Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Sedmu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 115 narodnih poslanika. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine prilikom usvajanja zapisnika i utvrđivanja dnevnog reda postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Radi utvrđivanja tačnog broja poslanika prisutnih u sali, molim poslanike da ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 140 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine, u smislu člana 88. stav 5. Poslovnika. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje, u skladu sa članom 287. Poslovnika? Reč ima narodni poslanik Jahja Fehratović. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Moje pitanje ide prema Ministarstvu ekologije. Naime, prethodnih dana, pa i nedelja, Novi Pazar se nalazi na lestvici najzagađenijih gradova u Evropi. Ako se izdignete na neko od brda iznad Novog Pazara, možete videti samo maglu, tamninu i jedno sivilo koje se nadvilo nad ovim gradom, a dokaz tome jesu i merenja koja pokazuju da je ovaj grad trenutno jedan od najzagađenijih, ne samo na Balkanu, već i u celoj Evropi. Stranka pravde i pomirenja je mnogo puta ukazivala na ovaj problem, čak smo pre nekoliko godina sa građanima Novog Pazara pokretali peticiju da se oni koje smatramo da su najveći zagađivači odstrane iz naseljenih delova grada, a to su dve peletare, jedna koja se nalazi u neposrednoj blizini osnovne škole, u gusto naseljenom mestu, a druga koja se nalazi neposredno pored univerziteta, pored verskih objekata, koji su zaštićeni UNESKO i koja u suštini pokriva veći deo urbane zone Novog Pazara. Ljudi koji žive u blizini ovih peletara svako jutro moraju po jedan centimetar prašine skidati sa svojih automobila, kako bi mogli jednostavno da ih koriste, a zamislite kako to utiče na učenike osnovnih škola i na studente, na profesore, ali i na sve one koji se i dalje bore sa svim ovim pošastima, pa i pošasti Kovida - 19. Naše pitanje i insistiranje prema Ministarstvu ekologije ide u tom smeru da od njih zahtevamo hitnu reakciju, da sprovedu istrage, da utvrde da li ove peletare koriste one filtere koji su odobreni, kao što je to, recimo, u Švajcarskoj, gde vi imate i u Cirihu peletare i sve druge fabrike, ali zahvaljujući filterima za pročišćavanje vazduha iz njih izlazi isključivo čist vazduh. Ovde, kada pogledate iznad dimnjaka tih peletara, vidite jedan gust, taman, otrovan dim koji se spušta na široj teritoriji, koji vetar raznosi po celom gradu i koji direktno ugrožava zdravlje svih kategorija stanovništva. Zahtevamo da Ministarstvo ekologije hitno preduzme akciju da ispita da li ovi proizvodni pogoni imaju dozvole i zadovoljavajuću opremu za pročišćavanje tog vazduha, i ne samo oni već i svi oni drugi koji čine da ovih dana Novi Pazar bude jedan od najzagađenijih gradova u regionu i u Evropi, kako bismo obezbedili građanima elementarne uslove za normalan i zdrav život, odnosno kako bi oni ostvarili ono pravo da imaju pravo na život, koji im garantuje Ustav i zakoni ove države? Hvala.
Hvala. Reč ima Šaip Kamberi.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, "merdita" - dobar dan. Moje današnje pitanje je za predsednika Vlade Republike Srbije, a ono glasi - kada će se stvoriti uslovi za slobodnu, javnu i službenu upotrebu nacionalnih simbola Albanaca? Prošlo je godinu dana od mog govora o potrebi nacionalnih manjina da slobodno, javno i službeno koriste svoje nacionalne simbole, a Republika Srbija nastavlja da bude jedina zemlja u regionu koja zakonom onemogućava nacionalne manjine da slobodno i službeno koriste svoje simbole, ukoliko su identični sa simbolima drugih zemalja. Koliki je u Srbiji danas stepen netrpeljivosti prema albanskom nacionalnom simbolu pokazalo nam je i ponašanje huligana koji su skinuli albansku zastavu sa mnogih mesta u Beogradu, gde je ona postavljena kao deo državnog protokola prilikom posete premijera Albanije, gospodina Edija Rame. Huligani su možda direktni počinioci ovog vandalskog akta, ali mora se istaći da su oni produkt diskursa koji podržava i hrani antialbanske stereotipe, neprijateljstvo i mržnju prema njima. Ovakav diskurs autor dela "Imaginarni Albanac" Aleksandar Pavlović naziva albanizmom, oslanjajući se na koncept balkanizma Marije Todorove koja upisuje diskurs koji stvara stereotipe o Balkanu i politiku organsku povezanu sa tim diskursom. Zaključak je da u ovoj atmosferi netrpeljivosti, otvorene mržnje i predrasuda prema svemu što se vezuje sa Albancima, diskriminaciju u fundamentalnim pravima, život Albanaca preševske doline, pa i onih koji žive u unutrašnjosti Republike Srbije, težak. U stvorenoj atmosferi negiranja ratnih zločina, glorifikacije ratnih zločinaca, u kojoj se policijom čuvaju njihovi murali, činjenica je da i prema izveštajima međunarodnih organizacija Srbija ozbiljno nazaduje u demokratiji i možda se ne trebamo čuditi zašto pred ovakvim vandalizmom država ne preduzima zakonske mere. Vlasti ponosno o ovome ćute. Lepo je to osećanje ponosa - rekao bi Meša Selimović - brani nas od kajanja. Za mnoge se sada postavlja otvorena dilema - da li je ova netrpeljivost prema zastavi Albanije deo projekta "Open Balkansa" ili deo Vulinovog srpskog sveta? Poštovane kolege, ja ovde mogu samo da pomenem vandalizam nad albanskom državnom zastavom, ali je moja prevashodna dužnost u ovom domu da postavim pitanje zašto albanci preševske doline i oni koji žive u Srbiji ne mogu da slobodno, javno i službeno koriste svoje nacionalne simbole, koji predstavljaju suštinski deo njihovog identiteta? Svi mi, nadam se, težimo EU. Upravo je ta Evropa kojoj težimo poznata po sposobnosti integracije, neuništavanja i ukidanja različitosti. Kao zemlja koja teži da bude deo EU, mada danas se sa pravom može postaviti pitanje da li Republika Srbija to stvarno i želi, ova zemlja bi trebala da ukine diskriminatorske zakone. Ljudi su duševno vezani za svoje simbole identiteta. Ljudi su često tokom istorije ginuli za simbole. Zato, bez obzira na sadašnje zakonsko i političko negativno stanje koje negira naše simbole, ja mogu da kažem da se mi nećemo odreći naših identitetskih simbola. Mi ćemo se strpljivo boriti i čekati kada će se naše identitetsko pravo o slobodnoj, javnoj i službenoj upotrebi nacionalnih simbola i ostvariti. Verujemo u takvo rešenje i zato što je ovo pitanje u zemljama u okruženju već rešeno u dijalogu sa manjinama. Do tada, mi se nećemo ni pokoriti, ni predati. Na kraju krajeva, na neprestanu borbu za naš identitet i simbole koji to izražavaju, nas obavezuju i stihovi naše himne o zastavi - (poslanik govori na albanskom jeziku). Hvala.
Reč ima narodni poslanik Đorđe Milićević. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedniče Narodne skupštine Republike Srbije. Mislim da je prethodni govornik povredio Poslovnik, ali obzirom da u ovom delu nema povrede Poslovnika i da je ovu poslednju rečenicu i konstataciju morao da zatraži prevodioca da bi mi znali šta je on rekao. Ali, dobro. Nije to tema o kojoj želim da govorim. Navikli smo na takav vid provokacija. Poštovani predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, za poslaničku grupu SPS Narodna skupština Republike Srbije je hram demokratije i glas naroda. Ovo je mesto gde mi legitimno izabrani predstavnici građana zastupamo i štitimo interese svih građana bez obzira na njihovu nacionalnu pripadnost, versku pripadnost, bez obzira, dakle, kojoj veri pripadaju, kao i da štitimo nacionalne i državne interese Srbije, što smo se i obavezali kao potpisnici zakletve, kao narodni poslanici, što naravno podrazumeva argumentovanu demokratsku raspravu kroz iznošenje činjenica, a činjenice su uvek i isključivo zasnovane samo na istini. Istina je to da su tokom protekle nedelje, a vidim opet se pominje, pojedini želeli da predstave Srbiju kao državu koja negira zločine, štiti pojedince koji su počinili zločine i kao državu koja nikada nije izrazila poštovanje prema žrtvama, što je apsolutno notorna laž i neistina. Konačan je cilj d se nametne mišljenje da je Srbije i njeni građani genocidna. Navodno, povod je bio mural koji već mesecima stoji na fasadi jedne od zgrada u centru Beograda, mural sa kojim država nema apsolutno nikakve veze. Dok se u određenim državama u regionu institucionalizuju poruke sa imenima onih koji su počinili monstruozne zločine nad srpskim narodom, nisam primetio da se tzv. borci za ljudska prava oglašavaju kada je mržnja usmerena ka Srbiji. Tada uglavnom ostaju nemi, tada uglavnom ćute. Za njih je sklanjanje murala Ratka Mladića pranje lica zločincu, a kada neko uklanja tablu Aćifa Efendije, pokuša da je ukloni to je nedozvoljeno uništavanje table i incident, iako je opšte poznato ko je bio Aćif Efendija, saradnik okupatora, neko koga je osudi domaći sud i neko ko je dobio orden od Hitlera lično. Moje pitanje, gospodine predsedniče, je danas upućeno pre svega vama. Da li ja kao narodni poslanik, šef poslaničke grupe SPS imam pravo da postavim pitanje, iznesem konstatacije koje su zasnovane na činjenicama, odnosno istini, a da ukoliko se to nekome ne dopada ne postajem meta? Nakon pitanja koje sam postavio tokom protekle nedelje putem društvenih mreža, različitih portala organizovana je jedna vrsta hajke protiv mene najgnusnijim uvredama i pretnjama. Reći ću samo one koje mogu nazvati kulturnim. „Milićević pretio Bošnjacima“. Nikada u životu u ovom parlamentu nisam pretio, uvek sam poštovao Etički kodeks i Poslovnik o radu Narodne skupštine. Neko ko je zadužen za borbu protiv nacionalnih manjina, što nikada nisam činio, i „Veliko srpski jastreb, neko ko je opsednut dr Sulejmanom Ugljaninom“, baš me interesuje neko ko ima 0,5% glasova. „Nacionalista - od onog udesa ti se stanice pomerile Milićeviću“. „Ti si počinio genocid“. „Fašista“. „Zmija se tuče u glavu, a ne u rep, tako i Srbe u Beogradu, a ne Podgorici i Palama, tj. laktašima“, što je direktno pretnja, i „Četnik iz Valjeva te posla kod alaha“, misleći na pokojnog muftiju Zukorlića, što je izuzetno sramno. Ne bih da čitam one skaradne poruke koje su upućene. Zarad javnosti, pre svega želim ovim hrabrim organizatorima koji se sakrivaju iza nekakvih portala i koji se sakrivaju iza nekakvih lažnih profila, a time će se baviti nadležni organi i nadležne institucije, želim da kažem samo dve rečenice još. Ja sam uvek tu u sali Narodne skupštine Republike Srbije, uvek spreman za debatu, uvek spreman za sučeljavanje mišljenja i jako dobro znam šta je moja obaveza, šta je moja odgovornost kao narodnog poslanika prema građanima svih nacionalnosti, građanima Srbije. Sve je, dame i gospodo narodni poslanici, relativno i promenljivo, pa će tako vrlo brzo i ovom mandatu doći kraj već za nekoliko meseci. U jednom, kada je reč o ovim skaradnim porukama. Kreator svega ovoga je bio u pravu. Ja jesam Valjevac i time se ponosim, sve ostalo što je rečeno nisam, ali jesam Valjevac, a mi u Valjevu imamo običaj da kažemo da bi radije išli bez glave, nego bez obraza. A, kada neko želi da kroz rezoluciju nametne nepravdu, onda je naš jedini otpor istina i samo istina. To je ono što će poslanička grupa SPS i nastaviti da čini u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima Aleksandar Marković.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, uvek kada pomislimo da su Đilasovi i Šolakovi mediji u Srbiji dotakli dno i da bukvalno ne mogu biti gori, oni nas demantuju i pokažu da ne postoji granica koju nisu u stanju da pređu. Zašto ovo govorim? Izneću nekoliko primera iz čega se jasno vidi kakva je njihova uređivačka politika, ako se to uopšte može nazvati uređivačkom politikom, jer ja bih pre rekao da je u pitanju neprestana kampanja protiv Srbije prevashodno, naravno protiv naših nacionalnih interesa i naravno glavna meta im je uvek Aleksandar Vučić, predsednik države, koji je ključni zaštitnik upravo tih naših nacionalnih interesa. Dakle, u napadima na Aleksandra Vučića apsolutno ih ne zanima da li će time ugroziti interese Srbije, da li će time ugroziti poziciju Srbije kako na unutrašnjem, tako i na spoljnom planu. Ništa ih od toga ne zanima, osim da iskoriste svaku, ama baš svaku temu i svaku priliku da pokušaju da naprave političku štetu. Naglašavam – pokušaju, zato što im do sada to nije pošlo za rukom. Imamo primer od juče, Đilasov tabloidni portal „Nova.rs“ objavljuje članak koji glasi, pazite predsedavajući sada, kažu – Vučića će zatresti osveta iz Nemačke, Violina stranka uzima diplomatiju. Dakle, hajde prvo da pojasnimo o čemu se ovde radi ako nekom još nije jasno. U pitanju je Partija zelenih u Nemačkoj, koja će verovatno, mada nije sigurno, biti deo nove vladajuće većine, odnosno vladajuće koalicije, a kada kažu – Violina stranka, tu misle na Violu fon Kramon koja je najistaknutiji albanski lobista i to po sopstvenom priznanju. Dakle, ovo ne tvrdi niko iz SNS, ovo ona sama za sebe tvrdi da je albanski lobista. Dakle, pazite na koliko nivoa je ovo problematično. Pazite sa kakvom, da kažem, sladostrašću oni pišu ovo. Dokle ide ovo ludilo, oni se unapred raduju što postoji mogućnost da u pregovorima o formiranju nove Vlade Nemačke, Ministarstvo spoljnih poslova pripadne partiji Viole fon Kramon, kao da to samo po sebi sada nešto znači ili valjda misle da će ako se to uopšte desi, da Viola fon Kramon na taj način iskoristiti svoj uticaj da još snažnije napada Srbiju, da još snažnije i jače udara po Srbiji, kao da je malo do sada to radila, kao da je malo što se otvoreno svrstala na albansku stranu kada je reč o pitanju KiM. Dozvolite mi da samo pokažem jedan primer, kaže Viola fon Kramon – jesam kosovski lobista, ali ne plaćen, ja sam lobistkinja interesa građana Kosova, zalažem se za kosovsku stvar. Dakle, o tome mi govorimo. I sada se oni kolektivno raduju, dakle, žurku prave što će možda ta Viola fon Kramon biti u prilici da još jače napada Srbiju i da još žešće zastupa albansku, kako ona kaže, stvar. Još jedan primer od pre par dana, dakle, isti portal je u pitanju, ne mogu da se, predsedavajući, ne osvrnem i na to da je gospođa Fon Kramon, osim što se otvoreno svrstala na stranu Albanaca, dakle, da se oglasila sramnim, da kažem, saopštenjem kada je bila u pitanju akcija tzv. kosovske policije, u kojoj je teško povređen Srećko Sofronijević, gde su tzv. kosovski policajci, bukvalno naoružani do zuba, upotrebivši šok bombe i suzavce, otvorili vatru na goloruki srpski narod, tom prilikom Viola fon Kramon kaže – akcija protiv šverca na Kosovu je bila potrebna, na vlastima Kosova je da odluče kada i gde će koristiti policijske snage. Dakle, ovo vam govorim u prilog tome o čemu pričam danas. Još jedan primer imamo od pre par dana, isti portal je u pitanju, dakle, nova.rs, koji na naizgled istu vest ima potpuno dve različite reakcije, evo šta je u pitanju. Dakle, na vest da je neko pokušao da uništi tablu Aćif Efendije u Novom Pazaru, naslov glasi ovako: „Incident u Novom Pazaru, muškarac pokušao da uništi tablu Aćif Efendije“, dok na vest da je neko pokušao da uništi mural Ratka Mladića naslov glasi: „Bačena crna farba na mural Ratku Mladiću, čistači oprali lice zločincu“. Pa sram vas bilo, sram da vas bude, vas sa nova.rs. Ako ništa drugo, sram vas bilo zbog vrhunskog licemerja. Dakle, kada neko napadne tablu Aćif Efendije, onda je to vandalizam, onda je to skandal, onda su to vandali, a kada neko napadne mural generala Ratka Mladića, e on tada postaje čistač, on postaje heroj, on postaje aktivista za ljudska prava, on postaje borac za mir u svetu itd. Sada vidite s kim imamo posla. Dakle, imamo posla sa ljudima koji uvek, apsolutno uvek, staju na antisrpsku stranu, podržavaju svaki antisrpski stav i njihova politika, predsedavajući, svodi se na – što gore po Srbiju, to bolje po njih. Međutim, i s tim završavam, u praksi se ispostavilo da što je bolje Srbiji, to je njima gore. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, gospodine Markoviću. Pošto se više niko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa ne javlja za reč, nastavljamo sa radom. Dostavljeni su vam zapisnici Četvrte i Pete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Postoji kvorum za usvajanje zapisnika sa navedenih sednica. Odboru za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja niko od narodnih poslanika nije dostavio u pisanom obliku primedbe na navedene zapisnike i zato prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje zapisnik Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini, održane 26, 27, 28. oktobra i 2. i 3. novembra 2021. godine. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje: ukupno – 162, za – 151, nije glasalo – 11 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Četvrte sednice. Stavljam na glasanje zapisnik Pete sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini, održane 27. oktobra 2021. godine. Molim narodne poslanike da glasaju. Zaključujem glasanje: ukupno – 163, za – 153, nije glasalo – 10 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština usvojila Zapisnik Pete sednice. U sazivu ove sednice koji vam je dostavljen sadržan je i predlog dnevnog reda. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika Narodne skupštine, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za dopunu predloženog dnevnog reda i o predlogu za spajanje rasprave. Predlozi za dopunu. Narodni poslanik Miodrag Linta, na osnovu člana 92. Poslovnika, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o pravima boraca, vojnih invalida, civilnih invalida rata i članova njihovih porodica. Gospodine Linta, imate reč.
Hvala, poštovani predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, četvrti put predlažem da se dnevni red sednice dopuni mojim Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o pravima boraca, vojnih invalida, civilnih invalida rata i članova njihovih porodica. Ključni predlog u mome zakonu jeste činjenica da sadašnjim zakonom nisu priznati pripadnici vojske i policije Republike Srpske Krajine. Odredbama zakona krajiškom borcu priznato je samo do 27. aprila 1992. godine. Tražim da se svim pripadnicima vojske i policije Republike Srpske Krajine prizna ratni staž za čitavo vreme rata u dvostrukom trajanju. Moram da kažem da me je mnogo krajiških boraca kontaktiralo, kontaktira, zove, traži sastanke. Krajiški borci su ogorčeni i nezadovoljni zbog toga što još uvek nije priznata njihova pravedna i časna borba protiv ustaškog režima Franje Tuđmana čiji je strateški cilj bio stvaranje etnički čiste hrvatske države. Krajiški borci nisu vodili nikakav privatan rat, oni su se časno, hrabro i pošteno borili za očuvanje Jugoslavije i borili da sačuvaju svoj narod od masovnih zločina i od etničkog čišćenja. Takođe, u mom predlogu zakona tražim još nekoliko izmena i dopuna. Jedna od njih tiče se ratnih vojnih invalida. Naime, predlažem da se mojim predlogom zakona svim borcima koji su bili ranjeni ili koji su bili bolesni tokom rata da im se omogući da mogu podneti zahtev za priznanje statusa ratnog vojnog invalida u roku od godinu dana od stupanja na snagu ovog zakona. Krajiški borci koji boluju od posttraumatskog stresnog poremećaja, da im se omogući ovim zakonom da mogu podneti zahtev za priznavanje statusa ratnog vojnog invalida bez vremenskog ograničenja. Takođe, imamo jedan broj civilnih lica sa područja Republike Srpske Krajine koji su bili ranjeni u zločinačkoj akciji „Oluja“. Oni su dobili status civilnog invalida rata, primali su ličnu invalidninu od 2000. do 2013. godine. Tada je ukinuta savezna uredba i sada imamo najmanje 12 civilnih invalida rata iz Republike Srpske Krajine koji ne primaju ličnu invalidninu. Mislim da je u pitanju jedna velika nepravda i da treba doneti izmene i dopune zakona, da i ti civilni invalidi rata primaju ličnu invalidninu. Ovim predlogom zakona tražim i izmene u kategorizaciji boraca. Na kraju još jednom apelujem da se današnji dnevni red sednice dopuni mojim Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o pravima boraca, vojnih invalida, civilnih invalida rata i članova njihovih porodica.
Hvala, gospodine Linta. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: ukupno – 166, za – osam, nije glasalo – 158 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Naredni predlog, narodni poslanik Miodrag Linta predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o izbeglicama. Da li želite reč ponovo? Izvolite.
Hvala. Sedmi put predlažem da se dnevni red sednice dopuni mojim Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o izbeglicama. Naime, 2012. godine Srbija je počela da realizuje tzv. regionalni stambeni program čiji je cilj bio da se reši ključno pitanje integracije, odnosno da se reši stambeno pitanje prognanih lica sa područja današnje Hrvatske i Federacije BiH. Tada je ukupno evidentirano oko 17.000 porodica koje nemaju rešeno stambeno pitanje i još nekoliko hiljada koje nisu popunile tada anketu. Dakle, radilo se 2012. godine, na početku sprovođenja regionalnog stambenog programa, oko 20 hiljada progonjenih porodica, koji su bili u statusu podstanara ili su živeli u nezavršenim kućama ili starim trošnim kućama itd. Cilj toga programa je bio da u narednih pet godina, dakle do 2017. godine, se reši to ključno pitanje integracije. Nažalost, program se sprovodio i sprovodi se veoma sporo. Komesarijat za izbeglice i migracije, izašao je sa podatkom da će do kraja 2022. godine, biti rešeno svega nešto više od sedam hiljada prognanih porodica iz Hrvatske, Federacije BiH. Na osnovu saopštenja, Komesarijata za izbeglice i migracije, ostaje 12 hiljada prognanih porodica koji će biti stambeno nerešene. Zbog toga ovim Predlogom zakona tražim da Vlada Republike Srbije nastavi realizaciju ovog programa, da se obrati EU, odnosno Evropskoj komisiji i apeluje da donatorska sredstva koja su bila predviđena 2012. godine se i dalje koriste dok se ne reši ovo ključno pitanje integracije. Pored toga imamo još niz drugih problema u procesu integracije, navešću samo nekoliko od njih. Recimo, imamo slučajeve nekoliko opština, gde je najdrastičnije primer sporog sprovođenja ovoga programa. Naime, nadležne opštinske komisije su objavile liste lica koji su dobili, na primer stanove, 2015. godine to se desilo u Šapcu, Šidu i Boru i od 2015. godine, evo do danas, to je šest godina, još uvek nisu završene zgrade, u kojim treba da se usele ti ljudi. Ljudi su ogorčeni i pitaju se da li je moguće da se jedna zgrada, od 10, 15, 20, 25 stanova gradi šest godina i da oni šest godina plaćaju kiriju, umesto da su se u te svoje stanove uselili, već naredne 2016. godine. Imamo i primer grada Subotice, gde već dve i po godine je objavljena lista, dosta ljudi me je zvalo, očekuju i nadaju se da će konačno biti rešene te tehničke stvari i da se mogu useliti u svoje stanove, da ne plaćaju kiriju, više od dve i po godine, a faktički zgrada je gotova. Imamo jedan deo porodica, koji su se uselili u svoje stanove, pre 20 i više godina, na primer naselje „Sava“ u Obrenovcu, 80 prognanih porodica, evo prošlo je, oni su se uselili u svoje stanove 1999. godine, prošle su 22 godine, oni još uvek nisu dobili pravo otkupa tih stanova. Jedno drugo naselje u Obrenovcu, gde su se 23 porodice uselile 2007. godine. Onda imamo nekoliko kategorija porodica kojima nije omogućeno, još uvek, da dobiju otkup svojih stanova. Dakle, problema ima zaista mnogo, ja apelujem na premijerku Brnabić, da primi našu delegaciju na sastanak, već sam joj poslao četiri pisma i da kroz razgovor se odrede vremenski rokovi, da se odrede institucije koje će u veoma kratkom vremenskom roku, konačno rešiti ove brojne probleme, u procesu integracija, pogotovo je velika šteta što se ovde radi o regionalnom stambenom programu i to želim da kažem zbog građana Srbije. Dakle, ovo nisu sredstava iz budžeta Republike Srbije, ovo su sredstava međunarodnih donatora, EU, niza država i zaista ponavljam bilo bi jako loše da ovaj program ne bude završen u punoj celosti, a imamo dobre namere EU, da pomogne proces rešavanja ključnog pitanja u Srbiji, što se tiče prognanih lica iz Hrvatske, Federacije BiH, a to je stambeno pitanje. Apelujem na Skupštinu da se današnji dnevni red, dopuni mojim predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o izbeglicama. Hvala vam.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: ukupno 166, za - pet, nije glasalo 161. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Aleksandar Martinović, na osnovu člana 92. stav 2. i člana 157. stav 1, člana 170. i 192. stav 3, a shodno članu 157. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se obavi, pod jedan: zajednički načelni, jedinstveni pretres o tačkama od druge do 15 dnevnog reda; pod dva: zajednički jedinstveni pretres o 16. i 17. tački dnevnog reda. Da li predlagač želi reč? Ne. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje: ukupno 166, za - 154, nije glasalo 12. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za dopunu dnevnog reda i o predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 93. stava 3. Poslovnika, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Molim narodne poslanike da se izjasne. Zaključujem glasanje: ukupno 165, za - 158, nije glasalo sedmoro. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Sedme sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije, u 2021. godini, u celini. D n e v n i r e d Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2022. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2022. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2022. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2022. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2022. godinu, Predlog zakona o izmenama i dopuni Zakona o budžetskom sistemu, Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dobit pravnih lica, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, Predlog zakona o izmenama Zakona o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara, koji je podnela Vlada; Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, koji je podnela Vlada; Predlog zakona o budžetskoj inspekciji, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o eksproprijaciji, Predlog zakona o izmenama i dopunama Carinskog zakona, koji je podnela Vlada; Predlog zakona o završnom računu budžeta Republike Srbije za 2020. godinu, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poljoprivredi i ruralnom razvoju, Predlog zakona o regulisanju obaveza Republike Srbije prema Međunarodnom monetarnom fondu po osnovu korišćenja sredstava opšte alokacije specijalnih prava vučenja odobrenih Odlukom Odbora guvernera Međunarodnog monetarnog fonda od 2. avgusta 2021. godine, 4/3 JJ/VZ Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između KfW, Frankfurt na Majni („KfW“) i Republike Srbije koju predstavlja ministar finansija („Zajmoprimac“) za Program „Integrisano upravljanje čvrstim otpadom, faza I“, Predlog odluke o razrešenju članova Nacionalnog saveta za kulturu, koji je podneo Odbor za kulturu i informisanje, Predlog članova Nacionalnog saveta za kulturu, koji je podneo Odbor za kulturu i informisanje. Prelazimo na rad, po utvrđenom dnevnom redu. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju svi članovi Vlade sa saradnicima i to: Saša Stevanović, državni sekretar; Zoran Radovanović, državni sekretar; Branko Živanović, državni sekretar; Darko Komnenić, pomoćnik ministra; Mirjana Ćojbašić i Zoran Milošević, vršioci dužnosti pomoćnika ministra; Sanja Radojević Škodrić, direktor Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje; Svetlana Tadin, direktor Sektora za ekonomske poslove u Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje; dr Radan Kostić, direktor Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika; Biljana Stanković, direktor ekonomskog sektora Nacionalne službe za zapošljavanje; Zlatica Zec, finansijski direktor Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje i Milesa Marjanović, Olivera Ružić Poparić i Dragana Nešić, viši savetnici u Ministarstvu. Pozdravljam članove Vlade. Molim poslaničke grupe ukoliko to već nisu učinile da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 1. i članu 192. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram načelni i jedinstveni pretres o Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2022. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2022. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2022. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2022. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2022. godinu. Da li na samom početku predstavnici predlagača žele reč? Prvo, reč ima predsednica Vlade, Ana Brnabić. Izvolite.
Hvala vam. Dobar dan svima, poštovani narodni poslanici, ovde sam sa članovima Vlade Republike Srbije da vam predstavimo Predlog zakona o budžetu za 2022. godinu. Trudiću se da budem što je moguće više koncizna, a na kraju krajeva da imamo i više vremena za skupštinsku raspravu o Predlogu zakona o budžetu koji je ipak i najvažniji zakon za sledeću godinu. Dakle, krenuću samo kratko sumiranjem rezultata za 2021. godinu, sumiranjem rezultata za 2020. godinu, zato što je jedan zajednički imenitelj za 2020. i 2021.godinu taj da su obe godine bile godine borbe protiv pandemije korona virusa, da smo se svi suočili sa ogromnim poteškoćama. Kada kažem svi, ne mislim samo na građenje i privredu u Republici Srbiji, mislim, takođe i na čitavu Evropu i na čitav svet, dok smo se suočili sa krizom koja je ne samo, nažalost, uzimala i uzima danak u ljudskim životima, već i sa krizom koja je najgore do sada od Drugog svetskog rata pogodila sve ekonomije sveta u odnosu koju je svetska ekonomska kriza iz 2008. i 2009. godine izgledala kao mala beba i u okviru koje smo mi, na kraju krajeva i ogromnu podršku vas, poštovani narodni poslanici i ovog Doma uspeli da izdvojimo značajna sredstva kroz tri ekonomska paketa, mera podrške i privredi i građanima, a zahvaljujući kojima imamo ove rezultate. Dakle, kroz ta tri paketa mera mi smo u ekonomiju Republike Srbije, u našu privredu, a i našim građanima dali finansijsku pomoć i podršku u ukupnom iznosu od preko osam milijardi evra, verovali ili ne. Jedna malena, do juče ekonomski slaba, finansijski nemoćna Srbija je, na kraju krajeva, i kao rezultat fiskalne konsolidacije 2014, 2015. i 2016. godine, koja je provela Vlada na čelu sa tada premijerom Aleksandrom Vučićem uspela da bude stabilna tako da mi u ovim najtežim vremenima izdvojimo osam milijardi evra za našu privredu i za naše građane da prebrodimo ovu užasnu krizu. Pričam ovaj uvod zato što se na kraju krajeva i budžet za 2022. godinu naslanja na sve ovo što smo radili i velikim delom nastavljamo taj rast i razvoj, ukoliko dobijemo vašu podršku za Zakon o budžetu, pa je zato važan ovaj uvod. Dakle, nama je privredni pad, pad BDP u 2020. godini iznosio svega 0,9%. To je jedan od najboljih ekonomskih rezultata, privrednih rezultata u čitavoj Evropi. U 2021. godini, mi smo zabeležili dinamičan oporavak i ekonomski rast koji će ići, svakako i sigurno u ovom trenutku znamo iznad 7%. I to je ogroman uspeh, i to će biti jedan od najboljih rezultata u Evropi. Ukoliko dobijemo podršku od vas za budžet za 2022. godinu, mi smo predvideli kada implementiramo sve one projekte koje smo predvideli tim budžetom da će nama rast u 2022. godini biti 4,5%, sa tim pokazateljima minus 0,9%, plus 7%, pa videćemo da li će to biti 7,2%, 7,3% ili čak 7,5% i plus 4,5%, mi ćemo kumulativno u najtežim godinama od Drugog svetskog rata, u godinama borbe protiv pandemije korona virusa imati kumulativni rast koji je svakako najveći i najbolji u Evropi. Taj kumulativni rast će biti oko 10% ili preko 10%. Zato je važan budžet za 2022. godinu i zato sam i ja danas ovde da vas molim za podršku u ovom budžetu. Tokom 2020. i 2021. godine, kada su sve zemlje u svetu beležile dramatičan rast nezaposlenosti, kada su neke države članice EU zabeležile nezaposlenost i preko 20%, mi smo kroz ova tri paketa mera podrške građanima i privredi, i još jednom i na ovom mestu zahvalnost predsedniku Aleksandru Vučiću na ovome zato što ukoliko se građani sećaju, ali da ih podsetim zašto je važno opet da se zahvalim i predsedniku Vučiću, on je u vreme pandemije 2020. godine vodio, praktično Krizni štab za privredu i sa čitavim tim timom osmišljavao mere podrške koje su bile tako dobro targetirane da danas imamo ove rezultate. Dakle, mi smo omogućili ne samo da zadržimo radna mesta, da nemamo rast nezaposlenosti, već smo tokom prethodnih godinu dana otvorili novih 60.000 radnih mesta u vreme kada je nezaposlenost svuda rasla kod nas je zaposlenost rasla. To su ogromne stvari sa kojima svi treba da se ponosimo. Fantastični rezultati. Kada smo osmišljavali te mere podrške privrede i građanima, u okviru tog Kriznog štaba, tada su bila dva, jedan je bio medicinski, ja sam vodila taj medicinski, predsednik Aleksandar Vučić je vodio privredni, u to vreme ideja vodilja za sve mere bila je, kao što sam rekla juče na sastanku sa sindikatima, da sačuvamo radna mesta, da obezbedimo da naši ljudi znaju da postoji sutra, da su njihove porodice bezbedne, da imaju budućnost i da država može da se postara da oni imaju stabilnost kontinuiranu, uprkos ovim izazovima. Mi smo paralelno sa tim našli snagu ponovo zahvaljujući stabilnoj politici koja je rezultat svih onih mera fiskalne konsolidacije 2014. i 2015. godine, da nastavimo da investiramo ne smanjenim intenzitetom u naše infrastrukturne projekte u kapitalnu infrastrukturu, u puteve, u bolnice, u pruge, u škole, u kanalizacionu mrežu, projekte zaštite životne sredine, postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda, transferne stanice, proširenje i pravljenje novih sanitarnih deponija, vrtiće, itd. Time smo ne samo poboljšavali kvalitet života za naše građane, već smo takođe i kontinuirano i stalno stvarali novu vrednost za naše građane. Velika i važna je ova 2021. godina, za Republiku Srbiju. Ovo je prva godina u istoriji Srbije u kojoj će naš BDP preći 52 milijarde evra. To su velike stvari. Godine 2012. je BDP u apsolutnom iznosu Srbije bio 33,7 milijardi. Danas, krajem ove godine mi verujemo da će biti iznad 52 milijarde. Mi mislimo da će biti oko 52 milijarde 400 miliona evra. To znači da smo mi za nepunih deset godina stvorili skoro 20 milijardi evra dodatne, odnosno nove vrednosti za građane Republike Srbije. To su istorijski uspesi. To je ono gde naša zemlja nadoknađuje sve ono propušteno vreme, smanjuje jaz za onima koji su bili daleko, daleko ispred nas, prestiže neke druge zemlje u regionu i povećava opet taj jaz u odnosu na te koji će sada zaostajati za Srbijom. Plate i penzije su nastavile da rastu. To su prosečne zarade rasle preko 10% u realnim vrednostima. Mi očekujemo da će do kraja ove godine prosečna plata u Republici Srbiji biti preko 600 evra i da smo na jako dobrom putu, na pravom putu da dostignemo onaj cilj koji smo obećali građanima Srbije, a to je da do 2025. godine prosečna plata u Srbiji bude 900 evra, a prosečne penzije između 430 i 440 evra. Dakle, kada merimo danas prolazno vreme na odličnom smo putu. Tamo smo gde smo i u tim ambicioznim planovima planirali da treba da budemo. Ovim ćemo mi ne samo potvrditi naše liderstvo u regionu Zapadnog Balkana, već verujemo da ćemo do kraja ove godine po prosečnim zaradama prestići jednu državu članicu Evropske unije. Ono što ja mislim, ne da se nadam, nego mislim da će to označavati da smo mi kao zemlja počeli da se takmičimo u jednoj drugoj kategoriji mnogo bogatijih društava, mnogo bogatijih zemalja sa prilično jakom privredom i ogromnom finansijskom i budžetskom podrškom od strane EU, na koju jedna Srbija ne može da računa, već se realno bori sama. Svakako, uz podršku naših partnera, ali i partnera iz EU, ali to je neuporedivo kada ste član EU koliko sredstava dobijate ili kada niste član, tako da smo se mi izborili da se od 2022. godine takmičimo u toj kategoriji. Godine 2012. mi smo se borili sa Severnom Makedonijom i Albanijom oko toga ko će imati niže zarade. Mi danas o tome više čak ni ne razmišljamo. Mi od 2022. godine počinjemo da razmišljamo o tome kako da se takmičimo po prosečnim zaradama sa državama članicama EU i to je fakat i to je, takođe, izuzetno velika stvar. Što se tiče stranih direktnih investicija, Srbija nastavlja da beleži rekordni priliv stranih direktnih investicija. U prvih 10 meseci ove godine mi smo privukli 3.140.000.000 evra stranih direktnih investicija, što je 63% više nego u istom periodu 2020. godine, ali ne možemo reći da je to zato što smo mi mnogo pali 2020. godine, zato što nismo. Investitori ni u doba pandemije od Srbije nisu odustali. Investicije su se nastavile maltene istom dinamikom. Neke su malo pomerene, ali niko nije odustao od toga da investira u Srbiju. I, ponovo ću reći zato što mi je važno, mi smo u najtežoj godini 2020. u Srbiji videli investicije i nove investitore iz Nemačke i iz Japana, dve najobazrivije države, dve države sa najkonzervativnijim investitorima i to je, u stvari, najbolji pokazatelj toga koliko je Srbija i stabilna i koliko oni najkonzervativniji i najteži za ulaganje veruju u budućnost Srbije. Znajte da je samo ta činjenica otvorila put za mnogo drugih investitora koji su onda tek obratili pažnju na Srbiju i rekli - ako Japanci i Nemci investiraju uprkos pandemiji u ovu zemlju, onda je sasvim bezbedno da investiramo i mi. Na kraju krajeva, to vidimo u ovim brojevima sada za 2021. godinu. I, konačno, uprkos tome što smo dali osam milijardi evra kao podršku privredi i građanima, uprkos tome što smo izdvojili rekordno visoke iznose za podršku našem zdravstvenom sistemu i vanredno visoke iznose kako bi mogli da se borimo protiv ove pandemije, a ova borba protiv pandemije je sve samo ne jeftina, jer treba kupiti svaki dan i zaštitnu opremu i treba kupiti lekove. Srbija nikada nije štedela tokom pandemije na lekovima. Nismo pitali da li je jedan lek po pacijentu 400 dolara ili je 2.500 evra. Sve lekove koji su bili najbolji na tržištu smo uspevali da nabavimo i uspevali smo da ih kupimo. Nikad nismo pitali da li treba svi da se testiraju koji imaju najblaže simptome. Testiramo i preko 26.000 ljudi dnevno. Treba platiti sve te testove, treba platiti sve te vakcine itd, itd. Uprkos tome da nismo smanjivali budžet za kapitalne investicije, već smo nastavili da gradimo i puteve i pruge i bolnice i škole, mi smo zadržali nivo javnog duga ispod 60% BDP-a. Opet, u godinama kada su sve ostale države pustile javni dug da raste da bi ubacile taj novac u potrošnju, da bi ubacile u investicije, u podršku privredi, u podršku građanima, mi smo se trudili i uspeli da ne idemo u ogroman rast javnog duga da bi ponovo ostavili stabilnost za 2022, 2023, 2025. i, na kraju krajeva, za generacije koje dolaze iza nas. Krajem oktobra javni dug je bio 56,5% našeg BDP-a. Mi očekujemo da će do kraja godine biti 58,2% i videćete, sada prelazim na Predlog za budžet 2022. godine, da smo se trudili da u 2022. godini opet, iako smo maksimalno još dodatno povećali izdvajanja za kapitalne investicije, postepeno smanjujemo deficit u budžetu i da smanjimo dodatno nivo javnog duga. U vreme kada nam niko ne bi zamerio, kada kažem niko, mislim na Svetsku banku, MMF, EU ili bilo ko drugi, da nam ide iznad 60% nivo javnog duga, mi gledamo da ga postepeno smanjujemo zato što je to odgovorna politika, pre svega odgovorna prema budućnosti. Šta je cilj budžeta za 2022. godinu? Naravno, kao što sam rekla, nastavak ubrzanog rasta privrede, nastavak izgradnje najvećih infrastrukturnih projekata i, naravno, poboljšanje životnog standarda životnog standarda građana Srbije. To su tri osnovna cilja za budžet 2022. godine. Budžet koji predlažemo je razvojni i ponovo, izuzetno važne vesti za građane Republike Srbije, da ponovim i danas zato što su te stvari predviđene budžetom za 2022. godinu, za koji tražimo vašu podršku, a to je, pod jedan, minimalna zarada u Republici Srbiji se povećava od 1. januara 2022. godine za 9,4%. Time minimalna zarada prelazi 35.000 dinara. Iznosiće, otprilike, 35.022,00 dinara i stiže nivo od 300 evra i to je neverovatan uspeh. Da li je to dovoljno za naše građane koji primaju minimalac? Ne, nikako. I, da budem kristalno jasno, niko od nas ne misli da je to dovoljno, ali kada krenete od toga da vam je minimalac bio pre samo 10 godina 150 evra, stvoriti privredu koja može da iznese minimalac od 300 evra je neverovatan uspeh svih nas. Sada minimalac sa tih 35.022,00 dinara pokriva 87,8% minimalne potrošačke korpe. Da nije bilo pandemije ja sam apsolutno uverena da bi mi već ove godine dostigli da minimalac pokriva potrošačku korpu. Ovo je pomereno zato što smo čuvali radna mesta i zato što smo rezenovali tako da je bolje da ljudi imaju posao pa polako da nešto sporije dižemo minimalac, nego brže da dižemo, a da ljudi izgube radna mesta. Pritom, da vas podsetim, ove godine imamo 9,4% rast minimalca, a rast privrede nam je iznad 7%. Dakle, opet smo mi uložili da minimalac raste brže od privrede. Prošle godine smo imali pad privrede 0,9%, ali nama je minimalac rastao 6,6%. Mi smo bili uvereni da će naša privreda dodatno rasti i da to može da izdrži taj rast, iako bi nekom ekonomskom konzervativnom logikom to značilo da ako imate pad privrede, ne dirate minimalac i ne dirate plate. Mi smo ulagali novac, na kraju krajeva, zahvaljujući vašoj podršci iz budžeta 2021. godine tako da balansiramo da smanjimo poreze privredi, da privreda može više novca da da radnicima i to predlažemo i ovim budžetom. Dakle, dodatno nešto manje poreze kako bi država preuzela trošak dela ovog minimalca na sebe, da privreda ne bude previše izložena zato što su i dalje krizna vremena, ali da minimalac nastavlja da raste. Od 1. januara 2022. godine predlažemo povećanje plata između 7% i 8% u javnom sektoru u proseku, ako isključimo, dakle, bez minimalnih plata, 7,4%. Penzije će od 1. januara 2022. godine biti dodatno povećane za 5,5%. Samo da podsetim, mi imamo još jedno davanje penzionerima od 20 evra u decembru. To će 7. decembra svim penzionerima biti isplaćeno. U februaru imamo još jedno jednokratno davanje od 20 hiljada dinara. Penzioneri su bili posebno ugroženi i pogođeni ovom pandemijom. Zbog toga je država paralelno i uporedo sa tim kako je radila na kontinuiranom povećanju penzija izdvojila zaista značajna sredstva da pomogne kroz jednokratna davanja penzionerima u ovim teškim vremenima da se osećaju sigurno i bezbedno, da mogu sebi više da priušte i da znaju da država može, da to bude i neki psihološki efekat, tako da ćemo mi od početka pandemije, zaključno sa februarom 2022. godine, svakom penzioneru u Srbiji dati iznos otprilike 500 evra na njihovu penziju, kroz jednokratna davanja, svakom punoletnom građaninu u Republici Srbiji koji se prijavio za pomoć biće dato oko 200 evra, našim ljudima na KiM po 100 evra a nezaposlenima 200 evra. Na kraju krajeva, i to je odlazilo u potrošnju i to je ono što je na kraju krajeva dovelo i do ovakvog brzog oporavka i bržeg rasta od očekivanog. Izuzetno važno, možda i najvažniji aspekt ovog budžeta, pored predloženog rasta plata i penzija, jeste budžet za kapitalne investicije. Predlažemo rekordni budžet za kapitalne investicije opet, vi znate, i to se ponavlja iz godine u godinu, govorim rekordni budžet za kapitalne investicije zato što ga mi iz godine u godinu povećavamo. U 2022. godini budžet za kapitalne investicije će iznositi 485,8 milijardi dinara ili 7,3% našeg BDP. Što se tiče kapitalnih investicija, mi ćemo ova sredstva iskoristiti za završetak i početak izgradnje novih auto-puteva i brzih saobraćajnica, pruga, kliničkih centara, opštih bolnica, domova zdravlja, specijalističkih klinika, škola, dodatnih instituta i naučno-tehnoloških parkova, da bi dodatno dobili na toj konkurentnosti naše privrede. Ja ću vam sada reći o nekim najvažnijim projektima putne i železničke infrastrukture. Među kapitalnim projektima koji se nalaze u budžetu za 2022. godinu su, na primer, izgradnja metroa u Beogradu. Radovi su, nakon 50 godina obećanja, priče o metrou, naših snova o metrou, juče konačno i započeli. To je neverovatno velika stvar i za Beograd i za Srbiju. Nastavljamo projekte koji su započeti već, a to je pre svega brza saobraćajnica Novi Sad-Ruma, odnosno Fruškogorski koridor, izgradnja Moravskog koridora, s tim što se tokom sledeće godine, dakle, do kraja 2022. godine, očekuje završetak prve deonice, dakle, imaćemo auto-put Pojate-Kruševac, stiže nam auto-put do Kruševca, zamislite sada koliko je to dodatno drugačija zemlja i kako se menja kvalitet života ljudi u Kruševcu, ali onda nakon toga i u Trsteniku, Vrnjačkoj banji, Kraljevu. Nastavljamo izgradnju auto-puta Beograd-Sarajevo, od deonice Sremska Rača-Kuzmin, saobraćajnice Ruma-Šabac-Loznica, izgradnju auto-puta u poluprofilu Niš-Pločnik, to započinjemo za koji dan, tako da će to biti započeto do kraja 2021. godine, zato kažem nastavljamo. Nastavljamo izgradnju obilaznice oko Gornjeg Milanovca, tu započinjemo izgradnju obilaznice oko Loznice, Užica, tunel kod Kadinjače, obilaznicu oko Požege. Kažem - nastavljamo Gornji Milanovac, zato što ćemo i to početi do kraja ove godine. Završavamo prugu Beograd-Novi Sad. Juče smo započeli Novi Sad-Subotica, odnosno granica sa Mađarskom. Završavamo auto-put u 2022. godini do Požege. Završavamo brzu saobraćajnicu do Valjeva, takođe do kraja 2022. godine. To je brza saobraćajnica Iverak-Lajkovac. Završavamo do kraja godine i deonicu auto-puta „Miloš Veliki“ od Novog Beograda do Surčina. Završavamo rekonstrukciju državnog puta Novi Pazar-Tutin. Završavamo rekonstrukciju i modernizaciju železničke pruge Subotica-Segedin. Krećemo, takođe, i sa rekonstrukcijom železničke pruge Niš-Dimitrovgrad, izgradnja severne obilaznice oko Kragujevca, brze saobraćajnice, posebno važne za Vojvodinu, Bački Breg-Kikinda, auto-put Beograd-Zrenjanin. To su sve stvari koje započinjemo. Dakle, nastavljamo ono što je započeto, završavamo važne projekte u 2022. godini, uključujući i brzu saobraćajnicu do Valjeva i auto-put do Požege i završavamo Novi Beograd-Surčin, i započinjemo nove. Neverovatne velike stvari kojima ponovo mislim da svi mi treba da se ponosimo. Krećemo u rekonstrukciju i dogradnju graničnog prelaza Horgoš, kao i izgradnju nekoliko graničnih prelaza, opet da bi proširili kapacitete za našu privredu, za izvoz iz Republike Srbije. To je ono gde nam je sada usko grlo. Izgradnju novog mosta preko Save u Beogradu, nacionalnog fudbalskog stadiona sa pratećim sadržajima itd. Kada pričamo o platama, rekla sam da planiramo kontinuirano rasterećenje zarada, kao što smo to radili i u godinama pre ove. Mi smo sa privredom ispregovarali, u okviru nacionalnog Socijalno-ekonomskog saveta, da predložimo povećanje neoporezivog dela bruto zarade sa 18.300 dinara na 19.300 dinara od 1. januara 2022. godine, upravo da bi ublažili malo taj trošak za njih od povećanja minimalne zarade od 9,4% i smanjenje stope doprinosa za PIO, dakle, za penziono i invalidsko osiguranje na teret poslodavca za 0,5%. Time dodatno smanjujemo poresko opterećenje prosečne neto zarade za oko jedan procentni poen. Reći ću vam sada samo oko ulaganja u još nekim oblastima, trudiću se da ne idem opet u detalje. Zdravstvo, koje je jedan od najvažnijih prioriteta, kao što smo obećali u ekspozeu. Ukupna predviđena izdvajanja za zdravstvo u 2022. godini iznose 442 milijarde dinara. To je 0,15% više u odnosu na ovaj drugi rebalans iz oktobra 2021. godine. Ako pogledate, to je u odnosu na 2019. godinu, dakle, period pre Kovid pandemije, čak za 153 milijarde dinara veće izdvajanje, 153 milijarde u odnosu na period pre pandemije. Pomenuću samo neke projekte, da bi svi građani Republike Srbije koji nas danas prate znali, zato što ćete videti iz samog budžeta, a opet ja neću stići da pomenem sve, da zaista ne postoji deo Srbije koji smo zaboravili ili zapostavili. Tu je nastavak započetih projekata, poput opremanja nove bolnice „Dedinje 2“, jedne od najmodernijih kardiovaskularnih bolnica u Evropi, sada ova nova, „Dedinje 2“ koju uskoro otvaramo, nastavka KC Vojvodine. Nadam se da već u 2022. godini imamo tender za početak izgradnje, rekonstrukcije i izgradnje KC Kragujevac, pa da to krenemo. Mislim da nećemo stići 2022. godine, ali već 2023. godine sigurno. Ako uspemo 202. godine tim bolje. Nastavljamo radove na bolnicama u Aranđelovcu, Vranju, Kikindi. Završavamo „Institut za infektivne i tropske bolesti“ u Beogradu, na domovima zdravlja Gadžin Han, Vrnjačka banja, gerantološki centri u Novom Sadu, Subotici, Valjevu, domovima za decu i omladinu ometenu u razvoju u Veterniku i Subotici. Takođe, kompletna rekonstrukcija unutrašnjosti Opšte bolnice u Leskovcu, kompletna rekonstrukcija unutrašnjosti Opšte bolnice u Prokuplju, Dom zdravlja i izgradnja novog operacionog bloka u Prokuplju, Dom zdravlja u Krnjači, dva doma zdravlja u Grockoj, Čukarici, Lapovu, Loznici, Medveđi, Rači, Somboru, radovi na „Domu za smeštaj odraslih lica“ Kulina, „Centru za zaštitu odojčadi, dece i omladine“ u Zvečanskoj, dalje opremanje KBC „Dragiša Mišović“, dalje opremanje bolnice u Aranđelovcu i Loznici. Kompletna rekonstrukcija objekata Dečije poliklinike u Zaječaru, radovi na Institutu za javno zdravlje u Pančevu, itd. Što se tiče zaštite životne sredine, sve prisutnije teme, mi Predlogom budžeta planiramo sredstva od ukupno 27,4 milijarde dinara. Nešto od toga je u okviru budžeta Ministarstva za zaštitu životne sredine, nešto od toga je u okviru budžeta Ministarstva za građevinu i infrastrukturu. Vi se sećate da smo mi u 2020. godini rekli da imamo rekordan budžet za izdvajanja u zaštitu životne sredine. Ovo je budžet koji je 3,3 puta veći nego ono što smo imali predviđeno za 2021. godinu. Mi tu planiramo izgradnju deponija u 28 lokalnih samouprava, sanitarnih deponija, postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u 65 lokalnih samouprava na 73 lokacije, čak 169 prečišćivača i izgradnju kanalizacione mreže od oko 5.000 kilometara. Mi smo tokom ove godine potpisali ugovore za izgradnju kanalizacione mreže i izgradnju postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u 16 lokalnih samouprava. To smo završili, to ide u izgradnju u 2022. godini. To su Lazarevac, Veliki Crnjani, Obrenovac, Svrljig, Lajkovac, Krupanj, Kladovo, Mionica, Banja Vrujici, Varvarin, Vranje, Kučevo, Novi Sad, Kragujeva, Novi Bečej, Knić. Ukupna vrednost radova u ovih 16 lokalnih samouprava je 336 miliona evra. Planiramo izgradnju osam regionalnih reciklažnih centara koji će pokrivati više od 50 gradova i opština, a Ministarstvo za zaštitu životne sredine je planiralo 100 miliona dinara za podršku pošumljavanju. Ovo su sredstva za sufinansiranje. Dodatna sredstva se planiraju od strane lokalnih samouprava. Za saniranje i zatvaranje nesanitarnih deponija 350 miliona, jer treba očistiti 3.500 smetlišta i divljih deponija po Srbiji. Što smo počeli treba da nastavimo. Za podršku lokalnim samoupravama koje nisu u mogućnosti da samostalno finansiraju sisteme upravljanja otpadom 400 miliona. Što se tiče obrazovanja i prosvete, samo kratko. Opredeljeno je iznos od skoro 253 milijarde dinara, što je uvećanje od 12 milijardi dinara u odnosu na 2. rebalans iz oktobra ove godine, odnosno 17,1 milijardu u odnosu na inicijalni budžet za 2021. godinu. Dakle, i ovde upumpavamo još novca u prosvetu, obrazovanje i u nauku. U 2022. godini mi treba da završimo kompletnu digitalizaciju naših škola. Mi smo to pokrenuli 2018. godine. Do kraja 2022. godine treba to da završimo. Imamo 750 miliona dinara za besplatne udžbenike za socijalno ugrožene učenika, 750 miliona dinara za licence za digitalne udžbenike, 200 miliona dinara za infrastrukturu u predškolskom, dakle dodatne vrtiće. Mi smo do sada kroz ovaj projekat koji radimo sa Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj u vrednosti od 47 miliona evra mi smo povećali kapacitete u našim predškolskim ustanovama za više od 3.800 mesta. Treba da nastavimo i radove na rekonstrukciji i nadogradnji vrtića, kao što je rekonstrukcija i dogradnja vrtića u Doljevcu, Žitorađi, u Sremskoj Mitrovici smo završili, ali i da pokrenemo radove u Kruševcu, Loznici, Merošini, Prokuplju, Vladičinom Hanu, Smederevu, Šidu, Tutinu, Novom Pazaru. To je sve, dakle, planirano ovim budžetom. Obezbedili smo rekordnih 26 milijardi dinara za nauku. Imamo 18 milijardi dinara za finansiranje naučnih instituta, imamo skoro 2,7 milijarde za kontribuciju za pristupanje u „Horizont Evropa“, čime se bolje povezujemo sa Evropom, odnosno naši naučnici i istraživači. Ovim novcem, takođe, praktično, otvaramo vrata za mnogo veća sredstva iz EU za našu nauku. Povećavamo ponovo budžet Fonda za inovacionu delatnost, a u 2022. godini, što je posebno važno za naše start-ap kompanije, pokrećemo novi program pod nazivom „Fond fondova“ gde ćemo praktično dati direktni podsticaj za privatne investicione fondove u Republici Srbiji, koji će onda finansirati i naša start-ap inovativna preduzeća. To je predviđeno i ovom strategijom razvoja start-ap preduzeća koja je sada završila proces javne rasprave, tako da ja očekujem da u narednim godinama u stvari ovo dodatno pojača i održivost našeg ekonomskog razvoja dovede do povratka nekih mladih ljudi iz inostranstva u Republiku Srbiju zato što će lakše finansirati svoje ideje u Republici Srbiji, dodatnih dovođenja sredstava, finansijskih sredstava kroz investicione fondove u Republiku Srbiju i konkurentnosti naše privrede. Važno mi je ovde da smo planirali dodatna sredstva za neke nove razvojne projekte tehnoloških parkova, kao što je Regionalni centar u Kruševcu, gde smo budžetirali projektovanje, izuzetno važan projekat za dalji razvoj biočetiri kampusa, da Srbija postane centar ovog dela Evrope za ono što jeste i sigurno će biti budućnost, a to je biotehnologija, bioinformatika, biomedicina, biodiverzitet, a do kraja ove godine ćemo otvoriti i centar za sekvenciranje genoma. U kulturi smo povećali budžet za 16% i on je sada 14,8 milijardi dinara. Ja želim da istaknem i posebno, čini mi se, važan projekat u kulturi za decentralizaciju kulture „Nacionalna prestonica kulture“. Majo, fenomenalan projekat i činjenica da je Čačak izabran kao prva nacionalna prestonica kulture za 2023. godinu, pa treba i tu u Čačku da isfinansiramo neke kulturne projekte koji će, generalno, podići resurse i kapacitet institucija na lokalu i čestitam mi Čačku na tome. Prvi put značajna sredstva od 367 miliona dinara koji će biti, odnosno predlažemo da budu investirana u opštinu Lebane u restauraciju i bolju prezentaciju arheološkog nalazišta Caričin grad koji stvarno jeste jedan od naših arheoloških bisera koji nije dovoljno iskorišćen za čitavu promociju tog dela Srbije. Poljoprivreda, i tu ću otprilike i završiti da bi ostavila konačno nešto za debatu, važno mi je da napomenem da su predviđena ukupna izdvajanja za poljoprivredu u iznosu od 62 milijarde dinara. To je povećanje od 10 milijardi u odnosu na budžet 2021. godine. Najveće povećanje u podsticajima za direktna plaćanja poljoprivrednicima, dakle, za premiju za mleko, za osnove podsticaje, za biljnu proizvodnju, podsticaje u stočarstvu itd. To dodatno povećavamo. Iznos planiran i predložen za 2022. godinu je 32,2 milijarde dinara. U 2021. godini taj iznos je bio 27,2 milijarde dinara. Dakle, značajno povećanje. Na kraju krajeva, ako razmišljamo o budućnosti, razmišljamo o biotehnologiji, biomedicini, razmišljamo o energetici, ali ono što danas imamo kao energetsku krizu to će koliko sutra biti kriza u hrani. Mi zato dodatno ojačavamo našu poljoprivredu i naše poljoprivrednike. Opet planiramo za budućnost, na nekih narednih pet, šest, 10 godina, da stvorimo danas uslove da i tada budemo lideri. Povećali smo takođe ili predložili vama da povećamo ulaganje u mere ruralnog razvoja, podizanje zasada, nabavku opreme, traktora, organske proizvodnje. Prošle godine smo za to izdvojili tri milijarde dinara. Ove godine planiramo pet milijardi dinara. U budžetu su takođe sredstva od milijardu 350 miliona dinara za nastavak radova na izgradnji brane sa akumulacijom Arilje, odnosno Svračkovo, dodatnih 300 miliona dinara za modernizaciju radarskih centara, dodatnih 430 miliona dinara za izgradnju sistema za navodnjavanje iz onog Abu Dabi razvojnog fonda, itd. itd. Samo u par rečenica što se tiče poreskih prihoda i rashoda. Mi smo predvideli ukupne budžetske prihode i primanja u iznosu od milijardu 517 miliona dinara, što je povećanje ukupnih poreskih prihoda od 1,9%. U toj strukturi ukupni poreski prihodi iznose 86,9%, neporeski prihodi iznose 11,6% i ostatak čine donacije otprilike 1,5%. Kada pogledamo pojedinačno, videli ste u budžetu na strani poreskih prihoda sve kategorije beleže umereni rast, dakle, planiramo rast u svim kategorijama, osim poreza na dobit pravnih lica. Mi smo tu planirali konzervativno, gde smo imali pad. Planirali smo pad u odnosu na 2021. godinu, ali pre svega zato što smo imali rekordni rast u 2021. godini, pa smo u odnosu na to u ovoj 2022. godini biti mali pad, ali, takođe zato što ćemo se i dalje suočavati, nažalost, sa pandemijom. Mi smo budžetom, odnosno Predlogom budžeta planirali ukupne rashode u odnosu od milijardu 717 miliona dinara, što je smanjenje od 4,23% u odnosu na iznos planiran rebalansom budžeta 2021. godine i na kraju krajeva to radimo da bi smanjivali sada postepeno deficit. Jako važno, mi projektujemo deficit opšte države u 2022. godini od 3% BDP, planirani deficit u ovoj godini nam je 4,9%. Dakle, sa 4,9% deficita smanjujemo na 3% deficita i javni dug na otprilike - imamo pad učešća javnog duga na 53,8%. Dakle, i javni dug i deficit polako smanjujemo. Plan nam je srednjoročni fiskalni okvir u okviru okvira da smanjujemo deficit opšte države na 1% do 2024. godine. Drago mi je da primetim da je ove godine i Fiskalni savet dao, čini mi se, nikada bolju ocenu Predloga budžeta. Ja ću podvući samo neke stvari. Fiskalni savet kaže da je predloženi budžet planiran oprezno i da fiskalna kretanja u 2022. godini mogu da budu bolja od predviđenih, da deficit od 3%, koji je planiran budžetom, predstavlja korak u dobrom smeru, da penzije i plate u javnom sektoru, iako se povećavaju, ostaju pod kontrolom i mi smo tu stvarno bili konzervativni. O tome je pričao i predsednik Vučić kada je pričao o tome da smo moguće mogli da povećamo i plate i penzije nešto više, ali da smo bili konzervativni pa smo gledali kako da u svakom slučaju zadržimo bezbednost, sigurnost, stabilnost i kako da smanjujemo deficit i javni dug. Zamislite šta bi uradio neko drugi obzirom da je 2022. godina izborna godina. Dakle, mi nismo uzeli političko povećanje plata i penzija. Upravo suprotno. Čak i Fiskalni savet kaže – i ovo što se uradili u smislu povećanja plata i penzija je konzervativno i potpuno drži budžet stabilnim. Svakako kažu da su se izdvajanja države za izgradnju infrastrukture u 2022. godini zadržala na dobrom visokom okviru i da se u 2022. godini nastavlja sa, kako Fiskalni savet kaže, dobrom praksom postepenog fiskalnog rasterećenja zaradom. To vam je, dame i gospodo narodni poslanici, čini mi se, što sam kraće mogla Predlog budžeta za 2022. godinu. Vidite da mnoge stvari nisam pokrila, da sektore nisam pojedinačno prolazila, ni telekomunikacije, ni turizam, ni sportsku infrastrukturu, ni izuzetno važnu energetiku, ali opet u energetici mnogo očekujemo od naših javnih preduzeća i njihovog samoinvestiranja i njihove ozbiljnosti, ni pravdu, ni državnu upravu itd. To možemo kroz samu debatu. Želela sam da istaknem najvažnije stvari za naše građane. Da završim konačno sa tim, ovaj budžet ukoliko Vlada dobije podršku od vas da ovim putem idemo će bez ikakve sumnje dodatno unaprediti kvalitet života građana Republike Srbije, povećati bogatstvo svih nas i naše zemlje dodatno infrastrukturom i dodatnim školama i bolnicima i uticati da mi ekonomski budemo jači i stabilniji. Hvala vam mnogo i molim vas za podršku ovom budžetu.
Zahvaljujem predsednici Vlade, Ani Brnabić. Da li još neko od predlagača želi reč? (Ne.) Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? Za reč se javila predsednica Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, Jelena Žarić Kovačević. Izvolite.
Hvala vam predsedavajuća. Uvaženi gospođo Brnabić, uvaženi članovi Vlade, dame i gospodo narodni poslanici, vrlo važna sednica danas na kojoj ćemo govoriti o Predlogu budžeta. Svakako je ovaj predlog bio predmet rasprave na Odboru za ustavna pitanja i zakonodavstvo kada smo ocenili da jeste u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, da bismo o istom mogli da govorimo u plenumu. Nedavno smo u Skupštini raspravljali o rebalansu budžeta i ja ću se nadovezati na vaše izlaganje. Ja sam i prilikom izlaganja o rebalansu budžeta govorila, posebno sam izdvojila Ministarstvo pravde i u tom smislu sam govorila o rebalansu budžeta. Danas bih nastavila u tom duhu pre svega zbog toga što je reforma pravosuđa sada u fokusu i svakako pod budnim okom javnosti, ali i zbog činjenice da nas uskoro očekuju ustavne promene u oblasti pravosuđa. Pored toga ne smemo da zaboravimo i da je jedna od osnovnih mera koje su definisane u Nacionalnoj strategiji reforme pravosuđa – jačanje pravosudne infrastrukture u cilju unapređenja efikasnosti pravosuđa. Ministarstvo pravde je u proteklih godinu, godinu i po dana velike napore uložilo u izgradnju novih pravosudnih zgrada, ali i renoviranje, rekonstrukciju i adaptaciju postojećih. Tu svakako treba pomenuti, Palatu pravde u Kragujevcu, rekonstrukciju bivše kasarne „Filip Kljajić“ u Nišu, za smeštaj Privrednog i Prekršajnog suda, izgradnju zgrade Upravnog suda u Beogradu, izgradnju zgrade pravosudnih organa u Kruševcu, izgradnju aneks zgrade, posebnog odeljenja Višeg suda u Beogradu, u Ustaničkoj ulici, naravno za potrebe Tužilaštva za organizovani kriminal, rekonstrukciju zgrade Trećeg osnovnog suda u Beogradu, rekonstrukciju zgrade pravosudnih organa u Somboru itd. Ono što ja želim dalje da kažem, jeste da se u sastavu Ministarstva pravde svakako nalazi i Uprava za izvršenje krivičnih sankcija, koja je nadležna za sprovođenje izvršenja kazne zatvora, maloletničkog zatvora, mera takođe i u okviru tog sistema postoji čak 29 ustanova. Dakle, 16 okružnih zatvora, 11 kazneno-popravnih zavoda, vaspitno-popravni dom i specijalna zatvorska bolnica, Složićete se da, možda narodni poslanici, ali svakako građani Srbije o tome ne znaju mnogo i da o tome treba govoriti. Prošlog meseca, kao članovi Komisije za kontrolu izvršenja krivičnih sankcija Narodne skupštine, mi smo bili u obilasku Centralnog zatvora u Beogradu i uverili smo se da je rad Ustanove uspostavljen, zaista po pravilima naprednih evropskih zatvorskih sistema, da se tamo radi na stručnom usavršavanju i osposobljavanju zaposlenih. Posebno bih istakla rad sa osuđenim licima, dakle rad na resocijalizaciji osuđenih lica i podatak da godišnje do 10% osuđenih lica stekne neki vid diplome i da se povećava broj radno angažovanih lica, među osuđenim licima. Kao, što sam rekla malo građana zna da je ovo u nadležnosti Ministarstva pravde. U svakom slučaju ostaviću detalje resornim odborima, resornim odborima Narodne skupštine, koji će detaljnije govoriti o svakom ministarstvu. Želim da pohvalim rad Ministarstva pravde, ali želim da pohvalim i rad Ministarstva finansija i svih ostalih ministarstava. Vi ste pokazali da ste jedan tim koji radi zajedno i koji, naravno na čelu sa Aleksandrom Vučićem, vodi ovu državu napred. Na kraju ću iskoristiti samo priliku, da pozovem koleginice i kolege da podržimo budžet za 2022. godinu, jer želimo da živimo u naprednoj, u uređenoj zemlji, u zemlji koja će svojim građanima pružiti bolji život, baš onako kako je to pokušavala i proteklih godina. Hvala.
Hvala. Predsednik Odbora za finansije, dr Aleksandra Tomić, ima reč. Izvolite.
Uvažena predsedavajuća, poštovana premijerko, ministri, kolege poslanici, moram da kažem prvo da je budžet za ovu godinu došao prema kalendaru, u roku, to znači da je dovoljno bilo vremena da se svi poslanici upoznaju sa Predlogom budžeta za sledeću godinu. Mi smo, i prema nekim svojim obavezama, koje smo dali kao Narodna skupština i Odbor, zajedno sa Ministarstvom finansija, po prvi put organizovali javno slušanje, pre same rasprave i pre samog Odbora, koje je bilo 9. novembra, koje se odnosi na predstavljanje budžeta za 2022. godinu i razmatranje završnog računa, sa mišljenjem DRI za 2022. godinu, što je naravno po Ustavu i Zakonu o budžetskom sistemu. Tako da smo ispoštovali sve korake u donošenju ovog najvažnijeg akta. Ono što treba reći, da smo juče, na Odboru za finansije, imali prilike da čujemo to predstavljanje, od strane ministra finansija, ali i aspekte sve koje je dala guvernerka NBS, zatim Fiskalni savet je dao svoju ocenu, naravno i svoje mišljenje o tome. Imali smo prilike da čujemo i šta kaže Savet za koordinaciju i praćenje rasta BDP-a Vlade Republike Srbije i naravno DRI. Imali smo zaista potpunu informaciju i došli spremni danas na sednicu, ali ono što moram da kažem da su mnogi odbori razmatrali ovaj predlog. Pre svega, Odbor za rad i socijalna pitanja, Odbor za zaštitu životne sredine, kao i Odbor za privredu, trgovinu, turizam i energetiku, dijasporu, poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu, Odbor za obrazovanje, kao i Odbor za kulturu i informisanje. Zašto ovo govorim? Zato što su predstavnici odbora, odnosno ne samo predsednici tih odbora, imali prilike da, nama kolegama, kažu koliko su zadovoljni sa time, sa tim planom za sledeću godinu, jer se pokazalo da su neki sektori zaista mnogo toga uradili i u ovoj godini, plus dobili za sledeću godinu priliku da određene investicione projekte završe. Moram da kažem da je budžet za oblast zaštite životne sredine uvećan gotovo za 86%, kao i budžet za kulturu od 16,5%. Veći će biti u sledećoj godini nego u ovoj, a nemojte da zaboravite da su rebalansom dosta povećani ovi sektori i da je sektor koji se odnosi na poljoprivredu u sledećoj godini planiran na nivou 50 milijardi dinara, što je gotovo 20 milijardi više, a 270 puta veći nego što je bio 2012. godine. Znači, danas pričamo jako važne stvari o tome da Srbija sledeću godinu, ono što je premijerka rekla, treba da ide i da nastavi svoj investicioni ciklus u svim oblastima i u svim oblastima beleži plan veći nego što je u ovoj godini. To znači da bez obzira što smo sada imali u ovoj godini najveći rast, rast od 4,5% koji je planiran za sledeću godinu će biti u rangu sa razvijenim ekonomijama centralne i istočne Evrope. Znači, mi se sada poredimo sa tim državama. Ne poredimo se ni sa državama zapadnog Balkana, niti sa državama koje su u razvoju, već rame uz rame sa onima koje su razvijene. Šta je bilo interesantno juče na Odboru za finansije, a o tome će i ministar finansija da kaže, ocena koju daje Fiskalni savet i čuli smo od premijerke, zaista u svom tekstualnom delu je pohvalio. Prvi put je dao jedno mišljenje u kome stoji da je budžet jako mudro planiran i da je sa velikim oprezom urađen, gde su uzeti u obzir svi rizici koji očekuju ne samo nas, nego i zemlje EU i ceo svet. Ono što se pokazalo kao dobro je da mi kada raspravljamo o oceni Fiskalnog saveta, za neke stvari zaista konceptualno se ne slažemo sa njima. Imamo utisak da oni iza brojki svojih i slova zaista gledaju to sa nekog starijeg aspekta, kompletnu analizu budžeta kada je u pitanju predlog za sledeću godinu. Zašto? Zato što ponavljaju neke stvari od pre pet godina na isti način, a ne poznavajući ono što se radi i na koji način Vlada Srbije prevazilazi sve nove izazove i ono što smatra za izazov, predstavlja u svoju prednost. Prvo, to je obrazovanje. Premijerka je rekla koliko je novca opredeljeno za sledeću godinu više nego u ovoj i u prethodnoj godini za obrazovanje. Imali smo priliku da čujemo od predsednika Fiskalnog saveta da recimo će se mnogo manje izdvajati, a u svom izveštaju, u tehničkom narativu potpisanom piše da će biti mnogo više za gotovo 12 milijardi. Drugi deo priče, oko „Er Srbije“ kako se ne vidi kolika su ulaganja i naravno, „Srbijagas“ koji negde kada se zna da će sigurno doći do određenog povećanja cene, ne samo gasa, nego i električne energije, a ne znamo koliko će to biti, jer sutra će na političkom nivou biti pregovori između Aleksandra Vučića i Vladimira Putina, znači to političko pitanje ne možete da stavite u budžet kao određene brojke i ne možete da definišete. Znači koncept Fiskalnog saveta je da mi pokušamo unapred da stavljamo cifre za koje znamo da će u određenom delu morati da se dotiraju iz budžeta da bi se obezbedila ne samo ekonomska stabilnost, već i energetska stabilnost i bezbednost uopšte funkcionisanja cele privrede. Znači, taj koncept shvatanja Fiskalnog saveta na osnovu onoga što piše i onoga što jednostavno se godinama ovde menja i napreduje i pokazuje da ima rezultate i 2020. i 2021. godine, kada smo dali podršku građanima gotovo osam milijardi dinara i taj rast koji nam priznaju i najrazvijenije države, na kraju krajeva i MMF i Svetska banka u stvari pokazuje da mi jako dobro odgovaramo na sve izazove i probleme koji nastaju u svetskoj ekonomiji i to očito negde nije prepoznato od Fiskalnog saveta kao nešto sa čime se Srbija bori na adekvatan način. Mi smo se pomirili sa tom činjenicom, ali ono što smo dobili kao odgovore i za finansiranje Srbije i za finansiranje kada su u pitanju mnoge investicije za „Srbijagas“ je u stvari da način kako funkcionišemo u saradnji sa Evropskom komisijom je potpuno neprepoznatljiv i nepoznat za one koji nas kritikuju. Mislim da smo to juče dobili decidno kao odgovore, i od strane ministra finansija i od strane guvernera Narodne banke, Jorgovanke Tabaković. Zbog toga mislim da je jako bio interesantan juče Odbor, da poslanici mogu da dobiju i stenogram i da jednostavno mnoge dileme koje imaju i kao odgovore na one koji nas kritikuju, to u svakom trenutku će moći da odgovore. Zato smatram da i kolege koje su održale svoje odbore i podržali ovaj budžet za sledeću godinu sigurno imaju razloga da danas govore u ovoj raspravi i mislim da će sa zadovoljstvom podržati ovaj Predlog budžeta. Hvala.
Zahvaljujem. Pre nego što nastavimo sa daljim radom, jedno obaveštenje o današnjem radu. Saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da ćemo danas raditi i posle 18.00 časova zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Da li predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? Za reč se javio narodni poslanik Samir Tandir. Izvolite.
Hvala, predsedavajuća. Poštovana predsedavajuća, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovana predsednice Vlade, poštovani potpredsednici Vlade i poštovani ministri, ja mislim da ni najveći optimisti pre dve godine kada smo se suočili sa pandemijom usled korona virusa, nisu očekivali da ćemo mi i prošle i ove godine raspravljati o ovakvom nacrtu budžeta. Imajući sve izazove sa kojima smo se suočili, ne samo mi, nego čitavo čovečanstvo, onda nedvosmisleno mogu da kažem da je prevashodno uspeh i ono što imamo danas kao Predlog budžeta jeste snaga liderstva u ovoj zemlji. Znači, imajući u vidu kako se prvenstveno zdravstveni sistem, ali i ekonomija jakih zemalja EU nije snašla usled korona virusa, da su zdravstveni sistemi pucali, da su ekonomije posrtale i da još uvek imamo taj period oporavka i da imamo neke zemlje i u EU koje se potpuno zaključavaju. Sviđalo se nekom ili ne sviđalo, ko je predsednik ove zemlje i koji je na čelu Vlade ove zemlje, mora se odati priznanje prvenstveno predsedniku Republike Srbije, Aleksandru Vučiću na jednom izraženom hrabrom liderstvu u ovom vremenu krize, jer znate kada je uzburkano more i kada je klizav put ili kolovoz, samo hrabri lideri, vozači, kapetani broda imaju hrabrost da stanu iza kormila. Kada je more mirno manje-više, svako onaj ko tehnički zna da upravlja brodom može da kormilari. Međutim, kada je more uzburkano, kada imamo izazove koje čovečanstvo ne pamti, kao sada sa kojima se suočava čovečanstvo i naša zemlja, onda samo najbolji mogu da stanu na čelo broda, odnosno na čelo države. Mislim da bez obzira na političke razlike, bez obzira na to da li je neko vlast ili opozicija, morate da budete fer, korektni i da čestitate i predsedniku države i predsednici Vlade i Vladi i institucijama na jednom ovakvom Predlogu budžeta. Detaljno sam čitao i ono što je govorila Vlada i budžet i redovni kritičari i predstavnici Fiskalnog saveta i manje-više svi se zaista slažu u oceni da je ovo jedan dobar predlog budžeta. Ovaj budžet Republike Srbije za 2022. godinu i svaki budžet jedne države ili institucije je u stvari kao i budžet domaćinstva. Realno sagledate sa kojim prihodima raspolažete, koji su to rashodi, šta to vaši ukućani očekuju, odnosno ministarstva, institucije, građani u narednoj godini i realno postavite stvari da li možete da uđete u neki investicioni ciklus bilo da se radi o vašem domaćinstvu, da li hoćete da menjate krov, da krečite ili možda da kupujete veći i bolji stan. Tako je i kada je u pitanju država, i ovaj budžet je za mene prvenstveno domaćinski, on je razvojni, on je socijalno odgovoran i on je investicioni. Mislim da su to neke komponente koje sadrže jedan dobar budžet i da građanke i građani u Republici Srbiji, bez obzira da li žive u Beogradu, da li žive u unutrašnjosti, da li žive na periferiji naše zemlje, bez obzira da li su zaposleni u privatnom ili javnom sektoru, oni mogu da osećaju jednu sigurnost i to je ključna reč i ključno stanje koje nama i u Republici Srbiji, ali svim građankama i građanima na planeti našoj sada treba. Sigurnost je ono što je neophodno i investitorima i ekonomiji, ali i svim građanima i zaposlenim. Rast privrede od 7% ove godine nešto što je konstantna i što treba svakako pozdraviti. Predviđeni rast od 4,5% jeste nešto što je zaista dobra projekcija i ja verujem da iz iskustva iz ove i prethodne godine da će on biti i nadmašen. Otvoreno je 60.000 novih radnih mesta i osam milijardi evra paketi pomoći našoj privredi. Ono što je ključni zadatak kada je počela pandemija i koji je postavljen od strane predsednika, Vlade i svih političkih lidera jeste sačuvati živote građanki i građana, ali i sačuvati i privredu. Mislim da kroz pakete ove pomoći, koje smo mi poslanici u Narodnoj skupštini Republike Srbije glasali, usvajali i kasnije kroz Vladu implementirali, je dokaz da smo sačuvali našu privredu. Posebno što hoću da istaknem jeste povećanje penzija u iznosu od 5,5%. To je najranjivija grupa naših građana, to su naši roditelji, to su ljudi koji su svoju mladost, svoje najbolje godine, svoje znanje uložili u ovu zemlju, koji su časno i pošteno zaradili svoju penziju. Jako sam srećan što danas u ovom budžetu imamo predviđeno povećanje iznosa penzija. Ono što me posebno raduje jeste i ta jednokratna pomoć u iznosu od 20.000 dinara koja će u januaru ili februaru naredne godine biti uplaćena. Možda nekom ko pliva u milionima, koji zaista raspolaže ogromnim finansijskim sredstvima 20.000 dinara ne predstavlja neku cifru, ali svi mi ljudi, građani koji živimo jedan običan život znamo šta svakom građaninu, a pogotovo penzioneru znači 20.000 dinara za osnovne životne namirnice, za plaćanje računa, za plaćanje ogreva, ali možda i pravljenje nekog budžeta da bi svojim unucima taj penzioner mogao da kupi neki poklon. Zaista želim da pozdravim ovu odluku. Ono što se tiče povećanja plata u javnom sektoru od 7%, takođe želim posebno da pozdravim. To je i hrabrost Vlade Republike Srbije i predlagača ovog budžeta. Vrlo često se beži od ove teme zaista nepotrebno, a beži se u jedan populizam i izbegavajući da se stvari nazovu pravim imenom. Ljudi u javnom sektoru zaista rade odgovoran posao za ovu zemlju. Očekujem da i u narednim budžetima će biti predviđeno i u narednim godinama povećanje plata za ove ljude. Zašto? Iz tog razloga zato da bi pripremili materijale za ovu sednicu, da bi implementirali ovaj budžet, ti ljudi moraju da rade. Osim što se u životu suočavamo sa jednom surovom činjenicom da najbolji studenti, najbolji inženjeri, najbolji menadžeri žele zbog boljih uslova rada, zbog veće plate da idu iz ove zemlje, u ovom zemlji imamo izazov da ljudi koji rade u javnom sektoru, a dobri su menadžeri, dobri su inženjeri, dobri su pravnici dobijaju poziv iz privatnog sektora. Znate, kada vi na jedan tas stavite platu koju možete tamo da dobijete i u državnom sektoru, naprosto dešava se odliv kvalitativne radne snage i to je nešto što ne smemo da dozvolimo. Jako je važno da ljudi koji rade u javnom sektoru, a dobri su direktori, dobri su pravnici, ekonomisti i menadžeri, za svoj rad imaju adekvatnu nadoknadu i da oni svoju budućnost vide u državnoj upravi i u lokalnoj samoupravi. Hoću da navedem, pošto dolazim iz Prijepolja, iz jedne sandžačke opštine, jedan banalan primer. Vrlo teško opštine u unutrašnjosti ili na periferiji ove zemlje mogu da nađu opštinskog pravobranioca. Zašto? Kada imate završen pravni fakultet, položen pravosudni ispit, mnogo vam je bolje da budete advokat, mnogo vam je bolje da se kandidujete za sudiju i za tužioca, a ne da budete opštinski pravobranilac, da branite imovinu vrednu milione dinara ili evra, a da vam je plata takva kakva jeste. Zato je jako važno da se sa ovim, potpuno pozdravljam povećanje plata u javnom sektoru, ali da se i u narednim godinama sa tim nastavi. Ono što hoću da istaknem jeste da je čast biti predsednik, premijer, ministar, narodni poslanik, predsednik opštine. To je toliko velika čast služiti svom narodu, svojim građanima, da sam siguran da manje-više svako od nas bi radio i bez ikakve nadoknade taj posao. Zahvalan sam Bogu dragom što imam takvu situaciju da mogu ovde da govorim o ovim problemima. Međutim, ono što molim predsednicu Vlade, ministra finansija jeste da se obrati pažnja na te „obične radnike“ u državnoj upravi i lokalnoj samoupravi, a to je nešto što bih nazvao pitanje dnevnica. Znači, predsednik opštine, član veća, direktori, oni me apsolutno ne zanimaju. Birali smo da služimo građanima i treba da smo srećni zbog toga. Međutim, jedan vozač ili službenik odeljenja za investicije čitav dan, njemu treba četiri-pet sati da dođe iz Prijepolja ili iz Pazara ili iz Tutina do Beograda, bori se u nekom od ministarstava da bi milioni evra došli u taj grad i on ima jednu dnevnicu koja ne može da mu pokrije osnovne životne potrebe. Mislim da je to stavka koja je jako važna i da bi u budžetu trebalo u narednom periodu pronaći prostora da se tim ljudima izađe u susret. Što se tiče povećanja plata u vojsci, zdravstvu i socijalnim službama, apsolutno to poslanička grupa Stranke pravde i pomirenja i Ujedinjene seljačke stranke podržava. Mislim da smo svi saglasni da su zdravstveni centri, da su doktori, lekari, medicinsko osoblje naši heroji i da su oni ovu krizu zaista herojski izneli na svojim plećima. Što se tiče samog budžeta, kada su u pitanju sandžačke opštine, hoću da iskažem svoje zadovoljstvo da ćemo u ovoj godini konačno završiti rekonstrukciju magistralnog puta Novi Pazar-Tutin, jako važna saobraćajnica koja će osim komunikacije između ta dva grada pomoći privrednom razvoju i Novog Pazara i Tutina, ali celokupnog tog dela naše zemlje. Ono što takođe ovaj budžet predviđa, a očekujem bržu dinamiku jeste nastavak zamene visokonaponske i niskonaponske mreže, jer imamo veliki problem i kada su u pitanju domaćinstva i poljoprivredna gazdinstva i, ne znam, hladnjačar, jer je to poljoprivredni kraj, ali i kada su u pitanju privreda, jer vrlo često se dešava, pogotovo u zimskim mesecima, da imamo potpun nestanak struje i da onda kompanije staju, da ono što je u hladnjačama apsolutno propada. Ono što je jako važno, a imam informaciju da će do 1. septembra 2022. godine biti pušten u rad gasovod, predsednica Vlade može na to da odgovori, do Tutina i Novog Pazara, to je jedna velika istorijska stvar. O svim ovim projektima je jako puno govorio, borio se i ja želim da poseban akcenat stavim rahmetli predsednik naše stranke akademik Muamer Zukorlić i to je obaveza više za našu stranku, ali i za sve naše koalicione partnere da sve te projekte na kojima je on permanentno radio sa predsednikom Republike Srbije u što kraćem vremenskom periodu i realizujemo. Ono takođe što je jako važno jeste nastavak daljih investicija kada je u pitanju Opšta bolnica u Novom Pazaru, koja mora da preraste u kliničko-bolnički centar u Novom Pazaru, jer veliki broj ljudi tu gravitira i zaista je neophodno da taj deo naše zemlje dobije jedan funkcionalan kliničko-bolnički centar. Ono što hoću, pod znacima navoda, kao manje investicije, a od suštinske su, životne važnosti, da istaknem jeste rekonstrukcija Osnovne škole u Sjenici, gde je Kancelarija za javna ulaganja opredelila osam miliona evra, to je zaista jedna škola za 22. vek, to je jedna jako dobra poruka koju Vlada Republike Srbije šalje građankama i građanima ne samo u Sjenici, već i prema celokupnom i bošnjačkom i srpskom narodu koji na tom prostoru živi. Takođe hoću da pohvalim izdvajanje za lokalne puteve u stotinama miliona dinara, kada su u pitanju lokalne samouprave u Prijepolju, put ka Zimskom centru „Kamena gora“, u Sjenici, Priboju, Novom Pazaru i Novoj Varoši. Ono što očekujem, a govorili smo ovde o povećanju budžeta, kada je u pitanju Ministarstvo ekologije, da se zahvalim ministrici Vujović na svemu onome što je učinila za opštinu Prijepolje. Rešili smo veliki problem, ali ne samo u Prijepolju, već zaista ekologija je postala top tema, zato što građanke i građani osećaju da se radi, osećaju jednu odgovornost, osećaju jednu novu energiju. Ono što bih zamolio jeste da se obrati posebna pažnja na nesanitarnu deponiju Goveđak kod Sjenice i da vidimo da to zaista u tom planu regionalne deponije Banjica krenemo da rešavamo. Što se tiče kratkog osvrta po ministarstvima, svaka čast i kada je u pitanju i zdravstvo i obrazovanje i poljoprivreda i infrastruktura. Međutim, mene je posebno obradovala inicijativa predsednika Republike Srbije kada je u pitanju pomoć porodiljama. Mislim da ministarstva, kao što je Ministarstvo za demografiju i kao što je Ministarstvo za brigu o selu, za opštine kao što je opština iz koje ja dolazim, Prijepolje, ili sandžačke opštine i druge rubne opštine naše zemlje su jako važna ministarstva, mislim da je pitanje demografije suštinski važno ne samo za ovu Vladu, već je suštinski važno za našu zemlju. Ozbiljno moramo da se bavimo tim pitanjem, jer ja zaista moram da kažem – svaka čast i auto-put i gasovod, ali moramo da učinimo dodatni napor da mladi ljudi ostanu da žive u tim opštinama, u suprotnom, mislim da stvari ne idu u dobrom pravcu. U danu za glasanje Stranka pravde i pomirenja, kao najjača bošnjačka stranka, glasaće za ovaj predlog budžeta. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ovlašćeni predstavnik Ujedinjene doline narodna poslanica Selma Kučević.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Dame i gospodo narodni poslanici, pred nama se danas na dnevnom redu nalazi veoma značajan Predlog zakona o budžetu za 2022. godinu. Ovaj predlog zakona određenim delom sadrži zaista zanimljive i napredne mere. Međutim, održivost ovih mera u kontinuitetu jeste upitna. Kada govorimo o zanimljivim i naprednim merama, tu pre svega mislim na unapređenje materijalnog položaja građana u vidu povećanja plata, penzija, značajnog ulaganja u kapitalne investicije. Obzirom da je ovaj predlog zakon trebao biti razvojni i kao takav apsolutno prihvatljiv svim građanima Republike Srbije, ja kao građanka jedne od najnerazvijenijih opština i opština koje spadaju čak i u red devastiranih opština nažalost to ne mogu reći. Ako želimo da država Srbija bude moderna evropska zemlja, odnosno zemlja koja prihvata i deli evropske standarde, onda smatram da princip decentralizacije i regionalizma mora zaista biti rukovodeći princip vođenja i zvanične državne politike i njenog odnosa prema određenim područjima u našoj zemlji. Ja sam nekoliko puta naglašavala da je opština Tutin jedna od najmlađih opština u ovoj državi prema prosečnoj starosti stanovništva. Ovih dana smo imali priliku da čujemo dosta toga da će država pružiti nove podsticajne mere za populacionu politiku, dok sa druge strane mene zabrinjava jedan tolerantan odnos države prema masovnim migracijama, dakle, zapostavljenost, kao i nebriga države prema područjima i opštinama gde žive i gde ima najviše mladih ljudi. U tom pogledu opština Tutin kandidovala je nekoliko projekata koji su od krucijalnog i egzistencijalnog značaja za sve njene građane koji se, nažalost, nisu našli u ovom predlogu zakona. Jedan od tih projekata svakako jeste završetak radova sportske hale. Na primer, opština Tutin nema gradsku sportsku halu, kao ni školsku u okviru dve osnovne škole u gradskom području. Objekat je započeo sa izgradnjom 2005. godine u dvorištu osnovnih škola, u kojima nastavu pohađa preko 2.100 osnovaca. Projekat je odobren od strane Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima, a zbog povlačenja finansijskih sredstava usled pandemije obustavljen je postupak javne nabavke. Zatim, projekat sanacije objekata srednjih škola, gimnazije i tehničke škole. Projekat je odobren od strane Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima i u obe škole nastavu pohađa preko 1.100 osnovaca. Projektom je predviđena sanacija fasade objekta srednje škole, kao i sanacija i rekonstrukcija objekta radionice koju koristi Tehnička škola, kao i uređenje celokupnog školskog kompleksa, da bi isti bio pogodan za upotrebu. Aplicirali smo i sa mnogim drugim projektima, poput izgradnje zatvorenog bazena u sklopu školskog kompleksa "Tršo" i spoljno uređenje kompleksa. Opština Tutin nema ni školski, a ni javni gradski bazen. O značaju ovih projekata, pogotovo sportske hale, kao i zatvorenog gradskog bazena, zaista je suvišno govoriti, pogotovo ako uzmemo u obzir da u zimskom periodu 2.100 osnovaca svoje predmetne i školske aktivnosti uglavnom sprovode na otvorenom školskom terenu. Još jedan od projekata jeste rekonstrukcija i dogradnja doma zdravlja. Dom zdravlja sa dispanzerom izgrađen je još 1980. godine i zahteva obimnu rekonstrukciju, sanaciju, rekonstrukciju i zamenu dotrajalih elemenata. Dalje, izgradnja škole na Maloj Ravni, gde usled prirasta stanovništva i širenja grada imamo veliku potrebu za izgradnjom naših školskih objekata. Za sve ove projekte opština Tutin je izdvojila veoma značajna sredstva za izradu projektno-tehničke dokumentacije, koji su stopirani usled pandemije. Stoga mene zanima, kao i sve građane ove opštine, kada ćemo mi moći barem okvirno da očekujemo realizaciju istih? U ovom predlogu zakona mi imamo i veliku posvećenost sektoru bezbednosti, čiji značaj svakako ne sporim, ali smatram da je možda bilo prioritetnije dati na značaju i više pažnje posvetiti kako bolnicama, takođe i školama. Ono što moram da spomenem svakako jeste potencijal i značaj Sjeničkog jezera i seoski turizam u ovoj opštini, koji nisu čak ni približno iskorišćeni i smatram da je u njihov razvoj potrebno mnogo više ulaganja. Projekat od značaja za razvoj Sjenice jeste svakako podrška regionalnom centru za razvoj poljoprivrede i sela, kao i ustupanje zemljišta za izgradnju industrijske zone ili slobodne zone, zone za unapređeno poslovanje, sa akcentom svakako na razvoj poljoprivrede. Dalje, infrastrukturno opremanje ski-centra "Žari", sa nacionalnim biatlon centrom, zatim osvetljenje kompleksa, izgradnja ski-liftova i prateće infrastrukture. Takođe, razvoj i opremanje lokacija na Uvcu, Pešterskoj visoravni. Veoma razočaravajuća činjenica jeste i to što Ministarstvo sporta i omladine nikada do sada nije pokazalo interesovanje za projekte u opštini Sjenica, opština koja spada u red najmlađih u zemlji, u kojoj jedini nacionalni biatlon centar u regionu funkcioniše isključivo oslanjanjem na sopstvene resurse. Za to vreme, država podržava izgradnju objekata na Zlatiboru, a reprezentacija Srbije je u zimskim sportovima sastavljena od sportista iz Sjenice. Razvojni projekti koji su svakako trebali dobiti podršku države jeste regionalni centar za razvoj poljoprivrede i sela, koji je egzistencijalno ugrožen zbog toga što država ne sprovodi svoje uredbe o obaveznoj kontroli kvaliteta mleka, navodno čekajući da se uspostavi sistem referentnih laboratorija. Dok sjenička laboratorija ima akreditovano čak 37 metoda provere kvaliteta mleka i mesa, kao i proizvoda od mleka i mesa, država je ustanovila svega sedam. Ako država posle deceniju kašnjenja ipak sprovede svoje uredbe, regionalni centar bi opstao kao regionalna institucija posvećena tom nekom daljem razvoju poljoprivrede, koji bi svakako zaustavio ovaj negativni trend migracije iz ove opštine, te obezbedila adekvatnije uslove za ostanak i pristojan život na teritoriji ove opštine. Ono što takođe želim da istaknem jeste svima vama dobro poznati projekat unapređenja životnih uslova za građane pograničnih područja sa BiH u opštini Priboj. Vi znate šta se sve tamo dešavalo i koliko je zapravo Bošnjaka bilo žrtva te destruktivne politike državnog režima u zadnjoj deceniji prošlog veka. Program povratka Bošnjaka i njihovog održivog života u opštini Priboj prekinut je 2014. godine i od tada ništa od onoga što je država mapirala kao prioritet nije realizovano. Mene zanima zbog čega je taj projekat prekinut, kome je to u interesu i kakva se zapravo šalje poruka tim gestom građanima? Problem zastarelih školskih objekata jeste svakako problem svih opština u Sandžaku, a samim tim i u Prijepolju. Veoma loši uslovi u zdravstvenom centru Prijepolje svakako su trebali biti prioritet u ovom predlogu zakona, kao i rešavanje problema razvođenja kiseonika u ovom zdravstvenom centru. Zatim, rešavanje problema seoskog vodovoda u ovoj opštini, kao i odvodnjavanje površinskih voda i kanalizacione mreže. Dakle, sredstva koja su predviđena za redovan rad službe koordinacionog tela u okviru kojih se nalaze i transferi na ostalim nivoima vlasti, koja podrazumevaju sredstva za praćenje kapitalnih investicija u opštinama Preševo, Medveđa i Bujanovac godinama se ne povećavaju, što dovodi svakako do situacije da te opštine nemaju adekvatne finansijske kapacitete kako bi realizovale kapitalne investicije potrebne za poboljšanje uslova života građana koji tamo žive, pa smo mi amandmanom pokušali to da ispravimo. U skladu sa svim napred navedenim, ja smatram da je bilo možda neophodno da se u državnom budžetu posebno pozicioniraju područja i regioni u kojima se nalaze nedovoljno razvijene opštine i da se kroz određene afirmativne mere u odnosu na njih pokuša uravnotežiti taj ekonomsko neuravnotežen položaj i status koji ne odgovara tom našem navodnom zalaganju za ravnopravnost i zaštitu interesa svih građana ove zemlje. To se pre svega odnosi na Sandžak i preševsku dolinu. Slučajno ili ne, u tim područjima svakako žive pripadnici nevećinskog naroda odnosno manjina koje predstavlja naša poslanička grupa. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima ministar finansija, Siniša Mali.
Hvala vam puno. Uvažena gospođo, Kučević, poštovani narodni poslanici, tema koju ste vi sada započeli je za nas izuzetno važna. Skrenuću vam pažnju na nekoliko projekata, nekoliko brojki, nekoliko cifara koje pokazuju koliko je nama važna i opština Bujanovac i Preševo i Medveđa i Tutin i Sjenica, a ono što bih vas molio je takođe da te opštine, ljudi koji rade tamo, budu malo provokativniji, malo da kažem aktivniji, kada je kandidovanje projekata iz tih opština u pitanju. Dakle, recimo za opštinu Bujanovac, evo, kod Marije Obradović imate projekat za stočnu pijacu od 48 miliona dinara, još ni dokumenta nismo dobili iz opštine Bujanovac, a novac stoji na računu koji treba da se iskoristi. Recimo, ova godina, da pogledamo 2021. godinu, nevezano za budžet i mislim da je to veoma važno, dakle, ne treba sav novac da dolazi iz budžeta niti je moguće da sav novac dolazi iz budžeta, ali je veoma važno da vi kroz projekte kandidujete ono što smatrate da je vama prioritet, a da onda pojedina ministarstva na te projekte odgovore i obezbede novac za to. Primer, dakle, samo ove godine, 2021. godine, opštine Bujanovac, Preševo i Medveđa, dobile su 93,7 miliona dinara više od predviđenog inicijalnog budžeta za ovu godinu kroz projekte koje ste u međuvremenu kandidovali prema pojedinim ministarstvima. Dakle, recimo Bujanovac, 1,5 miliona dinara za nabavku kanti i kontejnera, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave 4,1 milion dinara, unapređenje javne infrastrukture, Ministarstvo za brigu o selu, 14,9 miliona dinara za razvoj zadrugarstva, Ministarstvo za rad 5,86 miliona dinara za uslugu socijalne zaštite i imate kod ministra Tončeva, dakle, za Ministarstvo za nedovoljno razvijena područja 7 miliona dinara za kupovinu radne mašine, 1,2 miliona dinara za projektovanje u oblasti niskogradnje. Dakle, 26 miliona dinara za projekte koje ste vi kandidovali, odnosno opština Bujanovac, gde su odgovarajuća ministarstva na to reagovala i obezbedila potrebno finansiranje. Za Preševo, recimo, Ministarstvo za rad je ove godine obezbedilo 4,8 miliona dinara - usluge socijalne zaštite, Ministarstvo kulture pet miliona dinara - gradovi u Fokusu, Ministarstvo za nedovoljno razvijena područja 1,7 miliona dinara - projektno-tehnička dokumentacija za uređenje trotoara i 6,1 milion dinara za uređenje zelene pijace, i Ministarstvo zdravlja 4,7 miliona dinara za nabavku sanitetskog vozila. Dakle, ukupno 17,7 miliona dinara, kroz projekte, opet, koje je opština Preševo kandidovala i za koje su odgovarajuća ministarstva obezbedila novac. Kada je Medveđa u pitanju, preko Ministarstva za lokalnu samoupravu 9,3 miliona dinara za sanaciju PU „Mladost“, 4,2 miliona dinara za čišćenje rečnih korita i sanaciju rečne mreže, Ministarstvo za brigu o selu 7,5 miliona dinara za razvoj zadrugarstva, Ministarstvo za rad 1,4 miliona dinara za uslugu socijalne zaštite, Ministarstvo životne sredine 1,5 miliona dinara za čišćenje deponija, četiri deponije su u pitanju, Ministarstvo za turizam i trgovinu četiri miliona dinara, to je faza 2, faza zdravlja, vi to bolje znate od mene. Prosveta, takođe je obezbedila 794.000 dinara za grejanje za Tehničku školu „Nikola Tesla“. Ukupno 37 miliona dinara za opštinu Medveđa. Recimo, kada je u pitanju projekat koji je za građane Srbije jedan od najvažnijih, a to je projekat završetka kanalizacione opreme i izgradnja fabrike za prečišćavanje optadnih voda u pitanju, recimo, i opština Sjenica, Novi Pazar i Tutin su deo ugovora sa kineskim partnerom SRBS, dakle, u opštini Novi Pazar planira se izgradnja kanalizacione mreže od 110 kilometara, dakle, za 160.000 građana koji nemaju kanalizacionu mrežu. Sjenica – 53 kilometra, 16.000 građana. Tutin 82 kilometra za 31.000 građana. Da vas podsetim, taj ugovor smo već potpisali sa kineskim partnerom i jedna po jedna lokalna samouprava kako završava projektnu dokumentaciju, dakle ovde je naglasak na završetku projektne dokumentacije koju radi lokalna samouprava, pošto su sredstva već obezbeđena, kreće se i u izvođenje radova. Tako da, sa te strane, odgovaram na vaš zahtev za amandman, zbog čega ne možemo da ga prihvatimo, jer jednostavno, samo davanje iz budžete je ograničeno sredstvima koja u njemu postoje, a na lokalnim samoupravama je da bude proaktivnije i aktivnije i da kandiduju što veći broj svojih projekata. Evo, videli ste, samo na osnovu ovih nekoliko projekata koje sam vam pročitao da su sva ministarstva veoma odgovorna kada je ravnomerni regionalni razvoj u pitanju. Na kraju krajeva, moja molba prema vama je da budete što aktivniji u kandidovanju projekata i da onda vidimo da li smo u tome bili dovoljno uspešni ili ne. Jer, ja kada pogledam sve ove projekte, a razgovaraću, to hoću da vam kažem, i sa gospodinom Markom Blagojevićem iz Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima da vidimo koji su projekti još kod njega, pošto moj poslednji razgovor je bio da ima ideja za projekte, ali da nema još gotovih projekata za koje bi obezbedili finansiranje. Ako budu bili gotovi projekti naravno da ćemo obezbediti finansiranje i za to. Zamolio bih vas da to da bude i zajednički napor, i vaš i naš, kako bi završili te projekte. Ako čak treba da obezbedimo dodatna sredstva, da ih obezbedimo kako bi lokalne samouprave završile projekte i kandidovale ih onda i kako bismo onda za to obezbedili finansiranje. Dakle, dvosmerna je ulica. Imamo i najbolju nameru, imamo novca, imamo mogućnost da finansiramo. Posvećeni smo potpuno i opštinama koje ste vi pomenuli. Tako da, sa te strane vidim dobru volju i jedne i druge strane. Hajmo samo da kandidujemo projekte, sa jedne stran, mnogo aktivnije i da sa druge strane, ukoliko nemamo novca za same projekte dajte onda da obezbedimo novac za projekte kako bismo onda mogli da idemo ka daljem finansiranju. Hvala puno. Izvinjavam se ako sam oduzeo mnogo vašeg vremena.
Zahvaljujem. Reč ima ministarka Maja Gojković. Izvolite.
Zahvaljujem se. Samo da dodam neke konkretne stavke, jer ministar finansija je već rekao da kroz „Gradovi u fokusu“ Vlada Republike Srbije jeste pomagala ove opštine o kojima ste vi govorili. Kroz vaš govor provejava da Vlada Republike Srbije nije pomagala projekte u tim opštinama, pa ste navodili i zdravstvo, infrastrukturne, ali na meni je da kažem koliko je Ministarstvo kulture i informisanja upravo kroz program „Gradovi u fokusu“ ove godine izdvojilo sredstava za projekte koji jesu kandidovani. Pridružujem se ministru finansija i želim da vas pozovem da dođete u Ministarstvo kulture i informisanja sada kada u decembru, nakon usvajanja budžeta Republike Srbije za sledeću godinu, krenu ponovo konkursi, da slobodno dođete, da razgovaramo, da vidimo koji su prioriteti u sredinama u kojima vi živite i u kojima vaša stranka deluje. Što se tiče Priboja, tu sam bila pre nekih mesec dana, dva u zvaničnoj poseti. Bila sam i u Kulturnom centru i biblioteci. Tu se vidi zaista da je država ulagala, ali za 2021. godinu Priboj je dobio dodatnih pet miliona upravo za Zavičajni muzej. Opština Tutin 4,5 miliona, kako je navedeno u projektu za popravku krova Narodne biblioteke. Novi Pazar 10 miliona dinara za opremu za Kulturni centar i za Regionalno pozorište. Opština Medveđa 150.000,00 dinara, jer toliko je i traženo za održavanje književnih manifestacija. Mislim da bezmalo svi projekti sa kojima se učestvovalo u gradovima u fokusu iz ovih opština su i podržani od strane Ministarstva kulture i informisanja. Naravno, otvoreni smo za saradnju, za razgovor, kao sa svima koji učestvuju na konkursima. Decembar mesec je mesec u kojem treba da razgovaramo koji su to prioriteti za razvoj opština u kojima vi radite kao političar, i u kojima živite i da definišemo gde ćemo sa komisijama koje rade na ovim konkursnim dokumentacijama koji su od značaja da bi popravili situaciju što se tiče infrastrukture, ali i sadržaja kulturnih upravo u ovim opštinama. Jer smatram da je razvoj kulture takođe jedan važan segment u čitavom projektu Republike Srbije ostanka u sredinama u kojima se ljudi rađaju i imaju svoje kuće, a ne da se svi sele za Beograd i za Novi Sad. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministarka Irena Vujović. Izvolite.
Hvala puno. Želela bih da odgovorim vezano za deponiju u Sjenici, dakle što je i kolega poslanik Tandir isto pitao. Moram da kažem da je trenutno projektovanje u toku za zatvaranje nesanitarne deponije u Sjenici, i krajem novembra ćemo izabrati izvođača, odnosno završiće se procedura javne nabavke. Takođe bih želela da vas izvestim vezano za opštine koje ste pominjali. Kao što je rekao ministar finansija, moram još jednom da istaknem, pre svega ono što je važno u Bujanovcu, što smo očistili „Svetlost“ Bujanovac, istorijski otpad. To je izuzetno važno sa stanovišta zaštite životne sredine, jer svakako je to uticalo na kvalitet i vazduha, i vode, i zemlje, bilo je i nekoliko stotina tona raznog otpada, iznosilo se cisternama preko 20 dana, i konačno je ta lokacija očišćena u nulu. To je ono što je izuzetno važno pomenuti. Kada govorimo o Tutinu, takođe bih želela da kažem da je trenutno projektovanje u toku za Regionalni centar Tutin, Novi Pazar i Raška. Dakle, to je ono što pratimo svakodnevno, sredstva su prebačena, raspisana je nabavka i trenutno se radi na izradi projekta nakon što je izabran izvođač. Kao što smo i rekli vezano za Medveđu, četiri deponije za milion i po dinara su očišćene. Takođe imamo i dokaze, izveštaje za to. Molim stanovnike ovom prilikom da ne naprave opet deponije na tim lokacijama koje smo već uspešno očistili svi zajedničkim snagama, 130 kanti i 120 kontejnera je dato Bujanovcu. Samo bih sada iskoristila priliku, imamo još mnogo projekata stvarno, ali i ja bih bila srećnija da nam se opštine više obraćaju. Dakle, i vi i vašim uticajem, naravno, ovo važi za sve poslanike širom Srbije, ko god može da razgovara sa jedinicama lokalne samouprave iz kojih dolaze, da se pripreme za konkurse. Dakle, opet u februaru puštamo konkurs. Možda bude bio i krajem januara, samo ćemo videti, naravno, da nakon praznika svih novogodišnjih što pre to raspišemo, za pošumljavanje, zamenu kotlarnica, sanaciju deponija i zemljišta i sve ono što smo radili u ovoj godini. Dakle, mi smo i čišćenje i deponija davali upravo preko konkursa. Ko ima spreman projekat da kandiduje, mi ćemo svakako to proceniti, odnosno komisija i odobriti sredstva, stoga molim opštine da pripremaju projekte za zamenu kotlarnica u školama, bolnicama i svim drugim javnim institucijama, gradskim toplanama, a takođe da pomognemo tom subvencijom i stanovništvu, odnosno individualnim domaćinstvima. Nastavićemo da radimo zajednički. Kada završimo projektovanje deponije u Sjenici videćemo koja vrednost zatvaranja same deponije, a svakako će Sjenica gravitirati transfer stanici u Novoj Varoši i tamo regionalnom centru koji će početi sa izgradnjom u 2022. godini. Stoga, još jednom sve molim da prate konkurse i da aktivno učestvuju i ostavićemo sredstva za sve ekološke projekte koji su neophodni u tim opštinama. Vi danas imate preko 70 opština u kojima se odvija barem jedan ekološki projekat i to ćemo se zalagati svi zajedno da i sledeće godine bude tako i u još većem broju opština. Hvala vam.
Zahvaljujem. Za reč se ponovo javlja ministarka Maja Gojković. Izvolite.
Izvinjavam se, kasnije sam dobila podatak za Tutin, pa me je ministarka Vujović u svom izlaganju podsetila. Čisto da poslanica ima konkretne podatke, da zna koliko je Ministarstvo kulture izdvojilo još za opštinu Tutin u ovoj godini kroz konkurse „Gradovi u fokusu“. To je 4,5 miliona. Odnosi se na sanaciju krova i unutrašnjeg enterijera Narodne biblioteke „dr Ejup Mušović“ i sanacija grejanja u Domu kulture. Što se tiče stvaralaštva nacionalnih manjina, u opštinama koje ste navodili, Ministarstvo je izdvojilo 2,6 miliona na konkursu za stvaralaštva nacionalnih manjina za različite projekte upravo za opštine o kojima ste danas govorili. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima predsednik poslaničke grupe Socijaldemokratska partija Srbije narodni poslanik Branimir Jovanović. Izvolite.
Hvala, potpredsednice. Poštovana predsednice Vlade, poštovani ministri, koleginice i kol. To su odgovornost, kontinuitet i investicije i mislim da se na ovim principima temelji budžet koji ima cilj da se poveća, pre svega, obim investicija u Srbiji i da se podigne lestvica životnog standarda građana. Kada komentarišem budžet, želim najpre da prokomentarišem onaj deo budžeta koji se odnosi na obrazovanje, jer smatram da je obrazovanje, odnosno ulaganje u obrazovanje, ulaganje u nauku najisplativija investicija, investicija koja se višestruko vraća u budućnosti i za nas iz Socijaldemokratske partije Srbije uvek je obrazovanje na vrhu liste prioriteta. Prema projekciji za sledeću godinu, Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja je opredeljeno 252,8 milijardi dinara i za pohvalu je to što je ta suma veća za 17 milijardi dinara nego u prethodnoj godini. Sredstva za obrazovanje i nauku zauzimaju sve značajnije mesto u strukturi rashoda budžeta savremenih zemalja, jer jedino na ovaj način države postaju konkurentne na globalnom nivou. Obrazovanje i nauka su odavno prestale i da budu privilegija pojedinaca, privilegija bogatih ljudi i smatramo, stav naše stranke je takav, da ulaganjem u ovu oblast mi postižemo to da obrazovanje bude svima dostupno pod jednakim uslovima i na taj način mi dajemo motivaciju mladim ljudima da učestvuju u procesu donošenja odluka, da plasiraju svoje ideje na našem tržištu i na taj način ih motivišemo da ostanu u Srbiji. Kada kažem da više trebamo da ulažemo u obrazovanje, mislim da se taj proces ne završava tu. Predsednica vlade je malopre govorila da imamo ideju da ulaganjem u nauku zadržimo mlade ljude. To je zaista jedna dobra ideja. Pred nama je jedan težak posao. Kada pogledamo unazad ne nekoliko godina, decenijama unazad kada se osvrnemo, videćemo koliko je naša država izgubila zato što su mladi obrazovni ljudi napustili Srbiji. To se ne ogleda samo u gubitku, pre svega, iz ljudskih razloga, već iz ekonomskih razloga, kada uporedimo onoliko koliko država ulaže u te ljude, koliko oni mogu da doprinesu svojim idejama u ekonomski razvitak države, dolazimo zaista do cifre od nekoliko milijardi evra gubitka, a opet ne smemo ni da zaboravimo da školovanje tih ljudi su platili naši poreski obveznici, a oni su na kraju završili u drugim državama i doprinose razvoju njihove ekonomije. Stoga, podržavam ovu ideju da ulaganjem u nauku pokušamo da zadržimo što kvalitetnije ljude u našoj zemlji. Mladi žele da budu sigurni da će uvek nađu posao u skladu sa svojim obrazovanjem, u skladu sa svojim veštinama, da će biti nagrađeni za svoj trud. To je pokazatelj da mladi žele izvesnost, da mogu mirne glave da planiraju budućnost u Srbiji, a na nama svima je da ulaganjem u ovu oblast obezbedimo takav život mladim ljudima. Kasnije ću govoriti konkretnije o povećanju plata koje je predviđeno budžetom, ali definitivno je najbolji pokazatelj zašto treba da povećavamo plate je to da prosvetni radnici zaslužuju veće plate. Treba na taj način da ih motivišemo. Oni vaspitavaju našu decu, oni rade jedan veoma odgovoran posao i sigurno je da zaslužuju još veće plate nego što ih sada imaju, ali ohrabruje i ovaj trend konstantnog povećanja plate koji ide iz godine u godinu i mislim da je to jedini siguran put da dođemo svi do željenog cilja, da prosvetni radnici, nastavnici, učitelji, profesori budu plaćeni onoliko koliko zaslužuju, a da sa druge strane ne ugrozimo stabilnost javnih finansija. Pored toga, u budućnosti moramo više da izdvajamo za investicije u oblasti obrazovanja i nauke, jer je obrazovanje mladih i njihova inovativnost garancija konkurentnosti naše privrede. Investicije u oblasti obrazovanja su, kako sam primetio, nešto manje nego za 2021. godinu, ali, naravno, ima i opravdan razlog za to. Neki projekti koji su započeti ranije završeni su uspešno u 2021. godini. To je za svaku pohvalu. Ja ću pohvaliti uspešno završen Projekat „Povezane škole“, koje su zajedno realizovali Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija i na ovaj način se ide ka podizanju digitalne pismenosti, ka osposobljavanju mladih da budu konkurentni u svetu koji karakteriše digitalizacija i ekspanzija IT sektora. Izgradnja bežičnih lokalnih računarskih mreža je preduslov za opremanje škola računarskom opremom, odnosno preduslov da zaživi projekat digitalnih učionica. Za pohvalu je što Predlog budžeta podrazumeva i ulaganja u viši studentski standard i realizaciju projekta napredne bežične infrastrukture za visoko obrazovanje. Naravno, obrazovanje je samo jedan segment u tom mozaiku koji je planiran budžetom i upravo se preko budžeta kao ogledala javnih finansija može videti da se prepliću interesi različitih društvenih sfera i obrazovanja o kojem sam govorio i investicija zdravstva, kulture, socijalne politike itd. Javne finansije i fiskalna politika su najvažniji instrument razvoja i ekonomske i socijalne stabilnosti u svim zemljama i upravo od uspešnog kombinovanja različitih metoda instrumenata javnih finansija i fiskalne politike zavisi i uspeh svake privrede. Kada sam na početku rekao da je karakteristika ovog budžeta kontinuitet, tu pre svega mislim i na onaj deo koji se odnosi na smanjenje fiskalnog deficita. Za pohvalu je što je projektovani deficit 3% za 2022. godinu. To je dokaz da smo na dobrom putu kada govorimo o javnim finansijama. Čak i čitajući ocenu Fiskalnog saveta, koji je često znao da bude veoma kritički raspoložen kada analizira budžet Republike Srbije, možemo zaključiti da postoje realne šanse da ovaj deficit bude i ispod 3% i ono što je važno, to je da će javni dug, bar po projekciji, za sledeću godinu biti 55% BDP-a i najvažnije da ne probijemo onu granicu od 60% koja je važna, a koju pre svega definiše Mastrihtski ugovor i koje se pridržavaju i razvijene države EU. Mi nakon dve pandemijske godine i dalje možemo da računamo na stabilne finansije i načelo fiskalne politike, one uspešne politike, jeste da se u godinama rasta štedi, da ne nagomilavamo nove dugove. Mi na ovaj način smanjujemo javni dug i dobro je što na taj način ostavljamo određeni prostor za budućnost, da možemo da investiramo i prosto lakše da dišemo, kada govorimo o finansijama. Upravljanje finansijama jeste jedna oblast gde je kontrola najteža, ali je i najpotrebnija. Pored toga što treba konstantno da radimo na efikasnoj naplati poreza i na suzbijanju sive ekonomije, važno je da budžet bude uvek transparentan, da građani Srbije uvek mogu da imaju uvid gde se troši svaki dinar iz budžeta, od onog trenutka kada putem poreza i drugih naplata novac uđe u budžet, do trenutka kada se vrši konačna isplata. Mislim da nam ovakav jedan budžet, ovakva jedna projekcija garantuje da ćemo i u budućnosti moći da imamo javni uvid u finansijske tokove. Mi smo se u ovoj godini vratili na onaj nivo privrednih aktivnosti koji je bio karakterističan za period pre pandemije. Zato opravdano možemo da očekujemo rast u sledećoj godini. Tome možemo da se nadamo i na osnovu podataka kojima raspolažemo, jer ćemo ovu godinu završiti sa rastom od preko 7%, bilo je nekih najava da će biti čak rast i do 7,5%, a projektovan rast od 4,5% za sledeću godinu, naravno, je jedan dobar primer kako se efikasno vode javne finansije, ali smo na ovaj način pokazali da smo jedna od najbrže rastućih ekonomija u regionu. Mi se kao društvo nalazimo pred velikim izazovima i od nas se traži da uz mnogo truda, odgovornosti i mnogo upornosti radimo u interesu svih građana i ono što je veoma važno, da imamo pošten i otvoren odnos prema građanima Srbije. Ovaj predlog budžeta upravo oslikava takav jedan odnos. Dakle, mi sada govorimo o povećanju zarada u javnom sektoru, o povećanju penzija, sve to radimo na osnovu realnih prihoda, nikada ne dajemo lažna obećanja, već se trudimo da sve to bude u nekim realnim okvirima. Predviđeni rast plata od 7,3% je u skladu sa privrednim rastom, tako da u tom segmentu ne izlazimo iz jednog stabilnog koloseka. Dakle, povećanje plata i privredni rast idu korak uz korak, povećanje plata ne iskače iz tog koloseka i to je veoma važno za buduće projekcije, odnosno za realizaciju budžeta u 2022. godini. Za nas iz SDPS veoma je važno što je usklađen pristup u tom trouglu, između radnika, poslodavca i države, kada govorimo o povećanju minimalne cene rada. Ona će ovim povećanjem od 9,4% biti preko 35.000 dinara. Zadovoljni mogu da budu radnici. Naravno, predsednica Vlade je govorila malopre o tome da nećemo da žmurimo, da nastavljamo dalje, da to nije dovoljno, ali da radimo na tome u budućnosti da dostignemo jedan zadovoljavajući nivo, ali ovim povećanjem neće biti oštećeni ni poslodavci. Naime, država je uradila onaj deo da teret određenih obaveza prebaci na sebe. Dobro je što se nastavlja sa praksom postepenog fiskalnog rasterećenja zarada. Da bi država rasteretila privredu, preuzela je deo efekata povećanja minimalne zarade na sebe. Povećava se iznos neoporezivog dela sa 18.300 na 19.300 dinara. Dalje, umanjuju se doprinosi za penzijsko-invalidsko osiguranje na teret poslodavaca za 0,5%. I ovakve mere, pre svega, treba da doprinesu, odnosno da podstaknu nova zapošljavanja i idu ka tome da poslodavci budu motivisani da povećavaju zarade zaposlenima. Možda će neko reći da rasterećenje procentualno nije veliko, ali ne smemo da zaboravimo na činjenicu da smo i prošle godine u isto vreme raspravljali o tome i usvojili jedan sličan predlog tako da iz godine u godinu sve je manje opterećenja za poslodavce i dajemo im jedan prostor da mogu lagodnije da se ponašaju na tržištu. Ovakve mere omogućavaju poslodavcima da uspešno rade u ovim kriznim vremenima, u turbulentnim okolnostima i sve one mere koje je Vlada preduzela, koje smo i mi podržali ovde u Skupštini, da se umanje posledice efekata pandemije, urodile su plodom, tako da nije došlo do otpuštanja radnika, zadržan je nivo privrednih aktivnosti i pritom smo konstantno radili na povećanju zarada. Kada govorimo o povećanju plata u javnom sektoru u 2022. godini, važno je i to da istaknemo da taj deo koji se odnosi na isplatu zarada u ukupnom budžetu zauzima manji procenat nego kada govorimo o budžetu za 2021. godinu. Podsetiću da kada smo ušli u realizaciju plana fiskalne konsolidacije, da je cilj bio da taj procenat ukupnog zahvatanja u budžet za plate bude 9,5%, mi smo sada na 10,1%. Toliko smo spustili taj nivo. Zahvatamo procentualno manje novca i to je, naravno, dobar signal da smo na pravom putu da imamo stabilne javne finansije. Dosledno se držimo i principa po kome se obračunava povećanje penzija, dakle, po novoj formuli. Mislim da je ovaj princip za sada veoma delotvoran. Podsetiću da se penzije usklađuju po formuli da se povećavaju na osnovu 50% povećanja zarada u prethodnoj godini, a 50% na osnovu rasta potrošačkih cena. Mislim da su penzioneri, pre svega, zadovoljni ovakvim načinom obračunavanja i naravno, mogu da budu zadovoljni dinamikom isplate. Na ovaj način pokazujemo da se nastavlja trend povećanja penzija iz realnih izvora, a svakako, i malopre smo čuli da je dobrodošla pomoć penzionerima, ta jednokratna pomoć koja je najavljena za početak naredne godine. Pokazujemo i na ovaj način odgovornost i penzije moraju našim najstarijim građanima da im, pre svega, omoguće pravo na dostojanstven život i na jednu mirnu starost. Činjenica je da je svuda u svetu država postala podsticajna snaga razvoja savremenog društva. Investicije koje polaze od države na direktan način su važne, negde više, negde manje, za svaku državu i zaista su jedna važna ekonomska poluga razvoja. Ovaj predlog budžeta izdvaja sredstva za investicije koje su na najvišem nivou do sada, dakle, 7,3%. To je iznad nivoa iz prethodnih godina. Na ovaj način gradimo infrastrutkuru, završavamo projekte koji su već početi i počinjemo nove projekte koji su veoma važni za životni standard građana Srbije. Juče su zvanično otpočeli radovi na izgradnji metroa. Pozdravljam takvu odluku, ali ja kao neko ko dolazi iz Kraljeva više ću hvaliti i podsetiti na ono što je urađeno na teritoriji centralne Srbije. Za građane ovog dela Srbije veoma važno je što funkcioniše auto-put „Miloš Veliki“ do Preljine. Takođe, važno je što će sledeće godine biti završena deonica od Preljine do Požege. Za građane Čačka, Kraljeva, Trstenika, Vrnjačke Banje, Kruševca i Pojata je važno što se radi veoma dinamično na izgradnji Moravskog koridora. Kada tome dodamo da je otvoren aerodrom u Lađevcima kod Kraljeva, vidimo da je tu kompletirana jedna saobraćajna infrastruktura za jedno područje gde gravitira preko milion građana Srbije. Svakako da su ove investicije u saobraćajnu infrastrukturu pozitivan signal za investitore i to se direktno odrazilo na privredni razvoj ovog kraja. Takođe, za pohvalu su i neki drugi projekti, kao što je predivđeno za sledeću godinu rekonstrukcija puta Novi Pazar-Tutin, zatim, brza pruga Beograd-Subotica, Fruškogorski koridor, deonica Niš-Pločnik, auto-put Beograd-Zrenjanin, Beograd-Sarajevo. Sve to ukazuje na jednu tendenciju ravnomernog ulaganja u sve delove Srbije. I svaka ova investicija, svaki dinar koji se uloži u infrastrukturu, se u godinama koje dolaze višestruko vraća kroz budžet. Dobro je što su planirana sredstva za izgradnju Nacionalnog stadiona. Sportisti zaista beleže odlične rezultate i najbolje predstavljaju našu zemlju u svetu i moramo i u ovoj oblasti da kada govorimo o sportskoj infrastrukturi da idemo u korak sa razvijenim evropskim državama. Koliko su važne investicije, podjednako je važna i briga države za one materijalno najugroženije građane Srbije. Ta briga je najbolje došla do izražaja tokom pandemije zbog korone. Svi punoletni građani Srbije su imali pravo na novčanu pomoć koja je došla od države i svako je mogao da aplicira i sigurno se pokazalo da su ove mere došle u pravom trenutku i da su dale pravi rezultat. Ono što nas čeka u 2022. godini u martu mesecu, počinje primena Zakona o socijalnim kartama, veoma važno, ne samo zbog ovog budžeta, već zbog svega onoga što ćemo planirati u narednim godinama. Na ovaj način će biti pravednija jedna preraspodela novca prema socijalno ugroženim kategorijama stanovništva. Sada ćemo imati jedan centralni registar gde će se ukrštati podaci iz svih državnih službi i iz Nacionalne službe za zapošljavanje i iz katastra i iz poreske uprave, tako da smatram da će najugroženiji sada više dobijati novca, a oni manje ugroženi manje nego što je to bilo ranije i postići ćemo na ovaj način jednu situaciju gde će, nadam se u godinama koje dolaze, imati i socijalno ugrožene kategorije više prava i na lakši način će moći da ostvare ta svoja prava. Novac koji se usmerava za zdravstvo je prilično na istom nivou, kao i prethodne dve godine. Dakle, nešto viši nego što je to bilo u periodu pre izbijanja pandemije korone. Ne možemo još uvek da znamo koliko će trajati ova kriza, ali se nadam da nećemo sav taj novac u sledećoj godini utrošiti na to, pre svega, iz ljudskih razloga, nadam se da će se stišati korona i da će sve manje ljudi imati potrebu da se leči od korone. Ako se vratimo godinu dana unazad i uporedimo usvojeni Predlog budžeta i onaj iznos sredstava koji je namenjen za zaštitu životne sredine, videćemo da je taj inicijalni budžet za 2021. godinu za ekologiju bio negde 8,3 milijarde dinara. Kasnije smo ga uvećali oko četiri milijarde dinara rebalansom. Sada je došao na 15,4 i jedan deo će se povući iz Ministarstva za saobraćaj i infrastrukturu i biće upotrebljen za rešavanje ekoloških pitanja, tako da smo i tu pokazali na koji način država treba da se odnosi prema ovim pitanjima. Mi ne možemo, nemamo čarobni štapić da u jednom potezu rešimo sva ona ekološka pitanja koja su se gomilala decenijama unazad, ali u svakom slučaju dajemo dobar primer kako treba rešavati ove probleme. Treba da se fokusiramo na izgradnju regionalnih centara za upravljanje otpadom, da investiramo u komunalnu infrastrukturu i na taj način mi ćemo sprečavati zagađenje životne sredine. Za kraj da kažem da neki ekonomisti zastupaju stav da je budžet više političko, a ne tržišno pitanje. Ako je već tako, na nama je da donesemo najbolju moguću političku odluku, da se budžet realizuje na pravi način u narednoj godini. Mislim da je budžet zaista dobar uravnotežen i zbog toga će Socijaldemokratska partija Srbije podržati ovakav Predlog budžeta. Hvala.
Hvala. Pre nego što dam reč sledećem govorniku, dozvolite mi da pročitam jedno obaveštenje. Primili ste Izveštaj Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine, koji je utvrdio da je nastupanjem smrti narodnog poslanika, doktora Muamera Zukorlića, nastupio slučaj iz člana 78. stav 1. tačka 8. Zakona o izboru narodnih poslanika, te predlaže da Narodna skupština u smislu člana 88. stavovi 3. i 4. istog Zakona, konstatuje prestanak mandata ovom narodnom poslaniku. Saglasno članu 88. stav 1. tačka 8. i stavovima 3. i 4. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština na Predlog Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja, konstatuje da je prestao mandat pre isteka vremena na koji je izabran narodnom poslaniku, doktoru Muameru Zukorliću, danom nastupanja smrti. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika, izvršiće se popunjavanje upražnjeno poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini. Reč ima predsednik poslaničke grupe JS, Dragan Marković Palma. Izvolite.
Poštovana premijerko, gospodo ministri i narodni poslanici, JS će glasati za budžet za 2022. godinu, ali najpre želim da se osvrnem na 2021. godinu. Možemo slobodno da konstatujemo da smo mi bili, odnosno da je vanredno stanje poslednjih godinu i po dana, ne samo u Srbiji, već u celom svetu, a da je postignut ogroman rezultat i da nije bilo zastoja u planu budžeta. Sve ono što je planirano je realizovano i započeto da se realizuje, a posebno želim da pohvalim pomoć privredi gde zahvaljujući finansijskoj pomoći nije došlo do otpuštanja radnika, da sve te fabrike i domaće i strane koje rade u Srbiji su mogle, na neki način, da pokriju ono što se zove da je smanjena kupovna moć jer sve te fabrike koje rade, mislim na strane investitore u Srbiji, one su nam na neki način reper, da kažemo, da je tržište opalo u celom svetu, a da broj radnika je veoma malo, odnosno jedan broj, veoma malo ostao bez posla. Ovaj budžet za 2022. godinu je razvojni, socijalni i budžet koji daje optimizam na osnovu realizacije budžeta 2019. i 2021. godine, da se planira da nastavimo kada je u pitanju infrastruktura sve ono što je obećano i sve ono što je započeto da će biti završeno 2022. godine, neki projekti malo kasnije. Na samom početku želim da kažem da nekoliko opozicionih partija su sve vreme slali lažne izveštaje, a njih demantuju upravo ti strani investitori koji dolaze u Srbiju, jer niko od stranih investitora neće doći u neku državu gde njihov kapital nema sigurnost i da sve ono što se pravi, oni se nađu na tim lokacijama i kao oni tu nešto ne daju itd, umesto da kažu – evo, mi ne damo da se napravi, ne znam, trotoar u centru Beograda, „Beograd na vodi“, jer smo mi napravili na nekoj drugoj lokaciji nešto. To više niko živi ne veruje u Srbiji, ali ne smemo da im dozvolimo da zbog tih njihovih demonstracija trpe građani Srbije, da blokiraju ulice, da zaustavljaju saobraćaj, da lome, da prete itd. Ne mogu oni da budu zaštićeni od zakona za sve ono što rade i za sve ono što se zove remećenje i kršenje javnog reda i mira, jer nemaju oni više ni podršku, da ne kažem zaštitu, od onih država za koje smatramo da su to „srbomrzci“. Nekada su bili „srbomrzci“, ali mi ne tražimo da nas niko voli, nego samo da priznaju ono što se zovu dela. Dela ne može nikad niko da sakrije i dela su nešto čime se rukovodi Republika Srbija i Vlada i predsednik Srbije, Aleksandar Vučić, i sve ono što do sada se radilo bilo je u interesu građana Srbije. Ja sam obišao mnogo država. Pre 11 dana sam bio u austrijskom parlamentu. Tamo me je primila poslanica Grupe prijateljstva, austrijsko-srpskog prijateljstva i mogu da vam kažem da to što sam ja od nje čuo, spremio da ja govorim, da predstavim Srbiju na pravi način, ona žena ispriča sve ono što sam ja trebao njoj da kažem i da imamo ogromnu podršku od Austrije, jedne od razvijenih država u Evropi i da će januara meseca, pa vas molim premijerko da, doći će sedam narodnih poslanika iz austrijskog parlamenta, da ih primite. Ja sam ih zamolio da mi njima šaljemo one laži koje šalje opozicija svim parlamentima, da to nije istina, naravno sa činjenicama sa kojima mi raspolažemo, da to bude tema u njihovim poslaničkim klubovima. Ne samo u poslaničkim klubovima ili na poslaničkom klubu najveće partije u Austriji, već i da ako je moguće nekada bude i tačka dnevnog reda o nepravdi koja se godinama sprovodi nad Srbijom. Tako da nas poštuje jedna Austrija, Egipat. Više sastanaka sam imao u Egiptu sa tri guvernera, guvernerom Gize koji zastupa 10 miliona stanovnika, sa nekoliko ministara sastanka u parlamentu, a Egipat je jedna od najmoćnijih država na Bliskom istoku. Pre tri, četiri dana sam se vrati sa Hilandara i tamo otac iguman Metodije rekao je da prvi put se desilo da srpski parlament donese Zakon o Hilandaru i da Hilandar ima jedan poseban status u Srbiji i u srpskom parlamentu, imajući u vidu da je to sveta srpska zemlja i da vi muškarci koji niste bili nikada treba da odete najmanje jednom za svoj životni vek, to je rekao i Sveti Sava, i kada odete tamo onda vidite koliko ne da ste bili u zabludi, ali da stvarno nešto postoji ako loza raste iz kamena, ako bunar traje 800 godina, ne presuši i ne muti se voda i da ti ljudi koji tamo se mole za Srbiju svakog dana da su ispoštovani, i mi 250 poslanika smo počastvovani što smo imali priliku da glasamo za jedan takav zakon. Vi znate koliko nevladinih organizacija su korisnici budžeta, a da najmanje jedna četvrtina tih nevladinih organizacija rade u korist, odnosno na štetu Srbije i građana Srbije. Da vam prenesem pozdrave od igumana Metodija i Vladi i poslanicima u parlamentu. Kada je u pitanju Grčka, takođe imamo ogromnu podršku, ja sam i počasni konzul Grčke u Srbiji i Grčka je priznala Srbiju u ekonomskom smislu, ali ostavimo te države koje su prijateljski bile naklonjene Srbiji. Albanija je potpisala sporazum sa Srbijom za „otvoreni Balkan“, Albanija koja od rođenja dece kao kosovski Albanci vaspitavaju svoju decu da mrze Srbiju i da ne kupuju ono što je srpsko. Da Edi Rama potpisao sa Zajevom i sa našim predsednikom Sporazum „otvoreni Balkan“ gde će nesmetano roba iz Srbije da odlazi u Makedoniju, Albaniju i obrnuto i da očekujemo da još nekoliko država se pridruži tom sporazumu. To znači da sve do sada što je rađeno Srbija dobro radi. Mi ne možemo da očekujemo da Albanija povuče priznanje o nezavisnosti KiM, ali su nas priznali, ekonomski su nas priznali. Rezultat je ove Vlade i predsednika Aleksandra Vučića, i moram da kažem i predsednika Skupštine Ivice Dačića, i naše koalicije SPS-JS koja podržava i glasa za sve zakone da imamo određeni rezultat. Da vam kažem da su neki mediji objavili kako smo se posvađali mi iz JS sa SPS - nas ne može da rasturi ni NATO pakt. Znači, nismo se posvađali. Isto tako smo se dogovorili da podržimo predsednika Aleksandra Vučića za predsednika Srbije, jer Srbija nije imalo takvog predsednika do sada. Ja se dugo nalazim u politici, dugo se bavim politikom, a i privrednik sam mnogo godina i kada iz nekoliko uglova sagledam šta je sve urađeno u Srbiji poslednjih godina da je ostalo samo ime od Srbije, a infrastrukturno se Srbija promenila. Ko nije bio u Srbiji poslednjih sedam godina on mora da pita – je li, a koja je ovo ulica, pošto je sada dosta ulica promenjeno itd? „Beograd na vodi“, pa vi znate šta su sve radili da se ne izgradi „Beograd na vodi“, da ostanu one barake gde su pacovi i ne znam sve šta, gmizavci u onim šupama, barakama, ali oni misle, opet moram da se vratim na tu opoziciju, da će na taj način da dobiju političke poene. Politički poeni se dobijaju ako vi u kontinuitetu nešto radite, ne radi se to sada u izbornoj godini, nego se radi od prvog dana kada su građani Srbije dali poverenje ovim partijama koje sede ovde u parlamentu. Posebno želim da pohvalim rast u budžetu 10% za poljoprivredu. Pazite, u godini kada je vanredno stanje u celom svetu da je realizovano 100% ono što se zove plan za poljoprivredu, a za 2022. godinu 10% veći budžet. Nekada su poljoprivredni proizvođači znali da služe samo kada treba da idu da glasaju i kad se ide u vojsku, a danas znaju da neko brine o njima i da je sada mnogo veće tržište za poljoprivredne proizvođače. Samo da vidimo kako još da im pomognemo da smanjimo uvoz bez obzira na međunarodne sporazume CEFTA i Sporazum o pridruživanju i stabilizaciji. Mi ne možemo da zabranimo drugim državama da uvoze u Srbiju, ali možemo ovima koji su vlasnici velikih marketa da kažemo – prijatelju, mora da imaš najmanje 70% proizvoda čiji su artikli proizvedeni u Srbiji, da se ne desi kada uđemo u market da nemamo 5% srpskih proizvoda i na taj način ćemo direktno da pomognemo poljoprivrednim proizvođačima. Danas je ravnomerni razvoj i infrastrukturni razvoj u celoj Srbiji. Nekada smo mi imali samo Beograd i još dve, tri opštine u Srbiji, a danas se ne gledaju opštine na male, velike i srednje jer nekada su obećavali političari malim opštinama samo oni da pobede u tim opštinama i biće sve u redu, a posle kažu – to je malo biračko telo, ajmo mi da vidimo kako da pomognemo ovim velikim gradovima. Kada sam kod opština imam jednu primedbu da broj stanovnika za koji je poslednji put, mislim, 2002. godine bio popis na primer Jagodina se tretira da ima 70 hiljada stanovnika, a imamo 65 hiljada birača. Da ponovim još jednom, Jagodina ima 65 hiljada birača, a vodi se kao da ima 70 hiljada stanovnika. Ako 25% maloletnih lica ima, imamo pet hiljada izbegla lica i prognana sa KiM koji ne mogu da glasaju za lokalne izbore, samo za republičke, znači Jagodina ima 85 hiljada stanovnika, a dobijamo sredstva iz budžeta kao grad koji ima 70 hiljada stanovnika. Znači, 15 hiljada građana je oštećeno na taj način. Ne kažem da postoji nečija namera, ali nisam video u budžetu da su transferna sredstva povećana, ono što ide na mesečnom nivou svakoj opštini i svakom gradu. Ne znam za druge opštine i druge gradove. Nisam se time bavio, ali jedino to mi je kao primedba iz ovog budžeta. Želim i da pohvalim izgradnju autoputeva jer investitor kada vam dođe, zainteresovani investitor on prvo gleda infrastrukturu, kakvi su putevi, koliko je udaljen aerodrom od grada u kome on treba da pravi fabriku i da Srbija ima najbolje uslove za infrastrukturu, odnosno za strane investitore. Imamo i nekoliko aerodroma, imamo i autoputeve. Izgradnja je planirana i u narednoj 2022. godini i zbog toga mi imamo toliko stranih investitora. Nikad se nije desilo da kurs evra miruje toliko godina i to je isto jedan element koji je bitan za strane investitore kada vam dođu u Srbiju, ne samo za strane investitore, već i za domaće. Kad su u pitanju penzioneri, mogu da vam kažem da poslednjih 11 godina prvi put se desilo da penzioneri znaju kolika će njihova penzija biti 2022, 2024, 2025. godine i da, dok su bile male penzije, da su oni imali više puta jednokratne pomoći i najveća jednokratna pomoć će biti februara meseca 20.000 po penzioneru u Srbiji. Ne radi se to zbog biračkog tela. Oni su, kaže, nisu to pare njihove, a čije su pare bile pre u budžetu Republike Srbije? Da, bile su pare isto državne ali su išle pare u dva džepa, pošto u jednom džepu ne može da stane sve a to su džepovi kao nekada što su imali poljoprivredni proizvođači suknene pantalone… Ovaj sve vreme priča, ovaj gospodin. Gospodine jeste li vi sekretar ili šta? Posle pričajte ministru, nije on glup, nije on zalutao na ovu funkciju, on je privrednik i došao je i nekulturno je da pričate kad ja priča. Kakav će biti odgovor posle na sve ovo. Razumete? Nemojte da se ljutite. Ne želim ja sada tu vama da spočitavam neku lekciju ali jednostavno, ako ste došli, vas prvi put vidim, nije bitno ni kako se zovete, ni šta radite, ispoštujte one koji vam se obraćaju, u redu? Hvala. Suknene pantalone, to su nekada poljoprivredni proizvođači imali džepove do kolena i tu su stavljali novac, međutim, ovaj jedan Dragan Đilas ima i ono što se zove obramice pozadi i napred, stavljao je državne pare i nije procesuiran zbog toga. Ne mora on da je ukrao ali ima da se zove trgovina sukob interesa i da naše pravosuđe ćuti jer će neko iz Evrope da kaže – e, znate šta, oni njega procesuiraju zato što je on opozicionar i on napada stalno vlast i državu. Nemamo mi ništa protiv da nas oni kritikuju, da napadaju ali onaj ko ruši nacionalni interes i onaj ko lažno nekog optužuje, to zna i ministarka pravde za lažno optuživanje i lažno informisanje, odnosno ne informisanje, nego sa interesom, taj mora da ima neku odgovornost. Ali su se uverili Tanja Fajon i evropski parlamentarci da sve ono što su tražili na sastancima u belom svetu ovih tri klisara, koji se predstavljaju kao predsednici partija da su dobili sve ono što su tražili. I sve što su tražili dobili i opet kažu – razmišljamo da li da izađemo na izbore. Tako da, dame i gospodo, Srbija ima dobru budućnost i građani Srbije, siguran sam, da više tim lažima nikada neće verovati niko a posebno kada su u pitanju strani investitori. Pazite, Nemačka, najmoćnija država u EU, ima najveći broj zaposlenih radnika u Srbiji u tim njihovim fabrikama, kompanijama, preduzećima itd. Zar bi oni došli u Srbiju da je to stanje takvo kako su predstavili ovi opozicionari naši. Kada je u pitanju Vojska, u jednom trenutku ne da nismo zaostali, nego toliko oruđa je kupljeno i da naša vojska je danas za poštovanje i za respekt. Ne da mi osvajamo nečije tuđe teritorije ali da štitimo ono što je naše. Kada su u pitanju studenti, mogu da konstatujem da se prvi put nije povećala školarina za studente posle pet, šest, sedam godina. Ranijih godina stalno su povećavali školarinu, da roditelji čija deca studiraju nisu imali odakle da školuju svoju decu, da preko 20% dece moralo je da napusti fakultete, da se vrati, da se zaposli sa srednjom školom iz razloga što njihovi roditelji nisu u situaciji da plaćaju i stanove i sve ono što se zove školarina. Šta je još važno? Važno je da manje sada građani iz unutrašnjosti prelaze da žive u Beograd. Mnogo manje. Zato što imaju uslove u gradovima gde su rođeni, gde su njihova deca, imaju radna mesta, imaju ono što se zove sport, imaju sportske terene. Gledam pre neki dan jednog opozicionara kaže – šta će nama nacionalni stadion kada to mnogo košta, možemo od tih para da napravimo nešto drugo? Pa što nisi napravio to drugo ti? Mi hoćemo da našoj deci budu idoli sportisti uspešni, jer sportisti su najbolji ambasadori svake države. Intonacija himne kada se pojave naši sportisti i mi kao jedna mala država pokazujemo koliko vodimo računa o rezultatu u sportu i da sportisti ne služe kao nekada kada postignu visoki rezultat da dođu da slikaju sa političarima, već znaju unapred koliko će para dobiti za pripreme, koliko ako osvoje neku od medalja na olimpijadi, svetskom i evropskom prvenstvu. Tako da, poštovane dame i gospodo, kada sagledamo sve ono što smo radili, mogu tako slobodno da kažem, da je to jedna veoma visoka ocena, a posebno mi smeta ponašanje opozicije. Kada je bilo zatvaranje, što ste zatvorili Srbiju? Sada, kada smo otvorili, što ste otvorili? Kada nešto kaže Krizni štab ili kako se već zove, nije to tako, trebalo je da bude ovako. Svakog dana umre 50 ljudi u proseku, poslednjih godinu dana. Šta je Austrija uradila, kako je zatvorila na 20 dana sve živo, osim slobodu kretanja, ništa ne radi. Zamislite šta bi opozicionari radili da se to ovde kod nas desi, ali u pitanju je zaštita života građana Srbije. Ne treba da gledamo šta pričaju opozicionari, već šta kaže stručan deo štaba i naravno politički i ekonomski koji sve to mora isprati. Moj apel je ne da moraju ljudi da se vakcinišu, ali trebaju da se vakcinišu. Nekada smo mogli da čujemo – jel su čuo, onaj tamo je imao koronu, jel si čuo da je onaj iz nekog grada umro. Sada iz svakog grada umiru. U Jagodini npr. prosek umiranja je dvoje ljudi dnevno, od korone samo zato što nisu svi vakcinisani. Kaže – neću da se vakcinišem, jer i oni koji su vakcinisani su dobili koronu, jeste ali su mnogo blaži simptomi i nisu u bolnici. Tako da je svakom od nas zadatak da apelujemo na građane. Ko su antivakseri, poštovana premijerko i ministre? Upravo opozicionari. Mali broj ljudi ima onih običnih koji se ne bave direktno ili indirektno politikom. Hajde malo da se bavimo spiskom, da to bude zadatak policiji. Neka protestuju, ali da njihova imena budu objavljena. Ko su oni, koji partiji pripadaju, šta je po njima rešenje itd. Kada su u pitanju blokade, metro koji je juče započet da se pravi, pa 99% su opozicionari. Jel to opozicija treba da radi? Razumem da je to nečija njiva, pa je taj poljoprivrednik došao da brani svoju njivu, ali nije. Niko iz tog okruženja, tu koji živi u prečniku desetak kilometara nije došao da se buni što će biti metro napravljen. Čekajte, jel tamo stanuje Siniša Mali? Jel tamo stanuje Ana Brnabić? Jel stanuje Marija, potpredsednik Skupštine? Ne. Ne stanuje niko od nas, niti od vas. Ali, znaju da će to rešiti problem zagađenosti vazduha. Ako mi svakoga dana kažemo da je Beograd jedan od 10 najzagađenijih gradova, kako onda da eliminišemo da Beograd bude čist grad? Ako napravimo metro, nećemo imati toliko automobila i vozila na putevima i ulicama grada Beograda. (Predsedavajuća: Molim vas da privodite kraju diskusiju, gospodine Markoviću.) Jedinstvena Srbija će podržati ovaj budžet, zato što su korisnici ovog budžeta svaki građanin Republike Srbije. Samo još da vam kažem jednu stvar. Kada dajete pare lokalnim samoupravama, da proverite poslednjih pet godina ko je kupio automobil. Kažu - to je osnovno sredstvo. Pazi bogati! Gde je tvoj automobil? Čime si ti došao na tu funkciju? Kupuju automobile. Ima pet-šest gradova u Srbiji, ministre Mali, koji su kupili odjednom po tri-četiri "Škode". Gde se voziš, bre, prijatelju? Gde ideš? Gde ti to putuješ? Ne smeju pare koje vi date da se tretiraju kao osnovno sredstvo. Nije automobil osnovno sredstvo. Hvala.
Reč ima predsednica Vlade Ana Brnabić.
Hvala vam. Samo kratko, osećam obavezu da nešto saopštim i obrazložim građanima Republike Srbije, a na to me je podstakao poštovani narodni poslanik kada je počeo da govori o protestima i demonstracijama protiv svega što se gradi, protiv svakog projekta koji vodi Srbiju napred i u budućnost u ovom trenutku, to je neki, čini mi se, potpuno besmisleni trend. Danas ispred Narodne skupštine imamo par stotina ljudi koji su došli da protestuju protiv usvajanja dva zakona - Izmene i dopune Zakona o eksproprijaciji i Zakona o referendumu, pod parolom da mi to usvajamo ili da smo mi kao Vlada to predložili a da ćete vi kao narodni poslanici to usvojiti zbog "Rio Tinta". Jasno i glasno hoću da kažem građanima Republike Srbije da to nikakve veze sa istinom nema, da je to jedna potpuna glupost i budalaština i da to može da kaže samo neko ko nije pročitao te zakone, a ništa ni ne zna o projektu "Rio Tinto". Dakle, da bude potpuno jasno. Što se tiče izmena i dopuna Zakona o eksproprijaciji, taj zakon će služiti samo i isključivo tome da neki projekti od strateške važnosti za Republiku Srbiju mogu brže da se implementiraju. Da smo imali takav Zakon o eksproprijaciji, mi bi za Svetog Nikolu imali završen auto-put do Požege. Kada god oni pričaju da je taj zakon da bi se nekome uzela zemlja ili da bi se uzela kuća, da vam kažem da kreću direktno od sebe. Polaze, ponovo, kao i u svemu, od sebe. Niko normalan ne može da zamisli da bi neko želeo nekom da uzme zemlju ili kuću. Oni su mogli da otimaju od dece, pa tako mogu danas da razmišljaju o tome da će sutra možda nekom uzeti zemlju ili kuću. Tako su oni završili sa 619 miliona evra, dok je 600 hiljada ljudi ostalo bez posla. E, takvi ljudi mogu da zamisle u svojim glavama da neko usvaja zakon da bi neko mogao da uzme zemlju ili kuću. Niko drugi normalan to ne može ni da zamisli. Dakle, ovaj Zakon o eksproprijaciji samo i isključivo je zato da bi svi ovi projekti koje danas implementiramo i koje ćemo početi u 2022. godini, svi ti auto-putevi, sve te pruge, svi ti gasovodi, mogu da se realizuju i da se izgrade na efikasniji način nego što smo mi to mogli do sada. Vi do sada imate užasne probleme kada imate nelegalni objekat na trasi auto-puta ili pruge, da vi taj nelegalni objekat ne možete da uklonite. Jedina poenta je to. Pored ovoga, takođe želim da kažem da su predlozi izmena i dopuna ovog zakona bili dve nedelje na javnom uvidu, da su određene organizacije, određeni pojedinci, slali svoje komentare da od tih ljudi koji su danas ispred Narodne skupštine Republike Srbije nijedan jedini komentar nismo dobili, da se nisu potrudili čak ni komentare da nam pošalju da bi, ako misle da nešto nije u redu sa zakonom, ispravili taj zakon. Konačno, da se vratim na "Rio Tinto". Što se tiče projekta "Rio Tinto", sva ona zemlja koju u ovom trenutku "Rio Sava" kao kompanija "Rio Tinta" u Republici Srbiji poseduje, svu tu zemlju su oni kupili od ljudi čija je ta zemlja bila. Ne postoji ni jedna parcela koju mi treba da eksproprišemo ili da završimo eksproprijaciju, ni jedna jedina. Sve su pregovarali i kupili od ljudi koji su tamo imali zemlju, bez ikakve uloge države, bez ikakvog mešanja države. Dakle, ovi ljudi koji su prodali zemlju, su želeli sami da prodaju tu zemlju "Rio Tintu", odnosno "Rio Savi". Zbog čega - možemo da pitamo te ljude? Ali, ni jedna jedina parcela nije eksproprisana. Ni za jednu jedinu parcelu ne postoji razlog, potreba uopšte da se ekspropriše, zato što su ti ljudi došli, razgovarali sa ljudima, ponudili cenu i ti ljudi su je sami prodali. Država nikom ništa nije uzela, ništa nikom nije eksproprisala, ništa od nikog nije kupila. Država nikakve veze sa tim nema. Zakon o eksproprijaciji niti je potreban "Rio Tintu", niti je pravljen za "Rio Tinto", niti bi mi nekad pravili zakon za pojedinačne investitore. Što se tiče Zakona o referendumu, to je stvar jednako jasna i jednako jednostavna. Zakon o referendumu je morao da se donese još 2009. godine. Zakon o referendumu je samo usklađivanje sa Ustavom koji su oni progurali 2006. godine, progurali na onom čuvenom referendumu koji je bio 48 sati, jer nisu mogli da namaknu većinu, pa hajde da produžimo referendum na 48 sati. Danas vidite svo licemerje kada tu protestvuje bivša DS i svi danas sateliti DS. To je njihov Zakon o referendumu na kraju krajeva da vam kažem. Dakle, oni su u Ustavu progurali da nema praga za referendum, oni su u Ustavu progurali. To stoji u Ustavu, ovo je samo usklađivanje. Tako da, ili ne znaju kakav su Ustav tada donosili, što je sasvim moguće, ili su dovoljno licemeri pa da protestuju protiv onoga za šta su bili 2006. godine. Dakle, Zakon o referendumu je usklađivanje. Konačno, što se tiče praga uspelosti o referendumu, pored toga što je to tako prošlo i Ustavom, i Venecijanska komisija je na kraju krajeva svojim kodeksom rekla da prag treba da bude takav, odnosno da prag ne treba da postoji, zato što kada postoji prag vi onda više prava dajete apstinentima od ljudi koji žele da učestvuju u donošenju odluka. Tako da, u svakom slučaju ni jedan, ni drugi predlog zakona nikakve veze, još jednom, nikakve veze nemaju sa „Rio Tintom“, nikakve veze nemaju ni sa jednim pojedinačno investitorom. Imaju samo veze u jednom slučaju, odnosno usklađivanjem sa Ustavom koji su doneli 2006. godine. U drugom slučaju sa bržom implementacijom, realizacijom projekata strateški važnih za Republiku Srbiju, samim tim od strateške važnosti za svakog pojedinačnog građanina ove zemlje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ministar Siniša Mali. Izvolite.
Hvala puno. Samo da odgovorim na par komentara koje je dao poslanik Marković. Najpre, slažem se sa vama kada je finansiranje lokalnih samouprava u pitanju. Dakle, to je jedini komentar koji ste imali na Predlog budžeta za 2022. godinu. Takođe i ja smatram da neke promene treba da se naprave. Ono što želim da vas obavestim je da je Komisija za finansiranje lokalnih samouprava zasedala prošle nedelje. Imamo 11 novih članova, šest koje je imenovala Vlada Republike Srbije, pet ispred lokalnih samouprava. Ono što će biti i što jeste zadatak Komisije u narednom periodu je da upravo sagleda postojeće kriterijume i da izdefinišemo ili nove kriterijume ili novi način finansiranja lokalnih samouprava, upravo zbog toga što, ukoliko se ne varam, poslednjih skoro desetak godina važe isti kriterijumi, a slažem se sa vama da se dosta toga na terenu promenilo. Ono što je jedan od preduslova da definišemo novi sistem finansiranja lokalnih samouprava sigurno jeste i popis stanovništva, koji je trebalo da se desi ove godine, pomeren je usled Kovida-19. Desiće se naredne godine, tako da ćemo imati precizan pregled broja građana u lokalnim samoupravama, što jeste jedan od kriterijuma sigurno kada su finansiranje lokalnih samouprava ili transferi iz budžeta u pitanju. Tako da, sa te strane već smo identifikovali problem. Svesni smo, Komisija je zasedala i idemo dalje sa tim. Tako da ću vas obaveštavati kako se budemo viđali i ovde i na drugim sastancima oko napretka istog. Ono što mi je važno za sve narodne poslanike i za sve građane Srbije, samo da pogledamo par cifara, a pomenuli ste, gospodine Markoviću, projekat metroa, projekat stadiona, dakle, ogromne infrastrukturne projekte koji se trenutno dešavaju u našoj zemlji. Predloženi budžet Ministarstva za građevinu, infrastrukturu i saobraćaj za narednu godinu je, ako pogledate pažljivo brojke, 255 milijardi dinara. Da je takvo isto ministarstvo postojalo 2012. godine, budžet bi bio 30 milijardi dinara. Inače, 255 je povećanje za skoro 80 milijardi dinara u odnosu na 2021. godinu, u odnosu na 30 milijardi iz 2012. godine. Da li razumemo i da li razumete svi zajedno koliko se Srbija promenila? To je razlika od skoro deset puta. Mi razgovaramo o projektu metroa. Razgovaramo. Mi već krećemo u izgradnju projekta metroa. Prve dve linije koštaće oko četiri, četiri i po milijarde evra. Juče je predsednik Vučić bio na otvaranju, početku izgradnje brze pruge između Novog Sada i Kelebije. To je negde oko 1,5 milijardi evra. Dakle, to je već šest milijardi evra samo za dva veoma važna infrastrukturna projekta u Srbiji. Uvaženi građani Srbije, poštovani narodni poslanici, mi imamo novca za te projekte. Srbija se promenila, Srbija je danas stabilna, jaka, snažna. Naše javne finansije su stabilne, bez obzira na tri paketa pomoći od preko osam milijardi evra koje smo dali kako bi umanjili negativne posledice Kovida-19, pomogli našim građanima, pomogli našoj privredi. Svako obećanje koje smo dali ispunili smo u dinar, ispunili smo u dan. Država isplaćuje svoje obaveze, a jedan od osnovnih stubova daljeg napretka Srbije, a takođe i budžeta za narednu godinu su upravo te kapitalne investicije. Dakle, 255 milijardi samo za Ministarstvo građevine i infrastrukture. Ogromno povećanje. To su ti projekti koji potpuno menjaju i kvalitet života građana Srbije, koji potpuno menjaju, na kraju krajeva, i perspektivu naše zemlje. Imali smo, gospodine Markoviću, u pravu ste, par desetina ljudi koji su se juče okupili na Makišu, dakle zgubidana koji, eto, u 10, 11, 12 sati u ponedeljak nisu imali šta pre da rade nego da dva-tri sata provedu na gradilištu, da smetaju radnicima koji pošteno obavljaju svoj posao. Na kraju su otišli. Nastavak izgradnje metroa u Beogradu se nastavlja. Da vam kažem, svašta su nam rekli 2013. i 2014. godine kada smo gradili „Beograd na vodi“. Svašta su nam rekli. I da je to pusti san i da će biti jedna kafana, da neće biti ništa i da su garaže poplavljene itd, ali mi smo se borili iz dana u dan. Predsednik Vučić je vodio i taj projekat, kao što znate. To je njegov san. Sanjali smo i ostvarili te snove i od najružnijeg dela Beograda napravili smo najlepši deo Beograda i plus smo napravili i najveće gradilište u ovom delu Evrope, gde imate preko 1.000 ljudi koji rade, radnika koji rade i zarađuju svoj hleb na tom gradilištu svakodnevno. Samo na projektu metroa imaćete preko 40 velikih kompanija i preko 500 malih i srednjih preduzeća sa svojim radnicima koji će na tom projektu raditi, pošteno da zarade svoj hleb, pošteno da odrade svoj posao i da nam plus naprave nešto što je višedecenijski san svih građana i Beograda i Srbije. Dakle, Srbija se promenila. Projekti o kojima razgovaramo, pa samo su mogli da sanjaju u doba Dragana Đilasa i njemu sličnih, kada su oni punili neke svoje džepove, privatne džepove parama, a nas zaduživali i država Srbija propadala. Sada je potpuno drugačije. Snove koje smo decenijama sanjali, mi dragi prijatelji, danas ostvarujemo. Nije nam nedostižan ni metro, ni nacionalni stadion, ni projekat kanalizacije, ni projekat fabrika za prečišćavanje otpadnih voda, ni „Beograd na vodi“, ni brza pruga i vozovi koji idu prugom od 200 kilometara na sat, a tako će biti na proleće, kada su bude otvorila brza pruga između Beograda i Novog Sada. Dakle, pre deset godina, pre osam godina o tome nismo mogli ni da sanjamo, ni da razmišljamo. Sada, sa stabilnim finansijama i jasnom, čvrstom, odgovornom ekonomskom politikom, mi imamo i čime da se ponosimo, imamo šta da radimo i imamo šta da pokažemo građanima Srbije. To jesu veliki infrastrukturni projekti, to jeste povećanje plata, povećanje penzija, povećanje minimalne zarade i veliki projekti koji menjaju način na koji živimo i koji daju mnogu bolju i uspešniju perspektivu našoj zemlji. Hvala puno.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoltan Pek. Izvolite.
Hvala. Poštovani članovi Vlade, poštovani narodni poslanici, dame i gospodo, pred nama je najvažniji zakon za sledeću 2022. godinu, a to je Zakon o budžetu za 2022. godinu. U 2022. godini se očekuje nastavak privrednog razvoja kroz ulaganja u kapitalne investicije i podizanje životnog standarda građana. To se vidi u usmerenom povećanju penzija i plata u javnom sektoru sa poreskim rasterećenjem privrede, tako da se ne ugrozi stabilnost javnih finansija. Prihodi i rashodi budžeta za 2022. godinu su kredibilno planirani, uz veliku dozu konzervativnosti i na realnim osnovama. Predlog budžeta za 2022. godinu predviđa nastavak postepenog smanjenja fiskalnog deficita u odnosu na prethodne godine. predviđeni fiskalni deficit u 2022. godini iznosi oko 1,7 milijardi evra, što je 3% od bruto društvenog proizvoda. Najvažniji pojedinačni elementi budžeta definisani su uglavnom fiskalno odgovorno i ekonomski dobro. Penzije i plate u javnom sektoru, koje predstavljaju ubedljivo najveći budžetski izdatak, ostale su pod kontrolom, kao što smo čuli. Povećanje penzija je od 5,5% definisano objektivnom švajcarskom formulom, što je ekonomski načelno u redu. Predviđeni rast plata u javnom sektoru, koji je u proseku od 7,3%, isto je u skladu sa očekivanim privrednim rastom. Izdvajanja države za izgradnju infrastrukture u 2022. godini zadržana su na visokom nivou. Izdvajanja za kapitalne investicije su 485 milijardi dinara, što je 7,3% bruto društvenog proizvoda. Uz sve ovo, važno je pomenuti da se u 2022. godini nastavlja sa dobrom praksom postepenog fiskalnog rasterećenja zarade. Predviđeno je smanjenje stope penzijskog doprinosa za 0,5 procentnih poena. Predloženi budžet Republike Srbije za 2022. godinu predviđa smanjenje fiskalnog deficita na 3% bruto društvenog proizvoda, koji iznosi 200 milijardi dinara. U 2022. godini očekuje se pad relativne zaduženosti zemlje, prema procenama, do nivoa 55-56% bruto društvenog proizvoda, ali kako smo čuli u izlaganju premijerke, to će biti za oko 53% bruto društvenog proizvoda. Prihodi u Predlogu zakona o budžetu za sledeću godinu konzervativno su projektovani. Predlogom budžeta Republike Srbije za 2022. godinu planiraju se prihodi u iznosu od 1.517 milijardi dinara, što je skoro 30 milijardi dinara više u odnosu na poslednji rebalans u 2021. godini. Procenjuje se ukupni poreski prihodi u 2022. godini će zabeležiti rast, približno 40 milijardi dinara, to je oko 3% i dostići nivo od 1.318 milijardi dinara, usled rasta svih poreskih kategorija, osim poreza na dobit preduzeća. Porez na dohodak građana projektuje se na nivo od 87,7 milijardi dinara, što je povećanje za preko šest milijardi dinara u odnosu na prihvaćeni rebalans u oktobru mesecu. Veći deo ovih prihoda čini porez na zarade koji se predviđa rast od 8,5%. Pored toga, za 2022. godinu planira se nastavak poreskog rasterećenja zarada. Neporezivi iznos zarada biće povećan sa 18.300, na 19.300 dinara. Budžetom za 2022. godinu planiraju se prihodi od PDV u iznosu od 684 milijarde dinara, povećavaju se i prihodi od akcize, carine i kao ostali poreski prihodi. Što se tiče rashoda, ukupni rashodi Republike u 2022. godini planirani su na nivou 1.717 milijardi dinara, i znatno su niži u odnosu na 2021. godinu. Ukupni budžetski rashodi smanjuju se sa nivoa od 1.793 milijarde oktobarskog rebalansa na 1.717 milijardi dinara u 2022. godini, što je pad preko 75 milijardi dinara, tj. smanjenje za 4,23% u odnosu na prihvaćeni rebalans u oktobru mesecu. Gledajući strukturu rashoda, vidimo da imamo smanjenje na subvencijama, ostalim tekućim rashodima, imamo i pad u okviru transfera različitih donacija i budžetskih pozajmica. To su sve uštede, ali sa druge strane imamo i veća izdvajanja za plate u javnom sektoru, i naravno, kao što smo čuli, veće investicije imamo. Pojedinačno, najveći porast u 2022. godini beleže rashodi za zaposlene, što je posledica uvećanja plata u javnom sektoru. Izmenama Zakona o budžetskom sistemu, koji je u Skupštini podnet u isto vreme sa budžetom za 2022. godinu, definisana su uvećanja zarada po ministarstvima i drugim budžetskim korisnicima za sledeću godinu. Predviđeno je da za 8% porastu plate zaposlenima u odbrani, zdravstvu i ustanovama socijalne zaštite, dok je povećanje od 7% opredeljeno za ostale sisteme, prosveta, policija, administracija itd. Mi svakako podržavamo ove promene koje se odnose na socijalnu politiku, što poboljšava životni standard građana. Takođe, od 1. januara 2022. godine očekuje se povećanje minimalne zarade za 9,4%, pa će minimalna zarada biti 35.022 dinara, ka što smo čuli od premijerke. Što se tiče penzija, ukupni rashod za PIO fond, će u 2022. godini porasti za preko 63 milijarde dinara u odnosu na 2021. godinu, a osnovi su indeksacija penzije od 5,5% u skladu sa švajcarskom formulom i odluke Vlade da svim penzionerima ćemo isplatiti novčanu pomoć po 20 hiljada dinara. Kao što sam prethodno rekao, poslanici SVM podržavaju predviđeno povećanje plata i penzija, i smatramo da su ove mere socijalne politike svakako za pohvalu. Ocenjujemo da investicije za infrastrukturu su isto za pohvalu. Ulaganje u zdravstvo, naročito u zdravstvenu infrastrukturu se i dalje nastavlja, ukupno 442 milijarde dinara se ulaže u izgradnju i opremanje opštih bolnica, domova zdravlja, gerontoloških cenata i kliničkih centara. Znači, završavaju se započeti projekti u zdravstvu i počinju novi projekti. Najveći rast infrastrukturnih investicija planira se u domenu saobraćajne infrastrukture. Smatramo da investicije u saobraćajnu infrastrukturu su najbolja budžetska tendencija. Saobraćajna infrastruktura prevshodno drumska, železnička, mada su u planu i nešto veća ulaganja i u oblasti vodnog saobraćaja, predstavljaju stub politike javnih investicija u sledećoj godini što je nastavak trenda započetog pre nekoliko godina i to pohvaljujem. Započeti projekti u 2021. godini se nastavljaju i u 2022. godini, kao što su ulaganja u Moravski i Fruškogorski koridor, kao što je pruga između Subotice i Segedina, kao što je pruga srpske i mađarske železnice i nekoliko luka koje će se graditi u četiri grada naše zemlje. Ima i određenih broj novih projekata kao što su auto-put između Niša i Pločnika, auto-put između Beograda i Zrenjanina, most preko Save, pruga između Niša i Dimitrovgrada. Takođe, postoje i projekti u okviru kojih se ulaganja za sledeću godinu smanjuju u odnosu na 2021. godinu, a to su brza pruga Beograd – Novi Sad – Subotica, autoput Beograd – Sarajevo, ali se nastavljaju i ove investicije, i to je za pohvalu. Ovde mislim da treba istaći i izgradnju Nacionalnog fudbalskog stadiona sa pratećom sadržinom. Rast ulaganja u oblasti zaštite životne sredine i iznose ukupno 27,4 milijardi dinara. Pozitivno ocenjujemo ova ulaganja. Ovo je nesumnjivo pozitivan pomak budući da se radi o ulaganjima kao što je izgradnja regionalnih centara za upravljanje otpadom, projekat daljinskog grejanja u Kragujevcu, komunalne i vodovodne mreže u nekoliko desetina gradova i opština širom naše zemlje. Isto pozitivno ocenjujemo da sredstva namenjena za poljoprivredu su u rastu od 10 milijardi dinara, kao što smo čuli. Ukupni izdvojeni iznos za poljoprivredu je 62 milijardi dinara, najveće povećanje unutar Ministarstva za poljoprivredu, šumarstva i vodoprivredu je kod sredstava za podsticaj poljoprivrednicima. I to pozitivno ocenjujemo. Na kraju bih rekao nekoliko reči i o sredstvima koji su namenjeni AP Vojvodina u transferima ostalim nivoima vlasti. Ova sredstva za AP Vojvodinu su u ukupnom iznosu od 134 milijardi dinara. Od ovog iznosa transferi za proverene poslove namenska i nenamenska transferna sredstva iznose 51 milijardu dinara, dok namenski i kapitalni transferi za projekte koje je utvrdila Vlada su u iznosu od 83 milijardi dinara. Značajna finansijska sredstva obezbeđena u prethodnim godinama omogućila su realizaciju iz značajnih kapitalnih projekata na teritoriji AP Vojvodine. Predloženim budžetom za 2022. godinu sredstva u iznosu od 83 milijardi dinara omogućavaju nastavak finansiranja započetih i novih kapitalnih ulaganja kao što su brza saobraćajnica prvog reda između Novog Sada i Rume što iznosi 17,5 milijardi dinara, projekat mađarske – srpske železnice 20 milijardi dinara, izvođenje delova radova na izgradnji radova auto-puta E75, deonica granični prelaz Kelebija –petlja Subotica 57 miliona dinara, izgradnja postrojenja za prečišćavanje voda je u Kikindi 200 miliona, proširenje luke u Sremskoj Mitrovici milijardu i 100 miliona, unapređenje uslova za prevođenje brodova u okviru brane na Tisi kod Novog Bečeja 100 miliona dinara. Takođe, još jedna luka se proširuje kod Bogojeva za milijardu i 500 miliona dinara. Ovde treba istaći i rekonstrukciju i dogradnju graničnog prelaza Horgoš, to je milijardu dinara. Predviđen je i projekat za rekonstrukciju i modernizaciju železničke pruge između Subotice i Segedina, u iznosu od 10 milijardi i 200 miliona dinara. Onda, novi program izgradnje auto-puta između Beograda i Zrenjanina za dve milijarde i 360 miliona dinara. Izgradnja mosta i obilaznice oko Novog Sada, sa pristupnim saobraćajnicama je u iznosu od 100 miliona. Isto jedan važan projekat, izgradnja brze saobraćajnice Bački Breg – Kikinda, dve milijarde i 360 miliona dinara. Imamo još dosta projekata. Ja bih još izdvojio samo nekoliko. Što se tiče sredstva za subvenciju poljoprivrede u Vojvodini će iznositi devet milijardi dinara. Izgradnja sistema za navodnjavanje, prva faza, to je 547 miliona dinara, rekonstrukcija Kliničkog centra u Novom Sadu, u Vojvodini, 865 miliona dinara, itd. Pored značajnih sredstava, predviđeno za kapitalne projekte, poslanička grupa SVM, ukazuje na važnost rekonstrukcije lokalnih puteva i u cilju poboljšanja uslova životnog standarda stanovnika u naseljenim mestima na područjima lokalnih samouprava AP Vojvodine. To je jedan od programskih prioriteta SVM, obuhvaćen je koalicijskim sporazumom, potpisanim između SNS i SVM, izgradnja lokalnih puteva i ulica u lokalnim samoupravama i pojačano održavanje rekonstrukcija državnih puteva prvog i drugog reda na teritoriji AP Vojvodina. U skladu sa tim, SVM će nastaviti sa aktivnostima usmerenim na obezbeđenju sredstava za ostvarivanjem programskih prioriteta pored već realizovanih. Na kraju, ponovo da potvrdim da će poslanička grupa SVM glasati za budžet, tj. za Zakon o budžetu za 2022. godinu. Hvala vam.
Zahvaljujem se ovlašćenom predstavniku poslaničke grupe SVM. Poštovani narodni poslanici, članovi Vlade, u skladu sa članom 87. Poslovnika Narodne skupštine, sada određujem pauzu u trajanju od jednog časa. Sa radom nastavljamo u 15 časova i pet minuta.
Poštovani narodni poslanici, nastavljamo sa radom u popodnevnom delu sednice. Reč ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe PUPS - „Tri P“, narodni poslanik Hadži Milorad Stošić. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovana predsedavajuća. Ima li tu neko iz Vlade? Ako ima, pozdravljam. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, pred nama je Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2022. godinu. Na samom početku, istakao bih da će poslanička grupa PUPS – „Tri P“ u danu za glasanje podržati ovaj zakon i ostale predloge ovog zasedanja i glasati za. Danas, kada govorimo o dokumentu koji ima karakter finansijskog plana države za jednu godinu i predstavlja prognozu prihoda i rashoda države za narednu godinu, budžet za 2022. godinu planiran je u skladu sa ekonomskom situacijom u zemlji i potrebama društva. Dobra strana ovog budžeta je što je realno planiran i što nije planiran veliki deficit. Takođe, dobra strana ovog budžeta je i to, kako je pri obrazloženju budžeta rečeno, da je s jedne strane budžet za 2022. godinu razvojni, kada se njime podstiče dalji razvoj privrede i označava nastavak razvoja, što u suštini znači nastavak realizacije novog investicionog plana „Srbija 2025“. S druge strane, Predlogom budžeta izdvojeno je više sredstava za plate i penzije, što znači podizanje standarda građana na jedan viši nivo. Na samom početku, već u prvom članu ovog zakona možemo videti da su planirani prihodi našeg budžeta sada dostigli iznos od preko 1,5 miliona dinara. Oni nikada do sada nisu bili na toliko visokom nivou, što je svakako znak da smo i pored teškoća izazvanih pandemijom, uspeli da zadržimo jednu visoku stopu vitalnosti našeg finansijskog sistema u širem smislu reči. To je pogotovu važno ako se ima u vidu činjenica da smo pre dve godine, dakle pre izbijanja kovida pandemije, kada smo prvo u ovom parlamentu usvajali budžet za 2020. godinu bili predvideli da će se na prihodnoj strani ostvariti oko 1,3 miliona dinara. Ako bi se sagledala i planirana struktura ostvarivanje tih prihoda za narednu godini, mi možemo uvideti da je dobro što se pristupilo jednom opreznom planiranju i ostvarivanja, pa se tako planira da vanredni i neporeski prihodi, kao što su dobiti agencija i javnih preduzeća, budu za nekih 18 milijardi dinara niži u odnosu na drugi ovogodišnji rebalans, a isto važi i za prihod od dobiti pravnih lica koja su planirana u iznosu niži za 11 milijardi. S druge strane, povećanja su predviđena kod poreza na dodatu vrednost, poreza na dohodak građana i akcize i tu se nadamo se da će planirane projekcije rasta privrede i domaćeg proizvoda u narednoj godini i ostvariti se, te da će ovaj porez zaista biti realno ostvariv. Kada govorimo o rashodovnoj strani, naravno da se mora prihvatiti činjenica da se planira sniženje ukupnih rashoda za skoro 76 milijardi dinara, iako je on i dalje, u odnosu na prihode, dosta visok za preko 1,7 miliona. Ako se sagleda da je rebalansom bilo planiran deficit od preko 300 milijardi i koji se sada smanjuje na 200 milijardi, vidimo da su i ovde učinjeni napori da se smanje troškovi i da se na taj način što je više moguće unapredi finansijska stabilnost zemlje. Iako će u novom budžetu biti potrebno odvojiti dodatna ne tako mala sredstva za povećanje zarada zaposlenima, raduje podatak da su se predviđeni izdaci za subvencije i ostale tekuće rashode sada uspevaju smanjiti u zbiru od gotovo 120 milijardi dinara. U suštini, nama je porast deficita usled pandemije u protekle dve godine najvećim svojim delom i nastao zato što se usled mera zatvaranja obarala privredna aktivnost, što je posledično rezultiralo nižom naplatom poreza i ostalih vidova prihoda, dok smo, s druge strane, bili prinuđeni da izdvajamo znatno više sredstava zarad davanja najrazličitijih vidova subvencija, pomoći, iznenadnih uvećanja troškova za razne vidove javnih nabavki. Ovim budžetom se te rashodne stavke planiraju postepeno vratiti u one okvire u kojima smo bili pre 2020. godine. Iako se ti iznosi, nažalost, za sada još uvek ne mogu vratiti u one okvire pre dve godine, pozitivno je što se budžetom ide na njihovo smanjivanje. Kada se radi o pojedinačnim ministarstvima, korisnicima budžeta, ja ću se, naravno, zadržati na Ministarstvu za brigu o selu na čijem se čelu nalazi predsednik PUPS-a Milan Krkobabić. Po visini dodeljenih sredstava, to je jedno od ministarstava koje najmanje troši, ali dozvoliću sebi da kažem da u odnosu na uložena sredstva najviše i daje. Revitalizacijom zadruga, projektima kupovine seoskih kuća i okućnica za mlade bračne parove, otpočet je jedan veliki posao, posao obnove i oživljavanja našeg sela o kome se retko kada vodilo računa u našoj istoriji. Premijerka je na godišnjoj konferenciji za novinare pohvalila rad ministarstva i ministra Milana Krkobabića, naročito programe dodele bespovratnih sredstava za kupovinu seoskih kuća sa okućnicom mladima i radno sposobnom stanovništvu koje želi da nastavi život u seoskoj sredini. Program dodele bezpovratnih sredstava za kupovinu seoske kuće sa okućnicom je prevazišlo sva očekivanja sa oko hiljadu prijavljenih građana. Zbog takvog interesovanja Vlada Republike Srbije rebalansom budžeta odobrila je dodatna sredstva kako bi se sve porodice koje ispunjavaju uslove konkursa u ovoj godini realizovali kupovinu kuća. Ovim je obuhvaćeno oko 3.000 ljudi sa preko 300 dece. Važno je naglasiti da je prosečna starost korisnika ovih sredstava ispod 30 godina starosti. Ovi podaci potvrđuju da je ovim programom Vlade Srbije i Ministarstva brige o selu zaista otpočela revitalizacija našeg sela i to mladim ljudima koji žele da rade i žive na selu. Do sada je najaktuelniji projekat bio podrška novoosnovanim i starim zadrugama. Po prvi put ove godine sa težištem na novinama su pomognute i socijalne i turističke zadruge. Posebno raduje činjenica da su pomognute i dve zadruge sa Kosova i Metohije koje su ispunjavale uslove konkursa i dobili sredstva za nabavku mehanizacije u ratarstvu. Konkursom su podržane 18 starih zadruga i 39 novih zadruga, tako će svoje poslovanje unaprediti 15 ratarskih, 21 voćarska, šest stočarskih, četiri povrtarske, četiri vinogradarske, četiri pčelarske i jedna zadruga koja se bavi proizvodnjom lekovitog bilja. Kroz program podrške jedinicama lokalne samouprave za kupovinu minibusa za prevoz seoskog stanovništva gde nema organizovanog prevoza, očekuje se da dvadesetak opština razreši ovaj svoj veliki problem. Programom „Miholjski susreti sela“ obuhvaćeno je 961 selo u 68 lokalnih samouprava. Programi ovih manifestacija bili su jednodnevni i višednevni. U njima su uključeni preko 100 hiljada učesnika i posetilaca. Ministar Krkobabić i ministarstvo na čijem je čelu nastavlja u narednoj 2022. godini sa realizacijom ovih i dva nova programa koji se odnose na obnovu seoskih domova u multifunkcionalne objekte i podrška rešavanju egzistencijalnih pitanja, odnosno pokretanja poslovnih aktivnosti mladog i radno sposobnog stanovništva koje živi u selima Srbije. Sve programe koje Ministarstvo za brigu o selu sprovodi su u interesu seoskog stanovništva i svih u cilju poboljšanja uslova života i rada u selima. Ako znamo za podatak da 41,5% stanovništva Srbije živi u seoskom području, onda nam ovo govori koliko je ova činjenica bitna. Dobro je što su ove potrebe prepoznate kao prioritetne i dalje, pa je ovo Ministarstvo dobilo i određeno povećanje svog budžeta za 2020. godinu u iznosu od 8,5%, kao i to da će najveći deo svih ovih sredstava, uz planirano povećanje za oko dodatnih 100 miliona dinara, u odnosu na ovogodišnji rebalans, biti utrošen na raznovrsne projekte poboljšanja privređivanja kvaliteta života i infrastrukture u seoskim sredinama. Ono što treba posebno pohvaliti je da su u ovom budžetu sada posebno izdvojeni iznosi davanja za pojedine programe, pa će tako 502 miliona biti izdvojeno za podršku razvoju zadrugarstva, 501 milion za kupovinu kuća sa okućnicom, 154 miliona za adaptaciju i sređivanje raznih građevinskih objekata po selima, odnosno nekadašnjih zadružnih seoskih domova koji su najčešće izloženi propadanju, 120 miliona za kupovinu minibuseva za potrebe prevoza stanovnika sela do njihovih opštinskih sedišta, 120 miliona za podršku rešavanja egzistencijalnih pitanja stanovništva u seoskim sredinama, te još 44 miliona za podršku organizovanja kulturnih manifestacija po selima i međusobnim susretima sela u Srbiji. Svedoci smo da doslovce svaki dan mediji izveštavaju o održavanju kulturnih manifestacija širom zemlje kroz program „Miholjski susreti sela“. Cilj ovog programa je obogaćivanje društvenog i sportskog života stanovništva u selima, negovanje tradicionalnog načina života i kulturno-istorijskog nasleđa. Imajući u vidu zalaganja za ovaj projekat, lično sam bio prisutan na dve manifestacije u selu Malošište u jednoj nedovoljno razvijenoj opštini blizu Niša, odnosno opštini Doljevac, i u selu Donje Žapsko u gradu Vranju. Utisci su impresivni. Veliki broj sela ovih opština je bilo uključeno u program, ali i dosta izvođača susednih opština. Ako se ovoj manifestaciji odazvao i naš poznati muzički stvaralac gospodin Dragoslav Mihajlović, poznat pod umetničkim imenom Kanarinac, onda nam to govori koliko je opravdan ovaj projekat „Susreti sela“. Verujem da će se i drugi naši poznati umetnici u raznim oblastima odazvati ovim manifestacijama. Publika je bila od beba u rukama mladih majki do baka i deka u pozamašnim godinama. Svesni smo da su ovi iznosi u odnosu na potrebe skromni, štaviše da su potrebe, usudio bih se reći, i desetostruko veće, ponavljam, desetostruko veće. Ali, mora se priznati da je jedan sistem uspostavljen i u narednim godinama moramo raditi na tome da se ova sredstva značajno uvećaju, jer to u krajnjoj liniji neće biti gubici, već najočigledniji dobici ako se naša sela očuvaju i učine samoodrživim životnim prostorima u koje će ljudi postepeno dolaziti umesto da odlaze. Druga važna oblast za našu poslaničku grupu na koju bih skrenuo pažnju je finansijski plan Fonda PIO. Ono na čemu stalno insistiramo, to je da se ovaj fond mora vratiti u stanje samoodrživosti i ovim predloženim finansijskim planom se nastoji ispunjavanje ovog cilja. Iako je planirano povećanje sredstava koje će se dobiti putem dotacija od strane države, usled planiranog daljeg povećanja obima prihoda, njima će se dalje postići pokrivenost rashoda u visini od preko 82% planiranog budžeta fonda, što je slično odnosu koji smo imali i za ovogodišnji rebalans. To je značajan rezultat ako se ima u vidu činjenica da su do pre desetak godina u jednom momentu dotacije države iznosile preko 50% prihoda fonda, a da je taj procenat pre samo pet godina bio skoro 37, dakle, duplo veći nego što je danas. Sa ovim se ne može biti potpuno zadovoljan, ali se možemo nadati da ako se nastavi ovim putem, da se kroz nekoliko godina ove dotacije spuste na jednocifreni procenat učešća u ukupnim prihodima fonda i time će se dragocena i značajna sredstva republičkog budžeta moći preusmeriti u druge svrhe. Poštovani narodni poslanici, budžetski zakon predstavlja možda i najvažniji akt koji se u redovnim prilikama svake godine usvaja u parlamentu. Samo dela podataka koje sam ovde naveo, a koje su naveli i ostali poslanici i ministri u svom uvodnom izlaganju i predsednica Vlade, vidi se da je ovaj budžet realno zasnovan, da su u njemu na jedan odmeren način dati odgovori na krizu koja nas je pogodila, kako bi se onda prebrodila sa što je moguće manje negativnih posledica. Zato će poslanička grupa PUPS – „Tri P“ dati svoju podršku za usvajanje, a na svima nama će biti zadatak da u okviru naših mogućnosti pomognemo njegovo ostvarivanje u praksi tokom naredne godine. Svakako, otežavajuća okolnost kod planiranja budžeta za 2022. godinu, kao i za tekuću godinu, je i situacija izazvana pandemijom koronavirusa i nemogućnost sagledavanja posledica ove pandemije, za šta je potrebno planirati određena sredstva. Ja kao predstavnik partije Ujedinjenih penzionera Srbije i poslaničke grupe PUPS – „Tri P“, partije koja se svojim programskim načelima opredelila za zaštitu najstarije populacije stanovništva penzionera, starijih osoba i socijalno ugroženog dela stanovništva, kao i radnika i proletera i poljoprivrednika proizvođača, iskoristiću priliku da u tom kontekstu govorim o potrebama da budžet ima socijalnu komponentu koja će zadovoljiti potrebe velikog dela stanovništva. Vlada u celini i ministarstva pojedinačno treba da daleko veću pažnju posvete našim najstarijim sugrađanima kroz konkretne pozicije finansijskih sredstava kojima će se obezbediti sagledavanje problema i potreba starijih osoba. Imajući u vidu da je Srbija država sa izrazito starijom strukturom stanovništva i spadamo u sam vrh evropske nacije i države koje imaju stariju populaciju stanovništva i važe za starije nacije u Evrope, onda svakako moramo i budžet i ostala zakonska rešenja da prilagođavamo ovoj strukturi stanovništva. Srbija je potpisnik madridskog dokumenta pod nazivom Madridski međunarodni plan akcija o starenju, koji je usvojen još 2002. godine, koji označava prekretnicu u odnosima društva i države prema starijim osobama i predviđa izgradnju društva za sve uzraste. Ovaj dokument traži od vlada potpisnica da se pristupi novom odnosu pitanjima starosti i starenja u 21. veku, a nosioci tih aktivnosti je Vlada u celosti, a pre svega Ministarstvo rada, Ministarstvo zdravlja, Ministarstvo prosvete, Ministarstvo omladine i sporta, Ministarstvo kulture, Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu, pokrajinski organi i organi jedinice lokalne samouprave, ustanove socijalne zaštite, zdravstvene ustanove, ustanove u oblasti obrazovanja i kulture u saradnji sa nevladinim i humanitarnim organizacijama i udruženjima građana. U skladu sa ovim dokumentom, Vlada Republike Srbije je još 2005. godine usvojila nacionalnu Strategiju o starenju sa ciljem stvaranja integralne i koordinirane politike, koje će društvo, privredu Republike Srbije, pre svega zdravstvenu socijalnu, tržište rada, obrazovanja, sport uskladiti sa demografskim kretanjima, odnosno promenama, kako bi se stvorilo društvo za sva životna doba koje posebno teži da zadovolji potrebe i oslobodi neiskorišćene potencijale starijih ljudi. Starije osobe imaju veliko znanje, nagomilano dugogodišnjim radom, veliko iskustvo ali i mudrost, što je karakteristika starijih osoba. Zbog toga je neophodno da se oni uključuju u sve segmente društvenog života jer i dalje mogu i hoće da pomognu društvenoj zajednici. U ime 1.700.000 penzionera i još 300.000 starih osoba koje nemaju nikakva primanja, jer nisu ostvarili pravo na penziju a ne mogu da ostvare vidove socijalne pomoći zbog posedovanja neke imovine na koju ne mogu da ostvaruju prihode zbog raznoraznih razloga, što ukupno čini oko 2.000.000 stanovnika ove naše prelepe Srbije. Pokušaću da uverim nosioce pre svega izvršne vlasti da kod planiranja budžeta, ne samo Republike, već i pokrajine i lokalnih samouprava, da na adekvatan način sagledaju naše najstarije sugrađane. Kada govorimo o starijim osobama preko 65 godina, a njih ima blizu 300.000 nisu u statusu penzionera. Treba svi mi da se pitamo šta sa tim brojem naših roditelja, baka i deka kako bi im bar malo omogućili dostojanstveniji život. Mi iz PUPS-a smatramo da postoji mogućnost da se na tome dosta uradi. Inicijativa predsednika PUPS-a i ministra u Vladi Republike Srbije gospodina Milana Krkobabića da se iznađe mogućnost da se tim našim najstarijim sugrađanima obezbedi neki vid kroz socijalnu ili garantovanu penziju u iznosu od preko 100 evra i na taj način pokažemo našu humanost i brigu upravo o toj kategoriji stanovništva. Madridski međunarodni plan akcije o staranju na kome se zasniva Strategija o starenju Vlade Republike Srbije insistira da Vlada, ministarstva budu nosioci aktivnosti u saradnji sa nevladinim i humanitarnim organizacijama i udruženjima građana. Savez penzionera Srbije kao reprezentativni predstavnik penzionera Srbije sa preko 650.000 svojih članova, kao i pokret Trećeg doba Srbije koji je tako reprezentativni predstavnik svih ljudi trećeg doba su takođe nevladine i humanitarne organizacije i udruženja građana i kao takvi nosioci su svih aktivnosti starijih osoba u RS u delu socijalnih potreba, zdravstvenih potreba, kulturno-zabavnih, sportsko-rekreativnih, edukativnih i drugih aktivnosti. Zbog toga Vlada, državni organi i sve strukture vlasti na svim nivoima treba da Savez penzionera Srbije, pokret Trećeg doba Srbije doživljavaju kao partnere u realizaciji svojih programskih aktivnosti sa starijom populacijom. (Predsedavajuća: Vreme.) Ako je moguće, poštovana predsedavajuća, da koristim vreme… (Predsedavajuća: Nije moguće, gospodine.) Nije moguće, evo još dve rečenice.
Naravno, imate još desetak minuta poslaničke grupe koje možete koristi kada pređemo na to.
Zato će poslanička grupa Partija penzionera Srbije u danu za glasanje podržati ovaj zakon. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se predsedniku poslaničke grupe PUPS Tri P i izvinjavam. Zaista moramo da se pridržavamo Poslovnika. Čim još dvoje ovlašćenih predstavnika završi, prelazimo na listu. Vi ste uredno prijavljeni i kada stigne red na vas imaćete još dodatnih 10 minuta poslaničke grupe. Reč ima predsednik poslaničke grupe Socijalistička partija Srbije narodni poslanik Đorđe Milićević.
Zahvaljujem, uvažena predsedavajuća. Poštovani ministre, poštovani predstavniče Ministarstva, mislio sam da će ministar odgovoriti na malopređašnje izlaganje pa sam zato zastao za trenutak, ali posle će. Moram najpre da pohvalim jedan, rekao bih, odgovoran i ozbiljan odnos Vlade Republike Srbije prema temi o kojoj danas govorimo, jer danas govorimo o najvažnijem zakonskom aktu, o budžetu Republike Srbije. Budžet je život, iako imamo nerealan budžet, imamo i nerealan život. Zašto kažem odgovoran i ozbiljan odnos? Danas u najvećem delu sednice prisustvovao je veliki broj predstavnika Vlade Republike Srbije, što pokazuje jedan odgovoran i ozbiljan odnos prema parlamentu, a parlament je glas naroda. Dakle, odgovoran odnos prema građanima Srbije zbog kojih zapravo sve ovo danas činimo i radimo. Što se tiče budžeta za 2022. godinu, kolega Marković je govorio i ja se u potpunosti slažem sa njim, budžet je, SPS naravno u Danu za glasanje će podržati, to apsolutno nije sporno jer je ovo nastavak jedne ekonomsko-socijalno odgovorne politike, koja u središtu ima upravo čoveka, građanina Srbije. Sa druge strane, ovaj budžet jeste razvojni, ali jeste i socijalno odgovoran. Pored teške situacije zdravstvenih izazova sa kojima se ne samo Srbija, već i čitav svet suočava, Srbija je uspela da sačuva makro-ekonomsku stabilnost. Srbija je uspela da sačuva teško stečena fiskalna dostignuća do kojih se došlo zahvaljujući reformskom kursu Vlade Republike Srbije, koji je započet hrabrim, teškim, nepopularnim političkim merama 2014. godine. Danas možemo uprkos teškoj situaciji da se okrenemo onome što jesu suštinska pitanja i što jesu kako je i predsednica Vlade definisala, dva stuba kada govorimo o ovom budžetu, a to su rast i razvoj i životni standard građana Srbije. Ne možemo govoriti o budžetu za narednu godinu a ne spomenuti da je Vlada Republike Srbije, naravno uz podršku predsednika Republike Srbije, ali i svih nas ovde u parlamentu, pokazala da sistem može da funkcioniše onda kada je najteže. Ne samo da može da funkcioniše, već da može da ostvaruje jako dobre ekonomske pokazatelje i jako dobre ekonomske parametre. Neko je rekao, tačno je da kada opozicija izađe i kada pokuša da kritikuje budžet. Vi možete pokušati da iznosite netačne podatke, da ne kažem neki drugačiji izraz, da slažete, ali kada je reč o ekonomiji, to je praktično nemoguće jer sve ovo je potkrepljeno činjenicama. Zato govorim o prethodnom budžetu, najpre koji je omogućio dva paketa pomoći u ukupnoj vrednosti 704 milijarde dinara, što je 12,9% BDP. Šta je to što je učinjeno sa ovim sredstvima? Isplaćene su tri minimalne zarade za više od milion zaposlenih, odlaganje poreza i doprinosa na zarade za tri meseca, povoljniji krediti, isplata jednokratne pomoći od 100 evra za 6,1 milion građana i to je najbolji odgovor na kritike koje stalno pristižu od Fiskalnog saveta. Izdvojeno je 2,6 milijardi dinara za pomoć poljoprivrednicima, smanjena je referentna kamatna stopa, stavljen je moratorijum na otplatu kredita najpre za tri, a zatim za još dva meseca. U decembru pomoć ide ka ugostiteljstvu, hotelijerstvu, turističkim agencijama, rentakar agencijama, jednokratna pomoć penzionerima u iznosu od četiri hiljade dinara, potom pet hiljada. Povećane su plate medicinskim radnicima za 10%, svi zaposleni u zdravstvenim ustanovama dobili su jednokratnu pomoć od 10.000 dinara. Sa prva dva paketa, bukvalno, spašena je privreda i privreda je održana na stabilnim i sigurnim nogama. Drugi paket, zapravo treći paket ekonomske podrške i podrške privredi i građanima bio je vredan 257,1 milijarda dinara, odnosno 4,3% BDP i kada ukupno saberemo sva tri paketa, to je negde oko 17,2% BDP. Dakle, ja ne mislim da postoji jedna država u Evropi i u svetu koja je toliki teret krize u periodu pandemije prihvatila na sebe. Već sam rekao razloge zbog kojih je Srbija bila u mogućnosti i Vlada Republike Srbije da to učini. Ovaj budžet za 2022. godinu je budžet za bolji život, rekao bih, svih građana Srbije. Podsetiću još jednom, globalna kriza prouzrokovana korona virusom pogodila je ne samo našu privredu, već i svetsku ekonomiju. Brojne zemlje su se suočile sa najvećim ekonomskim problemima u poslednjih nekoliko decenija, a Srbija je odgovornom, mudrom, ozbiljnom politikom uspela da izađe kao pobednik, zahvaljujući upravo ekonomskim paketima o kojima sam malo čas govorio, očuvala makroekonomsku stabilnost, izbegla dramatičan pad BDP sa kojima su se suočile brojne svetske ekonomije. Tome je umnogome doprineo reformski kurs Vlade Republike Srbije, ponavljam, koji je započet 2014. godine. Sprovođenje strukturnih reformi dalo je rezultate. Srbija je, recimo, 2019. godinu završila sa rekordnim rastom privredne aktivnosti od 4,3%. Zabeležena je rekordno niska stopa nezaposlenosti od 10,4%, a nivo učešća javnog duga u BDP je bio ispod 60%. Zahvaljujući tome, stabilnoj fiskalnoj poziciji na kraju 2019. godine, Srbija je uspela da u 2020. godini, godini punoj izazova, godini punoj iskušenja, pravovremenom i odgovornom politikom ostvari i ekonomsku i finansijsku stabilnost. Statistički parametri potvrđuju da je pandemija ostavila manje ekonomske posledice po Srbiju u odnosu na druge evropske zemlje. Mi smo prošle godine imali jedan od najmanjih padova BDP u Evropi i potpuno smo ubeđeni da će Srbija na kraju ove godine realizovati onu projektovanu stopu BDP od 7%, možda čak i preko 7%. Ovo su impresivni rezultati koji nam zaista daju mogućnost da u periodu koji je pred nama razmišljamo o daljem povećanju plata i penzija. I danas slobodno možemo da kažemo da Srbija jeste na stabilnim nogama, dva temelja budžeta 2020. godine, kao što sam rekao, životni standard građana, izdvajanja više sredstava za kapitalne investicije i on predstavlja finansijsku i razvojnu sliku Srbije danas. U budžetu za 2022. godinu planiran je rast od 4,5%, ukupni budžetski prihodi i primanja iznosiće 1.516,8 milijardi dinara, dok su ukupni rashodi i izdaci predviđeni u iznosu od 1.717 milijardi dinara. Javni dug na centralnom nivou vlasti će, kako je predviđeno, na kraju 2022. godine biti 55,5% BDP, što je niže od nivoa Mastrihta, što je takođe veliki uspeh. Ovim budžetom ova vladajuća koalicija, Vlada Republike Srbije, još jednom pokazuje da ne daje prazna obećanja. Dakle, ovaj budžet usmeren je ka rastu životnog standarda građana, ka rastu plata i penzija. Kao što je bilo reči u uvodnom izlaganju, zaposleni u zdravstvu, vojsci, socijalnoj zaštiti, imaće uvećane plate za 8%, dok će plate ostalih budžetskih korisnika biti povećane za 7%. Pored toga, minimalna cena rada za 2022. godinu iznosiće 35.012 dinara. To je povećanje od čak 9,4%. Penzije će biti povećane za 5,5%, u skladu sa švajcarskom formulom, a kao što je, između ostalog, više puta rečeno, penzioneri će u februaru mesecu dobiti i jednokratnu pomoć od 20 hiljada dinara. Kada smo kod penzija, podvukao bih samo jedan podatak. Ukupno povećanje penzija u periodu od 2012. do 2021. godine je rekordnih 30,9%. Očekujemo da na kraju ove godine prosečna plata bude oko 620 evra. Dakle, Srbija polako ali sigurno ide ka cilju, a to je da 2025. godine prosečna plata u državi bude 900 evra a prosečna penzija 430 evra. Ekonomsko jačanje Srbije i podizanje životnog standarda građana konkretno poboljšanje kvaliteta života je među glavnim prioritetima Vlade Republike Srbije i to pokazuje i potvrđuje i ovaj predlog o kojem danas govorimo. Budžet za 2022. godinu predstavlja kontinuitet u održavanju poboljšanja standarda građana. Država nastavlja sa ekonomsko-socijalnom politikom. Drugi stub razvoja srpske ekonomije jeste izdvajanje novca za kapitalne projekte, što mi u potpunosti podržavamo i pozdravljamo. Podsećamo, prethodnim budžetom izdvojena su bila maksimalna sredstva tada otprilike 333 milijarde dinara, što je, čini mi se, bilo 5,5% BDP. Rebalansom je izdvojeno još dodatnih 80 milijardi dinara, a ovim budžetom za 2022. godinu predviđena su sredstva u iznosu 486 milijardi dinara, što je 7,3% BDP. Samo neki od značajnih kapitalnih projekata, za čiju realizaciju su sredstva obezbeđena u budžetu jesu izgradnja Beogradskog metroa, izgradnja autoputa E 763, deonica Preljina-Požega, izgradnja autoputa E 761, deonica Pojate-Preljina, zatim autoputa E 761 Beograd-Sarajevo, izgradnja Fruškogorskog koridora, o kojem je bilo reči, projekat mađarsko-srpske železnice, rekonstrukcija i modernizacija železničke pruge Subotica-Segedin i mnogo toga još. Rekao bih da je jučerašnji dan bio istorijski za sve Beograđane, za sve građane Srbije jer nakon više decenija konačno se krenula sa izgradnjom metroa. Ideja izgradnje i razvoja metroa je stara punih 70 godina. U pitanju je jedan od najvećih razvojnih projekat u zemlji. Metro je svakako dugoročna investicija. To je projekat od ogromnog strateškog značaja, pored toga što će omogućiti kvalitetniji i brži i ekološki čistiji vid prevoza, izgradnja metroa zaposliće i veliki broj stanovništva kako tokom same izgradnje, tako i tokom same izgradnje, tako i tokom održavanja sistema. Sve to u krajnjoj liniji će uticati na rast BDP. U Srbiji se trenutno gradi oko 1.300 kilometara autoputeva i brzih saobraćajnica, a samo u prethodnih pet godina u periodu od 2016. do 2020. godine urađeno je pet hiljada kilometar puteva, što lokalnih, regionalnih i državnih. Dakle, Srbija se gradi, grade se putevi, pruge, metroi. Putevi ne samo da spajaju ljude, već nas povezuju sa celim okruženjem. Važno je da se infrastrukturno razvijamo. Svako ulaganje u infrastrukturu podstiče rast ekonomije. Nema ekonomskog bez infrastrukturnog razvoja. To je svima jasno. Srbija je danas jaka i ekonomski stabilna i jedan je lidera u regionu kada je reč o privlačenju stranih direktnih investicija. U prošloj godini kada su sve ekonomije sveta bile pogođene korona krizom taj priliv je iznosio tri milijarde evra, a u prvih osam meseci stranih direktnih investicija priliv iznos 2,493 milijarde evra. Pre nekoliko dana, ne znam koliko tačno, ali pre nekoliko dana je otvorena jedna od najmodernijih, najsavremenijih fabrika, nemačka fabrika koja je kažem najmodernija i najsavremenija sigurno ne samo u Srbiji, već i u okruženju, što je potvrda i pokazatelj pre svega vladavini prava, o kojoj je maločas bilo reči. Često nam spočitavaju da ne poštujemo vladavinu prava, da u Srbiji nema pravne sigurnosti. Znate, investitori kada dođu negde oni dođu ne da bi otišli odatle, već da bi ostali. O tome konkretno govori pokazatelj i činjenica da je, recimo, 2014. godine u nemačkim kompanijama u Srbiji radilo 17.000 građana Srbije, a da danas radi preko 70.000 građana Srbije i da će trgovinska razmena u ovoj godini sa nemačkom, recimo, konkretno, biti tri milijarde evra. Kompanija „Bas“ je otvorila fabriku u Subotici. Tačno je da je grad Subotica omogućio 10 hektara zemlje, da je infrastrukturno sredio, ali će biti uloženo 65 miliona i uz to zaposleno 550 radnika. Dakle, svakodnevni priliv novih stranih direktnih investicija i nije ni čudo što „Fajnešl tajms“ već nekoliko godina unazad Srbiju svrstava među prve kada je reč o privlačenju stranih direktnih investicija kao atraktivnu investicionu destinaciju, jer otprilike od kada gledamo zapadni Balkan čitav priliv stranih direktnih investicija od 100% nekih 60% do 70% dolazi upravo u Srbiju. Odatle i potvrda one konstatacije da postoji pravna sigurnost, jer da nema pravne sigurnosti strani investitori sigurno ne bi dolazili. Izgradnja infrastrukturnih projekata, dakle i strane direktne investicije imaju ogroman uticaj na rast ekonomije. Vlada Srbije je to prepoznala i u skladu sa tim projektovala budžet o kojem danas govorimo. Cilj fiskalne politike za 2022. godinu jeste da se pruži podrška kupovnoj moći stanovništva, odnosno da se poboljša materijalni položaj građana Srbije i cilj je nastavak kapitalnih ulaganja. Ovaj budžet je rezultat, dakle, jedne odgovorne ekonomske politike, predstavlja garant boljeg života građana, privrednog rasta, smanjenja nezaposlenosti, novih radnih mesta, daljeg povećanja investicionih aktivnosti i on je slika jednog velikog uspeha, slika naše ekonomske snage i ekonomske stabilnosti. Veoma je važno, o tome je maločas kolega govorio, što su izdvojena daleko veća sredstva za poljoprivredu, jer ovaj period iza nas, period pandemije je pokazao da onda kada je najteže možete da se oslonite uvek samo na dva osnovna ili stabilna resursa, a to su sopstveni resursi, sopstvena hrana, proizvodnja i tradicionalno prijateljstvo, odnosno tradicionalno prijateljski odnosi sa tradicionalno prijateljski orijentisanim državama. Nismo imali treću vrstu pomoći i treću vrstu podrške osim sami sebe i onoga što je učinila Vlada Republike Srbije. Dakle, jako je važno što je povećan iznos sredstava za poljoprivredu. Ako mi dozvolite vrlo kratko bih se osvrnuo na jedan projekat koji je bio predmet kritike Fiskalnog saveta, a to je izgradnja nacionalnog stadiona. Naime, osvrnuo bih se na tu vest. Fudbalska reprezentacija Srbije izborila je plasman na Svetsko prvenstvo. Malo je reći da nema građanina koga ova vest nije obradovala. U tom kontekstu pomenuo bih upravo i izgradnju nacionalnog fudbalskog stadiona. U pitanju je veliki razvojni projekat koji će dati mogućnost da i naša zemlja bude domaćin nekog međunarodnog sportskog takmičenja, što bi, razume se, doprinelo i ekonomskom rastu naše zemlje. Tu pre svega mislim na podsticaj u turizmu i trgovini. Kada predstavnici Fiskalnog saveta postave pitanje – gde je tu ekonomska opravdanost? Evo, ekonomske opravdanosti u jednoj rečenici - turizam, trgovina, organizacija velikih međunarodnih takmičenja. Zato, za ovaj projekat, takođe, imate punu podršku poslaničke grupe SPS, kao što ćemo, kao što sam rekao i u uvodnom izlaganju, u danu za glasanje podržati predloženi zakon budžeta za 2022. godinu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se ovlašćenom predstavniku, odnosno predsedniku poslaničke grupe SPS. Reč ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu, narodna poslanica dr Aleksandra Tomić. Izvolite.
Uvažena predsedavajuća, poštovani ministri, kolege poslanici, danas smo imali prilike da čujemo i od premijerke i od ministra finansija i od drugih ministara koliko je zaista Srbija napredovala na osnovu onih rezultata koji se završavaju sa ovom godinom, a i na osnovu planova koje sa ovim budžetom pravimo za sledeću godinu. Najvažniji detalj u stvari koji mislim da negde svima glavni argument kada razgovaramo sa građanima Srbije je u stvari da kada posmatrate 2020, 2021. godinu i onu koju planiramo da ostvarimo u tom svom ekonomskom delu, kada posmatramo rast BDP, odnosno rast naše privrede, suštinski pokazuje visoke stope rasta u odnosu na sve zemlje, pa čak i razvijene zemlje EU, u vreme najveće krize koja je izazvana pandemijom, ali i one koju najavljuju, krizu pod uticajem velike inflacije i određenih poskupljenja energenata. To znači da je Srbija zaista zahvaljujući i Aleksandru Vučiću i Vladi Republike Srbije iskoristila i ove krize i ove rizike i sve pritiske da pokaže da je sposobna da se nosi sa ovakvim izazovima i da sve te pritiske iskoristi u delu koji ima na osnovu svojih kapaciteta i pokaže da je sposobna, jer su mnogi svetski stručnjaci govorili da je naša privreda jako žilava i to se pokazalo u prošlog godini, ali očito možda nisu prepoznali taj deo našeg preduzetničkog duha u smislu ekonomskih aktivnosti i naše privrede i države koja je proaktivno reagovala na sve zahteve, ne samo građana Srbije, nego i same privrede. Tako da, ovaj rast koji je planiran za sledeću godinu, od 4,5% BDP je u stvari rast koji je planiran i za zemlje EU, pogotovo centralne i istočne Evrope, koje spadaju u jedne od nerazvijenijih zemalja. Da bi prikazali sve te parametre koji su dati u ovom planu za sledeću godinu, treba da pođemo od toga kako je naše međunarodno okruženje. Mi se nalazimo na teritoriji tzv. zapadnog Balkana i uglavnom se posmatraju zemlje sa svojim određenim makroekonomskim indikatorima, rezultatima koje postižu u svojim privredama i očito Srbija, kada posmatrate sa tog stanovišta iskače po svojim rezultatima. Iskače i po onome što su strane direktne investicije za ovu godinu i za prethodnu godinu. Očito je to nekih 60% ukupnih investicija zapadnog Balkana. Zato je važno da se kaže da moramo malo šire to da gledamo i obzirom da smo duboko zagazili u sam proces evropskih integracija i ponašamo se u samom procesu evropskih integracija kao relevantna zemlja da razgovara sa članicama EU, onda treba reći da rezultate koje postiže zaista idu rame uz rame sa ovim državama. Mislimo da je delta soj iznenadio, ne samo svet, nego i najrazvijenije zemlje koje imaju najrazvijenije ekonomije, jer se niko nije nadao da će u ovoj godini pandemija zaista nastaviti svojim punim kapacitetom, odnosno da će privreda biti zaista u nemogućnosti da pokaže visoke stope rasta u odnosu na 2020. godinu. Od juče imamo Austriju kao članicu EU, jednu od najrazvijenijih zemalja gde je uveden lok daun u narednih nekoliko nedelja. Znači, potpuno zaustavljanje privrede. Imate zemlju koja nije mogla da se u određenom segmentu izbori sa pandemijom Kovid 19, sa tim delta sojem, nije mogla da se izbori sa procesom vakcinacije na onaj način kako se Srbija nosi. Da li je to lako? Očito da nije. Da li je to jednostavno uopšte za državu kao nekog ko treba da sprovede postupak vakcinacije i da dokaže građanima da je to jedini put normalnog života, privrednih aktivnosti, sektora kao što su obrazovanje, kultura, zdravstvo koje paralelno sa privredom mora da se posmatra i mora da se osluškuju zahtevi i lekarske struke? Nije jednostavno, ali je nešto što se pokazalo da u Srbiji daje određene rezultate. Mi smo uspostavili taj balans između problema koji su izazvani pandemijom i problemi koji nastaju usled funkcionisanja privrede u vreme ovakve krize. Ono što je najvažnije reći da sam MMF kada je projektovao uopšte stope rasta i za ove zemlje centralne i istočne Evrope i za razvijene zemlje, on govori o tome da nije hteo da menja tu stopu, i kada govori za sledeću godinu da je ona 4,5%, iako je u ovoj godini globalna ekonomija rasla svega 5,9%, Srbija je rasla, znači, i porašće za preko 7%. Čuli smo premijerku, da li će to biti 7,2%, 7,3% 7,4% ili 7,5%, to moramo da sačekamo kraj godine, ali vrlo je važno reći koje je to međunarodno okruženje pod kojim Srbija danas planira 2020. godinu i ostvaruje ove rezultate na kraju ove godine. Znači, očekivani plan oporavka EU u stvari pokazuje da stope rasta će ići isto ovako kao što smo planirali mi. To znači da je Ministarstvo finansija zaista krajnje odgovorno, mudro, konzervativno, planiralo rast. Kada pričamo o inflaciji, očekivanom rastu inflacije, mi danas govorimo o visokoj stopi rasta za ovaj kvartal, ali je Narodna banka, naravno kada govorim o inflaciji, projektovala i u ovoj godini i za sledeću godinu prosečnu stopu rasta za 3,7%. Podsetiću vas da je u ovoj godini rekordno rasla inflacija kada je u pitanju EU i MMF očekuje za sledeću godinu da će ona padati za gotovo 2,7%. Kada govorimo uopšte o kamatnim stopama, one nisu mnogo rasle, svega 0,1% kada govorimo o Evropi, ali i rizici koji su sve veći i produktivnost, očekuju da sledeće godine, bez obzira što su u ovoj godini imali najviši javni dug, odnosno udeo javnog duga cela Evropa na nivou 98,7%. Znači, to su egzaktni podaci koji govore o razvijenim državama EU. Šta je sa Srbijom? Srbija, kao što znate, ovu godinu završava sa visokim stopama rasta, sa visokim procentom udela javnih ulaganja koje govore najviše u prilog infrastrukturi, ali govorimo o tome da je ta domaća tražnja pogotovo u letnjem periodu kada su određeni sektori trgovine, turizma, saobraćaja jako rasli. Zbog toga je ta domaća tražnja rasla, samim tim izvoz je rastao i infrastruktura, naravno, počinje da prihoduje ono što smo završili od saobraćajnica, ali i stvara mogućnosti da onaj investicioni ciklus koji smo započeli u ovoj godini, u sledećoj godini nastavimo. Realan sektor, ono što je najvažnije, to je otvaranje novih radnih mesta. Vi ste imali prilike da čujete gospodina Vučića, koji je otvorio, koji kaže da je učestvovao u otvaranju 55 fabrika, od toga se ni jedna nije zatvorila i čuli smo podatak danas da je 60 hiljada novih radnih mesta otvoreno u vreme najveće krize. Prema tome, ono što je za nas najvažnije, to je da je rast i same aktivnosti u oblasti poljoprivrede takođe pokazalo visoke stope, to pokazuje čak i onaj deo koji se odnosi na same subvencije i podršku u ovoj godini, koji će u sledećoj godini biti veći za gotovo 40% Ukupni prihodi za sledeću godinu koji se planiraju i projektu su 1.516,9 milijardi dinara, što je gotovo 1,9% više, a ukupni rashodi koji se planiraju za sledeću godinu su 1.717 milijardi dinara, što je 4,23% manje nego što smo imali kada gledate procentualno troškove u ovoj godini. Samim tim deficit onda projektovan za sledeću godinu, planiran je 202 milijarde, što je oko 3%. Ono što smo imali prilike da čujemo od Fiskalnog saveta, da oni misle da će prihodi biti mnogo veći. Oni čak smatraju da sa ovim stopama možda taj deficit bi trebalo da bude i manji, ali ono sa čime se slažu sa projekcijama koje su za sledeću godinu, da su vrlo konzervativno, mudro i krajnje taktički isplanirane, pogotovo što znamo da moramo da uzmemo u obzir rizike za koje danas niko ne zna da vam odgovori kakva će situacija biti u Evropi, u svetu kada je u pitanju gas, kada su u pitanju energenti, kada je u pitanju cena električne energije i kada je u pitanju sama inflacija. To je ono što mi negde pretpostavljamo, kao država, koliko će to biti, ali ne bežimo od toga da smatramo i to je Narodna banka Srbije decidno rekla na osnovu svojih istraživanja, da smatra da do 1. jula će taj procenat inflacije znatno padati, jer će proći grejna sezona, da će deo koji se odnosi na porast troškova određenih cena na malo kada je u pitanju i građevinarstvo, i poljoprivreda, i cena metala na svetskom tržištu padati i stabilizovati se polovinom sledeće godine. Znači, nama je jako važno bilo kao državi da napravimo jedan plan, da u roku od sledećih šest meseci zaista celu situaciju koja je dovela do toga da imamo visoke stope rasta, na neki način to ne pojedemo. Mislim da mi sa ovim planom koji ste izašli i kao ministar i kao Vlada Republike Srbije, kada su u pitanju ovako visok stepen javnih ulaganja, uopšte kapitalnih investicija od 486 milijardi dinara što je 7,8% BDP, u stvari je garancija za rast od 4,5%. Sećate se, prošle godine u ovo vreme takođe su nas kritikovali da je nemoguće postići rast od 6%, pa smo rekli da upravo zbog toga smatramo da je to jedna garancija da ćemo sigurno ići na tolike stope rasta, pa se ispostavilo da nije 6%, nego je preko 7%. To je ono što negde mislimo da i sledeća godina nam garantuje tu jednu ekonomsku stabilnost. Naravno, ono što je najvažnije jeste da ovim budžetom obezbeđujemo bolji život građana, da mislimo o njihovom standardu. Zbog toga ste i predložili da povećanje plata buce na tom nivou od 7,3% u proseku što znači da će vojska, zdravstvo i sve socijalne ustanove dobiti povećanje od 8% kada je u pitanju davanje iz budžeta i zaposleni u ovom sektoru, a da će svi ostali kada govorimo o javnim sredstvima, imati povećanje ličnih dohodaka od 7%. Samim tim, suštinski, sve one dobre rezultate u stvari vi želite kao Vlada da podelite sa građanima Srbije koji su zaista imali snage da se nose sa svim ovim promenama koje su nastupile u celom svetu, pa i kod nas. Ono što je najvažnije, to je da penzioneri nikada nisu zaboravljeni kada su u pitanju dobri rezultati države. Oni, pored toga što su preračunato do sada dobili od države u ova teška vremena 500 evra, svako u vidu određene podrške iz budžeta Srbije, za sledeću godinu država ima plan na osnovu ovog budžeta, a narodni poslanici sigurno će to podržati, to je funkcionisanje stalno, tzv. švajcarske formule, povećanje penzija za 5,5% i jednokratna pomoć koja će biti u februaru mesecu od 20.000 dinara. Minimalna zarada, znači taj deo koji se odnosi na neoporezovani lični dohodak je povećan za 9,54%, znači nije više 18.300, nego 19.300 i imate rasterećenje privrede kada je u pitanju porez koji se odnosi poslodavce, koji će biti umanjen za 0,5%. Možda to izgleda jako mali procenat, ali ako uzmete u obzir fabrike koje zapošljavaju veliki broj ljudi, onda taj procenat i nije mali ako smo tog saznanja da visoko sofisticirane tehnologije koje sve više danas imaju i zapošljavaju mlade ljude sa visokim ličnim dohocima, onda zaista ovaj deo rasterećenja privrede predstavlja značajan benefit. Kada pričamo uopšte o kursu dinara, Narodna banka garantuje za taj stabilan kurs dinara i to je ono što je najvažnije da ona kontroliše sidro, tzv. sidro inflacije i kontroliše kurs Narodne banke. I, vrlo važno, što smo imali prilike da čujemo, da postoje rezerve Narodne banke i da one iznose 16,5 milijardi evra i da je čak u oktobru mesecu Narodna banka otkupila, praktično uspela da kupi još milijardu kao rezervu. Vrlo je bitno da se kaže da subvencije u sledećoj godini koje su na određeni način projektovane se odnose isključivo za privredu i poljoprivredu, da sada imamo jedan deo sredstava koji će biti oslobođen, u smislu onoga koje su bile date u ovoj i u prošloj godini, kao posledice izazvane krizom Kovid-19 i to je ta cifra od ove godine i od prošle, od osam milijardi dinara. Sada imamo znatno manje i zbog toga su ta sredstva, naravno, jako dobrodošla za realizaciju projekata koji su od velikog značaja za infrastrukturne tzv. kapitalne projekte. Tu je u pitanju i završetak mnogih poslova, kada je u pitanju i Fruškogorski koridor i Moravski koridor, deo koji se odnosi na izgradnju saobraćajnice brzih pruga, znači železničkih pruga, Beograd-Budimpešta, i naravno, jedan od najvažnijih kapitalnih projekata o kome Srbija govori već 50 godina, a to je početak izgradnje metroa. Kada pričamo o izgradnji metroa, samo za sledeću godinu je planirana cifra od pet milijardi dinara u budžetu Srbije. Prema tome, to pokazuje ozbiljnost zaista ove ideje da ovaj projekat ozbiljno bude pokrenut i da ta realizacija ide onom brzinom koja je projektovana i od strane Vlade Republike Srbije, nadležnih ministarstava, ali najvažnije je reći koji su to sektori koji su doveli do toga da beleže velika povećanja. Pre svega, očito je Zelena agenda, koja je jedna od najvažnijih pre svega političkih platformi Evropske unije, pokazala da u Srbiji može da živi svoju realnost, a ne da bude predmet određenih političkih neistomišljenika i projektovanje određenih filozofija sa kojima pokušava da se izađe pred građane Srbije i da se dobije neki glas više da bi se ušlo u parlament i na konto toga pričati kako ništa nije urađeno. Izvinite, ali 36 milijardi dinara za sledeću godinu Ministarstvo finansija, u dogovoru sa Ministarstvom građevine i Ministarstvom za zaštitu životne sredine, opredelilo je za realizaciju tačnih i realnih projekata. Znači, i kada pričamo o upravljanju otpadnim vodama, i kada pričamo o kanalizaciji, i kada pričamo o transfernim stanicama koje se odnose na skupljanje čvrstog otpada, znači osam transfernih stanica, 50 lokalnih samouprava, učestvovaće u ovako važnim projektima. To je ono što mi kao narodni poslanici moramo da kažemo građanima, mi se bavimo realnim životom, bavimo se potrebama građana Srbije, a oni koji se bave pričama od kojih misle da će politički da profitiraju su samo prazne priče kojima žele da ostvare sebi neke svoje političke ciljeve zarad toga da bi sutradan predstavljali neke faktore, a onda razgovarali sa određenim stručnjacima iz Evropske unije, koji bi sutra priznali i Kosovo i naravno ugasili termoelektrane i promenili život Srbije potpuno na jedan način koji je vladao do 2012. godine. Znači, oni koji su imali iskustva su videli kako to izgleda – nema ni plata, nema ni penzija, zaduživanje iz kredita da bi isplatili plate prosvetnim radnicima, da bi isplatili penzije. To jednostavno ne sedi na realnim osnovama, to nije politika koja građane Srbije može da odvede u budućnost, ta politika jednostavno je politika prošlosti. Oni nisu shvatili uopšte politički momenat i važnost zbog čega treba ići korak po korak sa razvojem i Srbije i rame uz rame sa razvijenim ekonomijama sveta. Treba sarađivati sa svima i treba imati inicijative i kao što je „Open Balkan“, bez obzira na to što jednostavno možda imate probleme istorijske iz prošlosti sa određenim državama u vašem komšiluku, ali kada je u pitanju ekonomija, ta ekonomija donosi rezultate. To je ono što je za nas od velikog značaja, zbog čega mladi treba da ostanu u Srbiji, zbog čega jednostavno moramo da razmišljamo o budućnosti Srbije. Aleksandar Vučić je to prepoznao. On je u datom trenutku uvek reagovao krajnje promptno, što znači da je zaista na proaktivan način reagovao i kada je u pitanju bilo donošenje teških odluka, nije se libio da jednostavno povuče korake koji će nas odvesti napred, a koje možda u datim trenucima mnogi građani nisu shvatili. Ono što je za nas važno je da ovim budžetom u sledećoj godini pokazujemo da su sektori kao što su saobraćaj, kada su u pitanju kapitalne investicije, policija, znači, imaju veća ulaganja u infrastrukturu, recimo za 2,2 milijarde, zatim Ministarstvo rada ima veća davanja kada je u pitanju socijalna politika, pokazuje da ono što vam napravi kao novu vrednost, infrastruktura, to je ono što u stvari vi možete da podelite sa građanima i kroz određene ciljne grupe koje imaju potrebu da država brine o njima, a to je jednostavno oblast socijale. Kada pričamo o Ministarstvu pravde, takođe su određena veća davanja u sledećoj godini i čuli smo od naše koleginice Jelene Žarić Kovačević koji sve sudovi će biti u sledećoj godini na određeni način unapređeni i njihov rad, kada je u pitanju infrastruktura. Ministarstvo za lokalnu samoupravu prvi put sada ima 26% veći budžet, s tim što su transferna sredstva o kojima su mnoge kolege pričale zbog lokalnih samouprava na nivou 33,3 milijarde dinara. Naravno, svi traže iz lokalnih samouprava da se povećaju ova sredstva, a uporno Vlada i Ministarstvo ulažu kroz projekte mnogo veća sredstva i to je ono što lokalne samouprave moraju da se naviknu, da pišu projekte. Ono što je najvažnije reći je da je ovaj budžet napravljen da bude investicioni, razvojni, socijalno odgovoran i da ono što je Aleksandar Vučić započeo 2014. i 2016. godine u tom smislu, investicionom ciklusu, kao predsednik države, da se on nastavlja sa punom odgovornošću. Zato ćemo u danu za glasanje podržati ovakav predlog budžeta. Hvala.
Zahvaljujem se ovlašćenoj predstavnici poslaničke grupe „Aleksandar Vučić – Za našu decu“. Pošto su govorili svi predsednici ili ovlašćeni predstavnici poslaničkih grupa, prelazimo na listu govornika. Reč ima narodni poslanik prof. dr Jahja Fehratović.
Zahvaljujem, uvažena predsedavajuća. Poštovani ministri, kao što ste već čuli, poslanici Stranke pravde i pomirenja u potpunosti će podržati ovaj predlog budžeta, i to iz više razloga. Zato što je budžet razvojni, zato što budžet vodi računa o kapitalnim projektima i investicijama i zato što u tim kapitalnim projektima i investicijama ima jako puno onoga što je prethodnih godina naš rahmetli predsednik akademik muftija Muamer Zukorlić dogovarao sa predsednikom Republike Srbije Aleksandrom Vučićem. Kao što znate, ti sporazumi su se ticali ne personalnih rešenja, ne kadrovskih rešenja, već strateških i infrastrukturnih projekata. Zato nas raduje da je dosta toga urađeno i u ovaj budžet i da se nastavlja politika razvoja svih delova Republike Srbije u onom kapacitetu u kom je to moguće. Naravno, posebno smo obradovani što će ovim budžetom biti obuhvaćeni i neki kapitalni projekti na prostoru Sandžaka, kao što su projekti u infrastrukturi i u obrazovnim institucijama, škole u Sjenici, kao što su projekti koji se tiču razvoja infrastrukture, završetka gasovoda i naravno svega onoga što je dogovoreno. Kao narodnog poslanika koji dolazi iz tog kraja, ali isto tako i kao narodnog poslanika koga posebno zanima oblast kulture, veoma sam zadovoljan što je ovim budžetom predviđen značajniji podstrek za razvoj kulture i svega onoga što predstavlja kulturu u našoj državi. To isto tako kažem znajući da je i naš rahmetli predsednik upravo na polju obrazovanja i kulture posebno insistirao, iz razloga što je znao da ćemo samo kroz ta dva segmenta do kraja uspeti da razbistrimo sve one magline koje su postojale i truline onih retrogradnih politika koje su se pravile među narodima Republike Srbije i regiona. Zato smo obradovani što će Ministarstvo kulture raspolagati većim budžetom kojim će moći podjednako da utiče na sve one segmente spajanja i različitog shvatanja svih onih datosti koje čine narodi Republike Srbije. Naravno i ovi drugi segmenti koji su jako bitni i jako važni, koji se nalaze u budžetu koje isto tako okrenut prema običnim građanima nas raduju, a to su ova povećanja koja će dobiti svi oni koji su zapošljeni u javnome sektoru i minimalac. Smatramo da takvom realnom politikom koja iz godine u godinu povećava standard građana, možemo odgovoriti na sve zahtevnije procese i zahtevnije načine preživljavanja u odnosu na ono što predstavlja realan život i potrošačka korpa. Tome u prilog i našeg opredeljenja da kažemo da je ovaj budžet zaista razvojni ide i činjenica da će njime biti obuhvaćeni svi ostali sektori koji su na neki način garant da će obični čovek, da će obični građanin moći da očekuje neku sigurnost u pogledu povoljnog ekonomskog ambijenta, bez obzira što nas u narednom periodu očekuje jedan ili više izbornih procesa. To je nešto što posebno raduje i posebno se time, kao deo vladajuće većine u ovom parlamentu radujemo i čemu ćemo svesredno dati vlastiti doprinos. Još jednom na kraju, poslanici Stranke pravde i pomirenja, podržavaju ovaj budžet punim kapacitetom će glasati za njega i raduju se implementaciji onih delova strateških projekata koji su na čelu dogovoreni i potpisani u Sporazumu između SNS i Stranke pravde i pomirenja. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministarka Maja Gojković. Izvolite.
Moram da vam se zahvalim na vašoj diskusiji i o tome što ste u ukupnoj diskusiji o budžetu za 2022. godinu pohvalili deo koji se odnosi na budžet koji će pripasti Ministarstvu kulture i informisanje. Zbog javnosti želim da ponovim najvažnije stvari, a to je da je najbitnije da je budžet povećan za preko dve milijarde dinara u odnosu na prošlogodišnji ili za više, čak od 16% i da je ukupni budžet Ministarstva kulture i informisanju iznosi blizu 14,8 milijardi dinara. Sa stanovišta procentualnog učešća Ministarstvo kulture i informisanja u ukupnom budžetu Republike Srbije za iduću godinu iznosi sada 1,12%. Mogu da se pohvalim da je ovo prvi put u novijoj istoriji i imamo budžet za učešće u oblasti kulture, samo bez informisanje, preko 1% čime smo, moram da naglasim, dostigli onaj nezvanični evropski minimum kada je reč o adekvatnom učešću budžeta za kulturu u ukupnom budžetu zemlje, tako da više ne može da bude zamerke ili ovakvih ili onakvih analiza, da li je ova Vlada Republike Srbije prebacila tih magičnih 1% za kulturu? Imamo zaista osnova mi koji se bavimo kulturom, odnosno svi ljudi u ovoj državi, gde možemo da delimo neke realni optimizam, da će ovakav trend, zato što država dobro finansijski stoji i sada može da izdvaja i znatna sredstva i za segment kulture, da kažemo, da je i budžet za kulturu razvojni budžet. Ono što bih istakla, probaću da se ne ponavljam zajedno sa predsednicom Vlade, to je svakako novi program. Sada imamo sredstva i da uvodimo nove programe, to je prestonica kulture Srbije, koje ove godine prvi put izabrana u jednoj velikoj konkurenciji grad Čačak će biti prva prestonica kulture Srbije u 2023. godini i zajedno sa Ministarstvom finansija sa predsednicom Vlade doneta je odluka da se za taj program izdvoji u idućoj godini tri stotine miliona dinara, i uz njihova sredstva koja će biti bezmalo blizu ovog iznosa, uspećemo da jedno od lokalnih samouprava u Srbiji osnažimo i infrastrukturno i programski u segmentu kulture. Naravno, iduće godine biramo prestonicu kulture za 2024. godine i kako se bude pokazao Čačak tako ćemo razvijati sve opštine i gradove u našoj državi. Mislim da je to pravi odgovor na decentralizaciju kulture o kojoj se ranije mnogo više pričalo, a u delima se nije mnogo uradilo. Da vas podsetim, iduće godine, a sve smo radili na osnovu evropskog projekta, Evropska prestonica kulture i sa ponosom mogu da kažem da je moj grad Novi Sad u 2022. godini upravo evropska prestonica kulture i pozivam vas sve da nađete vremena i interesovanja i da iduće godine od 13. januara posetite Novi Sad. Kaže, navijam za Čačak, jer su imali vrlo interesantan program, obećanja da će infrastrukturno sazidati, sagraditi dva nova muzeja. Jedan posvećen rokenrolu, što Srbija nema za sada, jedan muzej košarke i tako dalje. Tako da je to jedan inovativan program. Ono što je takođe važno, o čemu mnogo ne pričamo, a smatram da je uz dobre mere koje Vlada Republike Srbije svojevremeno usvojila, a odnose se na podsticaj razvoja filmske industrije, kako domaće tako i privlačenje stranih investitora u ovoj oblasti. Upravo na osnovu tih podsticaja Srbija je postala jedna od regionalnih lidera u ovoj oblasti. To je postala jedna izuzetno važna ekonomska grana koja sve više donosi prihoda Republici Srbiji. Kažem, za nekoliko godina podržali smo ovim merama snimanje 246 projekata, to su kao što je svima veoma vidljivo, to su domaći filmovi. To je izuzetan broj velikih produkcija domaćih serija i naravno strani filmovi koji suštinski donose novac u ovu državu. Tako da možete da izračunate da četiri puta više nego što iznose podsticaji je potrošeno u Republici Srbiji za vreme snimanja ovih stranih produkcija. Kažem, to je blizu 35 miliona evra puta četiri puta i vi vidite koliko je to postalo značajna investiciona sila u Republici Srbiji. Uz sredstva koja se izdvajaju naravno za Filmski centar Srbije, koji je isključivo namenjen pomoći filmskoj domaćoj industriji da počnu snimanje filmova naše produkcije. Neću spominjati ostale stavke, jer kažem, vi imate tekst ispred sebe i štedim i vaše vreme. Vi ste pročitali sve pojedinačne stavke. Želim da naglasim da zaista nakon donošenja važnog Zakona o Hilandaru koji prvi put sistemski uređuje brigu države za ovo važno kulturno nasleđe naše države. Dakle, trajna briga, izdvojena su znatna sredstva za rad biblioteke Srpske patrijaršije, Muzej Srpske pravoslavne crkve, Arhivu Srpske pravoslavne crkve, od 15 miliona dinara, jer ove tri važne ustanove čuvaju i staraju se o neprocenjivom kulturnom i istorijskom nasleđu srpskog naroda. Takođe ono što znam da interesuje i javnost i sve vas ovde, to je projekat Gradovi u fokusu. Zadržali smo iznos novca blizu 350 miliona dinara, takav slučaj je bio i 2021. godini. Godine 2021. se pokazalo koliko je ovo važno izdvajanje, jer 44 gradova i opština uz pomoć ovih sredstava razvijaju infrastrukturne projekte iz oblasti kulture. Uglavnom su to kulturni centri, bioskopske sale, renoviranje biblioteka, manjih pozorišnih sala i slično. Kažem, izuzetna sredstva imamo za jačanja kulturne produkcije, umetničkog stvaralaštva, 35 miliona dinara. Želim da naglasim da ove godine, pred kraj godine, ali budžetski će to zahvatiti 2022. godinu da je vraćena kategorija i konkurs za nacionalne penzije koje našoj državi punih osam godina nije raspisivano. Očekujemo ovo vredno priznanje u narednoj godini uz poštovanje procedure da dobijemo još oko 20 zaslužnih stvaralaca u kulturi. Vidim po količini poziva ka meni da se ljudi koji su zaslužni za kulturno stvaralaštvo naše države interesuju, ali moram da im kažem, moraju da prođu proceduru u svojim udruženjima, nakon udruženja komisije sedam stručnjaka koji će biti izabrani, koji će odrediti za sledeću godinu 20 umetnika koji će ponovo dobijati nacionalnu penziju, odnosno to nije kategorija penzije, nego nacionalno priznanje za ono što su u kulturnom stvaralaštvu učinili. Dakle, moja uloga ovde je vrlo mala, to želim da naglasim, uz svo poštovanje svih onih koji su me kontaktirali ovih dana pokušavajući da dobiju preporuku i od mene. Zadovoljna sam što Ministarstvo kulture i informisanja u 2022. godini zaista može da prikaže i da kaže da smo postigli izuzetno finansijski napredak u odnosu na 2021. godinu. Dobili smo znatna sredstva i za međunarodnu saradnju, dakle za otvaranje novih kulturnih centara od kojih očekujemo da Kina, odnosno Peking bude jedan od prvih za razmenu poseta, za rad tih kulturnih centara, ali i za mobilnost naših umetnika, za njihovo učešće i prisutnost, kao što smo imali na poslednjem Venecijanskom Bijenalu arhitekturi gde je uz pomoć države i mladih arhitekta naš rad bio jedan od najboljih radova, možemo da kažemo u privih pet u ukupnoj konkurenciji što do sada nije zabeleženo. Najvažnije je da smo mi dostigli i prevazišli 1% ukupnog budžeta, što je jedan nezvanični podatak i lestvica koju je EU zadala. Što se tiče Sektora za informisanje i medije, predviđeno je čak 1,45% milijardi dinara, od toga za konkurse na kojima učestvuju svi mediji u našoj državi punih 330 miliona RTS kao i u prošloj godine nije ove godine predviđena za neka sredstva kojim bi ih mi finansirali, a RTV kao i prošle godine 900 miliona iz budžeta. Što se tiče konkursa za osetljive grupe u kojima se nalaze i nacionalne grupe predviđeno je 60 miliona dinara. Znači, pet miliona dinara više u odnosu na prošlu godinu. Tako da, sve u svemu, kao ministar kulture i informisanja mogu da budem više nego zadovoljna sa izdvojenim sredstvima, s obzirom na trud i rad Vlade Republike Srbije, pre svega predsednika države da u isto vreme izdvajamo sredstva i za zdravstvo, za puteve, za železnice, za izgradnju škola, za izgradnju novih bolnica i onda izdvojiti ovoliko sredstava za kulturu je za poštovanje, ali očigledno pokazatelj da Vlada Republike Srbije i predsednik države izuzeto mnogo pažnje poklanjaju upravu razvoju kulture u našoj državi, zaštiti kulturnog nasleđa, razvijanju kulture sećanja i predstavljanje naše države u svetu putem kulturne diplomatije. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Siniša Mali.
Hvala puno. Uvaženi narodni poslanici da iskoristim priliku samo da skrenem vašu pažnju i pažnju građana Srbije na još par ministarstava i njihove budžete, kako biste jasno videli razmeru ulaganja i novac koji izdvajamo iz budžeta za ono što smatramo da nam je prioritet. Ovde prevashodno mislim na zdravstvo. Dakle, jedna od borbi koju smo vodili u proteklih 18 meseci, upravo se odnosi na borbu za zdravlje ljudi protiv panedmije Kovida 19, i samo da vam dam par brojki da vidite na koji način i kako se uspešno Srbija bori i kako je odgovorna ekonomska politika i stabilne i zdrave finansije omogućilo da izdvojimo rekordan iznos novca za naše zdravstvo. Godine 2019, dakle, pred pandemije Kovida 19 ako saberemo i budžete RFZO, Ministarstva zdravlja, itd, Kancelarije za javno ulaganje takođe, ukupno ulaganje u naše zdravstvo bila su 289,2 milijarde dinara, dakle, nešto više od dve milijarde evra. Već 2020. godine taj broj iznosi 398,8 milijardi. Dakle, preko tri i po milijardi evra. Godine 2021. nastavljamo sa rekordnim ulaganjem u zdravstvo. Verovali ili ne, ukupna ulaganja 441 milijarda dinara. Dakle, samo u dve godine sa 298 na 441 milijardu dinara, dakle sa dve i po na četiri milijarde evra ukupnih ulaganja u naše zdravstvo. Budžet koji je pred vama za narednu godinu predviđa sličnu cifru, 442 milijarde dinara. Dakle, četiri milijardi evra izdvajamo i ove i naredne godine za naše zdravstvo. Svedoci ste svi da smo u rekordnom roku izgradili tri potpuno nove kovid bolnice. Evo, završava se Klinički centar Srbije ovde u Beogradu. Investiramo u veliki broj drugih opštih bolnica, domova zdravlja, nabavljamo vakcine, potrebnu opremu, podižemo plate našim zdravstvenim radnicima. Ovo je još jedna potvrda odgovorne politike koja se zasniva na odgovornoj ekonomskoj politici, a ta politika se zove briga o građanima i briga o njihovom zdravlju. U budžetu za 2022. godinu hoću vama da predstavim i projekte iz zdravstva, ali takođe projekte koji se odnose na neka druga ministarstva, da znaju građani u celoj Srbiji i koliko novca i u koje projekte ćemo ulagati. Kada je zdravstvo u pitanju obezbedili smo novac za Dom zdravlja „Dr Milivoje Stojković“ u Grockoj, za Dom zdravlja „Dr Milivoje Stojković“ u Grockoj takođe, ali zdravstvena stanica u Pudarcima, Palilula Dom zdravlja „Dr Milutin Ivković“, Čukarica Dom Zdravlja „Dr Simo Milošević“, dakle, potpuna rekonstrukcija ovih domova zdravlja, Lapovo, njihov dom zdravlja takođe, Loznica Dom zdravlja „Dr Milenko Marin“, Medveđa Dom zdravlja Medveđa, faza dva, da i to završimo, u Rači Dom zdravlja „Miloje Hadžić Šule“, u Somboru „Dom zdravlja u Somboru“, faza dva, i to da završimo. Kada je tercijalno zdravstvo u pitanju imate novac za KBC „Dragiša Mišović“ za dodatnu nabavku opreme, i imate novac za izgradnju „Tiršove 2“, za izgradnju potpuno novog objekta za našu decu i obezbedili smo u tu svrhu 900 miliona dinara za sledeću godinu. Ukupna vrednost radova je devet milijardi. Opšte bolnice, novac u budžetu za narednu godinu, „Opšta bolnica Aranđelovac“ nabavka opreme, „Opšta bolnica Leskovac“ faza dva, kompletna rekonstrukcija unutrašnjosti objekta, „Opšta bolnica u Loznici“ nabavka opreme, u Pančevu Institut za javno zdravlje projekat odobren, „Opšta bolnica Prokuplje“ kompletna rekonstrukcija unutrašnjosti objekta bolnice i Doma zdravlja i izgradnja novog operacionog bloka. Dodano, naredne godine očekuje nas i početak izgradnje na jednom potpuno novom objektu koji se odnosi na zdravstvo, pogotovo na zdravlje naše dece, a to je Centar za rani razvoj dece koji će biti realizovan u gradu Beogradu. Dakle, pogledajte u doba i dalje krize koja vlada zbog Kovida 19 Srbija i ove i naredne godine izdvaja po četiri milijarde evra za borbu za zdravlje naših građana. To ne bismo mogli da nemamo novca u budžetu, to ne bismo mogli da nismo odgovornom ekonomskom politikom napravili dovoljno rezervi da kad treba, kada je kriza, a sada je kriza država stane iza svojih građana. To me dovodi do sledeće poente koju sam želeo samo da vam napomenem, a to je iznos deficita i iznos javnog duga. Pošto pričamo o tome da imamo više novca, pričamo o osam milijardi evra koje smo uložili da bi se izborili protiv posledica Kovida 19, ali da ne zaboravite, projekcija našeg deficita za 2022. godinu je samo 3%. Evo ja imam brojke ispred sebe kakva je projekcija za EU. Dakle, u proseku 3,6%, minus 3,6% kada je deficit u pitanju, a neke zemlje, kao što je Mađarska, 5,7% projektuju deficit za narednu godinu, Rumunija 6,9%, Slovenija 5,2%, Slovačka 4,2%. Zašto je meni ovo važno da vam napomenem? Manji deficit koji projektujemo govori da se mnogo brže vraćamo u stanje pre korone, da je naša privreda i naš budžet, naše finansije mnogo otpornije na krizu nego, kao što vidite, budžeti mnogo razvijenijih ili trebalo bi da budu mnogo razvijenije i ekonomski jače zemlje od nas. Kada pogledate udeo javnog duga u BDP-u, pa svi smo svedoci toga da evo proteklih 18 meseci su se skoro sve države na svetu dodatno zaduživale kako bi pokušale da pokriju visoke troškove borbe protiv Kovida 19. Imate države koje i preko 200% u odnosu na svoj BDP imaju udeo javnog duga u BDP-u. Prosek Evropske unije, da znate, za 2022. godinu je 90%. Dakle, udeo javnog duga u BDP-u 90%. Za Republiku Srbiju za narednu godinu 55,5%. Ove godine će udeo javnog duga u BDP-u biti 58,2% do kraja ove godine. Jedna Srbija, koja možda nije bila toliko ekonomski jaka, pokazuje da može i osam milijardi evra da izdvoji za tri programa da potpomogne našoj privredi i da pomogne našim građanima a da pri tome zadrži svoju makroekonomsku stabilnost i da pri tome svoj javni dug u BDP-u drži ispod tog nivoa Mastrihta od 60%. Nije se, uvaženi poslanici, nikada desilo da Srbija pobeđuje u oblasti ekonomije. Imali smo velikog uspeha, imamo i Novaka Đokovića i sportiste i uvek su se nekako pojedinačni uspesi dešavali, ali Srbija pobeđuje u ekonomiji. Po prvi put u svojoj istoriji pobeđuje i više nam takmaci nisu zemlje u regionu. Hoćemo i ciljamo više ciljeve, mnogo razvijenije zemlje od nas, zemlje koje su i u EU i u svetu. Hoćemo što pre da dostignemo njihov standard. Zato u ovom budžetu koji je pred vama danas imate i nikada veća izdvajanja za investicije, a imate takođe i povećanje plata i povećanje penzija. Samo još tri dodatne stvari koje želim da kažem. Dakle, da ne zaboravim, malopre sam o tome govorio, Ministarstvo građevinarstva, infrastrukture i saobraćaja 255 milijardi dinara. Dakle, dve milijarde evra budžet za 2022. godinu. U odnosu na prošlu godinu, povećanje za 84 milijarde dinara. Rekordan budžet, rekordan novac koji smo odvojili za ulaganje u putnu, železničku infrastrukturu, sisteme za kanalizaciju, za otpadne vode itd. Poljoprivreda, takođe. Budžetom za 2022. godinu budžet Ministarstva poljoprivrede je 62 milijarde dinara, što je za 10 milijardi dinara, 80 miliona evra veći nego inicijalni budžet za 2021. godinu. Ministarstvo za zaštitu životne sredine, da ne zaboravimo taj veoma važan sektor. Dakle, mi smo za 2022. godinu obezbedili 19,1 milijardu dinara više nego 2021. godine. Ukupan budžet 27,4 milijarde, 15,4 u Ministarstvu za zaštitu životne sredine i 12 milijardi kod Ministarstvo građevine, s obzirom da preko tog ministarstva sprovodimo izgradnju kanalizacionih sistema i fabrika za prečišćavanje otpadnih voda u našim lokalnim samoupravama. Dakle, ogromna razlika u odnosu na ovu godinu, a i ova i naredna godina opet, podsećam vas, su godine gde i dalje osećamo negativne posledice Kovida – 19. Poslednje ministarstvo koje želim da pomenem to je Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Budžet za 2022. godinu je 253 milijarde dinara. To je 12 milijardi dinara više za obrazovanje, za prosvetu, za našu naučno-istraživačku delatnost i mislim da to dovoljno govori o prioritetima Vlade Republike Srbije. Hvala puno.
Zahvaljujem ministru. Nastavljamo sa listom prijavljenih za reč. Reč ima narodni poslanik Vladan Glišić.
Neću glasati za ovaj budžet iz dva konkretna razloga. Jedan je odvajanje za kulturu, a drugi je za odvajanje za poljoprivredu. Tačno je da je za kulturu ovim budžetom predviđeno 16% više sredstava nego prošle godine, ali je tačno i da kada pogledate to iz jednog drugog ugla, a to je kada vidite koliko u Evropi se izdvaja za kulturu i da se to uvek meri u odnosu ulaganje za kulturu prema BDP-u jedne države, onda ćete ovde izračunati da mi imamo ulaganja za kulturu manja od 0,3%. To je među najmanjim ulaganjima u Evropi. Pošto se u SNS jedan njen deo zalaže za „Otvoreni Balkan“, drugi „srpski svet“, u oba slučaja neka moć kojom treba da utičemo na svoje okruženje podrazumeva dve stvari, ne samo jaku privredu, već i jaku kulturu, kako ćemo uticati ako nam kultura bude svedena na manje od 0,3% BDP-a? Što se poljoprivrede tiče, tačno je… i sve je, naravno, u oku posmatrača i u referentnoj tački iz koje posmatrate sve. Tačno je da je sadašnji budžet za deset milijardi veći od onoga koji je bio prošle godine, ali je takođe tačno da po zakonu o podsticajima u poljoprivredi i agrarnom razvoju mi od ukupnih poreskih prihoda moramo da odvajamo 5% za poljoprivredu, a ovde kada se sve sabere i oduzme, odvojeno je 3,84%, što znači da su naši poljoprivrednici prikraćeni za 15.266.286.000 dinara. Ovo govori da mi poljoprivredu ne doživljavamo kao razvojnu šansu Srbije i ne vidimo da je zdrava i organska hrana u stvari nešto što će biti ozbiljan resurs i strateški resurs u veku u kome živimo i da bi Srbija kao zemlja koja se tako razvija imala veliku mogućnost da ostvari nešto mnogo bolji razvoj za svoj narod i za svoje okruženje nego što je ono što nam neki drugi namenjuju. Iz ovog budžeta se ne vidi dugoročno i srednjoročno planiranje, npr. kao što rade neke druge države, poput Kine, koja na 20, 30 godina planira, već se planira situaciono, ali to što mi kao država i trenutna vlast nemamo jasnu viziju kako želimo Srbiju da razvijamo, već se prilagođavamo situacijama koje dolaze, ne znači da neki drugi nemaju plan za nas i to bi najbolje moglo da se vidi kroz četiri stavke u ovom budžetu kojima se hvalite, a koje ja kao trenutno jedini opozicioni poslanik u sali hoću da pogledam iz drugog ugla, iz ugla onih koji pripadaju opozicionoj javnosti, koji imaju primedbe na iste te stavke, samo ih gledaju iz ugla nekoga ko sumnja da je to sve baš najbolje za razvoj Srbije. Pre svega, to su četiri stavke koje često spominjete, kapitalne investicije, strane investicije, novčana davanja građanima i novčana davanja penzionerima. Da krenemo od novčanih davanja građanima. Primetićete da su to punoletni građani. Vrlo je čudno koliko se spisak tih građana poklapa sa biračkim spiskom. Neko bi rekao da je to jedna dugotrajna i stalna kampanja SNS. Naravno, data su sredstva za privredu, ali i ova sredstva koja su data svim građanima koji će sutra biti birači su mogla da budu data ciljano i da proizvede mnogo bolji efekat, ali i to podrazumeva da imamo plan razvoja Srbije koji ovde ne prepoznajemo. Kapitalne investicije, tačno je, ostaće razvijena infrastruktura i putevi i sve ostalo što ste uradili, ali, sa druge strane, teoretičari antikorupcijske borbe kažu da je vrlo zanimljivo da se, recimo, korupcijske delatnosti najbolje prikrivaju u saobraćajnoj i drugim infrastrukturnim radovima, u izgradnji spomeničkih i memorijalnih centara i u kupovini oružja. Sa ova dva druga se neću baviti, ali samo pitanje saobraćajne infrastrukture jeste pitanje o kome ćemo znati da pored toga što će ostati ovom narodu i što će biti vaš legat, da li je neko tu koruptivno delovao znaće se tek onog trenutka kada budete sišli sa vlasti pa se neko drugi bude bavio time. Što se tiče donacija, tj. novčanih pomoći koje su išle penzionerima, tu je urađena jedna stvar koja se stalno zaboravlja, a to je da su penzije smanjene i da je tako narušen institut stečenih prava, a onda dođete u situaciju da kada nekome uzmete, jer stečeno pravo je skoro kao svojina, to je kao da nekome uzmete sprat kuće a onda mu s vremena na vreme dozvoljavate da koristi neke sobe. Naravno, to dugotrajno ostavlja velike posledice, jer kad narušite institut stečenih prava, vi ste napravili veliki problem u pravnoj državi. Na kraju, da se dotaknemo stranih investicija. To je ono o čemu smo pričali i o "Rio Tintu" i što su građani protestvovali do skoro pred ovom zgradom, ali nije najviše u pitanju "Rio Tinto". Strane investicije su i 300 rudarskih firmi koje trenutno rade po Srbiji, većinom strane firme, a mi imamo slovima pet rudarskih inspektora koji to treba da kontrolišu, kao i inspektori rada koji su u "Ling Long" ušli tek onda kada je skandal sa tretmanom vijetnamskih radnika eksplodirao svima u lice. Dakle, sve ovo može da se gleda i iz drugog ugla i mi možemo da postavimo pitanje da li ovaj proces u kome ćemo ovih dana Ustavom da obezbedimo sudijama da budu sudokratija pod uticajem domaćih tajkuna i stranih korporacija u narednim godinama? Zakon o referendumu, koji može da se završi i na kongresu SNS da bude validan, Zakon o eksproprijaciji na brz i efikasan način korisnicima eksproprijacije, čitajte - stranim korporacijama i domaćim tajkunima, daje da što pre oduzmu imovinu našim građanima i kad sve to pogledate, mi shvatamo da neko ima plan za to da Srbija treba da postane resursna baza stranim korporacijama i domaćim tajkunima, a tamo gde se isprazni od ljudi, da se tamo nasele strani radnici, a uz klauzulu "Open Balkana" dobiće i mogućnost da nasele svoje porodice. Razmišljajte o ovome.
Hvala. Pravo na repliku, Aleksandra Tomić.
Uvaženi predsedavajući, poštovane kolege, imali smo priliku da čujemo sve ono što je kampanja Dragana Đilasa i njegovih medija aktuelna i ono što je najgore, da li ste dovoljno čuli, a to je da referendum može da se završi i na kongresu SNS, pokazuje u stvari kako bi oni koji do 2012. godine su vodili Srbiju to rešavali - na svojim političkim kongresima, daleko iza očiju i naroda i građana koji jednostavno treba da učestvuju u tome. Kada govorimo o referendumu i uopšte o zakonu, naravno da je Narodna skupština organizovala i javna slušanja i deo koji se odnosi na otvorenost uopšte parlamenta po različitim pitanjima, i kada je u pitanju referendum i kada su u pitanju amandmani na Ustav. Prema tome, ono što mi danas imamo prilike da čujemo to su sitni politički poeni koje bi da skupe pojedinci da sutra stanu u određenu grupu koja bi htela da uđe ovde u parlament, ali građani Srbije jednostavno su to prepoznali i sigurno neće dati podršku tako nečemu. Hvala.
Hvala gospođo Tomić. Za reč se javilo više predstavnika Vlade. Prvo reč ima gospođa Maja Gojković.
Zahvaljujem. Naravno, nisam očekivala od opozicionog poslanika da pohvali predlog budžeta, jer bi to bilo potpuno nerealno, značilo bi da je naše društvo toliko sazrelo da smogneš snage ako si u opoziciji pa da nešto i pohvališ, da bi ti neko drugi verovao kada kritikuješ negativno. Ako ti kažeš gledajući i vršeći upoređivanje sa budžetom od prošle godine da budžet za kulturu i informisanje je mali i onda napraviš nekakvu gimnastiku koju neće prepoznati ni moje kolege uvaženi ministri kulture širom Evrope kako je došlo do nula, nula, nula procenata, onda to govori o tome da ti ne možeš da priznaš da je nešto dobro i da je nešto napredovalo za poslednjih nekoliko godina i onda kada ti to tvoje oči zaista govore. Ali, elem, nema veze, sazrećemo jednog dana. Ali, ljudi će više verovati poslanicima i političarima u opoziciji ako se budu promenili, pa i za ono što je dobro budu rekli da jeste zaista dobro. Ne mogu da se složim, naravno, sa vama. Mislim da je predlog budžeta izuzetno dobar za ovu godinu, da je to razvojni budžet i da se to vidi u svakom segmentu i u svakom ministarstvu koje postoji u Vladi Republike Srbije, a posebno se vidi u Ministarstvu kulture i informisanja, gde godinama idu kritike da se malo ulaže u kulturu i sada postoje egzaktne brojke i cifre gde se vidi da je Srbija podigla budžet za 14,2 milijarde, da je to povećanje za čak 16% i da je Srbija, ako izuzmemo i onaj deo koji se ulaže za informisanje i govorimo samo o kulturi, prešla 1% evropskog obračuna od ukupnog budžeta jedne zemlje. Pitajte vi sada ljude koji se bave kulturom da li se primećuje razlika u odnosu od pre tri, četiri, pet, šest, sedam i osam godina u odnosu prema kulturi, znači, od 2012. do 2021. godine, ne samo u finansijskom smislu? Svake godine se ponavlja jedno te isto - ne ulaže se dovoljno u kulturu, treba nam više para, a niko da kaže kako se taj novac troši i gde bi trebalo više da ga trošimo. I onda se vodi dijalog i onda se prihvata kritika, a ne stalno - nema para, nema para. Ja tvrdim da ovim povećanjem ima para za ozbiljne projekte i za ozbiljan razvoj kulture naše države. Kažem, 1,12% iznosi procentualno učešće zajedno za informisanje, a preko 1% samo za segment kulture i to uopšte nisu mala sredstva. Ja sada, u ovih godinu dana, koliko imam privilegiju da vodim resor kulture, a privilegija je voditi resor kulture u jednoj državi i velika obaveza, vidim gde imamo uspeha u trošenju budžetskih sredstava a gde u tome manjkamo. Ali, kažem, program prestonice kulture Srbije, pa, ja sam očekivala da ćete baš vi to sa vašim političkim programom pohvaliti, jer to znači očigledno decentralizaciju. Svake godine ako se za jednu lokalnu samoupravu izdvoji 300 miliona dinara, imamo jednu veliku decentralizaciju kulturne politike i ostvarenje na terenu. Zamislite 300 miliona u jednu malu lokalnu sredinu, šta oni sve mogu da naprave, i da onda imamo zaista jednu kulturnu decentralizovanu državu, a ne da stalno dolaze kritike da se sve odvija u Beogradu kao prestonici jedne države, jer tako je u svim državama sveta, uvek se u glavnim gradovima odvija većina stvari, ili, recimo, u Novom Sadu. Znači, više možemo da vodimo dijalog o tome šta je potrebno u kulturi ako imamo neke predloge kako još da se to poboljša, a ne da se kaže – nije ništa postignuto povećanjem preko 1%. Evo, razgovarajte sa poslanicima kulture koji nisu politički angažovani, pa su po raznim partijama, da li primećuju napredak, pre svega u zakonodavstvu, koliko je zakona doneto za godinu dana. A da bi novac trošili, morate da imate neku, kako bi govorili ranijim starim rečnikom, bazu, morate uopšte da imate nekakve zakone, a onda, da ne kažem, i u infrastrukturnom pogledu. Pretpostavljam da ste posetili neki muzej koji niste mogli da posećujete deset godina unazad jer su bili zatvoreni. Ako niste, možete sa mnom da odete, da vidite izložbu Vladimira Veličkovića u Muzeju savremene umetnosti ovde u Beogradu, jer ranije niste mogli da vidite nijednu izložbu, pošto je to bio objekat koji je bio, iz nepoznatih razloga, potpuno zatvoren. Narodni muzej, da ne govorim. Narodni muzej, da ne govorim, pretpostavljam da ste otišli, da ste videli da je otvoren zalaganjem i predsednika države koji je bio predsednik Vlade kada se završio taj projekat i da ste uspeli sada da pogledate kako blago ima Republika Srbija, a to niste mogli da vidite dok su Dragan Đilas i njegove kolege iz DS bili na vlasti zato što im Narodni muzej nije trebao. Onda, preda mnom je jedna ovako velika dilema – zašto pojedini poslanici kulture toliko navijaju da se Dragan Đilas ponovo vrati ili njegovi istomišljenici, kada su oni zatvarali ustanove kulture, a ne da su ih otvarali? Koliko ja znam, jedan od njegovih članova je bio samo zbog namere da donese novi zakon o pozorištu smenjen preko noći. To je gospodin Koka Mladenović, ja se nadam da će on da me demantuje, ali ne znam kako. Eto, to je meni velika enigma, gde se zaista primećuje, koliko god da ne volite i da ne podržavate vlast SNS, našeg koalicionog partnera, ne podržavate predsednika države, srećom građani Srbije ga podržavaju, ne možete ni u diskusiji o budžetu gde se vidi napredak da smognete snage i da kažete – ovo je dobro, a trebalo bi da uradite još to i to. Kažem, imali smo fantastične razvojne projekte ove godine u 44 opštine i gradova Srbije. Ne znam kad se to ranije dešavalo. Kad ste mogli u nekom malom mesto da odete da posetite biblioteku koja je bila ruinirana poslednjih godina? Da li znate da na ovim konkursima „Gradovi u fokusu“, taj konkurs u stvari treba da se zove „Krovovi u fokusu“, zato što sve lokalne samouprave vape da im se izdvoji novac za popravku krovova. Znate šta to znači? To znači da desetinama godina niko ništa, jednu ciglu nije pomerio u tim malim kulturnim centrima ili mesnim zajednicama i za šta se već traži novac. Dakle, 350 milina je dato. Imate 44, minimum 44 nova objekta kulture u našoj državi. Imate Narodni muzej, imate Muzej savremene umetnosti. Radi se projektna dokumentacija za budući novi veliki muzej i naučni centar Nikole Tesle. Radi se, ko hoće da siđe dole do železničke stanice da pogleda kako izgledaju radovi na Istorijskom muzeju Srbije. Idite u Novi Sad, pa pogledajte kako se Novi Sad priprema za evropsku prestonicu kulture. Pogledajte koliko je novca izdvojeno mobilnost umetnika. Nema umetnika koji se obratio Ministarstvu kulture i informisanja i rekao – nemam novca da otputujem tu i tu, a pozvan sam da učestvujem na tom i tom festivalu. Svi su dobili novac, bez obzira kako se zovu, bez obzira kome pripadaju, svi su dobili novac, jer su oni slika Srbije. Ja mislim da je jedna od slika Srbije svakako naša kultura i da su to naši ambasadori u inostranstvu i treba im pomoći, ali razumem ja i poziciju opozicije koja ne može da smogne snage da kaže da nešto valja. Ovaj budžet je odličan budžet i to se pokazuje. Evo, ministar Siniša Mali je čitao segment po segment i u svakom segmentu se izdvaja sve više i više novca. To ne bi moglo da naša država nije u poslednjih osam, devet godina postala politički stabilna i ekonomski stabilna država. Tek onda možete da imate ovolika povećanja u svim sektorima i u svim ministarstvima. Eto, to je moj odgovor vama, bez ikakve zle namere da nekoga povredim, nego samo kažem istinu da živim za taj dan kad će neko iz opozicije da kaže – e, ovo vam je dobro. Onda će vas i građani Srbije više vrednovati, više poštovati i možda dobijete neki glas više. Hvala.
Pošto vidim da se već javlja za reč Vladan Glišić, odmah da vam kažem da za sada nemate osnova za repliku. Sad će reč dobiti ministar, pa ćemo da vidimo da li će to da se promeni. Reč ima ministar Mali. Izvolite.
Hvala puno. Da se osvrnem na nekoliko neistina i pogrešnih informacija koje ste imali priliku da čujete. Dakle, budžet Ministarstva poljoprivrede za 2022. godinu iznosi malo više od 62 milijarde dinara. Takođe, našim poljoprivrednicima na raspolaganju je 12,6 milijardi iz IPARD 2 programa. Kada saberemo i jedno i drugo dobijamo 5,6% budžeta poljoprivrede u odnosu na prihode budžeta, što je za 0,6% veće od granice od 5%. Tako da, molio bih sve one koji neprecizno, neistinito govore o pojedinim ciframa da pažljivo pročitaju, da saberu, ako umeju da saberu, i da dođu do zaključka do kojeg sam upravo ja došao. Da podsetim građane Srbije, za poljoprivredu 2012. godine budžet je bio 40,5 milijardi. Za narednu godinu 62 milijarde plus IPARD 2. Dakle, za preko 50%, samo da pogledamo onaj bazni budžet Ministarstva poljoprivrede za samo 10 godina. To govori o tome koliko brinemo o našim poljoprivrednicima i koliko smatramo da je poljoprivreda potentna grana koja stabilno iz godine u godinu raste i doprinosi rastu našeg BDP-a. To je, dakle, neistina broj jedan. Neistina broj dva je oko pomoći građanima Srbije. Dva smo prioriteta definisali, ako se sećate, kada je krenula pandemija Kovida 19. Jedan – borba za našu ekonomiju. Dva – borba za zdravlje građana Srbije. Ono što ovog narodnog poslanika koji je pričao malo pre boli najviše, razumeo sam, je što u neko prethodno vreme kada je bio član jedne druge partije, tada su, verovali ili ne, delili pare iz budžeta tim političkim partijama. Verovatno ga boli sada to što za te političke partije, a i za njega nema para iz budžeta, nego novac dobijaju oni kojima taj novac i pripada, a to su građani Srbije. Dakle, mi smo ponosni na to što smo kao prvu meru kada je krenula pandemija Kovida – 19 uspeli da iz budžeta izvučemo, ako se sećate, 4.000 dinara i da isplatimo odmah svakom našem penzioneru, da pomognemo da se odmah ublaže, koliko je bilo moguće, negativne posledice Kovida – 19. Onda smo rekli i ponudili, ključna reč – ponudili, svim građanima Srbije da im isplatimo 100 evra. Rekli smo, ako vam treba taj novac – prijavite se. Vrlo jasna, efikasna, jednostavna procedura prijavljivanja. Kao što znate, preko šest miliona građana se prijavilo za tu pomoć. Dakle, građani su sami izabrali da dobiju pomoć od svoje države, a država je bila tu da pomogne i tu pomoć isplatila u dinar i u dan, kako je i obećala. To je bilo prošle godine. Da vas ne podsećam ove godine da smo isplatili 30 evra u aprilu mesecu, da smo isplatili dodatnih 30 evra u oktobru mesecu, da smo isplatili u septembru 50 evra opet svim našim najstarijim sugrađanima. Šezdeset evra smo isplatili svim nezaposlenima koji su na birou za nezaposlene, našim sugrađanima sa Kosova i Metohije 100 evra, plus još dodatnih 100 evra za sve one koji nisu imali posao. Onda su nas kritikovali – pa da, zamislite, delite narodne pare. To jesu narodne pare i taj novac ide građanima Srbije. U vaše vreme, taj novac je išao u vaše privatne džepove, a ne građanima Srbije i to je najveća razlika između vas i nas. Znam da vas to boli, ali mi ćemo nastaviti da podržavamo naše sugrađane, da podržavamo građane Srbije, da pomažemo koliko god možemo i kad god možemo, a sledi nam još jedna isplata svima onima koji su se prijavili. Dakle, svima onima koji su se prijavili, pošto sam čuo i kritiku neselektivno ide svim građanima. Ne, gospodo. Ide onima koji smatraju da im je ta pomoć potrebna, koji su se za to prijavili. Da znate, 20 evra isplatićemo 7. decembra svim našim najstarijim sugrađanima, svim penzionerima, 8. i 9. decembra svim ostalim građanima, kao što smo i obećali, još jednom u dinar i u dan. To pokazuje snagu naše ekonomije, to takođe pokazuje ozbiljnost naše ekonomske politike i da je u centru te politike čovek, osoba kome treba pomoći i uvek ćemo ljudima i pomoći. Treća laž ili komentar oko kapitalnih investicija, ja sam ponosan na sve kapitalne investicije i na sav novac koji ulažemo u putnu infrastrukturu, u železničku infrastrukturu, u sve ostale projekte koji su važni za građane Srbije. Tokom prepodneva sam rekao da postoji u ovom obliku Ministarstvo građevine, saobraćaja, infrastrukture budžet tog ministarstva pre 10 godina bio bi 30 milijardi dinara. Budžet tog ministarstva za narednu godinu je 255 milijardi dinara, skoro 10 puta više. Ponosan sam na sve autoputeve i sve puteve i železničke pruge koje smo izgradili, renovirali, rekonstruisali. Ne samo da je to važno za bezbednost saobraćaja, da imamo manje žrtava na autoputevima, nego to doprinosi bržem transportu roba, jačanju dalje naše ekonomije, privlačenju stranih investicija, domaćih investicija, otvaranju posledično novih radnih mesta i zapošljavanju novih ljudi. To je najodgovornija i jedina moguća ekonomska politika. To što je pre 10 godina neki Đilas 619 miliona evra zaradio za sebe, umesto da je ulagao u infrastrukturu, umesto da je ulagao u železnicu, umesto da je ulagao u kanalizaciju, u vrtiće, u bolnice, kao što nije, pa mi možda sada to ne bi morali da radimo, ali nažalost tako nam je ostalo nasleđe i to moramo da radimo. Samo projekat metroa biće preko četiri milijarde evra, kojih imamo obezbeđenih da izgradimo i taj projekat i ponosni smo na to. U vaše vreme toga nije bilo, jer ste sve pare trpali sebi u džepove, a za građane Srbije ostalo je ništa. To je moj poslednji komentar oko penzija. Ostavili ste nam prazan budžet, na račun unije bilo novca da se pokrije deo penzija, a ne da se isplate cele penzije. Upravo zbog načina na koji ste vodili ekonomsku politiku ove zemlje u vaše vreme treba da vas je sramota zbog toga. Izvolite pa vratite ljudima pare koje ste ukrali i pare koje ste prebacili na svoje privatne račune, pa onda pričajte kako i šta neko drugome duguje, a naša politika prema našim najstarijim sugrađanima, oni znaju da su penzije sigurne, da penzije rastu iz godine u godinu, da penzije isplaćujemo u dan i u dinar, kao što smo i obećali. Nikada veće penzije nisu bilo nego što su danas. Svaki put kada bude bila potreba da se pomogne našim najstarijim sugrađanima to ćemo i uraditi. U budžetu za narednu godinu imate 20 hiljada dinara koje ćemo isplatiti svakom našem najstarijem sugrađaninu u februaru mesecu naredne godine i uvek ćemo biti tu da im pomognemo. Hvala puno.
Zahvaljujem gospodine ministre. S obzirom na sadržaj odgovora, možemo samo da nastavimo sa listom prijavljenih. Reč ima narodni poslanik Goran Kovačević.
Dame i gospodo, poštovani ministre, rasprava u budžetu svake godine uvek izaziva veliku ekonomsku pažnju. Kad se setite rasprave 2014, 2015, 2016, 2018. godine, gospodine ministre, to su bile rasprave, kada je rasprava o funkcionisanju Srbije podrazumevala da govorimo o ključnim ekonomskim parametrima kako Srbija treba da izgleda. Danas rasprave o budžetu Republike Srbije 2022. godine i u javnosti i u Skupštini Srbije svodi se na jedno pitanje - Srbija nije sporno jeste ekonomski jaka, Srbija jeste bogata zemlja, pitanje je kako delimo ta finansijska sredstva. U stvari, pitanje je kako raspolažemo sa jednim delom finansijskih sredstava koja se nalaze na rashodovnoj strani. Gospodine ministre, danas u ovom vremenu, da pitate najbolje ekonomiste, najbolje ministre finansija - da li bi želeli da budu ministri finansija i kreiraju monetarnu, fiskalnu i budžetsku politiku za 2022. godinu, ubeđen sam, da bi svi rekli – ako moram. Evo, to je razlika između njih i vas. Vi ste bili gradonačelnik Beograda u teškom vremenu kada ste bukvalno morali da spašavate Grad Beograd od finansijske krize. Bili smo tu 2014, 2015, 2016, 2017. godine da menjamo ekonomiju Srbije posle 60, 70 godina. Ekonomija Srbije i pre Drugog svetskog rata i posle Drugog svetskog rata bila je prilično nefunkcionalna, bazirala se na pogrešnim pravilima, na srpskom ubeđenju da ne možemo da poštujemo pravila. Bili ste tu, gospodine ministre, 2020. godine, 2021. godine, ovde ste 2022. godine u vremenu ekonomske krize, u vremenu pre svega zdravstvene krize, da nas je neko upitao kada je krenula pandemija kako će izgledati budžet 2022. godine bili bismo srećni da možemo da pričamo o normalnom, o uobičajenom trend budžetu Republike Srbije za 2022. godinu. Kada govorimo o budžetu u stvari govorimo o makroekonomskim parametrima. Tri ključna makroekonomska parametra – nama kažu da rast od 7,4% nije veliki rast BDP. U redu, ne mora da bude, ali da je manji, da je 3% bio bi za srpsku istoriju veliki. Naravno da je on u ovom trenutku jedan od najvećih porast BDP u Evropi sa 52 milijarde evra. To je suština. Govori koliko Srbija jeste ekonomski moćna. Mi nismo krivi zašto smo na 52 milijarde, zašto nismo na 72 milijarde, ali bismo bili krivi da smo se zadržali na 32 milijarde samo pre dve, tri godine. Kada govorimo o nivou nezaposlenosti, a tu je ključni parametar, u vremenu zdravstvene krize kada ceo svet trpi posledice uspeli smo da zadržimo nivo zaposlenosti na 9%, odnosno dva do 3% od apsolutnog nivoa nezaposlenosti. Imamo stopu inflacije i naravno da budžet, građani Srbije, ne predstavlja samo cifre, o kojima mi pričamo. Predstavlja onako kako građani Srbije nas doživljavaju i kako činimo da njima bude bolje. Budžet jeste i razlika u ljudima, ljudi koji kreiraju ekonomsku politiku, Ministarstvo finansija, predsednik Srbije, Vlada Republike Srbije. To je razlika koja se stvara u ekonomskom životu Srbije u ovom trenutku. Naravno da možemo da govorimo o stranim direktnim investicijama koje su tri milijarde i preko, najveće u ovom delu Evrope. Možemo da govorimo o rastu lične potrošnje i državne potrošnje koja se u ovom trenutku nalazi na maksimumu i gura agregatnu tražnju. Možemo da govorimo o ličnim, privatnim investicijama koje su na nivou BDP 25% kao nikada u istoriji, o javnom dugu od 55%, o gepu koji imamo do 90% da ekonomski možemo da se zadužimo u narednom vremenskom periodu i naravno da moramo da vodimo računa da taj dug bude što manji jer su izazovi veliki, ali u principu imamo dovoljno prostora da se zadužujemo. Javni dug prati zaduženje i privrede i stanovništva koje je relativno malo. Imamo još niz pokazatelja koji govore da Srbija može da funkcioniše potpuno drugačije i bolje, ali je jasno i da Srbija danas izgleda kao moćna i jaka ekonomija. Da se vratim na primedbe koje se u stvari nama spočitavaju, a to je kako ulažemo finansijska sredstva, odnosno naša socijalna politika i stran direktne investicije. Kada govorimo o sredstvima koja smo dali privredi i stanovništvu u stvari nam kažu da mi to nismo trebali da radimo, da treba da postoje neki kriterijumi. To su namenska sredstva koja su primarno bila usmerena da se poveća, odnosno sačuva agregatna tražnja. To je sredstvo koje je podrazumevalo da u uslovima ekonomske krize ubacite dodatnu količinu novca u sektor stanovništva i privrede i očuvate agregatnu tražnju. Potpuno je jasno da je aktivnost na tom polju bila potpuno transparentna, jasna, da je bila sračunata sa praćenjem finansijskih prihoda u budžetu Republike Srbije i da nije izazivala nikakve ekonomske posledice i u pravu ste kada kažete, to je, mislim, prvi rekao gospodin Jokić, poslanik republičkog parlamenta, da svako ko je hteo mogao je da se prijavi i onaj koji je imao stotine hiljade evra na svom računu ako se osećao mogao je da se prijavi i država Srbija bi mu izašla u korist, praktično isplatila bi mu 100 evra. Šta to znači? Da je Srbija država odgovorna prema svim građanima. Budžet Republike Srbije je i vreme pred nama 2022. godina. Ono što možemo svi da konstatujemo da je ekonomska situacija u svetu, odnosno sistemska kriza prilično izražena. U ovom trenutku možda nismo svi svesni da je okvir budžeta Republike Srbije u stvari tamo negde na globalnom ekonomskom planu, da Srbija može da izgleda potpuno jaka, moćna i stabilna ekonomska država, da njen budžet može da bude stabilan, ekonomski tokovi normalni, ali ako imate probleme na globalnom planu imaćete posledice na budžet Republike Srbije, odnosno na ekonomsku politiku koja se sprovodi, odnosno na građane Srbije i to je propast. Možda mi danas ne vidimo da je cena hrane u svetu takva kakva jeste, da su tržišta praktično zbrisana, da su investicioni fondovi na tržištu hrane ogromni koji kupuju sve što stignu, da imamo monetarnu politiku na globalnom nivou, koja nije jasna i koja pravi inflaciju. Tu su okviri za srpski budžet i ti okviri kako god da mi mislili da neće biti prebačeni na Srbiju, ako se ovi trendovi nastave Srbija će imati te posledice. Ali, Srbija u ovom trenutku pored tih posledica koje su evidentne i koje će se desiti i ako se dese, jeste ekonomski sposobna i ono što smo pričali na početku, sa svojim maksimalnim ekonomskim parametrima koji su vrlo jasni da te ekonomske izazove preživi. Kao što smo 2020. godine, pokušali da branimo i uspeli da odbranimo zdravstveni sistem, kao što smo uspeli da odbranimo živote ljudi, kao što smo ulagali u zdravstvo i medicinu, jer smo imali dovoljnu količinu ekonomskih resursa da to možemo da radimo, građani Srbije danas ne treba da se brinu. Imaćemo sasvim dovoljno finansijskih sredstava da očuvamo ekonomsku i monetarnu stabilnost države Srbije. Da li će to podrazumevati da će to koštati budžet Republike Srbije? Da, hoće. Da li će to podrazumevati da ćemo imati posledice? Da, hoće, ali će te posledice biti mnogo manje nego što su posledice koje osećaju svi građani u ovom trenutku na globalnom nivou. Jaka i moćna država Srbija koju smo napravili, jaka ekonomija koju smo gradili od 2014. godine. Ideja da Srbija može da izgleda drugačije, ako se bazira na znanju, pameti i poštenju, jeste ono što nas je dovelo u situaciju da raspravljamo ovako i o ovom budžetu za 2022. godinu. Da toga nije bilo, rasprava o budžetu bi bila kao slične rasprave u drugim evropskim zemljama gde se govori o inflaciji, problemima koji su ogromni i za koje nemamo rešenje. Ja se nadam i verujem da ovaj budžet za 2022. godinu neće imati rebalans budžeta. Svi bi mi bili presrećni kada bi u decembru raspravljali o budžetu za 2023. godinu i rekli - sve što smo planirali 2022. godine, ostvarili smo i mi smo napravili svoj ekonomski cilj koji smo imali za 2022. godinu. Ako ne bude tako, ako budemo morali da donosimo rebalanse budžeta, a nećemo ih dovoditi i nećemo ih donositi zato što se mi ne osećamo tačno, precizno i odgovorno, već zato što trpimo velike pritiske koji dolaze sa globalnog nivoa, građani Srbije ne trebaju da brinu, Srbija jeste sposobna da svaki izazov u ovom trenutku koji dolazi sa strane spolja izdrži. To je još jedan doprinos političara ove generacije i ekonomista, jer smo uspeli da kao i obično što smo radili kroz istoriju, generišemo svoje interne ekonomske krize. U ovom trenutku praktično tih kriza nemamo, nego čekamo posledice koje dolaze sa strane. Zbog toga ovaj budžet, za koji se nadam da će biti jasan, precizan i da će trajati godinu, a i ako traje kraće zbog rebalansa budžeta, jeste snaga Srbije u ovom trenutku i zato nije normalno ne glasati za ovakav budžet.
Hvala. Reč ima ministar Mali.
Samo jedan kratak osvrt na vaše izlaganje uvaženi gospodine Kovačeviću. Rekli ste jednu važnu stvar, samo da građani Srbije to takođe razumeju. Dakle, isplata pomoći i privredi i građanima, ali ajmo da gledamo građane prvo, važna je najmanje iz dva razloga. Jedan je čisto ekonomski. U uslovima krize kao što je kriza koja je izazvana Kovidom 19 jednostavno smo želeli da damo ljudima novac kako bi oni taj novac potrošili, a potrošiće ga i potrošili su ga na kupovinu dobara koja su njima bila važna. Na takav način smo održali nivo ekonomske aktivnosti. Dakle, i dalje je bilo prometa roba, prometa usluga. Zato imamo pad BDP od 0,9% prošle godine. Jedan od najmanjih u Evropi. Dakle, pametan i opravdan potez kada je ekonomija u pitanju. Sa druge strane, veoma važna stvar i više puta sam o tome govorio, kada pomažete ljudima u krizi, vi im podižete nivo optimizma. Oni osećaju da imaju nekoga na koga mogu da se oslone. U prošloj i u ovoj godini, u doba najveće ekonomske krize to je bila naša Srbija, država Srbija koja je rekla – imamo dovoljno novca, stabilni smo, jaki smo, hoćemo da pomognemo našim građanima. Ekonomski posmatrano, ako uđete u pesimizam, ako uđete u jednu zonu gde se plašite svega, nemate želju da trošite, onda se mnogo sporije ekonomija oporavlja. Mnogo sporije menjate svoj um i kažete – pa da, sada ću krenuti bolje, pa ću da trošim. Mi to nismo dozvolili. Taj optimizam koji smo kreirali tom pomoći, tom sigurnošću koju smo dali građanima je izuzetno važan. Šta je to dovelo u narednom koraku? Ne samo da smo pokazali građanima da je država sigurna, da ispunjava svoja obećanja u dinar i u dan, nego smo dali jasan signal investitorima, privredi da je država takođe tu da pomogne kada smo isplaćivali i minimalne zarade i organizovali garante šeme i svu moguću drugu pomoć koju smo dali, gde je privreda opstala. Mi smo sačuvali radna mesta, ali smo takođe izgradili kredibilitet kada su i domaći i strani privrednici u pitanju. Nije slučajno, imate cifru sa kojom je izašao predsednik Vučić, za prvih deset meseci ove godine 3,1 milijardu evra stranih direktnih investicija je Srbija privukla. Ubedljivo najviše, preko 65% u celom regionu investicija dolaze u Srbiju. Zato što smo se u doba najveće ekonomske krize pokazali da smo odgovorni, da smo stabilni, da ispunjavamo svoja obećanja, napravili smo taj most poverenja prema svima. Naravno, veće direktne investicije za sve nas, za građane Srbije znače nova radna mesta, veće poreze i doprinose i u budžet lokalnih samouprava, u republički budžet, više projekata, veće plate, veće penzije. Dakle, najzdravija i najlogičnija, jedina održiva ekonomska politika je politika koju sprovodimo. Vidi se kroz budžete svih ovih godina i vidi se kroz rezultate koje smo ostvarili. Ne znam da li vidite i sa ovim ću završiti, ovo je kumulativna stopa rasta realnog BDP za ovu i za prošlu godinu. Evo ovde crvenim, Srbija je broj tri. Ispred nas je Irska koju ne možemo da smatramo uporedivom, jer u Irskoj imate veliki broj kompanija koje de fakto imaju samo sedište u Irskoj, kao što je „gugl“, „fejsbuk“, „epl“ itd. zbog poreskog tretmana, nemaju svoju proizvodnju ovde. I ispred je Turska sa minus 0,9 prošle godine i najmanje 7% rasta našeg BDP ove godine. Kažem najmanje, pošto je projekcija moja konzervativna 7%, projekcija Zavoda za statistiku je 7,4%, videćemo oktobar, novembar i decembar kako ćemo proći. Mi smo drugi u Evropi ili možda prvi u Evropi. U doba možda najveće ekonomske krize, zdravstvene krize, Srbija je, ne najbolja u regionu, najbolja je u Evropi po stopi rasta svog BDP koji je najvažniji pokazatelj zdravlja jedne ekonomije u ovom trenutku, uz malopre sam rekao, očuvanje makroekonomske stabilnosti, javni dug u odnosu na BDP je ispod 60%, ispod nivoa Mastrikta. Imate možda na prste jedne ruke zemlje u svetu koje mogu da se pohvale da su na takav način reagovale protiv krize, da su gradile bolnice, obezbeđivale vakcine, obezbeđivale respiratore, sve što je potrebno, pomagali privredi, pomagali građanima, ostali stabilni i ostvarili tolike stope rasta. Budžet za 2022. godinu je upravo nastavak te politike, gradimo, radimo, borimo se za svaki kilometar puta, za svaki metar kanalizacione mreže, za nove bolnice, za novu opremu, za veće plate, za veće penzije. Da vam kažem, uvek je bilo kritika i uvek će biti kritika, samo je pitanje ko sanja prave snove. Mi sanjamo snove koji su vezani za građane Srbije, koji su vezani za napredak Srbije, koji su vezani za našu decu. To je naša politika i time i na takav način ćemo nastaviti i naredne godine. Hvala puno.
Hvala gospodine ministre. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih, pitam da li reč želi još neko ko nije iskoristio svoje pravo? (Ne) Zaključujem načelni i jedinstveni pretres o Predlogu zakona. Prelazimo na pretres u pojedinostima. Primili ste amandman koji su podneli narodni poslanici Kamberi, Imamović, Bećiri, Kučević, Hodžić i Bajrami. Primili ste izveštaje odbora. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 4. Poslovnika, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Reč ima Jasmina Karanac.
Hvala, potpredsedniče. Poštovani ministri, koleginice i kolege, na početku svog izlaganja o budžetu za 2022. godinu želim da istaknem jednu vrlo pozitivnu stranu, a to je da je budžet došao na vreme, odnosno da je ispoštovan budžetski kalendar. To nam govori da je ova 2021. godina bila zdrava osnova i jak temelj za projektovanje budžeta za 2022. godinu. Budžet koji se danas nalazi pred nama je razvojni i okrenut investicijama i podizanju standarda građana kroz rast plata i penzija. Kao što smo čuli danas na početku rasprave od premijerke, planirani budžet za iduću godinu iznosi 1.516 milijardi dinara, odnosno nešto je manji od 13 milijardi evra. To je 38,6 milijardi dinara uvećanje u odnosu na budžet za 2021. godinu, što nam ukazuje na to da se vrlo oprezno i konzervativno pristupilo prihodnoj strani budžeta. Ovde treba naglasiti da se očekuje da prihodi tokom iduće godine budu veći u odnosu na planirane, što smo imali i u ovoj 2021. godini, kada smo zbog uvećanja prihoda dva puta donosili rebalans budžeta. Budući da je rashodna strana budžeta planirana, kako bi to ekonomisti rekli, široko, u iznosu od 1.717 milijardi dinara, tu se mogu očekivati značajne uštede, što je dobro, jer u uslovima kovid krize, koja još uvek traje i neizvesno je kako će se ona dalje odvijati, odgovorno je planirati rezerve u budžetu. U rashodnoj strani budžeta planirane su sve povišice, kao što je povećanje penzije za 5,5% po švajcarskoj formuli, plata u javnom sektoru od 7% do 8%, kao i povećanje minimalne cene rada za 9,4% i ona će iznositi oko 300 evra. Kao što je premijerka rekla, to nije dovoljno i mi očekujemo rast minimalca, da bi on mogao da se izjednači sa minimalnom potrošačkom korpom. Nama socijaldemokratama Rasima Ljajića važna je sigurnost svakog radnika, svakog pojedinca u poslovima koje obavlja, zaštita interesa zaposlenih i njihovih porodica i zato podržavamo svako povećanje plata i penzija, kada god je ono zasnovano na zdravim i realnim osnovama. Kada sve ovo uzmemo u obzir, odnosno prihodnu i rashodnu stranu budžeta, dolazimo do toga da je planirani deficit 3% BDP-a, a budući da su u rashodnoj stani planirane sve stavke koje sam nabrojala, može se očekivati da deficit do kraja godine bude znatno niži, a Fiskalni savet prognozira čak i manje od 2%. Podsetimo samo da je u ovoj budžetskoj godini između dva rebalansa budžeta od aprila do oktobra deficit smanjen sa 6,9%, koliko je iznosio u aprilu, na 4,9% BDP-a. Ako te cifre uporedimo sa prognozama Fiskalnog saveta na manje od 2% deficita do kraja naredne budžetske godine, onda to samo po sebi govori u kakvom su stanju naše javne finansije. Ovako nizak nivo deficita prognozira i smanjenje javnog duga na 55,5% u odnosu na BDP do kraja 2022. godine, što je odličan rezultat, budući da će prema svim izgledima i naredna godina biti godina i kovid i energetske krize. Ako Srbija uspe da do kraja iduće budžetske godine, izložena velikim izazovima, kao što su energetska kriza i inflatorni pritisci, smanji javni dug sa 58,2, koliko je očekivano do kraja ove godine, na 55,5% BDP-a, a znamo da je ograničenje, odnosno crvena linija preko koje nije dobro da zemlje idu 60% BDP-a, onda je to, složićete se, dobar rezultat. Sve ovo govori u prilog činjenici da je budžet vrlo oprezno planiran, da su prihodi planirani konzervativno i da je očekivano, odnosno da ima prostora da tokom godine prihodna strana budžeta bude znatno veća. Ono što podstiče privredni rast su svakako javne, odnosno kapitalne investicije, a to su izgradnja puteva, železnica, komunalne infrastrukture, izgradnja i obnova bolnica i ovim budžetom predviđeno je 7,3% BDP-a, odnosno oko četiri milijarde evra za one investicije koje stimulišu, odnosno pokreću i guraju privredni rast. Ovako visok procenat iz budžeta za javne investicije trenutno ne izdvaja nijedna zemlja jugoistočne Evrope i to nam govori da Srbija radi dobar posao. Kada je reč o javnim investicijama, treba istaći da su budžetom za narednu godinu planirana sredstva za završetak radova na izgradnji fabrike vakcina, jedine takve na Balkanu, za završetak Kliničkog centra Beograd, za proširenje Kliničkog centra Vojvodina u Novom Sadu, za završetak Instituta za tropske i infektivne bolesti i izgradnju još novih bolnica širom Srbije. Za stranku kojoj ja pripadam, Socijaldemokratsku partiju Srbije, ovo je od suštinskog značaja, jer se mi zalažemo za konstantno podizanje kapaciteta našeg zdravstvenog sistema kroz obnavljanje kliničkih centara, domova zdravlja, ambulanti, kao i kroz unapređivanje i usavršavanje kadrova. Ove investicije u zdravstvu omogućiće i veću dostupnost zdravstvene zaštite svim građanima, a mladim ljudima lakše zapošljavanje i usavršavanje. Kada govorimo o ostalim kapitalnim investicijama, trenutno se kroz Srbiju gradi sedam auto-puteva i brzih saobraćajnica. U idućoj godini biće završena pruga Beograd-Novi Sad, kao i deo auto-puta „Miloš Veliki“ od Preljine do Požege. Ovim budžetom predviđena su sredstva za nastavak radova na izgradnji brze pruge od Novog Sada do Subotice, za Moravski i Fruškogorski koridor, za put Požega-Boljare, za obilaznice oko Užica, Kragujevca, Gornjeg Milanovca. Ovo govori da nijedan kraj Srbije nije zanemaren. Sve ovo su investicije od nacionalnog značaja koje upošljavaju veliki broj građevinskih radnika, a njihovim završetkom poboljšava se privredni ambijent zemlje u smislu privlačenja investicija, pa sve do podizanja životnog standarda i stvaranja boljih uslova za život građana i podizanja BDP-a. Ono što posebno želim da istaknem, to je da je Vlada prepoznala veliki značaj ulaganja u zaštitu životne sredine i da je došao trenutak da problem zaštite životne sredine mora da se rešava pre svega zbog zdravlja stanovništva, ali i zbog obaveza Srbije na putu ka Evropskoj uniji. Ako posmatramo razdeo 25 budžeta, vidimo da je ove godine za životnu sredinu izdvojeno 15,5 milijardi dinara, što je za više od 50% povećanje u odnosu na inicijalni budžet 2021. godine, koji je iznosio oko sedam milijardi dinara. Ako tome dodamo potencijalnih devet milijardi dinara koje jedinice lokalnih samouprava imaju mogućnost da povuku iz kreditnih linija, onda dolazimo do 24 milijarde dinara koje mogu da budu uložene u zaštitu životne sredine. Ovde je sada na lokalnim samoupravama da izrade projektno-tehničku dokumentaciju, da kandiduju projekte i da iskoriste ovu mogućnost da povuku sredstva iz kredita. Koliko je meni poznato, 26 jedinica lokalne samouprave već je izradilo projekte koji su trenutno na proveri i ako budu zadovoljili uslove, oni će moći da povuku kredite. Takođe, ovde treba dodati i planiranih 12 milijardi dinara kod Ministarstva građevine namenjenih za izgradnju reciklažnih centara i kanalizacione mreže. Kada sve saberemo, to je 36 milijardi dinara, odnosno 300 miliona evra namenjenih životnoj sredini za iduću godinu. Samo za Zelenu agendu planirano je šest milijardi dinara, to je 50 miliona evra, i to za toplanu u Kragujevcu, za izgradnju kanalizacione mreže i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, kao i za osam reciklažnih centara. Ovo su do sada najveća sredstva namenjena životnoj sredini i mi moramo biti svesni značaja ulaganja u infrastrukturu zaštite životne sredine, jer pored obezbeđivanja normalnih uslova za život, kao što su čista voda, kanalizaciona infrastruktura, smanjenje zagađenja vazduha, skladištenje otpada, ulaganje u ovu oblast nesumnjivo doprinosi i rastu BDP-a jedne zemlje. Ukratko bih se osvrnula i na razdeo 28, odnosno Ministarstvo energetike, gde prvi put imamo sredstva za podizanje energetske efikasnosti, odnosno za zamenu stolarije, fasada, kotlarnica, za solarne panele, gde je budžetom za iduću godinu za te namene opredeljeno dve milijarde dinara, odnosno oko 16 miliona evra. Budući da je ovo posao za koji su građani veoma zainteresovani i da pored države i jedinica lokalne samouprave treba da učestvuje u finansiranju ovih radova, očekujem veću zainteresovanost lokalnih samouprava i da se iz godine u godinu povećava budžet za ove namene, jer je ulaganje u energetsku efikasnost jedan od sigurnih načina uštede energije i smanjenja zagađenja životne sredine. Na kraju još nešto što mi je zapalo za oko, to je smanjenje sredstava za Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, i to za 60% u odnosu na rebalans budžeta krajem 2021. godine. Taj budžet sada iznosi 6,2 milijarde dinara. Treba reći da je kroz sredstva za oporavak najteže pogođenih privrednih grana pandemijom ove godine ovo ministarstvo dobilo značajna sredstva za oporavak ugostiteljstva i zato je budžet za 2021. godinu bio oko 13 milijardi dinara. Međutim, moramo imati u vidu da je ugostiteljstvo još uvek pod uticajem epidemioloških mera i ja se nadam da će se iznaći model, odnosno sredstva za pomoć i oporavak ove grane privrede. Ono što još želim da naglasim je i povećanje sredstava za obrazovanje, nauku, poljoprivredu, kulturu. Mene posebno raduje to što je Čačak, moj rodni grad izabran za prestonicu kulture 2023. godine i što će, kao što ste ministarko Gojković rekli, Čačak dobiti muzej košarke i rokenrola. Čačak to svakako zaslužuje i sigurna sam da će opravdati poverenje. Sve u svemu, budžet je dobro projektovan, on je razvojni i dobar je pokazatelj da su javne finansije zemlje na zdravim nogama, odnosno stabilne i održive. Zato će moja poslanička grupa Socijaldemokratska partija Srbije čiji je jedan od osnovnih postulata društvo koje se odgovorno ponaša prema potencijalima koje poseduje i troši samo ono što može da zaradi, a raspodelu sredstava vrši na pravedan i solidaran način, na čemu se u najvećoj meri bazira i Predlog budžeta za iduću godinu, u danu za glasanje podržati ovaj predlog. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Mali.
Hvala, poštovani poslanici. Samo da dodam nešto, da se nadovežem na vaše izlaganje, dakle, pomenuli ste projekat izgradnje kanalizacione mreže i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda što idemo preko Ministarstva za zaštitu životne sredine. Dvadesetišest lokalnih samouprava, a mislim da je važno da građani Srbije znaju koje su to lokalne samouprave. Dakle, radi se o: Bačkoj Palanci, Bečej, Nova Varoš, Bač, Boljevac, Priboj, Apatin, Bela Palanka, Pećinci, Lapovo, Temerin, Petrovac na Mlavi, Negotin, Gornji Milanovac, Veliko Gradište, Ruma, Novi Kneževac, Raška, Osečina, Dimitrovgrad, Knjaževac, Bajina Bašta, Srbobran i Divčibare, Ražanj i Babušnica. Dakle, poštovani građani Srbije za ovih 26 lokalnih samouprava obezbedili smo novac za izgradnju kanalizacione mreže i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, ali to je samo jedan deo projekata koji radimo u lokalnim samoupravama. Sa kineskom kompanijom SRBS potpisali smo Sporazum za izgradnju kanalizacione mreže i fabrika za prečišćavanje otpadnih voda u 65 lokalnih samouprava na 77 lokacija: Paraćin, Ćuprija, Vladičin Han, Ćićevac, Lučani, Varvarin, Aleksinac, Prokuplje, Novi Pazar, Knić, Velika Plana, Vlasotince, Surdulica, Bujanovac, Despotovac, Sjenica, Vrnjačka Banja, Mionica, Banja Vrujci, Ljubovija, Mali Zvornik, Smederevska Palanka, Tutin, Svilajnac, Aleksandrovac, Aranđelovac, Krupanj, Prijepolje, Vladimirci, Lajkovac, Ljig, Ub, Malo Crniće, Merošina, Mionica, Rekovac, Žabari, Kučevo, Bogatić, Kuršumlija, Doljevac, Gadžin Han, Koceljeva, Žitorađa, Svrljig, Valjevo, Zaječar, Bor, Kladovo, Sopot, Šabac, Lazarevac, Veliki Crljani, Obrenovac, Međurečje, Ostružnica, Stara Pazova, Inđija, Vranje, Vranjska Banja, Žagubica, Subotica, Sombor, Novi Bečej, Mladenovac, Leskovac, Golubac, Vinci, Ada, Majdanpek, Bojnik, Sremska Mitrovica, dva projekta u Novom Sadu, izvinjavam se, tri projekta, četiri projekta u Novom Sadu, tri projekta, odnosno četiri projekta u Kragujevcu. Ukupna vrednost svih ovih projekata, izvinjavam vam se, ukupna vrednost je 3,4 milijarde evra, a ukupna dužina, izvinjavam se, kanalizacione mreže, ovo je preko 500 kilometara. Dakle, ne samo da smo obećali da ćemo ovo da uradimo, obezbedili smo finansijska sredstva, na projektima se već radi. U velikom broju ovih lokalnih samouprava izgradnja je već krenula, kako se projekti budu završavali krenuće i u ostalima. Meni je veoma važno bilo da za svaki ovaj grad, svaku ovu opštinu pročitam ime da znaju građani da taj veliki investicioni zahvat, da završimo konačno kanalizacionu mrežu do svakog domaćinstva, da završimo konačno i fabriku za prečišćavanje otpadnih voda u svakoj lokalnoj samoupravi u našoj zemlji dolazi i da je novac za to obezbeđen. Hvala.
Hvala vam. Reč ima narodni poslanik Vojislav Vujić.
Hvala vam uvaženi predsedavajući. Gospodine ministre Mali, gospođo Gojković, kada je u pitanju budžet koji je danas bio na dnevnom redu poslanička grupa JS će ga podržati, a što se tiče ovog amandmana koji je sada na dnevnom redu, nećemo da ga podržimo iz jednog prostog razloga. Ako treba da podvučemo jednu liniju šta je obeležilo današnji dan u komentarima, ja mogu da kažem, ne zato što je predsednik moje poslaničke grupe, nego zato što to stvarno tako jeste, Dragan Marković je danas rekao da budžet za 2022. godinu daje optimizam i korisnik budžeta je svaki građanin Srbije. To je osnovni razlog zašto će poslanička grupa JS da podrži ovaj budžet. Zašto nećemo da glasamo za ovaj amandman? Zato što ste vi jasno rekli u vašem izlaganju i postavili dva cilja koji ovaj budžet treba da ispuni. Prvi cilj je podizanje životnog standarda građana, drugi cilj je nastavak kapitalnih investicija i dalji razvoj privrede. Kada je u pitanju životni standard, ono što je bitno za sve građane pre svega za naše penzionere je to da će penzije imati povećanje od 5,5%, plus jednokratnu pomoć od 20.000 dinara, Povećanje plata u javnom sektoru je planirano u proseku da se poveća za 7,3%. Minimalna zarada je 300 eura, a prosečna plata 500 evra. Ono što ste obećali, to ste i uradili, iznos za neoporezivi deo plate je 18.000 dinara. Ono što je najbitnije, nastavlja se borba za svako radno mesto. To je ono što smo mi iz JS stalno podržavali. Kada su u pitanju kapitalne investicije i dalji razvoj privrede, planirane su ponovo u visini od 486 milijardi. To je preko sedam procenata od ukupnog budžeta. Ne usuđujem se ni da počnem da nabrajam šta je to što je do sada urađeno, šta je to što se sada radi i šta je to što će u planu da bude urađeno sledeće godine. Stopa rasta naše ekonomije je 4,5%. Budžet koji ste napravili je kao i u nekoliko zadnjih godina uvek oprezan, konzervativan i to je dobro. Uvek više volimo da nas iznenadite sa nekim rebalansom gde trebamo da povećamo neke stavke, a ne da nekog moramo da uskratimo za nešto što je planirao. Sve u svemu, što bi narod rekao, najprostije, finansije su nam stabilne, kasa je puna, a obećanja se ispunjavaju. Juče na Odboru za finansije imali smo prilike da čujemo komentare od NBS, gospođe Jorgovanke Tabaković, imali smo ljude iz DRI, iz Fiskalnog saveta. Ono što je na mene ostavilo utisak, a to je pre svega komentar guvernerke koja je svakako na vezi, jer fiskalna i monetarna politika mogu da funkcionišu ovako kako naše funkcionišu, samo ako ste vi na direktnoj liniji, a iz ovoga se vidi da jeste. Ono što je nama najbitnije, a to je stabilnost kursa dinara. Da li postoji inflacija, guvernerka je juče rekla da opasnost od inflacije postoji i to je primetno. Mi imamo i neke cene koje jesu u porastu, ali uvek treba da gledamo šta se dešava u okruženju. Ono kako trebamo da sprečimo i ono što je predsednik Aleksandar Vučić pre neki dan rekao, upravo je taj momenat da se povećavaju robne rezerve i da se trudimo da energetska kriza ne ostavi nikakve posledice na našu privredu. Kada je u pitanju Fiskalni savet i profesor Pavle Petrović, standardno je da uvek imaju nešto da zamere, ali ono što je juče na Odboru po prvi put zapaženo, je to da su njihovi kritički komentari svedeni na minimum. Koliko sam primetio, ministre, on je uglavnom ponavljao ono što ste nam vi već rekli i pokazali u budžetu. Hvalio je i tu vašu obazrivost, a od zamerki ja sam zapamtio samo dve stvari koje je on apostrofirao. Prvo, to je socijalan politika i način socijalnih davanja. Ne slaže se sa tim kako ste do sada isplaćivali pomoć penzionerima i svima onima kojima je ta pomoć bila potrebna, ali više o tome nemamo razloga ni da se ponavljamo ni da trošimo vreme, mi iz JS smo pohvalili to što radite i zato vam dajemo punu podršku da to nastavite da radite. Druga zamerka mu je bila to što se gradi nacionalni stadion. Ne može život da stane zato što se sada dešava ovo što nam se dešava sa koronom i zato što je negde prisutna ta neka sveopšta svetska kriza. Ono što je dobro, a to je da se u ovom budžetu vide povećana izlaganja za kulturu, povećana izdvajanja za nauku i za sport. I svakako da treba za sport da se izdvaja, jer smo pre nekoliko večeri imali priliku da svi budemo na kratko radosni zato što su naši fudbaleri postigli opet zapažene rezultate. Pamtićemo i Tadića i Mitrovića i Dragana Stojkovića i svakako moramo da podržimo upravo taj rezultat koji su oni postigli, a ovo je najbolji način za takvu podršku. Ovo me podstaklo da kažem da je meni i nama iz JS vrlo bitna stavka u budžetu to što smo izglasali i doneli Zakon o finansiranju manastira Hilandar, jer svi srpski vladari su pomagali i čuvali tu srpsku svetinju. Čestitam i zahvaljujem se pre svega predsedniku Aleksandru Vučiću zato što je on rešio da nastavi tim putem, a ja mogu da vam se pohvalim i da vam kažem da sam bio član delegacije koju je Dragan Marković Palma, predsednik moje poslaničke grupe, predvodio prošle nedelje, gde smo svi poslanici iz JS imali tu čast da posetimo Hilandar. Ja sam prvi put bio na Hilandaru i moji utisci i impresije su veliki i pozivam sve kolege da odu i da, kako kažu i kako je to u stvari i pravilo, da svaki Srbin bar jedanput za svoga života treba da poseti Hilandar. Predsednik je to rekao, ali ja ću da ponovim, da se iguman Metodije zahvalio i rekao nam je da vam prenesemo zahvalnost svih monaha sa Hilandara i da smo svima njima mnogo olakšali u svemu ono što oni rade. Ono što je za nas bitno je to da su se oni i do sada i bez ovoga molili da svima u Srbiji bude bolje, a sada je svakako i njima i nama lakše. Želim da iskoristim i ovu priliku kad već pričam o tom nacionalnom stadionu za fudbal, da zamolim ministra finansija da na Vladi pokrenete još jednom pitanje nacionalnog trenažnog centra za vaterpolo, koji je počeo da se gradi u Vrnjačkoj banji. To je preozbiljna investicija, dosta se uradilo, ali mi, nažalost, bez vaše pomoći teško da to možemo sami da završimo. Ja sam siguran da ćete za to da imate razumevanja i sledeće godine očekujem da ćemo i mi moći da se pohvalimo sa jednom takvom investicijom. Kada je u pitanju gospodin Kovačević iz Republičkog zavoda za statistiku, on je uglavnom rekao da je teško da se izvrše planiranja na spoljne faktore, pre svega misleći na energetsku krizu i na stanje sa kovidom, ali, ministre, ono što je meni bilo čudno juče kad je gospodin prof. Pavle Petrović vas uporno pitao kakva će cena gasa da bude u toku sledeće godine, to je neozbiljno pitanje za tako ozbiljnog profesora, niste vi Tarabić da možete da kažete kakva će cena da bude gasa. Tarabići ni koronu nisu mogli da predvide, a od vas tražimo da nam date takve informacije. Kada je u pitanju Duško Pejović i Državna revizorska institucija, ono što smo vrlo lako zaboravili a to je da od 2002. godine do 2018. godine mi nismo imali usvojen ni jedan završni račun. Kad privrednik preduzetnik ne ispuni tu obavezu prema državi, on prima takve sankcije da dovodi u pitanje čak i opstanak svog poslovanja. Nije slučajno, ne hvalimo vas mi bez razloga, da od kad ste vi ministar finansija počeli smo da usvajamo i te završne račune i evo sa tom dobrom praksom, i ne samo dobrom praksom, to je i ustavna obaveza, nastavljamo i do dan-danas. Ono što je za svaku pohvalu to je da svaki budžet od kad ste preuzeli kormilo nad finansijama dolazi na vreme u ovu Skupštinu i svima nama daje dovoljno mogućnosti da se dobro pripremimo. Iz svega navedenog, ministre, još jedanput ponavljam, pre svega zato što je ovo, kako Dragan Marković Palma kaže, optimistični budžet, budžet koji će da troše svi građani Republike Srbije, poslanička grupa JS daje podršku ovom budžetu. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Akoš Ujhelji.
Hvala. Poštovani potpredsedniče, predsedništvo, gospodine ministre sa saradnikom, dame i gospodo narodni poslanici, kao što je naš uvaženi kolega narodni poslanik Zoltan Pek u svom izlaganju kao ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe Savez vojvođanskih Mađara već naglasio, poslanici naše poslaničke grupe će podržati Predlog budžeta Republike Srbije za 2022. godinu, pre svega zbog toga što obezbeđuje dodatna sredstva za nastavak kapitalnih investicija i njegovim usvajanjem će se obezbediti dalje ubrzavanje privredne aktivnosti, očuvanje radnih mesta i održanje ukupne makroekonomske stabilnosti. Budžetom Republike Srbije za 2022. godinu su predviđeni ukupni prihodi i primanja u iznosu od 1.516 milijardi dinara, što predstavlja povećanje od 1,9% u odnosu na iznos predviđen drugim rebalansom budžeta za 2021. godinu. Projektovani deficit uopšte države u 2022. godini iznosi 3% BDP, dok se javni dug na nivo opšte države smanjuje i do kraja godine zadržava na nivou od 56,5% BDP, što znači da Vlada Republike Srbije i dalje ispunjava kriterijum iz Mastrihta. Budžetom Republike Srbije za 2022. godinu su planirani ukupni rashodi i izdaci u iznosu od 1.717 milijardi dinara, što predstavlja smanjenje od 4,23% u odnosu na iznos planiran rebalansom budžeta za 2021. godinu iz oktobra meseca. Paket ekonomskih mera realizovan tokom 2021. godine direktno je doprineo povećanju likvidnosti privrednih subjekata i olakšanju poslovanja, posebno u onim sektorima koji su i dalje pod nešto jačim uticajem pandemije, poput turizma i putničkog saobraćaja, kroz davanja stanovništvu podstiče domaću tražnju i na taj način indirektno utiče na ekonomsku aktivnost. Paralelno sa ekonomskim merama, ublažavanje restriktivnih zdravstvenih mera rezultiralo je i dinamičnim oporavkom pojedinih delatnosti uslužnog sektora koji su najviše pogođeni pandemijom. Uspeh ekonomskog paketa mera verifikovan je izostankom značajnijih negativnih efekata pandemije na tržište rada, te su u značajnoj meri očuvana radna mesta i zarade, kako u privatnom tako i u javnom sektoru, a scenario osetnijeg povećanja nezaposlenosti je izbegnut. Prema podacima Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja u periodu januar-avgust, prosečan broj zaposlenih bio je veći za 3,4% u poređenju sa istim periodom prethodne godine. Najsnažniji sektorski doprinos rastu zaposlenosti dolazi od prerađivačke industrije, trgovine, informacionih i komunikacionih tehnologija. I pored isteka efekata prethodno donesenih paketa mera, početak 2021. godine karakterišu bolja kretanja na tržištu rada od očekivanih, naročito kod zarada, kao rezultat vraćanja na putanju snažnog privrednog rasta i opšte stabilnosti ekonomije, a podržano procesom vakcinacije stanovništva i postepenim otvaranjem ekonomije. U periodu januar-avgust prosečna neto zarada je realno povećana za 5,8% i iznosila je 64.393 dinara. Posmatrano po delatnostima, više od polovine ukupnog rasta zarada bilo je opredeljeno rastom zarada u prerađivačkoj industriji, trgovini i zdravstvu. Za 2022. godinu projektovano je realno povećanje BDP od 4,5%. Ovo je rezultat trajnog povećanja potencijala privrede usled efektuiranja novih izvozno-konkurentnih proizvodnih kapaciteta, kao i indirektnih efekata ubrzane izgradnje putne i železničke infrastrukture, ali i dodatne podrške u realizaciji projekta iz Zelene agende. Poštovani narodni poslanici, naša poslanička grupa pozdravlja što su i u 2022. godini predviđene mere fiskalne politike na prihodnoj strani u cilju daljeg smanjenja poreskog opterećenja zarada. Planirano je povećanje neoporezivog dela bruto zarade sa 18.300 dinara na 19.300, uz istovremeno smanjenje stope doprinosa PIO na teret poslodavca za 0,5%. Priliv kapitala u Srbiju ostao je relativno visok, što je doprinelo rastu deviznih rezervi zemlje i jačanju otpornosti na eksterne rizike. Tome je u najvećoj meri doprineo priliv stranih direktnih investicija. Ukupan priliv po osnovu stranih direktnih investicija iznosio je 2,6 milijardi evra. Do kraja godine očekuje se nastavak povoljnih platno-bilansnih kretanja, uz deficit tekućeg računa od 3,9%. Uključivanje dinarskih državnih obveznica u renomirani iznos Dži Pi Morgensa krajem juna, koji je rezultat dugogodišnjeg predanog rada NBS i Vlade Republike Srbije, doprineće širenju baze stranih investitora koji ulažu u dinarske državne obveznice, kao i produbljivanju domaćeg finansijskog tržišta, a time i većim prilivima kapitala iz inostranstva. Poštovani narodni poslanici, kao što je poznato, značajna finansijska sredstva obezbeđena budžetima u prethodnim godinama omogućila su realizaciju značajnih kapitalnih projekata na teritoriji AP Vojvodine, a predloženim budžetom se sredstvima u iznosu od 82 milijarde dinara omogućava nastavak finansiranja započetih novih kapitalnih projekata: brza saobraćajnica Novi Sad – Ruma, projekat mađarsko-srpske železnice, izvođenje radova na izgradnji auto–puta E75, izgradnja postrojenja za prečišćavanje vode za piće u Kikindi, unapređenje uslova za prevođenje brodova u okviru brane na Tisi kod Novog Bečeja, proširenje kapaciteta luke Bogojevo, rekonstrukcija i dogradnja graničnog prelaza Horgoš, rekonstrukcija i modernizacija železničke pruge Subotica – Segedin, izgradnja auto-puta deonice Beograd – Zrenjanin, izgradnja mosta obilaznice oko Novog Sada sa pristupnim saobraćajnicama, izgradnja brze saobraćajnice Bački Breg – Kikinda, projekat izgradnje komunalne infrastrukture za odlaganje komunalnog čvrstog otpada u Republici Srbiji, subvencija privatnim preduzećima za sprovođenje ugovora o dodeli sredstava podsticaja, itd. Pored značajnih sredstava predviđenih za kapitalne projekte, poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara ukazuje na važnost rekonstrukcije lokalnih puteva u cilju poboljšanja uslova života stanovnika u naseljenim mestima na području lokalnih samouprava u AP Vojvodine. Poštovani narodni poslanici, poslanička grupa Savez vojvođanskih Mađara će glasati za budžet, jer Vlada Republike Srbije ulaže napore za očuvanje javnog zdravlja i bezbednosti, pomaže privredi u cilju očuvanja likvidnosti i ublažavanja pada zaposlenosti, odnosno očuvanja životnog standarda i likvidnosti stanovništva i dalje posvećuje posebnu pažnju kapitalnim ulaganjima. Hvala na pažnji.
Zahvaljujem gospodinu Ujheljiju, koji je bio i poslednji prijavljeni za ovu raspravu. Reč ima ministar Mali.
Hvala puno. Poštovani narodni poslanici, najpre da vam zahvalim na veoma konstruktivnoj raspravi koja je vezana za budžet za narednu godinu. Budžet za 2020. godinu je najpre razvojni. Dakle, usmeren je na dalji ubrzani rast naše ekonomije, naše privrede i na ubrzano podizanje životnog standarda građana Srbije, prevashodno kroz podizanje plata, penzija i podizanje minimalne zarade. Suočeni smo poslednjih 18 meseci sa najvećom ekonomskom krizom koja je zahvatila globalnu ekonomiju, a koja je vezana za pandemiju Kovida 19, ali i pored toga izborili smo se i pokazali kako se bori i za svoju privredu, kako se bori za svako radno mesto, kako se takođe bori i za zdravlje građana Srbije. Poštovani narodni poslanici, uvaženi građani Srbije, pre par godina krenuli smo da sanjamo neke snove. Neke smo ostvarili, ali još veći snovi su pred nama koje želimo da ostvarimo za dobrobit naše dece i dobrobit građana Srbije. Takav nam je i budžet za 2022. godinu, razvojni, sa puno kilometara novih autoputeva, novih železničkih pruga, novih bolnica, novih vrtića, novih škola, sa većim platama, nikad većim platama, nikad većim penzijama. To je budućnost koju želimo da gradimo u godinama koje dolaze. Hvala puno.
Hvala vam, gospodine ministre na ukupnom učešću u našem današnjem radu. Ovim smo iscrpeli raspravu na amandman na član 8. Pošto smo završili pretres o amandmanu, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u Danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, u pojedinostima i u celini. Poštovani narodni poslanici, pošto smo završili raspravu o 1. tački dnevnog reda ove sednice, podsećam na odredbu člana 175. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, prema kojoj predsednik Narodne skupštine može da odredi Dan za glasanje o Predlogu budžetu u toku sednice Narodne skupštine, ne čekajući da se završi rasprava u načelu i pojedinostima o ostalim tačkama dnevnog reda. U skladu sa ovom odredbom, određujem utorak, 23. novembar 2021. godine, sa početkom u 18.00 časova, kao Dan za glasanje o 1. tački dnevnog reda – Predlogu zakona o budžetu Republike Srbije za 2022. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2022. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2022. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2022. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2022. godinu. Molim narodne poslanike da uđu u Veliku salu.
Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što pređeno na odlučivanje, potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 88. stav 5. Poslovnika, kvorum za rad Narodne skupštine u danu za glasanje postoji ako je na sednici Narodne skupštine prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim poslanike da ubace kartice u poslaničke jedinice. Hvala. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 200 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da, prema tome, postoje uslovi za odlučivanje. Prva tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O BUDžETU REPUBLIKE SRBIJE ZA 2022. GODINU, SA PREDLOGOM ODLUKE O DAVANjU SAGLASNOSTI NA FINANSIJSKI PLAN REPUBLIČKOG FONDA ZA PENZIJSKO I INVALIDSKO OSIGURANjE ZA 2022. GODINU, PREDLOGOM ODLUKE O DAVANjU SAGLASNOSTI NA FINANSIJSKI PLAN REPUBLIČKOG FONDA ZA ZDRAVSTVENO OSIGURANjE ZA 2022. GODINU, PREDLOGOM ODLUKE O DAVANjU SAGLASNOSTI NA FINANSIJSKI PLAN FONDA ZA SOCIJALNO OSIGURANjE VOJNIH OSIGURANIKA ZA 2022. GODINU I PREDLOGOM ODLUKE O DAVANjU SAGLASNOSTI NA FINANSIJSKI PLAN NACIONALNE SLUŽBE ZA ZAPOŠLjAVANjE ZA 2022. GODINU Pre nego što pređemo na odlučivanje o Predlogu zakona, podsećam vas da na osnovu člana 105. stav 2. tačka 8. Ustava, Narodna skupština usvaja budžet većinom glasova svih narodnih poslanika. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2022. godinu, u načelu. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 204, za – 202, uzdržan – jedan, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanu. Na član 8. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Šaip Kamberi, Enis Imamović, Nadije Bećiri, Selma Kučević, Mirsad Hodžić i Arđend Bajrami. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 204, za – niko, protiv – 13, uzdržan – jedan, nije glasalo 190. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Podsećam vas da je članom 50. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije“. Prema članu 196. stav 4. Ustava Srbije, zakoni i drugi akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 204, za – 203, nije glasao jedan. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Pošto smo završili odlučivanje o amandmanu, pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2022. godinu, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 204, za – 203, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o budžetu Republike Srbije za 2022. godinu. Sada prelazimo na odlučivanje o predlozima odluka o davanju saglasnosti na finansijske planove organizacija za obavezno socijalno osiguranje za 2022. godinu. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2022. godinu, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 204, za – 204. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2022. godinu, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 204, za – 203, nije glasao jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2022. godinu, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 204, za – 204. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Nacionalne službe za zapošljavanje za 2022. godinu, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 204, za – 203, nije glasao jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. Time smo završili glasanje o budžetu. Želim samo da vas podsetim da ćemo sutra imati raspravu u načelu o tačkama dnevnog reda od 2. do 15. To je sreda. Prekosutra, u četvrtak će biti Predlog zakona o referendumu, a u popodnevnim satima postavljanje pitanja Vladi i glasanje o Predlogu zakona o referendumu nakon postavljanja pitanja Vladi. U petak nastavljamo sa radom vezano za 16. i 17. tačku i amandmani od 2. do 15. tačke i biće glasanje. Zahvaljujem.