Lep pozdrav! Dobro jutro! Pričeli bomo zadnji dan 31. seje državnega zbora. Pozdravljam tudi tiste, ki so že na poti v dvorano, oziroma jih vabim, da se nam pridružijo. Poznate namreč točke dnevnega reda, ki so na vrsti, in prve so mandatno-volilne narave. Predvsem imamo tu glasovanja, tako da bi prosil za pozornost pri tem. Preden bomo začeli z nadaljevanjem, vas bom obvestil, kdo bo danes zaradi drugih obveznosti odsoten. To so kolegi Barovič, Battelli, Brejc, Kangler, Kavčič, Kelemina, Komljanec, Levič, Merlo, Štemberger, Terčon in kolegica Maria Pozsonec. Kot rečeno, bomo prešli najprej na 40. TOČKO DNEVNEGA REDA - MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Pod to točko dnevnega reda bo zbor obravnaval tri predloge predsednika Republike Slovenije, in sicer za imenovanje predsednice in prvega namestnika predsednice računskega sodišča in imenovanje viceguvernerja Banke Slovenije. Obravnavali bomo tudi predlog ministra za pravosodje za imenovanje predsednika vrhovnega sodišča Republike Slovenije. Na predlog poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo državni zbor obravnaval tudi predlog sklepa o spremembi odloka o ustanovitvi odbora državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide. Prosim za pozornost. Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih predlogih. Pred tem vas moram opozoriti, da bomo tajna glasovanja o predlogih predsednika Republike Slovenije opravili sočasno, ponavljam, sočasno, po zaključenih razpravah o vseh treh predlogih. Najprej bomo prešli na obravnavo predloga predsednika Republike Slovenije za imenovanje predsednice računskega sodišča. Predsednik Republike Slovenije dr. Janez Drnovšek je na podlagi 8. člena zakona o računskem sodišču državnemu zboru predlagal, da za predsednico računskega sodišča za dobo devetih let imenuje gospo Florjano Bohl. Najprej sprašujem, ali želi predstavnik urada predsednika republike dodatno obrazložiti predlog? [[Ne želi.]] Predlog je obravnavala mandatno-volilna komisija. Želi predsednik besedo? [[Ne želi.]] Nekaj kolegov je najavilo obrazložitev svojih stališč oziroma stališč njihovih poslanskih skupin. Kolega Sušnik se je predstavitvi odpovedal. Želi besedo kolega Podobnik? Kolega Podobnik, prosim.
Gospod predsednik, želel bi samo besedo o kandidaturi za predsednika vrhovnega sodišča, pri tej točki bi se oglasil.
Prosim. Potem bomo vprašali še kolega Školča -, ali želite besedo? [[Ne.]] Imam napisane štiri kolege pri razpravi poslank in poslancev. Želi kdo od prijavljenih besedo? Ugotavljam, da ne. Tako je ta razprava zaključena Potem smo pri obravnavi predloga predsednika Republike Slovenije za imenovanje prvega namestnika predsednice računskega sodišča. Predsednik Republike Slovenije, doktor Janez Drnovšek, je na podlagi 8. člena zakona o računskem sodišču državnemu zboru predlagal, da za prvega namestnika predsednice računskega sodišča, za dobo 9 let imenuje gospoda Tomaža Vesela. Želi predstavnik urada predsednika republike besedo? Ne. Temu se odreka. Predlog je obravnavala mandatno-volilna komisija. Želi predsednik besedo?Ne želi. Želi kdo od predstavnikov poslanskih skupin besedo? Prijavljeni so kolegi Sušnik, Podobnik in Školč. Ne. Prav. Želi kdo besedo od predstavnikov, torej od poslank in poslancev, ki so se prijavili? Tudi ne. Dobro. Potem zaključujem razpravo, četudikandidat ne želi besede. Potem prehajamo na obravnavo predloga predsednika Republike Slovenije za imenovanje viceguvernerja Banke Slovenije. Prosim, če je lahko mir v dvorani. Tisti, ki zamujajo, naj prosim vstopajo tako, da dela državnega zbora ne motijo. Predsednik Republike Slovenije, doktor Janez Drnovšek je na podlagi 36. in 37. člena zakona o Banki Slovenije državnemu zboru predlagal, da za viceguvernerja Banke Slovenije za dobo 6. let imenuje gospoda Darka Bohneca. Želi predstavnik urada predsednika republike dodatno obrazložiti ta predlog? Tudi v tem primeru temu ni tako. Predlog je obravnavala mandatno-volilna komisija. Želi predsednik besedo? Ne. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Prijavljen so kolegi Sušnik, Peče in Školč. Ne. Prav.Potem sprašujem, ali želi besedo kdo od predstavnikov poslank in poslancev, ki so prijavljeni. Tudi ne. Tudi ta razprava je zaključena. Prehajamo na izvedbo glasovanja o predlogih predsednika republike. Prehajamo na izvedbo glasovanja o predlogih predsednika republike za imenovanje predsednice računskega sodišča, prvega namestnika predsednice računskega sodišča in viceguvernerja Banke Slovenija. V skladu s četrtim odstavkom 8. člena zakona o računskem sodišču, o imenovanju predsednice in prvega namestnika predsednice računskega sodišča ter v skladu s petim odstavkom 37. člena zakona o Banki Slovenije, o imenovanju viceguvernerja Banke Slovenije, državni zbor glasuje tajno. V skladu s prvim odstavkom 92. člena poslovnika vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci oziroma poslanke, ki jih izvoli državni zbor na moj predlog. Predstavniki poslanskih skupin so mi predloge že posredovali. Obveščam vas, da so to kolegi Moge, Kelemina Juri in kolegica Areh Lavrič. Član te komisije sem, kot sem že dejal, tudi kot predsedujoči. Ali bi kdo takemu predlogu nasprotoval? Če ne, bi prešli na glasovanje o sestavi komisije. Glasujemo o sestavi komisije. 55 navzočih, 53 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Tako smo komisijo v tej sestavi tudi izvolili. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena poslovnika državnega zbora bodo poslancem vročene tri glasovnice tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako, da se na vsaki glasovnici obkroži beseda "za" ali "proti". V skladu s petim odstavkom 91. člena poslovnika državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna. Neveljavna je tudi glasovnica, iz katere volja poslanca ni jasno razvidna. V skladu s četrtim odstavkom 8. člena zakona o računskem sodišču ter v skladu s petim odstavkom 37. člena zakona o Banki Slovenije bo vsak predlagani kandidat imenovan, če bo zanj glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo tukaj v dvorani v glasovalnih kabinah, ki so že postavljene. Poslanke in poslanci bodo izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani ob mizi. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasijo v sobi 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Kolega Kelemina je opravičen in kolega Zamernik bi ga nadomeščal v volilni komisiji. Se kolega Zamernik s tem strinja? Nihče ne nasprotuje? Je to za državni zbor v redu? Mislim, da bi bilo prav, da še enkrat odločimo o sestavi volilne komisije. Kolegi Moge, Zamernik, Juri in kolegica Areh Lavrič ter sam kot predsedujoči. Tako sestavo moram dati še enkrat na glasovanje. Prosim, odločimo. 57 navzočih, 53 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Glasovanje se bo pričelo ob 10. uri in 20 minut. Trajalo bo do 10. ure in 40 minut. 10.30 mi pravi generalna sekretarka. Ali bi bil pravi čas za začetek glasovanja 10.30 in traja do 11. ure? So tri glasovnice in trikrat je potrebno razdeljevati volilni material. Da ne bi prišlo do zamud, je potrebno upoštevati to. Torej, ob 10. uri in 30 minut začnemo glasovanje. Trajalo bo do 11. ure. Prosim? So tri glasovnice? Prosim, kolega.
Predsednik, ali lahko racionaliziramo to in razdelite vse tri glasovnice, saj nismo [[...]]
Saj bomo, ampak jih je treba prešteti, stvar mora biti izvedena po postopku, so trije volilni meniki, prosim upoštevajte to okoliščino. 10. 30 uri bom začeli do 11. bomo glasovali, ob 11. uri bomo glasovanje prekinili, volilna komisija se bo umaknila v sobo 217 in vas takoj po končanem delu obvestila o rezultatih. Do takrat bomo sejo prekinili. Prosim, seja je prekinjena, volilno komisijo prosim, da pride v sobo 217, ob 10.30 uri bomo začeli glasovanje, prekinili pa ob 11.00 uri.
Spoštovani! Prenašam vam sporočilo predsednika državnega zbora, da bo ob 11.30 uri razglasitev rezultatov. Hvala lepa.
Prosim kolegice in kolege, da zasedejo svoja mesta. Ura je 11.30 in čas, da vas obvestim o odločitvi državnega zbora. Najprej bomo nadaljevali s prekinjeno obravnavo predloga predsednika Republike Slovenije za imenovanje predsednice računskega sodišča. Prebral bom zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja o imenovanju predlagane kandidatke za predsednico računskega sodišča Republike Slovenije. Glasovanje je bilo v prostorih državnega zbora Republike Slovenije 28. novembra 2003. Razdeljenih je bilo 72 glasovnic. Oddanih je bilo 72 glasovnic. Ena je bila neveljavna, veljavnih pa 71. Za je glasovalo 32 poslancev, proti pa 39. Na podlagi izida glasovanja ni bila z večino potrebnih glasov imenovana za predsednico računskega sodišča Republike Slovenije. Ker kandidatka ni prejela zadostnega števila glasov poslancev, bom skladno s šestim odstavkom 8. člena zakona o računskem sodišču o tem takoj obvestil predsednika Republike Slovenije. Nadaljujemo s prekinjeno obravnavo predloga predsednika Republike Slovenije za imenovanje prvega namestnika predsednice oziroma predsednika računskega sodišča. Prebral bom zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja. Glasovanje je bilo v prostorih državnega zbora Republike Slovenije 28. novembra 2003. Razdeljenih je bilo 72 glasovnic, toliko je bilo tudi oddanih. Neveljavni sta bili 2 glasovnici, veljavnih pa 70. Za je glasovalo 62 poslank in poslancev, 8 pa jih je bilo proti. Na podlagi izida glasovanja je bil gospod Tomaž Vesel imenovan za prvega namestnika predsednika računskega sodišča Republike Slovenije. V imenu državnega zbora mu k izvolitvi čestitam! [[Aplavz.]] Prosim ga, da pred državnim zborom sedaj tudi priseže.
Spoštovani državni zbor! Prisegam, da bom opravljal svoje delo skladno z ustavo in zakonom, pošteno, vestno in nepristransko. [[Aplavz.]]
Hvala lepa. Še enkrat vam v imenu kolegic in kolegov želim uspešno opravljanje vaše nove dolžnosti! Prehajamo na prekinjeno obravnavo predloga predsednika Republike Slovenje za imenovanje viceguvernerja Banke Slovenije. Prebral bom zapisnik. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora Republike Slovenije ne 28. novembra 2003 leta. Oddanih, pardon, razdeljenih je bilo 72 glasovnic, oddanih prav tako 72, ena je bila neveljavna, veljavnih pa je bilo 71. Za je glasovalo 52 poslank in poslancev, 19 pa jih je bilo proti. Na podlagi izida je bil gospod Darko Bohnec imenovan z večino glasov vseh poslancev za viceguvernerja Banke Slovenije. Čestitke ob imenovanju. [[Aplavz.]] S tem smo zaključili ta del točke dnevnega reda. Nadaljujemo. Imamo predlog ministra za pravosodje o imenovanju predsednika Vrhovnega sodišča Republike Slovenije. Minister za pravosodje mag. Ivan Bizjak je na podlagi prvega odstavka 62. člena zakona o sodiščih zboru predlagal, da za predsednika Vrhovnega sodišča Republike Slovenije za dobo šestih let imenuje mag. Mitjo Deisingerja. Sprašujem, ali želi pooblaščeni predlagatelj besedo. Ne. Predlog je obravnavala mandatno-volilna komisija. Želi predsednik besedo? Razumem, da ne. Predsednik mandatno- volilne komisije ne želi besede. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin. Najprej kolega Podobnik.
Hvala, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Dovolite, da povsem na kratko predstavim stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. V poslanski skupini bomo podprli predlog, da se za predsednika Vrhovnega sodišča Republike Slovenije izvoli mag. Mitja Deisinger, vrhovni sodnik svetnik vrhovnega sodišča in dosedanji predsednika vrhovnega sodišča. Poslanska kolega v mandatno-volilni komisiji kolega Rokavec in Božič sta tako stališče s svojim glasovanjem enkrat že tudi javno predstavila. Prejeli smo vsa potrebna gradiva. Predstavitev kandidata, kot jeznano, je mandatno-volilna komisija na dveh sejah obravnavala, v postopku, ko je pripravljala gradivo za sejo državnega zbora. Mag. Mitja Deisinger je v slovenskih pravnih krogih in tudi v sodniških krogih spoštovan in uveljavljen strokovnjak, prav tako pa je tudi aktiven in priznan v tujini. V svojem dosedanjem delu predsednika vrhovnega sodišča je uveljavil nekatere projekte in poteze, za katere je bil kot predsednik vrhovnega sodišča pristojen in so se izkazale kot dobre. Če omenim samo nekatere: informatizacija zemljiške knjige, to je bil uspešen projekt, ki ga je vodilo vrhovno sodišče in ga je koordiniral on sam in rezultat je dober, več kot 90% le-teh je sedaj že v celoti informatiziranih in prihodnje leto bo 44 okrajnih in drugih sodišč, ko bodo reševala postopke že v treh mesecih, vse pripade v tej zvezi rešila. Aktivno je sodeloval pri projektu Herkules, kajti to je bil projekt, ki ga je formalno vodilo vrhovno sodišče. Ustanovil je tudi strateški svet sodstva. V njegovem mandatu je bil ustanovljen center za izobraževanje. V razpravi ob njegovem imenovanju oziroma predlogu se je v javnosti zelo odprlo vprašanje, ponovno, to je aktualno vprašanje, to je vprašanje sodnih zaostankov. Iz gradiva je razvidno, da so bili sodni zaostanki na vrhovnem sodišču bistveno večji samo na upravnem oddelku, na drugih oddelkih pa ne. In prav na tem oddelku je bil tudi povečan pripad zadev. Kolegice in kolegi, imeli smo že eno izkušnjo kar nekaj let nazaj, ko vrhovno sodišče kar nekaj mesecev ni bilo brez predsednika in pokazalo se je, da je bil to slab čas za vrhovno sodišče. V tem času, ko je Mitja Deisinger vodil vrhovno sodišče, vsaj kar je meni znano, na njegovo osebno raven, na raven njegovega, bi rekel, strokovnega in moralnega habitusa ni bilo nobenih pripomb, vsaj jaz jih nisem zasledil. In še nekaj. Prav v teh dneh smo dobili zadnjo številko Sodne prakse. In v uvodniku je dober, poglobljen zapis spoštovanega prof. dr. Marjana Paučnika, ki pravi: "Nekateri odzivi v medijih ustvarjajo lažni vtis, kot da je stanje v sodstvu zelo zelo kritično." Naprej, "ne bom rekel, da sodstvo nima nekaterih zelo resnih problemov, a na drugi strani je res tudi to, da se stanje sodstva postopoma izboljšuje in da je v njem kopica energije, ki jo je mogoče ustvarjalno uporabiti." Pred seboj imam tudi zelo odmeven intervju Normana Doukoff, nekdanjega svetovalca ministrstva za pravosodje, to je nemški sodnik, ki je zadnja tri leta in pol živel in delal v Sloveniji kot predpristopni svetovalec slovenskega pravosodnega ministrstva. Inkot je znano, preden je končal svoj mandat, je na novinarski konferenci ugotovil nekatere realne zadeve v slovenskem sodstvu. V svojih nastopih je bil zelo direkten, je tudi izzval odmeve, ampak vendarle, kolegice in kolegi, kot pravi dr. Marjan Paučnik ko govori o predsednikih sodišč, ne o predsedniku vrhovnega sodišča, pravi naslednje: "Predsednik ni gonjač, ampak je stičišče, ki seva kot utrip s pozitivno energijo." Jaz menim, da bi lahko tudi v primeru mag. Deisingerja veljala ta ocena in naša poslanska skupina ga bo podprla. Hvala lepa.
Kolega Potrč. Ne. Kolega Peče. Samo hipec, da razjasnimo. Kolega Lavrinc je dvignil roko. Proceduralno med stališči poslanskih skupin ne morete nastopiti. Če prav razumem, boste namesto kolega Školča nastopili v imenu poslanske skupine. Kolega Peče, prosim.
V Slovenski nacionalni stranki imamo drugačno stališče, kot ga je predstavil govornik pred menoj, in sicer predlaganemu kandidatu za imenovanje predsednika vrhovnega sodišča nasprotujemo iz sledečih razlogov. Prvič, dosedanje delo vrhovnega sodišča kot ene izmed temeljnih oblik oziroma vodstvene oblike sodnega sistema v naši državi očitamo, seveda, velike sodne zaostanke, za katere nosi dobršen del. Po drugi strani ravno omenjenemu kandidatu očitamo dovoljenje za odsotnost posameznih članov oziroma sodnikov iz njegovega delokroga in napotitev na opravljanje drugih nalog in obveznosti, s tem pa avtomatsko povečevanje sodnih zaostankov. Po tretji strani, ki je mogoče celo najbolj, čejo lahko označim kot zamegljivo, je na vsak način nesmotrna porazdelitev finančnih sredstev in s tem seveda onemogočanje normalnega dela sodne veje oblasti. Po naši oceni, pa predvsem za zapisnik, je potrebno povedati, da se v nacionalni stranki tudi ne strinjamo s samim postopkom izbire, na kar smo na matičnem delovnem telesu, kakor tudi javnost, že opozorili, zato bomo nasprotovali predlogu sklepa. Hvala.
Hvala lepa. Besedo kolega Lavrinc. Samo, da opozorim, tam na vaši soseščini za mir. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Ne da bi menil, da so moje besede tako pametne, ampak vseeno so vredne pozornosti, ker navsezadnje govorim kot poslanec oziroma predstavnik poslanske skupine LDS. Povedal bi tole. Poslansko delo ni vedno prijetno, mora pa biti odgovorno in v naši poslanski skupini seveda se bomo tega dela lotili v tem primeru odgovorno. Nihče ne trdi, da magister Mitja Deisinger ni dober sodni strokovnjak, da pa je slab menedžer, je pa menda razumljivo tudi iz današnjega prispevka v delu, kjer direktor urada za javna naročila pojasnjuje, da so bile nepravilnosti pri javnih naročilih. Torej, to je tudi čas, ko bi si lahko oziroma bi si morali vzeti čas za razmislek o tem, kako organizirati sodno upravo. Sodna uprava pri nas, po mojem, ne deluje dobro tudi zato, ker se z njo ukvarjajo strokovnjaki, ki to niso, so sodni strokovnjaki, niso pa dobri menedžerji in seveda v takem primeru je vredno razmisliti tudi o tem, dokler pač to še ima tako urejeno, kot imamo, da se oceni, ali je bilo delo, ali je delo sodne veje oblasti dobro ali ne. Navsezadnje bo to tudi sporočilo, naše glasovanje, sporočilo za javnost. Če bomo pritrdili predlogu ministra, potem seveda bo, po moje, sporočilo, da je sodna veja oblasti izpolnila naša pričakovanja. Iz vseh 18-ih zaključkov, ki jih je odbor za notranjo politiko pri obravnavi sodnih zaostankov sprejel, pa veje, da sodna veja oblasti ta trenutek slabo izpolnjuje svoje poslanstvo in ji je treba pomagati, da pride na neki način na zeleno vejo in seveda zato v naši poslanski skupini gospoda Deisingerja ne bomo podprli.
Tako smo sklenili predstavitev stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Želi kolega Peče še enkrat besedo? [[Ne.]] Želi besedo kolega Anderlič? [[Ne.]] Še enkrat kolega Lavrinc? [[Ne.]] Kolega Školč? [[Ne.]] Prav, potem bomo razpravo zaključili in prešli na odločanje. Prosim. Prosim, da pridete v dvorano. Počakal ne bom dlje, kot minuto, potem bomo odločali. Odločali bomo o predlogu sklepa o imenovanju mag. Mitje Deisingerja za predsednika Vrhovnega sodišča Republike Slovenije za dobo šestih let. Lahko odločimo? Glasujemo. 69 navzočih, 23 za, 42 proti. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da državni zbor mag. Mitja Deisingerja ni imenoval za predsednika Vrhovnega sodišča Republike Slovenije, ta sklep ni sprejet. Predlog sklepa o spremembi odloka o ustanovitvi odbora Državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide. Predlog za spremembo odloka je zboru podal poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Želi predstavnik, predsednik besedo? Prijav poslank in poslancev k razpravi nismo prejeli, zato zaključujem razpravo in prehajamo [[...]]Prosim za mir v dvorani. Prijav poslank in poslancev k razpravi nismo prejeli, zato to razpravo zaključujem. In prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o spremembi odloka o ustanovitvi odbora Državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide. Lahko odločimo. Glasujemo. Prosim za mir! Po glasovanjih bom dal ta pregled na prikazovalnik, tako da ne bo potrebno ugotavljati drugje. 60 navzočih, 53, nihče proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 27. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SISTEMU PLAČ V JAVNEM SEKTORJU. Gre za obravnavo predloga zakona po nujnem postopku. Predlog je vložila vlada. Želi kdo od predstavnikov vlade dopolnilno obrazložiti predlog? Prosim imate besedo, gospod Klinar.
Hvala. Spoštovane poslanke in poslanci! Jaz bi na kratko podal dodatne obrazložitve za spremembe in dopolnitve zakona o sistemu plač v javnem sektorju. Moram povedati, tako kot že iz izjave k temu zakonu sledi, da smo te spremembe popolnoma uskladili s socialnimi partnerji, kar pomeni, da ni bila sprejeta razširjena verzija, ki jo je predlagala vladna stran. Mi smo namreč s temi spremembami in dopolnitvami zakona predlagali tudi nekatere druge spremembe, predvsem kar se tiče splošne veljavnosti kolektivnih pogodb, kvorumov, ki so potrebni za spremembe in dopolnitve, predlagali smo tudi rešitev, da bi lahko vlada z uredbo v prehodnem obdobju določila minimalne standarde. Vendar žal, glede tega s sindikati nismo uspeli doseči soglasja, tako da je bil potem sprejet minimalni obseg teh sprememb. Te spremembe se nanašajo na štiri področja. In sicer, prva sprememba je uskladitev nomenklature poklicev v zdravstvu, kjer gre za uskladitev z direktivo Evropske unije - ta sprememba je tudi že v zakonu o zdravstveni dejavnosti bila posredovana, kjer gre za uvedbo zobozdravnikov in babic v plačne podskupine in tudi zdravstvenih sodelavcev. Tu gre za tehnično spremembo. Druga sprememba se dotika razširitve plačne skupine B na celoten javni sektor. Tu gre za to, da bi z natančnejšo pravno določitvijo tega vprašanja omogočili tudi uvrstitev menedžerjev v javni upravi v plačno skupino B, ki določa direktorje, ravnatelje in tajnike. Tu gre konkretno za to, da bi generalne direktorje direktoratov, generalne sekretarje ministrstev in direktorje organov v sestavi določili tudi v okviru plačne skupine B, tako kot tudi vse ostale menedžerje v javnem sektorju. Tretja sprememba se dotika določitve skrajnega roka za sprejem vseh podzakonskih predpisov in kolektivnih pogodb. Tu gre za 45 dni pred začetkom uporabe zakona. To je prav tako tehnična sprememba. In zadnja sprememba, ki je vsebinsko ključna, pa se dotika preložitve začetka uporabe zakona, in sicer se predlaga preložitev tega roka s 1.1.2004 na 1.7.2004. Razlog za to je naslednji. Vladna stran je predlagala, da bi šli v delno, se pravi, v sukcesivno uporabo zakona, in sicer tako, da bi plačne skupine A, B in C, se pravi, funkcionarje, direktorje in javno upravo, uvedli s 1.1.2004, kar na uradu za sistem plač mislimo, da bi bilo mogoče. Vendar je sindikalna stran nasprotovala delnemu prehodu v plačni sistem, zaradi tega, ker je pač duh tega zakona, da se rešitve uporabljajo za javni sektor kot celoto. Zato smo se potem uskladili glede tega, da je 1.7. kot datum za uporabo zakona v celoti. Predlagali smo tudi sprejem zakona po nujnem postopku. Namreč, rešitve zakona so take, da če se datum ne premakne, pride do pravne praznine, ker v bistvu novega sistema še ne začnemo uporabljati, stari sistem pa preneha veljati. Tako da je po našem mnenju utemeljitev nujnega postopka v tem smislu taka in smo jo kot tako tudi predlagali. Mislimo, da bi v nasprotnem primeru nastala popolna pravna nejasnost. Zakon je obravnaval tudi odbor za notranjo politiko in je sprejel nekatere nomotehnične spremembe, ki pa ne posegajo bistveno v vsebino teh sprememb in dopolnitev. Toliko bi imel jaz. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko in kolega Čeligoj, poročevalec odbora, bo sedaj predstavil njegovo stališče; potem pa bomo slišali stališča poslanskih skupin. Kolega Čeligoj, imate besedo.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Odbor državnega zbora Republike Slovenije za notranjo politiko je na 40. nujni seji 20. novembra 2003 obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sistemu plač v javnem sektorju, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo po nujnem postopku predložila vlada Republike Slovenije. Kolegij predsednika državnega zbora je na 79. redni seji 14. novembra 2003 sklenil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Predstavnik predlagatelja je uvodoma podal kratko dopolnilno obrazložitev, v kateri je pojasnil, da je ključni cilj predloga zakona preložitev začetka uporabe zakona o sistemu plač v javnem sektorju, in sicer s 1. januarja 2004 na 1. julij 2004 za celoten javni sektor, kar je tudi usklajeno s socialnimi partnerji Socialni partnerji namreč niso pristali na postopen prehod v nov plačni sistem, kot je to predlagala vlada, saj so menili, da je potrebno vzpostaviti nov plačni sistem za odpravo nesorazmerij v celotnem javnem sektorju istočasno. Tako bo vladi, sindikatom javnega sektorja omogočeno, da nadaljujejo z intenzivnimi pogajanji v smeri nadaljnje priprave podlag podzakonskih aktov in kolektivnih pogodb. Nadalje je poudaril, da predlog zakona zajema zgolj minimalni obseg uskladitve, dosežen s socialnimi partnerji in prinaša poleg navedene ključne spremembe še nekaj manjših sprememb in dopolnitev. Predstavnik zakonodajno-pravne službe je predstavil pripombe iz njihovega pisnega mnenja in poudaril, da bi upoštevanje le-teh pripeljalo predvsem do nomotehničnih izboljšav predloga zakona. Posebej je opozoril na 3. člen predloga zakona, s katerim se določa nov rok za sprejem še nesprejetih podzakonskih predpisov, kar narekuje umestitev predlagane vsebine tega člena v prehodne določbe. V razpravi so člani odbora izpostavili predvsem naslednja vprašanja: Ali je realno pričakovati, da bo dogovor vlade s sindikati javnega sektorja dosežen do 1. julija 2004? Ali ne bi bilo mogoče kot končen datum začetka uporabe zakona o sistemu plač v javnem sektorju določiti že datum 1. maj 2004? In kako bodo predvidene spremembe zakona o sodniški službi ter predlog te novele vplivale na spremembe plač v pravosodju. V odgovoru na zastavljena vprašanja je predstavnik predlagatelja poudaril, da ocenjuje predlagani datum začetka uporabe zakona o sistemu plač v javnem sektorju kot realen in omogoča vladi in sindikatom javnega sektorja, da se sporazumejo o vseh izvedbenih aktih, ki so potrebni za vzpostavitev celotnega plačnega sistema. Nadalje je poudaril, da predlagana novela zakona nima učinka na zakon o sodniški službi in ne bo vplivala na spremembe plač v pravosodju. Odbor je kot svoje sprejel amandmaje k 1. členu, k 2. členu, k 3. členu ter se odločil za naslov in nov 4.a člen. Odbor za notranjo politiko predlaga državnemu zboru sprejem predloga zakona in omenjenih amandmajev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sedaj bomo slišali stališča poslanskih skupin. Vprašal bom, če predstavniki želijo besedo? Kolegica Majda Zupan želi besedo, da bo predstavila stališče poslanske skupine Nove Slovenije, za njo kolega Diaci. Najprej kolegica Zupanova, prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Lansko leto ob sprejemanju zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sistemu plač v javnem sektorju je bilo s strani predlagatelja čutiti veliko samozavest in zadovoljstvo, da bo zakon začel veljati že s 1.1.2004. Vendar pogajanja s socialnimi partnerji le niso tekla tako, kot so si zamišljali. 50 pogajanj s sindikati, različne stopnje zaupanja, konstruktivni in nekonstruktivni pogovori. Sistemska in interesna vprašanja so ostala odprta in ni zagotovila, da bodo rešena v drugih zakonih. Nanašajo se na splošno veljavnost in ukinitev kolektivnih pogodb. Ostaja bojazen, da kolektivne pogodbe, ki so pogoj za uveljavitev novega plačnega sistema, lahko tudi ne bodo sprejete. Negativne finančne posledice bodo nastale zaradi nove vsebine osnovne plače in njihova nevtralizacija tudi ni dogovorjena in možnost postopnega prehoda v razmaku 6 mesecev na novi plačni sistem je vprašljiva. Vseh teh vprašanj ni bilo mogoče uskladiti, zato predlagatelj vztraja na noveli zakona v tistem delu, da se podaljša uporaba obstoječe plačne ureditve tudi po 1. 1. 2004 oziroma, da se začetek uporabe zakona za celoten javni sektor prenese na 1. 7. 2004. Novela vsebuje še nekatere druge manjše spremembe in dopolnitve. Spremembe in dopolnitve sprejemamo po nujnem postopku, spet smo potisnjeni v časovno stisko, ker bi sicer s 1. 1. 2004 nastala pravna praznina, kar naj bi imelo za posledico neizplačilo plač v celotnem javnem sektorju, to pa bi lahko imelo tudi težke posledice tudi za delovanje države. V naši poslanski skupini načelno, kot smo že velikokrat povedali, nasprotujemo nujnemu postopku. Ugotavljamo, da v zadnjem času vse prevečkrat pridemo v situacijo, ko moramo popravljati zakone, ki smo jih sami sprejemali v sedanjem mandatu. Predlagatelji niso pripravljeni poslušati pripomb in opozoril opozicije, zato pa nas silijo v odločitve za hitre spremembe, vprašanje pa ostajaodprto, kako naj pustimo 140 tisoč uslužbencev brez plač. Res se lahko zamaja država, odgovornost za slabo delo pa ostaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Diaci.
Hvala za besedo. Spoštovani prisotni! Bistvena ureditev, ki jo ta zakon prinaša, 4. člen, torej podaljšanje roka za začetek uporabe zakona o sistemu plač v javnem sektorju s sedaj predvidenega 1. 1. 2004 na 1. 7. 2004. Posledično se časovno podaljšuje tudi rok za podzakonske akte. Vlada navaja, da je razlog za ta predlog partnerski dogovor vlade in sindikatov, da si vzamejo še nekaj časa za nadaljevanje priprave podlag za podzakonsko ureditev. Da obstaja konstruktiven dialog, nas v Stranki mladih veseli, sprašujemo pa se, če ne bi veljalo razmisliti o dogovorjenem datumu. Namreč, na novo predlagani datum začetka uporabe plačnega zakona, torej 1. 7. 2004, bo že skoraj v formalni vsekakor pa že v potekajoči in dejanski volilni kampanji v prihodnji volilni kampanji v prihodnjem volilnem letu. Poslanska skupina Stranke mladih Slovenije je na seji odbora predlagala datum 1.5.2004. Zaradi vstopa v Evropsko unijo bi bilo smotrno tudi na simbolni ravni to zadevo rešiti do takrat, vendar smo bili zavrnjeni. To odpira prostor za vsakovrstna tolmačenje, hkrati pa je dobro vprašanje, ali je ta datum dokončen. No, kakorkoli predvsem zaradi trditev ministra Bohnica, da se je vrnilo zaupanje v pogajanje s strani sindikatov, bomo v Stranki mladih Slovenije kljub zelo neprimernem datumu spremembo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Petan bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Imate besedo, kolega Petan. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Javni sektor je področje, ki ga naši državi nikoli ni uspelo urediti, da bi delovalo, kot funkcionalna celota, še posebej v najbolj občutljivem delu, to je v plačnem delu. Ta del mora urejati ne samo višino plače delavcev v javnem sektorju, ampak tudi razvrščanje v plačilne razrede, medsebojna razmerja in tudi sistem napredovanja, seveda, direktno ali posredno. Povezava te problematike v celoto kot sistem onemogoča skoke iz sistema posameznih sektorjev brez posledic za druge sektorje prav tako sistem onemogoča uvrščanje, napredovanje posameznikov brez ustreznih pogojev. Urejen sistem je pomemben tudi iz vidika zagotavljanja kvalitetnih storitev javnih uslužbencev, ne nazadnje je to tudi osnovi vzrok, da ta sistem sploh obstaja, obstaja pa, kot servis državljanov. O velikosti tega področja, ki pri nas še ne funkcionira kot enoten sistem, priča podatek, da je leta 2000 skupna nominalna vrednost plač v javnem sektorju znašala 414 milijard sit, to je 10,2 % BDP-ja. Število oseb, se pravištevilo javnih uslužbencev pa je znašalo preko 150 tisoč ljudi. Ti podatki kar sami po sebi kličejo in zahtevajo ureditev področja, pa vendar je trenutna pravna ureditev sistema plač izredno neenotna, različna po področjih, sektorjih, kar ima za posledico da je nepregledna in neprimerljiva. Pri tako velikem obsegu finančnih sredstev je to nedopustno in škodljivo za državo, seveda, verjetno tudi posledično za občane tudi. Samo primer: 1 % prihranek, se pravi povečanje ali zmanjšanje plač za 1 % ali pa povečanje za 1 % znaša 4 milijarde, to pa pomeni, da je več kot skoraj 90 % občin, ki imajo manjši proračun, kot je tu samo povečanje ali zmanjšanje za 1 %. To pomeni, da če sistem deluje, bi vsak dobro premislil, preden bi želel kakršnokoli spremembo sistema, sedaj, ko pa je to razparcelirano po različnih enotah, je pa seveda to mogoče in seveda potem zadeve so take, kot so. To so ogromna sredstva in tisti, ki ta denar obvladuje, ga deli, ima tudi ogromno moč. To je prav gotovo poglaviten vzrok, da to področje pri nas se še ni uredilo. Zakonodaja, se pravi, paket zakonov, ki smo jih sprejemali in tudi sprejeli v lanskem letu za javni sektor, je nakazoval, da bomo končno ugriznili tudi v to kislo jabolko. Opomini so ne nazadnje prihajali tudi iz Bruslja, da to področje nimamo urejeno, vsaka resna demokratična država pa bi to morala imeti. Pa vendar, kljub temu, da bi zakon o sistemu plač v javnem sektorju moral začeti veljati s 1. 1. 2004, zaradi nedoseženega soglasja med vlado in sindikati javnega sektorja za sklenitev kolektivne pogodbe rok za uveljavitev veljavnosti izvajanja zakona podaljša za pol leta, ne nazadnje, to je bil tudi osnovni vzrok te spremembe. To je odlaganje, se pravi, to je odlaganje urejanja področja za pol leta ali drugače, še pol leta bomo lahko delali po starem in imeli nepregleden sistem. Skrajšani postopek govori o tem, da smo zopet v kleščah časovne stiske in dejal bi, da se seveda pri tem sprenevedamo, kot da tega prej nismo vedeli, da nismo postorili vsega, kar so nam ti zakoni in konkretno ta zakon tudi nalagali, ali nismo hoteli, ali nismo želeli, nismo zmogli, nismo bili sposobni. Ker pa je sistem potrebno urediti, in če je to zadnja preložitev, bomo v Slovenski demokratski stranki to sicer podprli, vendar pa zadnjič, ko gre za podaljšanje roka za uveljavitev na tako pomembnem področju in ko gre za tako strahovita velika sredstva. Hvala.
Kolega Potrč bo sedaj predstavil stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov.
Hvala lepa. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov bomo predlog zakona podprli. Vlada se je v tem mandatu po dolgih letih obljub prvič resno lotila reorganizacije uprave, oblikovanja novega sistema delovanja uprave in tudi enega najtežjih projektov, to je urejanja plačnega sistema ne samo v upravi v ožjem smislu, ampak v javnih službah nasploh. Veliko je storjenega. V usklajevanju različnih pogledov na rešitev vsakega podrobnega vprašanja, gre pa, vemo vsi, za prek 130.000 ljudi, je prišlo do spoznanja, da bi bilo koristno, zaradi kvalitete odločitve, ne zaradi formalnih rokov, stvar preložiti, kar je najbistvenejši predlog, od 1.1.2004 na 1. julij 2004. Mislim, da je za dobro pripravo take odločitve ta rok v državnem zboru treba omogočiti in spodbuditi vse, ki na tem delajo, da se stvari pripravijo dobro in kvalitetno, da bi res pripomogle k učinkovitemu delu uprave, h konec koncev tudi zadovoljnemu javnemu delavcu, ker je od tega odvisno tudi, kakšen je njegov odnos do vseh, v imenu katerih in za katere opravlja svoje naloge. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Božič bo predstavil stališče poslanske skupine SLS.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo spremembe in dopolnitve zakona o sistemu plač v javnem sektorju EPA 1054-III , podprla. Iz obrazložitve predstavnika vlade in podpredsednika odbora za notranjo politiko je bilo skoraj več povedanega, kot je napisanega v 21 vrsticah tega zakona, ki ga spreminjamo, v petih členih. Dodali bi lahko samo to, da je ni države na svetu, ki ne ureja permanentno plač v javnem sektorju, in to stoletja, ne deset let, kot je stara naša država. Hvala lepa.
Kot slišite, s pozivom vabim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Danes odločamo konsekutivno, po obravnavi točke takoj preidemo na odločanje o njej. Kolega Jelinčiča in kolega Lavrinca ni, tako da smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin zaključili in prehajamona odločanje. Prosim za pozornost! Ponovno opozarjam kolegice in kolege v preddverju, da danes odločamo konsekutivno; to je bilo v načrtu dela. Razprave se utegnejo sukati hitreje, kot se zdi, in temu primerno bo tudi odločanje. Prosim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Nekaj kolegov se je odreklo razpravi, tako da bomo pohiteli z odločanjem. Ali sekretarji poslanskih skupin lahko obvestite kolegice in kolege, da se je razprava že iztekla. Torej, k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev. V tretji obravnavi amandmajev ni mogoče vlagati, zato bomo prešli na odločanje o zakonu. Ob tem vas [[...]]Mir! Ali lahko prekinem ta dialog pred odločanjem? Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba ali vlada nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen. Državni zbor bo odločal o zakonu. Je z glasovalnimi napravami vse v redu? Lahko odločimo? Glasujemo. Mir v dvorani! 46 navzočih, 40 za in 2 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 2.]] Zakon je sprejet, s tem pa tudi točka dnevnega reda. Smo pri 28. TOČKI DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE HRVAŠKE O ENOSTAVNEJŠEM OPRAVLJANJU MEJNE KONTROLE V CESTNEM IN ŽELEZNIŠKEM PROMETU Predlog zakona je v zbor vložila vlada. Počakali bomo sekundo, da se nam pridružijo predstavniki vlade, če želijo besedo. Toda ne bomo čakali dolgo. To je obravnaval tudi odbor za zunanjo politiko. Predsednik Kacin, želite besedo? Ne. Nekaj poslanskih skupin je vnaprej najavilo morebitno razpravo. Kolega Sok. Ne. Prosim? Da, želite besedo. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Torej [[...]]
Mir v dvorani!
[[...]]te ratifikacije navadno sprejemamo brez nekih razprav, brez obrazložitev. Ta pa, ki govori o sporazumu med vlado Republike Slovenije in vlado Republike Hrvaške o enostavnejšem opravljanju mejne kontrole v cestnem in železniškem prometu, pa se mi seveda zdi zanimiva, ker tudi sam živim ob hrvaški meji, zato sem jo nekoliko natančneje pogledal. Poglejte, ta ratifikacija v svojem 2. členu pač predpostavlja, da pogodbenici v okviru tega sporazuma poenostavita in pospešita opravljanje mejne kontrole v cestnem in pa železniškem prometu. V ta namen bosta pogodbenici ustanovili cone, in sicer cone v cestnem prometu in pa cone v železniškem prometu. Imenovali bosta tudi posebno mešano komisijo, ki se bo sestajala enkrat na leto. Seveda sedaj, ko glasujem o tem, pa se mi postavlja vprašanje, do kdaj bodo te cone ustanovljene, o tem namreč v tej ratifikaciji, v tem sporazumu ni nobene besede. In pa koliko takšnih con se pravzaprav predvideva. Namreč jaz mislim, da bi tudi to, če bi naj to bil nek dokument z nekakšno vrednostjo, da bi to moralo biti v takšni ratifikaciji vsaj okvirno določeno. Ker sicer, kot državljan te države ne vem, če bo to res prispevalo k temu, kar piše v drugem členu, torej k pospešitvi in pa poenostavitvi mejnih kontrol na mejnih cestnih točkah in pa železniških točkah. Mogoče mi lahko predstavnik vlade na to dilemo in vprašanje odgovori, kajti verjamem, da ko se je ta ratifikacija pripravljala in v Kopru 14. aprila tudi sestavila, da so imeli v mislih, koliko teh con in kje. Hvala lepa.
Predstavnik vlade.
Hvala lepa. Kot ste povedali, gre pravzaprav za sporazum, ki bo določil ta postopek. Gre predvsem za to, da država v okviru strateškega načrta povečevanja števila potnikov, predvsem na področju vlakov, poskuša poenostaviti ali pa pravzaprav olajšati ta prehod meje. Gre predvsem za to, da bi se naj carinska kontrola opravljala na samem prevoznem sredstvu, se pravi, na vlakih. Ta rešitev je poznana že iz preteklosti, vendar je v primerih s Hrvaško do sedaj nismo uporabljali. V končnih določbah zakona govorimo o tem, da se bo komisija ustanovila in da bo začela delo. Hvala lepa.
Dobro. Razumem, da sedaj lahko preidemo na glasovanje. Matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo amandmaja, tako da razprave o členih in amandmajih ni. Prehajamo na tretjo obravnavo oziroma na odločanje o predlogu zakona. Prosil bom, da vsi zasedete svoja mesta. Kolegice in kolege vabim, da pridejo v dvorano, ker bomo glasovali. Odločamo. Prosil bi za pozornost pri glasovanju, kar sem že opozoril. Glejte, delali smo cel teden pozno v noč, vsi smo utrujeni, ampak delo moramo opraviti vestno do konca. Počakal bom nekaj trenutkov, potem pa bomo odločali. Prosim, lahko odločimo? Prosim za vašo pozornost in zbranost. Smo sredi glasovanja. Glasujemo. 50 navzočih, 41 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da smo zakon sprejeli in zaključili to točko. Smo pri naslednji ratifikaciji, pod 29. TOČKO DNEVNEGA REDA, in sicer pri PREDLOGU ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE CIPER O SODELOVANJU V BOJU PROTI TERORIZMU, NEZAKONITI TRGOVINI S PREPOVEDANIMI DROGAMI IN ORGANIZIRANEM KRIMINALU. Predlog je vložila vlada. Predstavnik vlade ne želi besede. Želi besedo poročevalec odbora? [[Tudi ne.]] Pristojno delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, zato o njem tudi ni mogoče razpravljati. Tako prehajamo na tretjo obravnavo in glasovanje o zakonu. Če nihče ne nasprotuje, bi sedaj prešli na odločanje. Prosim vse, da ste pozorni pri tem. Glasujemo. Smo sredi glasovanja. 48 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem je točka dnevnega reda zaključena. 30. TOČKA DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO MALTE O SODELOVANJU V BOJU PROTI ORGANIZIRANEMU KRIMINALU, NEZAKONITI TRGOVINI S PREPOVEDANIMI DROGAMI, PSIHOTROPNIMI SNOVMI IN PREPOVEDANIMI SESTAVINAMI, TERORIZMU IN DRUGIM HUJŠIM KAZNIVIM DEJANJEM. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada. Želi predstavnik besedo? Želi besedo predstavnik pristojnega delovnega telesa? Tudi ne. Matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo amandmaja, torej o njih in členih ni mogoča razprava. Zato lahko prehajamo na tretjo obravnavo in na odločanje o predlogu zakona. Odločimo. Glasujemo. Smo sredi glasovanja. 49 navzočih, 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Zakon je sprejet. S tem je zaključena točka dnevnega reda. Smo pri naslednji ratifikaciji. Pod 31. TOČKO DNEVNEGA REDA imamo PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO HELENSKE REPUBLIKE O SODELOVANJU V BOJU PROTI KRIMINALU, ŠE POSEBEJ PROTI TERORIZMU, NEZAKONITI TRGOVINI S PREPOVEDANIMI DROGAMI IN ORGANIZIRANEMU KRIMINALU. Predlagatelj je vlada. Če ne želi besede, ugotavljam, da ne želi besede tudi pristojni odbor, poslanske skupine se niso prijavile k razpravi, tudi tukaj v okviru druge obravnave pristojno delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, zato ni mogoča razprava o členih in amandmajih. Prehajamo na tretjo obravnavo oziroma na odločanje o zakonu. Odločimo. Prosim, glasujemo o tem predlogu zakona. Smo sredi glasovanja. 51 navzočih, 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Zakon je sprejet. Imamo akt pod 32. TOČKO DNEVNEGA REDA, in sicer PREDLOG AKTA O NASLEDSTVU SPORAZUMOV NEKDANJE JUGOSLAVIJE Z ROMUNIJO, KI NAJ OSTANEJO V VELJAVI MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN ROMUNIJO. Predlagatelj je vlada. Ne želi besede. Prav tako ne poročevalec odbora. Tudi s strani poslanskih skupin ni interesa za razpravo. Imamo pred seboj odločanje o predlogu akta, kajti v drugi obravnavi amandmajev ni bilo sprejetih. Lahko odločimo? Državni zbor bo sedaj odločil o predlogu akta. Glasujemo. Smo sredi glasovanja. 51 navzočih, za 46, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Akt je sprejet. S tem je zaključena ta točka dnevnega reda. Pri 33. TOČKI DNEVNEGA REDA imamo PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI EVROPSKEGA KODEKSA O SOCIALNI VARNOSTI. Predlagatelj je vlada. Ne želi besede. Pristojno delovno telo? Tudi ne. Potem razumem, da lahko ob opozorili, ki sem jih dal pri prejšnjih točkah, torej da niso bili vloženi amandmaji in da torej ni mogoča razprava, preidemo na odločanje. Lahko odločimo? Prav. Državni zbor odloča o predlogu zakona. Smo sredi glasovanja. 52 navzočih, za 49, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Zakon je sprejet. Točka dnevnega reda pa je zaključena. Prehajamo na 34. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O SPREMEMBAH SREDNJEEVROPSKEGA SPORAZUMA O PROSTI TRGOVINI. Tudi ta predlog zakona je državnemu zboru predložila vlada, ki ne želi besede, prav tako ne odbor, poslanske skupine tudi ne, tako da lahko odločimo o predlogu zakona. Glasujemo. 53 navzočih, 50 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Prehajamo na 35. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE O MIRNEM REŠEVANJU MEDNARODNIH SPOROV. Predlagatelj tega zakona je vlada. Nihče od kvalificiranih predlagateljev ne želi besede. Lahko bi prešli na odločanje, če ni drugačnih želja. Prav. Državni zbor bo sedaj odločal o predlogu zakona. Glasujemo. 53 navzočih, 49 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem je točka dnevnega reda zaključena. Prehajamo na 36. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI PROTOKOLOV O IZVAJANJU ALPSKE KONVENCIJE. Predlagatelj je vlada, ki ne želi besede, prav tako ne drugi kvalificirani predlagatelji. Ali lahko državni zbor odloči? Državni zbor bo glasoval o predlogu zakona. Glasujemo. 50 navzočih, 46 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem je točka dnevnega reda zaključena. Prehajamo na 37. TOČKO DNEVNEGA REDA - TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O VRAČANJU PROTIPRAVNO ODSTRANJENIH PREDMETOV KULTURNE DEDIŠČINE. Državni zbor je na 30. seji 30.10.2003 opravil drugo obravnavo predloga zakona. K predlogu ni bil sprejet noben amandma, amandmajev pa v tretji obravnavi ni možno vlagati. Tako v skladu s 139. členom prehajamo na odločanje. Glasujemo o zakonu. 53 navzočih, 47 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem je točka dnevnega reda zaključena. Prehajamo na 38. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA SPREMEMBE POROČILA O GOSPODARSKIH DRUŽBAH, PODJETJIH ALI ZAVODIH, ZA KATERE V SKLADU S PRVIM ODSTAVKOM 20. ČLENA ZAKONA O NEZDRUŽLJIVOSTI OPRAVLJANJA JAVNE FUNKCIJE S PRIDOBITNO DEJAVNOSTJO VELJA PREPOVED POSLOVANJA Z DRŽAVO, JAVNIMI PODJETJI IN JAVNIMI ZAVODI. Želi poročevalec besedo? [[Ne želi.]] Tudi ostali ne želijo besede. Tako bomo sedaj glasovali o predlogu sklepa: "Državni zbor Republike Slovenije sprejme spremembo poročila o gospodarskih družbah, podjetjih ali zavodih, za katere v skladu s prvim odstavkom 20. člena zakona o nezdružljivosti opravljanja javne funkcije s pridobitno dejavnostjo velja prepoved poslovanja z državo, javnimi podjetji in javnimi zavodi. Sprememba poročila se objavi v Uradnem listu Republike Slovenije." Glasujemo o tem sklepu. Smo sredi glasovanja. Mir v dvorani! Smo sredi glasovanja. Sklep je bil sprejet. 51 navzočih, 44 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] S tem je zaključena ta točka, 38. točka dnevnega reda. Sedaj imamo URADNA PREČIŠČENA BESEDILA pod 39. TOČKO DNEVNEGA REDA Prosim za malo pozornosti. Šli bomo od sklepa do sklepa. Uradna prečiščena besedila je pripravila zakonodajno-pravna služba zbora in jih zbor potrdi brez razprave. Mir v dvorani! Prehajamo na prvo odločanje, in sicer o naslednjem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakona o igrah na srečo." Glasujemo. Mir v dvorani! Skozi te sklepe bom šel počasi, vendar pa mora biti v državnem zboru mir, da odločamo. 55 navzočih, 46 za in 4. proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 4.]] Ta sklep je sprejet. Kolega Božič, prosim. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakona o azilu." Glasujemo. 58 navzočih, 49 za, 4 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 4.]] To uradno prečiščeno besedilo je zbor potrdil. Prehajamo na odločanje o sklepu, da se potrdi uradno prečiščeno besedilo zakona o visokem šolstvu. Glasujemo. Zakon o visokem šolstvu, prečiščeno besedilo. Glasujemo. 56 navzočih. 50 za in 2 proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 2.]] Sklep je sprejet. Prehajamo na odločanje o sklepu, da se potrdi uradno prečiščeno besedilo zakona o tajnih podatkih. Glasujemo. Smo sredi glasovanja. 60 navzočih, 51 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 2.]] Sklep je sprejet. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakon o davku na dodano vrednost." Glasujemo. Smo sredi odločanja. 59 navzočih. 51 za in 2 proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 2.]] Tudi to uradno prečiščeno besedilo smo potrdili in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Sedaj bomo nadaljevali s 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE TRETJO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O TROŠARINAH Spomnim naj, da je državni zbor v torek, v okviru te seje opravil drugo obravnavo predloga zakona. Amandmaji niso bili vloženi, tako lahko v skladu s 139. členom poslovnika preidemo na odločanje o zakonu. Odločamo o zakonu v celoti. Prosim! Trošarine. Odločanje o zakonu v celoti. 59 navzočih. 49 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Zakon je sprejet. Imamo nadaljevanje 5. TOČKE DNEVNEGA REDA IN TRETJO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZAŠČITI ŽIVALI. Državni zbor je v torek v okviru te obravnava opravil drugo obravnavo. K dopolnjenemu predlogu amandmaji niso bili vloženi. V skladu s 139. členom poslovnika bomo sedaj prešli na odločanje o zakonu. Glasujemo. Smo sredi glasovanja. Mir v dvorani! 61 navzočih, 60 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Zakon je sprejet. S tem pa tudi točka dnevnega reda. 8. TOČKA DNEVNEGA REDA, TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O KOLEKTIVNEM DODATNEM POKOJNINSKEM ZAVAROVANJU. To diskusijo smo opravili v torek. Amandmajev ni bilo vloženih, tako lahko v skladu s 139. členom prehajamo na odločanje. Glasujemo. Odločamo. 58 navzočih, za 38, 19 proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 19.]] Zakon je sprejet, s tem pa točka dnevnega reda. Imamo 9. TOČKO DNEVNEGA REDA - TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DRUŽBI ZA AVTOCESTE. Državni zbor je to diskusiji opravil v sredo v okviru druge obravnave. Ker niso bili sprejeti amandmaji, lahko skladno s poslovnikom sedaj preidemo na odločanje. Obrazložitev glasu: kolega Tanko, kolega Sok. Prosim, kolega Tanko.
V imenu poslanske skupine. Vlada je poslala v proceduro izredno slabo pripravljeno novelo zakona o Darsu In v tem zakonu ni nikjer obrazloženih niti namena sprememb, niti ni besede o učinkih predlaganih sprememb, s katerimi se Dars preoblikuje iz javnega podjetja v gospodarsko družbo. Vendar ti učinki nedvomno bodo, kajti Dars bo še vedno v svojem imenu in za račun države gradil ceste, vendar bodo vsi rezultati tudi ustvarjeni na račun države. Lastninjenje in vstop novih družbenikov bo povzročil odliv sredstev v obliki dobička na račune enega od "hobotniških omrežij", ki jih bo uporabilo za nadaljevanje tega "by pass" lastninjenja družbe. In ta sredstva v obliki dobička so do sedaj ostajala v sistemu gradnje avtocest. Družbeno nesprejemljivo, da se bo ta dobiček začel izločati iz aktivnosti gradnje avtocestin da bomo ta sredstva nadomeščali z dodatnimi krediti ali pa z obveznicami. Prav tako je nesprejemljivo, da bo Dars najemal kredite v imenu država in da si bo po novem za to svojo aktivnost zaračunal provizijo. Do sedaj je ni bilo in Dars bo še vedno največji zbiralec kreditov na območju naše države. Kredite bo sicer plačevala država, zaslužki bodo Darsovi. Prav tako nad Darsom ne bo nobenega nadzora več, niti računskega sodišča, niti državnega zbora in vse se bo odvijalo na nek "insajdarsko", kajti ves nadzorni svet bo imenovala vlada. Nesprejemljive so tudi koncesije, ki jih bo družbi podelila država in to dolgoročno za 30 let, praktično z možnostjo neomejenega podaljševanja. V zakonu je še cela vrsta posebnosti, na katere smo v dosedanjih razpravah opozorili in postavili vrsto vprašanj, vendar na to nismo dobili nobenega odgovora. In po našem mnenju je tako ravnanje vlade izredno neodgovorno. Cilj zakona torej je, predvsem zagotovitev dolgoročnega nadzora izbranega lobija nad največjim projektom Slovenije, prikrivanje pravih podatkov o zadolževanju in javnemu dolgu ter cilji, upravljanje z dnevnimi tekočimi prilivi in z izločanjem namišljenega dobička. Ta sprememba zakona zagotovo ni v javnem interesu in tudi ni v nacionalnem interesu. In zato naša poslanska skupina pri glasovanju o tem predlogu zakona ne bo sodelovala. Napoveduje torej obstrukcijo.
Torej poslanska skupina Slovenske demokratske stranke je pri temu odločanju napovedala obstrukcijo v skladu s poslovnikom. Kolega Sok.
Hvala lepa za besedo. V Novi Sloveniji smo dali svojo [[...]]
Prosim, da kolegi ne motijo kolega Soka, ki ima besedo. Prosim.
[[...]]Smo podali svojo obrazložitev in smo prepričani, da ta zakon, v tej vsebini, kot se nam sedaj ponuja in ki se v tem trenutku sprejema, ne razčiščuje vseh dilem. Pravzaprav ponuja nekatere nejasnosti, ena od teh je - o tem smo tudi spraševali, pa nismodobili odgovora -, ali je ta zakon usklajen z zakonom o gospodarskih družbah. Še enkrat bi želel opozoriti na to, da se tako sestavljen nadzorni svet, kot je predviden v tem zakonu, se pravi, da bo od šestih članov nadzornega sveta v njem imela štiri predstavnike vlada, in sicer dva iz ministrstva za finance in pa dva iz ministrstva za okolje in prostor, pač predpostavlja, da bo upravo delniške družbe imenovala enostavno prek nadzornega sveta vlada. Na ta način se delovanje Darsa izmika nadzoru državnega zbora. Državni zbor je dosedaj imel svoje predstavnike v nadzornem svetu. Mi smo na to opozorili, žal, smo vložili tudi amandma, prepričani smo, da bi bilo možno s skupnimi močmi ta amandma tudi upoštevati, je pa bil zavrnjen; češ iz razloga, ker smo ga vložili k 13. členu, ki v drugem branju ni bil amandmiram. Tako še naprej ostaja, da bo državni sprejemal letne plane, da bo državni zbor dajal soglasja o eventualni prodaji državnega premoženja v okviru Darsa, da bo državni zbor dajal poroštva za najete kredite. Torej, državni zbor bo v tem smislu prevzemal soodgovornost pri delovanju Darsa, delniške družbe, ne bo pa imel niti te možnosti, da bi v nadzornem svetu imel svojega predstavnika. S takšnimi rešitvami se tudi v Novi Sloveniji ne moremo strinjati in iz tega razloga tudi mi napovedujemo, da bomo pri tej točki to odločanje v skladu s poslovnikom obstruirali. Hvala lepa.
Tudi poslanska skupina Nove Slovenije je v skladu s poslovnikom pri tem odločanju napovedala obstrukcijo. Počakal bom za hip, potem pa bo državni zbor prešel na odločanje. Lahko odločimo. Glasujemo o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o Družbi za avtoceste v Republiki Sloveniji. Glasujemo. Navzočih 48, 44 za in 2 proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 2.]] Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o Družbi za avtoceste je sprejet. Kolega vabim, da stopijo nazaj v dvorano. Smo pri 10. TOČKI DNEVNEGA REDA - TO JE PRI TRETJI OBRAVNAVI PREDLOGA ZAKONA O ŽIČNIŠKIH NAPRAVAH ZA PREVOZ OSEB. Državni zbor je v sredo 26. 11. 2003 opravil drugo obravnavo, ker so bili v drugi obravnavi prejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je zbora na predlog predlagatelja zakon odločil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena poslovnika še na tej sejo opravil tretjo obravnavo. Želi kdo od kvalificiranih razpravljavcev besedo, o tem? Če ne, bomo prešli na odločanje. Imamo pred seboj pod številko 10 oziroma v levem kotu zgoraj dokumenta je števko 10 označen pregled vloženih amandmajev k predlogu zakona o žičniških napravah. K 35. členu imamo dva, prvega je vložila poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, drugega pa Slovenske demokratske stranke in Nove Slovenije. Pardon, tudi k prvemu obe, torej, poslanska skupina Demokratske stranke in Nove Slovenije tako k prvemu kot drugemu. Imamo torej dva, odločali bomo najprej o prvem pod zaporedno številko 1 k 35. členu. Kolega Sok, prosim.
Hvala lepa za besedo. Najprej moram povedati, da se v Novi Sloveniji, kot smo že ob sami drugi obravnavi povedali, ne strinjamo s tem, da možnost razlastitvenih postopkov uveljavljamo tudi v drugih zakonih in tako širimo to možnost izven zakona o urejanju prostora. V zakonu o urejanju prostora je natančno določeno, kdaj in za katere zadeve lahko pride do razlastitvenih postopkov. Torej, mi pač smatramo, da se v tem državnem zboru s temi predlogi nekako vedno počasi krši 33. člen ustave in se pač zakone prilagaja glede na obstoječo potrebo: enkrat gre morebiti za postopke razlastitve pri gradnji telekomunikacijskih naprav, tokrat za smučišča in pa postavitev žičniških naprav, enkrat naslednjič bo verjetno isti predlog za razlastitve pri gradnji golf igrišč in pa podobno. Torej, takšen način dela v Novi Sloveniji ne moremo podpreti. Ker pa je ta zakon v tretji obravnavi, smo se odločili, da vložimo dva amandmaja in sicer k 35. členu tega zakona o žičnicah. Predlagamo v prvem amandmaju, da bi se na koncu drugega odstavka dodalo "ponudba za sklenitev pogodbe mora vsebovati cenitev sodno zapriseženega cenilca." Zdi se nam, da je to minimum, kar bi bilo potrebno, če pride do tega, da koncesionar ki v roku 60 dni ni [[...]] [[Opomba iz klopi.]] [[...]]No, to če vi podpirate, še ne pomeni, da jaz tega ne smem obrazložiti [[...]]
Mir v dvorani. Kolega Sok je edini, ki ima besedo.
Bom potem, če to podpirate, skrajšal, ampak povem še enkrat [[...]]
Mir. [[...]] [[Medsebojno pogovarjanje.]] [[...]]Kolega Sok.
Če me ne boste motili, bomo prej končali. Dobro. Se pravi, slišal sem iz največje stranke, da to podpirajo, ker v nasprotnem primeru bi seveda lahko pomenilo, da bi te ponudbe bile dane brez cenitev sodno zapriseženih cenilcev. No, in še drugi amandma. Z drugim amandmajem pa poskušamo popraviti v četrtem odstavku nekako nelogično sprejeto dikcijo, ki pravi, da se določbe zakona sprejemajo na podlagi uveljavljanja prostorskih ukrepov za izvajanje načrtovanja prostorske ureditve. Mi predlagamo, da se ta del stavka enostavno nadomesti z besedami "in postopki, ki so določeni v zakonu o urejanju prostora." Če bomo tako zapisali, potem bodo zadeve za tiste ki bodo v teh postopkih odločali, jasno in nedvoumno zapisane, če bo pa ostalo, kot je v zakonu, pa to lahko predstavlja nerazumevanje pri odločanju. Hvala lepa.
Dobro. Ali zdaj lahko odločimo? Najprej bomo odločali o amandmaju, ki je v pregledu označen z zaporedno številko 1 k 35. členu. Glasujemo. Mir v dvorani. 61 navzočih, za 61, proti nihče. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet soglasno. Prosim za mir v dvorani. Odločiti moramo še o drugem amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. 60 navzočih, 26 za, 32 proti. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 32.]] Ta ni dobil potrebne podpore. Nimam obvestil, da tako besedilo ne bi bilo usklajeno, tako da bi lahko prešli na odločanje o zakonu v celoti. Državni zbor bo sedaj opravil tudi to zadnje odločanje v okviru te seje. Glasujemo o zakonu v celoti. 59 navzočih, 46 za in 5 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 5.]] Ta zakon je sprejet, vse točke dnevnega reda te zelo zahtevne seje državnega zbora pa pod streho, tako da lahko to sejo zaključim in se vam zahvalim za veliko potrpežljivost. Tudi službam, sodelavkam in sodelavcem v državnem zboru brez katerih to delo ne bi bilo tako dobro opravljeno, se zahvaljujem, da pa takega dela ne bi pogrešali v prihodnjem mesecu, vas obveščam, da bomo imeli vsaj dve izredni seji in še slavnostno, tako da bo dela tudi v decembru več kot dovolj. Hvala lepa za sodelovanje. Prijeten vikend vsem in na svidenje do prihodnjič.