43. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 262/2011 Sb., o účastnících odboje a odporu proti komunismu, ve znění zákona č. 250/2014 Sb. /sněmovní tisk 570/ - prvé čtení podle § 90 odst. 2 Upozorňuji, že je navrženo, abychom s návrhem zákona vyslovili souhlas již v prvém čtení. Z pověření vlády předložený návrh postupně uvedou nejprve ministr obrany Martin Stropnický, kterého tady ale nevidím, takže druhý pověřený člen vlády je pan Jiří Dienstbier. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, vážené paní poslankyně, páni poslanci, vláda dne 29. července 2015 svým usnesením schválila návrh zákona, kterým se mění zákon o účastnících odboje a odporu proti komunismu. Hlavním impulsem k přípravě této novely byly nejasnosti v praxi týkající se procesního postupu, kdy žadatelům o vydání osvědčení účastníka odboje a odporu proti komunismu mnohdy ze stávajícího textu zákona není jasné, na jaký správní orgán se mají obracet se svými jednotlivými podněty. Cílem návrhu je náprava nedostatků zákona a vyplnění některých jeho mezer, jak jsem je tady stručně uvedl. Předložený návrh upravuje zejména procesní ustanovení zákona o účastnících odboje a odporu proti komunismu a jeho ustanovení vztahující se k postavení a činnosti Etické komise České republiky pro ocenění účastníků odboje a odporu proti komunismu. Návrh konkrétně řeší dosavadní kompetenční nejasnosti mezi Ministerstvem obrany a Etickou komisí, přičemž kromě toho, že Etické komisi stanoví kompetenci pro přezkumné řízení a pro obnovu řízení, jednoznačně jí stanoví i kompetenci k projednání opravných prostředků proti všem zásadním rozhodnutím Ministerstva obrany, tak jinak proti rozhodnutí ve věci, rozhodnutí o zastavení řízení a rozhodnutí o odebrání osvědčení. Tímto rozšířením působnosti Etické komise, která je nyní čistě odvolacím správním orgánem proti rozhodnutí Ministerstva obrany ve věci, tak dojde ke sjednocení rozhodování o řádných a mimořádných opravných prostředcích u jednoho správního orgánu, což bude pro žadatele o vydání osvědčení účastníka odboje a odporu proti komunismu komfortnější a procesně přehlednější. V ostatních případech, to znamená tam, kde nejde o uvedené případy, zůstane zachována standardní procesní role ministra obrany jako nadřízeného správního orgánu vůči Ministerstvu obrany. Ministr obrany by tak měl rozhodovat zejména o opatřeních proti nečinnosti a o rozkladech proti procesním usnesením, kterými se řízení ve věci nekončí. Předloženým návrhem zákona má být rovněž vyplněna mezera v zákoně, pokud jde o vymezení bezúhonnosti a spolehlivosti jako podmínek pro výkon činnosti člena Etické komise, a v zájmu posílení prvků nezávislosti komise se navrhuje výslovně stanovit důvody pro odvolání jejího člena. Do zákona o účastnících odboje a odporu proti komunismu se nakonec doplňuje i ustanovení týkající se výkonu činnosti členů Etické komise ve vztahu k Úřadu vlády České republiky, který výkon působnosti Etické komise a její ostatní činnosti odborně, organizačně, finančně a materiálně zabezpečuje. S ohledem na článek 28 Listiny základních práv a svobod, podle kterého má každý nárok na spravedlivou odměnu za vykonanou práci, se řeší problematika odměňování členů Etické komise, přičemž v tomto směru návrh zákona předpokládá, že členové Etické komise budou za svou činnost odměňováni na základě dohod o pracích konaných mimo pracovní poměr. Doporučuji Poslanecké sněmovně návrh zákona schválit. Vzhledem k nutnosti především rychle napravit s ústavním pořádkem České republiky neslučitelnou absenci úpravy odměny za vykonanou práci taktéž navrhuji v souladu s usnesením vlády Poslanecké sněmovně, aby podle § 90 odst. 2 zákona o jednacím řádu Poslanecké sněmovny s návrhem zákona vyslovila souhlas již v prvém čtení. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu ministrovi. Nyní prosím, aby se slova ujal zpravodaj pro prvé čtení pan poslanec Karel Černý. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážení členové vlády, kolegyně a kolegové, pan ministr Dienstbier dostatečně objasnil důvod předložení novely tohoto zákona. Já zejména zrekapituluji základní body úpravy, o kterých budeme v tomto případě rozhodovat. Účelem novelizace je legislativní zpřesnění postavení Etické komise a jejích členů v právním řádu, a to na základě poznatků praxe. Nynější právní vztah obsahuje některé nepřesnosti a mezery, které novela zákona odstraňuje. Navrhuje se jednoznačně stanovit rozsah pravomoci Etické komise ve správních řízeních vedených podle § 6 zákona č. 262/2011 Sb. Upřesňuje se, proti kterým vydávaným rozhodnutím je možno podat odvolání k Etické komisi. Zavádí se obecná kompetence Etické komise provést přezkumné řízení nebo rozhodnout o obnovení řízení. Jedná se o řešení komfortnější ve vztahu k žadatelům o přiznání postavení účastníka odboje a odporu proti komunismu, kdy bude Etická komise rozhodovat jednak o odvolání, tedy v řádném opravném prostředku proti meritorním rozhodnutím ministerstva ve věci, ale bude také příslušná k rozhodnutí v řízení o obnově řízení a přezkoumání meritorních rozhodnutí ministerstva. Přínos pro žadatele lze nalézt zejména v povinnosti ministerstva informovat žadatele o průběhu řízení o jeho žádosti. V těchto věcech lze předpokládat velkou časovou náročnost k získání archivních dokumentů a zpracování stanoviska. Žadatel alespoň bude informován o kroku ministerstva, které o odborné stanovisko požádalo. Do ustanovení § 7 odst. 3 upravujícího požadavky na členy Etické komise se doplňuje vymezení bezúhonnosti a spolehlivosti jako podmínky pro výkon funkce člena Etické komise. V zájmu posílení prvku nezávislosti Etické komise se také navrhuje výslovně vymezit důvody pro odvolání člena Etické komise v průběhu jeho funkčního období. Rovněž se doplňuje právní úprava o právní rámec pro odměňování členů Etické komise za vykonanou práci. Lze tedy shrnout, že cílem tohoto vládního návrhu je víceméně náprava nedostatků platné úpravy z roku 2011 s ohledem na poznatky praxe. Vláda zároveň navrhuje, aby tento návrh zákona byl projednán ve smyslu § 90 odst. 2 zákona o jednacím řádu Poslanecké sněmovny. Nabytí účinnosti se navrhuje prvním dnem druhého kalendářního měsíce následujícího po vyhlášení zákona s ohledem na nutnost přijmout příslušná opatření k uvedení zákona do praxe. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu zpravodaji. Otvírám obecnou rozpravu, do které se jako první s přednostním právem přihlásil pan předseda poslaneckého klubu ODS Zbyněk Stanjura, po něm pan poslanec Seďa. Prosím, pane předsedo.
Děkuji za slovo. Já chci jenom připomenout vznik toho zákona. Bylo to v minulém volebním období. Pro ten zákon hlasovali poslanci pravicové vlády a poctivě musím říct, že většina poslanců opoziční České strany sociálně demokratické. Takže poměrně výraznou většinou jsme tento zákon schválili. My jsme se domnívali v okamžiku, kdy jsme ten zákon obdrželi, že ta legislativní cesta bude poměrně jednoduchá. Někdy se přeme, na koho dopadá konkrétní zákon. Tak tady si myslím, že ta skupina je úplně jasná. Jsou to účastníci protikomunistického odboje. Jim je ten zákon určen. A námi vážená, teď mluvím za občanské demokraty, a námi respektovaná Konfederace politických vězňů se na nás obrátila dopisem, myslím, jsme nebyli jediní, že i poslanci ostatních klubů dostali, kdy nás požádali, abychom to nepustili v devadesátce a případně provedli nějaké změny, nás vede k tomu, že jménem dvou poslaneckých klubů, ODS a TOP 09 vetuji projednání podle § 90 odst. 2. Současně žádám o zkrácení lhůty na projednání na výborech na 30 dnů. Myslím si, že v té době jsme schopni najít takové znění zákona, s kterým bude souhlasit i Konfederace politických vězňů. Pro ně to píšeme. Měli bychom je vyslyšet a pokusit se najít takové znění, s kterým se oni ztotožní a budou rádi, že takovou novelu tohoto zákona o protikomunistickému odboji Sněmovna schválí. Děkuji.
Děkuji a eviduji veto. Dalším řádně přihlášeným do obecné rozpravy je pan poslanec Antonín Seďa. Prosím, pane poslanče.
Děkuji, pane místopředsedo. Vážený pane ministře, kolegyně, kolegové, já jsem chtěl právě hovořit o tom upozornění Konfederace politických vězňů, které se týká v části první v článku 1 § 6 odst. 3. A já to zkrátím. Takže podporuji tady to, aby se zkrátila lhůta a neprojednávalo se to v devadesátce. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Seďovi. Ptám se, kdo další se hlásí do obecné rozpravy. Jestliže se nikdo nehlásí, končím obecnou rozpravu. Ptám se na závěrečná slova pana ministra, případně pana zpravodaje. Není zájem. Vzhledem k vetu, které přednesl pan předseda Stanjura, se budeme zabývat návrhem na přikázání výborům k projednání. Nejprve rozhodneme o přikázání garančnímu výboru. Organizační výbor navrhl přikázat předložený návrh k projednání výboru pro obranu a bezpečnost - obranu jako garančnímu výboru. Ptám se, kdo má jiný návrh na garanční výbor. Není tomu tak, Budeme tedy hlasovat o přikázání k projednání výboru pro obranu jako garančnímu výboru. Zahájil jsem hlasování. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 279, přihlášeno je 142 poslankyň a poslanců, pro 118, proti jeden. Návrh byl přijat. Konstatuji, že tento návrh je přikázán výboru pro obranu jako garančnímu. Organizační výbor nenavrhl přikázat tento návrh dalšímu výboru. Má někdo návrh na přikázání dalšímu výboru? Není tomu tak. Je tady návrh na zkrácení lhůty k projednání o 30 dnů na 30 dnů a já jsem o tom zahájil hlasování. Kdo je pro zkrácení lhůty, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 280, přihlášeno je 143 poslankyň a poslanců, pro 99, proti 6. Návrh byl přijat. Konstatuji, že návrh byl přikázán výboru pro obranu jako garančnímu a zkrátili jsme lhůtu na projednání na 30 dnů. Končím prvé čtení tohoto návrhu zákona. Vzhledem k tomu, že se blíží 19. hodina a nemá cenu otvírat další bod, který bychom pouze otevřeli a neprojednali, tak přerušuji jednání 42. schůze Poslanecké sněmovny do zítřejší deváté hodiny ranní, kdy budeme pokračovat prvními čteními smluv. Přeji vám hezký večer.