči države, bomo propadli. V nedeljo sem na televiziji, na nacionalni televiziji poslušal eminentnega poslovneža, predstavnika avtomobilske industrije, ki je izrazil iskreno priznanje Vladi za reševanje ne samo avtomobilske industrije, ampak gospodarstva nasploh. Do tega trenutka izračun se najbrž ne da narediti matematično eksaktno, ampak lahko rečemo, da od tega trenutka smo ali pa je Državni zbor s sprejemom štiri ptorikorona paketov do danes zavaroval pred propadom približno 300 tisoč delovnih mest. To je ocena. Ocena pristojnega ministrstva. Če pogledamo, kaj smo pravzaprav za ljudi, pustimo zdaj gospodarstvo, kaj smo za ljudi naredili, ta Državni zbor. Solidarnostne pomoči in dodatki so bili izplačani 51 tisoč 480 samozaposlenim, kmetom, družbenikom in verskimi uslužbencem v skupini višini 83,1 milijona evrov. Naprej, 302 tisoč 224 upokojencem je bil izplačan enkratni solidarnostni dodatek v treh zneskih, za vse tiste, ki imajo pokojnino manjšo od 700 evrov. Skupni strošek je bil, ampak to je bil strošek za ljudi in ne smemo ga obravnavati kot strošek, to je bilo za ljudi, konkretno za 302 tisoč upokojencev, je bil v višini 66,4 milijona evrov. Solidarnostne pomoči in dodatki so bili izplačani tudi 109 tisoč 779 otrokom oziroma 125 tisoč 402 upravičencema do otroškega dodatka v skupni višini 5,7 milijona evrov in 28 tisoč 880 družinam je bil izplačan dodatek za velike družine v višini 3,5 milijona evrov. Enkratni solidarnostni dodatek v višini 150 evrov je bil izplačan 49 tisoč 839 prejemnikom denarne socialne pomoči oziroma prejemnikom varstvenega dodatka v skupni vrednosti 7,5 milijona evrov. 52 tisoč 180 študentom v višini 7,8 milijona evrov vsem skupaj. In 7 tisoč 118 upravičencem do dodatka za nego otroka v skupni višini dobrega milijona evrov. In še 4 tisoč 41 upravičencem do materinskega oziroma starševskega nadomestila v skupni vrednosti 606 tisoč evrov. 1740 upravičencem do starševskega dodatka v skupni vrednosti 261 tisoč evrov. 805 rejnikom za otroka do dopolnjenega 18 leta v skupni vrednosti 120 tisoč evrov in 49 upravičencem do delnega plačila za izgubljeni dohodek v skupni vrednosti 7 tisoč 300 evrov. Veliko večje so številke, pa seveda te gredo in so že šle za pomoč gospodarstvu, za ohranjanje delovnih mest. Ker vemo, kolegice in kolegi, da od gospodarstva, našega gospodarstva vsi mi, prav vsi mi živimo. In dobro delujoče gospodarstvo je predpogoj, je osnova za financiranje socialne države za katero si vsi prizadevamo. Mi tega predloga ne moremo podpreti. Če pogledate klasifikacije dejavnosti po standardni klasifikaciji dejavnosti, kjer bi lahko upravičenci vnovčili bon, zajemajo storitvene dejavnosti in trgovino na drobno, pri čemer gre za dejavnosti, ki so bile med epidemijo zelo različno prizadete. V prvih petih mesecih letošnjega leta je bil na primer realni prihodek v trgovini na drobno kot celoti res za 10,9 odstotka nižji kot v istem obdobju prejšnjem leta, pri čemer se je najizraziteje znižal v specializiranih prodajalnah z motornimi gorivi za dobrih 21 odstotkov, v trgovini na drobno z neživili pa je bil nižji za 8,1 odstotka, vendar pa je bil v trgovini na drobno z živili celo za 1 odstotek višji. Zanimivo. En odstotek višji. To so podatki, ki si jih lahko pogledate na spletnem portalu Statističnega urada Republike Slovenije. Ker bom zajema tudi trgovine z osnovnimi živili je povsem možno, da bi upravičenci univerzalni dohodek porabili zgolj za redne nakupe v gospodinjstvu, hrana, pijača, ki bi jih opravili v vsakem primeru. Na ta način torej ljudi ne bi spodbudili k dodatni domači potrošnji, sploh pa ne tako obsežni, da bi pripomogla k izboljšanju gospodarskega položaja, kar je sicer temeljni cilj predloga zakona, če pravilno razumemo. Glede na trenutno stanje na področju trgovine na drobno, ko se trend padanja že občutno usmerja navzgor. Realni prihodek od prodaje v trgovini na drobno je bil v maju 2020 na mesečni ravni po 12,4 % znižanju v marcu letošnjega leta in 8,6 % znižanju v aprilu letošnjega leta spet višji, in sicer za 12,8 %. In iz tega je videti, da so bili dosedanji vladni ukrepi uspešni in dodatno spodbujanje potrošnje na področju trgovine na drobno ni potrebno, niti ni proračunsko upravičeno. To je samo nekaj argumentov, zaradi katerih tega predloga zakona ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil Vojko Starović.
Hvala, predsedujoči, za besedo. Spoštovani! Koncept univerzalnega temeljnega dohodka, ki ga zasleduje pričujoči predlog, ni nov. O slednjem se je tako v Evropi kot tudi pri nas že veliko razpravljalo. Tudi na pobudo Stranke Alenke Bratušek smo v tej hiši ne tako dolgo nazaj opravili široko razpravo, in sicer na seji Odbora za delo. A če se na prvi pogled zdi, da je zamisel o zagotavljanju brezpogojnega temeljnega dohodka za vsakega posameznika enostavna, v realnosti ni tako. Gre za zahtevno in večdimenzionalno materijo, ki zahteva širok angažma tako splošne kot tudi strokovne in politične javnosti. Predlog zakona, ki je pred nami, zasleduje idejo UTD, kakor se skrajšano to imenuje, za namen spodbujanja gospodarskega položaja na področju domače potrošnje, in sicer tako, da vsak s prebivališčem v Republiki Sloveniji na posebno predplačniško kartico prejme 100 evrov mesečno v obdobju treh zaporednih mesecev, od oktobra do decembra. V Poslanski skupini SAB smo ideji o univerzalnem mesečnem dohodku naklonjeni, a kljub temu moramo na tem mestu izraziti nekaj pomislekov. Vsak ukrep je vedno povezan z denarjem in UTD pri tem nikakor ni izjema. Ob tem moram spomniti, da je bilo v času Marjana Šarca težava zagotoviti nekaj deset milijonov na letni ravni za takojšnje zvišanje odstotka za odmero pokojnin. Zdaj pa ta ista stranka predlaga ukrep, vreden 200 milijonov evrov mesečno, še enkrat ponavljam, na mesečni ravni 200 milijonov. Sicer bi raje dali teh trikrat 200, 600 milijonov za namene kot pa za neko dodatno opremljanje vojske, ki bo zopet omogočalo dodatno zaslužkarstvo. Lahko smo navdušeni nad idejo, da bi vsak prebivalec naše države dobil dodatnih 100 evrov, zakaj pa ne 200, zakaj ne 500 ali pa zakaj ne tisoč, kot je neka stranka obljubljala za najnižjo pokojnino. Bodimo odgovorni in predlagajmo ukrepe, ki bodo izvedljivi, kajti le tako pokažemo konstruktivno in resno držo, brez cenenega nabiranja političnih točk. Pri predlogu nas je poleg finančne vzdržnosti zmotila tudi namenskost porabe in začasnost. Temeljna ideja UTD je, da je stalen, da se uvede, in to v bistvu nadomešča neke socialne transferje. To je temeljna ideja, kakor je razvita po svetu, in tako mi pozdravljamo. Ampak glede na pričujočo situacijo, v kateri je letos cel svet, menimo, da je predlog pred nami celo uporaben kot pilotni, da se z njim srečamo, da poskusimo, kako to zgleda, da vidimo te konotacije, ki nas čakajo in bi na ta način verjetno dobili kar veliko odgovorov na vprašanje v naši družbi, kako bi se to obneslo. Na Finskem, kakor veste, je ta projekt tekel, ampak je tekel zelo omejeno, omejen čas za določene strukture, ne splošno, kakor je zamišljeno UTD, ker če damo neselekcionirano je to silno enostaven ukrep, kateri prišpara oziroma omeji administracijo, je zelo enostaven, linearno narediš in ga lahko pelješ. Zaradi tega, če že dajemo helikopterski denar, pa ga dajmo. In mi smo, bomo podprli ravno zaradi tega, ker to lahko smatramo kot pilotski projekt za bodoča razmišljanja UTD. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupin Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Jurij Lep, izvolite.
Hvala gospod podpredsednik, državna sekretarka, kolegice in kolegi. Vsi dosedanji ukrepi namenjeni obvladovanju in blaženju posledic, ki jih za seboj pušča COVID-19, ki kar noče in noče pojenjati so imeli začrtano in jasno pot. Ta je vodila k zaščiti prebivalstva, v prvi vrsti ohranitvi zdravja. Hkrati se je pa skrbelo za socialno stabilnost družbe, zlasti posebej ranljivih skupin in zavarovalo se je gospodarstvo, da je bilo le-to zmožno obstati. Kot kaže bomo morali s to novo ne ravno nedolžno boleznijo živeti še dolgo časa, zato zaustavljanje življenja, kar se bo zgodilo ob samem izbruhu verjetno ne bomo mogli prakticirati ob vsakem trenutku, ko se bo pojavilo nekoliko višje število okužb. Ravno zato je pomembno, da so ukrepi dobro premišljeni ter zastavljeni v smeri ohranjanja javnega življenja na način, da se hkrati upošteva več področij. Pomembno je naslednje, maksimalna možna ohranitev zdravja ljudi, zadostnost zdravstvenih kapacitet, preživetje realnega sektorja in preprečitev socialne stiske državljanom in državljank. S ciljanimi ukrepi za gospodarstvo in socialo smo do danes rešili 260 tisoč delovnih mest in namenili približno 155 milijonov evrov neposredno tistim, ki so finančno pomoč v času epidemije najbolj potrebovali. Univerzalni dohodek, ki bi bil namenjen vsem prebivalcem v Republiki Sloveniji, kot razlaga Stranka LMŠ in pri tem ne upošteva ekonomskega statusa posameznika je nič drugega kot nerealno in neodgovorno dejanje. Primerjava med namenom pomoči vlade prebivalstvu s solidarnostnimi dodatki med skrbno izbranimi skupinami s predlogom porabe 600 milijonov evrov, ki bi bili namenjeni tudi ljudem, ki tega denarja res ne potrebujejo, pove, da imajo nekateri žal še vedno zamegljeno sliko dejanskega stanja. Realnost pa je ta, da bi upokojenec 100 evrov verjetno porabil za mleko in kruh, nemalo posameznikov v naši državi pa je takih, ki bi si za ta denar kupili stvari, ki si jih sicer ne bi. Zasebna potrošnja na račun predlaganih trimesečnih 100 evrskih bonov bi se razlikovala glede na dohodkovni razred posameznika. Kot je pojasnila vlada pa glede na to, neto fiskalni učinek ne bi dosegel polovice ocenjenega v predlogu zakona. Za DeSUS je ključna ciljna naravnanost in nevšečnost ukrepov. Ob tem gre ne zanemariti, da državna blagajna tudi ob pomoči finančnih injekcij zunanjih institucij nikakor ni vreča brez dna. [[nerazumljivo]]dobrin ostane na ravni pred korona krizo, pa niso, saj so trgovci oteženo dobavo in zmanjševano konkurenco kompenzirali z višjimi cenami, bi bilo smiselno potrošnjo podpirati tudi s predlaganim ukrepom Stranke LMŠ. Ker pa je potrošnja padla zaradi poslabšanja razmer na trgu dela in temu posledično večjo previdnost prebivalstva pri nakupovanju dobrin je po naši ceni primerneje, da poskušamo več finančnega napora za zaščito delovnih mest. Slednja so namreč po naši oceni ključna za potrošniško aktivnost vsega prebivalstva. V Poslanski skupini DeSUS verjamemo, da je ukrepanje zoper posledic v pristojnosti koronavirusa smiselno, če je osredotočeno na tiste cilje, ki rešujejo in trajneje ohranjajo stabilnost naše ekonomije in s tem posledično ekonomsko vzdržnost posameznih gospodinjstev. Izgube službe posameznika namreč ne more nadomestiti 100, 200 niti 300 evrov, ki jih ponuja predlagani zakon. V Poslanski skupini DeSUS danes ponujenega [[?]] predloga zato ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi splošna razprava poslank in poslancev o predlogu zakona. Besedo ima predstavnik predlagatelja najprej. Izvolite, gospod Igor Peček.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči in hvala lepa vsem kolegom za izražena stališča. Rad bi se dotaknil nekaterih navedb, pa naj na začetku povem, da bo namen nikakor ne polemika ali pa negiranje določenih navedb, ker menim, da so bile korektne, pač pa samo iskanje skupne rešitve oziroma to kar smo na nek način izrazili tudi v našem stališču, da je univerzalni dohodek, ki je osnovan na podlagi kriterijev ali pa temeljev UTD [[?]] , kar je bilo v posameznih stališčih tudi izraženo nekaj drugega, je alternativna rešitev predlaganim ukrepom, ki jih je Vlada sprejela do sedaj in katerim ne oporekam in je hkrati tudi dopolnitev ne samo alternativa. Ukrepe, ki smo jih sprejemali do sedaj glede zaščite delovnih mest so bili smiselni tudi v naprej moramo težiti k temu, da ohranjamo delovna mesta, kar je bilo rečeno v stališču Desusa na primer, se strinjam s tem, vendar so ti ukrepi zamrznitev stanja, bistvo univerzalnega dohodka je, da je to ukrep, kratkoročni ukrep, ki spodbuja gospodarsko oziroma ki izboljšuje gospodarski položaj s tem, da povečuje potrošnjo in to je eden izmed ključnih principov socialno tržne ekonomije, ključnih principov. V velikih državah je bil že uveden bodisi poizkusno. Poznamo primere v Združenih državah Amerike. Na Finskem, skandinavske države se zelo nagibajo k tem, gre za ukrep, ki se ponavlja v določenih obdobnih in trenutki, v katerih smo danes v Republiki Sloveniji, so taki, ki opravičujejo in zahtevajo uvedbo takšnega ukrepa. Dejstvo je, da so gospodarske napovedi za naslednje leto sicer pozitivne, napoveduje se gospodarska rast, ampak potrebno je povedati, da potrošniki temu ne zaupajo in rezultat tega je padec potrošnje gospodinjstev v mesecu aprilu za več kot 6 %, pa ne govorim o maloprodaji, govorim o potrošnji na sploh, ker bistvo ni poraba v maloprodaji, bistvo je, da se ljudje ne odločajo za nakup trajnih in recimo temu investicijskih dobrin, kamor spada na primer, ne vem, nakup televizorja. Rečeno je bilo, da bodo ljudje ta denar porabili za to, da bodo kupili nekaj kar drugače ne bi, ja, drži, in prav je tako, bomo kasneje tudi razložili še v razpravah naprej kaj konkretno smo s tem mislili. Bruto domači proizvod je v prvem četrtletju padel za dobrih 20 %, ocena je, da bo do konca leta znašal morda celo 15 % in če želimo izvesti hitri ukrep za spodbujanje povpraševanja, je to povečanje prejemkov gospodinjstev. Tukaj gre za tudi lahko socialne transferje, lahko gre za povečanje pokojnin, lahko gre za povečanje plač, lahko gre za enkratne solidarnostne prispevke, pa še kaj bi lahko naštel. Ti praktično takoj dvignejo zasebno povpraševanje in s tem omilijo padec bruto domačega proizvoda oziroma pospešijo njegovo rast. Ena ključna pomanjkljivost je pri tem, pri kakršnemkoli osebnem prejemku, solidarnostni pomoči, tistemu kar smo zagovarjali. In ta ključna pomanjkljivost je ta, da se del tega povečanja oziroma del tega transferja in ocene, ne ocene, to so analize, ki so bile pač narejene, kažejo to, da najmanj ena tretjina tega denarja se privarčuje, ampak pri univerzalnem dohodku, ki ga predlagamo mi, ne gre za to, zato, ker je ta časovno omejen. Kar se tiče mnenja vlade, ja, verjetno Furs res ni bil ustanovljen za to, da bo pač izdajal kartice, na podlagi registra beležil porabo. Njegova naloga je vsekakor nekaj drugega, vendar smo, recimo pri voucherjih je kar uspešen. Da neto fiskalni učinek ne bo takšen kot je, ja, verjetno imate močnejši aparat, da to izračunate. Ampak v vaši obrazložitvi nisem našel niti enega argumenta, s katerim bi negirali našo oceno. Pa ne gre samo za oceno zato ,ker ocena tega učinka je narejena na podlagi vsaj dveh študij svetovno znanih ekonomistov. Prihodki ne bodo 60, ampak 30? Lahko da. Lahko imate prav zato, ker je zelo težko napovedovati, kako se gospodinjstva in pa prebivalstvo ob takih krčih, ki jih gospodarstvo doživlja danes, obnaša v prihodnje. Lahko bo tudi 30, vsekakor pa ta strošek ne bo 200 milijonov na mesec. Tisti, ki navajate, da bo ta strošek stal državo oziroma proračun 200 milijonov, našega predloga niste prebrali tako kot bi bilo potrebno, da ga razumemo v celoti. Kot rečeno, mi smo poskušali izbrati alternativno pot. Dejstvo je, da potrebujemo zagon javnih investicij, to je bilo rečeno. To je vsekakor eden izmed srednjeročnih oziroma dolgoročnih ukrepov. Vendar za to, da zaženemo javne investicije, potrebujemo čas. In čas, v katerem smo sedaj, nam ne dopušča te možnosti, da čakamo, vzdržujemo neko stanje v gospodarstvu, vzdržujemo delovna mesta, kar pozdravljamo. Kljub vsemu 20 tisoč zaposlenih je več na zavodu kot je bilo, ampak to je dejstvo, kruto dejstvo, s katerim se vsi seznanjamo. Bilo bi še več, če nebi bilo teh ukrepov, ampak to je samo za državljane. Mi potrebujemo spodbudo z druge strani. Toliko bi imel za uvod oziroma kratek komentar glede stališč. Mogoče edino še, če mi dovolite, no, na mnenje vlade. Ko smo se pogovarjali o sprejemanju, mislim, da je bilo to 29. 5. ko smo sprejemali zakon o turističnih bonih, je bila vaša ocena, da bodo državo boni stali 345 milijonov. Multiplikativni učinek, ki ste ga pa ocenili, je bil pa 600 milijonov – brez navedbe česarkoli 600 milijonov. Potem se je izkazalo, da ste ta ukrep prvotno, jaz bi mu celo verjel, če bi bil vaš namen v začetku enak oziroma ga nebi spreminjali, da bi bilo bon potrebno porabiti v enem kosu. Pa ste šli potem to spremeniti, vendar ocena je ostala enaka. Mi planiramo 30 % povečanje, vi 100 %, in zdaj nam poveste, da je naša ocena preveč optimistična. Jaz celo mislim, da je pesimistična, ampak kakorkoli spoštujem to vaše mnenje. Tako kot je rekel kolega Horvat, imate bistven močnejši aparat, da to izračunate, mi to pač delamo na podlagi analiz, ki so nam dostopne in lahko sprjmemo tudi vašo oceno, vendar vsekakor multiplikativni učinek bo in to ste tudi sami priznali. Toliko, predsedujoči. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Edvard Paulič, pripravi naj se Miha Kordiš. Izvolite.
Hvala, predsedujoči, za besedo. Na začetku bi podal nekaj dejstev oziroma statističnih podatkov. Stopnja brezposelnosti, če primerjamo junij 2020 z junijem 2019, je višja za dobrih 26 %. Splošno zaupanje potrošnikov, to je odraz optimizma v družbi za naslednjih 12 mesecev, je v enem letu padlo za 41 odstotnih točk. Bolj podrobna analiza pokaže, da se je kazalnik pričakovanj glede števila brezposelnosti znižal za 59 %, glede finančnega stanja v gospodinjstvih pa za 34 %. Ta statistika oziroma te številke imajo svoj pomen. Potrošniki so bolj pesimistični, pričakujejo višjo brezposelnost in manj razpoložljivega denarja, ki bi ga lahko potrošili. Vse to kar sem naštel, je dokaz, da je situacija resna, in da splošna javnost ni prepričana o hitrem izboljšanju stanja v državi. V veliki meri gre to pripisati tudi psihološkemu učinku, ki izhaja iz krize iz leta 2008. čeprav gospodarske napovedi za prihodnje leto napovedujejo gospodarsko rast, temu ljudje očitno ne verjamejo. In logična reakcija državljanov je seveda varčevanje, povečana negotovost pri ljudeh namreč povzroča prelaganje investicij in samo omejevanje pri potrošnji. Problem pa je, da tudi ekonomske ocene kažejo, da se je BDP v drugem četrtletju znižal za dobrih 20 %, in da bi lahko bil upad BDP za leto 2020 med 9 in celo 15 odstotnimi točkami. Potrebujemo torej hitre ukrepe, ki bodo ublažili upad BDP, povrnili potrošniku vsaj del zaupanja in pa spodbudili domačo potrošnjo. Vladni ukrepi so prepočasni, ne delujejo v celoti in ne dosegajo namena, ki bi ga morali, torej reševanja pred recesijo. Usmerjeni so pretežno v gospodarstvo in ohranjanje delovnih mest, bolje rečeno, za zamrznitev delovnih mest in če ne bo povečanja domače potrošnje, bodo delovna mesta ogrožena, saj vladni ukrepi za subvencioniranje ne morejo trajati v nedogled. Dosedanji vladni ukrepi tudi niso naslovili težave povpraševalnega šoka. Po podatkih SURS, se je namreč končna potrošnja gospodinjstev v prvem četrtletju zmanjšala za 6,4 odstotne točke. Skratka, hitro povečanje povpraševanja med potrošniki je ključni dejavnik za okrevanje gospodarstva. Če se sedaj osredotočim na učinke našega predloga, osnovni namen uvedbe univerzalnega dohodka je izboljšati gospodarski položaj na področju domače potrošnje in pa seveda ublažiti padec bruto družbenega proizvoda. Naš predlog ima pet ključnih lastnosti. 100 evrov mesečno bodo dobili vsi prebivalci s stalnim prebivališčem v Republiki Sloveniji, dohodek bo časovno omejen, torej porabiti ga bo potrebno do konec leta, porabiti ga bo mogoče le za nakupe blaga in storitev v Republiki Sloveniji, poraba ne bo omejena na nakupe določenih vrste proizvodov ali storitev, predvideva pa se multiplikator učinka s faktorjem 1,3. To pomeni, da potrošnik poleg 100 evrov univerzalnega dohodka dodatno porabi še 30 evrov, ki jih drugače ne bi. Pri oceni teh multiplikativnih učinkov, torej o tem koliko več svojega denarja so potrošniki pripravljeni zapraviti v primeru, da dobijo univerzalni dohodek, se upiramo v dve študiji. Prva ja študija Romer in Romer iz leta 2016, kjer ekonomista analizirata vpliv trajnega povečanja socialnih transferjev ameriškim gospodinjstvom. Ugotovila sta, da znaša multiplikativni učinek 1,27. Potem je tukaj še študija štirih ekonomistov iz leta 2020, tako imenovana študija BBLM. Analizirajo učinke enkratnega transferja odraslim osebam z nižjimi letnimi prihodki in ugotavljajo, da je lahko učinek v določenih primerih celo višji od faktorja 2. Naš predlog je sicer nekoliko drugačen, predvideva, da začasni dohodek dobijo vsi, zajema daljše časovno obdobje, torej ni enkraten in ga za razliko od te študije ni mogoče privarčevati, zato ocenjujemo, da bo multiplikativni učinek med 1,3 in 2. skratka, ocenjujem, da je nek kompromisni multiplikator 1,3 ustreza zelo konservativni oceni. Vlada v svojem predlogu pavšalno osporava pričakovan učinek našega predloga in to kljub temu, da se naslanjamo in navajamo dve študiji priznanih ekonomistov. Hkrati se ta ista Vlada pri uvedbi tako imenovanih turističnih vavčerjev ni naslanjala na nobeno študijo in učinke očitno ocenila čez palec. Kakšni bodo torej učinki na javne finance; poudarjam, gre za mesečne učinke. Strošek proračuna bo 200 milijonov evrov, povečanje skupne potrošnje bo znašalo 260 milijonov evrov, 200 milijonov evrov iz naslova univerzalnega dohodka in 60 milijonov evrov iz naslova dodatne porabe lastnih sredstev. Pod črto to pomeni mesečni pozitiven vpliv na BDP v višini 0,4 %. Manjša bo izguba delovnih mest, posledično manjši pritisk na socialne transferje. Povečanje domače porabe bo povečalo prilive v državni proračun iz naslova DDV in trošarin in ti dodatni prilivi bodo znašali 65 milijonov evrov mesečno. Še nekaj besed na temo virov financiranja. Dejstvo je, da imamo v državni zakladnici trenutno na razpolago 7,1 milijarde likvidnostnih sredstev. Dodano imamo na razpolago sredstva ECB v višini 5 milijard evrov, od tega polovica nepovratnih sredstev. Danes predlagani ukrep nas bo v treh mesecih efektivno stal 405 milijonov evrov. Za konec naj povem, da je naš predlog do neke mere primerljiv z ukrepom Vlade, ko je uvedla tako imenovani turistični vavčer. Namen tega vavčerja je bil spodbuditi povpraševanje po turističnih kapacitetah in stimulirati potrošnika, da poleg vavčerja porabi še del svojega denarja. Ampak tu je šlo za ozko targetiran ukrep, namenjen samo turizmu in je bil enkraten. Naš ukrep je zastavljen širše, zajema celoten spekter gospodarstva in prebivalstva. In ker je ukrep trajnejše narave, se s tem zmanjša tudi negotovost potrošnika in tako dvigne domačo potrošnjo. Če bi torej danes predlagani ukrep uvedli za trimesečno obdobje, bi znašali dodatni prilivi v proračun 195 milijonov evrov, domača poraba bi se povečala za 550 milijonov evrov, ukrep bi imel pozitiven vpliv na BDP v višini 1,2 odstotne točke. Pomenljivo je tudi to, da Vlada danes ni prijavila nobenega časa za razpravo. Glede na pretekle pozive po sodelovanju kaže, da so ti pozivi Vlade neiskreni, saj bi lahko vsaj argumentirano sodelovali v razpravi. Vedno dopuščam možnost, da predlog ni optimalen in da ga je mogoče še izboljšati, ampak da bi to lahko storili, ga moramo v prvem branju potrditi.
Hvala lepa. Vidim, da prijavljenega Mihe Kordiša ni v dvorani. Naslednji je na vrsti Marijan Pojbič, ki ga tudi ni. Tako dobi besedo Mojca Žnidarič, pripravi pa naj se Luka Mesec.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Predlagane spremembe oziroma predlagana dopolnitev predloga zakona predlaga uvedbo univerzalnega dohodka v višini 100 evrov v zadnjih treh mesecih letošnjega leta. Torej, vsi upravičenci – to bi bili vsi prebivalci s stalnim prebivališčem v Sloveniji na dan 13. 3. letos – bi prejeli posebno predplačniško kartico, na katero bi Furs oktobra, novembra in decembra letos naložil 100 evrov. Poraba bi morala biti do konca vsakega posameznega meseca, sicer bi sredstva zapadla. Univerzalni dohodek pa bi mogoče bilo uporabiti za nakup blaga, storitev, vendar zgolj v Sloveniji. Mislim, da bi bilo tu še bolj smiselno, da bi bilo zgolj za slovenske izdelke in pridelke. Predlagatelj ocenjuje finančne posledice, kot smo lahko slišali, nekje na 200 milijonov mesečno, v treh mesecih bi to torej zneslo okoli 600 milijonov. Res je, seveda, da bi bili tudi določeni pozitivni vplivi, tako na povečanje potrošnje kot tudi povečanje fiskalnih prilivov, me pa čudi nekaj, najbolj v bistvu to, da nam je do sedaj opozicija ob sprejemanju vseh štirih proticovid, teh anticovid zakonih oporekala preveliko trošenje, preveliko razdeljevanje, zadolževanje države in državljanov. Tokrat pa bi sedaj torej delili vsem tistim, ki ta sredstva teh 100 evrov mesečno rabijo in tudi tistim, ki ne potrebujejo, ne potrebujemo. Torej prav vsem državljanom. Kot sem že v stališču povedala, je verjetno res čas, da se začne razprava o univerzalnem temeljnem dohodku. Vsekakor pa je ta predlog, ki ga imamo danes na mizi v tem začasnem univerzalnem dohodku, ima najmanj v bistvu vsaj dva vidika pomanjkljivosti. Ena je ta, kot je bilo že povedano, da finančne posledice niso realno ocenjene, kar je opozorila Vlada. Posebej bi sama želela izpostaviti torej na to predplačniško kartico bi moral nekdo izdelati, dva milijona nas je, tudi če bi stala evro, za evro je sicer ne bomo dobili, pa če rečemo, da bi stala dva evra, je to 4 milijone stroškov. Kot smo lahko preverili, je ta kartica za prevoz, brezplačni prevoz upokojencev celo stane 3 evre, tako da se pravi, to je potem če bi bila takšne cene, to celo 6 milijonov za izdelavo teh kartic in potem, da bi Furs to vsak mesec nalagal teh sto evrov. Tako da druga pomanjkljivost oziroma druga vprašljivost je ta, ali bi bila uvedba te predplačniške kartice sploh pravočasna, torej vprašljiva je pravočasnost, kajti predlog zakona predvideva, da bi 1. 10. te kartice bile v veljavi in uporabne, treba pa je upoštevati, da je – potrebno je upoštevati Zakon o javnem naročanju, kajti obvezna je izvedba javnega naročila, posledično tudi objava v evropskem uradnem listu in tako dalje, tako da jaz mislim, da sta najmanj ti, verjetno pa še tudi kaj več vidikov pomanjkljivosti, na katere bi želela opozoriti. Zdaj moje mnenje je, da je treba morebitno uvedbo univerzalnega temeljnega dohodka je treba iti pripravljeno, premišljeno, raziskano in postopno. Predlagam, da začnemo mogoče najprej z mladoletnimi državljani, torej z uvedbo univerzalnega otroškega dodatka, tudi za to je potrebna še širša razprava, ampak glede tega kakor smo gledali mnenje večine strank so se pred volitvami v zvezi s tem strinjale. Kot zanimivost bi povedala samo še to, da v bistvu 64 % anketiranih Evropejcev je leta 2016 podpiralo uvedbo univerzalnega temeljnega dohodka, medtem ko je Švica, s katero se vsi radi primerjamo oziroma bi želeli postati Švica, pa je istega leta 2016 na referendumu z 77 % zavrnila uveljavitev temeljnega dohodka. Glede tega, torej nasploh glede temeljnega dohodka obstaja precej dilem. Vsekakor bo jih treba enkrat tudi malo širše odpreti in vse skupaj tudi analizirati, tako da trenutno pa kot sem rekla v stališču, kot liberalci torej uvedbo UTD-ja podpiramo v SMC-ju, ampak to je treba vsekakor raziskati in širše in več nameniti več analiz in raziskav temu, ker pa obstaja tudi precej pomislekov, tudi glede motiviranosti za delo in tako dalje, tako da tega predloga pa danes ne bom, ne morem podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji je prijavljen Luka Mesec, ki ga ni v dvorani. Dr. Mateja Tašnerja Vatovca tudi ni, tako da ima besedo Aljaž Kovačič, pripravi naj se Violeta Tomić. Izvolite.
Hvala za besedo predsedujoči. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Zdaj nekaj argumentov, da bi pač temu predlogu zakona nasprotoval, dejansko ni. Tudi po tem, kar so Poslanske skupine izrazile v svojih stališčih, dejansko vse nekako to zadevo podpirajo, ampak na koncu so potem iskali vseeno neki argument, da bi temu lahko oziroma bodo nasprotovali in tako tudi glasovali. Treba je tudi poudariti, da danes govorimo o prvem branju, in te malenkosti, ki so jih nekatere poslanske skupine omenile, lahko kasneje na odboru in tudi na plenarni seji popravimo. Govorilo se je tudi o nekih vrednostih, koliko bo to pomenilo. Hvalil se je tudi vladni aparat. Nedvomno je, da je vladni aparat visok, vendar ga ne smemo vedno jemati za stoprocentnega. Tudi napovedi, kolikšni bodo izdatki zaradi teh paketov korona pomoči, vidimo, da so bile kar zgrešene, v milijardah, če tako rečem. Tudi koliko državljanom bo prišla pomoč, je bilo zgrešeno. Do koliko podjetij bo prišla omenjena pomoč, je bilo zgrešeno. Tako kar zlepa jemati vladni aparat kot neko zlato, je nekoliko zgrešeno. Tudi to, kar je kolegica Mojca govorila, glede vrednosti kartice. Ja, na prvo žogo je dokaj logično, da kartica nekaj stane, ampak dejansko je kartica nekako metaforično zapisana. Tu se je o vsem še možno dogovoriti, na podoben način, kot je obračunavanje bonov, kjer ni niti centra stroška. Se pravi, vse to lahko še uredimo v nadaljevanju. Kar se tiče univerzalnega temeljnega dohodka, o katerem danes nekateri govorijo, danes govorimo o univerzalnem dohodku, kar je nekoliko različna zadeva. Ampak tudi pri univerzalnem temeljnem dohodku govorimo o vseh državljanih, ne samo o nekih posameznikih. Se pravi, ne, ali je nekdo reven ali bogat, mlad ali star, dejansko govorimo o vseh, kajti izhodišče, ko govorimo o nekih univerzalnih zadevah, je, da ne izključujemo posamezne skupine. V Listi Marjana Šarca predlagamo ta univerzalni dohodek, tako imenovani UD, 100 evrov mesečno, kar bi bilo za tri mesece. Kolega Paulič je že povedal, da bi se vrnil v proračun krat 1,2 do 1,3. Vlada nam v svojem mnenju očita, da nismo finančno pravilno tega izračunali. Je pa bilo že omenjeno, da so uporabili isti izračun za svoj predlog glede bonov, ko bi se bon moral uporabiti v enkratnem znesku, danes pa ga lahko uporabimo večkrat, teh 200 evrov. Se pravi, tudi tu se sprašujem o tako imenovani kakovosti izračuna teh vrednosti, ki bodo kasneje, glede na to, da gre za različno porabo. Smo pa, kot je že tudi naš predlagatelj povedal, vzeli bolj pesimistično vrednost, se pravi, okrog dodatnih 30 evrov. Kar hočemo s tem narediti, je izboljšati gospodarski položaj na področju domače potrošnje, upočasniti nižanje, tako imenovani padec bruto domačega proizvoda, in krepiti načelo solidarnosti ter preprečevati socialne stiske, se pravi, dejansko spodbujati potrošnjo in povečati povpraševanje. Vemo, da je pri splošnem zaupanju potrošnikov indeks padel za okrog 41 %, kar je zaskrbljujoče. Zakaj smo se pravzaprav odločili, da smo ta tako imenovani alternativni predlog vložili – iz preprostega razloga, ker nam, kljub temu, da ste nam ponudili nek sporazum med Vlado in opozicijo o sodelovanju, praktično vse amandmaje, ki smo jih predlagali na PKP, zavračate in nam ne preostane drugega, kot da smo sami spisali ta alternativni predlog, ki bo v pomoč vsem državljanom Republike Slovenije. Stopnja brezposelnosti se je zvišala z okrog 70 tisoč brezposelnih na 90 tisoč, kar pomeni dodatnih 20 tisoč brezposelnih. Ob tem pa je treba povedati, kar tudi Vlada sama pravi, da se je z ukrepi nekako zamrznilo stanje in se, hvala bogu, če lahko tako rečem, umetno zadržuje ljudi v službah. Nas je pa strah, kaj se bo zgodilo čez nekaj mesecev, zato moramo biti pripravljeni, moramo poiskati rešitev in ta univerzalni dohodek, ki ga predlagamo v Listi Marjana Šarca, je pot v to smer. Kot član Odbora za delo, družino in socialne zadeve bi povedal, zakaj smo se lotili tega področja, zakaj smo vložili ta zakon – zato ker so PKP in dejansko vsi od prvega do zadnjega, ki ste ga pripravili, izpustili prav tisto skupino, na katere smo najbolj opozarjali, to so mladi. In kot sem že večkrat v temu hramu demokracije omenil, ko se je zgodil ZUJF, je dejansko povozil prihodnost mladih. In tudi danes kljub temu, da bi PKP-ji naj dajali, vsem mladim dejansko ne dajo. Zdaj v PKP-jih ste izpustili avtorske in podjemne pogodbe, po katerih večinoma delajo predvsem mladi. Kljub temu, da ste študentom dali 150 evrov v enkratnem znesku, ste dejansko pozabili oziroma spregledali kljub temu, da smo opozarjali, da je to veliko premalo glede na to, da imajo študentje okrog 500 evrov mesečnih stroškov in ne morejo dejansko delati preko študentskih servisov. Študentsko delo je padlo za okrog 60 % in vprašamo se lahko kdaj, če sploh kdaj, se bodo študentje lahko delali toliko kolikor so delali pred krizo. In prav zaradi tega bo ta pomoč prišla v dobro tudi študentom, tudi tistim študentom, ki so Slovenci in študirajo v tujini, ki pa po vašem predlogu niso dobili teh 150 evrov. Prav tako ste izpustili dejansko mlade iskalce zaposlitve, to so dejansko tisti mladi, ki nimajo ne statusa študentov, ne dobivajo ne socialne pomoči oziroma kakršnegakoli drugega prejemka. In prav tistim bo ta univerzalni dohodek prišel še kako prav. Tako, da še enkrat apeliram na kolege poslance glede na to, da v svojih stališčih skorajda nobena poslanska skupina ni ostro temu nasprotovala, omenili so neke malenkosti zaradi katerih nasprotujejo, da gre tokrat šele za prvo branje. V Listi Marjana Šarca so vrata odprta in menim, da lahko z vašimi predlogi ta zakon še izboljšamo, da potem prestane tudi drugo in tretje branje.
Hvala lepa. Ugotavljam, da Violete Tomić tudi ni v dvorani, ki je kot naslednja prijavljena. Tako, da ima besedo Andreja Zabret, pripravi naj se Nataša Sukič. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Ja, glede na stanje v dvorani, kjer smo praktično v dvorani več ali manj poslanci LMŠ-ja, očitno stanje duha glede razprave okrevanja gospodarstva ni ravno obetajoče. Ampak kakorkoli. Ob sprejemanju vseh koronapaketov smo v LMŠ ves čas predlagali ukrepe, ki bi pomagali omiliti koronakrizo in tudi opozarjali, da bo po končanju zdravstvene krize prišla nova kriza, to je ekonomska kriza. Vendar vlada je vse preslišala, namerno ali nenamerno ne vem. Podatki kažejo, da se bo BDP v drugem četrtletju skrčil za okrog 20 %. Če bi se gospodarstvo do konca decembra letos postopoma vrnilo na lansko raven, kar je seveda precej optimistično, bi zaradi zaprtja celotnega gospodarstva in upada gospodarske aktivnosti predvsem v drugem in tretjem četrtletju, to lahko pomenilo upad BDP-ja la letni ravni najmanj za okrog 9 %. Na žalost sedanji trendi tudi zaradi neučinkovitosti ali dovoljšne učinkovitosti že sprejetih ukrepov kaže na bolj pesimistično napoved, kar bi pomenilo letni upad BDP-ja letos za okrog 15 %. To pa so že zelo dramatične številke. Za omilitev posledic koronavirusa je bilo sprejetih kar nekaj ukrepov z občutnim vplivom na stanje javnih financ. Ne vemo pa, če tudi s pozitivnim vplivom na gospodarstvo in ljudi. Vsi ukrepi so bili sprejeti praktično čez noč brez usklajevanja s socialnimi partnerji in brez posluha opozicije. Da smo o tem informirani, kakšna je učinkovitost ukrepov, presoja o tem Fiskalni svet, ki skladno tudi s priporočili mednarodnih organizacij kot so OECD in IMF tekoče spremlja javnofinančne učinke do sedaj sprejeti enkratnih ukrepov. Vlada je ob sprejemanju koronapaketa 1 in 3 ocenila vrednost enkratnih ukrepov na okoli 4 milijarde evrov. V programu pakta stabilnosti 2020 se je vrednost paketa 1 znižala, tako da uradno je ocena obeh paketov skupaj znaša okoli 2,8 milijardi evrov. Fiskalni svet je ob sprejemanju oba paketa skupaj ocenil 2,3 milijardi evrov. Trenutno neposredni učinek ukrepov 1 in 3 znaša 1,1 milijarda evrov. Se pavi, trenutna pomoč države o predvideni 3 milijarde pomoči je trenutno izkoriščenih le 1,1 milijarda. S tem, da je potrebno povedati, da je eden od ključnih instrumentov še vedno ne deluje, to je poroštvena shema za zagotavljanje likvidnosti podjetjem. Ta bi moral biti vključen ukrep Vlade že v mesecu marcu, kar so naredili recimo v Nemčiji, vendar po zadnjih informacijah bo ta ukrep začel delovati šele v jeseni. In zakaj ni zaživela ta shema? Med drugim tudi zaradi tega, ker Vlada ni ogradila mehanizma po katerem bi banke vedele koliko poroštva je še na razpolago. V LMŠ smo to rešitev predlagali že v mesecu aprilu na seji Odbora za finance, a je koalicija gladko zavrnila ta amandma. To, da bodo podjetja dobila kredite s poroštvom države šele septembra, pa tudi pomeni, da bo zardi tako kolosalne zamude manj vplačanih davkov in prispevkov v državno blagajno. Vlada mora narediti vse, da s kombinacijo ukrepov omili recesijo in s kratkoročnimi in srednjeročnimi učinki vplivati na povpraševanje in tako pomagati ohraniti delovna mesta. S tem se tudi zmanjšajo odhodki proračuna za morebitna nadomestila za brezposelnost in socialne pomoči. Največji učinek pri tem imajo sicer javne investicije v infrastrukturo, ki hkrati spodbuja aktivnost velikega dela gospodarstva in njihova delovna mesta, vendar v tem trenutku kot smo že slišali, so to ukrepi, ki trajajo predolgo. Potrebujemo ukrepe, ki delujejo takoj. Zelo hitri ukrepi za spodbijanje povpraševanja so tudi povečanja prejemkov gospodinjstev, denimo dodatni socialni transferji, povečanje pokojnin in plač ter enkratni solidarnostni prispevki in podobno, saj ti praktično takoj dvignejo povpraševanje in s tem omilijo znižanje bruto družbenega proizvoda, vendar tukaj gre za neko ključno pomanjkljivost, del tega transferja približno 30 do 40 % se privarčuje in ljudje tega ne potrošijo in s tem avtomatsko ne vpliva na BDP. Zato je zaradi varčevanja namesto v potrošnjo učinek na bruto družbeni proizvod manjši. Varčevanja smo izkusili že leta 2012, ko je Vlada Janeza Janše sprejela ZUJF. Država je začela varčevati na ljudeh, ti so se ustrašili, nehali so trošiti in vse se je ustavilo. Trenutna politika tudi na ravni Evropske unije je na podlagi izkušenj ravno obratno. Moram reči, hvala bogu. Vendar vseeno, težava enkratnih solidarnostnih dodatkov, ki jih je Vlada letos podelila upokojencem, študentom, je v tem, da so bili enkratni in niso bili pogojevani s porabo, zato so se v veliki meri privarčevali in zato torej niso imeli večjega vpliva na BDP, kar je bistvo vsega. O tem govorimo danes. Zaradi tega smo v LMŠ predlagali univerzalni dohodek. Prednost tega začasnega univerzalnega dohodka ne gre za univerzalni in temeljni dohodek, ampak začasni univerzalni dohodek glede na pretekle ukrepe kot so zmanjšanje davkov ali socialnih transferjev ali morebitnega ZUJF, je torej v tem, da ga ni mogoče privarčevati, pač pa gre neposredno in v celoti v porabo in s tem v BDP. Po domače povedano, saj vsi poznamo pregovor, denar mora krožiti. Začasni univerzalni dohodek je zato namenjen za spodbujanje domače porabe in v krepitvi zaupanja ljudi, zato mora biti ukrep spodbujanja v veljavi dalj časa dokler ne pride do okrevanja gospodarstva. Zelo je pomembno, da se univerzalni dohodek porabi, in da se ne privarčuje. S tem bomo vplivali na potrošnjo, gospodarsko aktivnost in na dvig BDP ter blaginjo Slovenije. S trimesečnim spodbujanjem domačega povpraševanja z ukrepom univerzalnega dohodka bi se BDP okrepil za 1,2 %, s šestmesečnim spodbujanjem pa za 2,4 5, kar nakazuje, da je ukrep smiseln. Nenazadnje je o možnosti univerzalnega temeljnega dohodka pred časom govoril tudi predsednik Vlade in tudi njegova pro bono svetovalna ekipa za protikorona ukrepe, zato ne bom presenečena, da boste danes predlog zavrnili in ga jeseni sami vložili v proceduro. Imam pa drugi predlog. Danes je prva obravnava, podprite naš predlog in ga potem kasneje skupaj na odboru amandmiramo in skupaj vplivamo na boljši jutri. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Jožef Lenart, pripravi naj se pa Jože Lenart. Izvolite.
Hvala lepa za besedo podpredsednik. Torej razpravljamo o predlogu zakona, o dopolnitvah Zakona za omilitev in odpravo posledic, bom rekel korona krize. Kaj želi naša predlagateljica, Poslanska skupina LMŠ doseči s tem, smo na nek način slišali. Dejansko povečati denarni tok, ki se je zaradi koronakrize seveda krepko zmanjšal. Sedaj, če se dotaknemo teh 100 evrov, ki jih dobi prav vsak državljan in sicer bi jih dobil zadnje mesece v letu, bi seveda bilo našim državljanom, našim ljudem bi bilo to gotovo všeč, ampak všeč so jim bili tudi ukrepi turističnega vavčerja, pa všeč so jim bili tudi solidarnostni dodatek jim je bil všeč, tisti, ki so ga prejeli. Pa tudi do zdaj smo našteli celo vrsto ukrepov, za katere smo porabili do sedaj že 7,1 milijarde evrov. Zdaj pa ne bom rekel nekje mora biti konec, ampak nadzor pa le mora biti. In da pa bi zdaj bil tukaj gotovo efekt, pa ne moremo vedeti, ker tudi bom rekel Vlada in ministrstvo do sedaj s tistimi sprejetimi stvarmi nikoli ni mogla stoprocentno vedeti, ravno zato, kot je povedala predstavnica Vlade, da mi ne vemo za kaj bodo ljudje porabili to, kakšne bodo davčne stopnje na tiste, kako naj rečemo, njihove izdatke. In če rečem, da zdaj ti protiargumenti dejansko niti slučajno prozorni, ampak so gola realnost, imamo pa seveda na drugi strani tudi neke vrste pač je prišlo do tega zakona tudi zaradi tega, ker bi se želelo pač malo pokritizirati, da določeni ukrepi niso dejansko dosegli vseh ljudi. Tole ne rečem, da mogoče kdo res ni bil dosežen, ampak večina je bila in nikoli ne moreš narediti stoprocentno, da bi vedel, da bodo vsi doseženi. Je pa še ena zadeva, da mi dejansko sedaj v hudi krizi nismo glede nakupovanja. Če se bo tole še vnaprej dogajalo, se še vedno lahko poseže po določenih bolj, kako naj rečem, odločnih, pragmatičnih stvareh, ampak ta moment lepo opažamo, da ljudje veselo nakupujejo, trgovine so kar polne in iz tega razloga tudi, da bi sedaj bom rekel naša država naenkrat postala enkrat bolj socialna kot je bila, ker jaz tega težko to imenujem drugače kot nek solidarnostni dodatek spet. Je pa res, da če daš tistim, ki imajo malo, hitro začnejo trošiti in lahko dosežeš kakšen učinek. Druga stvar, da pač potem, če bo nekdo prejemal, ne vem, od meseca maja pa do meseca skoraj decembra bo prejemal po 200 evrov različnih dodatkov na mesec, ki so dejansko potem dosežejo ti prejemki pri tistih, ki so na nekih socialnih transferjih že, bom rekel skoraj minimalno plačo, potem bomo imeli na zavodu 100 tisoč brezposelnih ljudi pa nihče ne bo želel it delat. Se pravi verjamem, da bi se pri nekaterem delu populacije ta zadeva lahko celo obrnila kot minus, se pravi ne bi več bilo motivacije zavzeti službo. Imeli smo recimo, ne vem, pred korono smo imeli 70 tisoč brezposelnih na Zavodu za zaposlovanje, delodajalci so pa govorili, da dejansko ne morejo dobiti primerne delovne sile. Nikogar ni, ki bi prišel k njim delat. Tako da v tem primeru smo že rekli, da Vlada dejansko sledi ciljem delavcev, gospodarstva, dejansko pa je dosegla veliko število ljudi, se pravi cirka 1 milijon 300 tisoč so do sedaj že prebivalcev dosegli ti ukrepi in če bomo tako delali tudi vnaprej, se ne bojim, da bi ne bili hitro iz krize.
Hvala lepa. Predlagatelj, Igor Peček izvolite.
Hvala lepa predsedujoči. Tokrat se moram odzvati glede na to, da ste kolega Lenart že dvakrat uporabil številko, ki mi sploh ni jasna. Da je vlada do sedaj porabila 7,1 milijarde za okrevanje po koronakrizi. Jaz ne vem, od kje vam ta podatek. Naj vas spomnim na oceno Fiskalnega sveta, ki je bila dana 6. 7., v kateri je navedeno, da je vlada ob sprejemanju korona paketa 1 in 3 ocenila vrednost enkratnih ukrepov z neposrednim učinkom na javne finance na okoli 4 milijarde, kar je 8,8 % bruto domačega proizvoda. V programu stabilnosti leta 2020 se je vrednost korona paketa ena najprej znižala, tako da je bila ocena obeh paketov 2,8 milijardi, kar je 6,2 % ocenjenega bruto domačega proizvoda. Fiskalni svet pa je ob sprejemanju obeh paketov ocenil učinke na javne finance v višini 2,3 milijarde. Dejstvo pa je, da se je potem ta številka spreminjala in sicer je izdal novo oceno 15. 5., se mi zdi, da potem še enkrat 1. 6. in dejansko imamo zdaj podatke, ki veljajo za marec, april, maj, junij od začetka krize, da znaša neposredni učinek ukrepov iz PKP1 in pa delno tudi PKP3, sicer je nič 1,1 milijarde evra. 1,1 ne 7,1. Mogoče ste zamešal podatek, saj se ne želim prerekati z vami, ampak denarja v zakladnici imamo za nekaj več kot 7 milijard. S tem, da se je denar v zakladnici povečal v zadnjem obdobju za, se mi zdi za 3,2 milijarde, iz 4 na 3,2, kar je super. Sploh, če smo ta denar pridobili s krediti, ki so bili poceni. To, kar pa ni super je, da ta denar že dva meseca leži v zakladnici in da ga je treba plasirati, denar v denarnici ne koristi ničemur, razen mogoče petim sekundam dobrega občutka, vse ostalo nima smisla. Seveda ne očitam vladi, ampak ne glede na to, nekaj ljudi oziroma nekaj subjektov, nekaj državljanov, prebivalcev Republike Slovenije pač niso bili v doseženih ukrepih. Nam se zdi univerzalni dohodek kratkoročni finančni stimulans, ki spodbuja zasebno potrošnjo in s tem krepi gospodarski položaj. In še enkrat povem, kot sem že enkrat povedal s kratkim stavkom, ne gre za prodajo v malo prodaji, ljudje bodo to, kar potrebujejo za preživetje kruh, mleko, osnovne živilske potrebščine kupovali naprej. Gre za to, da s tem spodbudimo nakupe in recimo temu investicijske narave, da bo nekdo kupil televizor zato, ker bo v dveh mesecih lahko prihranil 200 evrov in v tretjem mesecu dal 100 evrov še svojih in imel zaradi tega nov televizor, ki ga drugače ne bi kupil. In to je tudi kolega Jurij Lep povedal, kupili si bodo stvari, ki jih potrebujejo, sicer dolgoročno, vendar jih drugače ne bi. Voucher ni univerzalni dohodek. Ne moremo nikakor, v nobenem primeru ne moremo univerzalnega dohodka enačiti z voucherjem. Turistični voucher je bil sprejet z jasno določenim namenom, pomagati turizmu, zato ker turizem v našem BDP pomeni veliko in prav je tako, da smo to naredili, vendar če želimo ohranjati delovna mesta, če želimo izboljšati gospodarski položaj ne samo z umetnim dihanjem, da dajemo denar zato, da ohranjamo umetno delovna mesta, ker so ljudje na čakanju oziroma podjetja svoje procese prilagajajo tako, da delajo s skrajšanim delovnim časom, to ni dovolj, je dobro in potrebno, vendar to žal ni dovolj. To je tako kadar govorimo o Kitajcu in ribi. Dodal bi pa glede tega stroška, ki ga vsi zelo radi koliko nas bo to stalo in kje bo denar, saj jaz mislim, da bo še kdo od mojih kolegov se tudi na to področje spustil. Ampak vseeno, finančni izdatek za proračun je res ocenjen na 200 milijonov evrov, ampak to ne pomeni 600 milijonov evrov v treh mesecih, to je pilotni projekt, mi predlagamo uvedbo trimesečnega UD-ja, zato, da se bo v tem času lahko videl učinek, takrat bomo lahko govorili tudi o multiplikativnih učinkih, potem lahko ocenimo, da ukrep ni smiseln, ker je učinka premalo oziroma ker gre samo za izdatek, ampak dejstvo je, da če upoštevamo faktor 1,27, to pomeni 260 milijonov, dejstvo je tudi, da se bo okoli 30 % tega denarja prelilo preko skupne porabe v tujino zaradi uvoza, kar ne prispeva k BDP-ju k rasti, vemo, da bruto domači proizvod je vse to kar proizvedemo, prodamo, naredimo doma, ne tisto kar pripeljemo od zunaj. To pomeni, da bo potem poraba povečana za okoli 180 milijonov, kar znaša dobrih 0,4 % BDP-ja. In ob predpostavki, da 25 % porabe bo fiskalnega preliva zaradi DDV in pa trošarin ne glede na to, da bo mogoče res, da bodo tisti z nižjimi dohodki ta denar namenili za nakup bolj osnovnih življenjskih potrebščin, ampak to ni cilj, še enkrat pravim, to ni cilj oziroma namen. Dejansko potem to pomeni 135 milijonov, če teh 65 milijonov odštejemo od 200, to pomeni strošek [[nerazumljivo]]135 in skupni strošek je 400 milijonov. To je razlika, ko govorimo o 400 ali 600. Vavčerji so nas stali 345, taka je bila ocena. Toliko. Hvala, predsedujoči.
Hvala lepa. Besedo ima Jože Lenart. Pripravi naj se Jani Möderndorfer. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovani kolegice in kolegi! Ja, glejte, žal te zgodbe o dvakratni, trikratni hitrejši rasti BDP med državami Evrope je konec, to se pravi rastli smo v zadnjih letih dosti hitreje kot pa te razvite države in s tem smo se približevali nekje povprečju razvitosti Evropske unije. Čeprav še vedno leto 2019 smo zaključili s 87 % glede na povprečje BDP-ja Evropske unije. Še vedno se s tem uvrščamo v spodnjo tretjino razvitosti držav Evropske unije, če bolj konkretno rečem BDP na prebivalca po standardu kupne moči, od tega se živi. SE pravi, če uvrstimo kar je pod 90 % je spodnja tretjina od 90 do 110 je tista zlata sredina, kjer se uvrščajo Ciper, Češka, Španija, Italija, Malta, Francija, Finska in vse ostale države, ki so nad 110 uvrščamo med tiste razvitejše, to se pravi, ki imajo to blaginjo zelo dobro razvito. Zdaj, ja, to se pravi, to so bili časi, ko smo gledali pod prste ali smo dosegli v proračunu dovolj presežka, smo dovolj zniževali dolg, tudi za to smo lahko namenjali, zdaj so popolnoma drugi časi in zato ti ukrepi in zato tudi današnja seja, ker LMŠ predlaga uvedbo začasnega univerzalnega temeljnega dohodka. Zdaj seveda kaj ta univerzalni temeljni dohodek je? Predvsem to ni politično všečen ukrep, kot ga nekateri danes želite tu predstaviti. Je zelo premišljen, na strokovni podlagi, to se pravi skupaj s strokovnjaki smo sodelovali. Točno smo izračunali te učinke, kaj bi to prineslo, konkreten vpliv na BDP. Glejte, to je velika razlika med temi ukrepi za subvencioniranje delovnih mest, za čakanje na domu, če to primerjam z določenimi subvencijami, ki jih je ta vlada namenjala določenim skupinam. Seveda tudi to je bil potrebno, ampak na drugi srani pa kot turistični voucher, ki ga ocenjujemo seveda kot podobnega kot univerzalni temeljni dohodek, ki pa je še več kot pa ta turistični voucher, saj vpliva še na večji rast BDP-ja, ker je dosti širše posega v potrošnjo. To se pravi vpliva na povečanje povpraševanja, to je s tisto, s tem večjo proizvodnjo, proizvodnjo produktov in pa seveda storitev. To je tisto, kar prinaša potem BDP. Vse ostalo so ukrepi začasni, ki imajo seveda določene učinke predvsem na zaposlenost in na samo socialo, na BDP pa bistveno manj vpliva. To se prav in ta cilj, da je treba ta univerzalni temeljni dohodek, to se pravi to pomoč 100 evrov na mesec, porabiti, potrošiti. To je tisto potem stoprocentni učinek, ki ga tudi dosti lažje izračunamo kot pa recimo z določenimi drugimi subvencijami, kjer ni potem sigurno, da bo šlo v potrošnjo. Zdaj seveda če gremo naprej, mi vemo, da s temi ukrepi, ki jih je vlada PKP 1, 2, 3, 4, danes je bilo že desetkrat najmanj ponovljeno, da so učinki to zelo slabi. V prvem paketu so se določene skupine izpuščale. Drugi paket za likvidnost, za ta poroštva, praktično še sploh ne učinkuje, če primerjamo z državami Evrope drugimi, predvsem Nemčijo, Avstrijo. V tretjem paketu smo zopet spuščali določene skupine, in to je diskriminatorno. To je dejstvo in na to smo opozarjali že ničkolikokrat. Zdaj mene zelo skrbi iz tega, vse štiri blagajne v jeseni bodo imele primanjkljaj. Glejte, to se vidi že danes, že danes v zdravstvu opozarjajo, tudi NIJZ, da ni sredstev, ni virov potem že za te dodatke v sami koroni, ki si jih ljudje zaslužijo. To se pravi že tu je tisti prvi znak, da sredstev ni. Med temi ukrepi, ki pa jih omenjamo, tudi danes ta UTD, tudi turistični voucherji in pa seveda ti ukrepi, ki ste jih dali za subvencioniranje delovnih mest na čakanju, to gre iz te zadolžitve. Govorim pa o blagajni, ki se manjša zaradi tega, ker BDP pada, to se pravi proizvodnja pada, storitve padajo, ne ustvarja se, to je to. In turistični voucher, ki ga cenimo, ki smo ga tudi dali zelo pozitivni oceno in pa seveda UTD pa bi imel tiste prave učinke. Zato sem danes zelo žalosten, da je pravzaprav desna stran dvorane, žal tudi na tej strani, prazno, ni nobenega določenega interesa, da bi bolj prisluhnili k temu, čeprav je zelo strokovno zadeva utemeljena. Stroka dela na tem, to se pravi je utemeljila in so točni izračuni. In to me res skrbi. In skrbi me tudi to, kar je tudi kolega že večkrat poudaril, zakladnica. To se pravi država je zelo likvidna, zadolžitve so se povečevale iz vseh teh virov, ki so bili že ničkolikokrat danes omenjeni. In jaz se sprašujem, jaz sem skoraj prepričan, da vlada ima s to likvidnostjo določene namene, ne vemo pa kakšne. Verjetno koalicija to ve, mi pa tega ne vemo. Samo predvidevamo lahko, kaj se bo tu dogajalo in nas skrbi za mala podjetja, za drobno gospodarstvo. Res nas skrbi, kar smo že tudi velikokrat opozarjali. In glejte, zato danes ta predlog univerzalnega temeljnega dohodka, ki ima res multiplikativne učinke na BDP in tu, danes bi mogla bit tu polna dvorana in se o tem zelo resno pogovarjat, kajti Vlada mora narediti vse, da s kombinacijami ukrepov s kratkoročnimi in srednjeročnimi učinki doseže to. Doslej pa vidimo, da so ti paketi 1, 2, 3, 4 PKP bili zelo, zelo slabo učinkoviti in nas vse države prehitevajo. Vrnimo se nazaj, po tisti krizi 2008 je Slovenija najbolj nazadovala med vsemi državami Evrope. Padec BDP-ja je bil najvišji in jaz se bojim, da Slovenija ne zna ukrepat v času krize. Žal ne zna. In to me skrbi in da se tu ne znamo pogovarjat, ko nas toliko prosite, vaš predsednik Vlade nam ponuja roko, da moramo sodelovati. Ja, saj, želimo, pa se niti pogovarjat ne želite. Zdaj glejte, tole bom pokazal, spoštovana državna sekretarka, vašemu ministru sem že ničkolikokrat v tej dvorani v času vaše Vlade rekel, da naš cilj mora biti tale, to se pravi kar sem že prej omenil, BDP na prebivalca po standardu kupne moči, ki smo ga v letu 2019 zaključili na 87 % glede na povprečje Evropske unije, ta delež je bil že skoraj dosežen takrat v letu 2007, 2008, potem pa je padel pod 80 %. Ja, pod 80, ker ne znamo ukrepati v krizi in zato nas skrbi in zato tudi današnja seja, da bi poskušali kaj več napraviti. In jaz sem ministru dal vedeti, naš uspeh bo, če bomo po tej krizi ostali vsaj na 87 %, v kolikor bomo to mesto izgubljali, potem smo neuspešni. Hvala bogu, pa če bomo rastli, da bomo celo presegli 90 %. Zdaj vaš minister mi je odgovarjal, da je seveda čas krize in da si tega ne moremo privoščiti. Ja, pa saj vse države, katera država v Evropi pa danes ni v tej krizi Covid-19? Vsi smo na istem. Eni slabše, recimo Hrvaška jih bo slabše odnesla, zato ker ima večji delež ukrepov, to se pravi gospodarstva vezanega na turizem, ki je najbolj prizadet. Določene države pa bodo manj. In to povprečje moramo držati, takrat bomo uspešni, drugače jaz ne vidim uspeha in to je tisto čisto preprosto merilo, ki ga bom jaz sledil tej Vladi in ga postavljal kot ogledalo in takrat vam bom vedno očital, da niste prisluhnili našim predlogom ukrepom za boljšo rast v tem času epidemije. To želim jasno povedati in temu bomo sledili. Seveda vso odgovornost pa nosi ta Vlada s temi ukrepi, ampak tako kot sem že danes omenil in tudi ostali – ja, nekako do zdaj so bili ti učinki zelo, zelo slabi in sprašujem se na kaj čakate. Čemu je namenjena ta likvidnost, ki si jo zdaj ustvarjate z dodatnimi zadolževanji, gospodarstvo pa praktično pada, najbolj med vsemi državami Evropske unije, zato ker ne ukrepamo. In ti ukrepi kot smo rekli, seveda si želimo investicije, ki imajo tisti res pravi učinek in tega si želimo, ampak to je dolgoročno. Pol leta, leto ali še več bo trajalo. In zelo, jaz sem tudi tega vesel; tretjerazvojna os, ki si jo tako želimo na Koroškem, upam, da bo jeseni s polno silo napredovala, da se bo na to področje vlagalo. Zdaj seveda ta drugi ukrep, kot smo rekli okrog energetike, je tudi ukrep, ampak tudi tu nekaj mesecev traja, preden se razpisi pripravijo in da to učinkuje. Ta univerzalni temeljni dohodek bi pa lahko učinkoval takoj, že naslednji mesec, če bi bila ta zadeva sprejeta. In še enkrat, leto 2019 smo zaključili, Slovenija, na 87 % povprečja BDP Evropske unije. In jaz vam bom gledal pod prste, kaj bo v letu, konec leta 2020, 2021 in tako naprej. Tu je naš uspeh, kajti bili smo pod 80 %, v štirih letih smo dosegli 87 %, in ta rast bi bila tudi naprej, bi rasli in se približevali povprečju. Ta kriza pa, se bojim, da ne znamo ukrepati in da bomo nazadovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Seznam razpravljavcev doživel spremembe. Besedo ima Vojko Starović, pripravi naj se Lidija Divjak Mirnik. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Glejte, razpravljamo o UTD-ju, ne razpravljamo o tej tematiki, ko se mi zdi, da niti ne vemo, kaj je. Jaz bi rekel temu, da gre prej za helikopterski denar za reševanje gospodarstva, nikakor pa ne za UTD. Univerzalni temeljni dohodek. Kakor vemo, ima Evropa zelo privlačno socialno podobo, ker po katarzi druge svetovne vojne je prišlo do nekih integracij, dogovorov in socialno demokratske stranke so uvedle te socialne pravice. In tem pridobljenim socialnim pravicam se pravzaprav nočemo odpovedati. Tem številnim socialnim transferjem in zaščiti, hočemo pač zaščiti ranljive skupine, kot so brezposelni, otroci, revne družine. Jaz mislim, da je dolžnost vsake države, državne tvorbe, oblasti, da se bori proti revščini, ker če nam živi 20, 30 % otrok v revščini, to pomeni, da se nenormalno razvijejo, nimajo dovolj hrane, se niti socialno niti možgani, ki so največji porabniki energije ne razvijejo dovolj. Zato ker nimajo dosti hranil. Mi si s tem spodkopavamo temelje sposobnih ljudi. Torej, zagotavljanje teh minimalnih možnosti za preživetje in razvoj posameznika ne glede na njegov položaj so postali del temeljnih človeških pravic. To je postalo nekako samoumevno. Toda v Evropi s širitvijo ekonomska in socialna, se je začela diferencirati, ni, tu ni prišlo do neke socialne kohezije. Delno je razgradil Evropo neoliberalizem, to socialno državo, ker konkurenčno pravo pravzaprav državno pomoč prepoveduje, na marsikaterem področju. In evropski proračun s tistim procentom pa nekaj je absolutno premajhen za kakršno koli skupno socialno politiko. Torej, nekje bi rekli, zopet govorim, UTD je kot rešitev za socialno državo, mi pa smo socialna država, že v 2. členu jasno piše. Socialna država ima pa naslednje probleme: na eni strani se kopičijo socialne pravice, transferji, a veste, da imamo mi 38 nekih transferjev, nobeden se na to ne spozna več, ko sem jaz spraševal državne sekretarje in ministrico prejšnjo, noben ni upal povedat, kje je vse to. Torej se to zelo zakomplicira, postane nepregledno in se administrativno rešuje. Drugič, ker vemo, ekonomija je pač tako naštimana, da se zmerom od revnih seli k bogatejšemu. Tisti, ki ima več kapitala, ima večjo družbeno moč, ima večjo gospodarsko moč, ima večjo moč na tržišču, in to je zmeraj od revnejšega, od manjše firmice k večji seli, in to je, in s tem se širijo tudi pasti revščine. Ko nam srednji sloj izginja, povsod, ni to samo slovenska značilnost, se nam povečuje stopnja revščine. Na tretji strani pa kot Evropa in kot Slovenija izgubljamo bitko z davki. Vsi ta večji plačujejo minimalne davke, vam povem, ta mali plačujejo »ornk« davke, majhne firme tudi ono, tretje, kakor so večje multinacionalke, ne plačujejo, minimalno plačujejo, na vam povem. In ker so davki postali bitka med državami konkurenčnim, kje bodo imele firme sedež in to se znižuje davke in zmanjšuje postulate za socialno državo, vir za socialno. Torej, UTD naj bi reševal nekaj teh zagat in zato se v zadnjih letih, desetih letih, se ukvarjajo tako leve kot desne politike z uresničitvijo tega UTD. Torej, to je to, da vsak državljan dobi vsoto, ki mu omogoča preživetje. Vsak državljan. To je osnova UTD, brez nekih omejitev, brez nekih pogojev, vsi enako in to je to. Torej gre za socialno pravico vsakega [[nerazumljivo]], vsakega državljana. To je osnova. Torej, ampak uvedbo UTD pripelje tudi en kup nekih finančnih in tudi etičnih dilem. Če so finančni viri javni, kar je v tem primeru, kar [[nerazumljivo]]gre s proračuna, potem gre za ogromno prerazporeditev. Videli smo že pri sto evrih, to pomeni, v teh treh mesecih 600 milijonov. Če bi šli bolj na normalno za preživetje, 200, 250 evrov, to že na letni ravni pomeni kar veliko prerazporeditev. Zato je zmeraj tukaj problem kako financirati ta UTD na ravni države. Zato, ko seštejemo to oboje, to ni niti tako enostavno. Do zdaj je zgodovina ponudila kar nekaj rešitev, ampak nobene niso nekako se obnesle in obdržale. [[nerazumljivo]], v davnih letih znani ekonomist, v katerega so se vsi ekonomisti tudi učili, je v svojem eseju ekonomske perspektive naših vnukov, prerokuje, da bo do tega prišlo, in da bo siromaštvo izkoreninjeno. Leta 1968 je več kot tisoč 200 ameriških ekonomistov, vam govorim samo zato, ker bomo vedeli za kaj govorimo o UTD, predlagalo uvedbo nekakšnega UTD. Torej leta 1968, celo zloglasni Friedman, je predlagal to leta 1962, z bolj robustnim konceptom neko obliko negativne dohodnine. In zdaj ga želijo uvesti tudi v Kaliforniji, na Škotskem, pa veste, da so ga tudi v Italiji nekaj se poigravali s to idejo. Torej glede socialne države, teh transferjev, itn., tudi Slovenija tiči v podobnih zagatah, del smo Evrope, del sveta, torej neka reforma je to politično v bistvu zaželena, pa ne glede zdaj levo, desno. Ima svoje osnove, ima svoje zagovornike, ima svoja s tališča, ampak povem, da gre za, kakor sem že uvodoma povedal, za težavna etična pa tudi finančna vprašanja. Ta primer zdaj kar mi imamo pred sabo, jaz sem povedal, da bomo mi podprli ta predlog, ampak samo, da ga občutimo, da vidimo s katerimi težavami, to je en pilotni projekt, drugače pa to moram povedati, ni koncept UTD. Lahko ga tako poimenujemo, ampak to ni to. Moramo se zavedati in ko mi to podpiramo, rečemo, je nekaj en del za tri mesece damo vsem enako, pa da vidimo kaj bo, ampak je namen čisto povsem drugi, ni socialna, ni socialni ukrep, ampak je pospešitev gospodarstva, zato mislim, da je malo zgrešeno to imenovati, ampak vseeno sem rekel, dajmo razmisliti, če si že sposojamo 5 milijard dodatnega denarja, pa dajmo ga za nekaj takega koristiti, ker zdaj je denar sorazmerno poceni, to moramo tudi vedeti. Okej. Hvala lepa.
Hvala lepa. K besedi se je javil predlagatelj. Izvolite, gospod Peček.
Moram se odzvati na razpravo kolega Vojka Starovića. Seveda ni, to ni UTD, aboslutno ni to UTD. Gre za univerzalni dohodek in tudi ni helikopterski denar, vsaj v klasičnem pomenu besede ne. Namreč kar nekaj ljudi podpira helikopterski denar, tudi vsi vemo, da je bilo precej razprave glede tega kdaj in na kakšen način plasirati določene količine tako imenovanega helikopterskega denarja. Med drugim podporniki helikopterskega denarja so tudi v delovni skupini, ki je pripravljala vse štiri PKP-je in so tudi na začetku, vsaj v mesecu marcu, potem se je to malo utišalo, kar glasno zagovarjali ta koncept. Jaz sicer meni, da je to dvorezen meč. Dvorezen meč predvsem zato, ker helikopterski denar temeljito spreminja obnašanje, motivacijo in pa tudi pričakovanja, ki jih potem državljani imajo od države. To ne gre zanemariti. Kaj hitro se lahko zgodi, da bo nekdo potem rekel »zakaj pa bi delal, saj ni potrebno, vse je tako preprosto, dobim 1000 evrov«, ali takrat se je govorilo o številki še celo 1500, ampak tukaj je namen drug. Tukaj govorimo o 100 evrih mesečno, o skupnem strošku 400 milijonov, ne 600, ampak dopuščam možnost, da smo se tukaj delno ušteli in da bo to manj, čeprav jaz mislim, da bo celo več, zato da spodbudimo nakup investicijskih dobri, ne potrošnega, osnovnih življenjskih [[nerazumljivo]], to sem danes povedal že trikrat. Kar tudi ni socialen ukrep, čeprav ima elemente socialnih, socialnega efekta oziroma prej ko ste se, kolega Starović, spuščali glede na to, kako se zadeve odvijajo v Evropi, po socialnih prispevkih smo mi vodilni v Evropski uniji. Od vseh držav plasiramo največ. Zdaj, kakšno je razpoloženje v Evropski uniji je bilo tudi omenjeno, da jih je v letu 2016 64 % ljudi podpiralo in da v Švici pa tega niso podprli. Ja, verjetno res, ampak v letu 2016 niti slučajno nismo mislili, da bo stanje danes takšno kot je. Če bi to anketo izvedli v Evropski uniji danes, kakšno je mnenje državljanov držav članic, bi dobili popolnoma drugačne rezultate. Ampak saj pravim, ni stvar v negiranju ali pa demantijih določenih izjav, gre bolj za to, da poskušamo najti neko rešitev. Se pa absolutno strinjam, predlog ni optimalen, ampak da pa se ga popraviti, izboljšati in to lahko naredimo skupaj tudi skozi razpravo. Hvala lepa, gospa podpredsednica.
Hvala lepa. Še kot zadnja razpravljavka gospa Lidija Divjak Mirnik. Izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, podpredsednica, za besedo. Lep pozdrav, spoštovana gospa državna sekretarka, kolegice, kolegi. Zdaj dve uri in pol že govorimo o predlogu, ki ga je Lista Marjana Šarca vložila. Že prej je Jerca Korčetova, ko je predstavljala naše mnenje, povedala, da v Listi Marjana Šarca predlagamo pravzaprav 4 ukrepe. Ta je samo prvi. In sicer UTD, ki je hiter, enostranski ukrep za takojšen dvig domače proizvodnje, drugi so subvencije za energetsko sanacijo, tretje so javne državne investicije, za katere tako ali tako vemo, da se bodo zgodile, a vprašanje je samo, kdaj se bodo zgodile, verjetno ne takoj. in pa četrti preusmeritev EU sredstev v zelene lokalne projekte v občinah. Vsi ti našteti trije ukrepi so dolgoročni ukrepi, ki se bodo v nekem časovnem obdobju verjetno zgodili, seveda odvisno od tega kako hitra bo administracija. Ta naš ukrep pa je takojšen. Skušamo dajati rešitve in predloge kako in kaj zdaj. In to je nekaj, kar se meni zdi pomembno. Kratkoročni ukrep, ki bi domačo potrošnjo takoj spodbudil, to je namreč point - da ljudi ni strah. Zato, ker vsi tisti ukrepi, ki jih je vlada predlagala, so sicer čisto okej, ampak nekateri sploh ne funkcionirajo. Recimo če se spomnite PKP-2, konec aprila smo ga sprejeli, danes po treh mesecih še ne funkcionira. Zato smo to predlagali in zato bi se nam zdelo, sicer meni, ki sem zelo naivna, dosti normalno, da boste to vsi podprli. Ampak ne, tudi tega ne boste podprli. Ob tem pa cel čas v Listi Marjana Šarca poslušamo, kako nimamo nobenih predlogov, kako nočemo sodelovati, kako ne vem, kaj vse rušimo. Vsi tisti, ki to govorite, to pa seveda govorite v koalicije, dajte malce razmisliti, preden to poveste, in se spomnite na preko 300 amandmajev, ki jih je opozicija vložila, spomnite se danes tudi na ta kratkoročni ukrep, ki ga predlagamo, spomnite se na vse dobre rešitve, ki smo jih podali v teh štirih mesecih. Koliko ste jih sprejeli? Kot reče moj sin, nula, niente, nothing. Oziroma enega ali dva, skratka nič. Še tam, ko so kaki koalicijski poslanci glasovali za naš ukrep, so zelo hitro dobili potem po ušesih in so bili, da ne rečem nadreti. Ampak okej, kakorkoli. Danes imate priložnost, spoštovane kolegice in kolegi, da pač popravite to, kar do zdaj niste videli. Da sprejmete dobre ukrepe. Zakaj? Ja, zato, ker so dobri za ljudi. Zato ker bodo takoj kratkoročno učinkovali, ker bo to dobro za vse nas in za našo državo. Saj ni neke velike filozofije odzadaj. Pa velikih analiz in ne vem kaj bi še vi vse radi imeli danes tukaj. Predlog temelji na teh analizah, ki so jih strokovnjaki podali, zdaj a smo v Državnem zboru večji strokovnjaki od strokovnjakov, ne vem, dejstvo pa je, da ta kratkoročni ukrep lahko učinkuje takoj, ko bo sprejet. Simpl ko pasulj, bi rekli v naši nekdanji južni državi. Da pa se vrnem mogoče malce na zaupanje potrošnikov. Evidentno namreč je, da sta kriza in pa zastoj, ki smo mu priča, privedla do znižanja zaupanja pri ljudeh, in seveda to nizko zaupanje je razlog, da ljudje ne trošijo več toliko, kot so prej, ne nakupujejo stvari, če ni seveda zelo nujno potrebno, ker jih je strah, kaj bo jutri, tudi strah jih je, če bodo imeli še sploh zaposlitev. In strah jih je, če bodo jutri imeli kaj za potrošiti, in zato danes raje varčujejo. To je v normalni vsakega normalnega človeka, tako se pač obnašamo. In to, ta izguba zaupanja hitro seveda pripelje do padca prodaje. Kar pa posledično tudi višje, oziroma posledično potem tudi do višje stopnje brezposelnosti. V tem trenutku imamo stanje, ko je Vlada res zamrznila zaposlitve, ker pač plačujemo to čakanje na delo in tako dalje. Ampak ko bodo ti ukrepi končani, torej beri jeseni, kaj bo pa takrat? A smo res dosegli ta cilj, ki ste si ga zadali? Se pravi, obdržati zaposlitve in delovna mesta. Jaz nisem več tako prepričana, jaz si želim, da to, kar Vlada govori, je res, in da bomo res obdržali ta delovna mesta, ki jih zdaj umetno držimo v komi, da rečemo. Bomo pa jeseni videli, kaj bo. Če bi pa mene vprašali, pa nisem nek blazen strokovnjak, pa se nam ne piše najboljše. Zato moramo zdaj potegniti ukrepe, ki bodo funkcionirali tudi jeseni. Zato ta naš predlog. Zdaj, stanje glede zaupanja potrošnikov je, tako kot kažejo podatki statističnega urada aprila tega leta, drastično padlo. Aprila 2020 smo namreč zabeležili največji upad zaupanja potrošnikov, odkar ga SURS od leta 1996 z mesečnimi anketami tudi meri. Kar je seveda očiten znak, da koronavirus močno vpliva na potrošniško razpoloženje. Njegova vrednost se je glede na prejšnji mesec znižala za celih 30 odstotkovnih točk, v primerjavi z aprilom 2019 pa celo za 41 %. A si vi predstavljate, kak upad je to? Skoraj za polovico. Ja, zato je nujno, da sprejmemo ukrepe zdaj. Zato. Pa ne rabimo filozofirati dosti. Zaupanje potrošnikov, kot navajajo, se meri na podlagi štirih dejavnikov, in prav vsi ti štirje dejavniki so se v tem mesecu zelo zelo poslabšali, na letni ravni pa se ta upad zaupanja še bolj pozna. Prvič, to namreč merijo. Pričakovanje potrošnikov glede finančnega stanja se je v gospodinjstvu poslabšalo za 34 %. Drugič, pričakovanje potrošnikov glede varčevanja za 11 %, kazalnika glede števila brezposelnih in pa glede gospodarskega stanja v državi, pa sta se poslabšala celo za 59 odstotkovnih točk. 59! Ni časa več. Vse lučke rdeče utripajo v avtu oziroma v državi. Samo poslušat je treba opozicijo in jo slišat. To je stanje. Očitno je, da zaradi koronakrize in posledic, ki jih še vedno pričakujemo pa tudi zaradi ukrepov, ki so prepočasni, ki nekateri ne delujejo, ki tudi ne dosegajo namena, Slovenci izgubljamo zaupanje v našo svetlo prihodnost. Slovenci postajamo vedno bolj črnogledi in s strahom gledamo naprej kako bomo živeli in to definitivno ni ustvarjalna klima, ki bi si jo v državi želeli. Da je potem še mera bolj polna, predsednik Vlade vsak dan tvitne kakšnega takšnega, za katerega sem prepričana, da vnaprej ve, da bo vsaj pol Slovenije skočilo v »luft«. Pa mi naj nekdo razloži zakaj je to potrebno. Zakaj je potrebno, da smo odkar je ta Vlada, v roku štirih mesecev postali v Sloveniji razdeljeni na taka pola, da ni možno, da se sploh uskladimo pri neki zadevi, kot se ji reče Srebrenica, kjer se je nedvomno umorilo toliko in toliko ljudi. Zakaj je to potrebno? Kar se mene tiče, popolnoma nepotrebno, ampak to je verjetno stanje duha in vseh filmov, ki se dogajajo v glavi nekoga, s katerim se jaz ne želim identificirati. Zdaj zakaj smo se v Listi Marjana Šarca odločili, da z dopolnitvijo tega zadnjega sprejetega zakona predlagamo to zadevo, se pravi zato, da izboljšamo gospodarski položaj na področju domače proizvodnje, da pomagamo Vladi pri reševanju posledic epidemije in v prvi vrsti tudi, da ljudem povrnemo nekaj volje in zaupanja. Ljudje potrebujejo zaupanje, ljudje potrebujejo pozitivno klimo in ko imajo to, potem marsikaj tudi počno. Ne pa da vsi v strahu sedijo doma in čakajo kaj se bo zgodilo in kaj bo spet kdo tvitnil. Gospodarska kriza, ki jo seveda spremlja visoka stopnja nezaupanja namreč vodi v zmanjševanje potrošnje, ki bo potem padec rasti samo še poglobila. S sprejetjem tega našega predloga, pa se bo s predlagano spodbudo potrošnja povečala, psihološki dejavnik, ki botruje upadu zaupanja, pa bo dobil manjši vpliv. Se pravi naraščanje negotovosti pri ljudeh, ki se je pojavilo v zadnjem obdobju, se bo tako umirilo. In jaz sem prepričana, da si tudi Vlada želi tega, da si tudi vi, gospa državna sekretarka želite, da se stanje v državi umiri, da se vrnemo v neke normalne tirnice in da živimo tako, kot smo živeli prej. Seveda tako nikoli očitno več ne bo, ampak da vsaj približno tako zaživimo, kot smo živeli prej. Jaz bi si želela, da nas ni strah jeseni in želela bi si, da danes tukaj v prvem branju podprete ta naš predlog, ki ga seveda potem do končnega sprejetja lahko še izboljšamo. Seveda, če nam gre za to, da bomo pomagali ljudem. Danes, tukaj, zdaj za jutri. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glede na to, da je bila poslanka zadnja razpravljavka, je verjetno odveč opozorilo, da Srebrenica ne sodi k tej točki dnevnega reda. Zdaj prehajamo v splošni del razprave, v katerem dobi besedo še predstavnik predlagatelja. Gospod Igor Peček izvolite.
Hvala lepa spoštovana podpredsednica, kolegice in kolegi! Najlepše se vam zahvaljujem za vaše komentarje razprave. Sicer moram odkrito povedati, da sem pričakoval mogoče malo več vsebinske razprave oziroma sem pa vesel, da ste se na nek način opredelili do predlogov, ki smo jih v tej dopolnitvi predlagali in vesel sem tudi, da nisem zaznal bistvenih nasprotovanj temu. Seveda imamo pomisleke, vsak ima določene pomisleke. Ta pomislek ali gre res za univerzalni temeljni dohodek ali gre za univerzalni dohodek, kot mu mi rečemo, ali gre za helikopterski denar, je povsem na mestu. Zato ker moramo ločiti funkcije, ki jih želimo doseči oziroma namen, ki ga želimo slediti z določenim ukrepom. In ta se razlikuje prvi vseh treh elementih. Izpostavljena je bila finančna konstrukcija, dvakrat. Kot sem povedal, in kot je tudi mnenje fiskalnega sveta, trenutno imamo v državni zakladnici 7,8 milijard denarja. Ta denar se je povečal s 4 milijarde na 7,8 v zadnjih treh mesecih. To je ocena fiskalnega sveta z dne 6. julija 2020. Evropski denar je na voljo, Evropska centralna banka nam ponuja denar, vemo, da bo kar nekaj sredstev nepovratnih, ki jih bomo lahko izkoristili tudi v ta namen, obstajajo pa tudi ostali mehanizmi, ki so že oziroma bodo na voljo tudi znotraj Evropske unije. Pa da ne govorim samo o obveznicah in kakšno je tudi mnenje Evropske centralne banke glede obveznic ne glede na to, ali se jih kupuje na primarnem ali na sekundarnem trgu, ampak zelo lahko se bo zgodilo, da določenega denarja, ki ga bomo dobili iz Evropske unije, nikdar ne bo potrebno vrniti. In zelo nesmiselno bi bilo, da tega denarja ne izkoristimo sedaj, ko ga najbolj potrebujemo, in da nam ta denar leži tudi v naši državni zakladnici. Še posebej to velja za čas, v katerem smo sedaj, ko je treba določene ukrepe sprejemati zelo hitro. Vsi se bojimo na nek način jeseni in ne želim strašiti, vendar upam, srčno upam, da se bo ta efekt epidemije oziroma krize, ki se napoveduje, omilil in da bo dejansko ne glede na to, res je, vsi smo upali, da bo kriza imela obliko črke v, zdaj se izkazuje, da v definitivno ne bo, da bo verjetno bolj u, in da se bo določen učinek prenesel na jesen in takrat bomo zaradi teh efektov verjetno najbolj občutljivi. In prav je, da o tem razmišljamo danes oziroma jaz celo menim, da bi morali o tem razmišljati že prej. Določeni paketi niso uspešni, ampak tega ne kritiziram, ker sem že povedal: Vlada je bila primorana oziroma je pri sprejemanju ukrepov za zajezitev negativnih učinkov virusa Covid-19 le te sprejemala v zelo kratkem času in popolnoma razumljivo je, oziroma logično vsem, ki pač smo kdajkoli delali oziroma deloma, je potem razumljivo, da narediš tudi napako. To vsekakor razumem, ampak tudi s predpostavko, da pomanjkljivosti oziroma napake, ki smo jih naredili oziroma jih nismo odpravili, govorim v množini, prvi osebi množine, le te priznamo potem in da smo jih pripravljeni tudi skupaj odpraviti. In zato, kot sem povedal tudi v uvodni obrazložitvi, naš predlog je alternativna rešitev. Prepričan sem, da je univerzalni dohodek skupaj z univerzalnim temeljnim dodatkom eden izmed pomembnih elementov socialno tržnega gospodarstva, še posebej, ko govorimo v času krize, v kateri se trenutno nahajamo. Ta, s katero se soočamo danes, je verjetno najbolj eklatanten primer tega, kar se nam lahko zgodi, pa pred tremi meseci oziroma štirimi meseci nihče niti ni upal pomisliti oziroma ni mislil na to, da se lahko znajdemo v takšni situaciji, v kateri smo danes. V Listi Marjana Šarca menimo, da je to korak v pravo smer, še enkrat, upam, da nas boste poslanke in pa poslanci pri tem podprli. Pomen takšnega ukrepa se nam še posebej zdi smiseln zato, ker v nasprotju s klasičnimi tržnimi mehanizmi katere radi zagovarjamo, ki retroaktivno združujejo gospodarstvo, je to v bistvu planski mehanizem, ki združuje sestavne dele gospodarstva v učinkovito celoto v naprej oziroma tako kot sem rekel v uvodu, pač se obnaša »ex-ante«. Seveda dopušča možnost, kot sem tudi že povedal, predlog dopolnitve zakona ni optimalen, ampak z vašimi predlogi se ga da izboljšati, seveda da pa to lahko naredimo, pač je danes potrebno to novelo oziroma ta predlog podpreti. Vsem, ki boste predlog podprli, se najlepše zahvaljujemo v Poslanski skupini LMŠ, tistih ki pa pač ga ne boste, pa razumemo, mogoče bomo kakšnega, ki ga ne bo podprl, razumeli malce težje. Hvala lepa gospa podpredsednica.
Hvala lepa. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli, ste dobili besedo. Ker pa je čas določen za razpravo še ostal, sprašujem ali želite na podlagi 71. člena še razpravljati? Vidim, da ja. Potem samo še želim opozoriti, da če želi razpravljati tudi predstavnik predlagatelja, gospod Igor Peček, prosim tudi njega, da se prijavi s pritiskom tipke za vklop mikrofona. Besedo bo dobil v tem primeru kot zadnji. Sproščam prijavo za razpravo. Prosim, prijavite se. Imamo sedem prijavljenih razpravljavcev. Vsak ima na voljo po 5 minut. Prva dobi besedo gospa Mojca Škrinjar, pripravi se gospod Robert Polnar. Izvolite.
Hvala za besedo. Predlog tega dodatka je zanimiv predlog. Je pa seveda vprašanje, problem to, kar smo slišali, kar nam je povedala državna sekretarka, kako bi učinkoval. Zagotovo so potrebne analize, da se predvidi vse to učinkovanje, kajti poteza bi lahko bila tudi nevarna, če ne bi bila dobro preučena. Spominja pa me na čas, ko je bila uvedena malica za otroke oziroma za dijake, brezplačna malica. Odpor po tem, ko je prišla nova Vlada, bolj levo usmerjena, je bil velik, češ da ni prav, da vsi dobijo malico, ker bi jo morali dobiti, subvencionirano malico, ker bi morali to subvencijo dobiti samo tisti, ki so iz socialno šibkejših okolij. Moji argumenti takrat nasproti temu so bili seveda točno takšni kot so vaši, še danes mislim, da je tudi to, če dobi nekdo, ki sicer ima dovolj denarja za plačilo malice, da dobi subvencijo, potem pa preostali denar, ki bi mu ostal, lahko usmeri v nakupe nečesa drugega, drugih dobrin in s tem pospešuje porabo in gospodarstvo. Denar se torej vrti in to je en pomemben temelj današnje ekonomije. Upam, da bo še kdaj prišel ta čas, ko se bomo skupaj odločali in rekli, da je dijaška malica ali pa malica učencev nekaj kar sodi v program in je dejansko del tega temeljnega dodatka. Vprašanje kdaj bo ta čas prišel, upam da bo naša blagajna dovolj hitro si opomogla, da si bomo lahko kaj takega privoščili. Pri tem temeljnem dodatku, ki ga pa vi predlagate, me v bistvu poleg tega ali si ga lahko privoščimo in kakšen učinek bo imel, ker ni analiz, me pa ena stvar malce moti in to je, da pravzaprav bi za vsak denar moral človek nekaj narediti. To pomeni, da ne moremo dajati nekaj kar na lepe oči, ampak bi morala biti za tem neka storitev. Samo dati denar se zdi, da bi lahko morda zavrli tudi delavnost in ustvarjalnost ljudi. Namreč prav je, da nihče ne trpi zaradi revščine, prav pa je tudi, da se vsak potrudi za to, da zasluži denar, ne da denar kar pride. Jaz sama razmišljam o tem, da je morda toliko in toliko ljudi, ki so ali pa morda ostanejo doma zaradi tega, ker bi izgubili delo, morda pa imajo šoloobvezne otroke. Eden od roditeljev, ki ostane doma, pravzaprav dela, dela za družino in to delo danes pravzaprav ni nič cenjeno. Temu rečemo v slabšalnem je to gospodinja, ker je to zgolj samo ženska, lahko bi bil tudi moški. Tudi to delo, vzgojitelj doma, vzgojitelj lastnih otrok je zelo pomembno in pa skrb za družino. Če bi že se kdaj, če bi kdaj razmišljali o tej smeri, bi točno v tem delu, torej v dodatku za tiste, ki skrbijo doma za dom in družino, ker je tule zadaj neka storitev. Medtem ko pri samem temeljnem dodatku ni pravzaprav kriterija dela. Delo pa se mi zdi pomembno. Zanimiva debata, verjetno bomo še kdaj se vrnili k njej, če ne bomo danes se odločili za [[znak za konec razprave]] varianto, ki jo predlagate. Hvala.
Hvala lepa. Zdaj če sem prej kolegico opozorila, da je razpravljala mimo teme, naj opozorim tudi vas, da dijaška malica ni tema, ki spada pod to točko, tako da dajmo se vsi skupaj še v tem času omejiti na točko dnevnega reda v svojih razpravah. Gospod Polnar ima naslednji besedo, pripravi se gospod Nik Prebil. Izvolite.
Hvala za besedo gospa podpredsednica, gospe poslanke, gospodje poslanci! Osnovna karakteristika zakonskega predloga je uvedba univerzalnega dohodka za določen čas. V tem se razlikuje od ideje univerzalnega temeljnega dohodka, ki nima časovne omejitve, po osnovni zamisli pa ima do njega pravico vsakdo, pri čemer ni pomembno ali dela ali ne dela, ali ima prihodke ali nima prihodkov. Najbolj radikalna varianta predpostavlja, da ima vsak državljan pravico do finančne podpore, ki mu zagotavlja osnovno eksistenco. Variacij pa je brez števila. Navkljub priljubljenosti, ki si jo je ideja univerzalnega temeljnega dohodka pridobila med ekonomisti, podjetniki in menedžerji kot alternativa za tradicionalno socialno politiko, ostaja cel niz dvomov. Radikalna transformacija socialnega sistema od nastanka industrijskega dela, cizelirnega s konfrontacijo med delodajalci in delojemalci, bi bila največja finančno hazarderska poteza našega časa. To bi lahko bil sladki strup. Toda vrnimo se k naši aktualni zadevi. Povečanje agregatnega povpraševanja gospodinjstev je teza, ki je očarala predlagatelje. Univerzalni dohodek bi na vsak način deloval pozitivno, kratkoročno na rast, za razliko od denimo investicij, ki na rast delujejo dolgoročno. Toda veliko bolj kot nekajkratni mesečni dodatek, bi pa razreševanje recesije dolgoročno vplivale večje plače, ki so najbolj stabilen vir povečevanja potrošnje, toda to je druga tema. Pri nas je namreč začelo prevladovati prepričanje, da državni proračun nima omejitev, kar pa ni res in to je potrebno vedno znova poudariti. Na današnji dan ima državni proračun 2,3 milijarde evrov primanjkljaja. Prihodkov je 4,4 milijarde, odhodkov pa 6,7 milijard. Na prihodkovni strani sta najbolj izrazita primanjkljaja na področju davka na dodano vrednost in davka o dohodku pravnih oseb, kjer je realizacija ob polovici julija samo 35 odstotna, pri čemer je potrebno povedati, da pri davku od dohodka pravnih oseb tudi zaradi oprostitve plačil akontacij davka od dohodkov pravnih oseb, kot ukrepa Vlade za krepitev gospodarske situacije. Na področju odhodkov je najbolj izrazit porast odhodkov subvencij. Subvencij je bilo za celotno letošnje leto predvidenih 522 milijonov, realiziranih je bilo do zdaj 945 milijonov, se pravi na polovici julija smo že na 180 % realizacije tovrstnih odhodkov. Bistveno drugačna slika pa je na depozitih prebivalstva in gospodarstva. Mi imamo na dan 30. 6. 21 milijard in 122 milijonov depozitov gospodinjstev, kar je za 757 milijonov evrov več kot pred pol leta. In imamo 7 milijard in 339 milijonov evrov depozitov gospodarstva, kar je za 581 milijonov evrov več kot pred pol leta. Naraščanje vlog podjetij in gospodinjstev je logična posledica manjšega trošenja v epidemiji, posledica izplačil države za blaženje posledic epidemije in tako naprej. tisto, kar je s tem predlogom možno zaznati, gospe in gospodje, pa je kolizija - kolizija med dolgom državnega proračuna in pa depoziti prebivalstva. Po domače povedno, bogato prebivalstvo in v perspektivi do skrajnosti zadolžena in obubožana država. Takšne kolizije si mi dolgoročno seveda ne moremo privoščiti. Znanje o gospodarskih zadevah je neizogibno potrebno, potrebna pa je tudi politična in siceršnja trpežnost. Vpraševanje povpraševanja prebivalstva je v kriznih razmerah veliko bolj domena psihologije kakor pa ekonomije, in tu, gospe in gospodje, je vloga nacionalne politike nespregledljiva. Mi moramo spremeniti standardno politično sceno v Sloveniji, ki je pritlehna, demagoška, antiracionalna in prepletena s populističnimi učinki. Ali lahko to spremenimo s svojimi ravnanji – to je po moje ključno vprašanje današnje razprave. Ko se bomo o tem odločali, pa bi si veljalo predočiti tisti znameniti starodavni Gogoljevski moto: ni krivo ogledalo, če kaže grdo podobo. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod poslanec. Naslednji ima besedo gospod Nik Prebil, pripravi pa se gospod Vojko Starović. Izvolite.
Najlepša hvala, spoštovana podpredsednica. Kolegice in kolegi. Ja, predlog, ki ga podajamo v Listi Marjana Šarca za uvedbo univerzalnega dohodka, je po mojem mnenju povsem na mestu. nenazadnje je zdravstvena kriza COVID-19 s skoraj dvomesečnim zaprtjem jasno pokazala, kako močno takšne aktivnosti in ukrepi za varovanje zdravja lahko vplivajo in predvsem negativno vplivajo na gospodarske vezi in dejavnosti ter nenazadnje kako učinkujejo na potrošnika. In vlada, kot vsaka, se je seveda s temi stvarmi spopadla na eni strani bolje, na drugi slabše. Predvsem pa je pommebno nekaj – da je v tistih zakonskih predlogih oziroma zakonih, ki sedaj že veljajo, t.i. PKP zakonih, zajela določene kategorije prebivalstva in gospodarstva, seveda določene kategorije pa je izpustila. In ravno zaradi tega, ker so te stvari izpuščene, doživljamo v nekem delu določen krč. In tudi to hvaljenje kako se podaljšujejo ukrepi čakanja na delo, ja, seveda se s tem pomaga podjetjem, a vendar jaz še enkrat opozarjam, to je stvari, ki zgolj podaljšuje neko dobo, ki gre proti koncu, je skorajda t.i. umetna koma. Kajti ko bo tega ukrepa konec in povpraševanja še vedno pri določenem podjetju oziroma gospodarstveniku ne bo, bo prisiljen v odpuščanja ne glede na to, da je sedaj ta delovna mesta s tem ukrepom obdržal. In ravno takšen ukrep kot je uvedba univerzalnega dohodka, pa je ukrep, ki spodbuja potrošnjo in seveda s tem tudi povečuje povpraševanje. Naj opomnim nekaj, kar sem že povedal večkrat, kaj pravzaprav povzroči recesijo in neko finančno krizo. To, da ljudje v strahu oziroma v paniki pred izgubo službe, pred izgubo dohodka, nenazadnje se vse vrti okoli denarja, začnejo denar varčevati, ga vlagati na račune, nenazadnje na nogavice pod posteljo. Se potrošnja zmanjšuje, denar se vedno slabše obrača in država vedno bolj tone v recesijo, nenazadnje je vedno manj prihodkov v državni proračun. In ta zadeva vedno bolj globlja, kot je, vedno težje je iz nje priti, in vedno globlja, kot je, hitreje se nadaljuje. In jaz mislim, da moramo to preprečiti, in to lahko preprečimo samo na ta način, da ljudje trošijo, kot so trošili pred krizo. Da se denar začne obračati in da pridemo na zeleno vejo. Ta del, o katerem danes govorimo, o univerzalnem dohodku, to v osnovi ni nikakršna finančna podpora, niti ni neka socialna podpora, je pravzaprav kratkoročen ukrep, ki bo spodbudil potrošnjo. Seveda da v nekem delu vpliva na finančni status ljudi, na nek socialni status ljudi. A vendar je varovalka v tem ravno to, da se taka zadeva porabi. Ne morete je privarčevati, ampak jo porabite. Torej, okrepite potrošnjo, okrepite povpraševanje. In vsi dobro vemo, kako si ti ukrepi morajo slediti nadaljnje in za te ukrepe pa je odgovorna Vlada. In ti nadaljnji ukrepi in tudi tisti, ki smo jih predlagali nenazadnje, ki se potem nadaljujemo, to je pač tisti prvi ukrep, bodo spodbudili dodatne zaposlitve, razvoj gospodarstvenih dejavnosti z dodano vrednostjo in tako dalje in tako dalje. In ja, to kar je govoril kolega Polnar, seveda, plače so nekaj, ampak tudi to je nekaj, nekaj, kar bo spodbudilo potrošnjo in nekaj, kar lahko gospodarstvo oziroma raven, ki smo ga imeli pred krizo, vrne na to raven. Še enkrat, bo pa za vse ukrepe, ki si bodo sledili, odgovorna Vlada, Vlada je namreč tista, ki v Državni zbor vlaga zakonske rešitve, je tista, ki očitno ima več kot dovolj glasov, ki jih ni pripravljena podeliti za dobre in smiselne ukrepe in Vlada je tista, ki bo odgovarjala temu Državnemu zboru in predvsem Vlada je tista, ki bo odgovarjala na koncu ljudstvu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Vojko Starović, pripravi se gospod Jože Lenart. Izvolite.
Ja, hvala, predsedujoča za besedo. Zoper bi poudaril. Predlog, kakršen je in ga imenujemo univerzalni dohodek, ne univerzalni temeljni dohodek, je privlačen, enostaven za speljati, ima svoje prednosti. Take rešitve bomo morali težiti k takim rešitvam. Ampak še enkrat povem, malo sem bil prej popravljen pa zdaj izkoriščam priliko. Ampak moj enostaven izračun je, če pogledamo, je popis prebivalstva, da nas je 2 milijona 85 tisoč. Če dodamo dve nuli, to prinese 208 milijonov na mesec, krat 3, je toliko, zato pravim, vprašanje zdržnosti, ne vem, kje se tu motim. Zdaj pa drugo. Kadar pa govorimo o univerzalnem. Mi v SAB imamo program, da bi poskusno naredili univerzalni temeljni dohodek, to smo tudi predlagali, samo ni šlo skozi, za mlade. Za otroke in mlade, da gredo skozi. Potem ne rabimo ne nobenih transferjem za malice ne onega ne tretjega ne otroških dodatkov, morate vedeti, da to ne stane toliko, kolikor bi gledali na prvi račun, če bi to pomenilo, na prvi pogled, ampak vse ostale zadeve pač ne grejo. Eno je, s katerim se lahko ti otroci dobijo to in bojo imeli normalno prehrano, da rečem, normalno šolanje, in če imamo javno zdravstvo, javno šolstvo, ki dobro deluje, potem vemo, da je naša bodočnost rešena z otroki, ki ne bodo trpeli pomanjkanj in ki bodo lahko zrasli. Zato je ta ideja in pozdravljam vse, ki so razpravljali, da bomo nadaljevali s to debato. Še enkrat pa ponavljam, meni se ta ukrep dopade, tudi če je ta helikopterski denar, kakor ga jaz imenujem, jaz ga tako vidim, ampak veliko lažje, kakor so bili pa to, ko niso naše pripombe k tem interventnim zakonom glede proti koroni tej krizi, ki smo jih zakomplicirali. Ljudje ne morejo potegniti denarja, ne bojo potegnili, ne morejo, zato ker smo zakomplicirali, ni robustno in enostavno. V Avstriji imajo to veliko lažje rešeno, pa v Nemčiji, mi pa moramo zakomplicirati. Namesto da bi bili olajšali zadevo v začetku, ampak imeli potem kontrolo, kam gre in za koliko gre, smo mi to enostavno stisnili. Zato meni je ta predlog, bom rekel, všeč, in sem že tako povedal, da bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Naslednji ima besedo gospod Jože Lenart. Pripravi pa se gospod Boris Doblekar. Izvolite.
Hvala lepa. Glejte, še enkrat. Univerzalni dohodek za določen čas to ni strošek. Ne smemo ga tako jemat. Če je pa multiplikativen učinek, ki povečuje potrošnjo, povečuje proizvodnjo storitve in s tem tudi po normalni poti plačilo davka v vse blagajne. To je nekaj drugega kot pa ostali ukrepi, ki so namenjeni samo nekemu začasnemu obstoju, da recimo za zaposlene, kjer tam se ne ustvarja, ampak se samo rešuje bolj sociala. To je čisto nekaj drugega. Ne morem se znebiti občutka, da ta Vlada ne ukrepa učinkovito, da z ukrepi zamuja in več pozornosti vlaga v druga področja, druge namene, ki niso namenjene gospodarstvu. Čisto preprosto, ko gledamo kaj delajo ostale države, ki so že konec marca, v drugi polovica marca, bom rekel z vso silo polnile gospodarstvo z likvidnostnimi injekcijami in začele, to se pravi in mnogokratnikom zneska na prebivalca. To je tista prava primerjava. Sprašujemo se zakaj so to počele, zakaj so tako hitele. Vam povem, zato, da bodo še bolj prehitele konkurenco, da bodo imele še večjo prednost pred nami. To je tisti učinek, to je cilj teh razvitih držav. Ali res hočemo, da bomo samo kooperanti, da bomo odvisni od miloščine teh razvitejših držav, ki nas že danes kar hudo izkoriščajo in je beg kapitala teh davkov v te države razvitejše pa da ne govorim o trgovini, ki jo bomo jutri obravnavali. Ja praktično celotna trgovina je že v tujih rokah. A si želimo res to? Torej rast BDP oziroma padec tega BDP-ja in pa seveda rast zadolženosti sta tista dva kriterija, kjer sem prej rekel državni sekretarki, da vas bom ves čas spremljal oziroma nas skupaj bom spremljal, ker to je tisti cilj, ki ga moramo lovit. Vse ostalo se mi zdi, da danes ne gre po pravi poti. Ne vem, tako je vse skupaj v neki megli, ampak jasno sem vam povedal, če primerjamo to z drugimi državami, ki vejo kaj delajo, me hudo skrbi kaj pri nas počenjamo. Zadolžujemo se pa na zalogo. Čemu, komu je to namenjeno? To bomo videli verjetno šele v prihodnjih mesecih. Glejte, to so nevarne škarje. To se pravi na eni strani padec BDP, na drugi strani pa povečevanje zadolženosti, ki nas lahko pahne, da nas bodo reševali zanamci, če danes ne bomo znali ukrepat. In ta ukrep, univerzalni dohodek za določen čas je tak kratkoročni obseg, ki smo ga želeli, da pospešimo nekaj. Glejte, po krizi 2008 nismo znali ukrepati in v tem obdobju smo padli najgloblje v celi, med vsemi državami v Evropi. Šele po letu 2014 je ta rast, ko smo si opomogli ponovno začela rast. Zakaj ne znamo ukrepat v takih razmerah. Ne vem, a zaradi različnih interesov, ki jih imamo. LMŠ je temu cilju podala zelo strokovni predlog, ki daje kratkoročen dober učinek. Za zajezitev padca BDP-ja. Kdaj bomo dosegli ta cilj povprečja Evropske unije, ki smo si ga zadali, v 13. vladi smo si zadali ta ukrep, da čim prej v dveh, treh letih dosežemo povprečje BDP-ja Evrope, to se pravi naše blaginje tudi povprečnih plač in ta rast je bila zelo dobra. 3, 4, 5 procentov letno. Nemčija je dosegala samo okrog 1 %. Žal tega zdaj ni več, smo v drugih razmerah, ampak bojim se, da bomo to mesto izgubili kot sem rekel in zato še enkrat, dajmo si prisluhnit in ne tako ignorantsko [[znak za konec razprave]] se obnašat do predlogov, ki jih daje opozicija, danes v našem primeru LMŠ. Celo Levica je nekako se distancirala od tega predloga, kar nas zelo preseneča. Jaz pravim, da ne znamo razmišljati strokovno, ker ta predlog, še enkrat ni političen, ampak je zelo strokoven in tudi sodelovali smo s strokovnjaki, ne samo z domačimi, tudi s tujimi in to je to kar si želimo, da bi ta predlog bil sprejet, ker ni slab, ker zapomnite si, ves čas vam bom očital, če rezultati ne bodo takšni kot bi morali biti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Boris Doblekar, nato še kot zadnji gospod Igor Peček. Izvolite gospod poslanec.
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovani poslanci, poslanke, predstavnica Vlade! Sicer se nisem mislil vklopiti v debato niti nisem član tega odbora, pristojnega, ki tole obravnava, ampak sem kljub temu poslušal razpravo. Večina ste govorili poslanci LMŠ. Zdaj, če ste dobro poslušali poslanca gospoda Polnarja, bi človek rekel nekako v neki prispodobi, da se je ob njegovih, v njegovem nastopu ob dejstvih, ob podatkih, [[nerazumljivo]]podatkih, ki so trenutno na finančnem področju glede na to, da je predsednik Odbora za finance tudi pozna, da se je ta milni sladki mehurček, ki ga ponujate, razpočil. Tukaj ste govorili seveda od Srebrenice do tvitov predsednika Vlade, kar sploh ne sodi v ta paket, ampak verjetno je zelo dobrodošlo govoriti tudi o tem. Jaz bi samo rekel, da precej je bilo debate, rdeča nit, poudarek je na tem, da naša Vlada, Vlada Republike Slovenije v novi sestavi potem, ko ste jo, vi niste želeli vladati, ko ste rekli, da pač vas vladanje v Sloveniji ne zanima in ko je ta Vlada sestavila, pravite da je zamujala z ukrepi, itn. Jaz se ne bi strinjal, da je zamujala. Vsi ljudje že kar vedo, razen tistih neka peščica, da Vlada ne zamuja, da Vlada dela, da pripravlja dobre ukrepe. Torej še enkrat, imeli ste Vlado, vrgli ste puško v koruzo, skakali v prazne bazene in tako naprej, to je čisto vaša krivda. Poglejte, jaz se ne bi tako izrazil, ampak žal se moram, ker če niste želeli vladati zdaj pa bi radi vladali, pa neke ukrepe vleki po vsem tem, ko jih je Vlada v treh dobrih mesecih pripravila štiri hude pakete in to z veliko vrednostjo, vi ste bili takoj proti vsakemu ukrepu, zdaj bi pa po vsem tem, ko prihajajo poletni meseci, imeli nek svoj ukrep, tako bolj, bi rekel, kot en bombonček. Torej imeli smo, pripravili smo pakete, Vlada je pripravila, parlament, koalicija, večina jih je potrdila. Paketi z mnogo večjo pomočjo, ne sto evrov na osebo, mnogo večjo pomočjo, tisti nujno prepotrebno pomočjo in to je bila ne samo pomoč kar tako, pak nekaterim kategorijam tudi, večina pa pomoč gospodarstvu in pa delavcem. Torej teh predlogov niste podprli. Vaša stranka LMŠ teh predlogov ni želela podpirati. Imeli ste veliko pripomb, ne vem zakaj bi pa zdaj vi pričakovali, da bi kdo podprl ta vaš predlog sto evrov po osebi. Ponujeno ste imeli roko sodelovanja. Lahko bi sodelovali v vladni koaliciji, dajali dobre predloge, tudi ta predlog bi mogoče naletel na dobra ušesa, na plodna tla, pa bi ga mogoče zraven tudi vključili. Ne vem zakaj post festum glede na to, da prej niste podpirali ukrepov, predlogov Vlade. EU denar pravite je slabo oziroma iz Evrope bomo dobili dovolj denarja. Seveda ga bomo dobili. Ta Vlada se trudi, da ga bo dobili čim več, prejšnja vemo kakšno je bilo črpanje. Nova Vlada torej se bo izpogajala sigurno z dovolj denarja, ni se za bati, ni bojazni. Epidemije še ni konec, denar bo država oziroma Vlada, ljudje še močno potrebovali, zato ga ni kar za razmetavati zdajle tja okrog. Se bo še potreboval. Sto evrov bi vi dali direktorjem, ki imajo ogromne plače. Zakaj? Jaz tega ne razumem. Zakaj bi dali direktorjem sto evrov plače, ljudem, direktorjem, Jankoviću, Čeferinu, ki ima mislim da okrog milijon 600 na leto, če se prav spomnim iz podatkov, bi dali sto evrov, zato da bo več trošil. Popolnoma nelogično, vsaj meni se zdi, da neNe vem noKdo od teh direktorjev po teh bo trošil več in boste vi, če bi mu država ne vem od kje dala sto evrov več. Mislim, da je toNe vem no, meni ne pije vode, res, moram povedati. Pa poglejte, čisto realno gledam, da bi nekim direktorjem in nekim milijonarjem v Sloveniji dajali po sto evrov zato, da bodo več trošili, da se bo gospodarstvo vrtelo, itn., temu res ne verjamem. Bolj kot ne to, da dajete [[znak za konec razprave]] , da bi dali denar tem bogatašem, se mi zdi, da je to velik posmeh upokojencem pa delavcem, ki imajo minimalne plače, mislim, da bi se morali bolj na to osredotočiti pa njim posvetiti, tako kot se posveča naša Vlada, Vlada Republike Slovenije v tej koaliciji vseh pametnih strank, ki odlično sodelujejo in tvorijo krasno Vlado za vse ukrepe. Torej, to je posmeh, da dajete denar milijonarjem, posmeh upokojencem in pa delavcem z minimalno plačo. [[znak za konec razprave]] Čisto tako bom povedal, mislim, da to nekako ne gre skupaj, niti ni higienično. Zakaj bi dajali, ne vem, nekim, ki imajo že zdaj milijone, še po sto evrov, ne vem, kakšen ukrep je to, jaz ga ne razumem. Hvala lepa.
Hvala lepa. In še kot zadnji je na vrsti gospod Igor Peček. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovana gospa podpredsednica. No, tole na koncu je bilo pa res zanimivo. Lahko bi si očital, da v prejšnjem delu, ko sem se v bistvu zahvaljeval za relativno dobre in pa konkretne razprave, je bila pa ta na koncu, gospod Doblekar, v bistvu pravzaprav, na nek način presenetila. Tako da zdaj umaknem tisto, kar sem rekel prej, da ni bilo pavšalnih pa neargumentiranih izjav, ker so bile. Pa vam bom odgovoril. Zdaj, če tega ne razumete. Osnovni princip univerzalnega dohodka je razdeljen na tri cilje, ki jih želimo doseči. Izboljšanje gospodarskega položaja s povečevanjem potrošnje, domače potrošnje. Drugo je ublažiti padec bruto domačega proizvoda. To sta dva ključna, s katerim sledimo. In pa tretji je pa tako imenovani solidarnostni ukrep oziroma solidarnostni efekt, s katerim preprečujemo tudi do določene mere socialne stiske. Večkrat pa sem že povedal, UD ni UTD, in to ni socialni korektiv. Pa moram zdaj zaradi vas, kolega Doblekar, povedati še enkrat. Gre za dvigovanje potrošnje in večanje zaupanja. S tem ko pravite, da bi morali malo bolj razmisliti, komu denar dajemo, jaz sem absolutno prepričan, da bodo tako imenovani bogataši trošili več zaradi teh 100 evrov, nekdo, ki bo šel porabit, jaz ne bom rekel zapravit, ta bon, bo tudi s tega solidarnostnega efekta zapravil oziroma porabil, potrošil, kar je še boljše, več, kot je pa vrednost tega bona. In to ni posmeh, tudi vavčerji, turistični boni niso bili posmeh, pa ga je dobil tudi gospod Čeferin, če je le imel prijavljeno stalno prebivališče v Republiki Sloveniji. Ampak mi ni všeč ta način razprave, ker se raje ne na očitke, kaj vse v LMŠ-ju nismo imeli pa kakšne pripombe smo imeli pa kako PKP-ji odlično funkcioniramo, pa vemo, da je poroštvena shema danes na številki nič, po treh mesecih. V Nemčiji je začela izvajati kot likvidnostni denar podjetjem 27. 3., danes smo v juliju. Da je bilo narejeno premalo analiz, se strinjam, gospa, ko ste rekli, pač zato smo tudi uvedli trimesečno pilotno obdobje, na podlagi katerega bi lahko izmerili učinke, ker analiz tudi zunaj naše države pač je zelo malo. Smo pa, smo pa, vsaj te multiplikativne učinke in pa finančno konstrukcijo, ki smo jo delali, delali na osnovi dveh, kar znanih analiz, ena je zelo empirična, ki je trajala zelo dolgo obdobje, mislim, da skoraj 40 let, v Združenih državah Amerike, kjer imajo univerzalni temeljni dohodek že od leta 1951, druga pa je bila narejena kot forecast oziroma estimacija štirih nemških ekonomistov, med njimi sta dva ugledna profesorja ekonomije, eden iz Frankfurta, eden pa iz Bonna. To študijo lahko najdete na internetu. Sigurno bojo višje plače večji efekt pri izboljšanju gospodarskega položaja, toda v tem trenutku smo tam, kjer smo, in nacionalna politika mora delovati tudi tako, da zmanjšuje psihološki efekt negotovosti, ki ga Covid prinaša. In to je zelo pomembno, ne samo za delovanje gospodarstva, ampak tudi za delovanje družbe kot celote. Jaz bi na koncu še enkrat povedal: seveda dopuščam možnost oziroma je povsem pošteno, da rečem, da ta predlog dopolnitve zakona ni optimalen. Ampak bistvo je, da se ga s skupnimi predlogi da izboljšati, da bomo to lahko storili, ga je pa potrebno v tem prvem branju potrditi. V Listi Marjana Šarca menimo, da je to korak v pravo smer. In še enkrat ponavljam, zahvaljujem se vsem, ki boste glasovali za. Zahvaljujem se vsem za mnenja in pa argumente, ki ste jih navajali v razpravah. Prepričan sem, da če bi prišlo do naslednjega branja, lahko ta predlog oziroma to novelo samo še izboljšamo. Hvala lepa še enkrat vsem.
Hvala lepa. S tem zaključujem splošno razpravo. O predlogu sklepa, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo, bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali po prekinitvi v okviru glasovanj. A ste kaj želeli, gospod Rajh? Razprava je končana, žal. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in 19. sejo zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 16. uri in 35 minut. (Seja je bila prekinjena ob 16.02.) (Seja se je nadaljevala ob 16.35.)
Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev in sicer bomo glasovali po naslednjem vrstnem redu, 7., 13. in 1. točka. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda – s prvo obravnavo Predloga zakona o dopolnitvah Zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije COVID-19. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: »Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o interventnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic epidemije COVID-19 je primeren za nadaljnjo obravnavo.« Minutka, tehnične težave. Nadaljujemo. Kolega Peček, obrazložitev v imenu poslanske? Imate besedo.
Hvala lepa spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovane kolegice in kolegi! Spoštovani minister, predstavniki Vlade! V Poslanski skupini LMŠ bomo seveda glasovali za sklep, da je zakon primeren za nadaljnjo obravnavo. Dopuščamo tudi možnost, da predlog dopolnitve zakona ni optimalen. Prepričani smo, da ga s skupnimi [[nerazumljivo]]lahko samo še izboljšamo. To lahko naredimo v drugem branju, seveda če ga bomo danes tukaj na tem mestu tudi podprli. Naj še enkrat povem kar sem povedal tudi tekom razprave. Univerzalni dohodek ni klasičen univerzalni temeljni dodatek, niti ni klasičen helikopterski denar. Ali je multiplikativen učinek realno ocenjen, kot je bilo navedeno v mnenju Vlade, je tudi lahko predmet diskusije, učinke, uvedbe bomo lahko ocenjevali takrat, ko se bo ukrep izvajal. Mi smo ga naredili na podlagi določenih ekonomskih analiz, ki po našem mnenju so verodostojne in zaupanja vredne, dejansko pa predlog v praksi v obliki, ki jo predlagamo, lahko ocenjujemo šele po določenem času. Osnovni namen univerzalnega dohodka je izboljšanje gospodarskega položaja, upočasnitev nižanja oziroma padec bruto domačega proizvoda in pa tretji zelo pomemben namen je, da s tem krepimo načelo solidarnosti in preprečujemo socialne stiske. V Listi Marjana Šarca menimo, da je to korak v pravo smer. Je alternativa in dopolnitev obstoječih ukrepov. Samo upamo lahko, da boste spoštovane poslanke in pa spoštovani poslanci ta predlog podprli, podprli novelo zakona, ki jo bomo lahko skupaj v naslednjem branju z vašimi predlogi samo še izboljšali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 85 poslancev in poslank, za je glasovalo 26, proti 52. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 52.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Prehajamo na obravnavo predloga za imenovanje dveh članov nadzornega sveta Slovenskega državnega holdinga d.d.. Predlog za imenovanje dveh članov nadzornega sveta Slovenskega državnega holdinga je državnemu zboru predložila vlada. Želi za dopolnilno obrazložitev predloga besedo predstavnik vlade? Gospod minister mag. Andrej Šircelj, imate besedo.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Predlog za imenovanje dveh članov nadzornega sveta Slovenskega državnega holdinga temelji na izvedenem postopku na podlagi 40. člena Zakona o slovenskem državnem holdingu. Zaradi izteka mandata dvema članoma nadzornega sveta SDH sem 10. aprila tega leta sprejel sklep o imenovanju in nalogah strokovne komisije za pripravo predloga članov nadzornega sveta SDH. Strokovna komisija je objavila odprti javni poziv, na podlagi katerega pa mi ni mogla predložiti zadostnega števila ustreznih kandidatov, zato je strokovna komisija 20. maja objavila odprti javni poziv za zbiranje dodatnih kandidatov. Skupno se je na oba javna poziva prijavilo 39 kandidatov, od katerih jih osnovnih pogojev ni izpolnjevalo 18. Preostalih 21 kandidatov je strokovna komisija ocenila soglasno v skladu s smernicami za delo strokovne komisije. Najmanj četrtino možnih točk iz strokovnega profila je prejelo 11 kandidatov, katere je strokovna komisija povabila na pogovor. Po izvedenih pogovorih sta bila izločena še 2 kandidata, saj je bilo dodatno ugotovljeno, da ne izpolnjujeta pogojev. Še en kandidat je po razgovoru in preverjanju z njegovim trenutnim delodajalcem umaknil svojo kandidaturo. Strokovna komisija je na podlagi osebnih pogovorov pri preostalih osmih kandidatih sprejela soglasne ocene za vsako poglavje strokovnega profila ter glede na število pridobljenih točk najbolje uvrščenih kandidatov pripravila predlog šestih kandidatov za ministra za finance. Ministrstvo za finance je v skladu s četrtim odstavkom 39. člena zakona o SDH skrbno preučilo predlog strokovne komisije in odločilo, da vladi predlaga 2 kandidata iz predloga strokovne komisije, in sicer gospoda Bože Emeršiča in gospoda Ivana Simiča. Skladno z ugotovitvami strokovne komisije oba predlagana kandidata izpolnjujeta pogoje iz 39. člena zakona o SDH. Poleg tega je s predlogom ministrstva za finance zagotovljena skladnost s tretjim odstavkom 39. člena zakona o SDH, saj predlagana kandidata ustrezno dopolnjujeta strokovno znanje in kompetence trenutnih članov nadzornega sveta SDH, kar je tudi razvidno iz njihovih življenjepisov. Priložena so tudi potrdila okrožnega sodišča v Ljubljani, da zoper kandidata ni vložena pravnomočna obtožnica niti izdana obsodilna sodba in kazenske evidence, da kandidatoma ni bila izrečena kazenska sankcija. Vlada je predlog ministrstva za finance potrdila in državnemu zboru predlaga, da se Božo Emeršič in Ivan Simič imenujeta v nadzorni svet Slovenskega državnega holdinga za mandatno obdobje 5 let. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija. Želi za predstavitev poročila komisije besedo podpredsednik komisije, kolega Ljubo Žnidar? Kolega Ljubo Žnidar, jaz predlagam, da kar stopite za govornico. Se opravičujem, da nisem ministru rekel, ampak mu nisem želel padati v besedo. Po tem sledi tudi stališča poslanskih skupin. Predlagam, da stopite [[…]]
Hvala lepa [[…]]
Za govornico.
Spoštovani predsednik. Mandatno-volilna komisija je na 19. nujni seji, ki je bila danes zjutraj kot matično delovno telo obravnavala predlog za imenovanje dveh članov nadzornega sveta Slovenskega državnega holdinga d. d., ki ga je Državnemu zboru 10. 7. predložila Vlada. Matično delovno telo je izvolilo oziroma potrdilo z veliko večino dva nova člana, in sicer mag. Boža Emeršiča in mag. Ivana Simiča in predlaga Državnemu zboru, da jih potrdi in sprejme za naslednji petletni mandat. Hvala.
Hvala lepa. Želite besedo predstavniki Poslanskih skupin? Najprej kolegica Žibert, Zabret iz LMŠ, pa če stopite za govornico. Pripravi se kolegica Bojana Muršič.
Spoštovani, lep pozdrav predstavnikom Vlade, kolegice in kolegi! Na današnji jutranji seji mandatno volilne komisije smo ministru za finance postavili nekaj res preprostih vprašanj, na katera pa nismo dobili nobenih konkretnih odgovorov. 39. člen Zakona o SDH, ki govori o sestavi nadzornega sveta SDH namreč jasno določa, da mora član nadzornega sveta SDH med drugim izpolnjevati naslednje merilo »odlikovati ga mora osebna integriteta in poslovna etičnost«. Pri enem od dveh kandidatov, ki jo je Vlada na predlog Ministrstva za finance potrdila kot kompetentna in zapisala, da izpolnjujeta tudi pogoje o osebni integriteti, se zdi prej obratno. Ivan Simič je človek, ki želi uvesti davčno amnestijo, človek, ki razmišlja o tem kako bi legaliziral denar, do katerega so posamezniki prišli na nelegalen način. Sicer sam pravi, da je bolj od tega pomembno, da ta denar pride v proračun, a to res težko razumemo kot izpolnjevanje pogoja zahtevane poslovne etičnosti. Ob razkritju tako imenovanih rajskih dokumentov s strani časnika Delo, smo lahko med drugim prebrali, da je v davčnih postopkih zastopal rekorderja med davčnimi dolžniki. Oseba je v Republiki Sloveniji dolžna preko 20 milijonov evrov davkov. Nadalje, Upravno sodišče je pred leti s pravnomočno sodbo ugodilo Finančni upravi, ki je gospodu Simiču kot nekdanjemu direktorju očitala navidezne posle z lastništvom podjetij na Cipru in britanskih Deviških otokih, s katerimi si je žele znižati davčno obveznost. To ne kaže ravno na kakšen hud primer osebne integritete. Spoštovana Vlada, gospodu Simiču naj bi zdaj po vašem izboru Slovenija zaupala nadzorstvo nad 11 milijardami državnega premoženja. V LMŠ smo proti legalizaciji nelegalno ali neupravičeno pridobljenega denarja, naj bo to od orožja ali od mask ali česa drugega. Smo proti davčnim oazam in proti temu, da na ključne položaje imenujemo ljudi, ki ne vzbujajo zaupanja. Ker daje Državni zbor soglasje k celotnemu predlogu Vlade in ga ne moremo spreminjati, pa bomo seveda glasovali proti.
Hvala lepa. Besedo ima kolegica mag. Bojana Muršič.
Hvala lepa predsednik za besedo, spoštovani minister, kolegice in kolegi! Imenovanje članov nadzornega sveta Slovenskega državnega holdinga, ki v imenu države opravlja z več kot 10 milijardami premoženja države, predstavlja veliko odgovornost Državnega zbora, da na ta mesta imenuje kompetentne osebe. Ministrstvo za finance je izpeljalo predhodne kandidacijske postopke, nato pa je Vlada na korespondenčni seji sprejela odločitev, da Državnemu zboru predlaga za dve mesti nadzornikov SDH kandidata Boža Emeršiča in Ivana Simiča. Vsak kandidat mora izpolnjevati zakonske pogoje za imenovanje, med drugim tudi pogoj, da ga odlikuje osebna integriteta in poslovna etičnost. Na današnji jutranji seji mandatno volilne komisije je poslanska kolegica Andreja Zabret postavila kar nekaj vprašanj glede osebne integritete ter poslovne etike enega izmed predlaganih kandidatov. Minister za finance na podane očitke ni podal pravzaprav nobenega pravega odgovora. Povedal je le, da kandidat ni v nobenem kazenskem ali drugem uradnem postopku, ter da je predložil ustrezno potrdilo o nekaznovanosti. Ampak dejstvo je, poslovna etika in vprašanje integritete ne zahtevata nujno kazenskega pregona, tako da so izpostavljena vprašanja ostajajo odprta in niso dobra popotnica za imenovanje na tako odgovorno funkcijo. Za vse tiste, ki imamo pa nekaj zgodovinskega spomina, na tem mestu velja opozoriti oziroma izpostaviti nekatera ravnanja opozicijskih poslancev SDS izpred petih let, ko so v postopku imenovanja članov nadzornega sveta grobo diskreditirali posamezne kandidate za člane nadzornega sveta SDH, ki jih je predlagala tedanja vladna. Socialni demokrati ne bomo diskreditirali nobenega kandidata, želimo pa spomniti na nekaj zadev, ki so bile takrat za opozicijo tako zelo sporne, po petih letih pa so očitno povsem obrnili ploščo. Denimo, pred petimi leti je bilo za poslanca Pogačnika sporno to, da opozicija nima svojega predstavnika v nadzornem svet SDH. Danes ni bilo slišati z njegovih usta, da je to problem. Leta 2015 je bilo za poslanca Logarja problematično to, da o tako pomembnem vprašanju kot je prihodnost 12. milijard slovenskega premoženja ni daljše in bolj poglobljene vsebinske razprave. No, v funkciji ministra očitno poglobljeno vsebinsko razpravo razume kot potrjevanje kandidatov za člane nadzornega sveta SDH na korespondenčni seji Vlade. Ali je to posmeh ali cinizem, si lahko odgovor postavi vsak sam. In nenazadnje, pred petimi leti se je poslanec Breznik zaskrbljeno spraševal, ali v Sloveniji res ne moremo najti bolj kompetentnih kandidatov, tako kot to, počno v močnih firmah v tujini, denimo v Siemensu, Volkswagnu, kjer so nadzorniki res velika znana imena. Pa se danes vprašajmo, ali sta predlagana kandidata takšni imeni, ki bi ustrezali poslančevim merilom izpred petih let. Danes o tem na desni strani dvorane nihče nič ne reče, ampak je prav, da na te stvari opozorimo in komu tudi postavimo ogledalo, kako je ravnal in razmišljal v letu 2015 in kako ravna danes. Socialni demokrati ne bomo podprli predloga, da se za nadzornika SDH imenuje ta predlagana kandidata. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo. Želi kdo razpravljati? Kolega Zmago Jelinčič ima besedo.
Hvala lepa. Mi bomo podprli oba kandidata in vse se govori o neki osebni integriteti, ampak spoštovana gospoda, mi smo imeli tudi predsednika Vlade, gospoda Cararja, ki je govoril o osebni integriteti, pa vemo kam je vse skupaj pripeljalo. Jaz mislim, da tudi, ko se govori o poslovni etiki, se je treba zavedati, da ko je nekdo zagovarjal nekoga, je jasno, da je zaradi poslovne etike zastopal interese stranke in to je edino pravilno. To je samo dokaz, da človek pozna poslovno etiko. Mislim, da tudi poznavanje davčnih oaz in pa delovanja davčnih oaz je plus za nadzorni svet SDH, kajti poznavanje te materije samo pripomore k temu, da nekdo ne bo mogel goljufati in vleči denarja v davčne oaze. Mislim, da tukaj gre predvsem za strokovnost, ki je potrebna za to, da se skrbi za državne finance in zato tukaj ni nobenega vprašanja. Mi bomo oba podprli.
Hvala lepa. Še kolega Horvat.
Hvala lepa gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Mi bomo oba kandidata podprli. Bi pa pričakoval nekoliko več korektnosti s strani kolegic in seveda tudi kolegov. Treba je jasno povedati, da v primeru Simič, Vrhovno sodišče odločilo, da ne gre za navidezni pravni posel, o čemer je pisala neka novinarka, ki pa je potem ostala zaradi laži brez službe. Tako, da tukaj moramo biti zelo previdni, ko diskreditiramo oziroma diskreditirate kandidate. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima kolega Franc Breznik.
Ja, poglejte, kolegica Muršičeva, poglejte, citirali ste moje navedbe izpred nekaj mesecev, ko smo bili v opoziciji. Torej Božo Emeršič, mag. Božo Emeršič, smo prav Avstrijcem zaupali vodenje zavarovalnice Grawe, bil je predsednik uprave zavarovalnice, tako da, ta teza o kateri sem jaz govoril, ko sem bil v opoziciji, torej Vlada sedaj dela. Zdaj za Ivana Simiča mislim, da ne rabim razlagati, kakšen strokovnjak je, celo država Srbija si ga je vzela [[smeh]] , si ga je vzela za to, da je vodil njim še [[smeh, trkanje]] davčno upravo. Torej gre za dva velika strokovnjaka na finančnem področju in menedžmentu, tako da mislim, da sta primerna za nadzor SDH-ja, toliko z moje strani. Zato bom oba podprl.
Kolegica Muršič, razprava?
[[izklopljen mikrofon]]Ne, proceduralno.
Proceduralno.
Ja, hvala lepa, predsednik, za besedo. Jaz se bom oglasila, kajti to ni bila obrazložitev glasu, to je bila polemika s stališčem Poslanske skupine Socialnih demokratov in [[hrup v dvorani]] predlagam, da opozorite kolega.
Trenutno smo še pri razpravi. Še nismo pri obrazložitvi glasu. Želi še kdo razpravljati? Ne? Kolega Bandelli?
Ja, hvala, predsedujoči, predsednik, oprosti. Zdaj, jaz nimam nič proti kolegu, mislim, ga dobro poznam tudi osebno, gospoda Simiča [[?]] , vem, da je tudi strokovnjak na tem področju, vem pa tudi, zakaj je šel zdaj na to mesto. Bodimo pošteni, tisti, ki tu govorimo neumnosti. Delali so pro bono in Lahovnik in zdaj na koncu so dobili nagrado, da so dobili dobro mesto, mislim samo to je razlog ta pravi, nič drugega. Popolnoma nič, nič drugega. Lahovnik v Krko in on je dobil tukaj. Bil je pa šef v FURSU, vemo, da, zakaj je moral iti proč, tudi to je bilo eno vprašanje, kar je. Ampak pravim še enkrat, mene on ne moti nič kot oseba, ker mislim, da je tudi, verjetno bo tudi dober, dober na svoji poziciji, kar se tega tiče, ampak ne govoriti zdaj, da je bil izbran zaradi meritokracije ali ne vem koga. Nagrado je dobil, ker je pomagal. Zdaj, delal je med navednicami pro bono in zato je zdaj dobil tako mesto. Toliko z moje strani.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se za člana Nadzornega sveta Slovenskega državnega holdinga, d. d., za dobo petih let imenujeta magister Božo Emeršič in magister Ivan Simič. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 37. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo predloga za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniško mesto vrhovnega sodnika na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog za izvolitev dr. Primoža Gorkiča v sodno, sodniško funkcijo na sodniško mesto vrhovnega sodnika na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v sodniško funkcijo na sodniško mesto vrhovnega sodnika na Vrhovnem sodišču Republike Slovenije izvoli dr. Primož Gorkič. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 36, proti 38. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Prehajamo na obravnavo predloga za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Kopru. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog za izvolitev Helene Deisinger Tomovski v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Kopru. Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno volilna komisija, ki je zboru pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Kopru izvoli Helena Deisinger Tomovski. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 1. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo predloga za izvolitev v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Škofji Loki. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predlog za izvolitev Ane Harp v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Škofji Loki. Želi za dopolnilno obrazložitev predloga besedo predstavnica Sodnega sveta sodnica Daša Sikošek? [[Ne.]] Predlog je kot matično delovno telo obravnavala Mandatno-volilna komisija. Želi za predstavitev poročila komisije besedo podpredsednik komisije Ljubo Žnidar? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne.]] Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na Okrajnem sodišču v Škofji Loki izvoli Ana Harp. Glasujemo. Navzočih 85 poslancev, za 51, proti 1, ugotavljam, da je sklep sprejet. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Prehajamo na obravnavo predloga sklepa o imenovanju člana Programskega sveta RTV Slovenija na podlagi 7. alineje šestega odstavka 17. člena zakona o Radioteleviziji Slovenija. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin, besedo ima poslanska skupina Liste Marjana Šarca, kolega Brane Golubović. Pardon, Robert Pavšič. Se opravičujem.
Lepo pozdravljeni še enkrat. Ne bom govoril o kandidatu, o njegovi primernosti oziroma neprimernosti za člana Programskega sveta RTV Slovenija. Spet vas bom spomnil, da je zgrešen sam način imenovanja. Poznate stališče Liste Marjana Šarca, namreč da v tej dvorani sploh ne bi smeli razpravljati in glasovati o tem, kdo naj bodo svetniki. Politika bi se morala izvzeti. Ampak seveda je to verjetno utopično pričakovati, saj če sodim po vaših skušnjavah glede medijske zakonodaje denimo zakona o Slovenski tiskovni agenciji, v kateri bi si vlada prilastila pravico imenovati 4 od 5 članov nadzornega sveta, ki bi lahko menjali direktorja kot, ne vem, recimo srajco ali kravato. Za napad na medije gre tej vladi, to je očitno, za prikrojevanje informacij, za nadzor nad njimi, za nadzor nad njihovo interpretacijo. Vaš cilj je finančno spodkopavanje javne RTV, kar bi vodilo v kaj? V kapitulacijo, uničenje in okrepitev nekega drugega medijskega imperija po vzoru severovzhodne sosede, ki seje enoumje. Kandidat z imenom in priimkom je torej drugotnega pomena, podpora temu kandidatu pa podpora spodkopavanju osnovnega postulata demokracije, spodkopavanja strokovnosti in neodvisnosti medijev. Vsak lahko v tej državi pove svoje mnenje, če je drugačno od vašega, je pač drugačno. [[oglašanje iz dvorane]] In to zagovarjanje svobode in neodvisnosti medijev in drugačnega mnenja je tisto, kar bomo v Listi Marjana Šarca zagotavljali in zagovarjali. Zato smo proti, ker vidimo, kam vlada to državo z majhnimi ali pa malo večjimi koraki pelje.
[[izklopljen mikrofon]]Hvala lepa. [[vklopljen mikrofon]]Hvala lepa, končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se za člana v Programski svet RTV Slovenija na podlagi 7. alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija imenuje dr. Leon Oblak in sicer za čas do izteka mandatov članov, imenovanih s sklepom o imenovanju sedmih članov Programskega sveta RTV Slovenija na podlagi 7. alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija z dne 28. 4. 2020. Ob tem vas obveščam, da bo na podlagi devetega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasujemo. Pardon, obrazložitev glasu. Obrazložitev glasu kolegica Tomić v imenu poslanske.
Hvala. V Levici bomo seveda glasovali proti, kajti kandidat nikakor ni predstavnik nobene zainteresirane javnosti ali pa gledalcev, ampak na tak način vladajoča koalicija kadruje tako v nadzorni svet RTV, tako v programski svet svoje ljudi. In zato v Levici ostro nasprotujemo vsem napadom in poskusom demontaže javne RTV tako skozi kadrovanje kakor tudi skozi spremembe medijske zakonodaje. In storili bomo vse, da to preprečimo, vse, kar je v naši moči. Zato bomo v tem primeru, jasno, proti. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 35. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo predloga sklepa o razrešitvi in imenovanju članice slovenske nacionalne komisije za UNESCO. Predloga sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa, s katerim se v slovenski nacionalni komisiji za UNESCO razreši članica Nina Maurovič, za članico pa se imenuje Alenka Jeraj. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti 15. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo predloga sklepa o spremembah sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije o ugotavljanju domnevnega pranja denarja v NKBM d.d., domnevnega nezakonitega financiranja politične stranke SDS in domnevnega nezakonitega financiranja volilne kampanje SDS za predčasne volitve poslancev v državni zbor 2018. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o spremembah sklepa o sestavi in imenovano predsednika, podpredsednika, članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 83, proti nihče. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA VPRAŠANJA POSLANK IN POSLANCEV. Glasovanje bomo opravili na podlagi pregleda predlogov sklepov poslank in poslancev za razpravo o odgovorih predsednika vlade, ministric in ministrov z dne 14. julija 2020, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o predlogih sklepov. »Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika vlade Janeza Janše na poslansko vprašanje Marka Bandellija v zvezi z varčevalnimi ukrepi, ki so jih začeli izvajati pri dijakih in študentih«. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 46. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. »Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika vlade Janeza Janše na poslansko vprašanje Zmaga Jelinčiča Plemenitega v zvezi Nacionalnim preiskovalnim uradom«. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 6, proti 73. [[Za je glasovalo 6.]] [[Proti 73.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. »Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za zdravje Tomaža Gantarja na poslansko vprašanje mag. Andreja Rajha v zvezi z operacijo sive mrene«. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 44. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. »Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za pravosodje, mag. Lilijane Kozlovič na poslansko vprašanje Dušana Šiška v zvezi s spremembo Zakona o sodiščih. Glasujemo. Navzočih je 82 poslancev, za 11, proti 56. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 56.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance, mag. Andreja Širclja na poslansko vprašanje Jožeta Lenarta v zvezi z ustanovitvijo Demografskega sklada. Glasujemo. Navzočih je 86 poslancev, za 39, proti 46. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo, Jerneja Vrtovca na poslansko vprašanje Mihe Kordiša v zvezi s prihodom Uberja v Slovenijo. Glasujemo. Navzočih je 86 poslancev, za 39, proti 46. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za zdravje, Tomaža Gantarja in ministra za obrambo mag. Mateja Tonina na poslansko vprašanje Janija Möderndorferja v zvezi s helikoptersko nujno medicinsko pomočjo. Glasujemo. Navzočih je 86 poslancev, za 33, proti 46. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za javno upravo Boštjana Koritnika na poslansko vprašanje mag. Bojane Muršič v zvezi s pripravo volilne in referendumske zakonodaje. Glasujemo. Navzočih je 84 poslancev, za 38, proti 44. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Janez Ciglerja Kralja in ministra za finance, mag. Andreja Širclja na poslansko vprašanje Maše Kociper v zvezi s predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki je v zakonodajnem postopku. Glasujemo. Navzočih je 85 poslancev, za 37, proti 46. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, dr. Aleksandre Pivec na poslansko vprašanje Janija Ivanuše v zvezi s krizo v vinskem sektorju. Glasujemo. Navzočih je 80 poslancev, za 12, proti 53. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 53.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarski razvoj in tehnologijo Zdravka Počivalška na poslansko vprašanje Roberta Pavšiča v zvezi z ocenjevanjem pomoči gospodarstvu v obdobju epidemije Covid-19. Glasujemo. Navzočih je 84 poslancev, za 38, proti 45. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo, Jerneja Vrtovca na poslansko vprašanje Željka Ciglerja v zvezi s financiranjem izgradnje severnega in južnega dela tretje razvojne osi ter načinom deponiranja ogromnih količin materiala na odseku med Velenjem in Slovenj Gradcem. Glasujemo. Navzočih je 86 poslancev, za 40, proti 45. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo, Jerneja Vrtovca na poslansko vprašanje mag. Andreja Rajha v zvezi s tretjo razvojno osjo. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 44. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za javno upravo Boštjana Koritnika na poslansko vprašanje Rudija Medveda v zvezi z volilno zakonodajo. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 45. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za finance magistra Andreja Širclja na poslansko vprašanje Andreje Zabret v zvezi z zaskrbljujočim stanjem javnih financ. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 46. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za izobraževanje, znanost in šport doktorice Simone Kustec na poslansko vprašanje Aljaža Kovačiča v zvezi s financiranjem športa. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 46. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Janeza Ciglerja Kralja na poslansko vprašanje Boštjana Koražije v zvezi s problematiko študentskega dela in socialnega položaja študentov po epidemiji Covid-19. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 46. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra brez resorja, pristojnega za razvoj in evropsko kohezijsko politiko Zvonka Černača na poslansko vprašanje Nika Prebila v zvezi s črpanjem sredstev iz naslova evropske kohezijske politike. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 46. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano dr. Aleksandre Pivec na poslansko vprašanje Jožeta Lenarta v zvezi z gozdno lesno verigo. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 44. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Janeza Ciglerja Kralja na poslansko vprašanje Primoža Siterja v zvezi s preprečevanjem družinskega nasilja in pomočjo žrtvam v času drugega vala epidemije Covid-19. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 45. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za pravosodje mag. Lilijane Kozlovič na poslansko vprašanje Maše Kociper v zvezi s poskusom vplivanja politikov na delo tožilstva, policije in sodstva. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 45. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in 19. sejo Državnega zbora. Seja je bila končana 14. julija 2020 ob 17.20 uri.