Шановні колеги! Прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[16:01:23]] Зареєструвалося у сесійні залі 341 народний депутат. Вечірнє засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Шановні колеги! Пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до статті 18 Закону України "Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю [[щодо спрощення ліцензування операцій з валютою]] 10709 реєстраційний номер. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:02:04]] За-183 Так, рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Павленко Володимир. Співдоповідач – голова Комітету з питань боротьби з організованої злочинністю і корупцією Валерій Бевз. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується зазначений законопроект, він направлений на мінімізацію впливу правоохоронних органів на діяльність суб’єктів господарювання та припинення не властивих для них функцій. Пропонуємо розглянути цей закон. Зазначеним законопроектом передбачається відмінити необхідність одержання Національним банком висновків спеціальних органів по боротьбі з організованою злочинністю при видачі ліцензії на здійснення операцій в іноземній валюті та виключити норму відповідно до якої Національний банк зобов’язаний припиняти фінансування та операції за рахунки клієнтів за рішенням слідчого. На сьогоднішній день згідно з Законом України "Про національний банк України" Національний банк монопольно здійснює емісію національної валюти, встановлює умови та порядок конвертації діє як уповноважена державна установа при застосуванні законодавства і визначає структуру валютного ринку. Фактично цим законопроектом передбачається усуненнядублювання контролюючих органів як правоохоронних, так і Національного банку і пропонуємо контроль за процесами видачі ліцензій, в тому числі і Національним банком, здійснювати спеціальним органом по боротьбі із організованою злочинністю в межах оперативно-розшукової діяльності. Дякую за увагу.
Так, дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Валерій Ананійович Бевз, голова Комітету з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, дійсно, даним законопроект скасовується такий етап порядку видачі Національним банком України ліцензій на здійснення операцій в іноземній валюті, як повідомлення про це спеціальних органів по боротьбі з організованою злочинністю та врахування одержуваних щодо них висновків. Це підпункт вісім частини четвертої статті 18 Закону про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю. Така позиція, вважає комітет наш – не зовсім вірна і перш за все тому, що вона стосується повної відмови від здійснення контролю спеціальними органами по боротьбі з організованою злочинністю за процесом видачі Національним банком України ліцензії на здійснення операцій в іноземній валюті. І тому вважаємо, що у разі прийняття вказаної пропозиції, створюються реальні умови для того, що такі ліцензії можуть бути використані для легалізації, відмивання доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму або реалізації інших злочинних намірів. Враховуючи викладене, комітет вважає, що запропонований проект закону не узгоджується із взятими нашою державою на себе міжнародними зобов’язаннями у сфері боротьби із організованою злочинністю та корупцією. Більше того, хочу повідомити, і я доповідав це і на засіданні профільного Комітету нашого питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією про те, що за останніх вісім років, за даними Інституту стратегічних досліджень нашої держави, з країни виведено 82 мільярда доларів тіньового капіталу. За два останніх роки з країни виведено 420 мільярдів гривень банківського капіталу. Виникає запитання: де більше України сьогодні.
Завершуйте, будь ласка. Мікрофон включіть.
Крім того, Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект доцільно відхилити. Наш комітет пропонує даний законопроект направити на доопрацювання суб’єкту законодавчої ініціативи. Дякую.
Шановні колеги, є потреба обговорювати цей законопроект? Будь ласка, запишіться. Записуйтесь. Прошу вивести прізвища на інформаційне табло. Володимир Мойсик.
Володимир Мойсик, Об’єднана опозиція. Прошу передати слово колезі Ганущаку.
Юрій Ганущак, будь ласка.
Ганущак Юрій, «Батьківщина». Пані та панове! Я тут колегу Бевза повністю підтримую. Якщо ми хочемо повністю сховати кінці в воду чи, точніше, хочемо сприяти тим, хто будуть це робити, то давайте приймати цей проект. Якщо ми хочемо повністю обвалити гривню, то давайте приймати цей проект. Ну подивіться, що робиться. Нинішній порядок передбачає повідомлення відповідних органів, тобто не дозвіл на видачу, а повідомлення. Тобто якщо наосліп, на яких є відповідна оперативна розробка, то в цьому випадку відповідний орган по боротьбі з корупцією, організованою злочинністю дає відповідний сигнал Національному банку: припиніть! Насправді, це можливий кримінал. В даному випадку пропонується, що взагалі не ставити до відому. А що ж тоді буде для цього органу інструментом для роботи, якщо він навіть не має виходу на оперативну інформацію, на певні дані, що робиться в країні? Тому цей проект ні в якому разі не можна приймати. Давайте ми так: закриємо офшори. Нехай той весь капітал, який виведений буде легалізований у нас в Україні, нехай. от тоді можна що-небудь говорити про те, що от ми всі вже біліі пухнасті, і всі добропорядні і ніхто не хоче обвалити нашу бюджетну систему. У нас надто багато недругів, як всередині країни, так і за її межами, які тільки і дивляться, і сплять, і бачать, як би ото облагородити Україну. І так більшість наших олігархів розглядає Україну, як поле для промислу. Ми що, хочемо.
Григорій Смітюх, будь ласка. Григорію Євдокимовичу, ваш виступ.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, я, напевно, один із небагатьох разів не погоджуся із своїм колегою Бевзом відносно залишити систему, яка сьогодні діє у плані контролю за валютними операціями і тощо. Послухайте, у мене таке враження склалось, що нас, у Верховній Раді, є Комітет по організованій злочинності, у нас у кожному відомстві є представник, у нас всі відомства наділені правами: СБУ, прокуратура, податкова, міліція, всі займаються організованою злочинністю. А давайте ми всі будемо займатися, ці органи направимо на підтримку розвитку національного виробника. В чому я маю.? Ми знаємо, що так сталося, що у кожній країні і у нашому, у тому числі суспільстві, певна категорія людей спроможна створити щось у матеріальному секторі нашої економіки. Таких людей небагато. По оцінкам фахівців загалом їх до 3 процентів, із тих 3 процентів тільки частина спроможна сьогодні створити реальні робочі місця, реальний сектор і працювати. Давайте ми лучше створимо для них певні умови і їх підтримати, щоб вони створювали, а не створювати орган, який повинен їх контролювати і відповідно за рахунок цього жити. Чому ми маємо повністю майже приватний сектор у всіх галузях економіки, і чому ми маємо репресивну машину в декілька раз більшу, чим було при Радянському Союзі? Тоді була загальна власність, державна, умовно, соціалістична. Я розумію тоді функції правоохоронних органів. Я не розумію сьогодні, чому правоохоронні органи повинні цим займатися. Не займатися у реальному секторі, якщо вони працюють, вони взагалі не повинні туди втручатися. Я підтримаю цей законопроект, тому що він один із проектів, які направлені на те, щоб створити певні умови, які б не текли гроші від нас, а навпаки – гроші повинні у нас бути. І давно ми запізнилися у Верховній Раді. І той законопроект, який я подав чотири роки назад, лежить після першого читання в Верховній Раді і Володимиру Михайловичу я вже декілька раз повторював: "Його треба внести в Верховну Раду". Верховна Рада повинна прийняти.
Тут треба продовжити виступ у цьому плані, будь ласка.
І треба прийняти рішення у цьому плані, щоб ми легалізували і дали можливість спокій внести в тих людях, які спроможні щось зробити. Про що ми говоримо!? Дати повноваження. Злочинець, злочинний. Дивіться, що ми розглядаємо. Україна повністю злочинна. Та не треба наших людей так принижувати. Не треба бізнесменів лякати. Немає у нас злочинності організованої! Якщо є, хай займаються певні органи певними особами. А треба закрити границю для тих злочинців, які приїхали з Кавказу до нас – це буде реальний сектор. А в економіки – залиште її в спокої. Дякую.
Ганущак передає право на виступ Станіславу Аржевітіну, будь ласка.
Шановні народні депутати, я поділяю думку попереднього виступаючого, що адміністративними методами ми не зможемо зупинити великий відтік капіталу закордон. Між іншим, пан Смітюх зареєстрував хороший законопроект про те, щоб ми зробили амністію. Яценюк запропонував про те, що ми повинні зробити легалізацію. Це пройшла вся Європа. І ми повинні теж стати на цей шлях для того, щоб дати можливість повернути кошти до нас назад. І вони будуть працювати в нашій економіці. Я поділяю думку про те, що ми повинні робити не адміністративні застереження, ми повинні створювати умови для того, щоб суб’єкти господарювання вільно працювали і не шукали десь кращі умови в офшорах. Що стосується цього законопроекту. Я теж поділяю думку про те, що не потрібно подавати слідчим органам в результаті і, коли мова іде тільки про отримання ліцензії. Зверніть увагу, сьогодні Національний банк і так робить з банківською системою тотальну ревізію і є валютним контролером нашої країни. Адже всі валютні контракти, ви знаєте, мають термін по поверненню, отримується індивідуальний дозвіл, і Національний банк все рівно повідомляє спеціальні органи по боротьбі з організованою злочинністю в разі, якщо є значні суми, які визначені за законом, це є правильно: коли є великі контракти, великі суми, про це повідомляється, і ця норма залишається. Але те, що при одержанні клопотання повідомляти, навіщо? Це дуже багато ліцензованих операцій, чому ми повинні всі без виключення подавати? Ще раз наголошую, Національний банк персонально контролює ці операції, при великих сумах, які ми визначили за законом, направляє інформацію у відповідні органи. Національний банк зобов’язаний давати слідчому, або за судом прийняте рішення, всю відповідну інформацію. Я підтримую цей законопроект. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Ще раз нагадаю. Від фракції? Хвилина. Будь ласка, Валерій Бевз, можна, маєте право.
Я дві репліки собі дозволю. Перше. Відносно тих, які кажуть, що творити, то я можу проінформувати, що у нас тільки 13 чоловік в країні володіють 37 відсотками валового внутрішнього продукту, тоді коли в Штатах 400 мільярдерів мають тільки 10 відсотків ВВП, так що робіть висновки. І ще одне. Країна за перше півріччя закупила 7 мільйонів тонн коксівного вугілля майже на 2 мільярда доларів і вивезли за кордон по 220 доларів за тонну, при цьому на території країни лежить майже 9 мільйонів тонн, його ніхто не бере, і воно дешевше на 50 доларів, а ми тут розмовляємо про те, що, бачите, ми не можемо зупинити відтік капіталу, тим більше в іноземній валюті. Брехня! Тому наша фракція такі речі підтримувати не буде.
Виступив Ганущак від БЮТ, Аржевітін – від "Нашої України – Народної Самооборони". Так що, будь ласка, Терен, 30 секунд.
Шановний Володимире Михайловичу, наша фракція обурена тим, що ми почули щойно від депутата Смітюха від Партії регіонів. Дослівно було сказано таке, що злочинці приїжджають з Кавказу. Це є образа народів, що живуть на Кавказі, це те ж саме, що "лица кавказской национальности". Ми категорично проти такого роздмухування міжнаціональної ворожнечі, а якщо він хоче знайти злочинців, хай побачить, хто розкошує в цих віллах, нехай він з‘їздить у Межигір‘я і таке інше.
Дякую. Шановні колеги, давайте ми зосередимось виключно на роботі і не будемо давати підстав, щоб нас критикували. Шановні колеги, нагадаю ще раз висновок комітету. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України повернути законопроект суб‘єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Головне науково-експертне управління більш категоричне в своїх висновках – пропонує взагалі відхилити законопроект. Тому, шановні колеги, я ставлю на голосування спочатку пропозицію, яка відповідає Регламенту, про прийняття за основу проекту закону про внесення змін до статті 18 Закону України "Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю щодо спрощення ліцензування операцій з валютою" (реєстраційний номер 10709). Прошу голосувати. [[16:17:15]] За-230 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про службу в органах місцевого самоврядування [[нова редакція]]. Доповідач – перший заступник міністра юстиції Інна Ємельянова. А, заступник – Ворона, поміняли, да, доповідача. Заступник міністра юстиції – Ворона. І співдоповідач – Демчишен Василь від Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати за цю пропозицію. [[16:18:05]] За-216 Рішення прийнято. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Метою проекту закону є оновлення методологічного і регулятивного фундаменту в службах органів місцевого самоврядування, що сприятиме побудові в Україні професійної та ефективної служби в органах місцевого самоврядування, яка забезпечуватиме ефективну діяльність органів місцевого самоврядування та надання ними якісних послуг громадянам. Проектом закону пропонується удосконалити умови вступу на службу в органи місцевого самоврядування, порядок її проходження та припинення, правовий статус службовців органів місцевого самоврядування, засади їх соціального і правового захисту. Проектом запрпоновано нову класифікацію посад в органах місцевого самоврядування. Так, передбачається, що посади в органах місцевого самоврядування будуть поділятися на групи та підгрупи у межах класифікації посад державної служби. Перелік принципів служби доповнено принципом політичної неупередженості. Законопроектом передбачено поширення дії норм Закону України "Про державну службу та законодавство про працю на службовців органів місцевого самоврядування в деяких питаннях. Прийняття нової редакції Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" сприятиме комплексному реформуванню управління на місцях та створенню в країні професійної політично нейтральної та ефективної служби в органах місцевого самоврядування. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Від комітету, будь ласка, доповідь. Василь Васильович Демчишен – голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування.
Шановний Володимире Михайловичу, колеги, комітет розглянув 16 травня цього року на своєму засіданні законопроект про службу в органах місцевого самоврядування. В цілому підтримується ідея необхідності суттєвого удосконалення законодавства про службу в органах самоврядування у зв’язку зі зміною механізму регулювання державної служби, запровадженого і прийнятого парламентом 17 листопада минулого року Закону України "Про державну службу", враховуючи взаємозв’язок відповідних сфер регулювання. Водночас зауважуємо, що 16 березня цього року та 25 квітня було проведено ряд заходів консультативних і з представниками місцевого самоврядування, круглий стіл, де було обговорено ретельно всі положення даного законопроекту, які, я кажу, що в цілому підтримуються, але разом з тим багато дуже є суттєвих недоліків, зокрема у відповідності заробітної плати працівників органів самоврядування і відповідності їх органів виконавчої влади. Я хочу відмітити, що дуже багато є звернень до комітету від представників органів місцевого самоврядування, асоціацій і так далі щодо цього законопроекту. І, на жаль, дуже багато критики. Тому комітет на своєму засіданні, розглянувши дане питання, вирішив запропонувати Верховній Раді відправити даний законопроект на доопрацювання. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Шановні колеги, хто буде виступати з цього приводу, будь ласка, запишіться. Так. Володимир Каплієнко, група "Реформи заради майбутнього". Потім Сергій Гордієнко буде виступати.
Дякую, Володимир Михайлович. Знаєте, депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати цей ЗП в першому читанні. Безумовно є деякі зауваження. Ми прочитали висновок експертного нашого комітету. Проте, знаєте те, що ми вводимо 10 рангів державних службовців органів місцевого самоврядування, ну, проти, наприклад, дев’яти діючих на сьогоднішній день в системі державної служби – це, можливо, і добре. Можливо, і добре те, що вводяться такі посади як виборна посада служби в органах місцевого самоврядування або адміністративна посада. Але це є, знаєте, такий антураж. На сьогоднішній день сама велика проблема органів місцевого самоврядування у відсутності фінансування. Тотальна відсутність фінансування. Якщо, давайте відкриємо очі, навіть в органах в напрямках державної служби в бюджеті 2012 року захищені статті видатків на 9-10 місяців, якщо по місцях, ви подивитесь. За рахунок чого вони будуть утримуватися? От в чому велика проблема. А тут жодного слова про це не сказано. І ми вважаємо, що до другого читання треба звернути увагу саме на це. Все решта виписано, на наш погляд, бездоганно, нормально, нормальна процедура, нормальні підходи. Да, дійсно треба було підходити саме в такий спосіб. Група буде підтримувати цей законопроект в першому читанні. Проте до другого, нам кажеться, нам здається, що треба доволі сильно доопрацювати цей законопроект, з точки зору джерел і напрямків фінансування цих посад. Дякую.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів. Наступним буде виступати Ганущак.
Шановні колеги, шановні працівників органів місцевого самоврядування! Всі органи місцевого самоврядування України, асоціації органів місцевого самоврядування категорично заперечують проти прийняття цього законопроекту. Пропонований законопроект не удосконалює у багатьох позиціях, а ігнорує норми саме Конституції України та ратифіковану Хартію про місцеве самоврядування України є черговим наступом на права місцевого самоврядування. Він встановлює надмірний саме контроль державних органів над органами місцевого самоврядування. В ньому штучно відокремлюють посадових осіб від діяльності органів місцевого самоврядування. Виводиться з обігу навіть поняття «посадова особа органів самоврядування», хоча Конституція саме так трактує цю позицію. Він носить каральний характер і запроваджується багато обмежень без компенсацій і матеріальних стимулів. Роками заробітна плата не піднімається і сьогодні навіть цинічно можна почитати у нинішньому проекті закону, що даний проект вводиться в дію з 1 січня 2013 року, окрім статей 28-32, коли буде піднята заробітна плата, які стосуються заробітної плати, вони мають вступити з 1 січня 2015 року, що на практиці означає, буде проведена територіальна реформа, ліквідовані районні, сільські і селищні ради і тим хто залишиться лише тоді буде піднята заробітна плата. Фракція Компартії України не буде підтримувати цей законопроект і від імені посадових осіб і асоціацій органів місцевого самоврядування запрошує не підтримувати і вас, а направити його Кабінету Міністрів на доопрацювання. Дякую за увагу.
Юрій Ганущак, фракція БЮТ "Батьківщина" будь ласка.
Прошу передати Олі Боднар, вона краще розкритикує цей проект.
Ольга Боднар, будь ласка, ваш виступ.
Ольга Боднар, Блок Юлії Тимошенко "Батьківщина". Шановні колеги! Шановний головуючий! Радіослухачі і телеглядачі! Ви знаєте, сьогодні у нас стабільність досягнуто і мабуть ця цеглинка для цієї стабільності ще більше наблизити теперішню владу для того, щоб ліквідувати повністю місцеве самоврядування. Ми вже були з вами спостерігали, яким чином теперішня влада ліквідує ради, ми вже бачимо, що це буде розповсюджуватися і далі великим нагалом. І я думаю, що дійсно, правий колега, який сказав щойно переді мною якраз в 2015 році планується якесь збільшення, можливе збільшення зарплатні тих хто ще виживе і захоче жити в тих коридорах, в яких уже і миші не хотять жити. Так от я думаю, що цей якраз перед виборами тим залишкам тих чесних, порядних працівників муніципальної влади будуть додані якісь крихти для того, щоб, можливо їм підсластити ту пілюлю. Тому що насправді на сьогодні вже і ми зараз з вами спостерігаємо таку картину, що муніціпальна служба є не престижною вона не має., відповідно, що ми маємо, якщо вона є не престижною? Люди не отримують зарплату, професіонали не хочуть туди йти, вимоги до них великі, за ними великі вимоги і закону по боротьбі з корупцією. Вони не можуть ніяким чином забезпечити себе ні матеріально ні якимись іншими пільгами. Я хочу сказати, що якщо передбачається збільшення розміру мінімальної зарплати в 1,6 то, що ми хочемо з вами шановні колеги, від того працівника муніципального органу. Яким чином людина, яка буде звертатися до нього буде отримувати кваліфіковану допомогу, якщо цей працівник в цей час не маючи права ніде заробляти, підробляти, він буде просто сидіти на свою цю голу зарплату і думати яким чином знайти нитки, щоб заштопати собі шкарпетки, я вибачаюсь і буде радий кожній копійчині. От вам і боротьба теперішньої влади з корупцією. Я в даному законопроекті і моя команда, ми вбачаємо тільки те, що зараз муніціпальну владу кладуть на коліна, її повністю нівелюють і відбувається централізація.
Завершуйте, будь ласка.
Дуже дякую. Блок Юлії Тимошенко буде голосувати категорично проти даного законопроекту як антидержавного.
Дякую. Шановні колеги! Обговорення питання завершено. Висновок комітет ще раз нагадую, повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Такої ж думки у своїх висновках дотримується Головне Науково-експертне управління. Знову ж таки ставиться першою на голосування регламентна пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про службу в органах місцевого самоврядування [[реєстраційний номер 9673]]. Прошу голосувати. [[16:28:48]] За-38 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу голосувати. [[16:29:16]] За-232 Рішення прийнято. Законопроект направляється до Кабінет Міністрів на доопрацювання. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Законів України "Про Кабінет Міністрів України" та "Про центральні органи виконавчої влади" [[щодо діяльності міністерств та центральних органів виконавчої влади]]. Ставлю на голосування пропозицію розгляд питання за скороченою процедурою. [[16:29:53]] За-219 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Володимир Павленко, співдоповідач – перший заступник голови Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Ольга Боднар.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, зазначений законопроект запроваджує більш ефективне державне середньострокове планування та середньострокового бюджетного планування на рівні головних розпорядників бюджетних коштів. Законопроектом передбачається створення умов для переходу до нової ідеології стратегічного планування та публічної відповідальності на рівні урядових інституцій, узгоджене з логікою адміністративної та бюджетної реформи. Це реалізується шляхом запровадження системи середньострокових та річних планів, а саме, середньострокові плани діяльності міністерств, як головних органів з формування та забезпечення реалізації державної політики, затверджуються Кабінетом Міністрів. Для забезпечення реалізації політики міністерства міністр затверджує плани роботи міністерств. Впроваджуються сучасні принципи громадського контролю діяльності урядових інституцій шляхом закріплення обов’язковості оприлюднення затвердження планів. Цим законопроектом передбачається надати Уряду право затверджувати такі плани та визначати порядок їх розроблення і виконання, уніфікувати термінологію бюджетного кодексу та Закону про центральні органи виконавчої влади, передбачивши розроблення середньострокових планів. Розробленню законопроекту передувала робота з вивчення досвіду інших країн щодо методології та організації процесів планування на рівні урядових інституцій з метою імплементації найкращих практик у цій сфері. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Ольга Борисівна, будь ласка, позиція комітету з цього приводу.
Ольга Боднар, Блок Юлії Тимошенко «Батьківщина». Шановні колеги, в попередньому законопроекті ми бачили, яким чином.муніципальна влада від теперішньої влади. До речі, в тому законопроекті навіть про мову нічого не згадується, про. необов’язковість державної мови. Даний законопроект продовжує подібну політику теперішньої влади. Комітет з питань державного будівництва розглянув цей законопроект 16 червня 2012 року. Про мету і основні положення законопроекту щойно доповідалося, однак бажане і дійсне – це різні речі. На переконання більшості членів комітету реалізація задуму та ідей суб’єкта законодавчої ініціативи в даному конкретному матеріалі є невдалою і потребує суттєвого корегування та доопрацювання. Підтримуючи загалом намагання щодо покращання якості ефективності планування комітет вказує, що законопроект не відображає його прогнозного характеру, особливо на два наступних за планом періоди. Законопроект фактично запроваджує відносини між міністерствами та Кабміном пряме адміністративне підпорядкування, яке виходить за межі конституційних приписів щодо контролю і координації, адже міністерства є самостійними елементами системи органів виконавчої влади. При цьому особливо акцентувалося на неприпустимості підміни понять і заміщенні всієї багатогранної змістовної діяльності міністерства лише єдиним фінансовим аспектом попри всю його важливість. Комітет відзначав неналежну гнучкість запропонованої системи управління, її недостатню адаптованість до непрогнозованих викликів, позаштатних ситуацій або таке інше. З нами так само підтримує нашу думку Головне науково-експертне управління. Вони виступають за доцільність повернення даного законопроекту на доопрацювання, вказуючи на його неузгодженість із конституційними принципами взаємовідносин Кабміну і центральних органів виконавчої влади, надмірну централізацію, обмеження самостійності міністерств. Також зазначається, що замість складання планів роботи по всіх напрямках своєї діяльності міністерство буде планувати свою діяльність лише в якості суб’єкта бюджетних відносин.
Завершуйте, будь ласка.
при чому не самостійно, а через вищий орган виконавчої влади. Крім того, не враховано ту обставину, що прийнято закон України про внесення змін до деяких законодавчих актівщодо системи програмних документів. І не враховано, що і Щорічне послання Президента і щорічна державна Програма економічно-соціального розвитку виключена із системи прогнозних і програмних документів економічного і соціального розвитку. За підсумками широкого, всебічного обговорення наш комітет ухвалив рекомендувати Верховній Раді даний проект, поданий Кабінетом Міністрів України за наслідками розгляду у першому читанні повернути суб?єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є потреба обговорювати це питання? Запишіться, будь ласка. Прошу прізвища народних депутатів на табло. Чорноволенко Олександр, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Олександр Чорноволенко. Шановні друзі, завжди, коли Верховна Рада намагається ввести якісь новації, достатньо відпрацьований вже механізм планування, то я згадую таку дуже цікаву думку щодо системи планування, вона колись спеціалістами у галузі планування була сформульована, і каже наступне, що план – це інструмент, який створений людьми для того, щоби заміняти випадкові помилки прорахунками, случайные ошибки просчетами, хто не розуміє. Оце повністю стосується цього законопроекту. Да, дійсно, ми можемо його розглядати, як спробу Кабінету Міністрі взяти такий собі реванш у Адміністрації Президента, яка позаписувала собі, як основний програмний документ послання Президента, а тут він, дійсно, не згадується. Але в цілому це просто вносить, як і ідея з посланням президентів абсолютно безглузда, як програмний документ, це в цілому вносить сум?ятя. І хто знає, як у нас воно планується, коли у нас бюджет не можуть спланувати на рік, то робити якісь плани і прогнози на декілька років – це безглузда трата часу і грошей людей. А щодо бюджету і Програми соціально-економічного розвитку, то ще ніколи вони не були виконані у тому обсязі, як вони були заплановані. І у нас були і у 2010 році випадки двох секвестрів бюджету, і в наступних 2011-2012 роках внесення коректив в сторону збільшення, а це говорить про дуже низьку якість планування. А коли низьку якість планування перемножити на ще одну низьку якість планування, а ту ще на одну низьку якість планування, то ми отримаємо тільки більш низьку якість планування. Тому не варто цей законопроект підтримувати. Дякую за увагу.
Федун, будь ласка. Немає. Дончак. Немає. Фракція записана, а людина не виступила, тоді все. Ну, наступного разу виступите, я прошу вас, Юрію Івановичу. Ще навиступаєтесь сьогодні. Шановні народні депутати, ще раз нагадую висновок комітету: повернути законопроект суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Головне науково-експортне управління дотримується аналогічної думки. Ставиться на голосування першою пропозиція про прийняття законопроекту за основу. "Про внесення змін до законів України "Про Кабінет Міністрів України та про центральні органи виконавчої влади", реєстраційний номер 10457. Прошу голосувати. [[16:38:08]] За-230 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, знову пропонується вашій увазі наступний законопроект "Про внесення зміни до статті 28 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" щодо отримання інформації співвласниками багатоквартирного будинку", 10547 реєстраційний номер. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:38:51]] За-214 Рішення прийнято. Доповідач – заступник Міністра юстиції Дмитро Ворона. Від комітету буде виступати Юрій Воропаєв.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Проект Закону України про внесення зміни до статті 28-ї Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" [[щодо отримання інформації співвласниками багатоквартирного будинку]] розроблено на виконання національного плану дій на 2012 рік щодо впровадження Програми економічних реформ на 2010-2014 роки "Заможне суспільство, конкурентоспроможна економіка, ефективна держава". Зазначеним проектом закону передбачається внести зміни до статті 28-ї Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", надати співвласникам багатоквартирного будинку право на одержання інформації про суб’єктів права власності на житлові та нежитлові приміщення в ньому у вигляді витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Цей законопроект дуже необхідний, прошу його підтримати. Дякую.
Дякуємо також. Юрій Миколайович Воропаєв – заступник Голови Комітету з питань економічної політики.
Уважаемые коллеги, Комитет Верховной Рады Украины по вопросам экономической политики рассмотрел данный законопроект и рекомендует его принять только в первом чтении. Кстати, мнение Главного экспертного управления Верховной Рады Украины аналогичное. Почему именно так? Если вы обратите внимание на таблицу, то вы увидите, что Кабинет Министров Украины предлагает наделить получать выдержки из государственного реестра по каждому собственнику всем совладельцам многоэтажного дома. Это будет означать, что любой человек придет к любому жильцу многоэтажного дома и через него получит любую выдержку на каждого собственника. Это неправильно. Комитет считает, что необходимо это право дать только объединению совладельцев дома, чтобы они для того, чтобы организовать свою работу и иметь возможность управлять домом, получали такую информацию. Поэтому рекомендуем принять его в первом чтении за основу.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатись на виступ. Будь ласка, прізвища народних депутатів покажіть. Радовець – "Реформи заради майбутнього", будь ласка.
Прошу передати слово колезі Гасюку.
Гасюк, будь ласка.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" підтримує законодавчу ініціативу щодо надання можливості співвласникам багатоквартирного будинку отримувати з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно інформацію на суб‘єктів права власності на житлові та нежитлові приміщення в такому будинку. Така інформація є необхідною в різних ситуаціях, починаючи від форс-мажорних до необхідності з‘ясування реального власника квартири при створенні об‘єднання співвласників багатоквартирного будинку. Тобто цей закон спрямований на захист прав співвласників багатоквартирних будинків. Крім того, ми погоджуємось з пропозицією профільного комітету стосовно того, що з метою уникнення можливих зловживань необхідно внести уточнення, за яким інформація про суб’єкти права власності на житлові та нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку може надаватися лише в окремих випадках при створенні об’єднання співвласників такого будинку. Враховуючи вищевказане депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде голосувати за даний законопроект. Дякую.
Дякую вам також. Олександр Чорноволенко, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Наступним буде виступати Павловський.
Олександр Чорноволенко. Шановні друзі, мені здається, що в даному випадку варто підтримати ініціативу міністерства, що це слушний законопроект. Мене трошки дивують зауваження профільного комітету про те, що тільки об’єднання громадян, а не кожен громадянин. Мені здається, що тут є спроби зробити певні обмеження прав кожного з мешканців цього будинку. І друге попереднє зауваження, мені теж здається трошки дивним, про те, що не про всі і нежитлові приміщення має бути інформація. Саме з нежитловими приміщеннями є найбільше зловживань. І це найбільш така підходяща сфера для хабарництва, для злочинів в галузі нерухомості, які йдуть з боку і житлово-експлуатаційних управлінь, і з боку інших органів, які надають часто абсолютно безпідставно і для цілей, які абсолютно не відповідають ні чинному законодавству, ні побажанням мешканців цих будинків різним особам, якім не варто було б давати. А інформація про це якраз і є підставою для того, щоб припинити ці стосунки. Тому хто виступає проти того, щоб кожен мешканець будинку міг отримати інформацію про будь-яке нежитлове приміщення Київбудинку, фактично тим самим покриває хабарництво і злочинність в галузі майнових стосунків. Тому мені здається, варто його приймати саме в тому вигляді, як пропонує міністерство. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Андрій Павловський, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Андрій Павловський, фракція політично ув’язненої Юлії Тимошенко – "Батьківщина". Прошу передати слово депутату з партії "Батьківщина" Юрію Ганущаку.
Юрій Ганущак, будь ласка.
Юрій Ганущак, "Батьківщина". Пані та панове, ну, взагалі кажуть, що в цивілізованих країнах інформація про власника є відкритою у доступі і ґрунтується на земельному кадастрі. І вся ця інформація повинна бути відкритою, тому що сусіди хочуть знати, хто є під боком. Тому цей проект, взагалі кажучи, він далеко не повний, тому що крім того, що має бути ще й ОСББ, до речі, в особі кого ОСББ, треба ще питання поставити. Ще інший аспект, який повинен бути – це питання не тільки про власників, а також про володільців і користувачів. Тому що дуже часто навіть нежитлові приміщення, вони орендуються. І навіть знаючи про власника, ми не знаємо, хто ж орендує фактично і до кого пред’являти відповідні претензії у випадку, якщо щось сталося. Тому такий проект повинен йти комплексно. І я дивуюся, чому його не подали так як положено Кабінет Міністрів. Ну, взагалі я не дивуюся, тому що в Кабінеті Міністрів на разі просто не залишилося професіоналів, які можуть в комплексі аналізувати проблему і пропонувати рішення. Так, "смотрящих" хватає, а фахівців немає. Ну, ну, ну, хило, ну, оскуділа донецька земля, не дає нормальних туди професіоналів-фахівців. І тому маємо такі недолугі, такі недороблені проекти, що, в принципі, не є дивним, виходячи із принципу формування кадрового складу нашого уряду і взагалі системи управління державою. Прикро, але, що маємо - те маємо.
Федун відмовляється. Все, шановні колеги, тоді розгляд питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління солідарне із комітетом, пропонує також прийняти його за основу. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 28 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" щодо отримання інформації співвласниками багатоквартирного будинку [[реєстраційний номер 10547]]. Прошу голосувати. [[16:47:57]] За-262 Рішення прийнято. Так, шановні колеги, тепер пропонується вашій увазі проект Закону про корпоратизацію державних підприємств [[реєстраційний номер 1107]]. Пропозиція розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[16:48:41]] За-214 Рішення прийнято. Доповідач – заступник Міністра економічного розвитку і торгівлі Володимир Павленко, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Бондар Олександр Миколайович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, законопроект розроблений з метою законодавчого врегулювання процедури перетворення державних підприємств, в тому числі тих, що не підлягають приватизації та стратегічно важливих у державні акціонерні товариства. Проектом пропонується визначити, що державні акціонерні товариства утворюються за рішенням Кабінету Міністрів України, інших уповноважених органів управління. При цьому Кабінет Міністрів України погоджує рішення уповноважених органів управління. При цьому Кабінет Міністрів України погоджує рішення уповноважених органів управління про корпоратизацію заборонених до приватизації та стратегічних підприємств. Організаційне забезпечення процесу корпоратизації покладається засновником на комісії з реорганізації підприємства, що створюється за його рішенням. Кабінет Міністрів України затверджує порядок проведення корпоратизації, формування та діяльність Наглядової ради і ревізійної комісії товариства, а також типовий статут Державне акціонерне товариство. Законопроектом також визначається особливості корпоратизації підприємств, зокрема щодо до завершення процесу корпоратизації правочинними наслідками яких може бути відчуження майна підприємства, зменшення статутного капіталу утворюваного товариством та скорочення чисельності працюючих, можливе лише з дозволу засновники за поданням комісії з реорганізації. До статутних капіталів товариств, які створюються на базі майна державних підприємств, що не підлягають приватизації, вноситься право господарського відання таким майном та персональний склад наглядової ради, та завдання на голосування членам наглядової ради товариства затверджується органами управління. Дякую за увагу, прошу підтримати.
Дякуємо вам також. Олександр Миколайович голова підкомітету Комітету з питань економічної політики, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Комітет розглянув законопроект поданий Кабінетом Міністрів, народні депутати України, члени Комітету з питань економічної політики звернули увагу на те, що проект повинен визначати загальні норми для всіх випадків корпоратизації державних підприємств, а також врегулювати особливості корпоратизації держпідприємств, що належать до окремих галузей сфери управління. Головне науково-експертне управління апарату Верховної Ради України визначає, що за результатами розгляду в першому читанні проект Закону України "Про корпоратизацію державних підприємств" доцільно повернути на доопрацювання з врахуванням висловлених зауважень, до речі, вони висловлені на двох сторінках. Хочу від себе додати, що весь час процес корпоратизації державних підприємств регулювався постановою Кабінету Міністрів України. Президент України дав доручення уряду підготувати закон про корпоратизацію, логічно було б, щоб замість цієї постанови про порядок корпоратизації був прийнятий відповідний закон. Але закон подається, а норма в другій статті, другий пункт звучить так "порядок проведення корпоратизації встановлюється Кабінетом Міністрів України", виникає логічне запитання, навіщо тоді цей закон, чи не варто було б це все, що регулюється Кабінетом Міністрів визначити в цьому законі? Це питання риторичне, до нього члени комітету не прислухалися, яке я висловив і прийняли рішення прийняти цей законопроект за основу, я можу сказати від себе, що законопроект в собі нічого по суті не несе, тому що все регулюється постановою Кабінету Міністрів. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, запишіться, будь ласка, на виступ. Так, Андрій Павловський, фракція "БЮТ-"Батьківщина". Потім – Юрій Кармазін буде виступати.
Андрій Павловський, Блок Юлії Тимошенко - "Батьківщина". Прошу передати слово Юрію Ганущаку.
Юрій Ганущак, будь ласка.
Юрій Ганущак, "Батьківщина". Пані та панове! Дійсно, виглядає так, що ми ставимо воза посеред коня – у нас не визначені загальні правила, яким чином здійснюється корпоратизація, в чому полягає рука держави. Тобто ви ж розумієте як розмивається державний пакет акцій. Тобто в нормальних країнах монополія йде в тому, що створюється командитне товариство, тобто держава все одно тримає роль, а дивіденди вже той, хто більше там вже заплатив за акції. То цього немає. Ми зразу вже наперед кажемо, що якщо буде хтось призначений в наглядову раду, то ми його не просто будемо провіряти, а ми ще й будемо його контролювати тим, що будемо погоджувати якісь там висновки, що йому казати, що не казати? Якщо вже призначається людина, то її мабуть держава певним чином довіряє. Тобто в цьому відношенні я бачу достатньо серйозне лукавство з боку Кабінету Міністрів, тому що не можна так робити. Потім знову ж таки стоїть питання, скільки у нас буде таких акціонерних товариств? Взагалі кажуть, що вони точкові. Чому тоді затверджується типовий статут, а не статут для кожного з підприємств? Можу пояснити чому? Тому що при затвердженні типового, потім він типовий – це є типовий. А далі, коли затверджується реальний, тоді виходить, що міністерство тоді вже не контролює яким чином буде працювати таке акціонерне товариство. А це достатньо так дає підстави для розширеного тлумачення діяльності таких підприємств. Я бачу тут таку приховану привати.
Так, Юрій Кармазін, фракція «Наша Україна» - «Народна самооборона».
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, я хочу звернути вашу увагу. Ось у нас, очевидно, дуже дорогий державний час, у нас, очевидно, немає кризи економічної, очевидно, у нас не працює на всю друкарський станок, у нас не заставляють вчителів і лікарів, і навіть, медсестер написати заяви про те, що вони хочуть піти за власний рахунок у відпустку, тому що коштів по захищеним статтям немає, не вистачає. Так уряд послідовників попередників докерувався, так от цей Уряд от дає ці дрібні закони. Подивіться, Володимир Михайлович, я взяв попередній закон – про державну реєстрацію речових прав: дві строчки неповні, виключно Прем’єр-міністром вноситься. Взяв ще попередній закон, вносяться зміни до Кодексу про адмінправопорушення – також. Взяв попередні закони і взяв цей закончик, ибо законом його назвати не можна, важко, не хочу ображати законодавців. Поняття корпоратизації дається в другій статті, а всього п’ять статей, в шостій вже час введення в дію, все, весь закон. При чому закон, до якого ще треба приймати окремий Закон про порядок проведення корпоратизації, хоча тут це віддано Кабінету Міністрів України. Через це відсилочні норми до Закону про управління об’єктами державної власності прямо в цьому законі, в статті 3. А і треба було вносити зміни, якщо ви хочете дати визначення, що корпоратизація – перетворення державних комерційних підприємств у державні акціонерні, і це вся мета цього закону? Якщо ви хочете це дати, то це ж можна зробити було в тому законі. Для чого ми городимо таку систему? Чому ми не робимо нормальні кодекси.
Дякую, Юрій Анатолійович. Володимир Каплієнко.
Дякую, Володимир Михайлович. Ви знаєте, закон протирічивий, і мушу визначити наступне. Ми за цей законопроект голосувати ні в першому читанні не будемо, виходячи з наступних питань. От дивіться. Законопроектом передбачено, що цей законопроект. закон регулює правові, економічні та організаційні відносини, пов’язані з перетворенням державних комерційних підприємств у державне акціонерне товариство та спрямований [[тут саме головне]] на забезпечення економічної безпеки та захисту інтересів держави. Далі можна говорити про все, що завгодно: типовий статут і таке інше. Форма, в якій це відбувається, послідовність – те, що на сьогоднішній день говорили колеги -народні депутати, що перекручені у бік Кабінету Міністрів України, збережено, навіть закріплено законом, навіщо тоді закон приймати. Але я хотів би звернути увагу трохи на інше. На сьогоднішній день, пам’ятаєте, коли приймався закон про по суті корпоратизацію державного підприємства, яка мала назву «Укрзалізниця». Там була така фішка. Коли.правом господарського відання передаються тій установі, яка. на майно, мається на увазі, яка буде. має новий статус юридичної особи. Цим законом передбачається приблизно така ж само фішка. Тобто підприємство, яке не має право бути приватизованим через своє стратегічне значення для держави, може отримати майновий комплекс з правом господарчого відання, тобто 100-відсотково розпоряджатися цим майном. А я нагадаю вам, що у правовій площині можна відчужити, продати і таке інше. Це скрита форма розпродажу майна державних підприємств, як би воно не називалося. За це ми голосувати ніколи не будемо. Якщо б тут була норма інша – передається майновий комплекс в оренду з перетворення корпоратизації підприємства з комерційного на акціонерне – питань би не було. Я думаю, що мета цього законопроекту трохи інша, вона скрита. Голосувати за подібні ініціативи депутатська група «Реформи заради майбутнього» в собі сили знайти не можуть. Дякую.
Шановні народні депутати! Розгляд питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Протилежної думки дотримується Головне науково-експертне управління з цього приводу, вважає, що законопроект доцільно повернути на доопрацювання. Ставлю на голосування пропозицію комітету, яка є і збігається з вимогами Регламенту про прийняття за основу проекту Закону про корпоратизацію державних підприємств. Першою голосується пропозиція про прийняття за основу у першому читанні. [[17:00:25]] За-207 Рішення не прийнято. Може проголосуємо тоді повернення на доопрацювання суб?єкту права законодавчої ініціативи. Я думаю, що можна внести таку пропозицію. Ставлю на голосування пропозицію про повернення законопроекту суб?єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання [[реєстраційний номер 11057]]. Прошу голосувати. [[17:01:02]] За-217 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні колеги, я прошу уваги, треба порадитись. Фракції чотири звернулися з пропозицією, щоб зараз ми розглянули три законопроекти, які стосуються внесення змін до Державного бюджету, а саме – це 11067 щодо видатків Національної комісії, яка здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, 11093 – про внесення змін до назви бюджетної програми і 11179 щодо забезпечення фінансування судової адміністрації, а також виділення коштів для компенсації за ліки для людей, які хворіють на гіпертонічні хвороби, там передбачено 40 мільйонів коштів. Якщо ви не заперечуєте, то я просив би, щоб ви підтримали, щоб ми розглянули зараз ці питання. Тим більше, що вони там є, далі стоять трохи, але прохання тут фракцій зараз. Тому оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України «Про Держдавний. Назву. Фракція «Народної Партії», Партії регіонів, Комуністичної партії і «Реформи заради майбутнього», і фракція регіонів. Депутатська група. Шановні колеги, три фракції і одна депутатська група. Дякую, що поправили мене. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік", а також проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" – це реєстраційний номер 11093, а також проект Закону реєстраційний номер 11179. Якби ви погодилися таким чином, розглянути ці три питання за скороченою процедурою: доповідачі, потім співдоповідач і обговорення разом. Я ставлю на голосування пропозицію про розгляд цим трьох питань в пакеті за скороченою процедурою. Прошу голосувати. Якщо споріднені, ми можемо об’єднувати розгляд питань. Прошу голосувати. Вони стосуються одного і того самого питання [[17:03:47]] За-231 Рішення прийнято. Доповідачі – народні депутати України: Ігор Прасолов, Владислав Лук’янов; Перший заступник Міністра фінансів Мярковський. Співдоповідач – голова Комітету з питань бюджету Валерій Баранов. Починаємо працювати. Ігорю Миколайовичу, будь ласка. Підготуватися наступному доповідачу.
Уважаемый Председатель, уважаемые коллеги, целью принятия этого закона является урегулирование вопроса финансового обеспечения деятельности Национальной комиссии, которая осуществляет государственное регулирование в сфере рынка финансовых услуг. Указом Президента Украины от 23 ноября 2011 года ликвидирована Государственная комиссия по регулированию рынка финансовых услуг, а Указом Президента Украины от 23 ноября 2011 года № 01070/21 создается Национальная комиссия, осуществляющая государственное регулирование в сфере рынка финансовых услуг. Расходами для обеспечения деятельности Национальной комиссии, осуществляющей государственное регулирование в сфере рынка финансовых услуг, для погашения кредиторской задолженности Госфинуслуг средства не предусмотрены, что приведет к невозможности завершения ликвидационных процедур Госфинуслуг и необеспечению полноценного функционирования Нацкомфинуслуг. Уважаемые коллеги, прошу поддержать предложенный законопроект в первом чтении и в целом. Спасибо.
Дякую. Анатолій Мярковський, будь ласка. Лук’янова немає, за нього буде говорити.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Уряд підготував і подав на розгляд Верховної Ради проект Закону про внесення змін до Державного бюджету, і цей законопроект стосується збільшення видатків Державної судової адміністрації по Загальному фонду на 594,5 мільйона гривень з одночасним зменшенням таких видатків за рахунок доходів Спеціального фонду на 594,5 мільйона гривень. Тобто абсолютно збільшення видатків на Державну судову адміністрацію не відбувається, а іде лише заміщення джерел фінансування, визначених у Законі про бюджет на 2012 рік, обсягів коштів. Необхідність таких змін пояснюється тим, що доходи, які записані у спеціальному фонді бюджету, на жаль, недовиконується. Друге. Ми передбачаємо здійснити перерозподіл видатків між окремими бюджетними програмами, а саме зменшити кошти по Державній програмі виконання рішень судів на користь суддів на 8 мільйонів гривень і спрямувати ці кошти на забезпечення фінансами судів, а також передбачається на 40 мільйонів гривень визначити нову бюджетну програму, а саме з назвою "Субвенція з Державного бюджету місцевим бюджетам" на часткове відшкодування вартості лікарських засобів для лікування осіб з гіпертонічною хворобою. Таким чином ми за рахунок цих коштів зможемо частково відшкодовувати вартість лікарських засобів для лікування цих категорій осіб. За нашими розрахунками, це дозволить підвищити доступність відповідних лікарських засобів майже для 12 мільйонів осіб з гіпертонічною хворобою. Джерелом збільшення цих коштів, 40 мільйонів гривень і загального фонду 594,5, визначено кошти, які надходять від Національного банку як перевищення доходів над видатками. Дякую.
Дякую вам. Сідайте, будь ласка. Валерій Баранов. Давайте по цьому законопроекту 11093 ви скажіть позицію і рішення комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 4 вересня розглянув проект закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України" за номером 11067. Про цей законопроект вже сказав автор, і наш комітет пропонує його підтримати, прийняти за основу та в цілому як закон.
Що, все у вас?
Це по першому закону.
Так по всіх давайте.
По всіх, добре. По законопроекту номер 11179. Наш комітет теж його розглянув на своєму засіданні. І Головне науково-експертне управління нам його рекомендує прийняти за основу та в цілому. І комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді законопроект за номер 11179 за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон з урахуванням необхідності уточнення підсумкових показників доходів та видатків Державного бюджету в тексті законопроекту і додатках до нього, враховуючи розглянуті та прийняті аналогічні законопроекти на поточному пленарному тижні до розгляду зазначеного законопроекту. У разі прийняття цього законопроекту Комітет з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради при оформленні закону належить внести до тексту та додатків необхідні редакційні та техніко-юридичні уточнення, пов’язані з пропозиціями комітету до законопроекту. Прошу підтримати і цей законопроект. І законопроект 11093, автор якого Лук’янов, доручив мені його доповісти. Я як і від нього, і від комітету вам доводжу до вашого відома, що для забезпечення зростання видобутку вугілля необхідно щомісяця мати в роботі 150-160 діючих лав та підвищувати навантаження на очисні вибої. Щоб здійснити заплановане, потрібна техніка. А одна із головних проблем вугільної галузі, яка тривалий час не вирішується, це послідовне технічне переоснащення та оновлення основних фондів.
Мікрофон, будь ласка.
На вугледобувних підприємствах є гірничошахтне обладнання, яке ще може працювати, але потребує капітального ремонту. Даний законопроект розроблено з метою вирішення зазначеної проблеми. Для цього запропоновано в додатку номер 3 до Закону про Державний бюджет на 2012 рік доповнити назву бюджетної програми за кодом 1101200 словами "а також фінансування програми реновацій гірничошахтного обладнання, що дозволить розширити напрями використання коштів без збільшення обсягу видатків за вказаною бюджетною програмою. Комітет розглянув це питання. Головне науково експертне управління наголошує на доцільності отримання висновку уряду щодо законопроекту. Мінфін теж підтримує. Водночас законопроект потребує внесення редакційних та техніко-юридичних уточнень відповідно до бюджетної методології, насамперед щодо уточнення його назви та назви бюджетної програми, а також викладу законодавчої пропозиції безпосередньо в тексті законопроекту. Відповідні уточнення наведені у пропозиціях комітету з цього питання. Враховуючи наведене, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді законопроект за номером 11093 прийняти в цілому. Прошу підтримати.
Так. Доповідь завершена, так? Будь ласка, запишіться, шановні колеги, щодо обговорення цих законопроектів. Так. Прізвища народних депутатів покажіть. Гривковський відмовляється. Ярослав Сухий відмовляється. А, ні, буде виступати.
Шановні колеги, я коротко. Без сумніву, ці законопроекти потрібно підтримати, особливо законопроект, який доповідав Анатолій Іванович Мярковський, оскільки, ви знаєте, що сьогодні однією з головних проблем, яка турбує наших виборців, це проблема нормального доступу до системи охорони здоров’я. І особливо великі нарікання в людей на високу дорожнечу ліків. Якщо ми зможемо дійсно компенсувати людям лекарства, які вживаються при гіпертонії, то ми зробимо великий крок вперед в наповненні реальним законодавчим змістом соціальних ініціатив Президента України. Тому я пропоную підтримати обидва законопроекти. Дякую.
Так. Володимир Карпук, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Потім буде виступати Юрій Ганущак.
Шановні народні депутати, шановний Володимире Михайловичу, шановні громадяни, ці зміни до бюджету, які передбачені законом 11179, звучить дуже гарно, що це дозволить підвищити доступність відповідних лікарських засобів майже для 12 мільйонів хворих. Але що ми маємо в реальності? 40 мільйонів гривень на 12 мільйонів хворих. Це ми маємо 3,3 гривні для хворого з гіпертонічною хворобою. То, що це треба робити і це робиться в світі – це зрозуміло. Але як вирішується на практиці? Є уже підготовлений проект наказу Міністерства охорони здоров’я, де зазначено сім найменувань лікарських засобів відповідних виробників. Тобто на практиці цих 40 мільйонів підуть в карман певних виробників тих лікарських засобів. І звичайно, що одна людина може отримати, інша людина – не отримати і це буде приводити тільки до соціальної напруженості. Це питання безсумнівно потребує вирішення, але не таким чином. Тому що воно це дійсно тільки для того, щоби прозвучало. Ну, зрозумійте, 3 гривні на хворого, на 12 мільйонів хворих – 40 мільйонів гривень.
Юрій Ганущак, будь ласка, фракція "БЮТ" - "Батьківщина". Хто буде від фракції? Волинець. Будь ласка, виступайте.
Ганущак Юрій, "БЮТ" - "Батьківщина". Пані та панове, ну, взагалі кажучи те, що так з голосу зненацька вносяться проекти змін до державного бюджету – це дуже тривожний сигнал, погано працює система. Нагадаю, Бюджетний кодекс каже, що зміни у доходній частині треба приймати за результатами дев’яти місяців. Ще цих результатів немає. Тобто ми повинні побачити, що є перевиконання в загальному по доходах, а не по конкретних джерелах. Звичайно, що з точки зору популістської найкраще скопом давати в середині проектів той, який сльозу прошибає. Там, фінансувати охорону здоров’я, там, вчителів, але заодно тут же ж іще ідуть проекти, які носять лобіський характер, причому яскраво. Той же самий проект останній 11093. Тобто з державного бюджету збираємося фінансувати апетити приватних власників, тих же самих підприємств шахтних. Тому що, якщо нинішня програма, ідеться про здешевлення кредитів, то далі добавляється пряме фінансування з державного бюджету, хочемо добавити. Ну, так досить цікаво, я розумію, що вам потрібно чимось переконувати своїх виборців, то вирішили переконати не так виборців як їхніх власників. Крім того, що я бачу проблематичного, перше, по судовій адміністрації? Коли ми розраховували зарплату, чому ми в повному обсязі як про те каже Бюджетний кодекс, що це відноситься до захищених статей, не внесли по кошторису перша і друга стаття? Ні, чомусь засунули це у спеціальний фонд. Спеціальний фонд це є ті видатки, які жорстко залежать від того прийшло з джерела чи не прийшло з джерела. Ми всю судову адміністрацію підвісили, це означає, що дуже погано.
Завершуйте, будь ласка.
планувався цей спеціальний фонд і дуже погано плануються видатки при формуванню бюджету.
Дякую, Юрій Іванович, дякую вам. Волинець фракція комуністів має право на хвилину часу, будь ласка.
Евгений Волынец, фракция коммунистов, город Шахтерск. Фракция коммунистов будет поддерживать и оздоровление детей, и модернизацию угольных предприятий. Единственное, что мы призываем - усилить контроль за использованием средств и чтобы не получилась такая ситуация, что мы за государственный счет модернизируем угольную промышленность, а через какое-то время они будут, угольные предприятия проданы за бесценок, приватизированы. Чтобы если будет приватизация, чтобы учитывался тот факт, на каком объёме приватизировались и какие деньги влаживались. Чтобы не получилось, что мы олигархов спонсируем за счет государственного бюджета. Я понимаю, что у них своих денег хватает, давайте будем спонсировать те отрасли, которые остро нуждаются. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги! Обговорення питання завершено, тут Володимир Карпук виступав він правильно говорив, то може, якщо Верховна Рада підтримає цей законопроект, де йде мова про виділення коштів, які хворіють є гіпертоніками, щоб комітет здійснив контроль як ці кошти будуть реалізовані. Тому в разі, якщо буде прийнято вами таке рішення буде схвалено закон, я думаю таке доручення одразу ми дамо профільному нашому комітету. Шановні колеги! Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[реєстраційний номер 11067]]. Прошу голосувати. [[17:18:39]] За-232 Рішення прийнято. Тобто закон прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття Закону України про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" щодо внесення змін до назви бюджетної програми [[реєстраційний номер 11093]]. Прошу голосувати. [[17:19:13]] За-262 Закон прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття Закону України про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[реєстраційний номер 11179]]. Прошу голосувати. [[17:19:43]] За-256 Закон прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо безпеки продукції. Пропозиція від комітету розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:20:16]] За-219 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра економічного розвитку й торгівлі Володимир Павленко. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Олексій Плотніков. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо безпеки продукції, який спрямований на підвищення ефективності системи профілактики та упередження потрапляння небезпечних, неякісних, фальсифікованих або контрофактних товарів на споживчій ринок. Законопроектом передбачається вилучення норм, що суттєво знижують рівень захисту прав споживачів та суперечить практиці захисту ринку від небезпечної продукції в європейських країнах, а саме, щодо попередження за 10 днів про проведення планового заходу щодо необхідності наявності згоди центрального органу виконавчої влади на проведення позапланового заходу. Також пропонується визначити механізм поводження з продукцією, яка відповідно до вимог Закону про захист прав споживачів знята з реалізації та посилити відповідальність виробників та реалізаторів за введення в обіг фальсифікованої продукції. Наслідком прийняття цього закону стане захист конституційного права мешканців України на придбання безпечної та якісної харчової продукції, а також недопущення уникнення відповідальності осіб, які виготовили, реалізували неякісну та небезпечну продукцію. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Олексій Плотніков, від комітету, будь ласка, ваш виступ.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Комітет з питань економічної політики на засіданні 4 вересня 2012 року розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо безпеки продукції, внесений Кабінетом Міністрів України, відповідно [[реєстраційний номер 9733]] від 18 січня цього року. Основна мета прийняття цього закону – підвищення ефективності системи профілактики та упередження потрапляння небезпечних, неякісних фальсифікованих або контрафактних товарів на споживчій ринок. Узагальнюючий висновок Головного науково-експертного управління: за результатами розгляду в першому читанні проект може бути прийнятий за основу з урахуванням висловленим ним зауважень. Враховуючи все це, комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо безпеки продукції, внесений Кабінетом Міністрів і [[реєстраційний номер 9733]] від 18 січня 2012 року прийняти за основу. Просимо підтримати рішення комітету.
Дякую вам. Шановні колеги, запишіться на обговорення. Я бачу, що є потреба обмінятися думками. Так, прізвища, будь ласка, покажіть. Лілія Григорович, фракція «Наша Україна» - «Народна самооборона». Ксенія Ляпіна, будь ласка. Потім Катерина Ващук.
Ксенія Ляпіна, «Батьківщина». Шановні колеги, я звертає увагу, що весь цей законопроект фактично написаний заради тільки одного абзацу, а саме змін до статті 22 Закону «Про основні засади державного нагляду, контролю у сфері господарської діяльності». Фактично просто звужується застосування закону, який впорядковує спосіб державного контролю. І коли мова йде про те, що ми відміняємо встановлений цим законом порядок проведення – я підкреслюю - планових перевірок, то значить мова йде про те, що планові перевірки перестануть бути плановими, а стануть знову, власне, війною проти всіх і навіть не стільки війною проти всіх, скільки масовою корупцією. Я так розумію, що контролюючим органам настали якісь чорні часи, і у них закінчилась готівка. Бо інакше я не можу пояснити, чому раптом вони вирішили через півтора року існування цієї норми її таким чином не просто скорегувати, а фактично скасувати. Це просто буде знову тотальна корупція, і ми знову будемо читати у всіх рейтингах наскільки у нас ця корупція збільшилася. Я категорично проти ухвалення таких норм.
Катерина Ващук, фракція. Народна партія. Потім буде Григорій Смітюх виступати. Будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, я не згідна з попереднім виступаючим у тому плані, що наперед мають знати підприємства, особливо харчування, ті, хто готують продукти харчування – м’ясокомбінати, молокозаводи, інші заклади харчування – за дві неділі, що до них прийде в такий день і в таку годину перевірка. Там тоді буде все в абсолютному порядку. Треба все-таки навести лад з продуктами харчування. Навіть і в супермаркетах. Ми бачимо безконечно в програмах, як фальсифікат продається людям, які неякісні товари; товари, в яких закінчився термін зберігання фальсифікуються. Це здоров?я наших людей, наших дітей. І не можна безконечно іти на поводу, користуючись правом захисту того, що ми захищаємо товаровиробника. Захищати треба, але хай готують якісну продукцію. Ніхто не буде обіжати. Якщо нічого підприємцю ховати, то він і хвилюватися не буде. А тричі морозити продукти, погані вимивати у марганцовці і знову викладати, і все те інше, що люди бачать по телебаченню, а потім на зустрічах кажуть: «Що ви робите, хто це таке придумав, що ви наперед оголошуєте? Там все миють, все чистять, ви прийшли? Треба приходити тоді, коли є якість тривожні сигнали, або є підтвердження випадків неякісної роботи». Цей закон це таку можливість дасть. Тому ми за нього голосуватимемо. Дякую.
Смітюх, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Ганущак.
Шановні колеги, якщо дивитися наше телебачення, особливо канал, по-моєму, по СТБ, коли торкається продуктів харчування, то там є жахливі картини, і, безперечно, що на ці картини ні ми, ні суспільство в цілому, ні споживач тим більше не може позитивно реагувати. І треба щось із цим порядком робити, тому що здоров?я людини – це понад усе. А якщо здоров?ю нації загрожує виробник, то, безперечно, він повинен нести відповідальність. Я погоджуюся у тому плані, що є категорія підприємств, які не потребують або не треба їх попереджати, а треба перевіряти або замірювати, або брати зразки продукції для того, щоб контролювати їх якість. Але я погоджуюся з тією обставиною, що це не. у тому плані, що дамо правоохоронним органам або органам, які мають на те повноваження, заходити будь-коли і робити будь-яку перевірку, тим самим стимулювати оцю корупційну діяльність. І тут я бачу у цьому законі, що вона не достатньо прописана, тому що, якщо позачерговій перевірці ми даємо можливості, то ми повинні чітко визначити мотивовані підстави, на яких вони можуть туди при йти і перевіряти. Якщо цих вмотивованих підстав немає, а перевірка робиться, то відповідно суб’єкт має право звернутися і керівник цього органу повинен нести відповідальність, в законі цього немає. І друге питання. Я не погоджуюся з цими нормами. Якщо було в попередньому законі, в діючому законі 500 відсотків від партії або від частини продукції, яка є фальсифікована або не відповідає технічним умовам, або є загроза безпеки, я не погоджуюся з тими питаннями, що понизити їх відповідальність. А саме 500 відсотків перевести в 5 тисяч. Що таке 5 тисяч для виробника, який, умовно, займається тою же молочною або саме сирною продукцією? Це зовсім нуль! Це зовсім нуль! І не можна цього понизити. Тому тут відповідальність повинна бути однозначна. Якщо ми говоримо, що на виробника зменшити тиск, то виробник повинен розуміти, зменшити тиск тільки в тому випадку, коли він добросовісно виконує санітарні, екологічні і інші потреби в технологічному процесі. Якщо він порушує, то він повинен нести відповідальність і аж до тої відповідальності, яка на сьогодні відбувається в Китаї. І тоді не буде цього зловживання, тоді не буде цієї жахливої картини, коли на показують на телебаченні.
Дякую. Юрій Ганущак, фракція «БЮТ – «Батьківщина».
Юрій Ганущак, "Батьківщина". Пані та панове, у мене теж є величезна підозра у тому, що весь цей законопроект робився тільки для того, щоби планові перевірки по факту зробити позаплановими. Тобто подивіться, Прикінцеві положення, ота стаття, на яку ссилаються, вона стосується планових перевірок! Позапланові і так робляться позапланово. Але планові перевірки вони на те і є плановими, що для їх проведення попереджуються наперед, що ми робимо планово. Тобто, якщо підприємство загалом здійснює виробництво і це виробництво в антисанітарних умовах, то ніякими засобами ці антисанітарні умови за 10 днів не виправиш. Тобто планова перевірка робиться так, як їй положено робитися. І чому в мене є підозра? Тому що, взагалі, кажуть, що закон зроблений достатньо безолаберно, тобто халтурно, за великим рахунком, що взагалі неприпустимо для органів виконавчої влади. Знову ж таки, 5 тисяч, чому 5 тисяч, чому не йде прив’язка до тієї ж мінімальної зарплати? І знову ж таки, при тій інфляції і при тому курсу, який завтра зірветься, 5 тисяч – це взагалі будуть копійки. Це раз. Крім того, подивіться нижче, там йде обсяг партії товарів, потім робіт і наданих послуг. Ну, до чогось таки прив’язуйтесь. У даному випадку, коли йдеться, потрібно прив’язуватися все-таки до "про обсяг партії", а не ті роботи, які оцінити не так просто. Тому, мені чомусь так здається, що тут є достатньо серйозні лобістські наміри, що дійсно вже розміри хабарів замаленькі стали і тут хочуть "наїхати" ще додатковий раз з допомогою цього закону.
Так, дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління також зробило позитивний висновок до цього законопроекту. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо безпеки продукції, реєстраційний номер 9733. Прошу голосувати. [[17:32:23]] За-258 Рішення прийнято. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо виконання господарських зобов’язань, реєстраційний номер 11029. Доповідачем виступає віце-прем‘єр-міністр, міністр соціальної політики Сергій Тігіпко. Разом з тим там трохи нижче є ще 2 законопроекти: 10433 і 10671, доповідачем яких знову ж таки є віце-прем‘єр-міністр, тому така пропозиція, ми кожен окремо будемо розглядати ці законопроекти, але щоб ми зразу розглянули ці 3 законопроекти, оскільки віце-прем‘єр-міністр виявляє повагу до Верховної Ради. Ми маємо піти назустріч. Тому оголошується до розгляду законопроект 11029. Пропозиція комітету розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:33:30]] За-209 Рішення прийнято. Доповідач – віце-прем‘єр-міністр, міністр соціальної політики Сергій Тігіпко. Співдоповідач – Юрій Воропаєв. Будь ласка.
Шановний пане голово, шановні народні депутати, проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо виконання господарських зобов‘язань розроблено з метою попередження випадків навмисного ухилення юридичними особами, хочу підкреслити, юридичними особами, від зобов‘язань за кредитними договорами. Для прикладу, якщо у 2008 році у місцевих господарських судах справ щодо неналежного виконання кредитних зобов‘язань розглянуто на суму 1 мільярд 600 мільйонів гривень, то в 2011 34 мільярда. Тобто протягом трьох років сума неналежно виконаних кредитних зобов’язань з боку юридичних осіб зросла практично у 20 разів. Це свідчить, що широке розповсюдження схем навмисного ухилення юридичних осіб від поверненого кредиту поширюється. До чого це призводить? Зменшується кредитний портфель. В той ситуації, яку ми маємо зараз з внутрішніми і зовнішніми інвестиціями, для економіки це надзвичайно погано. Законопроектом зокрема передбачено усунення можливостей для штучного затягування справ про банкрутство, захист прав кредиторів, чиї вимоги забезпечені заставою, ліквідація можливостей невиконання кредитних зобов’язань юридичною особою, відомості про яку відсутні. Усунення можливостей ухилення юридичних осіб від повернення кредитних коштів. Законопроект також містить іншу норму, спрямовані на попередження ухилення від сплати отриманих кредитних коштів. Дякую за увагу.
Дякуємо вам також. Воропаєв Юрій Миколайович, заступник голови Комітету з питань економічної політики. Будь ласка, рішення комітету.
Уважаемые коллеги, данный законопроект рассмотрен на заседании Комитета Верховной Рады Украины по вопросам экономической политики 4 сентября этого года. И комитет рекомендует Верховной Раде Украины принять его в первом чтении за основу. Такое же мнение имеет и Главное экспертное управление Верховной Рады Украины. К нему есть замечание. И комитет рекомендует их до второго чтения ка как бы устранить. Фактически он состоит из двух частей. Первую часть, совершенно правильно здесь сказал вице-премьер Украины, у нас есть серьезная проблема, когда суды выносят решение о признании договоров кредитных недействительными или договоров залога, и в итоге потом оказывается, что заемщики остаются и с деньгами кредитными, а банки без денег и без залогов. Это совершенно неправильная процедура, и этот законопроект этот вопрос решает. Но есть и другая проблема, которая здесь заложена и которая спорная, ее нужно еще изучить и дополнительно посмотреть. Это то, что всем кредиторам, которые чьи права обеспечены залогом, дается право вето по утверждению плана санации. Это совершенно как бы спорная вещь, на нее нужно внимательно посмотреть еще. Потому что их требования, у остальных кредиторов нет возможности получить какие-либо обеспечения залогового имущества, они стоят в очереди. А кредитор, у которого есть залог и эти деньги от залога пойдут только ему и никому больше, у него появляется еще право вето на санацию. Это спорная вещь. Поэтому в целом комитет одобряет данный законопроект и предлагает принять его в первом чтении.
Дякую. Так, запишіться, будь ласка. Прізвища народних депутатів. Володимир Карпук. Потім Каплієнко буде виступати. Володимир Карпук, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Прошу передати Станіславу Аржевітіну.
Станіслав Аржевітін, будь ласка.
Дякую депутату Карпуку за слово. Я, щоб легше було голосувати, хотів би сказати, що, коли ми говоримо "позичальник і боржник", то це не тільки мова йде про банк чи банківську установу, чи клієнт. Громадянин України якщо робить позику іншому громадянину, це теж уже боржник, набуває статусу боржника і позичальника. Суб’єкти господарювання теж набувають. Тому це мова йде взагалі в цілому. Але новація цього, цих змін є в тому, що, ви знаєте, останнім часом з’явилась отака практика судова, коли кредитний договір визнають недійсним. Ну, ви це можете уявити ситуацію, коли ви дали своєму сусіду кошти, позику, да, в сусіда є в судах, працює хтось знайомий чи родич і він вам приносить судове рішення і каже: "Знаєш, нашу позику визнали недійсною, я тобі не буду повертати". Скажіть, будь ласка, яка ваша буде реакція? Так ось, наші суди запровадили ось такий механізм визнання самих кредитних договорів чи договорів застави недійсними і навіть не уявляють собі, які від цього є наслідки. І ви чули цифру, коли від 600 мільйонів до декілька вже десятків мільярдів є неповернених кредитів. Щоб вам було легше голосувати, я теж нагадаю, що в кожному кредиті вкладеному лежать кошти вкладників, тобто депозити громадян України чи інших підприємців. Тому, мені здається, новація, яка запроваджена в законопроекті про те, які правові наслідки розірвання чи визнання договору недійсним, прописані чітко, я думаю, дуже багато є норм, які прямої дії для судів. І не потрібно фантазувати, тільки читати цю норму закону. Я думаю, дуже чітко і гарно розписані механізми реалізації плану санації чи механізм реалізації виконавчого провадження. Мені здається, слушна пропозиція, що план санації повинен випрацьовувати і подавати не якийсь комітет з незрозумілими функціями, а все ж таки збори кредиторів. Звичайно потрібно до другого читання детально уточнити як буде проводить банкрутство, де підприємства є держава. Мова йде про 50 відсотків, можливо, планку. Тобто на перше читання цей законопроект можна.
Володимир Каплієнко, група "Реформи заради майбутнього". Наступним буде виступати Смітюх.
Дякую, Володимир Михайлович. Ну, давайте почнемо з самого головного. Ми будемо підтримувати цей законопроект в першому читанні. Вважаємо його слушним. Можливо, деякі речі треба і прибрати до другого читання. Зокрема, наприклад, посилання змін до Господарського процесуального кодексу України, де вносяться зміни до 86 статті, а при цьому вони, ці.статті вже врегульовані, і 67 і 68. Можливо, це і не треба в такий спосіб робити, але я думаю, до другого читання можна опрацювати. Я підтримую от двох попередніх виступаючих в цих позитивних кроках, які робить на сьогоднішній день законодавче поле для того, щоб владнати цю ситуацію. Бо коли воно дійсно надвелика кількість юридичних осіб, які нехтують своїм обов’язком щодо повернення позичок, які вони отримали ще й під заставу чи оминула їх така участь. Але нам також вдається, здається, що слід передбачити можливість відхилення господарським судом плану санації та наслідки такого відхилення. Тому що, можливо, в цьому законопроекті треба це також доопрацювати в такий спосіб. В цілому ми підтримуємо. Ініціативи новітні, ініціативи добрі, ініціативи потрібні державі. Дякую.
Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Ганущак.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, я взяв це слово, не являюся фахівцем по банківській роботі і ніколи не працював в цій системі, глибоко її не знаю. Але я знаю одне, і користуючись нагодою, що тут присутній Сергій Леонідович як фахівець в банківській сфері, хочу задати від себе особисто, думаю, що напевно ви поділяєте мою точку зору. Не може і ніколи не буде реальний сектор економіки і економіка в цілому країни, особливо виробники, аграрного сектору, промислового сектору розвиватися при тій системі банківській, яка у нас сьогодні сформована. Не може бути так, що в банках є односторонній порядок типових договорів, де банки можуть все, а запозитичальник не може нічого. Третє питання. Не може і в жодній країні світу в розвинутих особливо не буває 20-30 процентів річних на короткий термін, не може сьогодні функціонувати таким чином економіка. Тоді у мене питання, якщо ми регулюємо хліб ціну, то чому ми не обмежуємо банківську роботу або не регулюємо її зі сторони на користь української економіки. Жодного разу за стільки років скільки я у Верховній Раді ми розглядаємо закон, який регулює діяльність банківської системи, або захищають її інтереси, лобі тут конкретно працює. Все на тому, щоб посилити і захистити банки, вони такі бідні, такі нещасні, такі не мають грошей, вони так мало розвиваються взагалі, але все направлено на їх захист інтересів, зверніть увагу, тільки на інтереси і на посилення тиску на підприємців. Може функціонувати далі так економіка України, чи ні? Ніколи. Я вважаю, і Сергій Леонідович до вас звертаюсь ви являєтесь в частині економічних реформ в нашій державі, не може наша країна розвинути економічний сектор, а особливо промисловості при такій системі функціонування кредитної політики банківської системи. До речі хочу сказати, що більшість банків України не належать Україні, тому їм без різниці, вони хочуть вибрати, вижати все за короткий строк, а після них хоч потоп. Як це можна допускати в країні? Пора втрутитися.
Дякую. Ганущак, будь ласка, мікрофон з місця.
Ганущак Юрій, "Батьківщина". Пані та панове! Певна логіка начебто є, захистити кредитора, тому що ось судом там визнається не дійсним і так далі, так далі. Але давайте розглянемо ті випадки, які у нас є, коли людям банки давали кредити у доларах, при цьому валютні ризики вони на себе не брали і про це навіть не говорилося у договорах. І що ми про це? Це означає введення в оману по суті, щодо суті цих договорів. І тому коли йдеться про те, що може бути договір кредитування скасований, то в такому разі треба вказувати в якому випадку можна розглядати це питання про скасування. А не так просто, що ні в якому разі договір не може, тому що кредитор нав’язав фактично цей договір. Особливо це стосується фізичних осіб і в зв’язку з цим, що банки по суті ведуть монопольну діяльність. Я можу дати відповідь чому у нас 24 відсотки. Та дуже просто, тому що тим хто стоїть нагорі й хто отримує від цього дивіденди надзвичайно вигідно. Перше – інфляція. І надзвичайно вигідно, тому що вони фактично примножують свої статки за рахунок того, що вимиваються основні фонди у людей. Чому ми і як це вирішити? Та дуже просто вкінці-кінців нам потрібно відсотки, точніше доходи отримані від відсотків дивіденди оподатковувати по ставках значно вищим ніж оподатковується податок на прибуток. Тому що доходи від рантьє в усіх країнах оподатковуються значно вище пасивні доходи ніж активні доходи. Навіщо в такому разі, як кажуть, вкладати в акції там ризикувати, якщо ти вклав у банк.
Так, дякую обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо виконання господарських зобов’язань. Прошу голосувати. [[17:46:17]] За-255 Рішення прийнято. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вчинення нотаріальних дій та надання нотаріальних послуг [[реєстраційний номер 10433]] є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу визначатись. [[17:46:53]] За-201 Будь ласка, 201 є результат. Доповідає віце-прем’єр-міністр – міністр соцполітики Сергій Леонідович Тігіпко. Підготуватися Забарський.
Адам Іванович, шановні народні депутати, мені здається, дуже важливий і потрібний закон сьогодні ми маємо можливість розглянути в першому читанні. Чого він стосується? В Україні надзвичайно багато документів, які потребують нотаріального посвідчення, ми проаналізували, їх сьогодні 198. Законопроект передбачає на 48 документів зменшення шляхом змін до законів, на 48 зменшення цих нотаріально посвідчених їх документів. Тобто зараз таке посвідчення буде надавати організація і деколи інші установи, але це не потребує нотаріального посвідчення, це перша позиція. І друга позиція, ми сьогодні, коли розглядаємо, а скільки коштують нотаріальні послуги, то ми бачимо дуже велику різницю у регіональному розрізі. Законопроект передбачає, що ці послуги повинні регулюватися, і встановлює певні межі. Мені здається, що за рахунок цього виграють дуже серйозно наші люди. Прохання: підтримати законопроект.
Дякую. Так, голова підкомітету Комітету з питань правової політики Владислав Забарський, будь ласка. Так, прошу записатися на виступ з цього приводу. Мовчан Павло, група «Реформи заради майбутнього», потім – Кармазін.
Є Павло Михайлович? Є Мовчан? Ну, що ви руку піднімаєте? Ви що, Мовчан чи що? Будь ласка, Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизна. Шановні народні депутати! Користуючись тим, що у нас є цілий міністр, я хотів би, щоб він заспокоїв нас не тим, що нам буде. які дії. які зміни пропонується щодо нотаріальних дій чи надання нотаріальних послуг, а тим, що відбувається сьогодні в банківській системі України; тим, що сьогодні відбувається в сфері дій вашого міністерства; там, де не виплачуються кошти і скільки зараз будуть людей примушувати йти у відпустку чи писати ці відпустки. Ви знаєте, що вже, слава Богу, дійшло це і до Прем’єр-міністра України. Він давав доручення по Харківській області. Але ж такі випадки не тільки по Харківській області. Такі випадки і по Одещині, і по Полтавській, і по іншим областям. Через це, користуючись нагодою, я, Сергій Леонідович. Хотів би, щоб ви нас заспокоїли. Не нас. Щоб заспокоїли український народ. Бо всі, хто тут сидять – оці 50 чоловік від влади, десяток від опозиції – вони всі нормально і добре захищені. А я просив би вас, щоб ви це зробили. Що стосується цього законопроекту, то я хочу вам сказати, що хороше побажання є і навіть є зміни, які пропонується. пропонується відмовитися від вчинення нотаріусом виконавчих написів стосовно фізичних осіб-боржників. Є, правда, тут плюс, є тут мінус. В цілому, я думаю, що цей законопроект, якщо ми приймемо в першому читанні, то великої шкоди не буде і, в такому випадку, можна і проголосувати, і підтримати його. Питання в іншому. Питання в тому, як далі жити людям. З огляду на те, що зараз вересень-місяць. І я б хотів би почути на це відповіді. Дякую.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Володимире Михайловичу, прошу слово передати депутату Пінчуку. Пінчук Андрій.
Пінчук Андрій, будь ласка.
Шановні колеги, от не досить нормальною, напевно, є ситуація, коли навіть добра справа, яка ні у кого не виникає ніяких питань щодо, дійсно, цього законопроекту, який направлений на те, щоб полегшити життя кожному пересічному громадянину і нам, і всі. Це звичайна практика, коли кожна людина сталкується з цими проблемами. Але,знаєте, коли навіть депутати деякі виходять і коментують закон і спочатку тиснуть кнопку «проти», а потім читають, що це за закон, вони будуть виступати проти, це не нормально. І не нормально, коли виходять і не за закон іде мова, а йде мова так, а баба Яга проти, тому що ось там погано, там погано. Давайте все ж таки будемо консолідувати зусилля, увагу на тому, про що ми ведемо мову. Дякую.
Шановні народні депутати, від групи «Реформи заради майбутнього» був записаний народний депутат Мовчан, він не скористався своїм правом. Давайте наступний раз виступите, я вас прошу. Фракція "БЮТ - "Батьківщина" ніхто не виступав? Будь ласка, Сергій Сас, у вас є хвилина.
Дякую. Депутат Сас, "БЮТ - "Батьківщина". Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, звичайно, цей законопроект є одним із проявів покращання життя громадян уже сьогодні. Що я маю на увазі? Проект містить широкий спектр, перелік послуг, пов?язаних з вчиненням нотаріальних дій, який є основою для обчислення нотаріального збору. Такий підхід не залишає споживачам можливості обійтися без зазначених послуг. І більше того, передбачає нав?язування нотаріусами послуг додаткового характеру. Як наслідок, громадянин у будь-якому разі змушений буде сплачувати нотаріусам більше, ніж зараз. А тому відповідні норми є дискримінаційними для споживачів нотаріальних дій. Проект передбачає новий спосіб формування плати нотаріусам за вчинення нотаріальних дій, який при зведе до суттєвого зростання вартості нотаріальних послуг. Тому фракція "БЮТ - "Батьківщина" пропонує даний законопроект направити.
Ясно. Пропозиція – на доопрацювання. Шановні колеги, комітет пропонує Верховній Раді визначитися щодо цього законопроекту шляхом голосування. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект доцільно повернути на доопрацювання. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вчинення нотаріальних дій та надання нотаріальних послуг [[реєстраційний номер 10433]]. Прошу голосувати. [[17:54:56]] За-220 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. [[17:55:21]] За-230 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 8 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування" [[щодо сплати єдиного внеску]]. Реєстраційний номер 10671. Комітет пропонує розглянути питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[17:55:59]] За-201 Рішення прийнято. Доповідач – віце-прем’єр-міністр України, міністр соціальної політики Сергій Тігіпко, співдоповідач – заступник голови Комітету з питань соціальної політики та праці Ярослав Сухий. Будь ласка.
Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Законопроектом передбачено спростити порядок адміністрування єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування та зменшити кількість платіжних документів, які оформляються платником для його сплати. У залежності від того, яка сьогодні юридична особа сплачує єдиний соціальний внесок, вона сьогодні зобов’язана оформляти від двох до семи платіжних документів для перерахування єдиного внеску. Це створює труднощі для роботодавців. У зв’язку з цим законопроектом передбачено внести зміни до Закону "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування". Так пропонується, що усі підприємства, які мають найманих працівників, сплачують єдиний внесок при виплаті заробітної плати за одним платіжним документом. Розподіл перерахованої суми між фондами соціального страхування буде здійснюватись Державним казначейством відповідно до відсотків, визначених цим законопроектом. Відсотки розподілу визначені з урахуванням фактичних надходжень єдиного соціального внеску за 2011 рік. Реалізація проекту не потребує додаткових коштів і приведе до значного спрощення роботи бухгалтерських служб у наших підприємствах, де є наймані працівники. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Ярослав Михайлович Сухий – заступник Голови Комітету з питань соціальної політики та праці.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Необхідність внесення змін викликана практикою і практичним досвідом втілення реалізації Закону, який ми приймали і довго обговорювали, "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування". Комітет з питань соціальної політики та праці висловлює два загальних зауваження: перше, щодо необхідності неухильного виконання при розробці та введення подібних вимог чинного законодавства та схваленого ним порядку взаємодії центральних органів виконавчої влади у фонді страхування та сторін соціального діалогу. І друге. Ми висловлюємо застереження щодо недопущення можливих суттєвих розбіжностей між фактичною сумою надходжень до фонду та прогнозною сумою надходжень, які передбачені у бюджеті фонду, бо це може спричинити застрахованим особам зменшення суми виплати. Але найголовніше інше. В разі запровадження норм закону України, норм цього закону спроститься робота органів казначейства, Пенсійного фонду та бухгалтерії підприємств, установ. Буде доведено необхідність до одного платіжного доручення, тоді, коли зараз від двох до семи. Слідуюче. Нині головна складність для бухгалтерії страхувальників полягає не тільки в кількості платіжних доручень. Хочу вам нагадати, що Пенсійний фонд відкрив 88 рахунків для справляння єдиного внеску. А в складній системі визначення бази для справляння єдиного внеску значні кількості різних його ставок та неоковирні звітності. І останнє. Комітет у зв’язку з вищесказаним пропонує прийняти цей законопроект за основу з тим, аби дати можливість уряду продовжити необхідну і потрібну роботу по удосконаленню системи збору єдиного внеску в напрямку уніфікації бази для його справляння. Цей законопроект сьогодні насправді потребує наша промисловість. Дякую.
Дякую вам також. Шановні колеги, будь ласка, запишіться на виступи. Прошу прізвища народних депутатів. Володимир Карпук, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Наступним буде виступати Задирко.
Прошу передати слово Ксенії Ляпіній.
Ксенія Ляпіна, мікрофон, будь ласка.
Колеги! Ляпіна, "Батьківщина". Шановні, я звертаю увагу на те, що на цей законопроект треба подивитися і з іншої точки зору. Сьогодні розподіл між частинами єдиного соціального внески залежить від груп ризику. Високоризикові перераховують більше на фонд страхування від нещасного випадку, низькоризикові перераховують менше. Якщо ми робимо уніфікацію, від того ми маємо ризики щодо неможливості в подальшому виплати, різноманітних виплат, які ми маємо, там, з інвалідності і так далі, з нещасного випадку. Фактично більше за все постраждає фонд, який має забезпечувати всі ці наслідки з нещасних випадків. Для переважної більшості бізнесу мало що зміниться, тому що фактично вони і сьогодні нараховують мінімальну ставку цього. Власне, великого спрощення тут не настане, тому що складний розрахунок є тільки у бізнесів великого розміру. Тому мені здається, що тут ризиків для Фонду соціального страхування від нещасних випадків більше ніж користі від такої уніфікації. Дякую.
Геннадій Задирко, група "Реформи заради майбутнього".
Дякую, Володимире Михайловичу. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде голосувати за цей законопроект. І справа в тому, що дійсно цей законопроект пропонує переглянути підхід до визначення пропорцій розподілу єдиного соціального внеску за видами загальнодержавного, державного соціального страхування. Але це надзвичайний є позитив, тому що йде удосконалення Закону України про збір та облік єдиного внеску. Але є, звичайно, на жаль, і негатив цього законопроекту, тому що є інформація, що спільний представницький орган всеукраїнських профспілок та профспілкових об’єднань для ведення колективних переговорів та соціального діалогу на національному рівні та спільний представницький орган сторони роботодавців на національному рівні вважають, що запропонований механізм розподілу сум єдиного соціального внеску є непрозорим і погіршить точність планування доходної частини бюджетів фондів та потребує доопрацювання. Мені здається, що до другого читання це можна зробити і дійсно треба заспокоїти наших колег. Користуючись можливістю, Сергію Леонідовичу хочу сказати, що справа в тому, що в місті Очакові, дуже прошу вас втрутитись в ситуацію, міськводоканал – люди не отримували 5 років заробітну платню і не сплачувалось до Пенсійного фонду жодної копійки. Людям йти на пенсію і немає пенсійного стажу 5 років, а підприємство комунальне. Я вас дуже прошу, бо така справа, яка стосується фактично більше 100 людей, які працюють на комунальному підприємстві. Дякую.
Юрій Ганущак, фракція "БЮТ" - "Батьківщина".
Юрій Ганущак, "Батьківщина". Пані та панове, ну, я так зрозумів, проблема стоїть оформляти документи однією платіжкою. Дуже благородна річ, я повністю двома руками її підтримую. Але подивимося, як вона реалізована. Вона реалізована шляхом того, що дійсно будь-яке підприємство, будь-яке і комп’ютерщики, де ймовірність нещасного випадку доведено до нуля, і металургійний комбінат, де такі ризики достатньо високі, вони перераховують в однакових пропорціях, це не можна. Більше того, подивіться, особа цього єдиного внеску це є все-таки Пенсійний фонд. І розрахунки оцих 32,5 відсотка.розрахунки вони ідуть з дуже серйозної математики, яка виходить, я вже про це говорив, яка виходить із розуміння того, що людина за своє життя повинна відрахувати в цей фонд достатньо, щоб вона отримала нормальну пенсію в кінці. Коли вийде на пенсію. Якщо ми робимо такі речі, то за рахунок тих підприємств, які мають більші ризики, страждають ті, в яких мають менші. Тобто відрахування, то все одно мають іти по Пенсійному фонду на індивідуально обліковані рахунки кожної людини, кожної. А в нас тут робиться скопом все це діло. Тобто такі речі дуже-дуже ризиковані. Я б хотів би, щоби на це подивилися саме з цієї точки зору. Тому що починаючи з 2000 року у нас іде облік по Пенсійному фонду на кожну людину, а не тільки йти на зустріч того, що спрощувати бухгалтерію. Давайте вирішимо ті питання спрощення бухгалтерських якихось розрахунків іншим шляхом, а не шляхом того, що потім люди будуть страждати від того, що ми приймаємо не до кінця продумані рішення. Тому що добрими намірами, все-таки, мощена.
Шановні колеги! Розгляд питання завершено, Петро Цибенко одна хвилина, будь ласка. Потім Василь Хара.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги! Кілька слів з історії питання, в той момент, коли формувалась законодавча база щодо створення соціальних страхових фондів, а особливо, коли приймався закон про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування були певні побоювання пов’язані з тим, що не станеться так, що хотіли як краще, а буде як завжди? На превеликий жаль, принаймні найгірші очікування негативні не відбулися, але цей законопроект, який подається він справді спрямований на кілька речей. По-перше, дещо удосконалити закон. По-друге, що надзвичайно важливо уніфікувати його, бо існуюча система доволі громіздка і користуватись нею складно. І, по-третє, зменшити документооборіт. Отже фракція буде підтримувати.
Василь Хара, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Две реплики по поводу выступления народных депутатов, хочу уточнить. Первое, никакого персонифицированного учета на сегодня в фондах социального страхования нет и не нужно вводить в заблуждение народных депутатов. И второе. Мы данный законопроект рассматривали во вторник на заседании комитета и совместный представительский орган работодателей, и совместный представительский орган профсоюзов поддержали данный законопроект. Ни у кого из фонда социального страхования не вызвало особых волнений относительно данного распределения. Потому комитет предлагает принять данный законопроект за основу. Прошу поддержать решение комитета. Спасибо.
Шановні народні депутати! Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту закону про внесення змін до статті8 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування" [[щодо сплати єдиного внеску]] [[реєстраційний номер 10671]]. Прошу голосувати. [[18:08:28]] За-259 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо врегулювання питань, що унеможливлюють виконання адміністративних стягнень [[реєстраційний номер 10429]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[18:09:06]] За-199 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра юстиції Дмитро Ворона. Співдоповідач – Віктор Шемчук. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Проект Закону України про внесення змін до Кодексу України про адміністративне правопорушення підготовлене з метою врегулювання питань, що виникають під час виконання адміністративних стягнень у виді громадських та виправних робіт. Законопроектом визначається обставини, які унеможливлюють виконання стягнення у вигляді громадських та виправних робіт: втрата працездатності, призов на строкову військову службу, взяття під варту, засудження та позбавлення волі, невідоме знаходження місце особи. Також законопроектом визначено, що вразі настання зазначених обставин кримінальна виконавча інспекція звертається до суду з подання про заміну громадських або виправних робіт штрафом. При цьому проектом передбачається визначеної процедури заміни стягнень у виді виправних та громадських робіт щодо осіб, які ухиляються від відбування таких стягнень адміністративним штрафом у вигляді штрафу або арештом. Окрім цього проектом закону пропонується узгодити окремі положення статей про виконання громадських та виправних робіт, з іншими положеннями Кодексу про адміністративні правопорушення. В частині обчислення строку адміністративного арешту – добами, в частині направлення на виконання постанов про застосування адміністративних стягнень у виді громадських виправних робіт після набрань ними законної сили. Прийняття цього законопроекту буде утверджувати принцип невідворотності відповідальності за вчинення правопорушень та забезпечить належний виховний вплив як на порушників, так інших осіб. Прошу підтримати. Дякую.
Так, Віктор Вікторович Шемчук голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто проект Закону України про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо врегулювання питань, що унеможливлюють виконання адміністративних стягнень, поданий Кабінетом Міністрів України. Метою законопроекту, як це зазначається в пояснювальній записці до нього, є врегулювання питань виконання адміністративних стягнень та запобігання уникненню правопорушником відбування адміністративного стягнення. Для реалізації вказаної мети законопроектом пропонується внесення змін до низки статей Кодексу України про адмінправопорушення, яким передбачається можливість заміни стягнення у вигляді громадських або виправних робіт іншими видами стягнення, зокрема штрафом або адміністративним арештом. Законопроект також визначає обставини, при наявності яких відбувається заміна самих стягнень. Це зокрема, втрата працездатності, призив на строкову військову службу, взяття під варту, засудження до позбавлення волі, невідоме місце знаходження особи та інші. Під час обговорення положень законопроекту члени комітету, не виключаючи і погоджуючись з необхідністю врегулювання зазначених питань, погодились з критичними зауваженнями Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради щодо окремих його положень. Зокрема було зазначено, що до військовослужбовців не можуть бути застосовані санкції у вигляді штрафу, громадських або виправних робіт та адміністративний арешт, оскільки стаття 15 Кодексу України про адмінправопорушення визначає, що такі особи несуть лише дисциплінарну відповідальність за вчинення адмінправопорушень і тому така обставина, як призов на строкову службу, не може вважатися обґрунтованою. Щодо такої обставини як взяття особи під варту, то було зазначено, що незрозуміло, яким чином вона буде відбувати стягнення у вигляді штрафу в разі заміни на громадських або виправних робіт. Проаналізувавши законопроект, комітет вважає за необхідне рекомендувати Верховній Раді України повернути його суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України рекомендує повернути законопроект на доопрацювання із повторним поданням на перше читання з урахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Шановні колеги, прошу записатися на виступ. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайловичу! Це також той випадок, коли цілий Прем’єр-міністр України подає зміни до Кодексу про адміністративні правопорушення. При чому, зміни стосуються всього-на-всього одного розділу, це мова йде про регламентацію відбування чи ухилення від відбування виправних робіт. Таким чином, ми вносимо зміни до Кодексу ще УРСР про адміністративні правопорушення. Я не знаю, що там на уряді робить міністр юстиції Лавринович. Просто не знаю, для чого він там сидить. Я не знаю для чого там інші керівники. Якби я сидів би прем’єр-міністром, і мені 150 разів на рік давали поправки до одного кодексу, я б уже сказав: або ці обіз’яни хай кудись ідуть, або вже чомусь вчаться. Через це, я думаю, що Володимир Михайлович, коли ви будете проводити там чергову зустріч, бо вас туди запрошують, ви там жаданий гість, ви там завжди на почесному місці в той час, коли депутатів взагалі зневажають в уряді і, зокрема, Микола Азаров. Через це ви розкажіть, покажіть, що цей кодекс приймався ще в Радянському Союзі, причому ще дуже давно – в 60-ті роки. І вносити зміни і доповнення туди – просто ганебно. В цілому я погоджуюся з тим, що висловив комітет абсолютно професійно. А нищівний висновок Науково-експертного управління на 4-х сторінках, хоча проект всього має дві сторіночки. 2,5 сторіночки, а на 4-х сторіночках нищівна оцінка, я приєдднуюсь до нищівної оцінки цього законопроекту і бажаю уряду терміново внести нормальний.
Шановні народні депутати, комітет пропонує повернути законопроект суб?єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Такої ж думки дотримується Головне науково-експертне управління. Разом з тим ставиться на голосування пропозиція регламентна, тобто першою ставиться регламентна про прийняття за основу проекту Закону, [[реєстраційний номер 10429]] про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо врегулювання питань, що унеможливлюють виконання адміністративних стягнень]]. Прошу голосувати. [[18:16:28]] За-222 Рішення не прийнято. Я розумію. Хто за те, щоб повернутися до розгляду цього питання, прошу голосувати. [[18:16:53]] За-259 Повернулися. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону, реєстраційний номер 10429. Прошу голосувати. [[18:17:16]] За-259 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо безпечності харчових продуктів. Ставиться на голосування пропозиція про розгляд цього питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:17:53]] За-219 Рішення прийнято. Будь ласка, Михайло Чечетов.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, действительно, законопроект очень важный и очень нужный, но, к сожалению, на сегодняшний день консенсуса в зале нет и для того чтобы закон в зале не провалить и не спалить окончательно, просьба – его перенести для проведения дополнительных консультаций для обеспечения позитивного голосования. Просьба - перенести. Спасибо.
Шановні колеги! З цього приводу? Володимир Карпук, будь ласка. Зараз, якщо будуть інші думки, доведеться поставити на голосування.
Шановні народні депутати, Комітет з питань охорони здоров’я уважно вивчив цей законопроект, і тут практично весь перерозподіл проводиться до того, що з бізнесінтересів контроль за якістю харчових продуктів буде здійснювати Державна ветеринарна епідсанітрна служба. В інших країнах це не відповідає вимогам 53-ї і 62-ї сесії ВОЗ, де навпаки акцентується роль охорони здоров’я у забезпеченні якості харчових продуктів. Як ветеринарна служба чи епідсанітарна буде вивчати вплив харчових продуктів на здоров’я населення, не знаючи ні клініки, ні епідеміології, ні мікробіології? І тому цей закон не можна приймати. Комітет рекомендує його відхилити. Я вважаю, що його треба розглядати.
Шановні народні депутати, з огляду на те, що є такі різні точки зору, то, може, краще було б таким чином поступити: доручити двом комітетам (Комітету з питань охорони здоров’я і Комітету з питань аграрної політики), щоб вони провели спільне засідання і визначились з приводу прийняття цього рішення. [[Шум у залі]] Я прошу вас, шановні колеги! Ну сьогодні, судячи з усього. Судячи з усього, сьогодні ми рішення не можемо прийняти. Тому я поставлю на голосування, ради Бога, про перенесення розгляду законопроекту, реєстраційний номер 10495, прошу голосувати про перенесення розгляду. [[Шум у залі]] Ну, я прошу вас. Є пропозиція, я ставлю на голосування. [[18:20:19]] За-226 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо встановлення принципу провадження господарської діяльності суб’єктами приватного права без застосування печаток, реєстраційний номер 10730. Пропозиція – розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:21:02]] За-216 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра Володимир Павленко, співдоповідач – заступник Голови Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Ксенія Ляпіна. Будь ласка, доповідач, давайте коротко.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься законопроект щодо встановлення принципу провадження господарської діяльності суб’єктами приватного права без застосування печаток. Основною метою проекту закону є спрощення та здешевлення процедури започаткування бізнесу України через відмову від обов’язковості та перехід до добровільності використання печаток суб’єктами господарювання, хочу зазначити, приватного права. Законопроектом передбачений перехід до обов’язковості зазначення в документах лише особистого підпису. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякуємо вам також. Ксенія Ляпіна, заступник голови комітету. Будь ласка, ваш виступ.
Шановні колеги, комітет 5 вересня розглянув цей законопроект. Ми наголошуємо, що це вже п’ята спроба Кабінету Міністрів скасувати обов’язкове використання печаток. Кожен раз законопроект звужує звільнення від обов’язкового застосування печаток. І, власне кажучи, незрозуміло до чого взагалі це далі прийде. Комітет уважно розглянув питання. І точилася дискусія, тому що ми не могли не звернути увагу на висновок науково-експертного управління, яке наголошує, що в законопроекті скасовується обов’язкове застосування печаток, але натомість не пропонується інших способів підтвердження достовірності документів. Аргумент про те, що підробити підпис значно складніше чи неможливо явно не працює, тому що підпис підробити можливо, навіть легше, ніж печатку. Члени комітету звернули увагу, що запобігаючи одним зловживанням, ми можемо фактично наразитися на інші зловживання. Так, наприклад, ми намагаємося запобігати такому зловживання, як непередача печатки від одного законного директора до другого законного директора. Але ми наражаємося тепер, скасовуючи обов’язковість печатки, на інший варіант, коли законно новий директор буде стикатися з законно поставленим заднім числом підписом абсолютно законного попереднього директора. І як запобігти цьому законопроекту, незрозуміло. Тобто, розуміючи, що загальна теза, що печатка це несучасний спосіб захисту документів, ми це поділяємо. Але ми розуміємо, що тут треба дуже уважно підходити для того, щоб по принципу медицини: не зашкодь. Тому що ми можемо народити дуже велику кількість нових зловживань. Комітет тим не менш вирішив за основу підтримати.
Завершуйте, будь ласка.
Але, зважаючи на висновки науково-експертного, обов’язково доробляти його до другого читання. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, якщо потреба є виступати, запишіться. Я просив би, щоб ми ж сили розрахували, у нас ще 20 законопроектів, на виступи. Будь ласка, запишіться. Федун. Павло Гривковський. Федун. Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимире Михайлович, я все-таки хоті би, щоб ви відреагували на мою репліку з приводу того, що під час вашого перебування в уряді, щоб ви ставили питання в тому числі про скасування застарілих кодексів і підготовку, системну підготовку. Я-то можу це зробити сам, але ж ви навіть не даєте мені можливості балотуватися, Володимир Михайлович. Так-от, шановні друзі, я хотів би, коли ми сьогодні порушуємо Регламент і проводимо засідання в 18.25, сказати: "Володимир Михайлович, так я згоден це робити, якщо б тут сиділи від комуністів Симоненко як керівник фракції, Єфремов від регіонів". Немає. Де інші керівники? Бачу, Шаров є. Від опозиції нема ні одного, ні другого керівника – нікого нема. Всі займаються чимсь важливим. А чим же ми з вами займаємося, Верховна Рада? Один керівник фракції є із 5 фракцій і однієї групи. Володимир Михайлович, через це, мабуть, організовувати треба роботу так, і хай зараз виборці знають, що зараз йдуть вони на вибори, а вони і тут не бувають. Де в цей час є керівники фракцій? Де? Де вони є? А ми хочемо, щоб за них голосували. Тепер щодо цього законопроекту. Якби вони тут були, то такі б законопроекти не проходили, а дивились і б давали по носі, мабуть, і урядовцям, в тому числі Миколі Яновичу Азарову, який все звертає на "попєрєдніків", а сам уже до такої ступені дохазяйнувався, що здачі вже нема чим давати, тільки п’ятисотки друкує в уряді. Все вже. Нема вже нічого. Так-от, шановні, треба менше красти. Це правильно. Це побажання до Азарова, тільки там вже це не проходить. Просте скасування обов’язковості застосування печаток – це не вихід з ситуації. Цей закон треба.
Шановні колеги, присутнім керівникам фракції ми оголошуємо сувору подяку. А ті, в кого немає – попередження. Я просив б, щоб всі ми були в сесійній залі, бо ми один одному читаємо лекції, нотації, а просто треба всім працювати і буде все нормально. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Але ще у Юрія Ганущака від фракції є право на виступ, одна хвилина, будь ласка.
Юрій Ганущак, "Батьківщина". Пані та панове, ну, якщо і далі йти по логіці, то взагалі будь-які печатки скасовуються. Я хочу звернути увагу на те, що у нас будуть вибори. У нас будуть працювати дільничні комісії. Якщо по логіці так іти, тоді там теж не потрібно печатки. Це означає, що вийшовши із комісії ті, які сідають в автомобіль, в них надзвичайно спрощується по фальсифікації результатів голосування. Тому що ніяких печаток не треба. Підписи ставляться тут же ж на місці на бланку, який переробляється. В той час як контроль за печаткою є в принципі достатньо серйозний і воно трошки ускладнює після цього фальсифікацію. Тому, знаєте, ну, не треба дурити народ отаким ніби якби спрощенням роботи. Можна підробити все, але якщо є елементи захисту. То підробити все-таки важче.
Шановні колеги, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект недотягує до того, щоб прийняти за основу і рекомендує його відправити його на доопрацювання. Ставлю на голосування пропозицію комітету, яка співпадає з регламентною вимогою про прийняття законопроекту за основу [[реєстраційний номер 10730]]. Прошу голосувати. [[18:29:28]] За-20 Рішення не прийнято. Давайте на повторне перше, будь ласка, я ставлю на голосування цю пропозицію. [[18:29:52]] За-223 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України у частині скасування вимог щодо необхідності обов’язкового надання паперових витягів, виписок з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. Реєстраційний номер 11002, ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою, прошу голосувати. [[18:30:32]] За-210 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра юстиції Дмитро Ворона, співдоповідач Ксенія Ляпіна, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Проект закону вносить зміни до низки законів України, якими на разі передбачається подання суб’єктами господарювання органам державної влади виписок витягів з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. Зокрема, для отримання ліцензій, для отримання дозвільного характеру, для підтвердження державної реєстрації. Зазначене вище ускладнює започаткування суб’єктами господарювання підприємницької діяльності та призводять до збільшення черг у державного реєстратора з отримання виписок. Від так, метою вищезазначеного закону є спрощення започаткування суб’єктами підприємницької діяльності суб’єктами господарювання своєї діяльності та задоволення потреб органів державної влади в одержання ними відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців через мережу Інтернет. Для досягнення цієї мети пропонується скасувати вимоги щодо обов’язкового подання суб’єктами господарювання органам державної влади паперових виписок, витягів з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. Та запровадити отримання органами державної влади відомостей з реєстру через офіційний сайт головного органу в системі центральних органів виконавчої влади з питань реалізації державної політики у сфері державної реєстрації або альтернативним шляхом доступу до Єдиного державного реєстру, в порядку встановленому законом країни про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. Закон дуже потрібний, надважливий, прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Ксеня Ляпіна як заступник голови комітету, будь ласка, ваш виступ.
Дякую. Шановні колеги! Нарешті не пройшло й року як уряд нарешті звернув увагу на те, що є проблема в цій сфері, що є зайві черги і зайве витрачання часу на отримання нікому не потрібних витягів. Законопроект майже ідентичний, на жаль, тому що був відхилений в цій залі три місяці тому – це був депутатський законопроект. Але дуже добре, що уряд його достатньо чемно переписав майже не зіпсувавши. Тому ми можемо, безумовно, підтримати цей законопроект. Я лише хочу наголосити, що є і певні ризики, які треба до другого читання скасувати, а саме: необхідно підкреслити і послатися на порядок отримання відповідними органами бо ж ми звільняємо підприємства від необхідності самим брати ці виписки і нести їх в органи. Але щодо органів ми маємо встановити посилання хто встановлює порядок отримання органом відповідних відомостей з Єдиного державного реєстру. І, безумовно, цей законопроект потрібно буде доповнити ще декількома статтями із змінами ще в декілька законів в яких все ще залишається вимога щодо отримання витягів з реєстру. Але за основу законопроект можна приймати і це буде правильний крок і в правильному напрямку.
Дякую. Шановні колеги! Можемо голосувати? Немає заперечень? Тоді я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України в частині скасування вимог щодо необхідності обов’язкового надання паперових витягів, виписок з Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб-підприємців [[реєстраційний номер 11002]]. [[18:34:34]] За-230 Рішення прийнято. Ксенія Михайлівна, так може його прийняти і в цілому? Якщо ніхто не заперечує? Не можна? Ну, є заперечення.
.там треба до другого читання, ще є низка законів.
Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про доручення комітету підготувати до розгляду в другому читанні за скороченою процедурою. Прошу підтримати. Прошу голосувати. [[18:35:09]] За-230 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про інформацію" [[у новій редакції]] та Закону України "Про доступ до публічної інформації". Пропонується розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:35:42]] За-213 Рішення прийнято. Доповідач – голова Державного комітету телебачення і радіомовлення Олександр Курдінович, співдоповідач – член Комітету з питань свободи слова та інформації Орест Муц, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, законопроектом пропонується привести законодавчі акти України у відповідність до нової редакції Закону «Про доступ до публічної інформації» та Закону «Про інформацію», а саме, внести зміни до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України, Цивільного кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та ще до 53-х законів України. А саме привести чинне законодавство до єдиної термінології, внести зміни до Кодексу України про адмінправопорушення, передбачивши відповідальність за порушення Закону України «Про доступ до публічної інформації», а саме, штраф від 25 до 80 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а також громадські роботу на строк від 20 до 30 годин за повтор протягом року вчинення будь-якого з наведених порушень. Також вилучити частину третю статті 277 Цивільного кодексу України, згідно з якою негативна інформація поширена про особу вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного. Також внести зміни до Кодексу адміністративного судочинства України, започаткувавши скорочене впровадження в адміністративних справах щодо оскарження бездіяльності суб’єктів владних повноважень або розпорядників інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію. Також внести зміни до статті 21 Закону України «Про засади запобігання протидії корупції», створивши Єдиний державний реєстр осіб, які вчинили корупційні правопорушення. Реалізація зазначеного закону дозволить повною мірою забезпечити конституційне право громадян на інформацію, отримати дієвий механізм у боротьбі з корупцією, зробити прозорою діяльність органів влади, що сприятиме формуванню довіри громадян до влади, а також вираженню позитивного міжнародного іміджу України. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Орест Муц. Щодо рішення комітету.
Шановні колеги, даний законопроект комітет підтримав, і прошу вас підтримати. Дякую.
Хто наполягає на виступі з цього приводу? Запишіться, будь ласка. Юрій Ганущак, фракція «БЮТ – «Батьківщина».
Юрій Ганущак. Тут спеціаліст у цих питаннях Андрій Шевченко. Прошу йому передати.
Андрій Шевченко. Будь ласка, Андрійц Шевченко.
Я дякую Юрію Ганущуку. Фракція «Батьківщина» буде голосувати за цей законопроект. Чому? Тому що ми послідовно голосуємо за всі законопроекти, які роблять сильнішим громадянина, які дають йому більше знань, які дають йому більше прав. Я нагадаю, що майже два роки тому ми ухвалили разом з вами більше, ніж 400 голосами Закон «Про доступ до публічної інформації». Я мав честь бути автором цього закону. Суть його дуже проста: все, що знає чиновник, будь-який громадянин має право знати в той самий обсяг інформації. Зараз перед нами законопроект, який вносить зміни до 57 законів і приводить їх у відповідність до Закону «Про доступ до публічної інформації». Мушу також відзначити, що ми розглядаємо цей законопроект із великою затримкою, тому що тоді, 2 роки тому, ми доручили Кабінету Міністрів розробити цей законопроект за три місяці, і ми знаємо, що Держтелерадіо зробив свою роботу якісно разом із представниками громадських організацій, з експертами Ради Європи відпрацювали величезний пакет змін. Але чомусь Кабінету Міністрів на чолі з Миколою Азаровим знадобився рік для того, щоб зареєструвати цей закон у нас тут, у Верховній Раді. Що дасть сьогоднішній законопроект? Він дозволить Закону «Про доступ до публічної інформації» почати нарешті працювати на повну силу. Це означає, що будь-який громадянин України зможе ознайомитись із Генеральним планом розвитку міста або села, в якому він проживає. Це означає, що будь-який громадянин зможе отримати інформацію, чому йому нараховують комунальний тариф за такою формулою, а не за якоюсь іншою. Це означає, що, коли цей закон запрацює у повну силу, у нас буде менше корупції, буде більше правди, і буде більше прав у кожного громадянина України. Я думаю, що сам по собі цей закон не виправить владу, яка плює на закони, і ми це бачимо щодня, але, я думаю, що цей закон точно наближає нас до тої України, де громадянин буде почувати себе справжнім господарем. Тому фракція «Батьківщина» і я особисто закликаємо всіх підтримати цей законопроект.
Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв?язку з прийняттям Закону України «Про інформацію» у новій редакції та Закону України «Про доступ до публічної інформації» [[реєстраційний номер 10455]]. Прошу голосувати. [[18:40:58]] За-269 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо державного регулювання та управління у сфері транспорту та дорожнього господарства]] [[10458]]. Комітет пропонує розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:41:32]] За-211 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра інфраструктури Дмитро Демидович. Співдоповідач – голова Комітету з питань транспорту і зв?язку Михайло Мироненко. Будь ласка.
Доброго вечора, шановні народні депутати! Шановний Володимире Михайловичу! До вашого розгляду надається проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо державного регулювання та управління в сфері транспорту. Метою законопроекту є внесення змін до 16-ти законів України відповідно до здійснення адміністративної реформи, впровадженої Президентом. Прийняття зазначених змін забезпечить роботу органів виконавчої влади шляхом законодавчого закріплення їх повноважень. Це як технічні зміни назв органів виконавчої влади, так і закріплення за ними функцій з контролю та нагляду за роботою транспорту та інші питання. Розуміючи, що законопроект створювався певний період часу, за який було внесено зміни до ряду законів України, просимо прийняти даний законопроект за основу з подальшим його доопрацюванням. Дякую за увагу.
Дякую також. Михайло Іванович, будь ласка, рішення комітету.
Шановні колеги, Комітетом Верховної Ради з питань транспорту і зв’язку розглянуто цей законопроект – про внесення змін до про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо державного регулювання та управління в сфері транспорту та дорожнього господарства, внесений Кабінетом Міністрів України. Законопроектом пропонується внести зміни до 16-ти діючих законів та кодексів. За результатами розгляду у першому читанні комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект, внесений Кабінетом Міністрів України [[реєстраційний номер 10458]] за основу та доручити комітету доопрацювати його. До другого читання з урахуванням висловлених пропозицій Головним науково-експертним управлінням та Комітетом Верховної Ради України. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти законопроект за основу, немає заперечень? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо державного регулювання та управління у сфері транспорту та дорожнього господарства, реєстраційний номер 10458. Прошу голосувати. [[18:44:28]] За-253 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проект Закону про внесення зміни до Податкового кодексу України щодо звільнення від оподаткування операцій з товарами, роботами і послугами в рамках реалізації проектів міжнародної технічної допомоги з метою покращення умов поводження з відпрацьованими радіоактивними джерелами та високоактивними відходами в Україні. Пропозиція – розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:45:11]] За-198 Рішення прийнято. Доповідач – Володимир Павленко, заступник Міністра економічного розвитку і торгівлі. Віталій Хомутиннік від комітету буде виступати.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Метою запропонованого законопроекту є врегулювання питання звільнення від оподаткування міжнародної технічної допомоги, що надається Україні з метою покращення радіаційної безпеки кранами Великої вісімки в рамках Ініціативи держав "Глобальне партнерство проти розповсюдження зброї та матеріалів масового знищення". Приєднавшись до Ініціативи у 2003 році, Україна погодилася, що усі уряди мають зробити необхідні кроки для забезпечення того, щоб надана підтримка вважалася безплатною технічною допомогою і була звільнена від податків, митзборів та інших платежів. Таким чином законопроектом передбачається внесення змін до Податкового кодексу у частині звільнення на період реалізації ініціативи від обкладання податку на додану вартість. Прийняття проекту дозволить отримати технічну допомогу для покращання умов поводження з відпрацьованими радіоактивними відходами джерел та високоактивними відходами. Дякую за увагу.
Дякую. Юрій Каракай, будь ласка, рішення комітету. Коротко.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Комітет на своєму засіданні вчора розглянув зазначений законопроект і рекомендує Верховній Раді України прийняти його за основу, і до другого читання комітет зазначає, що законопроект потребує деякого доопрацювання. А саме. У законопроекті не визначено коло осіб, які будуть задіяні у реалізації проектів, відповідно що звільнятимуться від оподаткування. Законопроектом не визначені механізми звільнення від оподаткування податку на додану вартість операцій з постачання товарів на митну територію України. У законопроекті не визначено вичерпний перелік кодів та описів за УКТЗТ товарів, операцій, із ввезення яких у митному режимі імпорту будуть звільнятися від сплати податку на додану вартість. Крім того, народними депутатами, членами комітету було запропоновано безпосередньо в законопроекті визначити виключний перелік міжнародних договорів, в рамках яких надаватимуться запропоновані пільги. Дякую за увагу.
Шановні колеги, будь ласка, запишіться тоді. Запишіться, я ж нічого не маю проти. Прошу прізвища народних депутатів. Михайло Зубець. Відмовляється. Юрій Кармазін, будь ласка. Відмовляється? Ні, Юрій Анатолійович не відмовляється. Ви не лякайте мене.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я можу відмовитися від цього, я не можу тільки відмовитися від того, що я маю виконати обов’язок перед суспільством і українським народом про те, щоб відкривати правду про ці закони, які зараз пропонуються і підписані і подаються урядом. Як можна поставити питання так, щоб ми не перелічували ті міжнародні договори, по яким ми будемо надавати пільги? Ну, вдумайтесь собі, ми відкриваємо таку величезну діру і та діра є необмежена для кожного состава. Що ж ми робимо? Давайте перелік зробимо тих міжнародних договорів, по яким будуть пільги, як це написано в Податковому кодексі, стаття 180 Податкового кодексу. Якщо хтось забув, подивіться, будь ласка, уважно. Друге. Як ми, наприклад, будемо відноситись до переліку товарів? Уже не важливо, тобто в законі немає ні переліку цих угод, ні переліку товарів, які будуть звільнятися від сплати мита. Ситуація в бюджеті крахова, нема нічого в бюджеті, золотовалютні запаси з’їдені, а ми говоримо про те, що ми далі розглядаємо питання серйозно по пільгам. Через це я вважаю, що той висновок, який зробив. науково-експертне управління, що законопроект потребує доопрацювання, він в даному випадку має бути обов’язковим. А якби в нас проводилася антикорупційна експертиза, яка обов’язкова є уже як рік, але не проводиться урядом "кровосісєй", не проводиться жодна експертиза, то це законопроект корупційний, він не підлягає сьогодні прийняттю, його треба викинути.
Юрій Ганущак, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Юрій Ганущак, "Батьківщина". Пані та панове, ну, подивіться, ми уже не один раз говорили про ці вільні економічні зони і все одно отут намагаються знову ж таки відкрити оті ворота, які, пам’ятаєте, ввозилося все підряд, додатково. там мало не курчата, там, і так далі. Тобто документ, закон, який тут поданий, він є дуже підступним. Тому що немає тут ні переліку, немає тут конкретизації, куди направляються ці товари. Потім – немає жорсткої вимоги, що ці товари не можуть переекспертуватися. Тобто ми отак нам пропонують, як кажуть, кота в мішку і кажуть: "Ви проголосуйте, завтра ми там, може, добавимо, а може, не добавимо, ви тільки відкрийте нам двері для таких операцій". Ну, я розумію, тому що, мабуть, відчуває партія влади, що вона програє вибори і останні місяці хоче урвати побільше якнайшвидше, а далі – хоч потом. Ну, але ж, ну, в кінці-кінців за державу треба дбати, тому що якось прикро так виходить. В останні місяці, ну, такі закони йдуть лобіські, стільки грошей вилучається із бюджету, що ми думаємо, ну, коли ми прийдемо до влади, як ми оце все будемо відміняти, як будемо повертати. Навіть з тим китайським кредитом взагалі не оберешся. В нас 70 мільярдів дефіцит при тому, що був затверджений на самому початку все-таки 30. І зараз пропонується отаке одоробло, яке навіть законом не можна назвати. Ви проголосуйте, завтра добавимо. Ну, не можна таке робити. Я бачу, що не тільки фахівців немає у нашому Кабінеті Міністрів, а є навіть приховані шкідники. Таке робити не можна.
Дякую. Шановні народні депутати, ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до Податкового кодексу України щодо звільнення від оподаткування операцій з товарами, роботами і послугами в рамках реалізації проектів міжнародної технічної допомоги з метою покращення умов поводження з відпрацьованими радіоактивними джерелами та високоактивними відходами в Україні [[реєстраційний номер 9528]]. Прошу голосувати. [[18:53:07]] За-251 Рішення прийнято.
По фракціям, будь ласка, Володимир Михайлович.
По фракціям, будь ласка. Партія регіонів – 179, БЮТ "Батьківщина", "Наша Україна – Народна самооборона" нулі, комуністів – 24, Народна Партія – 20, Реформи заради майбутнього – 18, позафракційні – 10. Шановні колеги! Пропонується вашій увазі проект Закону про аграрні розписки, 9610. Комітет пропонує розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[18:53:49]] За-197 Рішення прийнято. Доповідач – Григорій Калетнік, будь ласка. Тай йдемо по плану. Хто доповідає? Василь Черній тут співдоповідач, ви доповідач і співдоповідач, так? Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Необхідність прийняття даного закону продиктована ситуацією, що склалася з кредитуванням сільськогосподарських товаровиробників особливо середніх та дрібних, які практично не мають доступу до кредитних ресурсів кредитних банків навіть за мови існування державної програми щодо відшкодування банківських відсотків. Крім того нові норми адміністрування ПДВ для сільськогосподарських підприємств відповідно до Податкового кодексу України також не сприяють активізації укладання угод між постачальниками матеріально-технічних ресурсів та сільськогосподарськими підприємствами через те, що ПДВ нараховується лише при першій операції і постачальники змушені або знижувати ціни на сільськогосподарську продукцію, або втрачати свої доходи на суму ПДВ. З огляду на ці проблемні моменти сільськогосподарські товаровиробники повинні мати альтернативні варіанти кредитування, зокрема одним із таких варіантів може бути кредитування під заставу майбутнього врожаю, який успішно функціонує в окремих державах шляхом застосування фінансового інструменту в вигляді розписок договору, які представляють собою зобов’язання постачати сільськогосподарську продукцію, або здійснювати оплату після реалізації своєї продукції в майбутньому в замін на отримання ресурсів фінансових або товарних вже сьогодні доведення діяльності. Законопроектом пропонується пов’язати добровільне виконання зобов’язань за аграрними розписками з їх фізичним поверненням, а примусове з переданням оригіналів аграрних розписок уповноваженим органами, це надає додатковий захист товаровиробникам від можливих зловживань кредиторів прийняття цього законопроекту підкріпить заходи уряду по розвитку кредитування сільськогосподарських товаровиробників особливо дрібних та середніх, які не мають достатньо ліквідного майна для застави. Окрім цього прийняття закону сприятиме збереженню та створенню нових робочих місць, а також дозволить збільшити відрахування у місцевий і державний бюджети. Від комітету пропозиція рекомендувати Верховній Раді України прийняти зазначений законопроект за основу. Прошу підтримати пропозицію.
Можемо голосувати? Станіслав Аржевітін, будь ласка, і будемо голосувати.
Шановні народні депутати! Я вийшов тому, що коли розглядаємо законопроект, то весь час ми говоримо, що винуваті банки, тому що немає доступу до кредитних ресурсів. Я хотів би вам привести наступну статистику. Вчора був круглий стіл у президентському Інституті стратегічних досліджень і привели статистику, що за 20 років з України втекло 40 мільярдів доларів ресурсів. Щорічно з України втікає до 10 відсотків від ВВП ресурсу за межі нашої країни. На руках сьогодні у населення більше 400 мільйонів коштів, які зберігаються в скляних банках – ось де ресурс, який повинен був прийти в аграрний сектор під дуже низькі проценти. Скажіть, будь ласка, чия вина, що цього кредитного ресурсу сьогодні немає в банківській системі України? Я не думаю, що це вина виключно банків. Далі. Що стосується ми сьогодні говорили, що немає доступу до кредитних ресурсів в сільському господарстві? Хотів би нагадати світовий досвід, що, як правило, кредитний аграрний сектор не банківська система кредитує, а кредитують кредитно гарантійні установи, які створюються державою спеціально для аграрного сектору. Я хотів би нагадати, так є спеціалізовані банківські установи, які спеціально створюються для цього аграрного сектору. Тому я думаю, що коли ми говоримо про розписки, це дійсно потрібно приймати рішення. Але сьогодні звинувачували банківську систему чому вона не дає кредити у економіку нашої країни за там три, п’ять відсотків, як в Європі. Я підійшов до цих виступаючих, до свого товариша Смітюха і задав запитання: а ви депозит при рівні інфляції майже десь 20 відсотків покладете депозит під 2-3 відсотки, як у Європі? І тоді ви отримаєте кредит під п’ять. Сьогодні під 15-20 відсотків люди не несуть депозити. Але цей законопроект потрібно підтримати.
Дякую. Сергій Сас, будь ласка.
Дякую. Сергій Сас, «БЮТ – «Батьківщина». Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, ну, безумовно, ми вітаємо прагнення надати додаткових інструментів для кредитування сільськогосподарських товаровиробників. Але разом з тим, хочу звернути увагу на деякі недоліки, які, на нашу думку, є в даному законопроекті. Із проекту варто вилучити новели прикінцевих положень, що стосуються зміни до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів та Закону про виконавче впровадження. На нашу думку, запровадження кримінальної відповідальності за невиконання аграрних розписок, які є цивільно-правовим зобов’язанням, означатиме поширення дії кримінально. кримінального закону на цивільно-правові відносини, що суперечитиме, безумовно, предмету правового регулювання Цивільного і Кримінального кодексів. В свою чергу зміни до Закону про виконавче впровадження містять низку норм, спрямованих на визнання домінуючої ролі виконання за агарними розписками в загальній системі виконань. Наприклад, за проектом передбачені документи про примусове виконання зобов’язань за аграрними розписками розглядатиметься в день їх надходження. Примусове виконання за аграрними розписками повинно забезпечуватися протягом 48 годин. На наше переконання, сьогодні Державна виконавча служба не готова працювати в такому режимі. Тому ми пропонуємо при підготовці законопроекту до другого читання врахувати ці зауваження і пропонуємо підтримати даний законопроект в першому читанні.
Григорій Смітюх, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович. Я буду підтримувати цей законопроект, тому що він спрощує можливості хоч якимсь чином отримати тому чи іншому господарству, який працює в аграрному секторі, кошти, так вкрай необхідні, коли це потрібно йому для виробничих потреб. А що стосується пана Аржевітіна, те, що він говорив, то я вам хочу нагадати, що сьогоднішня банківська система не дає можливості залучити кредит, тому що для того, щоб фермер дав заставу, то йому потрібно на одну тисячу умовних одиниць треба два тисячі покласти застави. І відповідно нема жодної країни в світі, тим більше в європейських країнах, де потребується так звана застава 200 процентів. А в світі оцінюється банками бізнес-проект, бізнес-ризики. В крайньому випадку банк може звернутися в.компанії страхує свій кредит, але запроваджує нормальні доступні ціни на кредити і цим більше дає можливість розвиватися цим фермерам, підтримуючи його фінансування. А у нас під 25-30 процентів і плюс 200 процентів залогу. Підприємство це в аграрному секторі не може розвиватися. Тому вони працюють і жебракують. І поки ми не змінимо банківську систему, поки ми не заставимо їх працювати в рамках на національну економіку, нічого не буде. Дякую.
Юрій Кармазін, будь ласка, одну хвилину.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я попросив одну хвилину для того, щоб сказати, що законопроект хороший Терещука і Калетніка. Але не можна зараз, приймаючи в першому читанні, голосувати за зміни до Кримінального кодексу, до кримінально-процесуального кодексу. Через що? Ми ж не пропустили його ні через правові комітети, нічого. Ви вдумайтесь собі, що тут написано! От немає зараз авторів. Я хотів би, щоб вони вдумались. Ухилення від виконання зобов’язань за аграрною розпискою особа, яка видала, що заподіяла майнову шкоду іншим особам карається позбавленням волі до 3-х років – по першій частині, до 5 років – по другій частині. Ви що, шановні? До аграрних розписок, до. абсолютно цивілізованого способу ви берете зараз додаєте отакі речі. Як можна хорошу справу так взяти і зганьбити, хорошу ідею. Через це вилучити зміни до Кримінальному кодексі – це у першому читанні, коли ідея обговорюється. Це тоді приймається рішення, шановний Володимире Михайловичу. Тому давайте проголосуємо без цього. Я з задоволенням підтримаю цей законопроект, але без змін до Кримінального.
Дякую. Шановні колеги, пропозиція, очевидно, має право на життя. Одну хвилиночку. Я поставлю на голосування першою пропозицію комітету, якщо не буде підтримано, тоді будемо на голосування ставити [[одну хвилиночку]] з виключенням. А якщо навіть і це не буде підтримано, то при підготовці до другого читання комітет повинен привести у відповідність із вимогами Регламенту. Я не бачу проблеми. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про аграрні розписки [[реєстраційний номер 9610]]. Ні, ні, я не можу ставити. Прошу голосувати. Юрію Анатолійовичу, я прошу вас. [[19:04:24]] За-216 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування, шановні колеги, про прийняття за основу, вилучивши ті позиції, про які говорив Юрій Кармазін, реєстраційний номер 9610. Прошу голосувати. Юрій Анатолійович, голосуйте, будь ласка. [[19:04:52]] За-243 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо Гарантійного фонду виконання зобов’язань за складськими документами на зерно]]. Пропозиція комітету: розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[19:05:27]] За-198 Рішення прийнято. Василь Васильович Черній – доповідач і співдоповідач, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, Комітет Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин на своєму засіданні 19 червня розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо гарантійного фонду виконання зобов’язань за складськими документами на зерно [[реєстраційний номер 9611]], поданий народним депутатом України Терещуком Сергієм Миколайовичем, та зазначає наступне. Цілями та завданнями законопроекту є встановлення засад створення порядку організації та діяльності гарантійного фонду виконання зобов’язань за складськими документами на зерно. Мета створення такого фонду – зробити використання складських документів на зерно привабливим для кредиторів через захист інтересів власників таки х документів у випадку неспроможності зернового складу повернути зерно, передане на зберігання. Законодавче запровадження запропонованих у законопроекті умов сприятиме ефективній взаємодії банківської, страхової, виробничої та торгової систем на зерновому ринку України, доступу до кредитних ресурсів, забезпеченню якості продукції та надійності взаємовідносин, доступу до зовнішніх ринків, розвитку послуг страхування та механізмів кредитування. Враховуючи зазначене, Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо гарантійного фонду виконання зобов’язань за складськими документами на зерно [[реєстраційний номер 9611]] за основу. Я прошу підтримати.
Дякую. Сідайте. Шановні колеги, можемо приймати рішення? Ну, будь ласка, запишіться, якщо так наполягаєте. Михайло Зубець. Нема. Станіслав Аржевітін. Відмовляєтесь?
Я пропоную теж підтримати цей законопроект, тому що дуже важливим завданням є створення саме фінансових ринків у аграрному секторі, і цей інструмент дозволяє це робити. Тому потрібно підтримати.
Дякую. Сергій Сас, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Депутат Сас, БЮТ - "Батьківщина". Ну, стосовно даного законопроекту є сумнів щодо утворення гарантійного фонду, тому що аналіз показує, що страхування є дешевшим засобом, ніж функціонування гарантійного фонду за даних умов. Далі, у проекті передбачений не чіткий, не прозорий порядок відшкодування власнику складського свідоцтва вартості зерна, переданого на зберігання. Так на власний розсуд адміністративна рада має право визначати документи, що повинні додаватися до заяви про відшкодування вартості зерна. Окрім визначених підстав для відмови у задоволенні заяви про відшкодування вартості зерна, допускається відмова і у інших випадках, передбачених законодавством. Все це створює підґрунтя для створення перешкод суб’єктам господарювання в отриманні відшкодування та до корупційних дій посадовців фонду. Тому за таких обставин ми не будемо підтримувати даний законопроект, він потребує суттєвого доопрацювання. Дякую за увагу.
Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо гарантійного фонду виконання зобов’язань за складськими документами на зерно, реєстраційний номер 9611. [[19:09:40]] За-235 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо укладення та виконання угод про розподіл продукції [[реєстраційний номер 11119]]. Ставлю на голосування пропозицію комітету про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. 11119. [[19:10:16]] За-210 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат Харлім Валерій. Співдоповідач – Олексій Плотніков. Будь ласка, коротко.
Шановні депутати, шановний Володимире Михайловичу! Міжвідомчою комісією із укладання угод про розподіл продукції ведуться переговори щодо укладання трьох угод про розподіл вуглеводнів по нетрадиційному газу на ділянках "Юзівська", "Олеська" та ділянці шельфу Скіфська. Особливістю зазначених проектів є те, що всі майбутні угоди стануть багатосторонніми за участі двох та більше інвесторів. А існуюче законодавство про угоди та розподіл продукції виписано під двосторонні угоди. Тому ключовим завданням проекту є створення умов для реалізації саме багатосторонніх угод про розподіл продукції. По-перше, чітко визначається статус оператора, головного інвестора, який несе відповідальність за організацію робіт із пошуку та видобутку нафти газу, представляє інтереси всіх інвесторів у відносинах з державою, несе відповідальність за виконання програми, робіт та бюджету, дотримання природоохоронного законодавства. Виходячи з того, що операторами всіх трьох угод є інвестори-нерезиденти, а це: "ЕксонМобіл", "Шеврон" [[Сполучені Штати Америки]], "Шелл" [[Великобританія]]. Законопроектом чітко виписується статус їхніх постійних представництв в Україні, через які вони будуть здійснювати свою діяльність в рамках угод про розподіл вуглеводнів. А відповідно сплачувати податки до бюджету, передавати державі належну їй частину прибуткової продукції. Крім того, внесення запропонованих змін дозволять врегулювати такі питання, як визначення кола осіб, які мають право користування геологічною інформацією, отриманої в результаті реалізації проекту, механізму повернення частини ділянки надр, які визнані неперспективними під час проведення робіт, а також щодо індексації витрат, що підлягають відшкодуванню за довгостроковими угодами про розподіл продукції. Прийняття законопроекту дозволить створити ефективні умови для реалізації проектів розробки родовищ копалин на умовах угод про розподіл продукції, посилить контроль з боку держави при виконанні багатосторонніх угод про розподіл продукції.
Так, Олексій Плотніков, будь ласка, від комітету.
Комітет Верховної Ради України з питань економічної політики на засіданні 4 вересня 2012 року розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо укладання та виконання угод про розподіл продукції, поданого народним депутатом України Харлімом, відповідно реєстраційний номер 11119 від 30 серпня 2012 року. Законопроект спрямований на підвищення ефективності залучення приватних інвестицій у видобувній галузі України через вдосконалення законодавства щодо угод про розподіл продукції та у суміжних сферах для забезпечення більш сприятливого інвестиційного клімату в Україні. Головне науково-експертне управління у своєму висновку від 5 вересня 2012 року висловило до законопроекту декілька зауважень і пропозицій і вважає за доцільне повернути його на доопрацювання. Разом з тим комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо укладання та виконання угод про розподіл продукції, поданий народним депутатом України Харлімом, прийняти у першому читанні та за основу. Спасибі.
Дякую. Шановні колеги, якщо є потреба виступити, запишіться. Запишіться. Ігор Плохой, будь ласка. Немає. Володимир Карпук. Є Плохой? Нема. Володимир Карпук, будь ласка.
Прошу передати Юрію Кармазіну.
Юрій Кармазін, будь ласка. Потім Ганущак.
Спасибі. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я висловлю спільну думку з Володимиром Карпуком щодо цього закону. Справа в тому, що ідеї, які в ньому є хороші, але це тільки ідеї. Ідеї не можна приймати в першому читанні, бо тут є такі статті, які є шкідливими для оборо здатності держави і для її безпеки. Наприклад, стаття 32, яка пропонується викласти в такій редакції цитую: "На вимогу іноземного інвестора держава має право відмовитись від імунітету в угоді про розподіл продукції. Така відмова поширюється на всі судові рішення, міжнародних комерційних арбітражів в рішеннях впровадженнях щодо попереднього забезпечення позову також виконання рішень судових і арбітражних органів". Це стаття, за яку раніше б розстріляли при Сталіні, просто розстріляли б. Добре і правильно б зробили, да. А я хочу, щоб ви зробили увагу. Вона протирічить рішенню Конституційного Суду України у справі про угоди про розподіл продукції від 2001 року, в якому положення про обов’язкову відмову держави від судового імунітету, імунітету щодо попереднього забезпечення позову та виконання судового рішення в угода про розподіл продукції визнано неконституційним. Через те не можна такі речі робити. Інша, дуже суттєва прогалина в цьому законі, яка не дасть мені можливість проголосувати за нього ні за яких обставин, бо його треба суттєво доопрацьовувати – це та, що в Земельному кодексі передбачається надавати дозвіл на використання власником або користуватися земельними ділянками сільськогосподарського призначення без урахування їх цільового призначення. Уявіть собі, наша матінка-земля дається для одного – для вирощування врожаю, а без врахування до цього будуть з нею поводитися. Через це я вважаю, що допущено порушення статей з 91, 96, 143 Земельного кодексу.
Юрій Анатолійович, закінчуйте.
і я вважаю, що пропозиція, з якою звернулося науково-експертне управління - повернути на доопрацювання – це найбільш м’яка пропозиція.
Дякую. Іще раз дякую. Юрій Ганущак, будь ласка. Фракція БЮТ "Батьківщина".
Юрій Ганущак, "Батьківщина". Пані та панове! Я розумію, що йдеться про ті вимоги, які інвестор зараз іноземний ставить для того, щоб увійти в Україну, але давайте виходити з того, що ми провинні завжди захищати інтереси держави при переговорах, насамперед, які інтереси? Чому знімається, наприклад, вимога, щоб було зареєстровано представництво цього інвестора в Україні? Я не бачу логіки у цих речах. Далі, коли йдеться про заключення багатосторонніх договорів, багатосторонні договори, це завжди набагато гірше ніж двосторонні договори. Тому що багатосторонні договори повинні в цьому випадку визначати яка частина, допустимо, може хтось бути гарантом договору з боку, але він тоді не є учасником як такого договору. Тобто це є вимога однієї з сторін на те, щоби гарантом договору була інша сторона, це є нормально, але тоді це не є рівноправний, багатосторонній договір. В даному випадку є така підозра, що нас хочуть завести на манівці. Якщо беруть участь у тендері, то завжди бере хтось один який при цьому приходить із відповідними договорами, або намірами на заключення договору від інших субпідрядників і це більш-менш нормально може розглядатися. Більше того в рамках законодавства Світового банку ця умова є обов’язковою для проведення дуже серйозних таких міжнародних торгів. Тобто всю структуру інвестора, всі ті зобов’язання, які він буде заключати по відношенню до інших субпідрядників, вони мають бути у вимогах, які ставить держава, або той хто замовляє відповідний тендер, про це не пишеться у цьому законі. Ні, йдуть на ті поступки, які вимагає інвестор.
Дякую. Шановні колеги! Обговорення питання завершено, я просив би, щоб ми прислухалися до пропозицію Юрія Івановича Ганущака, що треба захищати державні інтереси. Але не так як у нас захищали і подалися у Міжнародний суд щодо острову Зміїний і урочисто програли. Все, що тільки можна програти. Треба захищати завжди, а не грати в піддавки. Шановні колеги! Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо укладення та виконання угод про розподіл продукції [[реєстраційний номер 119]]. [[19:20:19]] За-210 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. [[19:20:44]] За-213 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за фальшування марок акцизного збору [[реєстраційний номер 4736]]. Пропозиція розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[19:21:16]] За-206 Рішення прийнято. Василь Грицак голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності. Будь ласка, ваш виступ.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Доповідаю вам цей законопроект водночас як і автор, як представник головного комітету. Даний законопроект спрямовано на посилення відповідальності за виготовлення, зберігання, придбання, перевезення, пересилання, ввезення в Україну з метою збуту. А також збут незаконно виготовлених, одержаних чи підроблених марок акцизного збору. Законопроект складається з двох розділів перший з яких містить зміни до Кримінального кодексу України, а другий визначає порядок набрання чинності законом та реалізацій його положень. При цьому перший розділ законопроекту відносить виготовлення, зберігання, придбання, перевезення, пересилання, ввезення в Україну з метою збуту, а також збут незаконно виготовлених, одержаних чи підробних марок акцизного збору. До предмету злочину в статті 199 Кримінального кодексу України з виключенням відповідних положень із статті 216 зазначеного кодексу. Комітет розглянув це питання і вважає, що даний законопроект сприятиме вдосконаленню механізму кримінально-правової протидії незаконному обігу марок акцизного збору. За результатами розгляду комітет просить Верховну Раду підтримати цей законопроект за основу. Дякую за увагу.
Шановні колеги, давайте проголосуємо, да. Будь ласка, запишіться на обговорення. [[Шум у залі]] Ну, якщо наполягають на виступі, я ж нічого не можу зробити, шановні колеги, я ж прошу, щоб трошки.
Марина Перестенко, фракція комуністів, будь ласка. Валерій Бевз, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, я хотів би звернути вашу увагу на одну річ. Ви пам’ятаєте, що не так давно із території України на територію Словаччини під землею був побудований потужний тунель за всіма правилами будівельного метробуду. Сьогодні правоохоронці стоять перед дилемою, немає статті за кримінальну відповідальність за скоєння контрабанди, при чому так кваліфіковано міжнародною контрабандною організайцією. А знаєте, чому немає? Тому що пів року назад ми 16 складів злочинів декриміналізували, у тому числі і контрабанду. Така сама доля про. питання про фальшування марок акцизного збору. Безумовно, наша фракція буде підтримувати цей законопроект. Але давайте думати, перш чим приймати рішення по тим чинним питанням, в тому числі і по декриміналізації окремих складів злочинів. А то, тому що соромно перед країною і перед колегами з інших країн. Дякую.
Володимир Каплієнко, група «Реформи заради майбутнього».
Дякую, Володимир Михайлович. Ви знаєте, ну, почну з самого головного, голосувати за цей законопроект ми не будемо. Депутатська грапа «Реформи заради майбутнього». І я скажу чому. Тому що порівняння грошової системи України із системою не грошовою, тобто яка регулює порядок сплати акцизного збору та надходження до Держбюджету, є неадекватна, на наш погляд. От на сьогоднішній день дві статті 199 і 216 Кримінального кодексу України регулює дві різні справи. Одна – нанесення злочину проти системи, тобто підробка фінансових документів самої високої ліквідності, якими є гроші. А друге – це навіть зберігання марки акцизного збору із голографічним елементом захисту. Я скажу вам так. Ну можливо давайте дійдемо до наступного, що у разі, хто навіть подивиться на цей захисний елемент, то треба йому вмерти відразу. Так же жити не можна. Про що законопроект? Цей законопроект про боротьбу за сплату чи за монополію? На наш погляд, це боротьба за монополію, бо на сьогоднішній день безраздельно на території України панує конкретне підприємство. Друге. Це неадекватні дії, які спрямовуються на те, що за злочини, а це дійсно злочин, коли є підробка акцизної марки, призначається покарання набагато більше, ніж або адекватні тому, коли йде підрив економічної та фінансової системи держави. Це, на наш погляд, неадекватно. А також наступне. Якщо відповідна пропозиція в проекті зроблена, виходячи з необхідності конфіскувати підроблені марки акцизного збору. Можливо так це треба зрозуміти? То тоді треба так і робити. Але це регулюється 81 статтею Кримінального кодексу України. Тому незрозуміло про що цей законопроект. І ми не вважаємо за можливе підтримувати подібні ініціативи. Дякую.
Юрій Ганущак, фракція «БЮТ – «Батьківщина».
Юрій Ганущак, «Батьківщина». Пані та панове, ну я підтримую попереднього доповідача, що ключове слово, яке в цьому проекті є, це те, що, виявляється, можна фальшувати голографічні надписи. Ну ми знаємо хто це робить. Тобто акцизні марки, виходячи із логіки цього проекту, завжди в любому випадку повинні мати голографічні знаки. Як їх фальшувати? Я – оптик за спеціальністю, поки що не навчився, не знаю і можу сказати, що достатньо важко. Я хочу ще звернути увагу на ту норму, яка пішла до нас із Радянського Союзу, коли взагалі людина булі ніхто, – це конфіскація майна. Ну, взагалі кажучи, дійсно, можна зробити таким чином, що у людини найдуть одну марку, яку там оголосять, що вона є фальшивою, і конфіскують у неї все майно. Конфіскація майна, взагалі кажучи, – це є чисто сталінська норма. У цивілізованому світі є цивільні взаємовідносини, тобто, якщо здійснено злочин, йде покарання у вигляді позбавлення волі і так далі, але конфіскації немає. Тобто завжди ідуть після цього цивільні позови на звернення на майно, і воно оцінюється таким чином. Тобто, якщо ви вже хочете іти по шляху європейському, то давайте хоча б почнемо з цього законопроекту, хоча я теж бачу в ньому чисто лобістський нахил. І тому ухилюся від голосування за нього.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України. ([[Шум у залі]]) Шановні колеги, я ставлю за основу. Ну, давайте не створювати проблеми. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу. Ви ж рішення комітету приймали. Шановні колеги, я читаю те, що написано: про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо посилення відповідальності за фальшування марок акцизного збору]] [[реєстраційний номер 4736]] за основу. [[19:29:01]] За-246 Рішення прийнято. Пропозиція була прийняти законопроект в цілому. Є заперечення. Ставлю на голосування другу пропозицію про доручення комітету підготувати законопроект до другого читання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[19:29:30]] За-248 Рішення прийнято. Тобто на наступний вівторок, пленарний, я маю на увазі. Оголошується до розгляду проект Закону про Єдиний державний демографічний реєстр [[реєстраційний номер 10492]]. Пропозиція від автор – розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[19:30:06]] За-205 Рішення прийнято. Доповідач – Василь Грицак, співдоповідач – перший заступник голови комітету Віктор Терен.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Вашій увазі пропонується проект Закону України про Єдиний державний демографічний реєстр [[номер 10492]]. Даний законопроект встановлює правові та організаційні засади створення та функціонування Єдиного державного демографічного реєстру та видачу документів, що посвідчують особу, підтверджують її громадянство або спеціальний статус, передбачає запровадження документів України для виїзду за кордон з електронним носієм біометричної інформації відповідно до стандартів Міжнародної організації цивільної авіації [[ІКАО]]. Єдиний державний демографічний реєстр - електронна інформаційна та телекомунікаційна система, призначена для зберігання, обробки, використання визначеної цим законом інформації та про документи реєстр. Ціллю прийняття законопроекту з запровадження загальноприйнятої європейської практики щодо створення та забезпечення функціонування реєстру населення, а також виконання Україною своїх зобов’язань перед європейською спільнотою на шляху до членства в Європейському Союзі в частині, що стосується забезпечення в державі обігу документів з електронним носієм інформації. Прийняття законопроекту завдяки створенню Єдиного державного демографічного реєстру забезпечить механізм реалізації конституційних прав фізичних осіб на свободу пересування і вибір проживання, виконання першочергового заходу, затвердженого Президентом України у Національному плані дій щодо виконання плану дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України. Шановні народні депутати, цей законопроект розглянув комітет і також прийняв одноголосно, і про це буде зараз говорити представник комітету. Прошу підтримати в першому читанні даний законопроект. Дякую.
Дякую. Віктор Таран – перший заступник Голови Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин. І тоді будемо голосувати.
Дякую. Шановні колеги! В усіх країнах Євросоюзу загальнопоширеним різновидом списків населення є саме демографічні реєстри, в усіх країнах Євросоюзу. І призначенням їх є ведення демографічного статистичного обліку, який охоплює все населення країни. Основним призначенням реєстрів є захист персональних даних фізичних осіб шляхом запровадження сучасних рівнів безпеки. На жаль, в Україні до цього часу відсутній будь-який єдиний централізований демографічний реєстр населення взагалі. Очевидно, що проблема організації та функціонування демографічного реєстру тісно пов’язана з проблемою документування населення документами, що посвідчують особу та підтверджують громадянство України, і тому внесений законопроект передбачає запровадження документів України для виїзду за кордон з електронним носієм біометричної інформації відповідно до стандартів Міжнародної організації цивільної авіації САО. Відомо, що ще у 2010 році ЄС схвалено план дій щодо лібералізації Європейським Союзом візового режиму для України. Я хочу сказати тільки одне: якщо ми хочемо, щоб справді було пом’якшено, була лібералізація візового режиму з країнами ЄС, нам треба прийняти Закон про біометричні паспорти, подобається це комусь чи не подобається. Така була думка комітету. І я хочу сказати наостанок. З усіх законопроектів, які працюють в цьому, скажімо, законодавчому полі, даний законопроект виглядає найбільш коректним. Скажімо, ми розглядали законопроект депутата Толстенка. Там взагалі вводиться така норма, як вилучення паспортів. Замість них вводиться картка громадянина України. Це внесло би страшенну плутанину, і йшло би не тільки про реєстр, а взагалі просто викинуті би на вітер кошти. І тому, враховуючи зазначене, комітет, я читаю думку комітету, рішення комітету, розглянувши 21.06.2012 року законопроект на своєму, ухвалив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону України "Про єдиний демографічний реєстр", внесений народним депутатом.
Завершуйте, будь ласка. Шановні колеги, можемо поставити на голосування прийняття за основу? Ну, руку ж піднімають, одну хвилинку. Каплієнко, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Дякую за те, що надали слово в умовах, коли всі поспішають додому. Проте два слова буквально від імені депутатської групи. Нагадаю вам законопроекти 8507, 10492, 10381, 1036, 9592. Це ці законопроекти, які хотіли врегулювати це питання. Серед них 8507 – повністю аналогічний тому, що ми розглядаємо зараз. Я хотів би нагадати, що Президент України Віктор Янукович використав право вето і наклав своє вето на проведений законопроект, який аналогічний цьому, який мав номер 8507. У відповідності до якого в регіональному управлінні Верховного комісара ООН в справах біженців уже тоді заявляли, що ключові положення того законопроекту, а значить і цього, не відповідають європейським і міжнародним стандартам. Шановні друзі, от мені шкода сьогодні депутата Терена-Тарана, який виступав і захищав створення цього єдиного державного демографічного реєстру. Да вас обманули. Тому що мова йде трохи про інше. На сьогоднішній день функціонує державна інформаційна система реєстраційного обліку фізичних осіб та їх документування. І на сьогоднішній день мова йде зовсім про інше, мова йде про створення бази даних для обміну, тотального обміну документів, які посвідчують особу в той чи інший спосіб, починаючи від паспортів і закінчуючи посвідченням водія, які роблять після сьогоднішнього дня строковими, для того, щоб отримати право використання і монополії в цій сфері. Мова йде про великі гроші. Що ви робите в парламенті? Я закликаю всіх. представників Комуністичної партії. Ну, ви ж не підтримували подібні ініціативи раніше, ну, навіщо зараз? Прошу, прошу, нижайше прошу, не давайте життя подібним законопроектам, бо вони ганебні.
Шановні колеги, Віктор Терен доповідав рішення комітету, а не свою особисту точку, а не свою особисту точку зору. Він доповів, що комітет прийняв рішення таке, він його доповів. Репліка в Терена, будь ласка.
Ну, дуже такий, знаєте, був психологічний, напружений виступ попереднього депутата. Я хочу сказати тільки те, що говорив Голова Верховної Ради. Я це двічі підкреслив. Я доповів рішення комітету. Крапка. В комітет, який прийняв одноголосно таке рішення, входять представники Партії регіонів, Комуністичної партії, "Нашої України", "Блоку Юлії Тимошенко" і "Блоку Литвина". І тому це була виважена думка всіх представників, представників всіх фракцій комітету. Я дорожу іменем комітету, будь ласка, я не маю права говорити своєї думки.
Шановні колеги, прізвище нагадайте мені.
Хто це? Я. Давайте, Микола Томенко. Будь ласка, давайте вже якісь. будь ласка. Я просто погано бачу.
Шановні колеги, якщо ви фізично ще готові, далі працюємо, бо я бачу, що не всі фізично готові далі працювати. Значить, я хочу поінформувати, що Віктор Терен висловив точку зору комітету. Фракція не буде голосувати за даний законопроект. Я єдине хочу сказати, що насправді є одна дуже важлива історія. Я зараз абстрагуюся від комерційної складової, яка вже другий рік тут у Верховній Раді, хто виготовляє паспорти і скільки вони коштують. Насправді є державницька складова, якою ніхто не займається. Це треба інвентаризувати і подивитися, що в нас відбувається із інститутом громадянства. На сьогоднішній день, друзі, я вас інформую, якщо ви проїдете по країні і подивитесь, то в нас на території кількох областей уже скільки у нас громадян, які мають подвійне громадянство, що скоро ми в критичній ситуації опинимося, коли виникнуть проблеми захисту державних інтересів в країні. Нам треба з’ясувати, у нас є люди по п’ять паспортів мають і громадяни п’яти країн. І коли визначають суди, реєструвати депутатів.
Завершуйте, будь ласка.
бо одного не реєструють, бо в нього п’ять паспортів і він ніби не проживав в Україні, а в іншого зареєстрували депутатом, бо в нього 20 паспортів і він не проживав в Україні, ну, вирішили його зареєструвати. Тому що цей безлад, який відбувається з інститутом громадянства – це загроза, я вважаю національній безпеці і РНБО давно мусило б розглянути це питання. А технологічна складова я ж кажу, зараз вона нам нецікава, тому ми не будемо голосувати за цей законопроект.
Ну, Юрій Кармазін, будь ласка. Шановні колеги, ну, давайте вже. Я прошу вас, працюємо.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати,
Ви так працюєте, как некоторые что-то делают, давайте не будемо говорити про працюєте.
Шановні народні депутати, я звертаюся до вас з тим, щоб ми подумали сьогодні про те, щоби ми були цивілізованою державою, по-перше, відповідали за те, за ті зобов’язання, які ми взяли перед ЄС щодо отримання громадянами України права безвізового режиму в’їзду та переміщеннями територій, щоб над нашими людьми не знущалися і щоб не було того, що відбувається, про що зараз говорили, що загроза національній безпеці – це дійсно є. Але я хотів би, я буду голосувати за цей законопроект, але я хотів би, щоб ми до тих вимог, які ставляться до цього реєстру також добавили вивчення питання щодо національності. Вичавлення корінної національної національності з України є абсолютно неправильним. Скільки це можна проводити? З 1917 року проводити позицію таку, щоб ми забули.
Шановні колеги, пропозиція комітету прийняти законопроект за основу. Були різні тут думки з цього приводу. Прошу визначатись з приводу цього законопроекту. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту закону про Єдиний державний демографічний реєстр [[реєстраційний номер 10492]]. [[19:41:27]] За-250 Рішення прийнято. Шановні колеги! Працюємо далі і переходимо до розгляду Проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо стимулювання розвитку сільськогосподарської кооперації]]. Комітет пропонує розглянути питання за скороченою процедурою, ставлю на голосування цю пропозицію. [[19:42:05]] За-211 Рішення прийнято. Доповідач будь ласка Ірина Горіна, від комітету Каракай буде виступати, будь ласка Юрій Каракай.
Шановні народні депутати! Шановні колеги! Комітет розглянув на своєму засіданні зазначений законопроект і рекомендує Верховній раді прийняти його в першому читанні з врахуванням висловлених зауважень. Зокрема запропоноване законопроектом звільнення від податку на доходи фізичних осіб від продажу сільгосппродукції може дозволити застосовувати таку пільгу не лише сільськогосподарським виробникам, а і будь якій особі, яка буде реалізувати сільгосппродукцію. Крім того чинне законодавство України не передбачає вживання в законопроекті термінології "кооперативні виплати". Не врегульованим на законодавчому рівні таких питань призведе до значних втрат бюджету та конфлікту інтересів при застосуванні норм закону. Про те, комітет вважає, що на друге читання ці питання можуть бути визначені в правильному напрямку. Дякую за увагу.
Дякуємо вам також. Запишіться, будь ласка, шановні колеги. Записуйтесь, так, будь ласка, якщо запис завершилась тоді покажіть на табло Юрій Кармазін передає Станіславу Аржевітіну. Потім – Сергій Сас, одна хвилина буде, там ви записувалися проти чи за і не спрацювало.
Шановні народні депутати! У нашому комітеті дійсно була дискусія, дійсно, комітет підтримав у першому читанні. Але мені здається мені ми теж переконали автора, що якщо залишити в такому варіанті, то ми створимо своєрідні офшорні зони в сільському господарстві. Я наведу декілька прикладів, які пільги ми свідомо повинні надати для того, щоб поправити справи в сільському господарстві. По-перше, всі кооперативні виплати і виплати часток доходу на паї ми повинні дозволити, якби за цим законом відносити на собівартість у такий спосіб зменшувати базу оподаткування і недоплату до бюджету. Далі. Після того, коли ці кооперативні витрати, тобто отримані доходи фізичні особи теж не оподатковують, хоча ми всі свідомо розуміємо, що за своєю суттю отримані ці доходи – це як своєрідні виплати по акціям в інших товариствах. Але ми свідомо йдемо на те, що в сільському господарстві це не потрібно оподатковувати. Ми цим законом також дозволяємо доходи від корпоративних виплат тим членам сільськогосподарських кооперативів, які виходять теж відносити на собівартість і не сплачувати податки. Раніше це дозволялось тільки фізичним особам тепер і юридичним особам. Я думаю, що ми теж повинні розуміти, що ми свідомо розширюємо якби територію оцього сільського господарства – ведення сільського господарства, тепер таких меж немає. Хоча діючим законодавством ви знаєте під сільське господарство одна є стільки то гектарів, під забудівлю стільки то. Тобто тепер меж немає і ми створюємо широкомасштабну можливість займатися підприємницькою діяльністю при тому користуватись широкомасштабними пільгами. Тому моя така пропозиція, якщо ми дійсно свідомо йдемо на такі широкі пільги для сільського господарства, ми в законі повинні встановити термін скільки це діє. Потім, наприклад через 5 років зробити аналіз і прослідкувати чи не створили ми цілу мережу.
Завершуйте, будь ласка.
і ми, наприклад, через п’ять років повинні проаналізувати, скільки недоотримував бюджет, чи не створені спеціальні схеми по відмиванню податків у в такому режимі і потім продовжити, або зупинити цей експеримент.
Дякую. Сергій Сас, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович, я хотів звернути вашу увагу на те, що скорочена процедура, за яку проголосувала більшість у залі, передбачає: перше, виступ народного депутата чи ініціатора внесення пропозиції. У нас автори вже по третьому законопроекту відсутні в залі, а ви ставите закон на розгляд. Володимир Михайлович, ну, я до вас звертаюсь. Я розумію, чи ви уточнюєте у когось там, чи це правду я кажу. Володимир Михайлович, я прошу вас дотримуватися Регламенту, скорочена процедура передбачає виступ ініціатора з трибуни. І вже третій закон, коли ініціатора немає в залі, а ви розглядаєте законопроект. Це порушення, цього допускати не можна. Що стосується даного законопроекту, то, на нашу думку, він нічого немає спільного ні з кооперацією, ні з пільгами до кооперації. І тому наша фракція не буде підтримувати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Дякую за зауваження. Навіть якби ви хотіли підтримати, так нікому підтримувати, людей немає. Шановні, шановні колеги, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо стимулювання розвитку сільськогосподарської кооперації]], [[реєстраційний номер 10068]] Прошу голосувати. [[19:47:54]] За-265 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо вдосконалення правового регулювання адміністративних відносин між органами державного нагляду у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки і суб’єктами господарювання]], [[10529-1]] Пропозиція: розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. І доповідача запрошую на трибуну. [[19:48:35]] За-200 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра надзвичайних ситуацій Василь Квашук. Від комітету буде виступати Анатолій Семинога.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати України! На доручення Президента України щодо усунення надмірного державного регулювання у сфері пожежної та техногенної безпеки розроблений законопроект 10529. Цим законопроектом передбачено, перше, скасування дозволу, які надають органи пожежної безпеки на початок робіт органів суб’єктів приватного господарювання. По-друге, замість надання дозволів вводиться принцип декларування про готовність і відповідність матеріалам технічної вимогам законодавства з питань пожежної безпеки. Для початку роботи суб’єктів підвищеного ризику необхідний позитивний висновок експертизи протипожежного стану підприємства. Також органам нагляду у сфері пожежної безпеки позбавлено будуть права самостійно приймати рішення про закриття підприємств або суб’єктів господарювання. Таке рішення дана буде право виключно здійснювати через адміністративний суд. В цілому даний законопроект покращить умови для розвитку та ведення підприємництва в Україні. Прошу вас, шановні народні депутати, підтримати законопроект і прийняти його за основу. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Від комітету буде виступати голова Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Анатолій Семинога.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги народні депутати! На ваш розгляд надається поданий розроблений Кабінетом Міністрів України проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення правового регулювання адміністративних відносин між органами державного нагляду у сфері цивільного захисту пожежної та техногенної безпеки і суб’єктів господарювання. Метою прийняття законопроекту, на думку суб’єктів права законодавчої ініціативи є вдосконалення правового регулювання адміністративних відносин між органами державного нагляду у сфері цивільного захисту пожежної та техногенної безпеки та суб?єктами господарювання. Реалізація даного законопроекту, на думку ініціаторів, не потребує додаткових фінансових коштів. В той же час науково-експертне управління висловило ряд зауважень до даного законопроекту, але комітет прийняв рішення підтримати даний законопроект, виходячи з того, що він, на наш погляд, є на сьогоднішній день доволі прогресивним законопроектом, навіть одна норма, яка не дозволяє сьогодні закривати роботу підприємств за рішенням наглядових органів, а лише за рішенням суду. Цей законопроект, на наш погляд, є прогресивним. В той же час ті зауваження, які подані науково-експертним управлінням, на думку і членів комітету, і на думку розробників даного законопроекту, можна буде доопрацювати у другому читанні. Отже, я звертаюсь до вас із проханням підтримати рішення комітету і підтримати даний законопроект у першому читанні. Дякую за увагу.
Запишіться, будь ласка, шановні колеги. Богуслаєв, фракція Партії регіонів, будь ласка. Відмовляється? Юрій Ганущак, будь ласка.
Юрій Ганущак, ВО «Батьківщина». Пані і панове, звичайно, знову ж таки вроді би хороший проект. Але ж давайте подивимося по суті того, яким чином у нас оці контролюючі органи доять з бідного селянина гроші, як кажуть. Вони однозначно не кажуть, який проект добрий, які норми повинні бути. Потім по факту приходять і кажуть: «А ви знаєте, у вас не з того боку повішені двері». І кажуть: «От проект не правильно там, а я нічого не знаю і так далі, я не приймаю». Тобто, якщо би йшлося про те, що коли взагалі оголошується, допустимо, будівництво, навіть побутове будівництво і приступаєтья до робіт, одразу вказується комплекс тих обмежень, які повинні бути, щоб правоохоронні органи, які приходять, чи ті, які слідкують, щоб уже вони чітко знали, що вони повідомили про те, отакі, отакі і отакі обмеження. То я би міг зрозуміти. В даному випадку завжди від підпису того, хто, в кінці кінців, приймає або здає об’єкт в експлуатацію, залежить, чи будуть реалізовані, по суті, ті інвестиції, які зробилися, чи ні. Тому ті проблеми, які зараз існують в будівництві, наприклад, коли будуються по ініціативі там мешканців газ, проводиться, так ви знаєте, по три, по чотири роки люди не можуть включити той газ, тому що той інспектор не приходить або каже, що, ви знаєте, от у мене є така думка, що це неправильно зроблено. Так проблеми-то цим проектом не регулюються, тому що кожний, кожний однозначно хоче.
Валентин Григорович Матвєєв, фракція комуністів.
Я дякую. Прошу передати слово колезі Бевзу Валерію Ананійовичу.
Дякую. Шановні колеги, я хотів би, перш за все, висловити слова великої поваги до генерала Квашука як до істинного фахівця у сфері цивільного захисту. Але, Василю Павловичу, проблема є одна: сьогодні в Міністерстві надзвичайних ситуацій побудовано дві інтегральних системи. Від міністра до керівника управління і друге - це інспекції, які займаються системним збиранням грошей суб’єктів господарювання. І це є сама головна. Я розумію, що це не тільки ваша проблема, а проблема міністра і Кабінету Міністрів в цілому. І це я говорю для того, щоб це було в стенограмі, тому що дуже скоро ми до цієї проблеми повернемося. Дякую.
Смітюх, одна хвилина, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Я взяв слово, 30 секунд, для того, щоб подякувати міністерству, по-перше, і міністру Балозі, тому що це безпрецедентний приклад, коли саме міністерство реформує і спрощує систему нагляду, що дає можливість легше дихати нашим підприємствам, які дійсно працюють в реальному секторі. І я впевнений, що до моєї подяки приєднається дуже багато підприємців, тому що це суттєва і дуже прогресивна норма, яка впроваджується і дає можливість спрощеною процедурою впроваджувати у життя нові технології, нові робочі місця, нові підприємства. Тому дякуємо і надіємося, що такі приклади будуть послідовно використовувати і інші міністерства, які будуть спрощувати роботу для наших підприємств.
Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення правового регулювання адміністративних відносин між органами державного нагляду у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки і суб’єктами господарювання, реєстраційний номер 10529-1. [[19:56:54]] За-232 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України з питань банкрутства, 10707. Будь ласка, Михайло Чечетов.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Действительно, серьезный законопроект вносится на рассмотрение в зал, и он нужен, действительно, для нормального функционирования экономики. Но на сегодняшний день, к сожалению, пока опять таки нет общего консенсуса понимания принятия именно этой редакции закона. Поэтому для того, чтобы не спалить закон, просьба поставить на голосование вопрос о перенесения рассмотрения этого законопроекта для проведения дополнительных консультаций с целью выхода на позитивное голосование. Спасибо.
Шановні колеги, цей законопроект перебуває вже в Верховній Раді два місяці. На превеликий жаль, комітет його не розглянув. Тому таке прохання. Зараз я поставлю на голосування про перенесення. Верховна Рада, якщо прийме рішення, комітету розглянути цей документ. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Про перенесення, що тут дискусію. Яка пропозиція? Ну прозвучала, я її поставив на голосування. Сергію Володимировичу! Про перенесення розгляду. І доручення комітету негайно розглянути цей законопроект. Прошу голосувати. [[19:58:34]] За-258 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про формування та розміщення державного замовлення на підготовку фахівців, наукових, науково-педагогічних та робітничих кадрів, підвищення кваліфікації та перепідготовку кадрів [[10720 – реєстраційний номер]]. Ставлю на голосування про розгляд питання за скороченою процедурою. [[19:59:10]] За-215 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Володимир Павленко. Від комітету буде виступати Максим Луцький. Степан Давимука.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Зазначеним законопроектом передбачається встановити особливості відносин, що виникають у зв’язку із формуванням і розміщенням державного замовлення на підготовку фахівців наукових, науково-педагогічних та робітничих кадрів, підвищення кваліфікації та перепідготовки кадрів за державним замовленням, а також здійснювати формування державного замовлення відповідно до потреб ринку праці. Проектом закону передбачається здійснювати формування державного замовлення з урахуванням середньострокового прогнозу потреби в фахівцях на ринку праці, який складається за участю центральних органів виконавчої влади у сфері соціальної політики, статистики та інших центральних органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та соціальних партнерів. При цьому розміщення державного замовлення здійснюється державними замовниками на конкурсних засадах крім випадків забезпечення оборони України, державної безпеки і захисту державного кордону, Збройних сил України, Служби безпеки України та інших військових формувань. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Заступник голови комітету Степан Давимука, будь ласка, позиція комітету з цього приводу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, законопроект розроблено Мінекономрозвитку на виконання відповідного доручення Кабінету Міністрів згідно Постанови Верховної Ради України про висновки і пропозиції до проекту Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік". Проект закону розроблено з метою створення прозорого механізму та критеріїв формування та розміщення державного замовлення на підготовку фахівців для всіх сфер економіки відповідно до поточних і перспективних потреб ринку праці. Положеннями проекту Закону України передбачено формування державного замовлення з урахуванням середньострокового прогнозу потреби у фахівцях на ринку праці, який складається за участю центральних органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування та соціальних партнерів. Це важливо і актуально, що дозволить максимально передбачати та враховувати потреби економіки на ринку у відповідних фахівцях. При цьому розміщення державного замовлення має здійснюватися державними замовниками на конкурсних засадах. Проект закону погоджено з Нацдержслужбою, Міноборони, МВС, Мінінфраструктури, Мінагрополітики без зауважень, МОНмолодьспортом, Мінкультури, Мінсоцполітики з зауваженнями, які враховано. Головним науково-експертним управлінням висловлені дуже серйозні зауваження. Зокрема, на думку головного управління є підстави вважати, що законопроект не містить самостійного предмету законодавчого регулювання достатнього для прийняття окремого закону з відповідного питання. Крім того, є серйозні неузгодженості щодо термінів підготовки відповідного замовлення та процес.
Завершуйте, будь ласка.
та підготовки Закону про державний бюджет. Але Комітет з питань науки і освіти пропонує прийняти відповідно запропонований закон в першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Шановні колеги, якщо є, хто для виступу готовий, запишіться, будь ласка. Так, Василь Хара, Партія регіонів.
Уважаемые коллеги, законопроект предельно прост и понятен. Есть предложение покороче обсуждать и принимать его, он очень нужен на сегодняшний день. Спасибо.
Володимир Карпук, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Володимир Карпук, "Наша Україна - Народна самооборона". Про те, що Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект не містить самостійного предмету законодавчого регулювання. Але зважаючи на ту ситуацію, яка є, той дисбаланс в підготовці спеціалістів різного ґатунку, коли одних професій інженерно-технічних не вистачає, навіть науково-педагогічних інших. Є перевиробництво, скажімо, економічних і юридичних, коли не здійснюється державна політика в підготовці саме робітничих кадрів, то вагомість цього закону значно зростає. Принаймні те, що буде середньо термінова перспектива розгляду і певних цифр, які спеціалісти потрібні господарству України – це вже надзвичайно важливо і можна планувати грошові витрати. Тому ми будемо голосувати за цей законопроект в першому читанні, можна вже зразу виключити термін зміни не до 1 грудня, бо це не відповідає частині другій статті 96, а поставити до 15 вересня принаймні, якщо це все буде відпрацьовано, то зміна цього терміну не буде впливати, скажімо на якість підготовки цих документів, які подаються до центрального органу виконавчої влади, що здійснює та забезпечує державну політику в цій сфері. Тому ми будемо підтримувати цей законопроект. Дякую.
Юрій Ганущак, потім Задирко.
Юрій Ганущак, "Батьківщина". Пані та панове! Я визнаю, що проблема в тому, що є певна незбалансованість у потребах на різні спеціальності і тому як готують у нас вузи є. Але я звертаю увагу на те, що виведення з під тендерних процедур, з під конкурсних процедур навіть в незначних обсягах там і так далі, точково відбувається, чому? Тому що у нас, фактично, немає врегулювання в базовому законі, яким чином проводиться закупівля послуг. І якщо вже на те пішло, то це є ознакою того, що у нас все-таки вичищені кадри в Кабінеті Міністрів, що не можуть просто на просто взяти типові тендерні процедури того ж самого Світового банку, включити їх у базових закон і дуже багато проблем після цього знімається. А ними точково по кожному закону, а оце не робимо по тендеру, а оце не робимо, чому? Тому що у нас ми бачимо безсилля тих кадрів, які є в уряді що-небудь зробити, або бездарність, що-небудь зробити. Може у вас немає перекладачів з англійської мови, так воно викладено навіть українською мовою типова документація по закупівлях. Тому давайте все-таки підходити якимось чином системно. Другий варіант, який є я розумію, що тендерні процедури є достатньо довгими. Але нарешті ми повинні підійти до цього питання зважено, і визначити таким чином тендерні процедури, щоб можна було встигнути їх робити для цього, що найменше треба підпорядкувати, відвести в цю сферу під крило Міністерства фінансів.
Дякую. Задирко, будь ласка.
Дякую, депутатська група "Реформи заради майбутнього" вважає даний законопроект таким, що спрямований на ліквідацію конституційного права громадян на безкоштовну освіту. Його аналіз лише утверджує в думці, що уряд послідовно проводить курс на вирішення фінансових проблем за рахунок освіти, видатки на яку послідовно скорочуються. Зокрема Рахунковою палатою було виявлено, що минулого і позаминулого року за рахунок бюджетних коштів навчалося до 49 відсотків студентів – замість передбачених 51. Цим законопроектом уряд пропонує ліквідувати взагалі вираження в конкретних цифрах державні гарантії щодо безкоштовного навчання студентів на кожні 10 тисяч населення, що означатиме фактичну ліквідацію безкоштовної вищої освіти. Така політика свідчить про те, що уряд не бажає розуміти значення освіти у сучасному пост-інформаційному світі живучи ілюзіями індустріального суспільства середини минулого століття і немає намірів інвестувати розвиток освіти й науки. В Європі, куди начебто веде Україна цей уряд, у державних та муніципальних університетах навчання взагалі безкоштовне.
Обговорення питання завершено. Комітет пропонує в першому читання, Головне Науково-експертне – на доопрацювання. Я ставлю на голосування прийняти в першому читанні за основу проект Закону про формування та розміщення державного замовлення на підготовку фахівців наукових, науково-педагогічних та робітничих кадрів, підвищення кваліфікації та перепідготовку кадрів [[реєстраційний номер 10720]]. Прошу голосувати. [[20:09:38]] За-244 Рішення прийнято. Розглядаємо питання: проект Закону про новітні харчові продукти, (реєстраційний номер 11008). Є пропозиція, є пропозиція: розглянути за скороченою процедурою. Будь ласка, проголосуйте. [[Шум у залі]] З якої? [[Шум у залі]] [[20:10:05]] За-186 Будь ласка, Сас.
Дякую. Адам Іванович, я звертаю вашу увагу, що даний законопроект не. по першому читанню не був розглянутий у профільному комітеті, тому ми не можемо його сьогодні розглядати. Це непростий законопроект, а зако. про внесення змін до якихось законів, а це законопроект – базовий. І ще, Адам Іванович, я звертаю вашу увагу, що більшість, яка проголосувала «до завершення порядку денного» присутня в залі в кількості 57 чоловік, чим порушуються вимоги статті 84 Конституції України щодо особистого голосування. Я вимагаю від вас, як головуючого, припинити порушення Конституції в залі Верховної Ради України. Дякую за увагу.
Єфремов, будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, я вас убедительно прошу, посмотрите, кто сегодня работает в зале от оппозиции, и дайте команду за сегодняшний день заработную плату не выплачивать. В конце концов, надоело, когда два человека сидит в зале и здесь воспитывает весь оставшийся зал. А при этом первые стоят в очереди в кассе за заработной платой. Что касается по данному законопроекту. [[Шум у залі]] Уважаемые коллеги, я просил бы, комитет этот законопроект просит перенести рассмотрение. Наша фракция поддерживает решение комитета. И мы просили бы, чтобы не терять время, давайте перенесем его рассмотрение.
Шановні колеги, дві фракції: фракція БЮТ і фракція Партії регіонів просять поставити на голосування про перенесення розгляду цього питання. Прошу голосувати. [[20:12:17]] За-253 Дякую. По фракціях. Партія регіонів – 182, «БЮТ» - 1, «Наша Україна» - не голосували, 0, комуністів – 19, Народної партії – 20, реформи – 18, позафракційні – 13. Розглядаємо питання – проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо проведення перевірок у зв’язку з припиненням за заявницьким принципом підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців, які не мають найманих працівників [[реєстраційний номер 11005]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[20:13:09]] За-206 Підтримано. Доповідає перший заступник міністра фінансів Анатолій Іванович Мярковський. Підготуватися Хомутинніку. Чи хто від комітету?
Шановний Адам Іванович! Шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект закону, який розроблено відповідно до завдань, визначених Національним планом дій на 2012 рік щодо впровадження програми економічних реформ, затверджених Указом Президента України. Законопроектом передбачається вдосконалення норм податкового законодавства в частині проведення перевірок у зв’язку з припиненням підприємницької діяльності фізичних осіб підприємців, які не мають найманих працівників. Зокрема скорочуються строки проведення перевірок, і ці перевірки не повинні перевищувати 3-х робочих днів; встановлення спрощення процедури проведення таких перевірок у разі наявності за два останніх календарних років одночасно таких умов. Платником податку задекларовано відсутність доходів від впровадження господарської діяльності, платник податків не зареєстрований як платник ПДВ, в органах податкової служби відсутня податкова інформація стосовно використання платником податку найманої праці фізичних осіб та відкритих рахунків в установах та інших фінансових установах. Прийняття даного законопроекту забезпечить спрощення процедури добровільного припинення господарської діяльності фізичної особи підприємця, що не використовувала працю найманих осіб. Законопроект короткий. Прохання прийняти його в цілому.
Дякую. Сідайте, будь ласка,. Хто від комітету? Каракай, прошу.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, на жаль, профільний комітет не вспів розглянути цей законопроект. Дякую за увагу.
Шановні колеги, я звертаюсь до сесійної зали. Ми будемо розглядати без рішення профільного комітету? Я ставлю на голосування. Хто за те, щоб розглянути без розгляду комітету, прошу визначатись. [[20:15:50]] За-236 Підтримали. Прошу записатися на виступи, якщо є бажаючі. Будь ласка, Смітюх. За ним Задирко.
Пане Сасе, дайте мені можливість сказати. Я дуже дякую за можливість сказати, я хочу звернутися до всіх підприємців в Україні, тому що ви знаєте, що одне питання, коли підприємець відкриває свою справу, а потім не може по якимсь тим чи іншим причинам виконувати свої зобов?язання перед державою у плані ведення господарської діяльності і звітності, і так дальше, і йому потрібно закрити це підприємство. І, на жаль, до сьогоднішнього дня була процедура певна, вона була така заангажована і складна. І уряд сьогодні продемонструє у черговий раз, і ми підтримаємо, Партія регіонів і більшість, які представлені у Верховній Раді, працюючи сьогодні у цей час для того, щоб завтра ці підприємці могли спокійно спати і знали, що їм є спрощена процедура – раз, и ускоренная процедура – два. І що до них не будуть мати якісь питання, які ускладнюють їм життя. Тому я би просив всіх підтримати сьогодні голосуванням і надрукувати, хто підприємців сьогодні підтримує, а хто не підтримує. Прошу поставити на голосування і прийняти закон в цілому. Дякую.
Задирко, за ним Кармазін.
Дякую, Адам Іванович. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати цей законопроект. Але я хочу сказати, зрозуміло, що підприємцям спати не можна, тому що насправді та принизлива процедура, яку сьогодні проходять підприємці, закриваючи свій бізнес в Податковій інспекції, він буде продовжуватись, тому що ми сьогодні розглядаємо цей законопроект, на жаль, в першому читанні. Але, звичайно, це крок назустріч підприємцям, і наша депутатська група, звичайно, буде підтримувати цей законопроект. Дякую.
Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, мені дуже прикро, що у нас зараз в 20 годин 18 хвилин присутніх 54 чоловіки від більшості, і, слава Богу, в присутності керівника фракції Партії регіонів, який вже з’явився, відбувається щось страшне, просто страшне. Страшне через те, що. Ні, мені не треба валер’янка, спасибі. Це для вас, побережіть, вона вам знадобиться, коли народ буде вас викидати і почне з "кровососі" головного – з Азарова! Почне з нього. Через це , побережіть для себе валер’янку. Адаме Івановичу, ну, у нас Регламент не виконується, Конституція не виконується про особисте голосування, на зауваження не реагуємо. У нас вже навіть не приймаються рішення комітетом, взагалі комітет не розглядає. Ми "облагодетельствовали" народ тим, що ми створили Податковий кодекс, де передбачили драконівські засоби знищення підприємців. Вони сьогодні всі позакривалися, повиїжджали, сьогодні приходить податкова перевірка і їм кажуть, що мінімум, який ми можемо на вас накласти штраф, це 50 тисяч гривень, а інакше немає ніякої виїзної перевірки, розумієте. І ми їх хочемо "облагодетельствовать" далі. Ми їм кажемо: "Шановні, до вас прийде позапланова перевірка, обов’язково!". Та схаменіться! Зупиніть уже проводити перевірки! Візьміть і рівно в 10 разів скоротіть Податкову адміністрацію, зупиніться хоч зараз, ви ж бачите, що вже все летить "в тар-тарари", і ви скоро полетите туди само! Ні, ви все одно ще продовжуєте з цинізмом знущатися над цими підприємцями, і ще й кажете, що це для виконання Програми "Заможне суспільство, конкурентоспроможна економіка, ефективна держава". А ми всі пам’ятаємо, що гарант Конституції пан Янукович, що сказав? Податкові канікули. Оце вам податкові канікули. Я проти того.
Так, Гривковський. Не наполягає. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо проведення перевірок у зв’язку з припиненням за заявницьким принципом підприємницької діяльності фізичних осіб-підприємців, які не мають найманих працівників [[реєстраційний номер 11005]]. Прошу голосувати. [[20:21:01]] За-257 Дякую. Рішення прийнято.
Ну, вам не смішно, коли ви оголошуєте ці результати?
Мені радісно, що є результат. Шановні колеги, була пропозиція, але є заперечення, на жаль. На жаль, є заперечення. Шановні колеги, у нас ми зранку розглядали деякі законопроекти, не було таблиць, зараз надійшли законопроекти цих таблиць. Тому ми зараз розглядаємо законопроект за номером 10043 – про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності. Будь ласка, голова комітету Калетнік. Добре. Почекайте. Григорію Миколайовичу, почекайте. Дайте слово Сасу, бо не витримає.
Адаме Івановичу, ну, припините ви чи. депутат Сас, "БЮТ – "Батьківщина". Ну, що це за безпредєл? Сьогодні ми рано скасували рішення про прийняття цього законопроекту, і вже зараз в порушення частини п’ятої статті 47 ставите його на розгляд. Справа в тому, що, я цитую: "Рішення Верховної Ради щодо проектів законів, постанов, інших актів, приймаються лише з питань, включених до порядку денного до початку пленарного засідання". Це не включене питання. Рішення було скасоване щодо законопроекту про прийняття в цілому і тому його треба включати до порядку денного наступного, а не сьогоднішнього. Що ви робите? Припиніть цей беспредел. Вам земля муляє державна руки? І ви як комуніст допомагаєте злочинній владі вкрасти у людей землю. Припиніть ці всі речі. Дякую за увагу.
Дякую. Дякую. Ну, ви знаєте, що на відміну від вас комуністи ніколи не голосували за подібні питання. Це перше. Це перше, це перше. Друге. Враховуючи зауваження, справедливе зауваження Саса, я ставлю на голосування пропозицію, хто за те, щоб включити до порядку денного і розглянути законопроект за номером 10043, прошу голосувати. [[Шум у залі]] До початку пленарного засідання, до початку пленарного засідання. [[20:23:39]] За-225 До початку пленарного засідання не можна. не махайте руками. До порядку пленарного засідання до початку не можна поставити, бо засідання нема. Що ви розказуєте? Да, що треба, щоб було, да? Хто за те, щоб повернутися до голосування? [[Шум у залі]] Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію, хто за те, щоб повернутися до переголосування.
Цього не можна робити. Це не простий закон. [[20:24:36]] За-234 Доповідайте.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги,
Ви тільки повернулися. Хто за те, щоб включити і розглянути. Прошу голосувати.
Не можна! Не голосуйте! [[20:25:06]] За-234 Включили.
Бойкот! Бойкот! Депутатів нема.
Будь ласка, Григорій Миколайович.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності. Який підготовлений комітетом до другого читання відповідно до Постанови Верховної Ради України. Доопрацювання цього законопроекту полягало в розгляді комітетом поправок і пропозицій, висловлених народними депутатами 21 червня 2012 року. Комітетом вони враховані. Прошу звернути увагу на декілька ключових аспектів. Перше. Цей законопроект немає ніякого відношення до ринку землі як тут, провокуючи, заявляють. Друге. Земельний кодекс прийняти й у 2001 року 25 жовтня другого скликання під головуванням Плюща Івана Степановича як Голови Верховної Ради тодішній, Земельний кодекс зобов’язував утворити Державний земельний банк. Відсутність утвореного Державного банку впродовж цих 10 років спотворили систему кредитування сільськогосподарських товаровиробників. І нинішнє утримання такої ситуації вигідно лише тим хто лобіює інтереси комерційних банків, які на праці селянина жирують. Комерційні банки надають сьогодні кредити під 25-26 відсотків, а їсти хлібчик святий хотять дешевий. Цим законом вводиться в дію Державний земельний банк, який має надавати виключно селянським, фермерським, сільськогосподарським підприємства агроформуванням кредити не більше 5 відсотків від ставки Національного банку. І третє. При доопрацюванні враховано всі поправки і зауваження народних депутатів. Комітет зазначає, що прийняття законопроекту дозволить чітко визначити землі та земельні ділянки, які перебувають у державній та комунальній власності, що сприятиме ефективному управлінню територією, регулюванню податкової бази за рахунок плати за землю, уникненню конфліктних ситуацій та судових розглядів. Також набрання ним чинності всі землі в Україні будуть розмежовані без додаткових витрати державного та місцевих бюджетів. Даним законопроектом скасовується необхідність розроблення проектів землеустрою щодо розмежування земель державної та комунальної власності, проектів землеустрою щодо формування земель комунальної власності призведе до значної економії державного та місцевих бюджетів. Зважаючи на викладене комітет на своєму засіданні 6 вересня вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти даний законопроект доопрацьований у другому читанні та в цілому як закон. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Григорій Миколайович, почекайте справа в тому, що в тій таблиці, яка роздана немає того, що ви кажете, що всі поправки враховані. Тому підемо по поправках.
Адаме Івановичу, можна одне слово. Справа в тому, що поправки враховані ті, які отримали зауваження при прийняття законопроекту 21 червня, і які послужили підставою для скасування його у другому читанні і в цілому як закон. Тому ці поправки комітет розглянув погодився із тими зауваженнями народних депутатів і дорученнями Верховної Ради і тому на тих поправках, які ми вже переголосували 21 червня немає сенсу зупинятися, тому що мова йшла тільки про ці дві ключові поправки про статтю 15 і статтю 122.
Це добре.
Поправки, які вносили зміни в статтю 15 – це поправка Засухи і в статтю 122 – це поправка Борта і Сідельника.
Шановні колеги, заспокойтеся. Оскільки ми розглядаємо закон у другому читанні, бо у другому читанні ми його скасували. Тому ми йдемо за поправками, враховані чи не враховані, тому що це друге читання, а не просто, якби це було третє читання і тільки по деяких поправках, а це друге читання. Так, Гуменюк перша поправка. Відхилена. Не наполягає. Каплієнко. Шаров 3-я 4-а. 5-а, Ганущак наполягаєте?
Ну, я взагалі кажу, що те, що зараз робиться, це є повне беззаконня. І я звернув увагу, що в цій Верховній Раді, якщо робиться якийсь підлість і якийсь кримінал, то він робиться отак вночі, коли немає у нас ні, ні преси, коли відключають трансляцію, от тоді ви робите, дійсно, те, що називається безмір’я. Тому що цим законом ви хочете задовольнити апетити конкретних осіб, конкретної сім’ї. Ви робите злочин проти всього народу українського і воно вам так не пройде. Ви ті ж самі комуністи голосують за те, щоб включити його в порядок денний, от це є, це є найбільший злочин, який можна зробити проти селянства – це забрати в нього землю. І цим законом ви забираєте цю землю. Ви повністю знижуєте місцеве самоврядування. І це не можна робити.
Будьте об’єктивні. Комуністи за включення до порядку денного не голос ували. Не треба наводити тень на плетень. 6-та Кармазіна, наполягаєте?
Нє, ну, Адаме Івановичу, дуже дивно, дуже дивно. дуже дивно, що ми говоримо не по суті поправок, це перше.
Адам Іванович, Адам Іванович.
Григорій Миколайович, будь ласка, дайте мені повести засідання. Добре?
Ну, це ж не суть поправки.
Я ще раз повторюю, якщо ви будете вести, тоді ви будете відповідати.
Ні, я відповідь могу дати.
Ну, от помовчіть. Будуть до вас звернення, тоді ви скажете. Прошу, Кармазін.
Юрій Кармазін. Партія захисників Вітчизни. Шановний Адам Іванович, я прошу, щоб ви звернули увагу і прочитали10 зауважень керівника Апарату Верховної Ради України, керівника Головного Юридичного управління Михайла Теплюка, узагальнюючий висновок якого говорить, що з дня набрання чинності цим законом землі державної та комунальної власності апріорі, тобто в силу закону, вважатимуться розмежованими. А навіть так, надходження доходів місцевих бюджетів від продажу земельних ділянок або прав на них припиняться. Це статті 29 і 71 Бюджетного кодексу. Це тільки один малесенький-малесенький лепесточок з усього букету, який нам приготували. Через це я не відмовлюся від своїх поправок і буду наполягати на тому, щоб пункту г) статті 6 Земельного кодексу викласти в іншій редакції. Такий: погодження питань, пов’язаних з припиненням права постійного користування будь-якими суттєвими змінами у використанні вилучення викупом та будь-якими іншими змінами цільового призначення.
Поправка 6 Кармазіна ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[20:33:09]] За-6 Не підтримана. 8-а. Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Я колезі Чечетову з великою повагою до його руки, голови кажу. Поки отут сидить Кармазін, поки є його поправки, поки сидять інші депутати, опозиція не вмерла. То які обрізали себе, ті вмерли, а ця опозиція не вмерла, шановний Михайло Васильович. Так от. Статтю 9 Земельного кодексу я пропоную викласти у такій редакції: «Повноваження Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин. До відання Київської і севастопольської міських рад належить на їх території: розпорядження землями територіальних громад міста, передача земель під громадське користування, передача земельних чи комунальної власності у власність ще і тимчасове використання громадян та юридичних осіб відповідно до цього кодексу, надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності та земель комунальних громад відповідно до кодексу, вилучення земельних ділянок із земель комунальної власності, викуп земельних ділянок для потреб міста, припинення права користування земельними ділянками.
8 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[20:34:42]] За-4 Не підтримана. 11 поправка, Ганущак.
Я прошу звернути увагу. Севастополь сам по собі – це не є місто, Севастополь – це 33 населених пункти, і там є ще сім рад, у тому числі Інкерманська міська рада, у тому числі Качинська селищна рада, у тому числі Тернівська, у тому числі Орлинська. І тому от так надавати повноваження виключно виключно Севастопольській міській раді, приймати рішення щодо всієї території, яка називається Великим Севастополем, – це означає породжувати величезну між ними. Тому давайте все-таки підійдемо до цього питання зважено. Севастопольська міська рада в межах забудови самого Севастополя хай приймає це рішення. Інші ради мають приймати щодо тих земель, які стосуються них особисто, тому що це той випадок, коли у нас не прийнято базовий закон щодо Севастополя, а ми вже зараз це питання ставимо. Давайте відокремимо щодо Севастополя це питання.
11 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[20:36:14]] За-4 Не підтримана. Ганущак, 13-та.
Панове, тут та сама історія. У Києві у нас теж не врегульовано питання адмінтерустрою міста Києва. Три законопроекти я подав, один із них саме цього стосується. Там теж є все-таки декілька сільрад, які є ще на території міста Києва. Тому треба теж відокремити місто Київ і краще проголосувати так, як я пропоную, тобто "в межах території Київської ради". Цим самим ми будь-які злочитання відсуваємо, тому що територія Київської ради – це територія юрисдикції всього великого Києва. І тут не буде накладок повноважень. Дякую.
13-та поправка ставиться на голосування, прошу визначатись. [[20:37:27]] За-2 Не підтримана. 14-та, Ганущак.
Цією поправкою я пояснюю, як відрегулювати, коректно відрегулювати взаємовідносини між Севастопольською міською радою та іншими радами, які знаходяться в межах Великого Севастополя. Зверніть увагу, що в цьому випадку накладки повноважень немає. Севастопольська міська рада вирішує питання в межах забудови по Севастополю, всі інші – в межах юрисдикції тих рад, які знаходяться в межах Великого Севастополя. Ви ж врахуйте, що там ще є і районні ради, які взагалі не мають ніяких повноважень в цьому питанні по місту Севастополю. І це питання, в решті-решт, треба буде врегулювати. Я запропонував, як його врегулювати коректно, щоб не було збурення, яке однозначно буде на цих територіях, тому що земельний податок йшов до цих сільрад по місту Севастополю, зараз він не піде. Взагалі, цим законом, ви подумайте, що ви робите, земельний податок, який працював по юрисдикції.
14-та поправка ставиться на голосування, прошу визначатись. [[20:38:57]] За-1 Не підтримана. 15-а, Кармазін.
Юрій Кармазін. Ми зараз із Сасом подали вам заяву, я прошу її включити до протоколу засідання, про грубе порушення Регламенту під час розгляду цього питання. Тепер що стосується моєї конкретної поправки 15-ї. То моя пропозиція вноситься в зв’язку з тим, що нормою, запропонованою автором законопроекту, значно звужуються повноваження сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин, чим порушуються їх законні права. А я пропоную викласти статтю "Повноваження сільських, селищних, міських рад" так: "До повноваження їх відноситься розпорядження використання земель територіальних громад, передача земель комунальної власності у власність чи тимчасове використання, надання земельних ділянок у користування їх земель комунальної власності відповідно до кодексу, вилучення земель, викуп земель, організація землеустрою, координація діяльності місцевих органів земельних ресурсів, здійснення контролю за використанням та охороною земель комунальної власності, накладення обмеження, тимчасової заборони, підготовка висновків щодо.
15 поправка ставиться на голосування, прошу визначатися. [[20:40:28]] За-2 Не підтримано. Ганущак, 18-а.
Тут головна роль у цій поправці відноситься до саме Севастополя, тобто Севастопольська міська рада відповідає за себе, інші ради відповідають теж за себе, але я знову ж таки наголошую на тому, що надходження до місцевих бюджетів, особливо сільських, які повністю дотаційні і повністю слабкі і хилі, вони зменшаться ще більше. Тобто ми плату за землю. фактично усуваємо цілий пласт платників, які до недавніх пір платили саме до бюджетів сільських рад. І тепер юрисдикція буде стосуватися виключно тільки отої частинки, яка є на території саме села. Но, окрім того, ви ж врахуйте, що сільська рада, вона дуже часто має по 3, по 4 села, як там буде регулюватися це питання? Ну, ніхто не думає, от всі хочуть, як кажуть, віддати землю чим швидше, щоб той. про ринок земель не приймали.
Поправка 18 ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[20:41:59]] За-2 Не підтримано. 20-а, Ганущак.
Я говорю одну і втовкмачую я вам в голову, що так не буде працювати ця система. Ви робите лоскутову Україну. Тобто Україну, яка виглядає як булка з родзинками, ось родзиночка, а все інше це є маса, яка незрозуміло ким регулюється і кому належить. Кому буде належати ця земля за межами? Тому єдиний спосіб – це зробити повсюдність місцевого самоврядування, це зробити по межах юрисдикції рад. От закінчується юрисдикція однієї сільської ради, починається юрисдикція іншої сільської ради. Ви ж хочете зробити, щоби юрисдикція закінчувала межами забудови. Ви ж недавно прийняли цей закон по Харкову. Де буде та юрисдикція Харківської? Як вона далі буде йти? Що це родзинка розростається і далі уже пішла в м’якоть, а м’якоть уже все – затверділа, вже далі немає тих земель. Далі вони вже продані.
20 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[20:43:29]] За-2 Не підтримано. 21-а, Кармазіна – врахована. Кармазін – 35-а відхилена.
Дякую, Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Абзац 2 частини 6 пропоную викласти в такій редакції, зміна цільового призначення особливо цінних земель допускається лише для будівництва об’єктів національної безпеки. Вношу цю пропозицію у зв’язку з тим, що редакція запропонована авторами опосередково створює дуже широкий спектр підстав зміни цільового призначення землі, а саме для будівництва об’єктів загальнодержавного значення доріг, ліній електропередач та зв’язку, трубопроводів, осушувальних і зрошувальних каналів, геодезичних пунктів, житла, об’єктів соціально-культурного призначення нафтових і газових свердловин та виробничих споруд пов’язаних з їх експлуатацією. Який підхід на практиці призведе до численних зловживань зараз у Полтавській області кожна скважина газова дає в день прибутку 360 тисяч гривень, де вони? Їх немає. Кому належать? Невідомо, от щоб цього не було.
20 поправка, 35, вибачте, ставиться на голосування. [[20:45:17]] За-5 Не підтримана. Карпук, до якої поправки у вас? 33, поправка врахована Бевзенка, на підтвердження ставиться. 33 поправка прошу голосувати підтвердження. [[20:45:43]] За-188 Не підтримана поправка. Значить. 36 поправка Кармазіна.
Юрій Кармазін поправка 36 стосується того, що я пропоную виключити частину сьому, а саме: "зміна цільового призначення земельних ділянок лісово-господарського призначення природоохоронного, оздоровчого, рекреаційного призначення, що перебувають в державній власності здійснюються за погодженням з Кабінетом Міністрів України. Вважаю, що наділення Кабінетом Міністрів України з широкими правами у сфері зміни цільового призначення земельних ділянок лісово-господарського призначення природоохоронного, оздоровчого, рекреаційного призначення, що перебувають у державній власності не виправдане. На практиці впровадження такого механізму може призвести до численних зловживань в цій сфері. Крім того, вважаю зміну цільового призначення таких земель не прийнятною. Адже рекреаційний фонд повинен залишатися недоторканим. Змінити його тільки може тільки Господь, бо Господь нам його і дав. Тому давайте не блюзнірствувати і давайте, враховуйте мою пропозицію, інакше цей закон.
Так, 36-а ставиться на голосування.
Прошу підтримати. [[20:47:36]] За-6
Не підтримано.
Шановні народні депутати, тепер поправка 45 Юрія Кармазіна, будь ласка. А ні, 44-та Юрія Ганущака. Так?
40-ва.
40-ва, вона врахована редакційно. Тому Юрій Іванович, будь ласка, ваша поправка.
Я не буду цю аргументацію повторювати. Я тільки зверну увагу на те, що абсолютно свіжий висновок Апарату Верховної Ради і юридичного управління, яке з жахом дивиться на те, що ви тут робите, головного, і каже, що окремі положення законопроекту не узгоджуються з приписами Конституції України, які обумовлені тим, що 1996 року не приведено у відповідність з Конституцією України низку законодавчих актів, що регулюють питання організації публічної влади в межах адміністративно-територіальних одиниць. Однак зазначені положення, викладені в законопроекті як норми постійної дії, зокрема це стосується існуючої на теперішній час території, що не входить до складу жодного району, відсутності в окремих районних держаних адміністрацій, існування територіальних громад в складі.
Шановні колеги! Ну я прошу вас, давайте до кінця вже. Ну я прошу вас! До кінця давайте пройдемо, далі будем визначатися з цим питанням. Ну я прошу вас. Ставиться на голосування 44-а поправка. [[20:49:34]] За-2 Поправка не підтримана. Поправка 45. Юрій Кармазін. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович! Ми зараз ставили до відома головуючого Адама Івановича про грубе брутальне порушення Регламенту і Конституції, яке відбувається зараз в залі. Зокрема цей закон був сьогодні вранці скасований, сьогодні ми його приймаємо знову поставивши його, включивши його на вечірньому засіданні. Причому в 20 годин 20 хвилин. Моя поправка 45-а стосується того, що я пропоную абзац 4-й частини 2 статті 79-прим.залишити у чинній редакції. А саме шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності, яке здійснюється у процесі розмежування земель державної та комунальної власності» [[кінець цитати]].Цю пропозицію вношу у зв?язку з тим, що чинна редакція більшою мірою доречна при врегулюванні такого питання, хоча як формування земельних ділянок шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності за проекти землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів залишає поле для маніпулювань та зловживань, що є недопустимим, як корупційними проявами.
Шановні колеги, Юрій Анатолійович обгрунтував 45 поправку. Я її ставлю на голосування. [[20:51:08]] За-5 Поправка не підтримана. Поправка 49, Юрій Ганущак. Ви будете. Мікрофон.
Це єдиний спосіб пояснити людям, народу, як його грабують. Тому я продовжую цитувати те, що сказав Апарат Верховної Ради, Головне юридичне управління, просто так воно не пише. Далі піде вже точно на гору до Президента прохання накласти вето, тому що не узгоджуються ніякі норми із Конституцією. І вони кажуть: «Законопроектом, частина четверта нової редакції: пропонується надати центральному органу виконавчої влади з питань земельних ресурсів та його територіальним органам повноваження щодо розпорядження землями сільськогосподарського призначення державної власності, вилучаючи зазначені повноваження місцевих державних адміністрацій. У зв’язку з цим слід зазначити, що відповідно до Конституції України це повинно бути прерогативою саме м місцевих державних адміністрацій. Тому ми порушуємо наразі Конституцію. Ви порушуєте наразі Конституцію.
Шановні народні депутати, ставиться на голосування поправка 49-та. [[20:52:40]] За-2 Поправка не підтримана. 50 поправка Юрія Ганущака. Будь ласка, мікрофон.
Панове, я далі продовжую цю саму думку. Подивіться, відповідно до тих законів, які перед цим прийняли, щодо централізації взагалі управління всім, що рухається, на рівень самого вищого органу, даним законом встановлюється, що повністю все розпорядження здійснюється Держкомземом. І саме основне, що по тому закону, який уже прийнято, не просто Держкомземом, а в особі центрального органу – Держкомзему. Ви взагалі паралізуєте всю діяльність. Це настільки корупційна норма, що ви собі навіть не уявляєте. Це взагалі норма, яка тягне не на сім років, а на довічне ув’язнення до тієї людини, яка буде підписувати відповідні акти щодо "дерибану" земель. Ну, схаменіться! Якщо ви вже хочете робити щось, ну, красти, яка кажуть, то хоч поділіться з іншими органами Держкомзему, з місцевими органами Держкомзему, тому що піраміда зрушиться точно так, як.
Ставиться на голосування поправка 50-та, Юрія Ганущака. [[20:54:15]] За-1 Поправку не прийнято. Поправка 59-та, Юрія Ганущака.
Володимир Михайлович, 53-тя на підтвердження. І дозвольте прокоментувати.
Ну, я поставлю на підтвердження. Ви сказали – я поставлю на підтвердження.
Дайте я прокоментую.
Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я вас прошу дослухатися. В цій поправці пропонується в пункті б) частини V статті 83 Земельного кодексу слова "на користь територіальної громади" виключити. А в першому читанні у нас було написано, що відчуження на користь територіальної громади земельних ділянок для суспільних потреб та з мотивів суспільної необхідності відповідно до закону. Тобто мова йшла про те, що земельні ділянки державної власності, розташовані за межами, могли відчужуватись на користь територіальної громади. Ми зараз вносимо ніж, вставляємо територіальним громадам в спину. Причому це не в першому читанні редакція, це зараз пропонується в цій поправці. Тому я ставлю питання про підтвердження її. Тобто хочу спонукати вас до того, щоб ви її не підтримали, бо вона є абсолютно злочинна ця пропозиція. Дякую.
Шановні колеги, поправка 53 врахована. На вимогу народного депутата я ставлю на голосування про підтвердження 53 поправки. Прошу голосувати. [[20:56:00]] За-239 Поправку підтверджено. Будь ласка, по фракціях покажіть. Партія регіонів – 185, "БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 2, комуністів – 0, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 18, позафракційні – 14. 59 поправка. Юрій Ганущак, будь ласка.
Пані та панове! Я вважаю, що за тих рабів німих треба б все-таки замовити слово. Зараз за вашими діями слідкують місцеві ради, міські голови, сільські голови, селищні голови. Ви їм наносите удар в спину, і після цього ідете і будете просити, щоби за вас проголосували. Ви не просто наносите їм удар в спину, а наносите їм підло удар в спину о дев’ятій год ині, коли ніхто, думаєте, що вас не слухає, коли ніхто.
Я прошу, давайте по поправці, по поправці давайте.
не може сказати нічого. Це моє слово. Якраз оце по поправці, тому що ця поправка, ця поправка передбачає, що непонятно кому передається все, всі землі крім тих, які обмежені, в межах населених пунктів. Оце свідчить моє. Тому це я говорю однозначно по цій поправці. Тому що моя позиція була інакша. Все, що не віднесено до державної власності.
Шановні колеги, спокійно. Я вас прошу, давайте по поправках. Якщо аргументуємо її, ідемо далі. 59 поправка ставиться на голосування. [[20:57:58]] За-4 Поправка не підтримана. Наступна поправка 60. Юрій Кармазін, мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Пропозиція, 60 поправка. Пропонується в статті 84 в частині другій після першого речення доповнити новим реченням другим такого змісту: "Особливо важливі питання виносяться на погодження Верховної Ради України". Обґрунтовую це тим, що питання набуття і реалізації державою права на землю повинні погоджуватися з Верховною Радою України як такі, що мають особливо важливе значення для економічного розвитку країни і підпадають під статтю 92 Конституції України. Через це все, що відбувається сьогодні під час цього вечірнього засідання вважаю наступом на права і свободи громадян України, на право кожного громадянина маленького чи великого мати землю, розпоряджатися, мати, надавати права територіальним громадам. Прошу підтримати поправку, а Голову прошу припинити порушення Регламенту, яке відбувається сьогодні під час розгляду цього.
Шановні колеги, давайте відносно порушення. Ви заяву написали? Написали. Зараз я іду відповідно до Регламенту. Я ще раз хочу сказати, я не до вас звертаюся і не кричіть, зараз ми обговорюємо всі поправки, на яких ви наполягаєте. Все інше, якщо будуть якісь проблеми по 48 статті, будь ласка, будемо далі ще розглядати. І припиніть цей ґвалт. Я прошу вас, шановні колеги. Я не вимагаю, я веду засідання Верховної Ради. Я відміняти рішення Верховної Ради не можу, і ви це добре розумієте. Я прошу вас, я прошу, я прошу. Поправка 60-а. Я ставлю її на голосування. Ви виконуєте всі свої функції і дайте вести нормально роботу. Не кричіть. Я прошу вас. У вас нема підстав мене звинувачувати. [[21:00:14]] За-3 Поправку не прийнято. Поправка 61, Юрій Ганущак, будь ласка.
Хочу пояснити вам, Володимир Михайлович, в чому полягає беззаконня. На голосування було поставлено питання виконувати закон про Регламент, чи не виконувати? І було прийняте рішення не виконувати Закон про Регламент, це називається беззаконня. Тепер по поправці, якщо вже йдеться про те, що має відбуватися продаж, реалізація землі, то в такому разі його повинні робити, принаймні, компетентні органи, ті, які фактично отримали свій мандат через Президента, який призначав голів Держадміністрацій, це все-таки, колегіальний орган. В даному випадку пропонується незрозуміло кому це робити. Тобто це пропонується центральному органу з питань земельних ресурсів, місцевим органам, кому конкретно? Я вам повторюю, ще раз, це буде надзвичайно величезний рівень корупції, так робити не можна. І я дивуюся чому.
Ставиться на голосування 61 поправка Юрія Ганущака. [[21:01:45]] За-2 Поправку не підтримана. Поправка 62, Юрія Кармазіна, будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний пане Голово, я пропоную частину третю статті 84 викласти в такій редакції, яка би розкривала питання набуття реалізації державою права на землю і не допускала звуження, як воно зараз є, у зв’язку з чим виникає неоднозначне тлумачення. Через це я пропоную записати: "До земель державної власності, які не можуть передаватися у комунальну власність, належать землі, що використовуються або використовувалися для ведення атомної енергетики та космічних систем, землі оборони, крім земельних ділянок під об’єктами соціально-культурного, громадського, виробничого та житлового призначення, землі під об’єктами природно заповідного фонду і історико-культурними об’єктами, землі під водними об’єктами загальнодержавного та міжнародного значення, земельні ділянки, які використовуються для забезпечення діяльності Верховної Ради, Президента, уряду, земельні ділянки зон відчуження, земельні ділянки, які закріплені за державними професійно-технічними навчальними закладами, земельні ділянки, які закріплені за вищими навчальними закладами.
Ці позиції тут викладені, Юрію Анатолійовичу, і вони ставляться на голосування, тобто ставиться на голосування 62 поправка. [[21:03:23]] За-1 Поправку не прийнято. Будь ласка, давайте до 63-ї. 63-я вона врахована. Будь ласка, обґрунтовуйте. Кармазін.
Юрій Кармазін. Так сталося, що в цій залі в 1996 році прийнято Конституцію України, частиною сьомою статті 17 якої записано: "На території України забороняється розташування іноземних військових баз". Хто не пам’ятає, я вам нагадаю, що я автор цієї поправки. І слава Богу, що вона існувала. Ви її попрали, ви зробили зараз з неї те, що без угоди про оренду ви віддали нашу територію на багато років. Без угоди про оренду. Так от. В цій поправці записано, щоб доповнити пунктом "і" статтю 84 частину третю такого змісту: земельні ділянки, що використовуються Чорноморським флотом Російської Федерації на території України на підставі міжнародних угод, ратифікованих Верховною Радою України. Наголошую, жодної угоди про оренду, яка мається на увазі в пункті 12 "Перехідних положень" Конституції України, Україною не укладалося. Через це ставлю цю поправку на підтвердження.
Шановні колеги, ви підготуйтесь до голосування, а я зачитаю вам норму Конституції. Використання існуючих військових баз на території України для тимчасового перебування іноземних військових формувань можливе на умовах оренди в порядку, визначеному міжнародними договорами України, ратифікованими Верховною Радою України. Тому з точки зору, з точки зору Конституції тут жодних порушень немає. Питання. слухайте, не кричіть. Питання в іншому, яка плата за оренду, наскільки вона відповідає ринковій вартості землі. Юрій Анатолійович! Юрій Анатолійович! Я прошу вас, шановні колеги, будьте точними. Прошу. Шановні колеги, ставлю на голосування поправку 63, яка підтримана і врахована комітетом, для її підтвердження. Прошу, голосуйте. [[21:05:53]] За-234 Поправка врахована. Далі. Поправка 68. Юрій Кармазін, мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Що стосується поправки 68, то я пропоную в статті 117 викласти в такій редакції: "Передача земельних ділянок державної власності у комунальну власність та земельних ділянок комунальної власності у державну власність" – це назва. "Передача земельних ділянок державної власності в комунальну власність та земельних ділянок комунальної власності у державну власність проводиться виключно в порядку, встановленому цим кодексом для юридичних осіб". Вношу цю пропозицію в зв’язку з тим, що редакцією запропонованою авторами пропонується суттєво змінити порядок передачі земельних ділянок державної власності в комунальну власність та земельних ділянок комунальної у державну, визначеної статті 117 Земельного кодексу. При цьому запропонований варіант не можна вважати належним чином опрацьованим. Зокрема, в новій редакції цієї статті акцентована увага на земельних ділянках, які не можуть передаватися з державної власності у комунальну та навпаки. Однак це автоматично не знімає питання про склад земельних ділянок, які конкретно можуть переходити в порядку передачі з однієї власності в іншу. Також.
Дякую. Шановні народні депутати, ставиться на голосування 68 поправка Юрія Кармазіна.
Прошу підтримати. [[21:07:35]] За-9 Поправка, на жаль, не підтримана. Ставиться на. поправка 73 Юрія Ганущака. Будь ласка, Юрій Іванович.
Я взагалі дивуюся комуністам, вони ж там на купі плакатів пишуть про те, що не дадуть продати у приватну власність.
Будь ласка, по поправці.
А це по цьому це, по цьому.
Я прошу вас. Я прошу.
Тихо сидять і цей, і слідкують за цим.
Ну, ви зараз будете розповідати, що на парканах ще пишуть. Ну, не треба, я прошу вас.
По суті в мене ще є час, по суті. Весь сенс у тому, що відведення земель, які йдуть під ту чи іншу власність повинно йти, якщо це публічна власність, воно повинно йти за принципи розмежування повноважень між рівнями. Саме оцей припис, саме оцю норму і пропонується внести у цей закон. І я не розумію, чому така достатньо проста річ, яка достатньо логічна, вона відхиляється. Тому що іншого принципу ніж розмежування повноважень визначеного закону.
Дякую. Шановні колеги, ставиться на голосування 73 поправка. Поки йде голосування, я прошу комітети, враховуйте поправки Ганущака і Кармазіна, щоб не було проблем у нас.Правильно? [[21:09:12]] За-4 74 на підтвердження? Будь ласка, Кармазін, мікрофон.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович! Обґрунтовуючи неприйнятність поправки 74, хочу наголосити, що вони стосуються статті 118 частини 1 і 6, а через це відсилаю вас до пункту 1 зауваження Головного юридичного управління, яке наголошую і вам, мабуть, це має бути також дороговказом, про те, що внесено зміни, які не були предметом розгляду під час його прийняття за процедурою першого читання, і тут підкреслено, що це стосується статей 15, 118 і 122 Земельного кодексу України. Через це у зв’язку з порушенням статті 116 Закону про Регламент, який не допускає внесення змін до тих статей, які не були предметом розгляду в першому читанні, я вимагаю зняти без підтвердження і без голосування, вашою волею як Голови Верховної Ради. Дякую.
На жаль, у мене такої можливості немає я б це зробив залюбки. Одну хвилинку, одну хвилинку, не кричіть. Тому я можу поставити лише на голосування пропозицію про підтвердження цієї поправки. Я ставлю на голосування пропозицію народного депутата Юрія Кармазіна про підтвердження поправки 74. Прошу голосувати. Зараз не підтримають і буде все нормально. [[21:11:16]] За-230 Поправка підтверджена. Йдемо по поправках, шановні колеги! 80 поправка, Юрій Ганущак, будь ласка.
Дайте хоч дійду до неї.
Це 26 сторінка, там у вас 80-а і 81-а.
Я ще раз кажу про те, що є повноваження місцевого самоврядування, є хартія місцевого самоврядування яку ми все-таки ратифікували. Якщо ми зневажаємо нашу Конституцію, то хоча би давайте не зневажати все-таки міжнародні договори. І хартія, Європейська хартія місцевого самоврядування є частиною нашого законодавства, і це фактично міжнародний договір. І ця хартія передбачає, що земля є все-таки основою для власності місцевого самоврядування, органів місцевого самоврядування. І точно, от таку саму річ я пропоную внести в цей закон. Тому що ви позбавляєте взагалі основи, а потім дивуєтесь чому у нас взагалі без ініціати.
Шановні колеги, ставиться на голосування 80 поправка, комітет її відхилив, автор Юрій Ганущак. [[21:13:07]] За-3 Поправка не підтримана. Юрій Іванович 83, одну хвилинку, 81 поправка Юрія Ганущака.
До 88 є.
Почекайте, я людині дав слово. Зачекайте. Юрій Іванович, будь ласка.
Я цю пропозицію яку подав це стосується знову ж таки тої самої Севастопольської міської ради, яка по суті дала їй повноваження розпоряджатися всіма землями ігноруючи повноваження інших, які входять у склад цієї ради. Але я прошу звернути увагу на те і занести, воно я думаю буде занесене в стенограму, що реально тут присутні 55 чоловік. Тобто звичайно я розумію, що Конституція для вас нічого не значить. Тоді виходить, що я прийшов сюди в неконституційний орган, який порушує саму ж Конституцію. Мені соромно сидіти між вами, тому що взагалі кажуть, що це, ну, це якось дико. Мені буде соромно дивитися.
Шановні колеги, ставиться на голосування 81 поправка. Мені соромно також, що ви даєте такі ділові пропозиції і голосуєте тільки ви один за себе, а ваша фракція не підтримує. Мені тоже також соромно. Що за колектив такий? [[21:14:47]] За-4 Рішення не прийнято. Сергій Гордієнко, будь ласка.
Я хотів би привернути увагу до 78 поправки. 78 поправка не була предметом розгляду при першому читанні. Вона має обов’язково бути виключена з тіла цього законопроекту. Це серйозне порушення Закону про Регламент Верховної Ради. І останнє, я політичному провокатору Ганущаку кажу, що він ще раз згадає там, де не потрібно Компартію України, прямо тут, у сесійній залі він отримає те, що отримують політичні провокатори. Дякую. Фракція Компартії України не голосувала, не підтримувала і не буде підтримувати.
Одну хвилинку, ну, уже обґрунтували 78 поправку.
[[Не чути]]
Я прошу вас, Юрій Анатолійович. Прошу вас, ну. Не все ж ви, є же. Я прошу вас, є інші народні депутати, які пильно стежать за текстом. Перепочиньте, будь ласка. Шановні колеги, 78-ма.
зовсім інші позиції, тут більше десяти позицій, тут дев’ять.
Ну, яка різниця? Я прошу вас.
але доповнюють. Володимир Михайлович, ви дайте мені, потім просіть. Дайте, будь ласка, це мова йде про дуже серйозні.
Я нормальної орієнтації, так що я нічого не можу вам допомогти.
Володимир Михайлович, я теж нормальної.
Я прошу вас,ну, так що ж ви «дайте». Я прошу вас.
Володимир Михайлович, дайте мені можливість висловитися.
Я прошу вас. Сергій Гордієнко.
Забирається земля.
Будь ласка, мікрофон. Висловлюйтесь.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати.
Репліка в кінці, після завершення розгляду питання.
Правий був народний депутат Гордієнко, але він не все сказав. Бо в цій поправці закопані багато речей. По-перше, в пункті 4-му написано, що центральний орган виконавчої влади з питань земельних ресурсів може роздати любу землю, передати для всіх потреб. Крім випадків, передбачених. коли для уряду, 8-й пункт. І наступне, що криється в цій поправці. В цій поправці в пункті 8-му криється це також, що Кабінет Міністрів передає земельні ділянки із земель державної власності у власність або користування у випадках, визначених 149-ю, 150-ю до статутного капіталу Державного земельного банку. Отут «зарита» велика собака. Нічого цього в першому читанні не було! Із-за цього ми скасовували цей закон. І через це, Володимир Михайлович, я хотів, щоб ви надали мені слово. Щоб всі розуміли, що відбувається. Що мова йде про віддачу нашої.
Два народних депутати висловилися проти статті. проти поправки 78, яка комітетом підтримана. Отже її треба ставити на голосування. Я ставлю на голосування статтю 78 для її підтвердження. [[21:18:23]] За-223 Поправка не прийнята.
Вони не автори цієї поправки. Прошу повернутися і переголосувати.
Ну я ставлю на голосування про повернення до поправки 78. Голова комітету вимагає. Так що я. [[21:19:04]] За-239 Повернулися. Ставлю на голосування про підтвердження цієї поправки. І вас прошу, шановні колеги, або ви працюйте. Я ж не буду весь час підігравати вам. про підтвердження цієї поправки.
Хай не бігають по залі, хай зупиняться, бо 50 чоловік продають землю. Зупиніть їх.
Я прошу вас. [[21:19:30]] За-232 Поправка підтверджена. 93 Камазіна поправка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, ви зараз допустили брутальне порушення Конституції, і ви про це знаєте. Ви допустили голосування по вісім голосів однією людиною, і це рахується прийняття закону. Це брутальне порушення Конституції, я вам нагадую про це, хоча ви і без мене це добре знаєте. У поправці 89 я пропоную абзац шостий частини.
93-ої.
статті 123 виключити, а саме: «Земельні ділянки державної та комунальної власності, на яких розташовані будівні споруди, інші об?єкти.
Юрій Анатолійович, 89 поправка врахована ваша. А зараз я вас прошу, аргументуйте поправку 93.
Почекайте, так ви ж мені дали, 80-у назвали.
Ні, 93-ю. Будь ласка, 93-я.
93 поправка, Юрій Кармазін. Питання стоїть про те, щоби виключити частину одинадцяту та дванадцяту статті 123. Мова йде про те, що при передачі земельних ділянок державної власності у постійне користування підприємствам, установам, організаціям комунальної власності одночасно здійснюється передача земельних ділянок державної власності у комунальну власність і навпаки. І у дванадцятій: «Передача будівлі і споруди, іншого об?єкта нерухомого майна державної власності у комунальну власність є підставою для передачі у таку ж власність земельної ділянки, на якій розміщений об?єкт передачі і навпаки». Цю пропозицію вношу у зв?язку з тим, що така законодавча позиція на практиці може привести до численних зловживань. Щоб не допустити, і вношу цю поправку 93. Прошу підтримати. Президента потім буду просити накласти вето, в тому числі і по цим підставам, які я зараз сказав.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка 93 Юрія Кармазіна. Прошу підтримати її. [[21:22:17]] За-8 Поправку не прийнято. Поправка 95 Юрія Кармаіна. Будь ласка, Юрію Анатолійовичу.
Юрій Кармазін. Поправка 95 стосується внесення змін. Пропоную абзац перший частини першої статті 133 викласти в такій редакції: "У заставу можуть передаватися земельні ділянки, які належать громадянам та юридичним особам виключно на праві власності, а також права на них (право оренди земельної ділянки, право користування чужою земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфі тевзис), право користування чужою земельною ділянкою для забудови (суперфіцій) у випадку, якщо інше не передбачено законом". Цю пропозицію вношу в зв’язку з тим, що редакція запропонована авторами є неприйнятною. Адже у заставу можуть передаватися земельні ділянки державної власності. А така позиція може призвести до обкрадання держави за допомогою корупційних схем високопосадовців. Наголошую, що цей законопроект антикорупційної експертизи не пройшов, на порушення до вимог антикримінального законодавства. Через це.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка 95 Юрія Кармазіна. [[21:23:49]] За-2 Поправка не підтримана. Поправка 99 Юрія Кармазіна. Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. А що ви вже знаєте, що всі інші відмовляться від своїх пропозицій?
Да, мені написали, що вони від своїх поправок відмовляються.
Вони всі відмовляються, да?
Да.
Ну, дуже добре. І так, я прошу частину другу статті 149 викласти в такій редакції: "Вилучення земельних ділянок проводиться виключно за згодою землекористувачів та на підставі рішень Кабінету Міністрів України, Ради Міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, сільських, селищних, міських рад відповідно до їх повноважень". Кінець цитати. Цю пропозицію вношу в зв’язку з тим, що редакція запропонована авторами, направлена на те, щоб значно спростити вилучення земельних ділянок і забрати повноваження у відповідних сільських, селищних, міських рад, що може привести до спекулювання і зловживань. Таких, які я вже показав вам, які були при поправці 78, вмонтованій сюди чисто.
Ставиться на голосування поправка 99 Юрія Кармазіна. [[21:25:27]] За-5 Поправка не підтримана. Поправка Юрія Кармазіна знову ж таки 104-а.
Юрій Кармазін. Моя поправка 104 стосується пропозиції частину другу статті 150 викласти в такій редакції. Я даю цю редакцію дослівно. "Земельні ділянки особливо цінних земель, що перебувають у державній або комунальній власності, можуть вилучатися, викуплятися для будівництва об’єктів загальнодержавного значення, доріг, ліній електропередачі та зв’язку, трубопроводів, осушувальних і зрошувальних каналів, геодезичних пунктів, житла, об’єктів соціально-культурного призначення, нафтових і газових свердловин та виробничих споруд, пов’язаних з їх експлуатацією, об’єктів стратегічного значення за постановою Кабінету Міністрів України або за рішенням відповідної місцевої ради, якщо питання про вилучення, викуп земельної ділянки попередньо погоджується Верховною Радою України". Кінець пропозиції. Цю пропозицію вношу в зв’язку з тим, що редакція запропонована авторами не наводить причини вилучення земельних ділянок. Не враховано положення чинної статті 84 Земельного кодексу, які встановлюють перелік земель.
Дякую. Юрій Анатолійович, поправка 105 фактично враховує вашу поправку, вона менше деталізована. Отже, вона розширює повноваження в цій частині Верховної Ради України. Разом з тим, ви наполягаєте, я ставлю на голосування 104 поправку Юрія Кармазіна.
Прошу підтримати! [[21:27:23]] За-5 Поправка не підтримана. Поправка Юрія Ганущака. Підряд дві поправки ідуть і 107 і 108. Будь ласка, Юрій Іванович.
Ну, насамперед я хочу подякувати Гордієнку, що він замітив і поставив на підтвердження 78 поправку. Це означає тільки одне, що мої зусилля розбудити громадянську совість хоча б у деякої частини цього залу все-таки виявилися не марними, дякую. А по цій поправці я скажу, що реально, якщо ми цього не зробимо, то ми в такому разі сконцентруємо в одних руках в одному місці таку необмежену владу, що тендерна палата буде здаватися, ну, буквально дитячим лопотінням. Не можна цього робити. Я розумію, що вже виписані, як кажуть, ті прайси, скільки буде коштувати, як кажуть, деребан тої ділянки чи тої ділянки. Але ви повинні бути абсолютно свідомі в тому, в який.
Ставиться на голосування 107 поправка Юрія Ганущака. [[21:28:57]] За-3 Поправка не підтримана. Поправка 108, мікрофон Юрія Ганущака. Юрія Іванович, будь ласка, 108 поправка.
Тут іде означення, що це таке межа території міської, сільської, селищної ради. Я виходжу з розуміння того, що ті адміністративні карти, які продаються у нас в кожному кіоску, в інших магазинах, та червоненька лінія, яка йде, це межа юрисдикції сільської, селищної, міської ради. І виходячи з цієї позиції, що не може бути розривів, якраз ця поправка і вказує, тобто нам прийдеться переробити всі абсолютно карти, виходить. Тому що в такому разі карти будуть продаватися в іншому вигляді, це червоне обрамлення відповідного населеного пункту, а далі пустота, далі розпоряджається незрозуміло хто, не можна так робити. Тому що навіть для узгодження якоїсь маленької процедури прийдеться йти з великим чемоданом до того.
Ставиться на голосування 108 поправка. [[21:30:30]] За-4 Поправка не підтримана. Поправка 110, мікрофон Ганущака.
Яка поправка?
110-а.
Всі ці поправки стосуються одного і того, що треба надати місцевому самоврядуванню реальні можливості управляти землею. Тому що, дійсно, вийде дуже така цікава ситуація, що для того, щоб узгодити навіть прості найменші якісь зміни в конфігурації земельних ділянок прийдеться йти до уповноваженого органу. При чому незрозуміло якого уповноваженого органу, тобто це центрального органу, чи місцевого уповноваженого органу? Система органів не визначена, тому що відповідно до закону, який ми раніше прийняли органом є тільки центральний, а всі інші тоді взагалі не мають права підпису, тобто вони мають право брати хабарі. Можливо це так, потім вони концентрують і відають на гору і там на горі оцей центральний орган.
Ставиться на голосування 110 поправка. [[21:32:02]] За-4 Поправка не підтримана. Поправка Юрія Кармазіна 114, мікрофон.
Юрій Кармазін, поправка 114 стосується того, що я в розділі Х Перехідних положень пропоную пункт 10 залишити в чинній редакції, а саме: "рішення про розмежування земель державної і комунальної власності в межах населених пунктів приймають відповідно сільські, селищні міські ради за погодженнями з органами виконавчої влади. А за межами населених пунктів органи виконавчої влади за погодженням з відповідними органами місцевого самоврядування. Кабінет Міністрів України здійснює визначення меж земельних ділянок на яких розміщені об’єкти нерухомого майна, що належать до сфери управління Президента, Верховної Ради, Конституційного Суду, Верховного суду та інших. Визначення меж земельних ділянок на яких розміщені об’єкти нерухомого майна, що перебувають у сфері управлінні Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Рада міністрів Автономної Республіки Крим визначають обласні Київській міській адміністрації визначають межі земельних ділянок на яких розміщені об’єкти нерухомого майна, що перебувають у сфері управління районних державних адміністрацій. Це вношу пропозицію в зв’язку з тим, щоб виключно механізм розмежування земель державної і комунальної власності.
Ставиться на голосування поправка 114.
Прошу підтримати. [[21:33:39]] За-4 Поправка не приймається. Поправка 118, Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Поправка 118 розглядається в 21 годину 34 хвилини при ще меншій чисельності по чотири чоловіки з Партії регіонів відійшли немає їх в залі. Тому зараз знаходиться тільки 50 чоловік із більшості, які приймають. голосують за закон. Через це пропоную в Законі «Про оренду землі» частину 4-у статті 4 залишити в чинній редакції, а саме: «орендодавцями земельних ділянок, що перебувають у державній власності: районні, обласні, Київської, Севастопольської міські державні адміністрації, Рада Міністрів Автономної Республіки Крим та Кабінет Міністрів України в межах повноважень, визначених законом». Вношу цю пропозицію в зв’язку з тим, що редакція, яка запропонована зараз авторами, порушує права державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування. То ж необхідно залишити цю частину у чинній редакції. Думаю, що це буде відповідати народним інтересам. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 118-а. [[21:35:14]] За-7 Поправка не підтримана. 121-а поправка. Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я щиро дякую всіх, хто підтримав зараз – ці 7 чоловік, небайдужих людей. Є в цій залі ще порядні і чесні люди, які можуть називатися опозиціонерами і взагалі захисниками інтересів українців. В поправці 121-й я пропоную в Законі України «Про землеустрій» пункт г) статті 25 написати в такій редакції: «проекти землеустрою щодо формування земель комунальної власності територіальних громад і проекти розмежування земель державної та комунальної власності населених пунктів». Кінець цитати. Цю пропозицію вношу в зв’язку з тим, що незрозуміло виглядає позиція авторів щодо вилучення вищенаведених проектів із документації землеустрою, що може призвести до виникнення непорозуміння і не повного обліку відповідних земель. Крім того, стаття 49 встановлює вимоги до таких проектів, то ж вилучати їх із змісту даної статті недоречно, передбачивши водночас перелік із земельних ділянок державної власності у складі проектів землеустрою щодо встановлення і зміни меж населеного.
Ставиться на голосування 121-а поправка. [[21:36:46]] За-4 Поправка не підтримана. Поправка 125, Юрій Ганущак. Будь ласка.
Пані та панове, як колишній експерт Асоціації міст України я зараз з жахом уявляю собі реакцію міських голів, селищних голів на цей закон. Так, я буду казати, що я зробив все можливе для того, щоби ті, хто голосували, хто сидять от тут у залі, не казали: «А ми не були у курсі того, що ми от тут наголосували». Тому що коли прийде час відплати, то воно все, як кажуть, кожному по заслугах віддасться, тому що це буде. Це по ділу абсолютно, тому що поправка моя ця, яка вказує, – це остання спроба відстояти права місцевого самоврядування саме на самоврядування, а ви його так брутально забираєте, що я диву дивуюсь, як вас терпить оця земля, яку ви зараз віддаєте не зрозуміло кому.
Ставиться на голосування поправка 125. [[21:38:13]] За-3 Поправка не підтримана. Поправка 130, Юрій Кармазін. Будь ласка.
Юрій Кармазін. Поправка стосується моєї пропозиції, яка заключається у тому, що я пропоную вам виключити зміни, які вносяться до пункту 4 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України про внесення змін до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень» та інших законодавчих актів України, так називається законодавчий акт. Цю пропозицію вношу у зв?язку з тим, що авторами пропонується внести зміни до Закону України про внесення змін до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень» та інших законодавчих актів, що не узгоджується з вимогами нормо. техніки, згідно з якими зміни вносяться до закону, а не до закону про внесення змін до нього. Цього вимагає стаття 90 Регламенту Верховної Ради України, в якій визначено, що законопроект може передбачати внесення змін лише до тексту первинного закону. Закону, кодексу, основ законодавства, а не закону про внесення змін до цього законодавчого акта. Хочете ви чи не хочете.
Ставиться на голосування 130 поправка. [[21:39:45]] За-5 Поправка не підтримана. Поправка 133 Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Поправка 133 стосується абзацу шостого частини першої статті 9 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації", яку я пропоную залишити в тій редакції, яка перевірена часом. А саме: "Проекти землеустрою щодо формування земель комунальної власності територіальних громад і проекти розмежування земель державної та комунальної власності населених пунктів". Пропозицію вношу в зв’язку з тим, що відміна державної експертизи, проектів землеустрою щодо формування земель комунальної власності територіальних громад і проектів розмежування земель державної та комунальної власності населених пунктів є неприйнятною і корупційною. Загалом варто зазначити, що позиція авторів щодо виключення даних проектів із переліку таких, щодо яких в обов’язковому порядку має бути проведена експертиза, виглядає як лобіювання інтересів певної групи осіб. Тож діюча норма повинна і надалі залишатися у національному законодавстві. Ну, і мене просили керівники деяких фракцій голосніше.
Ставиться на голосування 133 поправка. [[21:41:19]] За-7 Поправка не підтримана. Поправка 136. Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, поправка 136. Це зміни до пункту 4 частини першої статті 19 Закону України "Про Раду Міністрів Автономної Республіки Крим", які я пропоную залишити в чинній редакції. А саме розмежування земель державної та комунальної власності в установленому законом порядку. Цю пропозицію ставлю в зв’язку з тим, що вилучення даної норми призведе до звуження кола законних повноважень Ради Міністрів Автономної Республіки Крим, які ми з вами гарантувати українською Конституцією, які ми з вами гарантували Конституцією Автономної Республіки Крим. Через це звертаю вашу увагу, що це може приводити до додаткових збурень в автономії абсолютно на тих підставах, які ви зараз їм надаєте. Ви порушуєте їхні права як автономного утворення.
Шановні колеги, ставиться на голосування 136 поправка.
Прошу підтримати.
[[21:42:51]] За-6 Поправка не підтримана. І поправка 141. Юрій Кармазін, мікрофон. І прошу запросити депутатів до сесійної зали.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропоную в 141 поправці в розділі ІІ "Прикінцевих положень" законопроекту виключити частину сьому. Це взагалі дебільна поправка. Там написано: "З дня набрання чинності цим законом землі державної та комунальної власності в Україні вважаються розмежованими". Звертаю вашу увагу, шановний Володимире Михайловичу, звертаю вашу увагу уже і Президента, бо я бачу, що йому прийдеться писати, більше мені нічим займатися, на те, що Головне юридичне управління Верховної Ради України чітко вам записало в пункті 8 своїх зауважень, в пункті 9 своїх зауважень, що цей припис, за яким землі вважаються розмежованими, є таким, що порушує Конституцію. Через це.
Ставиться на голосування 141 поправка.
Прошу підтримати! [[21:44:26]] За-7 Поправка не прийнята. Григорій Миколайович, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, я прошу поставити на підтвердження 33 поправку в зв’язку з тим, що тут розширюється повноваження Верховної Ради щодо особливо цінних земель. Прошу народних депутатів підтримати цю поправку. Дякую. Прошу повернутися і підтримати. Прошу проголосувати повернення до 33 поправки. Прошу.
Тихо, тихо, спокійно. Прошу уваги! Ну, спокійно. Ставиться на голосування пропозиція про повернення до розгляду 33 поправки. [[21:45:28]] За-243 Повернулися. Ставиться на голосування пропозиція про підтвердження поправки 33. Прошу голосувати. [[21:45:48]] За-243 Шановні колеги, по фракціях, будь ласка. Я нагадую, що тут іде, що особливо цінні землі питання щодо них має погоджуватися з Верховною Радою України, що тут поганого? Партія регіонів – 190, "БЮТ" - "Батьківщина" – 0, "Наша Україна - Народна самооборона" – 2, комуністів – 0, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 17, позафракційні – 14. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття. Та яка 145-а? 145 поправка відхилена, що ви хочете з неї? Вже нічого не хочуть. Шановні народні депутати, прошу уваги! Ставиться на голосування пропозиція про прийняття проекту Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо розмежування земель державної і комунальної власності як закон. Реєстраційний номер 10043, прошу голосувати. [[21:47:19]] За-242 Закон прийнято. По фракціях? Будь ласка. Шановні народні депутати! По фракціям: Партія регіонів – 191, БЮТ "Батьківщина" – 0, "Наша Україна - Народна самооборона" – 2, комуністів – 0, Народна партія – 19, Реформи заради майбутнього – 16, позафракційні – 14. Шановні колеги! Ми розглядали з вами Закон України "Про адміністративні послуги" з пропозиціями Президента Україні і не проголосували, сказали після того як роздадуть таблицю. Тому нам зараз треба проголосувати таблицю, вона вам роздана. Це 9435 закон. Тому я зараз буду ставити на голосування там шість поправок, які враховані. Ставиться на голосування поправка номер один до цього закону, прошу голосувати. Це доопрацьовано як в новій редакції. [[21:48:24]] За-239 Прийнято. Ставиться на голосування поправка друга, прошу голосувати. Шановні колеги! Від двічі вже ветувався, буде третій раз заветовано. [[21:48:43]] За-237 Прийнято. Ставиться на голосування третя поправка, прошу голосувати. [[21:49:03]] За-239 Прийнято. Ставиться на голосування 4 поправка. Прошу голосувати. [[21:49:22]] За-240 Ставлю на голосування 5 поправку. Прошу голосувати. [[21:49:40]] За-242 Прийнята поправка. І ставиться на голосування 6 поправка. [[21:49:59]] За-237 Прийнято. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття доопрацьований в новій редакції, в тому числі з урахуванням пропозицій Президента Закон України "Про адміністративні послуги" [[реєстраційний номер 9435]]. Прошу голосувати. [[21:50:31]] За-240 Закон прийнято. Шановні колеги! Тепер там залишилось у нас декілька законів, я думаю, що у нас. Я прошу уваги. Є дві пропозиції або ми їх будемо зараз далі продовжувати працювати, або відповідно до статті 19 Регламенту Верховної Ради України ми можемо прийняти рішення щодо корегування календарного плану нашої діяльності. Тобто одну хвилинку. Щоб завтра тоді ми продовжили роботу в комітетах, а далі за планом. Тому, хвилинку я бачу, зачекайте одну секунду. Зачекайте, я вас прошу. Тому є два варіанти або ми зараз продовжуємо ще далі розглядати ці питання, які у нас є, у нас їх тут п’ять законопроектів. Або ми зараз з вами приймемо рішення про корегування календарного плану нашої роботи, після того, якщо б ви дозволили і ми прийняли рішення виголосити депутатські запити, які в нас є. [[Шум у залі]] Ну, їх не багато там, шановні колеги, і це вже моя проблема. Для того, щоб в нас їх не нагромаджувалося, депутати зверталися з цього приводу. І тоді п’ятниця в нас робота повинна бути в комітетах, а далі, наступний пленарний тиждень, коли в нас буде, ми там будемо працювати і визначатися. Бо так не можна працювати також, шановні колеги, коли одна частина присутня, а другі – тільки присутні чергові. Розумієте? Давайте будемо якось працювати ж. [[Шум у залі]] Тому які, будемо продовжувати розглядати? Так що, продовжуємо? Я поставлю. давайте зараз я поставлю на голосування. [[Шум у залі]] Ну, будь ласка, Сас і Єфремов, будь ласка.
Депутат Сас, «БЮТ – «Батьківщина». Володимир Михайлович, ви звернули увагу на вимоги частини другої статті 19, вона передбачає при корегуванні плану скорочену процедуру обговорення.
Правильно, я це і мав, за скорочену процедуру обговорення.
дайте.
Шановні колеги, коли ми підійдемо до розгляду цього питання, скорочена процедура буде. Я все сказав.
Володимир Михайлович, дякую. Давайте. ні, я ще не закінчив свою думку. Володимир Михайлович, ви позбавляєте народних депутатів завтра, от, заслухати Уряд. Сьогодні на ранковому засіданні Арсеній Яценюк звернувся з цією проблематикою, яка має місце в країні щодо обвалу гривні і запропонував заслухати на Верховній Раді Прем’єр-міністра з цього питання. Завтра у нас, відповідно до закону, Година запитань до Уряду. І я вимагаю, щоби її провели, це стаття 35 Закону про Кабінет Міністрів і стаття 229.
Шановні народні депутати, ми підійдемо до цього питання, будемо обговорювати. Але ви самі мені підказали ще раз, що є стаття 19-а, що Верховна Рада України після обговорення за скороченою процедурою може скорегувати календарний план. Якщо хтось дуже хоче послухати Прем’єр-міністра, треба бути в залі, працювати і приймати рішення. У нас вистачає людей, які виписують наряди. У нас вождів багато, слугових нема, розумієте. І в цьому проблема країни. Будь ласка, Олександр Єфремов.
Спасибо, Владимир Михайлович. Я позволю себе напомнить. [[Шум у залі]] Михаил Васильевич! Я позволю себе напомнить о том, что мы предлагали завтра заслушать министра образования и науки Табачника. И мы вправе скорректировать свою роботу. Поэтому мы этот вопрос можем снять и перенести рассмотрение на следующий. Мы поддержим здесь, Владимир Михайлович, ваше предложение. Есть единственная просьба. Учитывая то, что здесь в зале находятся руководители земельного комитета, есть два законопроекта, чтобы мы закрыли этот блок, это 11116 и 11131, рассмотреть. Потом, Владимир Михайлович, мы проголосуем за скорректирование плана, и вы зачитаете обращение депутатов. запыты депутатов. И на этом работу мы сегодня можем закончить. Если бы вы поддержали нас в этом вопросе. я думаю, мы в полном объеме выполнили ту программу, которая была обозначена на текущую неделю. Спасибо.
Шановні народні депутати! Тоді таким чином давайте побудуємо. Є пропозиції. У тому числі зараз продовжити роботу. Є пропозиція - розглянути два законопроекти: 11116, 11131. Після того провести коротке обговорення щодо скорегування календарного плану. Після того, коли ми з вами приймемо, якщо Верховна Рада прийме рішення прийняти рішення про те, щоб виголосити депутатські запити [[там їх небагато – 114]] і на цьому завершити нашу роботу. Голосувати потрібно? Ні. Тоді оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедури відведення земельних ділянок та зміни їх цільового призначення [[реєстраційний номер 11116]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[21:56:38]] За-224 Рішення прийнято. Доповідач – Юрій Мірошниченко. Від комітету буде виступати Григорій Калетнік.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні виборці, шановні колеги, вашій увазі пропонується проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення процедури відведення земельних ділянок та зміни їх цільового призначення [[реєстраційний номер 11116]]. Вказаним законопроектом пропонується внести зміни до статей 20, 118, 122, 123, 151, 186, 186-1 Земельного кодексу України та статті 50 Закону України «Про землеустрій». Запропонована редакція статті 20 Земельного кодексу України дозволить спростити порядок зміни цільового призначення земельних ділянок, оскільки скасовується необхідність прийняття рішень органами виконавчої влади або місцевого самоврядування про надання дозволу на розроблення проекту. Як показує практика, дозвіл на розроблення проекту землеустрою не гарантує, що після його складання орган виконавчої влади або місцевого самоврядування прийме позитивне рішення про її затвердження. Оскільки дозвіл не впливає на остаточне рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, відсутня потреба в його отриманні на початковому етапі. Законопроектом пропонується ліквідувати комісію з розгляду питань, пов?язаних з погодженням документації з землеустрою шляхом внесення змін до статей 118, 123, 151, 186, 186-1 Земельного кодексу України. Як показує практика, для участі у роботі комісії направляються фахівці, які не мають права підпису відповідного висновку, що фактично блокує роботу комісії. Крім того, законопроектом пропонується скоротити кількість дозвільних органів, які беруть участь у погодженні документації з землеустрою. Внесення змін до статті 50 Закону України про землеустрій закріпить на законодавчому рівні склад та зміст проектів землеустрою, що дозволить уникнути зловживань з боку органів виконавчої влади та місцевого самоврядування під час погодження та затвердження вказаної документації. Шановні колеги, враховуючи викладене, прошу підтримати запропонований законопроект за номером 11116. Дякую за увагу.
Дякую. Григорію Миколайовичу, будь ласка, що з цього приводу комітет думає?
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Я маю можливість висловити пропозицію про те, щоб цей законопроект прийняти за основу, і ми його підготуємо до другого читання так, як належить. Дякую.
Хто наполягає на виступі, запишіться, будь ласка. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Фракція комуністів Волинець Євген. Сергій Лещенко, будь ласка.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Шановні колеги, шановні громадяни України! Ми є свідками брутального порушення Конституції і законів України, попередній законопроект. Щодо нинішнього законопроекту. Я думаю, що його правильно було б назвати про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедури заволодіння земельними ділянками і зміни їх цільового призначення у незаконний спосіб. Про що йдеться. Шановні товариші, ми фактично ведемо як найпростіше заволодіти земельною ділянкою. Вдумайтеся, у нинішньому законі написано: "Зміна цільового призначення [[хоча би один пункт]] земель, зайнятих лісами, проводиться з урахування висновків органів виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища та лісового господарства. Це виключається. Ні з ким погоджувати не потрібно. Все. Просто заволодів, твоє – і хай забудуть назавжди, в який спосіб ти його заволодів. Та треба мати в кінці кінців якусь совість. Тому фракція Компартії України буде голосувати проти цих законопроектів, які проштовхуються у неправедний спосіб. І ми з доповіді голови комітету так і не зрозуміли, це його пропозиція чи позиція комітету підтримувати. І чи розглядав комітет, і чи є рішення, бо ми завтра все-таки будемо давати запити і документи, чи є рішення комітету, чи ні.
Юрій Кармазін. Одну хвилинку, потім. Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я не знаю, які справи заставляють нас вносити ці зміни зараз, але, хоч Партія захисників Вітчизни не у всіх питаннях підтримує Компартію, але попередній виступаючий на 300 відсотків правий. Через те, що цей законопроект сьогодні розглядається, вдумайтесь, хоча внесений і зареєстрований тільки 28 серпня 2012 року. Він тільки нещодавно внесений. Він не має висновку науково-експертного управління. Він не має ніякої антикорупційної експертизи. У нас в даному випадку цю функцію хоч в якійсь мірі виконує науково-експертне управління. І на кінець. Про що йде мова, коли Комітет з питань земельних відносин не розглядав цього питання? Про який висновок ви говорите? Взагалі питання не розглядалося. Тому, колега Сас, це питання розглядається з грубим порушенням Закону про Регламент, з грубим порушенням Закону про боротьбу з корупцією, бо там передбачено здійснювати експертизу. І це має робити пан Лавринович. Пан Лавринович вже приготувався керувати Верховною Радою. Ще трошки зарано. Треба, пане Лавринович, виконувати свої обов’язки, це я вам кажу. А ви вже готуєтесь до Верховної Ради, щоб її очолювати. Ранувато. А тепер подивимося, що ж ви тут робите в цьому законі. Статтю 20 Земельного кодексу, якщо раніше було в частині третій написано, що зміна цільового призначення земель, які перебувають у власності громадян або юридичних осіб, здійснюється за ініціативою власників у порядку, що встановлюється Кабінетом Міністрів, тепер просто написано "за ініціативою власників земельних ділянок". Та у нас взагалі все вже в державі відбувається за ініціативою власників. Абсолютно все відбувається. Хочуть.
Дякую. Сергій Сас, будь ласка, мікрофон. Фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Дякую. Сергій Сас, "БЮТ – "Батьківщина". Володимир Михайлович, колись ваш один геніальний попередник сказав: "Куди ви його пхаєте, як воно не лізе?" Пам’ятаєте цей класичний вислів?
Да.
Комітет не розглядав. Науково-експертне управління висновку нема, як говорив Кармазін. Але, шановні колеги, щодо даного законопроекту, то хочу сказати наступне і звернутися, можливо, в першу чергу до тих, хто нас, можливо, ще слухає. Прийнявши попередній закон, шановні колеги, друзі, кому треба відвести земельну ділянку, ви хабарі раніше возили в районні, обласні управління земельних ресурсів. Зараз для того, щоб вирішити ці питання вам треба хабарі треба возити в один – в центральний орган виконавчої влади з питань регулювання земельних відносин. Будьте готові до цього. А це є продовження цієї самої тематики. Тому будьте пильними і знайте, з ким і як маєте справу. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону 11116 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедури відведення земельних ділянок та зміни їх цільового призначення. За основу, я ж сказав. [[22:05:17]] За-242 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів [[щодо дерегуляції господарської діяльності з проведення робіт із землеустрою та землеоціночних робіт]] [[11131]]. Для розгляду ставлю на голосування пропозицію - за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[22:05:48]] За-226 Рішення прийнято. Доповідач – Юрій Мірошниченко. Потім – Григорій Калетнік від комітету.
Шановні виборці, шановні колеги, законопроектом передбачено скасування ліцензування господарської діяльності щодо проведення робіт із землеустрою та землеоціночних робіт та запровадження сертифікації виконавців, які виконують такі роботи. Сертифікація виконавців робіт запровадити інститут персональної відповідальності за виконувані ними роботи та надані послуги. Така відповідальність забезпечить відсутність поняття безкарності або правового нігілізму, при порушенні ними вимог законодавства, норм чи стандартів. Законопроект дозволить обмежити державне регулювання господарської діяльності у сферах землеустрою та оцінки земель, стимулюватиме вільну конкуренцію на відповідних ринках, покращуватиме ефективність виробництва та сприятиме захисту прав споживачів, послуг, робіт із землеустрою та оцінки. З метою недопущення повної втрати контролю держави у сферах господарської діяльності щодо проведення робіт із землеустрою, земле оціночних робіт, законопроектом запроваджується введення державного реєстру виконавців робіт із землеустрою та з експертної грошової оцінки земельних ділянок, що є превентивним заходом недопущення виготовлення землевпорядної документації із порушенням вимог законодавчих та нормативних актів у сфері землеустрою та забезпеченню підвищення її якості. Ця нова, більш ліберальна модель державного регулювання базується на оцінці спроможності спеціалістів виконувати відповідні роботи. Шановні колеги! Прошу підтримати та прийняти за основу законопроект 11131. Дякую за увагу.
Григорій Калетнік де? Будь ласка, запишіться на виступ, запишіться на виступ тоді. Будь ласка, прізвище. Юрій Кармазін, будь ласка, Юрій Кармазін,. вже пізно. Юрій Анатолійович, будь ласка, давайте.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Хочу звернути вашу увагу на те, що цей законопроект тільки 4 числа вивішений в Інтернеті, сьогодні 6-е, вечір, ми з вами цілий день з ранку знаходимося тут. Якщо ви вважаєте, що це нормальний термін, що це відповідає Регламенту, то я знову звертаюсь до колеги Саса як першого заступника голови Комітету з питань Регламенту, бо я бачу немає голови Комітету з питань Регламенту пана Макеєнка. Через те, що це є брутальне порушення постанови питання Регламенту в порядок денний. І друге, це є ще також порушення тому що комітет не розглядав цього законопроекту і не міг ще розглянути, не встиг просто. Тут його важко звинувачувати. Більше того, Науково-експертне управління звісно тільки й тільки отримало його на розгляд і не могло ще написати щодо ніякого заключення. Через це законопроект немає розглядатися по суті, шановний Володимире Михайловичу. І ми завжди це робили як тільки побачили, що порушено Регламент, що тільки внесено, що немає заключення комітету ми такі законопроекти знімали. В зв’язку з чим нам треба так зробити дерегуляцію господарської діяльності з проведення робіт із землеустрою. А я вам скажу в зв’язку з чим? В зв’язку з тим, що вже в державі продавати нічого, ви вже так дохазяйнувалися, що зараз знищили золотовалютний запас, тепер ви донижчуєте землю і все що вам треба зараз зробити і для цього ви готуєте підґрунтя. Саме через це, шановний Володимире Михайловичу, ви в попередньому законі не сказали, що він прийнятий тільки в першому читанні натякаючи даючи можливість натякнути, що він в цілому.
Так, Сергій Сас, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Сергій Сас, "БЮТ-"Батьківщина". Володимире Михайловичу, я однак не можу зрозуміти чи ви знущаєтесь чи просто значить не розумієте, що відбувається. Володимире Михайловичу, я до вас звертаюся, комітет не розглядав, вчора внесений, Науково-експертного немає, куди ви поспішаєте? Якби зараз оце все чули всі працівники органів земельних ресурсів, я не знаю якби вони про нас говорили. Їх уже за шельмували постійними реформами в Держкомземі, то назву міняють, то структуру міняють, то є кадастр, то немає кадастру, по 5 місяців вони не працюють тому що немає в них положень про їхню роботу. А це чергове геніальне реформування з точки зору оціночних робіт. Давайте тепер будемо знову через кваліфкомісію, знову хабарі, знову гроші, знову безлад. Розумієте? Є такий, Фауст колись.Ну, я вже не маю часу.
Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проект Закону [[11131]] про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо дерегуляції господарської діяльності з проведення робіт із землеустрою та землеоціночних робіт. За основу, за основу, як попереджаю Сергій Сас, за основу. [[22:12:14]] За-237 Рішення прийнято. Шановні колеги, ще раз повертаюсь назад, до тих пропозицій, які ми уже почали обговорювати. Оскілки ми сьогодні працюємо уже після 22 години, розглянули, практично, все, що пропонував Кабінет Міністрів, що фракції пропонували, то така є пропозиція, щоб завтра Верховна Рада України, тобто народні депутати України працювали в комітетах, щоб не було знову взаємних тут претензій, звинувачень, що не всі законопроекти підготовлені. Наступний пленарний. наступний тиждень у нас знову ж таки робота у комітетах. І 18 вересня ми починаємо працювати, продовжуємо працювати в пленарному режимі до 21 вересня. Відповідно до статті 19 Регламенту для цього треба провести скорочене обговорення питання. І ще одне пропонується також, якщо Верховна Рада України підтримує таке рішення, виголосити сьогодні депутатські запити. Будь ласка, запишіться з цього приводу на виступ. Так будь ласка, прізвища народних депутатів. Юрій Кармазін, потім Сергій Сас.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, хтось колись бачив Гривковського. Я хотів би, щоб йому все-таки надали слово, бо він там перший записаний, я ж – другий. Але думаю, що йому зараз добре спиться, як і всім іншим громадянам. Шановні народні депутати! Я звертаюся зараз не до вас, а до громадян України. Ви бачите, що сьогодні засідання вдалося для тих, хто спішить розхапати землю по кишеням. Воно для них вдалося. Вони прийняли закон, вони все зробили. Тепер стоїть питання, що завтра робити, адже ще закон є, крім Закону «Про Регламент», є ще Закон «Про Кабінет Міністрів» України, яким він зобов’язаний в повному складі, виключно з Прем’єр-міністром України, бути завтра тут. І я хочу поправити, можливо потім візьме репліку голова поважної фракції, самої великої, самої рішуючої фракції Єфремов, який сказав, що це вони викликали міністра освіти. Та ні, шановний. В усьому світі опозиція викликає уряд, бо ви його бачите там кожен день, а опозиція викликає уряд, щоб він розказав, що робиться з гривнею, чому її обвалили, куди ділися золотовалютні запаси, чому підвищилися ціни на проїзди в поїздах, чому сьогодні скоротили людей в залізницях, чому сьогодні вимушують людей піти у відпустки. Бо нема, кажуть, коштів, передбачені тільки по жовтень. Оце все мав сказати Прем’єр-міністр завтра. Через це я вважаю, що відкладати цю позицію. ви можете їхати куди завгодно, але уряд має бути у Верховній Раді. Завтра. Там так написано: в п‘ятницю. Є виборча кампанія, нема виборчої кампанії – він має звітувати кожну п’ятницю. І я вважаю, що, шановний Володимире Михайловичу, нам не можна цього порушувати. Ми.
Дякую. Сергій Сас, фракція «БЮТ – «Батьківщина». Наступним буде виступати.
Сас, «БЮТ – «Батьківщина». Шановний Володимир Михайлович! В цій залі неодноразово більшість закликала опозицію, меншість до співпраці. Яку ви співпрацю демонструєте сьогодні, ми вже бачимо. Але яку співпрацю ви пропонуєте завтра? Завтра відповідно до статті 35 Закону «Про Кабінет Міністрів» так, як було сказано Юрієм Анатолійовичем, тут повинен бути уряд у повному складі, і ми повинні ставити йому запитання. З цього приводу сьогодні виступав з трибуни Арсеній Яценюк, наголошував стосовно обвалу гривні, стосовно стану золотовалютного запасу, стосовно продовольчої кризи, підвищення продуктів харчування у зв?язку з неврожаєм. Ми б хотіли почути відповіді від Кабінету Міністрів на всі ці питання і цілий ряд інший питань. Ви позбавили права, Володимире Михайловичу. Сьогодні ви там якісь запити проголосите. Я завтра хотів п?ять запитів внести ще зразку, на 9 годину, у мене є на це право, а ви мене позбавили права внести ці запити для того, щоб вони були проголошені. І тому у селі, у Криму, яке називається Червоний мак, як не було, так і не буде води. Можу наводити ще інші приклади. Ви позбавляєте завтра, ви боїтесь спілкування з колегами народними депутатами, виступити із тими поточними проблемами, які у кожному регіоні є з питань у «Різному». І ви це робите, це ви робите штучно. Тому, Володимире Михайловичу, сьогодні вже порушили все, що можна було порушити. Я не знаю, ви сьогодні тільки не прийняли, треба було проголосувати всі законі до кінця скликання, за одним голосуванням прийняти в цілому, закрити Верховну Раду іц припинити цей балаган. В залі присутні зараз від більшості, яка нібито працює, 55 депутатів – це крапка вам на вашій роботі. Дякую.
Григорій Смітюх, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, хто працює. Я хочу звернутися до громадян України. По-перше, поінформувати їх, що сьогодні протягом дня і не тільки сьогодні, а за останні два з половиною роки, опозиція, так називаєма опозиція повністю майже відсутня. Де вони працюють, що вони роблять, невідомо. Появляється одна людина, в видє так називаємого лідера або так називаємих лідерів, робить якусь політичну заяву. І на тому закінчиться їх робота в Верховній Раді. Я хочу запитати у Голови Верховної Ради, чому їм нараховується зарплата? Чому 2,5 роки вони не виконують своїх обов’язків. Не подобається український парламент – нехай від’їжджають. Хай здадуть мандат, на їхнє місце прийдуть люди і працювати будуть. Якби вас сьогодні було більше ніж нас, ви могли би аргументувати. Вас сьогодні три людини, які постійно заважають працювати. І тому. Це перше питання. Друге питання. Відносно Національного банку або звинувачення, що уряд сьогодні або Національний банк не дає інформації відносно того, що відбувається на золотовалютному запасі, що відбувається з гривнею. Гривня стабільна. А я нагадую вам. В 2007. 2008 році, коли пройшов обвал національної валюти в 2,5 рази, ви тоді були в більшості, і ми не могли нічого зробити: ні отримати відповіді, ні отримати пояснення ні від голови Національного банку, ні від Президента, ні від Прем’єр-міністра, ні від кого. І тоді був дійсно обвал економіки України. Тепер ще одне питання. Щодо стабілізації. Стабілізація, якщо ми говоримо про Україну і про економічні закони, які ми сьогодні в тому числі приймаємо, якщо у вас є конкретні пропозиції, треба вносити їх конкретно і працювати не на конфронтацію, а на співпрацю. Ми ніколи не досягнемо якихось результатів, коли тут не буде розуміння. А розуміння не може бути, коли ви висловлюєтеся в період виборчого процесу – одні лозунги, одні обіцянки, що завтра ми, завтра ми, завтра ми. А коли ж завтра? А коли вчора? А коли сьогодні? Чому сьогодні ніхто не працює? І оці постійні звинувачення.
Дякую. [[Шум у залі]] Шановні народні депутати, я прошу вас заспокоїтися. Мені дуже подобається, що сьогодні багато появилося козачків, які в своїх вождів виконують роль прес-секретарів. [[Оплески]] І я ще раз хочу сказати, ви запрошуєте уряд. Прийдіть в сесійну залу за пристойну заробітну плату, не роз’їжджайте по усіх усюдах і не агітуйте за себе красивих. Давайте в Верховній Раді працювати. Я ще раз хочу сказати, працювати в Верховній Раді. Не подобаються пропозиції? Обстоюйте, голосуйте, вносьте свої пропозиції. А те, що твориться і когось шукаєте ви винних – це абсолютно неправильно. Причому непорядно. Заспокойтеся. Заспокойтеся. Шановні народні.
Гаразд, гаразд, гаразд. Да. Шановні народні депутати, тепер ставиться на голосування пропозиція про внесення коректив в Календарний план роботи Верховної Ради України, щоб завтра Верховна Рада, народні депутати мали можливість працювати в комітетах і фракціях. Пленарне засідання наступне Верховної Ради відповідно до календарного плану провести, продовжити 18 вересня. Я ставлю на голосування цю пропозицію про внесення змін до Календарного плану, щоб завтра 7 вересня Верховна Рада України працювала в комітетах і фракціях. Прошу голосувати. [[22:22:44]] За-265 Рішення прийнято. Тепер, шановні народні депутати, запити. Да. Надійшли запити народних депутатів України: Віктора Терена до Президента України щодо гарантування стабільного функціонування підприємств, належного матеріального і кадрового забезпечення закладів охорони здоров’я, поліпшення екологічної ситуації та невідкладного початку будівництва мосту через Дніпро у місті Кременчук Полтавської області. Ставлю на голосування пропозицію про підтримку запиту. [[22:23:29]] За-13 Запит не підтримано. Валерія Бевза до Прем’єр-міністра України про вжиття дієвих заходів щодо усунення суперечностей в приписах постанови Кабінету Міністрів України "Про збільшення розмірів пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб ", що призвело до виключення пенсіонерів податкової міліції з категорії осіб, які мають право на підвищення розміру пенсійного забезпечення відповідно до вищезазначеного нормативно-правового акту. Володимира Карпука до Прем’єр-міністра України, голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, голови Волинської обласної державної адміністрації, голови Волинської обласної ради стосовно виділення коштів на ремонт та реставрацію Домініканського монастиря - пам’ятки архітектури національного значення початку 18 століття у місті Луцьк Волинської області. Валерія Кальченка до Прем’єр-міністра України щодо відновлення руху електропоїзду сполученням Вознесенськ-Олександрія-Вознесенськ на дільниці Знам’янка-Олександрія. Валерія Кальченка до Прем’єр-міністра України щодо розв’язання проблем буровугільного комплексу Кіровоградської області. Володимира Яворівського до Прем’єр-міністра України, голови Київської міської державної адміністрації стосовно спекуляцій, що перешкоджають будівництву метро до мікрорайону Троєщина, а саме, відсутності окремого рядка у Державному бюджеті України на 2012 рік та виділення грошового мізеру на будівництво метро на Троєщині в рамках здійснення містом Києвом функцій столиці, який навіть не дозволяє провести підготовчі роботи. Василя Петьовки до Прем’єр-міністра України щодо ситуації, яка склалася на державному підприємстві "Закарпатське вертолітне виробниче об’єднання", розташованому в селищі Дубове Тячівського району Закарпатської області. Віктора Олійника до Прем’єр-міністра України щодо звернення мешканців Маневицького, Любешівського, Камінь-Каширського районів Волинської області з приводу невиплат пенсій, передбачених Законом України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи". Євгена Царькова до Прем’єр-міністра України, міністра фінансів України, Генерального прокурора України, голови Одеської обласної державної адміністрації щодо бездіяльності можновладців відносно аварійного стану доріг державного значення, ігнорування службових обов’язків працівниками Роздільнянської райдержадміністрації Одеської області відносно громадян України, які мешкають у Роздільнянському, Великомихайлівському, Фрунзівському районах Одеської області та народного депутата України, а також негайного капітального ремонту траси державного значення у межах "Лиманське - Кучургани - Роздільна - Великомихайлівка - Фрунзівка". Віктора Сінченка до Прем’єр-міністра України щодо заборгованості Державного підприємства Міністерства оборони України "Білоцерківський військовий торг" перед Приватним акціонерним товариством "КАГМА" за поставлену продукцію. Віктора Терена до Прем’єр-міністра України щодо урахування в проекті Державного бюджету України фінансових ресурсів на виконання у повному обсязі Закону України "Про соціальний захист дітей війни". Віталій Журавського до Прем’єр-міністра України щодо погашення кредиторської заборгованості за проведені роботи з технічного переоснащення котельні в селищі Головино, Черняхівського району Житомирської області та виділення коштів для другого пускового комплексу. Михайла Полянчича до Прем’єр-міністра України про невиплачені доплати до пенсій непрацюючим пенсіонерам, які проживають в зоні радіоекологічного контролю та дітям війни в Чортківському районі Тернопільської області, як це встановлено Законом України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" та "Про соціальний захист дітей війни". Володимира Лещенка до Прем’єр-міністра України щодо припинення стягування товариством "Чернігівобленерго" і Чернігівською дирекцією "Укрпошта" подвійної плати за обслуговування платежів за спожиту електроенергію з сільського населення Чернігівської області. Євгена Царькова до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України, секретаря Ради національної безпеки і оборони України, голови Антимонопольного комітету України, голови Одеської обласної державної адміністрації щодо незаконного підвищення ціни на скраплений газ та ігнорування доручення Антимонопольного комітету України, матеріалів перевірки прокуратури України та доручення Кабінету Міністрів України від 2 грудня 2011року, яким передбачено вжиття заходів щодо встановлення для всіх категорій громадян ціни одного балона скрапленого газу на рівні, що не перевищує 121 гривні 88 копійок для мешканців Одеської області. Володимира Лещенка до Прем’єр-міністра України щодо забезпечення своєчасних і в необхідних розмірах надходжень автотранспортним підприємствам поліських районів Чернігівської області субвенції з державного бюджету на компенсацію витрат з пільгового перевезення пасажирів. Володимира Даниленка до Прем’єр-міністра України, міністра екології та природних ресурсів України стосовно виділення коштів для очищення Лебединського озера у місті Лебедин Сумської області. Івана Стойка до Прем’єр-міністра України щодо виділення коштів Кабінетом Міністрів України для потреб чорнобильців І-IV категорій, інвалідів чорнобильців І-ІІ-ІІІ груп міста Заліщики Тернопільської області. Олександра Чорноволенка до Прем’єр-міністра України, глави Адміністрації Президента України, голови Київської міської державної адміністрації, Головного архітектора міста Києва, начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві, голови Подільської районної в місті Києві державної адміністрації щодо недопущення незаконного будівництва багатоповерхових будинків в селищі Шевченко у Подільському районі міста Києва по вулиці Сошенка, 33. Олега Зарубінського до Прем’єр-міністра України стосовно заходів, що застосовуються до власників підприємств, які систематично затримують виплату заробітної плати. Олександра Чорноволенка до Прем’єр-міністра України, голови Київської міської державної адміністрації, голови Подільської районної в місті Києві державної адміністрації щодо необхідності проектування та будівництва метрополітену в Подільському районі міста Києва у 2013 і наступних роках та його фінансування з державного та міського бюджетів. Олександра Кеменяша до Прем’єр-міністра України щодо необхідності розробки державної програми підтримки мобільних операторів з метою забезпечення телефонного зв’язку в гірських населених пунктах. Олега Зарубінського до Прем’єр-міністра України щодо цілодобового забезпечення всіх жителів багатоквартирних будинків питною водою. Сергія Гриневецького до Прем’єр-міністра України щодо внесення до переліку отруйних речовин всіх хімічних сполук талію. Сергія Терещука до Прем’єр-міністра України щодо невідкладних заходів для забезпечення питною водою жителів міста Звенигородка Черкаської області. Юрія Кармазіна до Прем’єр-міністра України, міністра освіти і науки, Генерального прокурора України, голови Львівської обласної державної адміністрації, Дрогобицького міського голови щодо негайного виконання положень Конституції України, а також розпоряджень Президента України на засіданні Керуючої ради Комітету з економічних реформ, стосовно недопущення безпідставного скорочення кількості середніх шкіл в державі, перевірки фактів, викладених в колективній заяві, підписаній понад ста дрогобичанами, про незаконну, за надуманими мотивами, зміну статусу, а в подальшому можливого закриття керівниками Дрогобицької міської ради загальноосвітньої школи № 8 в місті Дрогобичі Львівської області, перевірки фактів розкрадання державних коштів, виділених на ремонт школи та вжиття відповіднихзаходів із поверненням школі №8 статусу I-III ступеня та недопущення скорочення кількості загальноосвітніх шкіл в місті Дрогобичі. Сергія Саса до Прем’єр-міністра України щодо критичної ситуації, яка склалася з водозабезпеченням села Красний Мак Бахчисарайського району Автономної Республіки Крим. Володимира Зубанова до Прем’єр-міністра України про державну підтримку створення книг з історії міст і сіл України. Сергія Кошина до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України щодо незаконних дій керівництва Рівненської обласної державної адміністрації та Володимирецької районної державної адміністрації Рівненської області та захисту особистих прав працівників державних установ Володимирецького району на вільний вибір банківської установи, через яку має здійснюватись виплата заробітної плати. Вячеслава Коваля та Олександра Чорноволенка до Прем’єр-міністра України, голови Київської міської державної адміністрації, голови Подільської районної в місті Києві державної адміністрації щодо перебоїв із забезпеченням гарячою водою житлового масиву Виноградар та інших житлових будинків у Подільському районі міста Києва внаслідок невиплати державної компенсації. Групи народних депутатів [[Зайця, Мовчана та інших. Всього 5 депутатів]] до Прем’єр-міністра України щодо забезпечення фінансування Української Всесвітньої Координаційної Ради в Державному бюджеті України 2013 року. Юрія Кармазіна до Прем’єр-міністра України, міністра соціальної політики України, Генерального прокурора України, голови Одеської обласної державної адміністрації щодо негайної перевірки законності рішення Одеської міської ради №1761-VI від 28 лютого 2012 року, яким реорганізовано Геріатричний пансіонат для самотніх осіб похилого віку по вулиці Педагогічній, 24 у місті Одесі, що призвело до грубого порушення соціальних прав його мешканців, вчинення посадовими особами Одеської міської ради злочинів, передбачених статтями 14, 219, 364, 365 Кримінального кодексу України, вжиття термінових заходів реагування шляхом внесення апеляційної скарги на рішення Приморського районного суду міста Одеси від 14 серпня 2012 року по справі стосовно скасування вищенаведеного рішення, створення комісії з розгляду питання щодо дотримання процедури та ефективності реорганізації Геріатричного пансіонату, відновлення його статусу та притягнення винних осіб до відповідальності. Андрія Павловського до Кабінету Міністрів України, Генеральної прокуратури України, Антимонопольного комітету України щодо перевірки діяльності компанії «Закрите акціонерне товариство "Воля-кабель"» на предмет неправомірного обмеження споживачів міста Києва в отриманні доступу до перегляду телеканалу ТВі, що порушує права громадян на отримання інформації. Групи народних депутатів [[Литвин, Бондик, Прутнік]] до Кабінету Міністрів, Генеральної прокуратури, Вищої ради юстиції, Вищої каліф.комісії, Державної виконавчої служби, Державної фінансової інспекції стосовно необхідності всебічного розгляду звернення громадянина Олександра Горбача щодо необхідності виконання рішення суду та умов інвестиційного договору Державним підприємством "Управління капітального будівництва Києво-Святошинського району" Київської області для забезпечення гарантованого Конституцією України права на житло. Анатолія Ягоферова до віце-прем’єр-міністра України - міністра соціальної політики України щодо обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи. Євгена Шаго до віце-прем’єр-міністра України - міністра соціальної політики України стосовно неналежної відповіді на депутатське звернення щодо усунення правових протиріч та неврахування прав окремих категорій громадян, які перебували 26-27 квітня 1986 року у безпосередній близькості до Чорнобильської АЕС та здійснювали покладені на них завдання, зокрема, забезпечення прав громадянки Ніни Меланчик. Володимира Яворівського до віце-прем’єр-міністра України - міністра інфраструктури України про реальне розв’язання життєво важливої проблеми великого житлового масиву міста Києва - Троєщини шляхом будівництва до нього гілки метро. В’ячеслава Кириленка до віце-прем’єр-міністра України - міністра інфраструктури повторний депутатський запит щодо загрози життю та здоров’ю людей внаслідок здійснення навчально-тренувальних акробатичних польотів приватних літаків Білоцерківського аероклубу "Пілот" над територією товариств садівників "Авангард", "Хімік" і "Геолог" в місті Біла Церква. Ірини Бережної до віце-прем’єр-міністра України - міністра інфраструктури щодо відновлення руху поїздів з міста Харкова до західних областей України. Сергія Шевчука до віце-прем’єр-міністра - міністра охорони здоров’я, Генерального прокурора, Генеральної прокуратури щодо недоцільності створення комунальної медичної установи "Лікарня "Хоспіс" для хворих на туберкульоз у селі Молодія Чернівецької області. Володимира Герасимчука до голови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, голови Апеляційного суду Полтавської області щодо справедливого, неупередженого та законного здійснення судочинства Апеляційним судом Полтавської області. Групи народних депутатів [[Яценюк, Томенко та інших. Всього 8 депутатів]] до голови Державної податкової служби України щодо здійснення перевірки дотримання законодавства України підприємствами-провайдерами програмних послуг та фізичними особами-підприємцями, що здійснюють свою діяльність під торговою маркою "Triolan", під час проведення грошових операцій за надання послуг з метою усунення можливих фінансових махінацій. Сергія Гриневецького до міністра оборони України щодо військової академії в місті Одеса. Костянтина Бондарєва до міністра внутрішніх справ України, Голови Служби безпеки щодо недопущення порушення виборчого законодавства під час формування виборчих комісій. Олександра Кеменяша до голови Державного агентства автомобільних доріг України щодо необхідності врегулювання питання проїзду великовагового автотранспорту територією населеного пункту Кольчино Мукачівського району Закарпатської області, що не вирішується на місцевому рівні протягом 15 років. Групи народних депутатів [[Бондик, Прутнік, Плотніков]] до Міністерства охорони здоров’я, Міністерства соціальної політики, Уповноваженого Президента України з прав дитини, Дніпропетровської обласної державної адміністрації про необхідність всебічного сприяння у направленні на лікування за кордон важкохворої малолітньої дитини Віталія Старишка для забезпечення його невід’ємного природного та непорушного права на охорону здоров’я і своєчасну медичну допомогу з боку уповноважених органів державної влади. Володимира Карпука до Генерального прокурора України, Бучанської міської ради Київської області щодо перевірки фактів перевищення службових повноважень прокурором міста Ірпеня Андрієм Шилом та головою Бучанської міської ради Анатолієм Федоруком у зв’язку із прийнятими ними рішеннями про знесення житлових будинків по вулиці Малиновського у місті Буча Київської області. Василя Чуднова до Генерального прокурора України щодо з’ясування законності порушення кримінальної справи стосовно громадянина Олександра Строїча. Мустафи Джемілєва та Юрія Кармазіна до Генерального прокурора України, голови Вищої кваліфікаційної комісії суддів, міністра юстиції щодо перевірки бездіяльності працівників міліції та прокуратури за фактами вчинення групою осіб шахрайських дій, спрямованих на позбавлення житла громадянина Дмитра Ніколаєва, які полягають у незаконному відчуженні житлового будинку по вулиці Агрономічній, 25 Б у місті Одесі з використанням офіційних документів, в які внесено недостовірні відомості заінтересованими працівниками комунального "ОМБТІ та РОН", законності посвідчення приватним нотаріусом Іриною Пучковою договорів купівлі-продажу та дарування від 28 квітня 2011 року, порушення присяги суддею Суворовського районного суду міста Одеси Інною Середою під час здійснення провадження по цивільним справам, вжиття відповідних заходів реагування та притягнення винних осіб до відповідальності. Костянтина Бондарєва до Генерального прокурора України щодо проведення перевірки факту викрадення майна кандидата у народні депутати. Геннадія Москаля до Генерального прокурора України стосовно перевірки фактів неправомірних дій посадових осіб виконавчого комітету Дніпропетровської міської ради, щодо необґрунтованого обмеження проведення передвиборчої агітації, термінового вжиття відповідних заходів реагування з метою усунення порушень чинного законодавства та притягнення винних осіб до відповідальності. Володимира Даниленка до Генерального прокурора України, Голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики стосовно невиконання теплопостачальними підприємствами міста Суми - Товариством з обмеженою відповідальністю "Сумитеплоенерго" та Дирекцією котельної Північного промвузла Сумського машинобудівного науково-виробничого об’єднання імені Фрунзе окремих рішень органів місцевого самоврядування щодо проведення перерахунків плати за послуги з централізованого опалення і постачання гарячої води. Едуарда Зейналува до Генерального прокурора України щодо невжиття заходів реагування органами прокуратури в частині проведення перевірки законності дій старшого слідчого Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в місті Києві. Олега Тищенка до Генерального прокурора України щодо невиконання управлінням Пенсійного фонду України в місті Біла Церква рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області та ухвали Апеляційного суду Київської області про здійснення виплати громадянці Ользі Костині додаткової пенсії за шкоду, заподіяну її здоров’ю. Олега Тищенка до Генерального прокурора України щодо перевірки фактів обговорення в кабінеті другого Президента України Леоніда Кучми його оточенням та за його участі плану вбивства Євгена Щербаня з подальшим залученням до реалізації цього плану російських кілерів. Олександра Голуба до Генерального прокурора України щодо скасування незаконних рішень Київської міської ради, пов’язаних з передачею в оренду земельної ділянки під будівництво автозаправного комплексу на перетині вулиці Героїв Космосу та проспекту Леся Курбаса в місті Києві. Сергія Шевчука до Генерального прокурора України щодо забезпечення повного, об’єктивного розслідування кримінальної справи стосовно Заслуженого лікаря України Омеляна Дригибка. Групи народних депутатів [[Яценюк, Томенко та інші]] до Генерального прокурора України щодо здійснення перевірки дотримання законодавства України підприємствами - провайдерами програмних послуг та фізичними особами-підприємцями, що здійснюють свою діяльність під торговою маркою "Triolan", під час проведення грошових операцій за надання послуг, та вжиття заходів Генеральним прокурором України з метою усунення можливих фінансових махінацій. Юрія Литвина до Генеральної прокуратури України, Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, Міністерства внутрішніх справ України, Кіровоградської обласної держадміністрації стосовно колективної скарги громади селища Завальне Гайворонського району Кіровоградської області щодо чисельних фактів зловживань з боку селищного голови Валерія Дубинського та вжиття відповідних заходів для поновлення прав та законних інтересів жителів села. Володимира Герасимчука до Голови Ради міністрів Автономної Республіки Крим щодо забезпечення прав мешканців міста Алупка на відпочинок. Василя Чуднова до голови Івано-Франківської обласної державної адміністрації стосовно забезпечення загальноосвітніх закладів Косівського, Верховинського, Снятинського районів Івано-Франківської області шкільними автобусами. Вячеслава Коваля та Олександра Чорноволенка до голови Київської міської державної адміністрації, начальника Головного управління комунальної власності міста Києва, голови Подільської районної в місті Києві державної адміністрації щодо незаконного відчуження корпусу Межигірської гімназії № 19 у Подільському районі міста Києва. Остапа Семерака до голови правління Публічного акціонерного товариства "Державне акціонерне товариство "Чорноморнафтогаз" щодо надання копій документів та інформації про державну закупівлю бурової установки. Таким чином, шановні народні депутати, виголошено 114 депутатських запитів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим.