29. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 112/2016 Sb., o evidenci tržeb, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 235/2004 Sb., o dani z přidané hodnoty, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 205/ - prvé čtení Projednáváním tohoto bodu jsme se opětovně zabývali v pátek 14. září a bod byl přerušen v obecné rozpravě. Prosím, aby místo u stolku zpravodajů zaujala paní ministryně financí Alena Schillerová, která už tam je, a zpravodaj pro prvé čtení pan poslanec Jan Volný. Budeme pokračovat v přerušené rozpravě. My jsme rozpravu přerušili ve chvíli, kdy vystupoval pan poslanec Marian Jurečka. Ptám se... Pan poslanec se přihlásí, takže budeme pokračovat těmi, kteří jsou přihlášeni nyní. Do rozpravy je přihlášen pan poslanec Ferjenčík, po něm pan poslanec Kobza. Máte slovo, pane poslanče.
Děkuji za slovo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, já jsem slyšel námitku paní ministryně o tom, že je potřeba řešit ten problém daňových nedoplatků a že EET je ta cesta a že ona odmítá na ten problém rezignovat. Já si myslím, že je celá řada lepších způsobů, jak motivovat lidi, aby ty daně platili, místo toho represivního přístupu zavádění třetí a čtvrté vlny EET, která, jak už jsem říkal minule, primárně dopadne na ty poctivé, které zahrne novou byrokracií, a ti nepoctiví ji jednoduše budou ignorovat. Vláda by měla otevřít hospodaření státu, aby lidé měli motivaci platit daně. Vláda by měla bojovat s daňovými úniky těch velkých, s úniky do daňových rájů, aby lidi viděli, že daně platit musejí všichni. Vláda by se měla soustředit na ty opravdu velké ryby, na ty způsoby, kdy se vyvádějí zisky přes fiktivní služby. Je celá řada kroků, které Ministerstvo financí může podniknout, aby zvýšilo motivaci daně platit. Stejně tak by vláda měla zjednodušit daňový systém, omezit množství výjimek, snížit množství daňových sazeb. Místo toho sledujeme pravý opak. Kdyby se lidé v tom systému vyznali, opět by byli ochotnější je platit. Stejně tak by vláda měla soustředit svou pozornost na to, aby stát skutečně vynakládal své prostředky smysluplně. Prostě pro živnostníky je myslím dost demotivační platit daně na obří podnikatele, ať už v oblasti zemědělství, nebo v oblastech jiných, platit daně, skrze které se financují biopaliva a další nesmysly, které škodí životnímu prostředí. To jsou věci, na které se vláda má zaměřit, aby zvýšila daňový výnos, a ta represe má přijít až skutečně v tu poslední možnou chvíli a způsobem, který bude alespoň trochu smysluplný. Ta třetí čtvrtá vlna EET jednoduše smysluplná není. Prostě člověk, který tu tržbu uvést nechce, účtenku nevydá, jeho zákazník logicky nemá žádný důvod ho udat, když on dostal vlastně tu daňovou slevu. A není tam vůbec žádná logika, proč by se ten výběr daní skrz tu třetí a čtvrtou vlnu měl zvýšit. Je to byrokratické opatření, které podstatu problému vůbec neřeší. Proto ještě jednou apeluji na všechny poslance, aby podpořili zamítnutí tohoto návrhu.
Děkuji, pane poslanče. Dále vystoupí pan poslanec Kobza, po něm pan poslanec Janda. Prosím, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Vážený pane předsedající, vážení členové vlády, vážené kolegyně, vážení kolegové, vážená veřejnosti, podle příspěvků, které zde slyším, se zřejmě Sněmovna rozhodla pokračovat v tažení proti drobnému podnikání. Příspěvek pana kolegy Bláhy, který se představil jako drobný podnikatel s tím, že má jenom dvanáct provozoven, mě přivedl k myšlence, že bychom zřejmě měli zavést další pojmy - mikropodnikatel nebo pikopodnikatel. Protože jak jinak můžeme označit podnikatele typu - matka samoživitelka si na živnostenský list přivydělává tím, že prodává kosmetiku nebo prášky na praní. A navíc v takovémto způsobu podnikání nutnost investovat do EET systému, z toho jejího podnikání potom už zbude velmi, velmi ohlodaná kost. Navíc právě tento způsob podnikání je oblíbeným terčem kontrol Finanční správy a následných drastických sankcí, když zjistí něco nesprávně vyplněného nebo nesprávně ohlášeného. Marně si lámu hlavu, co ti malí živnostníci a lidé, kteří si vedle své práce v zaměstnání ještě přivydělávají na živnost, co vlastně provedli, za co jsou trestaní. Jediná odpověď, která mě napadá, je, že se provinili zřejmě tím nejstrašnějším zločinem - chtěli být svobodní a nezávislí, samostatní. Jedná se o lidi, kteří možná systému moc neodvádějí, taky nemají z čeho, ale navíc se snaží ten systém nikterak nezatěžovat, protože se snaží od něj nic nechtít, snad kromě toho, aby je nechal být a nezasypával je další a další administrativou vypodloženou drakonickými až likvidačními pokutami, které sází Finanční správa hlava nehlava. Například za nesprávně vyplněné kontrolní hlášení, kterým navíc nevznikla žádná škoda, je pokuta 50 tisíc a to je pro podnikatele, který nedosahuje obratu ani milion, skutečně likvidační. [[(12.50 hodin)]] Takže na jednu stranu zde máme plno politických proklamací o podpoře drobného a středního podnikání, zejména před volbami. Ale jaká je realita? Posedlost státních úřadů po ještě více kontrolách, výkazech, evidenci, hlášeních jde ruku v ruce s dalšími a dalšími příkazy a zákazy za narůstáním kontrolních úřadů a zejména počtu kontrolorů. Nebo možná ona zmíněná podpora, když se přeloží z Orwellova newspeaku, znamená ještě víc kontroly, ještě víc zákazů, ještě víc administrace a byrokracie. Při zavádění EET jsem se zúčastnil semináře, který pořádala bývalá náměstkyně Hornochová. Ředitel Finanční správy přiznal, že pro první vlnu EET uvolnil 200 zaměstnanců Finanční správy a nabral 300 dalších kontrolorů, aby kontrolovali zavedení EET na trzích. A priori EET bylo míněno a zamířeno na ty nejmenší, na ty nejmenší a nejslabší. Slyšeli jsme zde mnoho čísel o tom, kolik zavedení EET vyneslo a kolik stálo stát a kolik stálo především dotyčné živnostníky. Nemohu se zbavit dojmu, že to byla jen další rána do vazu drobnému podnikání. Nejde totiž jenom o EET, ale o celý komplex dalších nařízení, která omezují podnikatelskou činnost. Od například vinařského zákona, který zakázal obchod se sudovým vínem a přesunem stáčených vín do recyklovatelných nerez sudů, do jednorázových obalů bag-in-box, vytvořil několik nákladních vlaků plastových a papírových odpadů, které zde předtím nebyly. Tím pádem naložil většině provozovatelů víc práce, víc administrativy, víc odpadového hospodářství. Kuřácký zákon, který přesunul návštěvníky restaurací do soukromí nebo na ulici, až po kontrolní hlášení, které má jistě význam v boji proti karuselovým podvodům, ale já se musím přiznat, že dost pochybuji, že by náš místní zelinář nebo prodavač suvenýrů se v nich nějak angažoval. Celý tento komplex byrokratických opatření ničí drobné podnikání ve prospěch velkých, většinou nadnárodních korporací, protože zlikvidované drobné živnosti jim uvolňují prostor na trhu. Řeči o nutnosti platit daně jsou správné, o tom ale tato diskuse vůbec není. Podle mě se prosperita státu dá a má měřit výběrem přímých daní, protože ty ukazují, jak stát umožňuje svým občanům na tyto daně vydělávat. Protože pokud občan neplatí daň ze zisku, když namísto smysluplné práce doma vyplňuje stohy papírů a studuje neustále se měnící předpisy a vyhlášky, tudíž nevytváří zisk, stát nasadí pokuty a nepřímé daně. A to je cesta, kterou my v SDP, rozhodně se s ní nehodláme smířit a nebudeme ji podporovat. Považujeme totiž drobné a střední podnikání za indikátor svobody podnikání v této zemi a současnou situaci považujeme za velmi tristní. Proto chceme prosadit přímou daň pro drobné podnikatele, abychom právě tento sektor osvobodili ze sevření přebujelé demokracie. Na argument, kde pokryjeme ztráty, které tím vzniknou, odpovídám, že jednak paušální daň bude vybírána i nadále, navíc se ušetří obrovský kontrolní a sledovací aparát. Také uvolněním drobného podnikání na způsob paušální daně očekáváme nárůst počtu podnikatelů i vedle zaměstnání, a tudíž tím pádem i vyšší výběr daně. Děkuji vám.
Děkuji. V rozpravě nyní vystoupí pan poslanec Janda, po něm pan poslanec Jurečka. Máte slovo, pane poslanče.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážené dámy, vážení pánové, mí předřečníci zde diskutovali zejména o zavedení další vlny EET, s kterou samozřejmě principiálně nemohu souhlasit, protože šmírování lidí a házení klacků pod nohy podnikatelům mi bylo vždy cizí. Tento vládní návrh je však obsáhlejší a obsahuje několik dalších změn. Návrh např. mj. nastavuje parametry tzv. zvláštního režimu, který má zmírnit povinnost EET evidovat tržby pro podnikatele do roční výše 200 tisíc korun. Možná se zdá, že tím ulehčíme podnikatelům. To však není úplně pravda. Zůstane jim totiž povinnost čtvrtletního hlášení v podobě předávání papírových účtenek a papírových hlášení o tržbách. Jsme tak opět znova v situaci, jak je zvykem této vlády, kdy i těm nejmenším komplikuje život zbytečnou byrokracií, obtěžuje zbytečnými papíry a místo toho, abychom je nechali žít a pracovat, přikazujeme jim pořád nové a nové povinnosti, pak je v průběhu měníme a nakonec zrušíme. Opět a znovu se ukazuje, že EET byl naprosto zbytečný krok, a tato změna to dokazuje. Živnostníkům, mezi nimiž je i spousta sportovců, tímto vzkazuji, že až bude sestavovat vládu ODS, tak tuto byrokracii odbouráme. Děkuji.
Děkuji. S faktickou poznámkou nyní vystoupí pan poslanec Martínek. Máte slovo.
Děkuji. Chtěl bych krátce reagovat na pana Kobzu, protože jsem tam možná špatně slyšel, doufám, že to byla chyba. Ale zaslechl jsem slova přebujelá demokracie, tak nevím, co to znamená v pojetí SPD, a doufám, že to byl doopravdy přeřek, protože jinak by to bylo doopravdy něco, co tady nechceme řešit. Díky.
Děkuji. Pan poslanec Jurečka v rozpravě. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Vážený pane předsedající, kolegyně, kolegové, vážená paní ministryně, zase mi to vychází, že to mám pět minut před plánovanou přestávkou, ale pokusím se do toho času vejít. Jenom ještě dovolím zareagovat na pana poslance Kobzu, který tady hovořil o těch otázkách, které se týkají trhu s vínem apod. Jenom bych chtěl říct, že tehdy to nebyl ministerský a vládní návrh, který toto přinášel. Byl to nakonec návrh, který prošel úpravami Poslanecké sněmovny a parlamentu v této oblasti. Já jsem jako ministr tehdy takovéto požadavky na změnu způsobu obalů v rámci trhu s vínem nepřinášel. Nicméně na druhou stranu je potřeba připomenout, že situace z hlediska pančování vína byla poměrně vážná a nebylo mnoho jiných opatření, kterými bychom dokázali tu situaci změnit, což se dnes podařilo. Nicméně já jsem tedy navrhoval trošku jiné způsoby, jak toho dosáhnout. Nicméně teď k debatě o EET. Nebudu opakovat věci, které jsem zmiňoval minulý týden. Jenom připomínám, že opravdu tehdy v koaliční smlouvě stálo to, že se to bude týkat vybraných oborů a že ta opatření budou ze strany vlády dostatečně kompenzační, aby se kompenzovaly náklady, které s tím podnikatelský sektor bude mít, což se bohužel v praxi nepodařilo naplnit. Nicméně teď tady stojíme před touto novelou. My jsme se tehdy před dvěma lety aspoň snažili rozvolnit fázování, aby tady byla možnost nějaké časové prodlevy, vyhodnocení první a druhé fáze. Myslím si, že kdo četl nález Ústavního soudu, tak si myslím, že se tam dozvěděl mnoho konstruktivních a racionálních argumentů, že tato aplikace EET je poměrně tvrdá vůči především malým živnostníkům. Já si tady dneska kladu otázku - poprosím, aby paní ministryně na ni mohla reagovat -, jak se došlo k té hranici 200 tisíc korun, která je limitem pro údajně volnější režim, byť tady pan poslanec Janda hovořil docela jasně o tom, že to bude nést administrativní nároky, spousta lidí, například někteří posudkoví lékaři, ukončí svoji činnost, protože jim nebude stát kvůli několika málo posudkům v roce dělat čtvrtletní papírové hlášení, tak to raději zruší, tzn. zase nápor na zbývající lékaře v systému. Rozhodně to není ideální, takto to nastavit, protože když se podíváte dneska na kalkulátory daní v případě OSVČ, tak dojdete k tomu, že samotný živnostník, pokud využije 60% paušál, tak do, řekněme, příjmu zhruba 410 tisíc korun, žádnou daň státu neodvádí. Je tam paušál, je tam na něj sleva na dani. Tak já se ptám, proč zavádíme opatření vůči nějaké skupině, z které nedostaneme ani korunu daně. Když se podíváme na živnostníka, který má manželku, bude mít dvě děti, tak ta částka bude nad milion korun. Můj dotaz zní, kde jsme stanovili zrovna hranici 200 tisíc korun, proč z mého pohledu nebyla logičtější hranice alespoň 400 tisíc korun, ať neděláme opatření, která budou vyvolávat náklady, ale pro stát efekt bude naprosto minimální, spíše negativní, protože někteří tu činnosti, ještě další, kteří ve 3. a 4. vlně zatím v systému nejsou, tak ji ukončí. Myslím si, že bychom se měli poučit a měli bychom opravdu být těmi zákonodárci, kteří jsou, řekněme, efektivní v tom slova smyslu, že si uvědomujeme, že ta opatření, byť jsou někdy hájena bohulibými argumenty, nebo spíše čísly, tak že v praxi budou mít naopak kontraproduktivní dopady. Myslím si, že to poučení tady mělo být, a já bohužel reflexi v návrhu, který se v něčem může tvářit, že vychází živnostníkům vstříc, tak z hlediska 3. a 4. vlny, na koho to dopadne, tam pozitiva úplně takto nevidím. Dovolil bych si ještě v závěru jednu poznámku. Já jsem četl titulky, kdy pan premiér říkal, že EET vydělala, a mluvil o nějakých miliardových částkách. EET nevydělala vůbec nic. Vydělali to ti podnikatelé, živnostníci, a EET je jenom pouze nástroj. A my jsme tady dneska v situaci, kdy bychom se měli snažit polidštit parametry tak, ať je to opravdu efektivní, smysluplné, ale neaplikujme to někam, kde to pro stát z hlediska výběru daní nepřinese ani korunu navíc. Naopak, ty živnostníky ztratíme. Děkuji za pozornost.
Děkuji, pane poslanče. Než budeme pokračovat, tak vás seznámím s omluvou. Pan poslanec Tomáš Kohoutek se omlouvá z dnešního jednání od 14.30 do 19 hodin z důvodu jednání ve volebním kraji. Je 12.59. Jsou zde ještě dva kolegové přihlášení s faktickou poznámkou, pan poslanec Kobza a pan předseda Stanjura. Ale neměli bychom možnost, aby ani jedna z těch faktických poznámek zazněla, protože ve 13 hodin, což je právě teď, končíme dopolední jednání Poslanecké sněmovny. Budeme pokračovat ve 14.30 hodin pevně zařazeným bodem, kterým je informace vlády o globálním paktu. Současně připomínám členům organizačního výboru, že za pět minut se sejde organizační výbor na obvyklém místě. Přeji vám dobrou chuť.
Vážené dámy a pánové, já bych zahájil odpolední jednání Poslanecké sněmovny. Na úvod mám pro vás jedno organizační sdělení ohledně průběhu zítřejšího dopoledního jednání Poslanecké sněmovny. Na základě dohody učiněné na grémiu a dnešním organizačním výboru začne zítřejší dopolední jednání až v deset hodin, kdy budeme projednávat bod 168, což jsou odpovědi členů vlády na písemné interpelace, a v případě dřívějšího ukončení tohoto bodu bychom ihned poté, co budou odhlasovány případné změny pořadu 19. schůze, pokračovali v projednávání pevně zařazených bodů. To znamená, ty interpelace, podle mých informací snad by tam měla být jenom jedna. A ještě je to otázkou nějaké dohody. To znamená, hned jak to bude skončeno, tak ne že budeme čekat od jedenácti hodin, ale kontinuálně navážeme dalším programem schůze Poslanecké sněmovny. A upozorňuji, že přihlášky k ústním interpelacím bude možné zde v sále podávat již od devíti hodin. Takže budeme začínat od desíti, ale přihlášky k ústním interpelacím bude možné podávat zde v sále již od devíti hodin. Takže to je k průběhu schůze. Nyní tedy přistoupíme k dalšímu bodu, což je