Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Devetu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 120 narodna poslanika. Podsećam vas da je, članom 88. stav 5. Poslovnika, predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine, prilikom usvajanja zapisnika i utvrđivanje dnevnog reda, postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Radi utvrđivanja tačnog broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim poslanike da ubace kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 165 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine, u smislu člana 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine. Dostavljeni su vam zapisnici Pete i Šeste sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine i Treće posebne sednice Narodne skupštine Republike Srbije u Dvanaestom sazivu. Pošto današnjoj sednici prisustvuje većina od ukupnog broja narodnih poslanika, konstatujem da postoji kvorum za usvajanje zapisnika sa navedenih sednica. Obaveštavam vas da je, proverom u službi za poslove Odbora za administrativno budžetska i mandatno-imunitetska pitanja, utvrđeno da u tom odboru niko od narodnih poslanika nije dostavio u pisanom obliku primedbe na navedene zapisnike. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje zapisnik Pete sednice Prvog redovnog zasedanja, održane 30. i 31. marta i 1, 6. i 7. aprila 2021. godine. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno - 168, za – 166, nije glasalo dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, usvojila Zapisnik Pete sednice Prvog redovnog zasedanja u 2021. godini. Stavljam na glasanje zapisnik Šeste sednice Prvog redovnog zasedanja, održane 8. aprila 2021. godine. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno - 168, za – 166, nije glasalo dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, usvojila Zapisnik Šeste sednice Prvog redovnog zasedanja u 2021. godini. Stavljam na glasanje zapisnik Treće posebne sednice Narodne skupštine u Dvanaestom sazivu, održane 13. aprila 2021. godine. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno - 168, za – 167, nije glasao jedan. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, usvojila Zapisnik Treće posebne sednice Narodne skupštine u Dvanaestom sazivu. Dame i gospodo, u sazivu ove sednice, koji vam je dostavljen, sadržan je i predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlogu za stavljanje na dnevni red akta po hitnom postupku, predlogu za spajanje rasprave i predlogu za promenu redosleda pojedinih tačaka dnevnog reda. Vlada Republike Srbije predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko-invalidsko osiguranje za 2021. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2021. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2021. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2021. godinu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 169, za – 168, uzdržan – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Aleksandar Martinović, na osnovu članova 92. stav 2, 157. stav 1. i 170, a shodno članu 157. stav 2. Poslovnika, predložio je da se obavi: 1. zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-Cov-2, Predlogu zakona o izmenama Zakona o utvrđivanju garantne šeme kao mere podrške privredi za ublažavanje posledica pandemije bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-Cov-2, Predlogu zakona o utvrđivanju druge garantne šeme kao mera dodatne podrške privredi usled produženog negativnog uticaja pandemije bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-Cov-2, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana i Predlogu zakona o dopuni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje; 2. zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o elektronskom fakturisanju, Predlogu zakona o izmeni Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama, Predlogu zakona o izmeni i dopunama Zakona o osiguranju, Predlogu zakona o registru administrativnih postupaka; 3. zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Narodne Republike Kine o uzajamnom priznavanju Programa AEO Uprave carine Ministarstva finansija Republike Srbije i Programa za upravljanje kreditima preduzeća Generalne carinske administracije Narodne Republike Kine, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o podsticanju investicija između Vlade Republike Srbije i Vlade SAD i Predlogu zakona o potvrđivanju Aneksa 1 Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Francuske o saradnji u oblasti sprovođenja prioritetnih projekata u Republici Srbiji. Pretpostavljam da gospodin Martinović ne želi reč? (Ne.) Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 169, za – 169. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Aleksandar Martinović, na osnovu člana 92. stav 2. Poslovnika, predložio je promenu redosleda tačaka dnevnog reda, odnosno da se Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu razmatra kao prva tačka dnevnog reda. Pretpostavljam da gospodin Martinović ne želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 169, za – 168, nije glasao jedan. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlogu za stavljanje na dnevni red sednice akta po hitnom postupku, predlogu za spajanje rasprave i predlogu za promenu redosleda pojedinih tačaka predloženog dnevnog reda, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 170, za – 168, nije glasalo dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, utvrdila dnevni red Devete sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini, u celini. Molim službu da pripremi prečišćen tekst dnevnog reda. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. D n e v n i r e d: 1. Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, sa Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2021. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Finansijskog plana Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje za 2021. godinu, Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojnih osiguranika za 2021. godinu i Predlogom odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2021. godinu, koji je podnela Vlada, 2. Predlog zakona o Privremenom registru punoletnih državljana Republike Srbije kojima se uplaćuje novčana pomoć za ublažavanje posledica pandemije bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2, koji je podnela Vlada, 3. Predlog zakona o izmenama Zakona o utvrđivanju garantne šeme kao mera podrške privredi za ublažavanje posledica pandemije bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2, koji je podnela Vlada, 4. Predlog zakona o utvrđivanju druge garantne šeme kao mera dodatne podrške privredi usled produženog negativnog uticaja pandemije bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2, koji je podnela Vlada, 5. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana, koji je podnela Vlada, 6. Predlog zakona o dopuni Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, koji je podnela Vlada, 7. Predlog zakona o elektronskom fakturisanju, koji je podnela Vlada, 8. Predlog zakona o izmeni Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama, koji je podnela Vlada, 9. Predlog zakona o izmeni i dopunama Zakona o osiguranju, koji je podnela Vlada, 10. Predlog zakona o registru administrativnih postupaka, koji je podnela Vlada, 11. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Narodne Republike Kine o uzajamnom priznavanju Programa AEO Uprave carina Ministarstva finansija Republike Srbije i Programa za upravljanje kreditima preduzeća Generalne carinske administracije Narodne Republike Kine, koji je podnela Vlada, 12. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o podsticanju investicija između Vlade Republike Srbije i Vlade Sjedinjenih Američkih Država, koji je podnela Vlada i 13. Predlog zakona o potvrđivanju Aneksa 1 Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Francuske o saradnji u oblasti sprovođenja prioritetnih projekata u Republici Srbiji, koji je podnela Vlada. Prva tačka dnevnog reda – Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu, sa predlogom Odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje za 2021. godinu, Predlogom Odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Fonda za socijalno osiguranje vojinih osiguranika za 2021. godinu i Predlogom Odluke o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama i dopunama Finansijskog plana Nacionalne službe za zapošljavanje za 2021. godinu. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju Siniša Mali ministar finansija, Saša Stevanović, državni sekretar u Ministarstvu finansija, Darko Komnenić, pomoćnik ministra finansija, Milesa Marjanović, viši savetnik u Ministarstvu finansija i Luka Tomić, šef Kabineta ministra finansija. Ujedno pozdravljam ministra sa svojim saradnicima. Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada. Primili ste Izveštaj Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava. Pre otvaranja načelnog i jedinstvenog pretresa, na osnovu člana 97. stav 3. Poslovnika, predlažem da vreme za raspravu o rebalansu budžeta na osnovu prakse koju smo uveli, a to je da se budžet, pa samim tim i rebalans budžeta usvaja bez spajanja sa drugim tačkama dnevnog reda i sa duplim trajanjem vremena za raspravu. Predlažem duplo vreme za raspravu i o ovom Predlogu Narodna skupština odlučuje bez pretresa. Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 169, za – 164, nije glasalo – petoro. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika, član 96. stav 4. Poslovnika. Želim samo da pre početka rasprave, samo još jednom da vas podsetim, da ćemo danas razmotriti Predlog rebalansa budžeta i da ćemo sutra na osnovu predloga gospodina Martinovića, razmotriti ovih pet zakona koji su bitni da što hitnije budu usvojeni i da će sutra nakon završetka te rasprave biti dan za glasanje za rebalans budžeta i za tih pet zakona. Onda ćemo onda nastaviti sledeću raspravu, jednostavno u utorak i sredu, a kao što sam i rekao u četvrtak pre Vaskrsa ćemo otpočeti Desetu sednicu sa prvom tačkom izmene Zakona o kulturi i popodne postavljanje pitanja Vladi, na čelu sa premijerkom, a onda nakon toga Vaskrs. Zbog obaveza koje ima ministar danas sa predsednikom i sa MMF danas izuzetno određujem već unapred pauzu u vremenu od 14,00 sati do 15,30 sati, da bismo obezbedili njegovo prisustvo tokom rasprave. Saglasno članu 157. stav 1. i članu 192. stav 3. Poslovnika, otvaram načelni jedinstveni pretres o Predlogu zakona o izmenama zakona o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu sa svim ostalim predlozima odluka. Da li predstavnik predlagača, želi reč? Izvolite, gospodine ministre, vi ste naš dragi gost ovde.
Hvala puno. Uvaženi gospodine, Dačiću, poštovani narodni poslanici, poštovani građani Srbije, danas je pred vama rebalans budžeta za 2021. godinu kako bismo nastavili snažnu borbu protiv pandemije korona virusa, kako bismo nastavili bitku za dalji napredak naše ekonomije, za podizanje životnog standarda građana Srbije i kako bismo nastavili započeli i završavali velike kapitalne projekte koji će u godinama koje su pred nama potpuno izmeniti način na koji Srbija funkcioniše i način na koji građani Srbije žive. Dakle, tri su glavna razloga zbog kojih je ovaj rebalans danas pred vama. Prvi je treći paket pomoći našoj privredi i građanima Srbije. Da vas podsetim prethodne godine imali smo dva paketa pomoći, jedan u aprilu, drugi u septembru, ukupna vrednost ta dva paketa pomoći bila je 704 milijarde dinara. Ovaj paket pomoći vredi 257 milijardi. Dakle, treći paket pomoći drugi i prvi, sva tri kada saberete to je nekih osam milijardi evra sa kojim država Srbija pomaže i građane i našu privredu. To je nekih 17,2% našeg BDP i to je paket koji želimo da sprovedemo i koji već i sprovodimo kako bismo sačuvali naše proizvodne kapaciteta, kako bismo sačuvali naša radna mesta, kako bismo na pravi način dali optimizam građanima Srbije da je pandemija korona virusa skoro pri kraju i kako bismo stvorili uslove da u što kraćem vremenskom periodu otvorimo našu ekonomiju u potpunosti nakon uspešnog završetka masovne vakcinacije. Drugi razlog zbog kojeg smo danas pred vama ovde sa rebalansom budžeta je projekat „Srbija 2025“ koji je predsednik Vučić predstavio 2019. godine. Dakle, taj projekat podrazumeva 14 milijardi evra dodatnog ulaganja u putnu, železničku i svu ostalu infrastrukturu u našoj zemlji. U ovom rebalansu budžeta da znate, imate nikada veće ulaganja u kapitalne investicije. Na nivou opšte države to je 7,2% našeg BDP, a o tome ću govoriti nešto kasnije, ali smo za vašu informaciju gledali proteklih odnosno prethodnih 15, 20, 30 godina u nazad, nikada nismo imali ovako veliki kapitalni budžet koji omogućava i nastavak svih započetih kapitalnih projekata u Srbiji i početak nekih novih. Treći razlog zbog kojeg je rebalans budžeta danas pred vama, to je potreba za daljim snažnim, jakim odgovorom na pandemiju korona virusa kada je naš zdravstveni sistem u pitanju. Dakle, u ovom rebalansu imate obezbeđena dodatna sredstava za nabavku vakcina, lekova, svega onoga što je neophodno do kraja godine uspešno odolimo i završimo nadam se pandemiju korona virusa. S druge strane, imate neophodan novaca za ulaganja u svu moguću, ako tako mogu da se izrazim zdravstvenu infrastrukturu, dakle, u početka izgradnje nove kovid bolnice u Novom Sadu, u početka izgradnje nove fabrike vakcine. Dakle, mi ćemo biti jedna od retkih zemalja u svetu koja će imati svoju proizvodnju vakcina, o tome ćemo govoriti tokom zasedanja, nema potrebe sada da vam govorim koliko je to važno da budemo jedna od retkih zemalja u svetu, da imamo svoju suverenu, nezavisnu proizvodnju vakcina. Naravno, imate i novac koji je neophodan za završetak Kliničkog centra Srbije u Beogradu, za početak rekonstrukcije Kliničkog centra Vojvodina u Novom Sadu i mnoge druge domove zdravlja i opšte bolnice po našoj zemlji. Da biste razumeli kontekst privredni i ekonomski zbog kojeg ulazimo i u kom trenutku ulazimo u ovaj rebalans budžeta, samo da vam kažem par detalja koji su veoma važni za ovaj prvi kvartal ove godine. Dakle, uprkos pandemiji korona virusa, uprkos ogromnoj ekonomskoj krizi u celom svetu, pogotovo u Evropi, uprkos tome što masovna vakcinacija, ako mi dozvole da kažem, nije završena ili ne radi se toliko brzo koliko bi pojedine zemlje u Evropi želele, naša zemlja je ostvarila pristojne, ako ne i izuzetne rezultate uprkos toj pandemiji korona virusa. Mi smo, dame i gospodo, imali u planu za prvi kvartal deficit u budžetu od 80,9 milijardi dinara. To nam je bio plan. Verovali ili ne, ostvarili smo deficit od 23,5 milijardi, samo. Mnogo nam je bolja naplata prihoda, mnogo je veća ekonomska aktivnost nego što smo očekivali, tako da sa te strane definitivno nam privreda ide dalje. Povoljna su kretanja u realnom sektoru, industrijska proizvodnja je u prva dva meseca ostvarila stabilan međugodišnji rast od 2,6%, naša prerađivačka industrija, da znate, proizvodnja u prerađivačkoj industriji je na istorijskom maksimumu, što je posledica upravo otvaranja velikog broja fabrika koje su se desile u prethodnom periodu, koje je i predsednik Vučić otvarao, tako da sa te strane, to je rezultat koji nam gura naš BDP napred i koji nam gura, na kraju krajeva, i ovakav rezultat kada je deficit u pitanju. U prva dva meseca takođe imamo i rast prometa u trgovini na malo 3% veći međugodišnje, spoljnotrgovinska razmena, uprkos pandemiji korona virusa, takođe međugodišnje u prva dva meseca rast od 3,3%, sa boljim rezultatom u našim javnim finansijama, rekao sam malopre, dakle, 50 i nešto milijardi dinara bolji rezultat nego što smo planirali. Posledica svih ovih kretanja je da mi očekujemo u prvom kvartalu da će pad naše ekonomske aktivnosti, pad BDP-a biti oko 0,5%, a inicijalan plan za prvi kvartal, koji sa druge strane predviđa rast od 6% za celu godinu, bio je minus 1,3. To nam daje za pravo da sa ovakvim rebalansom budžeta, ovakvom strukturom investicija i trećim paketom pomoći očekujemo da ćemo sigurno doći do 6% rasta našeg BDP-a, a za vas i za građane Srbije to je najvažnija stvar, dakle, rast jedne ekonomije je ključ za svaku zemlju u ovom trenutku i mi ciljamo taj rast da opet budemo jedni od najboljih u Evropi, ako ne i najbolji u Evropi. A da vas podsetim i da vam kažem da rezultat u prvom kvartalu nije slučajan. Pogledajte rezultat 2020. godine, veliki broj zemalja, mnogo razvijenijih, mnogo jačih od Srbije, nije izdržao nalet pandemije korona virusa, pogledajte broj nezaposlenih, pogledajte zatvorene fabrike, zatvorene proizvodne pogone, ogromne probleme sa kojima se suočavaju mnogo razvijenije i mnogo jače, ekonomski jače zemlje od Srbije, a pogledajte nas prošle godine, pravovremeno, efikasno, sveobuhvatnim programom podrške i privredi i građanima, prvi paket iz aprila meseca, drugi paket iz septembra meseca, mi uspevamo da za rezultat za celu 2020. godinu imamo pad našeg BDP-a među najmanjim u Evropi od minus 1%. Imamo za rezultat da je stopa nezaposlenosti 9% u 2020. godini, u odnosu na 10,4% 2019. godine. Dakle, uprkos pandemiji korona virusa, uprkos ogromnoj ekonomskoj krizi svugde, mi imamo manji broj nezaposlenih 2020. nego 2019. godine, upravo zbog toga što smo zajedno sa vama koji ste glasali i, na kraju krajeva, uz podršku građana Srbije uspeli da pravovremeno primenimo i sprovedemo i prvi i drugi paket ekonomske pomoći i građanima i privredi i upravo imajući to u vidu idemo sa ovim trećim paketom. Takođe, što je važno za sve građane Srbije, u 2020. godini imamo rast zarada u odnosu na 2019. godinu. Prosečna neto zarada u 2020. godini realno je porasla za 7,7%, nominalno za 9,4%, dakle, uprkos pandemiji korona virusa, uprkos svemu. Imali smo apsolutno stabilnu inflaciju, imali smo kurs tokom 2020. godine dinara u odnosu na evro koji se nije promenio, a da vas ne podsećam kako smo imali problema pre desetak i više godina kada je bila neka druga kriza u nekoj prethodnoj vlasti, sa nekim prethodnim režimom, pa kako je krenula kriza, tako je skočio i kurs, tako je otišla inflacija gore. Mi smo te scenarije, odgovornom ekonomskom politikom, koordinacijom monetarne i fiskalne politike, izbegli na pravi način. Ono što je meni posebno važno, to su dva podatka. Još oko 2020. godine, pre nego što krenem na detalje oko rebalansa, ali mi je važno da razumete okruženje zašto i u kom trenutku ulazimo u rebalans budžeta za ovu godinu. Dakle, mi smo sa dva paketa pomoći prošle godine na takav način podržali privredu sa 100 evra koje smo dali svim punoletnim građanima, 6,2 miliona građana Srbije je primilo tu pomoć, mi smo, verovali ili ne, imali veću naplatu poreza na dodatu vrednost 2020. godine, i to za 5% u bruto vrednosti, za preko 30% u neto vrednosti naplate u odnosu na 2019. godinu. Dakle, imali smo zatvaranje naše ekonomije od 45 dana, imali smo razna ograničenja u kretanju, u proizvodnji itd, ali smo snažnim paketima pomoći, velikim novcem, kroz garantne šeme, kroz isplatu minimalnih zarada, kroz pomaganje građanima Srbije sa po 100 evra uspeli da obezbedimo nivo privredne aktivnosti, da obezbedimo da i trgovina radi, da promet radi, samim tim da naplatimo i više novca u budžet. Ne verujem da se to desilo u nekoj zemlji u regionu, sigurno nije, a verovatno ni u Evropi. Ono što je za vas i možda za sve građane Srbije takođe najvažnije, neto priliv stranih direktnih investicija 2,9 milijardi evra, bruto priliv skoro 3,1 milijardu. Dakle, kada pogledate, recimo, zemlje u okruženju, kada pogledate Crnu Goru, Albaniju, Bosnu i Hercegovinu, svi zajedno imali su 1,7 milijardi, a jedna Srbija imala je tri milijarde evra stranih direktnih investicija. Upravo dva paketa pomoći, upravo to što je država rekla – preuzimamo najveći teret krize na sebe, želimo da pomognemo našoj privredi, da pomognemo našim građanima. Možda najveći doprinos oporavku je što država svaku svoju obavezu isplaćuje u dan, u dinar, na vreme, ne kasni i time podržava našu privatnu ekonomiju, dakle, privatnike koji rade u našoj ekonomiji, na kraju krajeva, i javna preduzeća. To je upravo doprinelo tome da se imidž Srbije promeni, da se pokaže i da se vidi na konkretnom primeru, a konkretan primer, uvaženi narodni poslanici, je kada je velika kriza, pa se pokaže ko je lav, a ko nije lav, da se pokažemo kako smo ozbiljni, da sve svoje obaveze ispunjavamo, tako da nije ni slučajno što imamo toliki priliv stranih direktnih investicija prošle godine. Ponosan sam na to kada je negde u oktobru mesecu, novembru, ako se ne varam, bio kamen-temeljac za fabriku „Tojo tajers“ u Inđiji. Dakle, to je tada bila najveća japanska investicija, kada imate celu ili pola Evrope koja je zatvorena, priča o pandemiji korona virusa, mi samo ne da smo krenuli sa vakcinacijom, nego imamo i početak izgradnje fabrika. I pogledajte sada, imate opet još veću japansku investiciju „Nidek“ od dve milijarde evra u Novom Sadu. Dakle, sigurnost je tu, atraktivnost Srbije kao investicione destinacije je tu i, na kraju krajeva, verovali ili ne, najveći pokazatelj i najobjektivniji pokazatelj uspešnosti naše ekonomske politike je kreditni rejting, uprkos pandemiji korona virusa. Od tri najveće rejting agencije, dve su zadržale naš kreditni rejting uz pozitivan izgled, a jedna „Mudis“ je čak i povećala kreditni rejting za jedan nivo. To je prosto neverovatno, ali govori koliko nam je ozbiljna i odgovorna ekonomska politika, koliko je način na koji vodimo brigu o našim javnim finansijama, način na koji brinemo o svakom dinaru, a s druge strane način na koji ulažemo novac građana Srbije koji je u budžetu apsolutno opravdan i perspektiva rasta veća po proseku cele Evrope. I uprkos ovom rebalansu nama javni dug u odnosu na BDP neće preći 60%. Dakle, taj nivo mastrikta držimo, ne želimo da dozvolimo da taj nivo se pređe, ali s druge strane zato nam je važno da realizujemo sve ove investicije koje su u rebalansu budžeta, da se borimo zajedno, da ostvarimo taj rast od 6% do kraja godine i da otvorimo mogućnost da nakon pandemije korona virusa taj rast naše ekonomije bude još veći u godinama koje dolaze. Zašto je rast najvažniji? Zašto svi govore o rastu? Pa, dakle, uvaženi građani Srbije rast znači nove investicije, više novca u budžetu, nova radna mesta, veći prostor za povećanje plata, za povećanje penzija. Dakle, celokupna ekonomska paradigma u ovom trenutku zasniva se i počiva na načinu da pronađemo da jedna ekonomija raste. Ovaj rebalans budžeta se takođe zasniva na tome i ta kombinacija ulaganja kroz treći paket pomoći, ulaganje u kapitalne investicije „Srbija 2025“ i ulaganje u borbu protiv pandemije korone virusa u smislu snaženja našeg zdravstva je pravi i jedini način da se to i ostvari. Oko detalja, ono što je vezano za treći paket pomoći, dakle prvi razlog zbog kojeg donosimo ovaj rebalans budžeta, ukupna vrednost ovog paketa je 257 milijardi dinara. To je kada saberete prvi, drugi i treći paket negde oko 17,2% našeg BDP-a. Ja sam više puta ovo pokazivao. Evo, ovaj grafikon sumira taj treći paket. Svakog meseca ćemo na neki način do kraja godine pomagati našu privredu i naše građane Srbije. Dakle, svakog meseca. Već smo isplatili, ovo crveno ovde je 50% minimalne zarade za sva preduzeća i mikro i mala i velika preduzeća, milion i 130 hiljada radnika je ovog meseca dobilo od države Srbije po 50% minimalne zarade, to je 251 hiljada preduzetnika i privrednih društava. Pozivam ih sve da nastave da koriste ovu vrstu pomoći. Takođe smo završili već i konkurs za pomoć autoprevoznicima, kao što smo i obećali, svaki auto prevoznik, s obzirom na to da smatramo da je to jedna od ugroženijih sektora, jedan od ugroženijih sektora tokom pandemije korona virusa, dobiće u narednih šest meseci 600 evra po autobusu. Takođe, smo završili već, to je ovo plavo ovde, ne znam koliko se vidi. Dakle, konkurs za pomoć gradskim hotelima 350 evra po krevetu, 150 evra po sobi, sličan program imali smo i prošle godine. Pomažemo sektorski i onima kojima je dodatna pomoć potrebna. Kada pogledate plan za maj mi ćemo ukoliko se izglasaju zakoni danas i sutra 28. aprila krenuti sa prijavama za sve punoletne građane Srbije koji žele da od države dobiju 30 plus 30, dakle 60 evra. Prvih 30 evra uplatićemo u maju mesecu, drugih 30 evra uplatićemo u novembru mesecu. Dodatno na to, da ne zaboravim, našim najstarijim sugrađanima penzionerima pripada i 50 evra koje ćemo isplatiti u septembru mesecu, a u maju mesecu nas čeka takođe i isplata našim sugrađanima koji žive na teritoriji KiM 100 evra za svakoga koji živi, 200 evra koji živi na teritoriji KiM, 200 evra za one koji su nezaposleni i to nam je program koji završavamo u maju. U junu već, kao što vidite, imamo dodatni podsticaj, dodatnu podršku svim onima koji su evidentirani kod službe za zapošljavanje 60 evra za svakog onog koji nema posao trenutno i ko je evidentiran na evidenciji Službe za zapošljavanje i ono što je novo u ovom programu. Imamo dve pune minimalne zarade koje isplaćujemo svim samostalnim umetnicima. Dakle, to je ako uzmete u obzir da je minimalna zarada 250 evra, to je 500 evra svakom od njih i takođe još posebna sektorska pomoć po 500 evra, dakle dve pune minimalne zarade za sve zaposlene u ugostiteljstvu, u turizmu, turistički vodiči, rentakar agencije itd. Naravno, ovo dole, dve garantne šeme, koje su veoma važne, dakle, to se pokazalo kao izuzetno važan element, prvog i drugog paketa ekonomske pomoći od prošle godine, dakle 500 miliona evra, proširujemo postojeću garantnu šemu sa dve na 2,5 milijarde evra i dodajemo još 500 miliona evra, za ona preduzeća, za podršku onim preduzećima koja su imala veći problem i imala su negativnije posledice Korona virusa, tako da kod tog drugog paketa, odnosno kod te druge garantne šeme, država garantuje te kredite u većem iznosu, tako da podstičemo na taj način banke da lakše i brže daju novac preduzećima koja su u težem finansijskom položaju, na takav način doprinosimo i tome da sačuvamo i njihova radna mesta i da sačuvamo njihova biznis. Dakle, prvi, drugi i treći paket mera, na osnovu rezultata iz prvog kvartala, na osnovu toga da masovna vakcinacija u Srbiji još nije završena, da je i dalje globalna ekonomija nije krenula u neke visoke stope rasta, mi smo doneli odluku da idemo sa trećim paketom pomoći, da u ovom trenutku opet država na sebe preuzme najveći teret ove krize, ali i da obezbedi da nam se sačuvaju proizvodni kapaciteti, radna mesta i da na bilo koji način ublažimo negativne posledice korona virusa. Više puta sam govorio, evo pitaću i vas ovde, a šta bi se desilo, da nismo uradili prvi, drugi i sada treći paket, pomoći privredi i građanima, i šta bi se desilo da imamo te scenarije koje imate priliku da vidite u drugim zemljama, pa da vam se zatvore fabrike, ljudi ostanu bez posla, te fabrike ostanu bez tržišta, bez proizvoda i koliko bi nam milijardi evra trebalo, i vremena i godina da se ponovo vratimo i ponovo napravimo i otvorimo ta radna mesta. Pitanje je da li bi to ikada i uspeli. Ovo je veoma važna poruka. Dakle, da, mi preuzimamo najveći teret ove krize na sebe , ali mi želimo da sačuvamo radna mesta, da sačuvamo proizvodne kapacitete, i da kada se ova pandemija završi, da budemo najbolje pozicionirani, da svetlosnom brzinom krenemo dalje u rast i razvoj. Zato je drugi element i drugi razlog ovog rebalansa veoma važan, a to su kapitalne investicije. Uvaženi narodni poslanici, mi imamo pre vama u ovom rebalansu nikada veće kapitalne investicije, nikada. Gledali smo, kažem, 15,20, 30 godina unazad, 7,2 posto našeg BDP, na nivou opšte države, mi ulažemo u kapitalne investicije. To je 430 milijardi dinara, dakle 7,2 posto BDP. Poređenja radi, samo da imate informaciju, dakle, udeo kapitalnih investicija u BDP, 2010. godine, bio je 3,2 posto. Godine 2011. je 3,1 posto, a 2013. godine samo 2 posto. Mi smo onda nakon završetka fiskalne konsolidacije taj procenat povećavali 2019. godine, udeo javnih rashoda u BDP, bio je 4,9 posto. Evo danas 7,2 posto. Dakle, 430 milijardi dinara samo za ulaganja u infrastrukturu. Zašto? Zato što je apsolutno to najveći pokretač rasta jedne ekonomije i mi ne možemo mnogo da utičemo na to šta se dešava u globalnoj ekonomiji i kada će u nekom trenutku da se završi masovna vakcinacija u nekim drugim zemljama, kada će oni da pokrenu svoju privredu. Ono na šta možemo mi da utičemo, to je naš budžet i novac koji dajemo iz budžeta za javne radove, za izgradnju putne, železničke infrastrukture, zdravstvene infrastrukture, i svega ostalog što podiže kvalitet života građana Srbije, što naravno gura naš BDP napred. Mi ćemo biti verovatno jedinstvena zemlja u Evropi, skoro sigurno, ne znam u svetu. Mi u ovom trenutku gradimo nova četiri autoputa u Srbiji. Dakle, gradimo Moravski koridor, gradimo autoput Sremska Rača -Kuzmin, gradimo Preljina-Požega autoput, gradimo Ruma-Šabac-Loznica. U rebalansu budžeta, uvaženi narodni poslanici, imate novca i za četiri nova autoputa. Već smo počeli radove na autoputu od Surčina ka Novom Beogradu. Imate novac za autoput Niš-Pločnik-Merdare. Kada smo imali toliko novca za toliko autoputeva? Imate novca za dunavsku magistralu, dakle, od Požarevca pa ka Golupcu. Imate novca za nastavak radova Požega-Preljina i za Fruškogorski koridor, što je četvrti autoput. Dakle, za Fruškogorski koridor. Dakle, samo do kraja godine osam autoputeva ćemo graditi u Srbiji, uprkos pandemiji korona virusa, uprkos najvećoj ekonomskoj krizi. Naša odluka, naše opredeljenje je – idemo snažno sa investicijama, idemo sa tim da u što kraćem vremenskom periodu Srbija bude umrežena autoputevima. U ovom budžetu imate novac i za obilaznicu, završetak obilaznice i početak izgradnje i oko Novog Sada i oko Gornjeg Milanovca i oko Loznice, imate novac za početak izgradnje metroa u Beogradu. Kada se to desilo da imamo toliko novca i da ga investiramo na pravi način u ono što direktno pogađa i bezbednost kada je saobraćaj u pitanju, u ono što direktno pogađa rast našeg BDP, u ono što direktno pogađa kvalitet života u našoj zemlji? U rebalansu budžeta imate ono što je sada jedna od gorućih tema, a to je ekologija. Dakle, imate povećan budžet Ministarstva ekologije za 50%. Imate novac koji smo obezbedili za početak izgradnje kanalizacionih mreža i fabrike za prečišćavanje otpadnih voda od 3,4 milijarde evra, koje je u budžetu Ministarstva za građevinu, infrastrukturu i saobraćaj 22 lokalne samouprave iz tog paketa kreću radovi ove godine, ono što je deo projekta „Srbija 2025“, ono što je predsednik Vučić obećao, dakle, da završimo kanalizacione mreže u svim lokalnim samoupravama i da u svakoj izgradimo fabriku za prečišćavanje otpadnih voda. E, novac za to u ovom rebalansu budžeta imate. Kada je zdravstvo u pitanju, treći razlog za usvajanje ovog rebalansa budžeta, mi smo dovoljno novca ostavili za nabavku vakcina za najgori scenario. Dakle, za nabavku vakcina, za nabavku lekova, nabavku potrebne opreme koja je neophodna kako bismo se ubrzano i na pravi način izborili sa pandemijom korona virusa. Ne samo to, takođe smo ostavili novac i za dalja ulaganja u infrastrukturu u zdravstvu. Dakle, završetak izgradnje Kliničkog centra Srbije u Beogradu, početak rekonstrukcije KC Vojvodina u Novom Sadu, završetak i opremanje Doma zdravlja u Borči, završetak i početak radova KC u Kosovskoj Mitrovici, Dom zdravlja u Gračanici, završetak rekonstrukcije opštih bolnica i zdravstvenih ustanova od Loznice, Smederevske Palanke, Vranja itd. Sve je to u ovom rebalansu budžeta. Zemlje se u ovom trenutku ne rangiraju samo po tome koliko im je jaka ekonomija, nego se rangiraju i po tome koliko im je jako zdravstvo, a mi smo ogroman napor uradili da podignemo i da ojačamo našu infrastrukturu. Svedoci ste toga da smo napravili dve nove kovid bolnice u roku od četiri i po meseca tokom prošle godine. U ovom rebalansu budžeta imate novac i za novu kovid bolnicu u Novom Sadu. Imate novac i za novu fabriku vakcina koju ćemo graditi. Dakle, bićemo jedna od retkih zemalja u svetu koja će imati svoju proizvodnju vakcina. Taj novac je u ovom rebalansu obezbeđen. Inače, da ne zaboravim da vam pročitam samo jedan broj, pa ćete videti koliko nam je važno ulaganje u zdravstvo. Godine 2019. ukupna ulaganja u zdravstvo u Republici Srbiji bila su 289 milijardi dinara. Sada u ovom rebalansu ukupno 417,7 milijardi dinara. Dakle, za milijardu evra su nam veća ulaganja u zdravstvo na godišnjem nivou u periodu od samo dve godine. Dakle, ogromna ulaganja, ogroman napor da obezbedimo ono što cenu nema a to je zdravlje naših sugrađana. U ovom trenutku, ja sam samo želeo da vam dam informaciju, pošto sam gledao podatke od jutros, da znate, ukupno 3.093.628 građana Srbije je primilo prvu vakcinu, a od toga 1.246.971 i drugu vakcinu. Ne moram da vam pričam o tome da smo broj jedan, ili broj dva u Evropi po prvom kriterijumu, dakle, po broju vakcina, prvih vakcina koju su građani primili, po broju revakcinisanih, na milion stanovnika mislim da držimo i dalje prvo mestu u Evropi. Dakle, ogroman napor koji smo učinili kako bi sačuvali zdravlje naših građana, zdravlje cenu nema, zato imate nikada veća ulaganja u zdravstvenu infrastrukturu i u budžet za zdravstvo u celini. Od 1. marta ove godine, ono što verovatno i znate, povećane su plate u Vojsci Republike Srbije, oficiri su dobili povećanje plata od 4%, podoficiri povećanje plata od 8%, a profesionalni vojnici od 12%. To je dodatnih, na godišnjem nivou tri milijarde dinara koje smo obezbedili u budžetu za plate, za naše vojnike. Inače smo, da vas podsetim, od 1. januara ove godine imamo povećanje penzija po švajcarskoj formi od 5,9%, imamo povećanje minimalne zarade, takođe od 6,6%, imamo povećanje plata u javnom sektoru od 5%, dakle, jedna smo od retkih zemalja koja uprkos pandemiji korona virusa, uprkos ogromnim problemima u ekonomiji, akcenat stavila i zadržala na povećanju životnog standarda građana Srbije. Dakle, rastu nam plate, rastu nam penzije i to je jedan od naših postulata. Bez obzira na ekonomsku krizu, uvek će biti novca i za plate i za penzije, a sa druge strane, ukoliko se zajedno izborimo za veći rast naše ekonomije otvaramo prostor za dalje njihovo povećanje. Ukratko, još samo, pa ćemo o detaljima tokom rasprave, u ovom rebalansu budžeta imate dodatnih 5,5 milijardi dinara za našu poljoprivredu. Dakle 5,5 milijardi dinara. Time dolazimo do onog cilja koji je definisan i zakonom da se ukupno za poljoprivredu izdvaja 5% budžeta, 2,5 milijarde izdvojeno za podsticaje za direktna plaćanja, dakle, premija za mleko, za biljnu proizvodnju, podsticaji u stočarstvu, a 2,4 milijarde za mere ruralnog razvoja u vidu podsticaja za podizanje zasada, nabavke, opreme, traktora itd. U rebalansu budžeta imate 100 miliona dinara za vaučere, da podstaknemo i dalje putovanja u našoj zemlji. Imate 300 miliona dinara podrška Ministarstvu kulture za dodatni razvoj naše filmske industrije. Imate nagradni fond od 350 miliona dinara za nagradnu igru „Uzmi račun i pobedi“, koja se pokazala izuzetnom u smislu podizanja svesti naših sugrađana, kako i treba da se borimo protiv sive ekonomije i da prilikom svake kupovine uzimamo fiskalni račun. Omladina i sport, povećanje njihovog budžeta za 1,9 milijardi dinara. Mislim da smo stavili svako moguće sportsko takmičenje i mislim da ih ima negde oko 50 u ovoj godini. Dakle od Međunarodne biciklističke trke Banja Luka – Beograd, Atletskog Balkanskog prvenstva za seniore, pa do Svetskog prvenstva u boksu ove godine i Svetskog atletskog prvenstva u dvorani koja se održava naredne godine. Dakle, sve je to, takođe u budžetu Ministarstva za sport. Dodajući na to, takođe i novac koji je neophodan za završetak multifunkcionalne dvorane na Košutnjaku. Dakle, opet investiramo i u sport, u naše mlade, ali takođe, investiramo i u potrebnu infrastrukturu. Narodni poslanici, ja bih ovde stao. Dakle, naša zemlja, na čelu sa predsednikom Vučićem, snažno, jako odgovora na sve izazove koji su tu zbog pandemije korona virusa, borimo se, evo već preko godinu dana na dva fronta, i za spas naše ekonomije i za zdravlje naših sugrađana. Ogromne smo uspehe uradili u procesu nabavke vakcina, otvaranje novih kovid bolnica, opremanja postojećih kovid bolnica, kao što sam malo pre i rekao, izneo podatke, tu smo prvi u Evropi ili delimo prvo mesto u Evropi, dakle ogroman napor. Zdravlje nema cenu i u ovom rebalansu budžeta imate sav potreban novac za nabavku i lekova i svega ostalog što nam je neophodno da funkcionišemo. S druge strane, borimo se za našu ekonomiju kroz treći paket pomoći našoj privredi, kroz nikada veće kapitalne investicije, ulaganja u našu infrastrukturu. Borimo se za 6% rasta do kraja godine, borimo se za veći životni standard naših sugrađana i borimo se za to da kada pandemija korona virusa stane, kada se zaustavi, kada je pobedimo, budemo među prvim ili prvi opet u Evropi po stopi rasta naše ekonomije, što za rezultat onda ima i povećanje plata i povećanje penzija i nešto što se zove progres i napredak jedne ekonomije. Hvala vam puno. Ostajem na raspolaganju za bilo koje pitanje.
Zahvaljujem, ministre. Reč ima izvestilac nadležnog odbora, narodna poslanica Aleksandra Tomić. Izvolite.
Uvažena predsedavajuća, poštovani ministri, kolege poslanici, mi smo na Odboru za finansije imali prilike da razmatramo rebalans budžeta, zatim osam zakonskih predloga i tri sporazuma koji će biti ove nedelje na dnevnom redu. Ono što smo imali prilike da čujemo to je, na osnovu izlaganja ministra finansija, imali smo izlaganje Fiskalnog saveta koji je uvek tu i daje svoje ocene kada je u pitanju budžet Republike Srbije i rebalans budžeta i imali smo izlaganje, nekako smo uveli tu praksu da pozivamo i predsednika Saveta za koordinaciju aktivnosti i mera za rast BDP-a koji je Vlada formirala još 2014. godine, kada je gospodin Vučić bio premijer Vlade Republike Srbije, gospodina Miladina Kovačevića. Na osnovu svih tih izlaganja, u stvari stručnog mišljenja, videli smo da, kada govorimo o Predlogu rebalansa koji je na ovaj način koncipiran, koji pokazuje budućnost Srbije koja treba da da rezultate u svim segmentima razvoja našeg društva, da one ocene koje do sada dobijamo od Fiskalnog saveta uvek su negde na granici konzervativnog razmišljanja i sukoba različitih ekonomskih škola. To smo imali prilike upravo u toj oceni da čujemo da Fiskalni savet, kao i prošli put, smatra neopravdanu podršku građanima prošle godine što je bilo u paketu od 100 evra svakom građaninu, ove godine 60 evra, smatra neopravdanim i da je zbog toga taj deficit mnogo veći nego što bi trebao da bude. Ono što je rečeno i od strane gospodina Kovačevića to je da te projekcije upravo pokazuju da postoji prostor za ovako neko povećanje, zato što današnja ekonomija ne može da se nosi određenim konzervativnim ograničenjima koja su ranije škole imale i upravo ono što daje mogućnost razvoja i veća ulaganja u infrastrukturu, koje je predložio ministar finansije, u stvari daje mogućnost za postizanje visoke stope rasta. Kao dokaz tome ministar je izložio jednu tabelu ne samo zemalja centralne Evrope, na koju se poziva Fiskalni savet da trebamo da gledamo, već cele EU koji je pokazao da odnos između rasta i deficita u stvari pokazuje suštinu mogućnosti svakog društva da napredujete, pa tako pogotovo u vreme pandemije, pogotovo u vreme kada mi treba sve negativne posledice da umanjimo, zaustavimo kada je u pitanju pandemija. Ono što ovaj rebalans budžeta po prvi put daje to su u stvari one visoke stope ulaganja kada je u pitanju infrastruktura, zatim onaj deo koji se odnosi na zdravstvo. Po prvi put imate izgradnju bolnica u vreme pandemije kada radite taj rebalans budžeta i otvaranje fabrika za proizvodnju vakcina. Znači, to u svetu ne postoji. U ovom trenutku nijedna država u regionu ne radi, pa čak ni u članicama zemalja EU. Znači, Srbija je ta koja kroz ovaj postojeći makroekonomski okvir daje mogućnost da sačuvamo zdravlje naših građana Srbije, da investiramo kroz visoki stepen ulaganja u infrastrukturu i da na osnovu toga dajemo podršku svim građanima bez razlike. Mi smo čuli na sednici da se posmatraju određeni multiplikatori, pa sada mi treba svoju ekonomiju na osnovu tih multiplikatora da smanjujemo, da ograničavamo. Onaj odgovor koji je ministar dao, da ljudi nisu multiplikatori, je upravo ta odgovornost političara da mora da napravi razliku između toga šta je interes građana, a šta su suve brojke koje nekada ne odražavaju pravo stanje stvari i realnost u životu. Pokazalo se to u prethodnoj godini na osnovu ova dva paketa, a sada gledamo i ovaj predlog trećeg paketa podrške građanima i uopšte podrške privredi Srbije da jednostavno to daje rezultate. Mi kao država ne bi imali tako pozitivne rezultate i kada je u pitanju najmanji pad BDP-a i prošloj godini i planirani visoke stope rasta od 6% u ovoj godini i ne bi imali kada je u pitanju zaduživanje, zaustavljanje na tom 60% BDP-a kada je u pitanju mastriht, jer mnoge države su otišle u to zaduživanje ne preko 60%, nego preko 80% i to su razvijene države zemalja EU. Prema tome, mi smo zaista imali jednu konstruktivnu raspravu na odboru. Ono što nam je drago da je Fiskalni savet podržao i pohvalio deo koji se odnosi na investicije u zaštiti životne sredine, u infrastrukturu, za podršku zdravstvu, za podršku svim ovim segmentima društva o kojima su pisali mnogo puta do sada i očito je jedina ta kritika koja se odnosi na taj budžetski deficit pokazala da imamo odgovore i na takve kritike. Za nas je važno koji su interesi građana Srbije zaštićeni i gde imamo budućnost da mladima možemo da ponudimo zaista otvaranje novih radnih mesta i nove privredne mogućnosti upravo zbog toga da bi razmišljali o tome kako ćemo živeti u vremenu koje dolazi, u vremenu informativne…
Koleginice, ja se izvinjavam, ako možete…
Evo, završavam. Jedna rečenica. U vreme kada se pripremamo za potpuno novu četvrtu industrijsku revoluciju. Zahvaljujem se, pre svega, ministru što je imao prilike na odboru zaista da nam pruži puno podataka na osnovu kojih ćemo imati konstruktivnu raspravu. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima izvestilac Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo, narodna poslanica Jelena Žarić Kovačević.
Hvala vam, predsedavajuća. Uvaženi ministre sa saradnikom, dame i gospodo narodni poslanici, na Odboru za ustavna pitanja i zakonodavstvo raspravljali smo o Predlogu zakona o izmenama Zakona o budžetu i ostale predloge odluka o davanju saglasnosti, da ih sada ne nabrajam. Ono što je važno jeste da danas možemo da govorimo o rebalansu budžeta iz nekoliko razloga. Pre svega, ono što smo čuli od samog ministra, da bismo nastavili borbu protiv korona virusa i koliko god budemo mogli smanjili negativne posledice epidemije, ali da bismo u isto vreme nastavili privredni rast i omogućili nova ulaganja ne samo u zdravstvo, već i u kapitalne projekte u drugim oblastima. Vlada Srbije je prošle godine sprovela paket mera podrške građanima i privredi u iznosu od oko 704 milijarde dinara, što je bilo oko 13% našeg BDP-a i to je uticalo, pre svega, na smanjenje negativnih posledica i očuvanje ekonomije. I ove godine je, kao što znate, predviđen određeni paket mera. Na osnovu predloženog rebalansa svakog meseca će biti moguć neki vid podrške, jer izdvajamo 257 milijardi dinara. Dakle, imaćemo isplatu tri puta po pola minimalne zarade za preduzetnike, mikro, mala, srednja i velika preduzeća. Dalje, navešću sektorsku podršku autobuskim prevoznicima koji će dobiti 600 evra po autobusu u narednih šest meseci i sektorska podrška koja je jako značajna za turizam, koja će obuhvatiti gradske hotele koji će dobiti po 350 evra po krevetu i 150 evra po sobi. Prošle godine, želim da naglasim da je 6.200.000 građana iskoristilo pomoć od 100 evra. Sada će u maju početi isplata 30 evra i još 30 evra biće isplaćeno u novembru, a za penzionere je predviđeno još 50 evra, dok je za nezaposlene koji su registrovani kod Nacionalne službe za zapošljavanje predviđeno još 60 evra. Kada gotovimo o ulaganjima u zdravstvu, između ostalog, biće izgrađena još jedna kovid bolnica u Novom Sadu. Biće završeni klinički centar u Novom Sadu i u Beogradu, kao i uopšte bolnice i domovi zdravlja širom Srbije. Čak za jednu milijardu evra su ove godine veća izdvajanja za zdravstvo. U proteklih godinu i nešto dana od kako smo pogođeni korona virusom pokazali smo da možemo da sa jedne strane sačuvamo zdravstveni sistem i zdravlje građana, ali i da nastavimo sa velikim infrastrukturnim i drugim projektima i razvojem Srbije, jer pre svega smo pokazali da imamo domaćinski odnos prema budžetu i da imamo Vladu koja, naravno, sprovodi odgovornu politiku očuvanja finansijske stabilnosti. Obzirom na vreme koje imam kao izvestilac odbora, ovo su samo neke stvari o kojima sam ja izabrala da govorim. Naravno, važno je sve što je ministar pomenuo za lokalne samouprave i važan program 2025. Zbog svega što sam navela i zbog svega što ćemo čuti i od vas, ministre, predlažem da podržimo ove predloge u danu za glasanje. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima izvestilac Odbora za poljoprivredu, narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, kao predsednik Odbora za poljoprivredu, želim da prenesem zahvalnost svim članovima Odbora, nosiocu izborne liste i Vladi Republike Srbije koji su razumeli potrebu da zbog većeg broja podnetih zahteva za subvencije i podsticaje u poljoprivredi uvećamo agrarni budžet za 5,6 milijardi. To je gotovo 50 miliona evra. Verujem da Vlada Republike Srbije, da predsednik Republike Srbije, da Narodna skupština Republike Srbije ceni prehrambeni suverenitet koji ova zemlja ima. Mi koji se bavimo poljoprivredom razumeli smo i zdravstveni suverenitet koji ova država u ovom trenutku ima ili ga stiče. Te dve stvari se prepliću, jer često zbog intenzivne poljoprivrede rastu potrebe za zdravstvenim uslugama. Onaj koji ima dovoljno hrane za svoje građane, ima višak, taj je u političkoj prednosti nad onima koji ne mogu da zadovolje potrebu svog stanovništva. Takođe, sad onaj koji ima zdravstvene usluge, koji ima vakcine, lekove i bolnice, stiče zdravstveni suverenitet, odnosno stiče prednost nad onima koji to nemaju. Ovi naši nesrećnici koji danima protestvuju zato što je zemlja ravna ploča i zato što se kroz vakcine primaju, ne znam šta sve dolazi pod kožu, čipovi, oni to ne razumeju. Dame i gospodo narodni poslanici, Bog daje orah, ali ne lomi ljuske. Bog je nama dao plodnu zemlju, Bog je dao dobru klimu, Bog je dao vredne ljude, ali nešto zavisi od nas koji se bavimo poljoprivredom i od onih koji trebaju da stimulišu razvoj poljoprivrede. Kroz poljoprivredu ne dižete samo prehrambenu sigurnost svog stanovništva. Vi kroz poljoprivredu dižete i građevinsku industriju, dižete mašinsku industriju, hemijsku industriju, jer za očekivati je da poljoprivrednici ovaj novac koji su dobili ulože u njive, zasade, štale, staje, stoku. Neće poput Đilasa iznositi pare na belosvetska ostrva, Sejšele, Mauricijuse, Maldive, itd, sva ta belosvetska ostrva. Oni će to uložiti u njivu i država će od toga imati koristi. Samo da podsetim da seljaci nisu samo primaoci subvencija i javnih rashoda, seljaci su i davaoci prihoda, odnosno učestvuju u punjenju budžeta, jer sve što ste dali poljoprivredi, ako ste dali poljoprivredi osam milijardi za ruralni razvoj, istog trenutka oni kad nabave mašine, sadnice, itd, oni vama vraćaju 40% od onog što ste dali. Pri tome, podižu mašinsku industriju, itd, podižu broj radnih mesta, pri tome, seljaci plaćaju zakupninu za poljoprivredno zemljište. Pri tome, seljaci plaćaju na stotine miliona litara nafte, plaćaju akcize kao i svi drugi, kao da voze automobile. Seljaci pune budžet i zaslužili su da kao proizvođači hrane, da od države dobiju izdašnija sredstva i mi mislimo da rastom BDP-a, rastom srpskog budžeta, da će ovih 5% premašiti sadašnjih 56 milijardi, koliko je agrarni budžet, dakle, da će to jednog dana iznositi milijardu evra, ako ne pre ono kad uđemo u EU, jer da bi bili konkurentni, moramo da imamo isti nivo podsticaja koji imaju zemlje EU. Ja tvrdim da bi naši seljaci u tom slučaju zgazili, pod znacima navoda, poljoprivrednike u evropskoj industriji kada bi radili pod istim uslovima pod kojima oni rade. Na kraju, da ne dužim, da zaključim, Kisindžer je rekao - ko kontroliše hranu, kontroliše ljude. Ko ima prehrambeni suverenitet, ko ima zdravstveni suverenitet, ima političku moć nad onima koji to nemaju u regionu. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima predsednik poslaničke grupe Jedinstvena Srbija Dragan Marković Palma. Izvolite.
Gospodine ministre, dame i gospodo narodni poslanici, želim da se zahvalim gospodinu Zukorliću i gospodinu Mijatoviću, jer su mi dozvolili da govorim pre njih, jer Jedinstvena Srbija ima onlajn sednicu sa evropskim parlamentarcima. Neću biti dug u svom izlaganju. Želim da pohvalim ovaj rebalans budžeta, imajući u vidu da ja već 17 godina se bavim budžetom lokalne samouprave i 17,2% od ukupnog BDP-a da se odvoji za investicije i za nešto što u ovom trenutku je veoma neophodno, onda možemo slobodno reći da će taj novac otići tamo gde treba. Neki novac od ovih investicija će se vratiti, neki će poboljšati zdravstvenu situaciju građana Srbije, stabilnost privrede i sve ono što se zove danas život, a posebno subvencija za poljoprivredne proizvođače koji se u poslednje vreme bore da prodaju svoje proizvode, gde država i Vlada ne određuje cenu žita, već berza. Država i Vlada ne određuju cenu žive stoke, već nakupci i oni koji kupuju i preprodaju stoku koju uzimaju od seljaka. I uvek je tu poljoprivredni proizvođač bio žrtva. Da vidimo samo kako da im pomognemo da nakupci ne mogu da zarađuju mnogo na poljoprivrednim proizvođačima, a da oni imaju štetu, jer ne mogu da ugrade u svoj poljoprivredni proizvod ono što se zove razlika u ceni kada proda iz štale svoje ili iz staje živu vagu ili junad, telad, svinje, tovljenike nekom, a taj neko po pet puta većoj ceni prodaje u klanici, pa kada cena padne, žive stoke, ne pada ni cena prehrambenih proizvoda i prerada mesa u kasapnicama. Ja sam ove godine posebno pratio sve ono što radi Ministarstvo finansija i u vremenu kada nas je nešto zateklo što niko nije očekivao, a zateklo je i ceo svet, naša država je među prvima pomogla privredi i nema otpuštanja radnika. "Mercedes" je zatvorio deo svog pogona. Fabrika VW koja proizvodi "Audi", "Golfove" i "Pasate" zatvorila deo svog proizvodnog pogona gde se proizvode vozila "Golf", a u Srbiji nijedna fabrika nije zatvorena, iako je otpušteno, veoma mali broj radnika je otpušteno, zato što je država davala subvenciju i davala pomoć radnicima, a poslodavac koji je uzimao pomoć ne može da otpusti radnike narednih šest meseci. I to je dobra kopča. Danas čujemo da će biti određena pomoć i za ugostitelje i za vlasnike autobusa, imajući u vidu da sada imaju i konkurenciju, ne konkurenciju, reći ću slobodno da su taksisti registrovani za prevoz putnika, da imaju pravo da prevoze putnike, ali nije kao što je bilo pre. Tamo gde ima besplatnog prevoza autobusa, kao što je u Jagodini, možda još u nekoliko gradova u Srbiji, mnogo je lakše. Mi smo zamolili sve poslodavce da isplaćuju putne troškove onima koji dolaze iz sela u grad na posao, a ne plaćaju autobuski prevoz. Ja sam vodio, ministre, jednu delegaciju u Egipat. To je delegacija od 100 lekara iz 15 bolnica, medicinskih centara i domova zdravlja. To su ljudi koji su obišli ceo svet. Znate li šta su rekli? Da je Srbija Švajcarska, ne samo kada je u pitanju oblast zdravstva i ono što mi radimo. Već od samog sletanja na aerodrom, može neko da kaže – to je Afrika, Egipat jeste Afrika, ali najmoćnija sila na Bliskom istoku je Egipat, oni su rekli da su putovali, obišli mnogo država i da se ponose što tamo gde su zaposleni mogu da izvrše zdravstvene usluge pacijentima i da smo među prvima imali četiri vrste vakcine, gde pojedine, mnogo moćnije države od Srbije nisu imale nijednu. Ne samo da smo pomogli i otvorili granice da se vakcinišu i građani iz bivših republika koje su činile Jugoslaviju, već smo dozvolili i strancima, onima koji imaju fabrike u Srbiji, pa čak i njihova familija koja nema mesto boravka u Srbiji, dolazili su u Srbiju da se vakcinišu. To je nešto što pričaju ljudi koji znaju i koji su imali mnogo seminara iz oblasti zdravstva i da bi čovek znao kako živi, on treba da se uporedi sa komšijom, sa nekom silom itd. Srbija je priznata u svakom smislu te reči. Neću reći da smo mi vojna sila, ali smo opremljeni za respekt kada je u pitanju i vojno oruđe i policijsko oruđe, i ne samo to, nego su i plate povećane, moral je veći sada zaposlenima u Vojsci i policajcima. Nekada su imali jedne cipele, jedne čizme i jedno odelo, pa su morali da čekaju da se osuši to odelo da bi išli na posao. Danas je to mnogo drugačije. Otvara se i gradi se nešto što u drugim državama se ne gradi. Slobodno mogu reći, uvek sam se upoređivao, kada sam nešto radio, sa onima koji su najjači, najveći, ne da ja njih prevaziđem, ali da gledam šta oni rade, da smo mi prevazišli Nemačku, da smo prevazišli Veliku Britaniju koja je desna ruka Americi i, na osnovu broja stanovnika kada se uporedimo sa Amerikom, znate šta smo mi za njih, kao što oni cene državu, odnosno grad Las Vegas, tako smo mi za Amerikance. Oni imaju jedno 10% stanovništva koje nemaju struju, koji nemaju šta da jedu, koji nemaju cipele, idu bosi, a mi smo zemlja koja je tako napredovala, da neko ko je otišao iz Srbije i nije se vraćao 10 godina, kad se vrati u Srbiju, on osim naziva ulica ništa ne može da prepozna, ne samo kad je u pitanju Beograd, već i ostali gradovi u Srbiji. Nekada je bilo ministarstvo za ravnomerni razvoj, međutim sada tog ministarstva nema, ali sada radi Vlada i država na predlog predsednika države da svi gradovi u Srbiji imaju ravnomerni razvoj i da se gradi od puteva, preko fabrika. Zamislite u nekim malim opštinama kao što je Lebane, Kuršumlija da se prave fabrike. Nekada su male opštine bile interesantne za vlast samo u izbornoj kampanji, a kad se završe izbori oni kažu to je malo biračko telo, ništa od obećanja, pravi se samo u velikim gradovima i tamo gde žive visoki funkcioneri. Konkretno, nekada su to bili Beograd, Novi Sad, čak i Kragujevac je zapušten, a danas je to mnogo drugačije. Kada pogledamo i druge oblasti u našoj državi i sport i kulturu i fabrike i prosvetu i kako izgledaju naše škole, više nema, pazite, tih poljskih toaleta, kako su nekada govorili, pa su se oni iz bivše vlasti hvalili, kada naprave sengrup u jednom gradu, da otvaraju sengrup, seku vrpcu. Znate, to je bilo mnogo smešno u 21. veku, da se dešava i da se neko time ponosi. Mogu slobodno da kažem da JS podržava ovu vlast iz razloga što ima rezultat. Možda se mi ne slažemo oko jedne ili dve stvari, ali u tome je poenta da se u nečemu i ne slažemo, ali od kapitalnih stvari, kapitalnih investicija, ono što je nacionalni interes, tu moramo da budemo svi jedinstveni i svi da dišemo istim plućima. Vidite, nama je otvoreno 18 poglavlja, a nisu zatvoreni. Nisu oni zatvorili ta poglavlja zato što mi loše radimo ili imamo pad BDP ili nemamo rejting. Vi ste rekli da imamo rejting kod banaka ili bonitet. Znate, kada imate bonitet možete da radite šta hoćete, imate varijantu B, a to su banke, da se premosti dok se dođe do para. To druge države nemaju i ne mogu time da se hvale. Vi znate da ja nemam dlake na jeziku. Kad smatram da nešto nije u redu ja kažem. Znači, ova vlast i ova država, tu moram da pomenem i mog koalicionog partnera SPS, JS, bez obzira što mi nemamo iz JS ministre i visoke funkcionere, ali pomažemo i radimo kao da imamo tri ili četiri ministra. Da se vratim na Egipat, tamo sam otišao kao čovek koji je dobio priznanje - najpopularniji stranac u Hurgadi. Imao sam nekoliko sastanaka i bio sam prisutan na večeri kod najbogatijeg Egipćanina u regiji Crvenog mora, prve večeri, kada je bio Ramazan i bio sam ponosan što sam video te običaje i što me je pozvao neko ko je, mogu slobodno reći, ekonomski moćnik i zamolio sam ga da kada bude Božić ili Vaskrs kod nas da dođe i da bude moj gost, da vidi kako se u Srbiji slavi Božić i Vaskrs. Verovali ili ne, evo, Žika mi je tu, jednog dana nam je bio domaćin jedan veliki privrednik koji već otkupljuje žito iz Srbije. Ništa nismo ni jeli ni pili sa njim zajedno, vozio nas je na svojoj jahti, jel bilo Žiko? Znači, ispoštovali smo. Ja sam imao kalorije, mogao sam, ali on je bio impresioniran, čak sam ga zamolio, iako ne pušim, jel nije greh da zapalim jednu, kaže nije. Nosim veoma pozitivan utisak iz Egipta, iz zemlje u kojoj je većinsko stanovništvo muslimansko. I Kopti, koji su pravoslavci, i njih smo upoznali, imaju ista prava kao što i sve druge manjine imaju pravo u Srbiji. Mi poštujemo njihove praznike, oni naše i da međusobno zajedno sarađujemo u interesu Srbije. Na primer, gospodin Zukorlić ima pravi naziv svoje partije „Pravda i pomirenje“. Jedno smo bili i on i ja 2000. godine, ali danas je došlo vreme da se mi pomirimo, da radimo, a ne stalno neke militantne poruke i napad na Srbiju od nekih bivših političara, pa evo sada i Slovenija je nešto počela da traži, što ne stoji nigde, ni u jednom sporazumu. Sve je to ljubomora i ekonomska moć naše države. I ona vežba što je bila pre neki dan na Pasuljanskim livadama je, takođe, možda trn u oku nekom. Znate šta, imati viziju i da ne poslušate da uvedete sankcije Rusiji, da ne poslušate da ne sarađujete sa Kinom, kako je bio nalog prema Srbiji… Brisel se ljutio što smo otišli u Ameriku da razgovaramo sa Donaldom Trampom itd. Šta se sada dešava? Sada i Austrija i Nemačka kupuju ruske vakcine, zaboravili na ekonomske sankcije. Srbija, ne samo da dobro radi, nego ima i dobru viziju. Mogu da vam kažem da to što međunarodna zajednica osporava Srbiji za to su krive neke opozicione partije koje su milijarderske, i to je, mogu slobodno da kažem, milijarderska partija Dragana Đilasa koji je dao sebi slobodu i svojoj radnici Mariniki Tepić, ona je radnik u kompaniji milijarderskoj Dragana Đilasa, da me napadnu, da kažu kako sam, ne znam, zavodio maloletnice. Evo kako izgleda taj njihov zaštićeni svedok koji je istoga dana bio na proslavi dve godine Đilasove milijarderske partije i posle proslave, u istom džemperu, je skremblovan glas i sakriveno lice, da napadne mene i moj grad Jagodinu. Kažu – plaši se on od Palme. Da, plaši se od Palme pa sakrio lice, a ne plaši se da uđe u RTS, ovde ima i slika, kad su upali sa motornom testerom. Tada se ne plaši. Zašto su ga sakrili? Da mi ne znamo kako se zove. Inače, on se zove, taj skremblovani zaštićeni svedok, Branislav Radosavljević, koji je bio prvo u partiji Vuka Jeremića, pa je otišao u milijardersku partiju kod Đilasa, a ovaj Đilas mu nije kupio ni dva džempera, bar da zameni čovek, nego u istim džemperima drži konferencije, itd. Ima kvalitetan sat. Ja sada ne želim u ovom vremenskom periodu da pričam o Đilasu i Mariniki Tepić. Sam sam otišao u tužilaštvo i prijavio se i sad Marinika kaže – zašto tužilaštvo nije podiglo krivičnu prijavu protiv Palme? Vi morate da dokažete to što pričate, koja su ta lica, gde se desilo, pa nakon toga da se podigne prijava protiv lica koje je učinilo takvo delo ili laž. Pozivam nadležne organe da rade po zakonu i u zatvor, ako se desi da se dokaže to što laže zaštićeni svedok i radnica milijarderske partije Dragana Đilasa, da idem u zatvor ili ja ili ona. Pozivam Đilasa, radnicu njegovu Mariniku Tepić i ovog zaštićenog svedoka, funkcionera Đilasove partije Branislava Radosavljevića, da idemo na poligraf. Neka oni kažu sve za šta me napadaju, poligrafista sastavi ta pitanja, posle njih idem ja i ukoliko neko od nas ne prođe na poligraf, da potpiše da ide odmah u zatvor. Dame i gospodo, ovo su najveće laži koje su ikada mogle da izađu iz usta nekih ljudi. Od kada je sve to počelo? Od kada sam ja rekao Đilasu – reci da li imaš pare ili nemaš. Kažu da poslanici stalno pričaju o Đilasu. Pa, traže odgovor. Reci – imam ili nemam. Imam, zaradio sam tako i tako, platio sam porez na dobit ili nisam. Ako nisi, objasni zašto nisi. Ne razumem zašto krije? Posle toga je on poslao njegovu radnicu iz milijarderske partije Mariniku Tepić u Jagodinu, gde je napala i rekla – svaka žena koja se zaposli u Jagodini, ja joj dam telefon, ako se dobro druži dobije posao, ako se ne druži dobro, ne dobije posao. Jutros je bilo 320 žena, sada su mi javili – 400 žena su se dobrovoljno prijavile da tuže Mariniku Tepić. Tužiće je da dokaže koja je to žena, koja je to majka, koja je to devojka imala takav način komunikacije sa mnom. Uopšte ne želim sada da pričam o pojedinostima kako se zapošljavaju radnici i da se pravdam, tražim od tužilaštva da radi svoj posao. Da je tužilaštvo radilo svoj posao, Đilas bi odavno bio u zatvoru. Nego – šta će da nam kaže međunarodna zajednica. Šta će da nam kaže? Evo, izvolite, vi pogledajte njegove knjige, ako je sve u redu, onda ništa. Ja sam imao kontrolu pre nekoliko godina iz Kruševca, poresku finansijsku policiju. Mesec dana su radili. Tražio sam da mi daju neki papir, oni kažu – sve je čisto. Ja kažem – dajte mi papir da je čisto. Ja se kontrolišem, koji sam privrednik 40 godina, gde mi je promet manji 85% od pre 12 godina, a Đilasu se hiljadu puta mesečno i godišnje uvećavao promet na sekunde, monopol, itd. Ako ne prihvatite da potpišete ugovor, onda imate problem, kao vlasnik medija, itd. Gostujući na nekoliko televizija, pošto sam interesantan sagovornik, dižem rejting za nekoliko šerova, rekao sam – sada da je Đilas na vlasti, on bi grdne pare zaradio na moje gostovanje, jer njegove sekunde su bile u zavisnosti od gostiju. Kada gostuju uspešni gosti, onda sekunda ide puta 10. Kolege poslanici i poštovani građani Srbije, da znate da nema ničeg što je istina u ovome. Oni to moraju da dokažu. Naravno da ne mogu da nađu ta lica o kojima su pričali. Kažu – žurke. Ja sam čovek koji ne može da živi bez muke. Moj sin je svirao harmoniku i izdao dva CD-a. Žika, moj portparol i moja šefica kabineta u tašni nose mali zvučnik gde preko Jutjuba slušamo muziku najmanje dva-tri sata dnevno. To je moj ventil. Ne pijem alkohol i volim muziku. Ako volim muziku, ne mora da znači da tamo na tim skupovima se dešava ne znam šta. Kažu da je bio Ivica Dačić i Aleksandar Antić. Pa šta ako su bili? Nikad nije bilo manje od 30-40 ljudi, i to kada? Kada otvaramo fabrike, kada razgovaramo sa stranim investitorima, kada se dešava nešto pozitivno za grad itd. Sad napadaju Jagodinu, dame, itd. Sve to moraju da dokažu. Da se vratim na ovu temu, nisam mogao da izbegnem… (Predsedavajuća: Morate da privodite kraju, isteklo vam je vreme.) Odbijte mi od vremena poslaničke grupe, još minut. Jedinstvena Srbija će glasati za ovaj predlog rebalansa budžeta i da vam kažem da ono što je bilo u mojim mislima vi ste ubacili u rebalans. Ne u mojim mislima da sam ja mnogo pametan, ali ja imam kontakt sa građanima, sa privrednicima itd. Nikada se nije, ministre, desilo da neko ko ima 300 radnika ili 150 kaže „dobro je“. Sada se dešava. Kada se uporede tamo gde izvoze u zemlje EU, razgovaraju sa svojim kolegama, kažu: „Srbija je najbolje mesto za investicije“ i zato ćemo imati veliki priliv Srba koji se nalaze u dijaspori, doći će u Srbiju da rade i oni koji imaju mnogo para. Nemojte da budete gastarbajteri u EU. Dođite u vašu državu gde ste rođeni, tu radite i tu su najbolji uslovi. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Muamer Zukorlić. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovani ministre sa saradnikom, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, rebalans budžeta je zapravo nešto što je potpuno uobičajeno za normalno funkcionisanje države, čak i u normalnim okolnostima, a kada se to dešava u okolnostima koje nisu baš tako normalne, onda je to od posebnog značaja i nešto što je sasvim logično i prihvatljivo i što treba pozdraviti i podržati. Ono što mi je prvi utisak da se nekada u ovoj sali u Narodnoj skupštini bilo je uglavnom uobičajeno da se vrši rebalans budžeta sa ciljem kako da pokrijemo plate državnoj administraciji ili kako da isplatimo penzije, drugim rečima kako da preživimo, kako da se obezbedi minimum funkcionisanja platnog sistema. To je ono što, hvala Bogu, danas nije. To je zapravo pokazatelj da se vrši rebalans budžeta, odnosno da se traže sredstva kako da se pokriju osnovni troškovi. Međutim, kada se vrši promena Zakona o budžetu tokom godine sa ovakvim obrazloženjima, sa ovakvim ponudama, onda je to za radost, onda je to nešto sasvim drugo. Dakle, mi ne vršimo promenu Zakona o budžetu, kako bi izdržali do decembra kako tako, kako bi preživela državna administracija i penzioneri, već zapravo imamo progresivnu promenu Zakona o budžetu. Dakle, što, istina, nije bila praksa ranijih godina u vreme ranijih vlasti, a pogotovo nije bilo za očekivati u vremenu krize izazvane kovid pandemijom kojoj je pored ugroženosti zdravlja građana ključna meta privreda. Tako da je ovo ključni utisak sa koga počinjem ovu svoju današnju diskusiju, koja će svakako biti u znaku podrške ponuđenom Zakonu o budžetu sa pozicije narodnih poslanika Stranke pravde i pomirenja, odnosno naše poslaničke grupe. Istina, ono što i sa ljudskog, humanog aspekta upada u oči jeste da je prevashodno prioritet upriličen zapravo zdravstvenom sektoru, zaštiti građana, uspešnoj borbi protiv kovida, bilo u pogledu obezbeđenja lekova i drugih sredstava imunizacije, ali isto tako ogromna sredstva, izuzetno velika sredstva za ulaganja u zdravstveni sektor. To je nešto što je evidentno, to je nešto što je veoma ohrabrujuće. Istina, to nije novo, dakle ne radi se o sredstvima koja tek treba da se dobiju, odnosno da se tek otvara ta nova stranica, već se zapravo radi o nečemu što je nastavak onoga što smo imali prilike gledati proteklih meseci u ovoj teškoj, ali, hvala Bogu, veoma uspešnoj borbi protiv kovida, odnosno protiv pandemije i sve ga onoga što posredno ili neposredno izaziva pandemija. Dakle, to je nešto što me jako raduje i svakako da to treba podržati. Treba nastaviti tim putem. Drugi paket koji, takođe potvrđuje da se ne radi o rebalansu budžeta i promeni Zakona o budžetu sa ciljem krpljenja nekih rupa, nedostataka i pukotina, već se radi o progresivnoj promeni, to su zapravo ozbiljne kapitalne investicije. To je nešto za šta se Stranka pravde i pomirenja zalaže godinama, nešto što već gledamo godinama na širem planu države i njenih delova, a naravno nešto što me posebno raduje, jer konačno imamo proboj i prema prostoru države, dakle prema Sandžaku koji je ranijih decenija, pa i jedno celo stoleće bio iz raznih razloga zapostavljen. Prema tome, mi definitivno imamo da ova kompozicija vlasti, u svojoj viziji kompletnog razvoja zemlje, pre svega sa ubeđenjem da nema ozbiljnog razvoja dok se zemlja ne otvori na sve strane i dok se zemlja ne umreži kvalitetnom putnom mrežom i ovo jeste zaista iskorak koji je za svaku pohvalu, iskorak umrežavanja zemlje autoputnim koridorima, veoma hrabar iskorak, veoma ozbiljan iskorak, iskorak koji se ne može odglumiti, ne može se odigrati. To nije dnevno politička stvar, to nije pitanje dobro pripremljenog PR ili jedne konferencije za štampu ili dobrog govora, ili dobro napisanog govora, to je nešto što je izuzetno skupo košta. To je nešto što treba da se sprovodi više godina, ali definitivno to je nešto što je pre recimo sedam, osam ili deset godina izgledalo nemoguće. Mi smo prosto sanjali autoput, ja to moram da vam kažem, i bez obzira što smo se nadali da će se to desiti, ali nekako je to izgledalo utopijski, možda, ali veoma teško. Međutim, sada kada evo dok putujemo od pravca Novoga Pazara i kada se odmah u blizini Čačka uključimo na autoput, već time osećamo olakšicu, olakšanje za nas koji redovno putujemo na relaciji Novi Pazar – Beograd, a istovremeno Moravski koridor, istovremeno ovako uspešno probijanje te veoma teške deonice od Čačka prema Požegi, a potom već potpisivanje ugovora i već utvrđeni rokovi za nastavak opet jednom vrlo teškom deonicom koja će ići od Požege prema Ivanjici, a potom dalje prema Dugoj Poljani, Pešteru, pa onda Boljarima konačno prema granici sa Crnom Gorom. Dakle to su sve stvari koje nam ulivaju optimizam. Na kraju krajeva, to su i stvari koje zapravo od nas očekuju upravo i ovakav politički diskurs. Na tim dogovorima mi zapravo imamo ovakvo sudelovanje u našoj politici, jer smo bili u prilici da vagamo da li tražiti neke ozbiljne funkcije u Vladi, što je bila praksa ranije naših predstavnika sa područja Sandžaka ili dati prioritet kapitalnim investicijama kojima će konačno i taj prostor postati u punom smislu reči i ekonomski i infrastrukturno sastavni deo ove zemlje, koji će moći da prosto ravnopravno funkcioniše, diše i saobraćajno i ekonomski i komunikacijski. Mi smo dali prioritet zapravo dogovorima, insistiranju na kapitalnim investicijama, autoputevi su bili ključni projekat i to nas jako raduje. Očekujemo da se ažurira i nastavi sa projektom gasovoda koji ide od Kopaonika prema Novom Pazaru, da se prema dogovoru nastavi takođe sa projektovanjem i realizacijom povezivanja i ostalih gradova od Novog Pazara pravac Tutin, Sjenica, potom Prijepolje, Nova Varoš i Priboj. To je nešto što nas čeka i nešto što želimo da se ažurira i da se pojačaju aktivnosti vezano za realizaciju ovog projekta. Očekuje nas i izgradnja kliničko-bolničkog centra u Novom Pazaru ili mogu kazati dogradnja zato što su se već ozbiljne investicije desile u zdravstvenom sektoru i kapitalnim projektima u Novom Pazaru. Potrebna je dogradnja kako bi u dogledno vreme moglo se pristupiti i organizacionim pripremama i promenama. U međuvremenu se treba poraditi i na usaglašavanju strategija, s obzirom da neke ranije strategije koje su predviđale razvoj medicinskog sektora na tom području nisu predviđale postojanje kliničko-bolničkog centra. Sada je neophodno i te strategije, te planove, kao i određene zakonske regulative uskladiti i potom ići u realizaciju tog izuzetno važnog regionalnog projekta koji nije ni na koji način predložen ili tražen iz nekih političkih, stranačkih ili bilo kojih drugih lokalnih razloga, već isključivo kao potreba prostora, kao geografska potreba, s obzirom na to da je raspored kliničko-bolničkih centara na području zemlje, između ostalog, bitan i zbog dostupnosti ili najbitniji zbog dostupnosti građana. Prema tome, ukoliko imate četiri klinička centra koja su geografski pozicionirana na jednoj trećini zemlje i to na severu, odnosno severoistoku, to su Beograd, Niš, Novi Sad i Kragujevac, vi imate zapravo dve trećine zemlje geografski nepokrivene. Prema tome, sada ovom autoputnom mrežom od Užica do Kragujevca ćete moći stići za skoro sat ili malo jače vremena. Od Kraljeva do Kragujevca za manje od sata. Međutim, i kada dobijemo autoput i kada ostvarimo sve infrastrukturne projekte od Novog Pazara do najbližeg kliničko-bolničkog centra, to je do Kragujevca, ne možete stići pre dva sata, a to je prilično dugo kada su u pitanju određene medicinske potrebe. Tako da je potreba osnivanja, formiranja kliničko-bolničkog centra u Novom Pazaru preka potreba, stvarna potreba prostora. Ako tome pridodamo da na tom prostoru gravitira i sever Crne Gore i određeni prostori izvan Srbije kada je u pitanju BiH, to dobija još na posebnom značaju. Zato sam jako radostan i raduje me ne samo činjenica da smo oko toga postigli dogovor, već me raduje činjenica da država ima kapacitet da i u ovim teškim trenucima se nosi sa već započetim, planiranim, kapitalnim projektima, kapitalnim investicijama, velikim projektima, što zapravo pokazuje da nismo imali nerealne planove, već da će biti veoma realno realizirati taj projekat. Očekuje nas izgradnja ili adaptacija, videćemo, kako već iznađemo rešenje, i naučno-tehnološkog parka koji je takođe predviđen u Novom Pazaru. Ukoliko bude građen iznova, to će biti veća investicija. Mogućnost postoji da se i deo ili određeni deo napuštenih objekata ili za sada objekata koji su van upotrebe, a koji pripadaju vojsci Republike Srbije, koji se nalaze u Novom Pazaru, što je bilo iskustvo, već uspešno iskustvo i u nekim drugim delovima zemlje gde su adaptirani vojni objekti za Naučno tehnološki park, odnosno naučno tehnološke parkove. Mislimo da je i to izvodljivo u Novom Pazaru. To bi bilo znatno jeftinije i moglo bi se tehnički i građevinski mnogo pre realizovati, ali u svakom slučaju da li na ovaj ili drugi način jako je važno da se što pre pristupi i organizacionim koracima, ali isto tako i građevinskim poduhvatima, kako bi se realizovao ovaj projekat. Pitanje železničke pruge je već tako famozno pitanje, dakle Novi Pazar je jedini grad od preko 120.000 stanovnika koji nema železničku prugu. To je nešto što definitivno ne da je zrelo, nego je prezrelo vreme da se to realizuje i ne samo kopčom prema Raškoj, što je najkraća relacija oko dvadesetak kilometara. To je najlakši deo ovog projekta, ali postigli smo dogovor da pruga nastavi dalje prema zapadu, jer je to prostor koji to zaslužuje i koji će biti veoma upotrebljiv, tako da bi se zapravo ta trasa pruge od Raške do Novog Pazara dalje nastavila u pravcu između Tutina i Sjenice prema Novoj Varoši i Priboju, odnosno Bistrici, gde bi se zapravo povezala ta trasa pruge sa prugom koja ide Beograd – Bar i prolazi preko Bistrice, odnosno dalje ka Prijepolju. Dakle, to je još jedan strateški iskorak za ovaj prostor gde bi se definitivno sa autoputnim koridorom sever – jug, odnosno Koridorom 11 koji će proći preko Peštera, odnosno preko Sandžaka, sever – jug dalje prema Crnoj Gori, čime će se Novi Pazar i ostali sandžački gradovi povezati i sa Beogradom, severno i drugim gradovima u Srbiji, ali i južno dalje sa gradovima u Crnoj Gori, odnosno Podgoricom i dalje prema moru. Isto tako ništa manje za nas u Sandžaku važan projekat je povezivanje Novog Pazara sa Sarajevom, predviđenom najrealnije već predviđenom trasom prema Sarajevu, odnosno Bosni i Hercegovini, zapravo ono što je Sandžak bio ekonomski zapostavljen, infrastrukturno svih tih proteklih decenija. Ovim iskorakom, otvaranjem Sandžaka i prema jugu, i prema severu, i prema istoku autoputevima, i prema Beogradu, i prema Podgorici, i prema Sarajevu onda železničkom prugom, onda gasovodom, kliničko-bolničkim centrom, naučno tehnološkim parkom mi dolazimo, ako Bog da na jednu da kažem pozitivnu nulu, odnosno na ono gde nikada nismo bili. To je ono što zapravo za mene predstavlja istorijski iskorak u pogledu normalizacije odnosa u Sandžaku. Dakle, Sandžak je kao što znate, u protekle dve, tri decenije tretiran na različite načine i meni je žao što je najčešće tretiran konfliktno, sa bilo koje strane i što smo imali uglavnom od same upotrebe ovog pojma do svih drugim ideja koje su dolazile one su nekako forsirane, sa jedne strane, a sa druge strane doživljavane kao neka vrsta antidržavnog projekta, neka vrsta ataka. Nemamo ni jedan razlog da ovaj prostor držimo u atmosferi konfliktnosti, zaista nemamo, a najbolji način relaksacije odnosa, najbolji način normalizacije odnosa jeste da u prvi plan stavimo ono što jednako treba i Bošnjacima i Srbima na tom prostoru. Dakle, svim građanima, jer kada gradite put, kada gradite autoput, kada ulažete u zdravstveni sektor, kada ulažete u škole, kada ulažete u sve ove projekte koje sam nabrojao da ih ponovo ne pominjem, kada to radite, vi onda relaksirate sve te odnose, jer tamo ona rupa na putu na kojoj se lomi točak od automobila, ona ne zna da li će u nju da upadne srpski automobil ili bošnjački automobil. Ona ne pravi tu razliku, ona lomi svaki automobil. Prema tome, to je način na koji treba promenimo pristup posmatranju tom prostoru koji je godinama posmatran kao neuralgičan. Normalizacija odnosa kroz ekonomske, kroz infrastrukturne projekte, naravno da to ne znači da treba minimizirati ili ignorisati verske potrebe, nacionalno etničke potrebe, kulturne potrebe, oni su takođe sve te potrebe su jako važne, ali za njih treba napraviti normalnu atmosferu, da svi razvijaju svoje, ali uz podršku drugih, ali ne na račun drugih. Dakle, to je da kažemo ta željena država, željena Srbija, željena atmosfera kojoj teži Stranka pravde i pomirenja i u koju mi uprkos svih faktora koji nas vrlo često opterećuju, koji su nažalost i često plod neodgovornih izjava, neodgovornih projekata, neodgovornih programa pojedinih političara koji zapaljivom materijom rukuju neodgovorno na način da prosto skrenu pažnju na sebe, dobiju neki dnevno politički aplauz ili neki glas od pripadnika svoje zajednice. A šta je cena? Cena je nešto što ne može da se leči tako brzo. Dakle, izazivanje mržnje je kao izazivanje požara. To je isto kao da ste piroman. Jako malo treba da izazovete požar. Jedan klas šibice, odnosno jedan pokret upaljača i imate požar. A znate koliko energije, snage i truda treba da se požar ugasi. Kada se požar ugasi, znate li koliko treba da se saniraju štete. Dakle, takav odnos odgovornosti bi trebali da gradimo i prema reči, jer reč je upravo kao ta varnica prva koja je malecna, koja je vrlo lako proizvodi i kojoj je dovoljno samo da bude izgovorena od nekog ko je na poziciji, da drži mikrofon i nekoga ko je neodgovoran. Znači, neodgovornost je njeno gorivo. Zapravo, sa ove dve poruke, prednost projektima koji su zajednički, infrastruktura, privreda, zapošljavanje, investicije pre svega i nakon svega investicije, koje će omogućiti nova zaposlenja, a sa druge strane pažljivost u komunikaciji, pažljivost u politici, pažljivost u projektima, pažljivost u zahtevima. Birati reči, dobri i pametni ljudi biraju reči. Biranim rečima govore pametni. Ne biranim, ne selektiranim, grubim uvredljivim rečima govore loši, govore glupi. To treba da se zna. Prema tome, sa takve dve poruke idemo časno u sve ovo zajedno. Tražimo sagovornike, tražimo saveznike, hvala bogu što ih imamo i hvala bogu što država ima energije da ovom ponudom, kao što je i ova danas o izmeni Zakona o budžetu, koga ćemo podržati, nastavimo u rešavanju svega onoga što nas čeka, što nas tišti, ali verujem da kada postoji volja, dobra namera, saradnja korektna, ljudska i profesionalna, rezultati neizbežno dolaze. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Milorad Mijatović. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsednice. Poštovani ministre sa saradnikom, dame i gospodo narodni poslanici, mi danas raspravljamo o rebalansu budžeta. Odmah da naglasim, on je očekivan, on je iznuđen i za nas ne predstavlja iznenađenje. Mi nismo u novembru mesecu mogli znati kako će teći situacija oko pandemije Kovida 19 i samim tim za njega smo bili i pripremljeni. Mi smo u prethodnoj godini imali dva rebalansa. Poslanička grupa SDPS je podržala oba rebalansa, naglašavam podržaćemo i ovaj rebalans. Zašto? Iskustvo kaže da su prva dva rebalansa onaj u aprilu, onaj u septembru, dali veoma dobre rezultate. To se ogleda u ekonomskim pokazateljima koje trenutno imamo u aprilu mesecu. To nam priznaju i relevantne međunarodne organizacije. Dakle, uradili smo nešto što je malo zemalja činilo i samim tim izbegli smo katastrofu koja se mogla desiti u našim ekonomskim dešavanjima, odnosno što se moglo desiti oko finansija. Zbog građana Srbije moram da naglasim da Srbija ima stabilne i održive finansije, naglašavam još jednom, stabilne i održive finansije. Kada sam govorio o budžetu za 2021. godinu, ja sam rekao nekoliko karakteristika, ponoviću ih, da je budžet realan, stabilan, da predstavlja kontinuitet, da ima izraženu razvojnu komponentu i ima održavanje i blago povećanje standarda. Moram reći da sve te karakteristike koje sam rekao u novembru mesecu, stoje sada i u aprilu. Hajdemo da vidimo da li je budžet realan? Jeste. Pravljen je konzervativnom metodom i samim tim sve ono što je predviđeno i ostvaruje se. Mi iako smo predvideli tada jedan deficit koji je bio 180 i nešto milijardi, mi smo u februaru imali suficit od 7,5 milijardi, što je zaista nešto što je dobro, što pokazuje da je privreda Srbije živa, žilava, da funkcioniše i da tu imamo rezultate. Dalje, rekao sam o stabilnosti budžeta i održivosti budžeta i to ću stalno naglašavati, jer je to veliki rezultat. Treće, o razvoju komponenti ću govoriti nešto malo i kasnije, isto tako o održavanju blagom povećanju standarda. Onog trenutka kad smo počeli da raspravljamo o pandemiji, mi nismo znali kakva je to bolest, šta nas čeka. Moram priznati danas mnogo više znamo, ali ne znamo sve, ne znamo kada će se završiti, moramo biti uvek oprezni da se može desiti da ova pandemija potraje mnogo duže nego što mi ovog trenutka mislimo. No, ono što je strateški cilj Vlade Republike Srbije, a to je borba za zdravlje građana Srbije i da se sačuva ekonomija i njen razvoj u ovo vreme. Naglašavam, ne samo da se sačuva ekonomija, već i da se razvija. To je taj iskorak koji pokazuje ovaj budžet i ovaj rebalans i ja moram reći da smo postigli veoma dobre rezultate. Neću govoriti neke druge velike reči, ali govoriću veoma dobre rezultate. Počeću prvo od onog prvog stuba - zdravstvo. Šta smo uradili? Znate, kada je počela ova pandemija koja prosto razara čitav svet, pa i našu Srbiju, a moramo da znamo da Srbija nije suviše ekonomski jaka zemlja, nije zemlja koja je bogata, ali je dala prave odgovore na ovu pandemiju koja nam se dešava. Prvo, vakcinacija. Znate, imamo vakcina, četiri vakcine možemo da biramo, retke su zemlje koje to mogu da čine. Mi smo vakcinisali više od tri miliona. Ja smatram da je to još uvek nedovoljno. Trebamo ići dalje. Imamo revakcinisanih 1,2 miliona. Apelujem na građane Srbije da se vakcinišu. Sam sam ličnim primerom to uradio, prošlo je dva meseca od revakcine, osećam se sigurnim. Da bismo pobedili pandemiju ne može država sve da učini, može država da preuzme veći deo odgovornosti, a preuzela je u ovom finansijskom delu, preuzela je da obezbedi bolnice, da obezbedi lekove, da obezbedi respiratore, ali država ne može sve, moraju građani da preuzmu svoj deo odgovornosti, a taj deo odgovornosti građani preuzimaju upravo na taj način što će se vakcinisati. Apelujem da se svi vakcinišu. Pošao sam od ličnog primera, nisam imao nikakvih posledica i molim građane da to urade. Nije samo pitanje vakcinisanja. Naglašavam, vakcine su u našoj zemlji besplatne. U svetu one nisu besplatne. Građani u svetu bogme plaćaju i prvu i drugu vakcinu i još su sretni kada mogu da je dobiju. Mi nudimo besplatno i imamo ih dovoljno, čak kao što je ministar finansija naglasio, imamo ih dovoljno i onda ako se bude dešavao najcrnji scenario. Drugo, mi imamo bolnice i respiratore, koje imaju za svakog obolelog ima krevet i ako je potreban respirator. Dalje, sve je besplatno, ne plaćaju se bolnički dani, ne plaća se testiranje. Izgradili smo dve nove kovid bolnice u Beogradu i u Kruševcu. Mene raduje, kao nekog ko dolazi iz Novog Sada, činjenica da se nova kovid bolnica gradi u Novom Sadu. To je jako bitno. Ta bolnica će postići svoju svrhu, a kada prestane ova pandemija, kada je pobedimo, tada će ta bolnica biti gradska bolnica, jer Novom Sadu upravo nedostaje jedna vrsta sekundarnog nivoa zaštite, a to je kovid bolnica te vrste. Drugo, naša politika koju imamo jeste, i regionalni pristup, mi i našim komšijama iz Severne Makedonije, BiH, Crne Gore nudimo vakcinisanje u našoj zemlji. Znate, mi nismo pusto ostrvo da bismo mogli biti zaštićeni, moramo imati naše komšije koje pored nas. Ono što se zdravstva tiče i što je veoma važno da naglasim, da i mi počinjemo da proizvodimo vakcine. Naš Institut „Torlak“ koji je bio svetski poznat u proizvodnji vakcina, koji je zbog nebrige naše došao u vrlo tešku situaciju, sada se ponovo reaktivira i ponovo će biti onaj institut koje je bio ranije. Država Srbija biće zemlja koja će i sama proizvoditi vakcine protiv ovog Kovida 19. nažalost, bojim se da kako se ponašamo u ovom našem svetu, na ovoj zemaljskoj kugli, da pandemija baš neće stati, da će se pojavljivati i zato treba biti pripremljen unapred. Dakle, u svakom slučaju država Srbija je preuzela veliku odgovornost i samim tim ispunila je sve ono što se od države očekuje. Naravno, drugi stub ovog budžeta i strategije Vlade Republike Srbije jesu stabilne i održive finansije. Znate, kada se govorilo o rastu BDP u 2021. godini, lestvica koja je visoko podignuta 6% za mene je baš bila veoma velika. Moram priznati da sam imao jedan veliki oprez, međutim podaci koje imamo sada u aprilu mesecu pokazuju da i zbog ovog trećeg paketa mera mi ćemo imati ostvarenje rasta od 6% BDP. To ne mislimo samo mi u našoj zemlji, to misle i relevantne međunarodne organizacije koje potvrđuju da će taj rast sigurno biti veći od pet i sama ta činjenica govori da smo to dobro pogodili. Ako govorimo o ekonomskoj situaciji, mogu da kažem da imamo nisku nezaposlenost, jednocifrenu, da imamo stabilan devizni kurs, da imamo nisku inflaciju 1,35, to je daleko niže od onog što planira Narodna banka, da su nam plate i penzije redovne, da imamo blago povećanje i treće, a što je ministar i rekao, jeste da imamo visok kreditni rejting. Kreditni rejting se ne dobija zato što neka zemlja lepo izgleda ili što je interesantna, već kakva je i koliko je zdrava njena ekonomija, odnosno koliko su zdrave njene finansije. Ono što je veoma važno, ono što se obećalo u budžetu za 2021. godinu se i ispunjava. Mislim na rast penzija od 5,9, na rast minimalne zarade od 6,6 i plata od 5%. Najveći rezultat, koji ovog puta pozdravljam, jeste povećane javne investicije. One su 7,2% BDP. Dugo sam poslanik u ovom parlamentu, pratim sve budžete od 2013. godine, pa na ovamo. Sećam se vremena kada je to bilo 2%,3%. Sećam se vremena da sam govorio u ovoj sali da sam presrećan što se iz budžeta izdvaja 130 milijardi za javne investicije. Sada se izdvaja 430 milijardi. To je veoma veliki iskorak. Taj iskorak moram pozdraviti, iz prostog razloga jer jačanje javnih investicija u kriznim vremenima je zaloga za dalji razvoj naše zemlje, zaloga za nešto što će biti unapred bolje i kvalitetnije. Ministar je na sednici Odbora za finansije naglasio da u ovom delu imamo agresivan pristup. Ja bih možda izabrao termin vrlo aktivan pristup ili proaktivan pristup i to pozdravljam. Neću govoriti, ovde je bilo govora za šta se sve izdvaja u okviru ovih javnih investicija, mislim na autoputeve, brzu prugu, itd. Ali, ono o čemu sam ovde stalno govorio i o čemu ću stalno govoriti dok sam narodni poslanik, jeste činjenica da se više sredstava odvaja za zaštitu životne sredine. Znate, država Srbija je potpisala Agendu 2030 i ciljeve održivog razvoja. Mi imamo i Agendu „Srbija 2025“. Te dve agende su u korelaciji jedna sa drugom i drago mi je što se one ostvaruju. Svaka će dati svoje rezultate. Ja bih voleo, stalno to naglašavam, da i u rebalansu i u budžetu imamo i naznačeno koja su to sredstva upravo izdvojena za realizaciju tih agendi. Nadam se da će mi Ministarstvo finansija to učiniti, a fokus grupa našeg parlamenta će o tome vrlo pažljivo raspravljati, govoriti i stalno ćemo naglašavati. Očekujem da ćete to uraditi, pa da vas i zato pohvalim. Znate, 130 miliona evra za zaštitu životne sredine, slobodno ću reći, to je dramatično povećavanje. Zašto? Pa, samo 100 miliona evra izdvajamo za kanalizacije i regionalne deponije i 30 miliona za prečistače voda. Kada smo govorili o klimatskim promenama, kada sam govorio i o energetskim zakonima, upravo sam naglasio da ovde trebamo najveća ulaganja. Vidim sada konkretno obezbeđena sredstva u budžetu za ova ulaganja i to je ono što je veoma važno. Znate, u ekonomiji nema besplatnog ručka. Činjenica je da su ovo značajna sredstva, da država izdvaja značajna sredstva i građanima Srbije moramo reći da se država Srbije i zadužuje. No, mislim da ekonomska konsolidacija koju smo imali je našu privredu, naše finansije osnažila, da mi možemo da se zadužujemo. Na Odboru za finansije mi smo imali veoma sadržajnu raspravu, u jednom trenutku i veoma polemičnu. Pristalica sam stava da naša ekonomija, naša država treba da se zadužuje do 60% BDP-a. To su pravila Mastrihta i ja sam taj stav zastupao i na Odboru za finansije i upravo ga zastupam i sada. Dakle, 60%, ukoliko se ne desi nešto dramatično. To je ta crna linija koju moramo poštovati. Ministar finansija je u svom uvodnom izlaganju to naglasio i držim ga za reč. Razgovaraćemo mi i kasnije, pa ćemo videti, verujem da će on to i poštovati. U toj polemičnoj raspravi, što je za mene demokratski, na Odboru za finansije svi su rekli da, pa čak i članovi Fiskalnog saveta, paketi prvi, drugi i treći su opravdali svoje donošenje i pokazali su svoje pozitivne efekte. Naravno, kada govorimo o zaduživanju, mi moramo reći nešto drugo. Ova Vlada, predsednik države, mi koalicioni partneri Srpske napredne stranke smo jedinstveni u stavu da čuvanje života građana Srbije i čuvanje i održavanje ekonomije nemaju cenu u novcu. Naša konsolidovana ekonomija, ekonomija i finansije mogu izdržati sve ovo što se dešava. Naravno, to zavisi i od građana Srbije, upravo njihovog ponašanja, u smislu da se vakcinišemo, da poštujemo pravila struke i to je ono što je važno. Od ovog trećeg paketa, koji iznosi 2,2 milijarde, 660 miliona evra dajemo za privredu, a građanima se izdvaja 500 miliona. Znate, sačuvali smo mala, mikro i srednja preduzeća. Sačuvali smo i velika preduzeća. To što su pojedinci dobijaju tri minimalne plate, da nema otpuštanja više od 10%, zato imamo jednocifrenu nezaposlenost. One oblasti koje su najviše pale, hotelijerstvo, ugostiteljstvo, autobuski prevoznici, to je negde išlo čak manje od 50%, dobijaju sredstva da prežive. Ovo je vreme koje mora da se poštuje. Mene raduje, to pozdravljam, da su se setili samostalnih umetnika, jer bez umetnosti nema boljeg života i upravo to što dobijaju dve minimalne plate, odnosno 500 evra, jeste pomoć u ovim trenucima u kojima se nalazimo. Ono što volim da poredim, za mene je to indirektan dokaz kako privreda stoji, a to uvek naglašavam, smanjuju se dotacije penzijsko-invalidskom osiguranju. Znate, bilo je predviđeno 153,6 milijardi, a sada je 141,8. To je za mene najbolji pokazatelj da je zaposlenost na visokom nivou, da zaposleni uplaćuju penzioni fond i da je naš penzioni fond stabilan. Ovde je bilo govora da se daleko više sredstava izdvaja i za poljoprivredu 5,6 milijardi, za turizam, zatim da se izdvaja sto miliona za vaučere. Znate, moći ćemo, kao i prošle godine, ako ništa drugo, da posećujemo našu zemlju i da je bolje upoznamo, da se bolje ponašamo kada upoznamo našu zemlju. Naglašavam, poslanička grupa Socijaldemokratske partije Srbije će glasati za rebalans ovog budžeta i sve prateće zakone. Imaćete našu podršku, ukoliko nastavite ovim putem koji je zacrtan, koji daje rezultate. Živim u uverenju da nećemo imati drugi rebalans ove godine. To će značiti da smo pandemiju stavili pod kontrolu i da možemo normalno i pristojno živeti. Upravo zato, naglašavam da će poslanička grupa Socijaldemokratske partije glasati za ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoltan Pek. Izvolite.
Hvala. Poštovane potpredsednice Narodne skupštine, poštovani ministre sa saradnikom, poštovani narodni poslanici, u prošloj godini smo sačuvali rast privrede i dali puno pomoći našim građanima. Sada sa ovim rebalansom budžeta nastojaćemo da ovu tendenciju dalje nastavimo. Rebalansom budžeta za 2021. godinu ukupno je planirano kod prihoda 1.356,2 milijarde dinara, što je 19,9 milijardi dinara više u odnosu na iznos prihoda planiranih inicijalnim budžetom za ovu godinu. Predviđeni rashodi su u iznosu od 1.768,4 milijarde, što je 254 milijarde više u odnosu na planirani iznos, što je bilo u inicijalnom budžetu. Ukupni deficit nam je sad po rebalansu 412 milijardi dinara. Kod planiranja budžeta za ovu 2021. godinu rekli smo da su nam prihodi konzervativno planirani. I pored tako konzervativnog planiranja imali smo rast prihoda u prvom kvartalu ove godine. Sada možemo kazati da je planiranje ili rebalansom su konzervativno planirani naši prihodi. Što se tiče rashoda, znatno su sad uvećani. To je zbog trećeg paketa mera za podršku privrede i građanima, zbog povećanja kapitalnih investicija u saobraćajnu infrastrukturu i u zdravstvenu infrastrukturu. Kod nas država nosi sav teret ove krize što je prouzrokovala pandemija korona virusa. Nijedna zemlja u okolini nije podsticala ili dala toliko podsticaja za svoju privredu kao što je naša. Možemo da pogledamo okružne zemlje, možemo da gledamo i zemlje u celoj Evropi, nijedna od tih država nije dala toliko pomoći kao mi. Ovde možemo da kažemo da i naša država ne samo privredi, nego i građanima daje punu pomoć. Isto ako gledamo i okruženje i Evropu, nijedna zemlja toliko pomoći nije dala svojim državljanima. Bilo gde da žive u našoj zemlji, da li žive na severu ili na jugu zemlje, ako gledamo privredu, da li su to mikro, mali, srednji preduzetnici ili velika preduzeća, znači, cela privreda dobija pomoć i stanovništvo naše zemlje. Zbog ovoga Savez vojvođanskih Mađara ili poslanici Saveza vojvođanskih Mađara će podržati rebalans budžeta i glasaće za ovaj rebalans. Iako će država nositi sav teret ove krize i daće, kao što sam rekao, punu pomoć privredi i građanima, očekuje se rast privrede od 6% BDP-a. Javni dug neće nam biti veći od 60% BDP-a. Kao što je rekao gospodin ministar, u ovom rebalansu vidimo puno i velika ulaganja u kapitalne investicije. Ovde treba izdvojiti ili znamo da svako ulaganje u infrastrukturu podstiče rast privrede ili ekonomije, zapošljava celu privredu, održava radna mesta i još i otvara nova radna mesta. Ulaganje u kapitalne investicije na nivou država će biti, kao što smo čuli, 7,2% BDP-a, što je u dinarima 430 milijardi dinara koje će biti uložene u infrastrukturu. Momentalno, kao što smo čuli, grade se četiri auto-puta u našoj zemlji, a u ovom rebalansu predviđena je gradnja još četiri auto-puta, kao što su: deonica Beograd-Zrenjanin, onda deonica auto-puta od Surčina do Novog Beograda, gradiće se Fruškogorski koridor, obilaznica oko Novog Sada, obilaznica oko Gornjeg Milanovca. Ovde ne treba da zanemarimo jedan veliki projekat, a to je početak izgradnje metroa u Beogradu. Poslanici Saveza vojvođanskih Mađara veoma cene da investicije, kapitalne investicije koje su započete neće stati, nego će biti novih investicija. Nama je važno da projekat mađarsko-srpske železnice dalje ide kao projekat modernizacije i rekonstrukcija železničke pruge Subotica-Segedin, izgradnja nove brze saobraćajnice između Novog Sada i Rume, onda dalje teče projekat rekonstrukcije i dogradnje graničnog prelaza kod Horgoša, nastavlja se projekat na reci Tisi kod Novog Bečeja da bi unapredili uslove za prevođenje brodova kod te brane. Rebalansom budžeta je previđeno ulaganje oko pet milijardi dinara u tzv. zdravstvenu infrastrukturu. Čuli smo da je prošle godine završena izgradnja dve kovid-bolnice, a kod rebalansa su predviđene pare za izgradnju nove kovid-bolnice u Novom Sadu, predviđeno je da se završi Klinički centar u Beogradu i počinje rekonstrukcija Kliničkog centra u Novom Sadu. Pored ovih ulaganja, predviđene su pare za opremanje Doma zdravlja u Borči i puno para je predviđeno za završetak rekonstrukcija opštih bolnica širom naše zemlje. Da ne zaboravimo da će se graditi i fabrika za proizvodnju vakcine, ako smo dobro čuli, to će biti ruska vakcina, a možda će biti i kineske, to ćemo posle saznati. Pored ulaganja u zdravstvenu infrastrukturu predviđena su dodatna sredstva za zdravstvenu zaštitu građana. A šta to znači? Ovde se misli na kupovinu opreme u bolnicama, kupovinu lekova, kupovinu vakcine, koji će za dalju borbu protiv pandemije izazvane korona virusom biti efektivnija. Za ove namene je predviđeno oko 20 milijardi dinara. Sada bih nekoliko reči rekao o državnoj pomoći privredi koja država daje naših privrednicima, kao što sam rekao, da li su mikro, mala ili srednja preduzeća, kao i velika preduzeća. Prvih 50% minimalne zarade je isplaćeno za 1.140.000 zaposlenih, a druge dve isplate će biti u maju i u junu mesecu. Kao što smo čuli, turistički vodiči, turistički pratioci dobijaju pomoć u iznosu od dve minimalne zarade, a to je oko 30.000 ili 31.000 dinara. Te isplate minimalnih zarada će biti u mesecu julu i avgustu. Pomoć će dobiti i zaposleni u ugostiteljstvu, isto toliko, dve minimalne zarade, i dodeljuje se svakom zaposlenom za koga je privredni subjekat isplatio zaradu za mesec decembar 2020. godine i podneo, naravno, odgovarajuću poresku prijavu. Kao što smo čuli od gospodina ministra da je konkurs za pomoć prevoznicima završen, a kojim će dobiti pomoć prevoznici u narednih šest meseci u iznosu od 600 evra po autobusu. Čuli smo da i domaći hoteli isto dobijaju 150 evra pomoći po sobi i 350 evra po krevetu. Novina je da oni građani koji samostalno obavljaju umetničku delatnost ili drugu delatnost u kulturi daju im se bespovratna sredstva i to dve minimalne zarade, što je ukupno na nivou države 230 miliona dinara. Reč je više od 3.000 samostalnih umetnika. Ove isplate minimalaca je predviđeno u julu i avgustu mesecu. Država je mislila i na nezaposlena lica. I oni će dobiti pomoć države. Pomoć u visini od 60 evra po dinarskoj vrednosti i biće isplaćena svim državljanima Republike Srbije koji se nalaze na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje. Nacionalna služba pre početka isplate sačiniće izvod iz službene evidencije koja lica mogu dobiti ovu pomoć i dostaviti određenoj banci koja će ovu pomoć da isplati. Isplata ove pomoći počinje od 1. juna. Treba istaći da naši sugrađani koji žive na teritorije KiM isto dobijaju pomoć od države. Deca i svi punoletni građani 100 evra u dinarskoj protivvrednosti, odnosno 200 evra dinarske protivvrednosti dobijaju ona lica koja su nezaposlena. Ta pomoć će biti isplaćena u maju mesecu. Isto pomoć od 30 plus 30 evra koju dobijaju svi punoletni državljani Srbije. Prvi 30 evra poče će isplata u maju mesecu, a prijava počinje od 28. aprila i isplata druge rate ili drugih 30 evra će biti u novembru mesecu. Ne treba da zaboravimo naše penzionere koji će dobiti plus 50 evra i to mogu da očekuju u septembru mesecu. Kao što je gospodin ministar pokazao grafikon ili tabelu da svakog meseca će biti neka isplata u vidu pomoći države, da li privredi, da li građanima, ali svakog meseca će biti. Mi moramo istaći da u ovom rebalansu poljoprivreda dobija još 5,5 milijardi dinara. Mi svaki dinar što je dat poljoprivredi podržavamo. Od ovih 5,5 milijardi dinara 4,9 milijardi će biti usmereno u Upravu za agrarna plaćanja na ime subvencije poljoprivrednim proizvođačima. Ovim dodatnim sredstvima kao što smo čuli Ministarstvo poljoprivrede će dobiti 5% od budžeta Republike Srbije. Mislimo da je jako važno i mi poslanici SVM podržavamo ovu tendenciju, kao što i podržavamo da Ministarstvo zaštite životne sredine dodatnih 4 milijardi dinara dobija. Sa ovim se najbolje dokazuje da ekologija i zaštita životne sredine je jedan od prioriteta naše države. Iz ovih dodatnih para opština i gradovi mogu sanirati svoje divlje deponije na svojim teritorijama. Naravno, iz ovih para mogu se dograditi ili izgraditi kapitalni projekti, kao što su prečistaći otpadnih voda, mogu se izgraditi kanalizaciona mreža u više od 20 lokalnih samouprava Srbije. Pozitivno ocenjujemo da Ministarstvo omladine i sporta dobija još dodatnih 1,9 milijardi dinara. Iz ovih sredstava 660 miliona dinara će biti u nameni da se organizuju velika međunarodna takmičenja u našoj zemlji, kao što je evropsko prvenstvo u odbojci za žene, svetsko prvenstvo u boksu, kvalifikacioni turnir košarke za muškarce i kao što je gospodin ministar rekao, ne ove godine, nego sledeće godine svetsko prvenstvo u atletici u dvorani. Na kraju da zaključim poslanici poslaničke grupe SVM će podržati rebalans i glasati u danu glasanja na ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem kolega. Pre nego što pređemo na sledećeg ovlašćenog govornika, jedno obaveštenje o današnjem radu. Poštovani narodni poslanici saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18,00 časova zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Reč ima predsednik poslaničke grupe SPS, Đorđe Milićević. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsedavajuća, poštovano predsedništvo, poštovani ministre, poštovani predstavniče ministarstva. Poslanička grupa SPS je tokom rasprave o budžetu za 2021. godinu potpuno jasno rekla da smatramo da Srbija u 2021. godinu ulazi jaka i ekonomski stabilna sa privredom koja je na stabilnim nogama, sa jednim potpunim uverenjem, zapravo najpre sa privrednom stopom rasta, najvećom privrednom stopom rasta u Evropi, odnosno pada u Evropi i sa potpunim uverenjem da ćemo uspeti da realizujemo onu projektovanu stopu BDP od 6%. Period sa kojim se suočava ne samo Srbija, već čitav svet, period pun iskušenja, izazova, najveći zdravstveni izazov, nažalost sa kojim se suočava i Srbija i svet, nameću, nažalost u Srbiji danas tri ključna pitanja i o tome je danas tokom uvodnog izlaganja od kolega već bilo reči. Dakle, jedno od ključnih pitanja je da li je bilo otpuštanja radnika u Srbiji? Da li je bilo zatvaranja fabrika u Srbiji? Da li su strani investitori odustali od ulaganja u Srbiju? Nije bilo otpuštanja radnika i ja želim da po ko zna koji put podsetim, naspram 2012. godine kada je stopa nezaposlenosti bila 25,9%, danas je na rekordnih ispod 9%. Što se tiče fabrika, naravno da nije bilo zatvaranja fabrika. A što se tiče stranih direktnih investicija u protekloj godini, strane direktne investicije su bile tri milijarde eura. Ono što je izuzetno važno naglasiti ukupan iznos stranih direktnih investicija koji pristigne na Balkan 60% stranih direktnih investicija je upravo usmereno ka Srbiji. Nije slučajno da „Fajnenšel tajms“ već nekoliko godina unazad Srbiju svrstava u rang država, ne samo u regionu, već i šire kao nekoga ko je najprivlačnija država za strane investitore. Jedan od poslednjih primera, nadam se ne poslednjih ali jedan od novijih primera koji želim da navedem, je dolazak japanske kompanije „Nidek“ u Novi Sad. Dakle, japanska kompanija koja će u prvi mah zaposliti, ispravite me ministre ako grešim, negde oko 470 ljudi. Japanska kompanija koja planira da investira u ovoj godini 1,5 milijardi eura, a na našu veliku radost i zadovoljstvo, pola od toga će investirati upravo u Srbiju. Japanske, ovo je čini mi se druga japanska kompanija koja dolazi u Srbiju, japanske kompanije ne dolaze tamo gde je loše. Japanske kompanije dolaze u države koje predstavljaju atraktivnu investicionu destinaciju što Srbija danas svakako jeste. Kada govorimo o budžetu, a samim tim i o izmenama i dopunama Zakona o budžetu ili rebalansu budžeta, budžet je život. Nerealan budžet je nerealan život. Ovde se postavlja nekoliko suštinskih pitanja. Da li je život u Srbiji trebao da stane u periodu pandemije koja je izazvana Kovidom i da li je predsednik, Vlada, Narodna skupština Republike Srbije, da li su trebali da se ponašaju, napraviću jednu digresiju, kao znate kada je napolju loše vreme pa onda negde pokušate da se sakrijete, pa sačekate da to loše vreme prođe, pa onda nastavite dalje put kojim ste krenuli. Kada kažem, figurativno, put kojim ste krenuli, mislim na realizaciju onog cilja ministre o onom kojem ste govorili "Srbija 2025", a mislim i na reformski put Vlade koji je započeo 2014. godine, čiji su temelji postavljeni 2014. godine što znači rast, reforme, razvoj, napredak i prosperitet. Naravno da to nisu učinili ni predsednik, ni Vlada, ni Narodna skupština Republike Srbije, jer to bi bilo krajnje neodgovorno i to bi bilo krajnje neozbiljno. Država je, dakle, najveći teret krize u periodu pandemije prihvatila na sebe. Ja ne želim da, izbegnut je najcrnji mogući, najgori mogući scenario i ja ne želim da poredim Srbiju sa drugim državama. Hajde da govorimo samo o Srbiji, ne želim da poredim Srbiju ni sa državama u regionu ni van regiona, ali hajde da govorimo samo o Srbiji i o našim rezultatima. Dakle, izbegnut je najgori mogući scenario, sistem pokazalo se funkcioniše onda kada je najteže i ne samo da sistem funkcioniše, nego taj sistem ostvaruje ekonomske pokazatelje i ekonomske rezultate koji su na zavidnom nivou. Znate, možete vi da plasirate putem javnosti laž, možete da plasirate neistine, ali kada govorite o ekonomiji, tu su brojke, tu su pokazatelji, tu su činjenice, one su egzaktne. Tu ne možete da prevarite građane Srbije i sa druge strane, naravno, da građani Srbije osećaju ono što čini i radi predsednik i Vlada i Narodna skupština Republike Srbije. Dakle, kroz budžet su definisani stubovi, rekao bih, razvoja u narednom vremenskom periodu, ciljevi koji se žele postići i ovaj rebalans zapravo je nastavak realizacije tog puta, rekao sam krajnji cilj je ono o čemu ste govorili "Srbija 2025", prosečna penzija 470 evra, posle prosečna plata u Srbiji 900 evra. A znate, onaj, kako kaže naš narod, onaj ko stane na pola puta a ne pređe ni na jednu ni na drugu stranu obično bude pregažen. Naravno da to nije dozvolio predsednik Srbije, ni Vlada ni Narodna skupština Republike Srbije. Ovo je reformska vlada za teško vreme i o tome smo govorili tokom konstituisanja i formiranja Vlade Republike Srbije i svaki zakonski predlog, ministre, koji je došao iz vašeg ministarstva, a tiče se konkretno makroekonomske stabilnosti, tiče se finansija, u periodu kada je bilo najteže od marta meseca do danas se ne može definisati kao politička proklamacija. Imao je jasno i konkretno definisane ciljeve i jasno i konkretno definisane rokove. Ti ciljevi su realizovani, a rokovi nijednog trenutka nisu probijeni. Prva dva paketa pomoći su pokazale rezultate, a treći paket kao što ste rekli, ima za cilj da sačuva ekonomiju radna mesta, obezbedi jednu, rekao bih, dobru startnu poziciju u Srbiji za period, zapravo za onaj prvi dan kada prođe period pandemije, kada prođe pandemija virusa. Zašto rebalans budžeta? Ublažavanje posledica izazvane pandemijom, kao i zbog povećanog broja kapitalnih investicija, ali i završetka onih kapitalnih investicija koje su započete, i završetka kako onih investicija, pre svega, kada je reč o zdravstvenoj infrastrukturi, što je i u ovom trenutku izuzetno važno i značajno. Kada govorimo već o zdravstvu, za vakcine je izdvojen ogroman novac, to je jako važno za građane Srbije, jer zdravlje nema cenu. Borba za vakcine je danas kao u martu mesecu prošle godine borba za respiratore i mi smo jedina država u svetu, da jedina država u Evropi, rekao sam da ne želim da poredim, ali jedina država u Evropi koja je imala na raspolaganju sve četiri vakcine i nijednog trenutka se nije kasnilo, nije postojalo kašnjenje kada je reč o revakcinisanju. Jedina država koja ima vrlo jasnu i precizno definisane ciljeve. A cilj je, krajem maja meseca više od tri miliona građana da bude revakcinisano i ta borba se nastavlja nakon maja meseca. Dakle, ono što, kada je reč o zdravstvenoj infrastrukturi posebno želim da naglasim jeste planira se izgradnja nove kovid bolnice u Novom Sadu, zatim kreće se i sa izgradnjom fabrike vakcina, to posebno želim da istaknem u kojoj bi se proizvodile vakcine kineskog "Sinofarma", planirano je da fabrika bude izgrađena u saradnji sa kineskim partnerima iz Kine i UEA, očekuje se da izgradnjom ove fabrike vakcina krene sredinom oktobra ove godine. Plan je da se u fabrici mesečno proizvodi više od dva miliona doza "Sinofarma" vakcina, koje bi se koristile za potrebe Srbije, ali bi se izvozile pre svega i u ostale zemlje regiona. Dakle, još jedna potvrda, potvrda uspešnosti srpske politike u periodu pandemije, dakle, Srbija je faktor stabilnosti u regionu. Još jedna sjajna vest kada govorimo o vakcinama koju je pre nekoliko dana saopštio i predsednik Republike, ja to je da će "Torlak" postati jedan od najvećih proizvođača vakcina i najprepoznatljivijih proizvođača vakcina, ne samo u regionu, već šire. Da je nakon konsultacija koju je obavio sa ministrima, sa predstavnicima farmaceutske industrije, sa stručnjacima iz oblasti zdravstva donet zaključa, ispravite me ako grešim 18 miliona evra da se uloži u pakovanje i punjenje vakcina da se 20 miliona evra uloži u opremanje "Torlaka" i da se kreće sa biznis planom, sa projektom kako bi se krenulo u realizaciju izrade četvorovalentne vakcine. Ja sam razgovarao i sa kolegama koji su iz oblasti zdravstvene struke, i to je od izuzetne važnosti i značaja, za Srbiju. Kada govorimo takođe o zdravstvenoj infrastrukturi, planiran je završetak radova na rekonstrukciji izgradnji KC u Beogradu, i tu je rekonstrukcija KC Vojvodine, u Novom Sadu, kao što sam rekao, kao i drugih opštih bolnica. Podsetiću vas da smo budžetom za 2021. godinu, definisali tri stuba, jasno tri stuba razvoja da bi došli do onog konačnog cilja. Prvi, borba protiv korone, drugi životni standard građana i treći, veće izdvajanje za kapitalne investicije. Kada je reč o borbi protiv korone, već sam rekao šta je suština. Kada je reč o životnom standardu građana, želim da podsetim, dakle, do trećeg paketa izdvojeno je 704 milijardi dinara ili 6 milijardi evra, što je 12,9 posto BDP. Ima li jedna država u Evropi i u svetu, tu moram da napravim digresiju i poređenje, koja je u periodu pandemije, povećala penzije za 5,9%, koja je povećala plate u javnom sektoru za 3,5%, pa 1,5%, minimalna cena rada za 6,6%, plate zdravstvenim radnicima za 5%, ima li jedna država u svetu koja je izdvojila u prva dva paketa 100 evra za punoletne građane, za penzionere 4000, pa 5000 dinara, i za zdravstvene radnike 10.000 dinara. Ovaj treći paket pomoći vredan je 257 milijardi dinara i to je 4,3% BDP. Dakle, pomoć države od početka pandemije, kada saberemo ova tri paketa pomoći, je 17,9% BDP-a. Šta to konkretno znači kada govorimo o životnom standardu građana? Veoma taksativno, dakle - jednokratna pomoć za 1,7 miliona penzionera od 50 evra; pomoć za 6.118.911 punoletnih građana od 60 evra; građani koji su na evidenciji NSZ dobiće i dodatnih 60 evra jednokratne pomoći; direktna pomoć države u visini od 1,5 minimalca za 1.505.093 preduzetnika i zaposlenih u mikro, malim, srednjim, ali i u velikim preduzećima. Pored jednog minimalca podršku u visini od još jednog punog minimalca dobiće ugostitelji, turističke agencije, licencirani turistički vodiči. Gradski hoteli će dobiti direktnu podršku države u visini od 350 evra po individualnom ležaju, 150 evra po smeštajnoj jedinici. Direktnu podršku dobiće prevoznici, 600 evra po autobusu u periodu od šest meseci. Za sve Srbe sa KiM, oni koji priznaju Srbiju kao svoju državu, 100 evra, plus 100 evra za nezaposlene. Dakle, kao što sam rekao, zajedno sa prethodna dva paketa ukupna pomoć države od početka pandemije iznosi 17,2% BDP-a. Kada je reč o trećem stubu za koji mi smatramo da je od velike važnosti i značaja, o tome smo govorili i tokom budžeta za 2021. godinu, nikada Srbija nije više izdvojila za kapitalne investicije, 330 milijardi dinara, što je 5,5% BDP-a. To upravo treba da podstakne realizaciju one projektovane stope rasta BDP-a od 6%. Pokazalo se da kada država podstiče ulaganje, odnosno kada država ulaže u kapitalne investicije to podstiče i strane i domaće investitore da ulažu. Rebalansom se izdvajaju dodatnih 88 milijardi dinara za nove investicije, za nastavak velikih kapitalnih projekta sa kojima smo već započeli, odnosno sa kojima se već krenulo. Trenutno se grade četiri auto-puta. Deonica „Miloš Veliki“ od Preljine do Požege, biće završena, kao što je rečeno, 7. januara naredne godine. Već u maju biće potpisan ugovor za nastavak auto-puta dužine 107 kilometara, čini mi se do Crne Gore, ukupne vrednosti 1,5 milijardi evra. Dakle, za dva časa i 15 minuta vi stižete do Crne Gore, što je bilo nezamislivo u prethodnom vremenskom periodu. Gradi se Ruma – Šabac – Loznica, zatim deonica Lajkovac – Valjevo, što moram posebno da istaknem kao lokalpatriota, zatim se nastavljaju radovi na izgradnji Moravskog koridora, tj. auto-puta od Pojata do Preljine. Završena će biti sledeće godina pruga Beograd – Novi Sad. Radi se na projektnoj dokumentaciji za obnovu barske pruge, Valjevo – Vrbnica na granici sa Crnom Gorom. Završava se izgradnja Balkanskog toka i biće izgrađena sekundarna mreža gasovoda do Vranja i Valjeva. Biće nastavljeni projekti osumporavanja u Tentu A i B u Obrenovcu, a takođe ćemo graditi kanalizacionu mrežu u velikom broju opština i gradova. Samo u Kragujevcu treba da se izgradi 650 kilometara kanalizacije, dok će u Nišu to biti 525 kilometara. Dakle, mi u potpunosti verujemo kada predsednik kaže da će Srbija 1. decembra imati u izgradnji osam auto-puteva, i to će biti nešto što u istoriji Srbije nije zabeleženo, nešto zašta nikada nismo imali ni snage, ni moći, ni mogućnosti. To pokazuje kojom brzinom Srbija ide napred naspram ostalih država. Posebno kada je reč o infrastrukturi želim da istaknem nešto što u potpunosti podržavam, a to je za izgradnju beogradskog metroa izdvojeno je tri milijarde 210 miliona dinara, što je znak da će se u ovoj godini intenzivno raditi na pripremi projektne dokumentacije, a krajem godine bi trebalo da počnu radovi na ovom projektu koji je aktuelan više od tri decenije. Naš drug, Milutin Mrkonjić je vrlo često govorio o tom projektu i mi mlađi smo nekako, ja ne pripadam više toj mlađoj generaciji, ajde da kažem srednjoj generaciji, ali smo naučili od njega da nema ekonomskog bez infrastrukturnog razvoja. Dakle, više puta je govorio o počecima ovog projekta i o otvaranju prve faze sa stanicom metroa kod Vukovog spomenika. Za poljoprivredu, kao što su kolege govorile, izdvojeno je dodatnih 5,5 milijardi dinara, a za ekologiju četiri milijarde dinara. Imamo projekat izgradnje komunalne infrastrukture za odlaganje komunalnog čvrstog otpada u Republici Srbiji, kao i unapređenje infrastrukture za zaštitu životne sredine. Ekologija je jedan od prioriteta Vlade Republike Srbije i Vlada će svakako nastaviti da sprovodi ove projekte i aktivnosti kojima je cilj da se unapredi stanje životne sredine, povećanje budžeta. Najbolji dokaz govori koliko je država tome posvećena. Uvek kada se govori o rebalansu budžeta postavljaju se i dodatna pitanja – odakle novac za rebalans budžeta? Deo novca predviđen je rebalansom budžeta upravo zato što je u prvom kvartalu ostvaren dobar rezultat, bolji za oko 500 miliona evra od planiranog. Tačno je, predviđeno i manje zaduživanje, ide se na domaće i međunarodno finansijsko tržište i to svakako jeste u skladu sa ekonomijom koju vode gotovo sve svetske ekonomije, ali i sa politikom koju smo definisali tokom prošle godine. Postoje kritike, ali sve te kritike koje slušamo prosto ostavljaju po strani rezultate. Rezultati su odgovor na svaku kritiku. Fiskalni savet, uz dužno poštovanje, ali lepo je sedeti u udobnim foteljama, lepo je baviti se analizama, izveštajima, ali usko stručna politika, ponoviću po ko zna koji put, nije čarobni štapić. Ne možete zameriti Vladi što pomaže životni standard i što pomaže građanima. To doprinosi smanjenju siromaštva, to doprinosi povećanju potrošnje, kupovnoj moći. To je, valjda, interes svih nas. Nije to nešto što je izmislila Srbija, to su koristile, koliko je meni poznato i veće svetske ekonomije poput Japana, poput SAD. Dakle, nije usko stručna politika čarobni štapić. Vlada vodi ekonomsku, ali socijalno odgovornu politiku. Kada kažu da ima neselektivan pristup kada je reč o infrastrukturnim projektima, bilo bi dobro nekada ustati, napustiti salonsku politiku, ustati iz udobnih fotelja, otići među građane, razgovarati sa građanima i pitati građane kako se osećaju kada dobiju podršku države od 100 evra, kada dobiju podršku države ovim trećim paketom i kako se građani osećaju kada su svesni činjenice da će u Srbiji biti građeno osam autoputeva. Na samom kraju, naravno da će poslanička grupa Socijalističke partije Srbije u danu za glasanje podržati ovaj predlog. Zahvaljujem.
Hvala, gospodine Milićeviću. Reč ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu, dr Aleksandra Tomić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi predsedavajući, poštovani ministri, kolege poslanici, dosta smo toga čuli danas kada su u pitanju brojke i kada je uopšte jedan plan za bolji život u vreme pandemije koja je pogodila ceo svet i koja je potpuno transformisala način funkcionisanja kad su u pitanju privredne aktivnosti, pa i životi svih nas. Kad pogledate da treba da se borite sa pandemijom koja je potpuno nepredvidiva, kada treba u to vreme istovremeno da postavite određene planove ekonomske, da organizujete život u jednoj državi i na osnovu toga uradite predlog budžeta, onda podnosite jednu veliku odgovornost za sve ono što treba da radite, pre svega prema građanima koji su vas birali, a i prema samoj državi koja treba da bude očuvana zato što ono što danas radimo odjekuje za budućnost. To je ona suština bavljenja politikom koju je i Srpska napredna stranka, na čelu sa Aleksandrom Vučićem, još kada je preuzela odgovornost 2012. godine, jednostavno, dala građanima u više navrata da se izjasne o tome, i 2014. i 2016. godine kad su bili izbori parlamentarni i 2017. godine, kad su bili predsednički izbori. Znači, građani su svaki put prepoznali ko se bori za njihove interese, a ko želi da se vrati na vlast da bi sticao lično bogatstvo, i to bogatstvo iznosio iz Srbije i na određene rajske, tzv. destinacije, zato što tamo ne plaća porez i jednostavno, sa tim parama svaki put pokušavao da kreira politiku Srbije. To ne prolazi i nikada građani Srbije neće pogrešiti u svojoj odluci, pogotovo kada imaju odgovorne političare kao što je Aleksandar Vučić i Srpska napredna stranka, koji u svakodnevnim kontaktima sa građanima razgovaraju o svim njihovim problemima i rešavanje upravo ovih problema je jedan od ciljeva kojim ovaj rebalans daje predlog narodnim poslanicima, rešavanje nekakvih istorijskih problema koje su se nagomilavali i u vreme kada dođe budžet i Predlog rebalansa budžeta u ovo vreme teških promena ovaj budžet, takođe obuhvata. Zašto to govorim? Zato što mnogi segmenti društva, kao što su poljoprivreda, kao što su kultura, kao što je, na kraju krajeva, i rešavanje mnogih problema koje ova pandemija zadala, morate da rešavate svakodnevno. Morate da menjate i da stavljate u svoj plan kada su u pitanju javne finansije i kao takav plan, jednostavno, da sprovodite. To nije jednostavno, jer da je to jednostavno ne bi razvijene zemlje EU imale pad svoje privredne aktivnosti u dvocifrenim brojevima, nego bi to bilo u jednocifrenim i ne bi Srbija baš bila jedna od najuspešnijih, zato što kad pogledate razvijenije ekonomije EU i jedne male Srbije koja je sprovela svoje ekonomske reforme, onda dođete do zaključka da smo bili, pre svega, krajnje disciplinovani u svojim javnim finansijama, ponašali se krajnje odgovorno i prema građanima i prema budžetu Republike Srbije da, zahvaljujući tome što su građani prihvatili da se sprovedu ekonomske reforme i fiskalna konsolidacija i ono što je gospodin Vučić radio dok je bio premijer, znači, sada možemo da govorimo o tome da sprovodimo razvojnu politiku kroz svoje budžete. Znači, tamo gde su infrastrukturni radovi predlogom dati i obuhvataju 7,2% BDP, a nekada su iznosili i 2% i 3,2%, govori o tome da ovaj budžet ide ka tom razvojnom budžetu upravo zbog toga da bi postigao visoke stope rasta koje smo zacrtali još u decembru mesecu za budžet 2021, a iznose 6%. Da bi mi dostigli tako visoke ciljeve, mi sebi treba da postavljamo, jednostavno, visoke zahteve u obavljanju privrednih aktivnosti. Ti visoki zahtevi upravo su dati ovde u ovom trećem paketu podrške. Znači, čuli smo, u pitanju je i zdravstvo, u pitanju je podrška privredi i građanima i u pitanju je ulaganje, investiranje u infrastrukturu kroz jedan potpuno agresivan način. Ono što radi ova Vlada, Ministarstvo finansija i predsednik države to je da svakodnevno sagledavaju sve one okolnosti koje vrše pritisak upravo na našu ekonomiju, a i na okruženje i na svet i to je, jednostavno, što vi u datom trenutku prepoznate potrebu da reagujete kao država. Plan jednog budžeta i plan za rebalans budžeta obično se radi na osnovu postojećih rezultata, postojećeg stanja, pre svega kako ste završili prethodnu godinu, 2020. godinu, a i šta su prav dva meseca u 2021. godini dali kao makroekonomske pokazatelje. Znači, prethodnu godinu koja je bila jako teška za ceo svet, mi smo završili sa 1% pada BDP-a, kad govorimo uopšte o privrednim aktivnostima, završili smo sa 8,8% deficita, ako se sećate, takođe smo imali jedan rebalans, završili smo sa 58,5% BDP-a javnog duga i završili smo sa prilivom stranih direktnih investicija u bruto iznosu od preko tri milijarde, u neto 2,9 milijardi evra, što govori o tome da to predstavlja 60% ukupnih investicija u regionu. Prema tome, Srbija je izašla sa prošlom godinom sa stabilnim makroekonomskim pokazateljima. Smejali su se opozicioni predstavnici, poput Đilasa, Vuka Jeremića, Boška Obradovića, kako imamo četiri godine suficit u budžetu, kako ne znamo da projektujemo budžete i da nijedna država nema toliko puta zacrtan suficit, a da tog suficita nije bilo, mi sada ne bi uopšte mogli da pričamo o dobrim rezultatima u vreme pandemije Kovid-19, ne bi mogli da pričamo o planovima za sprovođenje jedne politike koja treba da podrazumeva agresivne investicije u oblasti infrastrukture, ne bi mogli da govorimo o podršci građanima koje smo imali i u prošloj godini i u ovoj godini. Ta podršaka građanima stalno je negde dilema kod ekonomista koji obično daju svoje kritike na mere koje donosi Vlada Srbije. Govori o tome da treba praviti razliku između građana. Ono što je odgovornost Vlade Srbije i Ministarstva finansija jeste da ne želimo da pravimo razliku među građanima, da neko ima veće pravo u odnosu na drugog građanina da po zahtevu podrške koju država daje treba da bude ispred drugog. Samim tim, mi ovde želimo da podjednako ovu krizu, koju doživljavaju sve države, ublažimo upravo ovi merama koje će dati pravo da svaki onaj građanin koji se prijavi za pomoć u ovom paketu 60 evra, u prethodnom paketu je to bilo 100 evra, može da iskoristi to pravo. Ne mora da iskoristi, ali može da iskoristi. Isto kao što smo dali pravo za vakcinaciju- mogu da iskoriste građani pravo da odaberu jednu od četiri vakcine, a mogu čak i da zadrže pravo da se uopšte ne vakcinišu. Odgovornost je svakog od nas pojedinačna u tom delu i to je negde i Vlada Srbije prepoznala na čelu sa Ministarstvom finansija da ovakvu ponudu, jednostavno, treba dati građanima i samim tim vi imate mnogo bolje efekte, jer kada nemate tu vrstu prinude koju neke države imaju, postižete mnogo bolje rezultate. Zašto kažemo da je prošla godina bila specifična za sve države EU, pa i za nas? Zato što ono što je Vlada Srbije uradila, a to je da je dala prvi i drugi paket sveobuhvatnih mera, dobro, dinamički ciljala kada će ih sprovesti, a to je bilo bukvalno mesec dana nakon objavljivanja pandemije i zatvaranja cele Evrope, pa i Srbije kada je u pitanju bio policijski čas. Znači, tako dobro ciljane mere su dale dobre rezultate i to je pokazatelj, u stvari, kada vi pogledate razvijene ekonomije EU koliko su one kasno reagovale sa ovakvim merama. Zašto su dozvolile da im budu dvostruke cifre kada je u pitanju pad BDP-a, kada su u pitanju njihove privredne aktivnosti? Zaduživanje koje je išlo posle toga prevazilazi čak i 80% BDP-a, kao što je, na primer, Nemačka, kao što je, na primer, Italija, kao što je, na primer, Španija, koje su, takođe, bile pogođene jako mnogo ovom pandemijom. Današnji paket rebalansa koji imamo ovde prilike da vidimo podrazumeva oblast zdravlja, ulaganje u zdravlje, imamo novu kovid bolnicu pored one dve koje su izgrađene, koje u svetu nisu izgrađene u vreme pandemije. Znači, imamo deo stvaranja uslova za otvaranje fabrike koja će proizvoditi sama vakcine. Imate kompletne rekonstrukcije ulaganja u tu zdravstvenu infrastrukturu i u onaj deo, što je najvažnije, digitalizacija koja je započela u Srbiji 2016. godine je pokazala, u stvari, da kada primenite u zdravstvu da to daje jako dobre rezultate. Zato mi proces same vakcinacije imamo na jedan potpuno moderan način, gde svi koji dolaze ovde da izvrše vakcinaciju, jednostavno, hvale ceo taj model kako smo organizovali kao društvo uopšte ceo taj proces. Ono što sam ja htela više da osvetlim u ovom izlaganju je ta podrška građanima i privredi. Čuli smo za podršku građanima, ali i privredi je taj deo u ovom paketu tačno direktno ciljan na osnovu zahteva svih struka. Znači, i deo turizma i deo saobraćaja i čak socijalna davanja koja možda do sada nisu bila prepoznata kada su u pitanju nezaposleni. Negde je prepoznata i data im veća težina, ali i poseban deo mislim da su garantne šeme koje privredi daju jedan dodatni zamajac da mogu da uđu i investicije koje su planirali, a možda su bili pandemijom zaustavljeni. Znači, dve garantne šeme. Jedna se odnosi na garancije kada je u pitanju Fond za razvoj, a drugi deo se odnosi da će u komercijalnim bankama privrednici imati prava da podignu kredite gde država daje garancije, što podrazumeva da onda one dodatne garancije koje svaki privrednik treba da da daje negde relaksirajući odnos u samom funkcionisanju svakog pojedinca kada pričamo o pravnim licima. Kada govorimo o strukturi, o infrastrukturi, danas govorimo o udvostručenim ulaganjima kada je u pitanju zaštita životne sredine. Danas je došlo vreme kada razvijene kompanije koje dolaze iz Japana žele da otvore svoja nova radna mesta, žele da otvore fabrike koje će jednostavno proizvoditi one proizvode koji će učestvovati u najnovijim inovativnim projektima kao što je proizvodnja automobila na električni pogon, proizvodnja automobila bez vozača. Znači, govorimo o Četvrtoj industrijskoj revoluciji u kojoj Srbija i svoje mlade inženjere jednostavno šalje da učestvuju na takvim projektima. Velika je stvar kada su velike kompanije u smislu svojih ulaganja i inovativnih projekata prepoznale naše mlade ljude i koje su prepoznale da ovde treba da otvore inovativne centre koji će primeniti nove tehnologije a zaposliti naše školovane mlade inženjere. Za nas to predstavlja jednu od značajnih informacija, zato što i ono što smo prošle godine imali kao veliko iznenađenje za priliv stranih direktnih investicija za japanske firme koja je otvorila fabriku i uložila to gotovo u decembru mesecu 2020. godine, sada imamo najavu „Nideka“ da će otvoriti svoje proizvodne kapacitete ovde u Srbiji i jednostavno značila poziv svim japanskim kompanijama koje žele da otvore ovde nove fabrike i nova radna mesta, je u stvari pokazatelj da kompanije sa visoko postavljenim standardima u oblastima zaštite životne sredine Srbiju prepoznaju kao jednu jako dobru investicionu destinaciju. To znači da Srbija zaista ima razloga da se raduje, zbog toga što će i budući investitori hteti da dolaze ovde i jednostavno da otvaraju nova radna mesta. Jako je dobro što smo imali prilike da čujemo da je u prva dva meseca rast industrije kompletne se pokazao na 2,6%, što je samo trgovina i sektor prerađivačke industrije išao visokim stopama od gotovo 7 i 8% i mislimo da to predstavlja u stvari jako dobar pokazatelj da ove stope rasta od 6% koje su projektovane ovim budžetom sigurno su realne, a to je ono na šta smo trpeli najveće kritike, ako se sećate, kada smo raspravljali o budžetu u decembru mesecu. Mislimo da je u stvari ovaj rebalans budžeta jedan plan za budućnost Srbije, da postavimo zdrave osnove da se koliko god možemo odupremo svim negativnim efektima pandemije Kovid – 19, da postavimo realne osnove na osnovu i četiri koridora koja gradimo i ukupno osam magistralnih puteva koje ćemo imati gotovo razvijenu mrežu saobraćajnu, da otvorimo mogućnost celom regionu, a i da budemo ono što smo uvek i bili, veza između istoka i zapada, između severa i juga, jednostavno tranzitna zona u kojoj svi žele ne samo da prođu, nego da jednostavno sarađuju sa državama jer smanjuju time svoje saobraćajne i transportne troškove, da budemo zemlja gde ćemo biti prepoznati kao partneri, bez obzira da li te kompanije dolaze iz određenih razvijenih regiona kao što je EU ili SAD ili Ruska Federacija, da budemo prepoznati kao neko ko je nosilac razvoja. Tako prepoznati, građani onda imaju zaista razloga da imaju nade u tome da će taj plan koji smo postavili „Srbija 2020-2025“, gde će prosečna plata biti 900 evra a penzija 440, za nas u stvari predstavlja jedan realan plan ostvarenja kada je u pitanju uopšte budžet Republike Srbije, a on je projektovan recimo za narednih pet godina. Ono što je za nas od velikog značaja što ovaj antikrizni paket, bez obzira na sve kritike i od strane Fiskalnog saveta kada je u pitanju podrška građanima i kada je u pitanju povećanje plata i penzija i to povećanje javnog duga ne prelazi u stvari tih 60% BDP-a kada je u pitanju Mastriht, znači tu smo u rangu zahteva kada su u pitanju evropske integracije i za nas je od velikog značaja, bez obzira što postoje kritike što ulažemo u vojsku, kada su u pitanju investicije u mehanizaciju, opremu, zato što danas savremene države ukoliko žele da imaju razvijenu ekonomiju moraju da ulažu u svoju vojsku. Ja ću vas podsetiti da mi nismo članica NATO-a i da mi jednostavno kao države koje imamo neutralnu vojnu strategiju ponašamo se krajnje odgovorno upravo kad ulažemo u vojsku, pogotovo kad govorimo o platama naših vojnika i starešina i to mislimo da je od velikog značaja zato što ne možete jedan sektor zanemariti kad su u pitanju investicije a druge forsirati, da mi sad forsiramo isključivo određene sektore kao što su kultura, kao što je prosveta, zdravstvo, a da sa druge strane kompletno vojsku i policiju držite na određenom nivou od pre nekoliko godina. To jednostavno nije realno i mi to nikada nećemo dozvoliti. Oni koji su vodili vojni sektor do 2012. godine su potpuno bili uništili opremu i mi to jednostavno pokušavamo da te istorijske probleme rešavamo u ovom budžetu i ovom rebalansu. Zato sam rekla da je ovo plan za bolji život, ali ovde mi rešavamo velike probleme koji se nagomilavaju godinama. Znači, budžet koji je udvostručen za zaštitu životne sredine podrazumeva 70 projekata za oblast lokalnih samouprava, rešavanje pitanja i otpadnih voda i upravljanje otpadom i komunalne deponije, znači, kompletna ta izgradnja, pre toga onaj deo koji se odnosi na fizibiliti studije, na projektna rešenja, ovde jednostavno sada je stavljeno u ovaj rebalans i to je od velikog značaja za sve nas. Oni zahtevi koje mi imamo kvazipolitičara za zdrav život u smislu vode, vazduha i zemljišta za nas je uvek bio prioritet, samo je pitanje da li ste imali para za to i samo je pitanje da li ste bili sposobni da takve projekte realizujete. Očito su se sada stekli uslovi da kada imate dovoljno novca u kasi da možete da investirate u ovakve projekte. Sada je taj trenutak i očito je sada to spremljeno za ovu i sledeću godinu da uđe u realizaciju. Gospodine ministre, veliko nam je zadovoljstvo što najzad posle ovolikog broja godina imamo šanse da kažemo da ovolika ulaganja u infrastrukturu zaista će doneti bolje Srbiji i mi već sada vidimo jedno novo lice Srbije, a mislim da će Srbija nakon 3-4 godine potpuno biti neprepoznatljiva kada pogledate uopšte i privredu i kada pogledate funkcionisanje bilo koje oblasti razvoja Srbije u odnosu na onu koja je bila do 2012. godine. U danu za glasanje naša poslanička grupa će podržati ovakav predlog rebalansa. Hvala.
Zahvaljujem, gospođo Tomić. Reč ima ministar Siniša Mali.
Hvala puno. Uvaženi narodni poslanici, poštovani građani Srbije, ako mi date samo priliku da se nadovežem na ono što je gospođa Tomić malopre rekla i koncentrisao bih se samo na ulaganja u ekologiju, na ulaganja u zaštitu životne sredine. Dakle, ako pažljivo pročitate rebalans ovog budžeta, videćete da su dodatna sredstva za ekologiju u odnosu na inicijalni budžet za 2021. godinu uvećana za 16 milijardi dinara, dakle, sa osam milijardi u inicijalnom budžetu, mi smo sada u rebalansu budžeta na 24 milijarde, dakle, tri puta veća ulaganja u ekologiju, tri puta veća ulaganja u zelenu ekonomiju, tri puta veća ulaganja u zaštitu životne sredine. Od tog novca, od tih 16 milijardi, četiri milijarde dinara nalazi se kod Ministarstva za zaštitu životne sredine, a dodatnih 12,1 milijardu kod Ministarstva građevine, saobraćaja i infrastrukture i odnosi se na izgradnju deponija u 28 lokalnih samouprava, pogona za prečišćavanje otpadnih voda u 65 lokalnih samouprava i 73 lokacije i 169 prečišćivača i kanalizacione mreže za oko 5.000 kilometara. Konkretno, da bi vi kao građani i vi kao poslanici znali, kod Ministarstva zaštite životne sredine finansiranje iz kredita banke Saveta Evrope, preko CEB-a, 200 miliona evra, i to 77,6 miliona evra za prvih šest opština. Ovo se odnosi na izgradnju kanalizacione mreže i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. Dakle, za prvih šest opština: Bačka Palanka, Bečej, Veliko Gradište, Priboj, Babušnica i Bela Palanka. Ugovori se potpisuju u avgustu, 57,5 miliona evra. Ugovori se potpisuju u septembru za drugih sedam opština: Pećinci, Lapovo, Temerin, Petrovac na Mlavi, Negotin, Boljevac i Dimitrovgrad. Ugovori do kraja godine u ukupnom iznosu od 65 miliona evra za preostalih 14 opština: Ruma, Novi Kneževac, Raška, Kopaonik, Ivanjica, Osečina, Bač, Gornji Milanovac, Nova Varoš, Knjaževac, Bajina Bašta, Apatin, Srbobran i Divčibare. Drugi je projekat izgradnje regionalnih centara za upravljanje otpadom, koji pokriva potrebe 50 lokalnih samouprava, kreditor je Evropska banka za obnovu i razvoj, dakle EBRD, u iznosu od 100 miliona evra. Idemo sa dve faze. U prvoj fazi 29 opština. U drugoj fazi 21 opština. U ovoj prvoj fazi, između ostalih, tu je i Valjevo, Sombor, Užice, Nova Varoš. U drugoj fazi: Pirot, Požarevac, Sremska Mitrovica i Inđija. Inače, u budžetu Ministarstva za zaštitu životne sredine takođe je obezbeđeno i sledeće: 200 miliona dinara za kupovinu opreme za sakupljanje otpada, 160 miliona dinara za izgradnju transfer stanice u Knjaževcu, 160 miliona dinara za izgradnju transfer stanice u Novoj Varoši, 154 miliona dinara za zatvaranje, sanaciju i uklanjanje gradske deponije, 90 miliona dinara za izgradnju zalivnih sistema u Novom Sadu, 90 miliona dinara za proširenje deponije u Užicu, 70 miliona dinara za izgradnju pirotske gradske deponije, 45 miliona dinara za zatvaranje nesanitarne i divlje deponije u Kovinu. Dakle, mnogo, mnogo toga, a u Ministarstvu građevinarstva, infrastrukture i saobraćaja dodatni projekat, koji radimo zajedno sa kompanijom CRBC iz Kine. Dakle, rekao sam u svom uvodnom izlaganju, idemo sa 22 lokalne samouprave. Ove godine krećemo u izgradnju, potpunu izgradnju nedostajuće kanalizacione mreže, dakle kanalizacione infrastrukture, i fabrika za prečišćavanje otpadnih voda. Dakle, ove godine se kreće: Novi Sad, Ada, Malo Crniće, Knić, Lazarevac, Svrljig, Varvarin, Vlasotince, Vranje, Bor, Kladovo, Krupanj, Lajkovac, Mionica, Banja Vrujci, Obrenovac, Vranjska Banja, Svilajnac, Vladičin Han, Vrnjačka Banja, Aleksandrovac, Golubac i Ćićevac. Da ne bude greške, zašto ove 22 lokalne samouprave? Prvo, tu su projekti najbrže napredovali i najbrže završavani. U narednim i ostalim lokalnim samoupravama, rekao sam, samo kroz ove projekte koje radimo sa kineskim partnerima. Imamo ukupno 65 lokalnih samouprava. Dakle, ukupna vrednost celog projekta, svega ovoga što ćemo raditi, samo sa CRBC je 3,2 milijarde evra. Na to dodajte 200 miliona evra kredita od banke Saveta Evrope, 100 miliona evra od EBRD. Dakle 3,5 milijarde evra krećemo ulaganja u čišćenje deponija, izgradnju kanalizacionih sistema, završetak i izgradnju fabrika za prečišćavanje otpadnih voda, deponija. Dakle svega onoga što je važno za kvalitet života građana Srbije, svega onoga što je važno za našu zelenu ekonomiju, za budućnost i zdravlje naših sugrađana, i na takav način najbolje odgovaramo upravo svim onim pitanjima, sugestijama i nedoumicama koje su vezane za našu strategiju kada je ekologija u pitanju. Dakle, snažan, agresivan plan kapitalnih investicija u ono što se zove zaštita životne sredine i ekologija, ne samo u priči, ne samo u vizijama, predviđanjima itd, nego u konkretnim ciframa, konkretnim projektima, u onome što je u rebalansu budžeta koji je danas pred vama i koji pokriva celu Srbiju kada su ovi projekti u pitanju. Hvala puno.
Hvala, gospodine ministre. Sada prelazimo na spisak prijavljenih za reč. Prva je narodna poslanica Misala Pramenković. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, pred nama je jako važno pitanje, zapravo, Zakon o rebalansu ili promeni budžeta koji je zahtevao sam život, odnosno trendovi kretanja i potrebe stanovništva i građana države, posebno u vremenu pandemije, i to je sasvim očekivano. Ono što bih istakla jeste da je za svaku pohvalu činjenicu da i u ovim teškim vremenima krize možemo čuti da je budžet razvojni, i to se ovim rebalansom takođe potvrdilo. Šta to znači? Ukoliko se rebalans budžeta donosi iz tri glavna razloga, kako smo čuli, između ostalog i zbog kapitalnih ulaganja, onda svakako možemo reći da je jako značajno sa pozicije države, građana da u vremenu pandemije, u vremenu velike ekonomske krize mogu izdvojiti značajna sredstva za kapitalne projekte. Apropo onoga o čemu je ministar upravo govorio, o znatno većim sredstvima koja se izdvajaju za Ministarstvo za zaštitu životne sredine, odnosno pitanja ekologije, to bih u svakom slučaju pohvalila. Dakle, oko 50% uvećana sredstva za ovo ministarstvo je jako značajno i želela bih istaći i pohvaliti angažman ministarstva koje je na teritoriji opštine Prijepolje radilo na uklanjanju i sanaciji deponije, ali ću takođe istaći da nadomak Novog Pazara je deponija Golo brdo koja predstavlja pravu ekološku bombu, odnosno slobodno možemo reći – katastrofu za taj deo zemlje, tako da u budućim nekim planovima bi jako značajno i veoma potrebno bilo imati u vidu i rešavanje i ove deponije. Sa druge strane, kako sam već spomenula, 7,2% BDP uložiti u kapitalne projekte, autoputeve, umrežavanje, kako na nivou države, tako i sa državama oko nas, prevashodno sa Bosnom i Hercegovinom, Crnom Gorom itd. je jako važan i značajan projekat. Sa druge strane, infrastruktura u zdravstvu je važan segment koji se predviđa ovim rebalansom budžeta i poslanici Stranke pravde i pomirenja su svakako isticali podršku svim ovim projektima uz napomenu da se mora rešiti pitanje kliničko-bolničkog centra u Novom Pazaru, a gde postoji velika potreba građana tog dela zemlje za rešavanjem ovog problema. Nadam se da ostali poslanici neće zameriti što poslanici Stranke pravde i pomirenja u svojim izlaganjima prevashodno spominju gradove Sandžaka i taj deo zemlje, a razlog je prost. Dakle, ukoliko imate totalnu marginalizaciju i zapostavljanje dugi niz godina, možemo reći i decenijama, onda se problemi nagomilaju i onda je potrebno iznositi sve probleme sa kojima se građani na terenu susreću. Infrastruktura u zdravstvu, uz izgradnju, rekonstrukciju postojećih zdravstvenih objekata, svakako je jako značajan projekat. Treći razlog, kako smo čuli, za donošenje rebalansa budžeta jeste svakako pomoć građanima i privredi usled kovid pandemije, i to je treći po redu paket pomoći građanima, a koji je jako, jako značajan. Sa tog aspekta, takođe, sve pohvale za uključivanje jedne veće lepeze privrednih grana u sam proces pomoći. Videli smo da će iz oblasti turizma, ugostiteljstva, čak i samostalni umetnici dobiti neku određenu pomoć, što je jako značajno. Sa druge strane, mi smo kroz svoje diskusije isticali pitanje potrebe i dodatne pomoći poljoprivrednicima, dakle, poljoprivrednim proizvođačima i stočarima koji su u ovom momentu zaista ugroženi. Ovo je već druga godina pandemije u kojoj se nalazimo i prosto usled različitih problema sa kojima se susreću, usled male potražnje poljoprivrednih proizvoda iz oblasti stočarstva, oni su u prilici, zapravo bolje reći u neprilici, da održe svoja domaćinstva na jednom zavidnom nivou. Prevashodno tu treba povesti računa o rokovima. Kada je u pitanju isplata subvencija koje su garantovane samim poljoprivrednim proizvođačima, ne kasniti sa tim, jer te subvencije su jako značajne u pogledu održavanja samog života na selu. Sa druge strane, potrebno bi bilo povesti računa o mladim poljoprivrednicima. Mladi ljudi koji žive na selu su zapravo perspektiva, jer održivost života na selu neće biti moguća ukoliko se mladi bračnim parovima ne izađe u susret kroz neke subvencije koje se dodeljuju tim mladim ljudima. Na selu nekada nailaze i na različite administrativne, birokratske probleme, tako da u tom smislu treba uprostiti proceduru i omogućiti što aktivnije dobijanje tih sredstava. Sa druge strane, raditi na podsticanju mladih da ostaju na selu kroz rešavanje i stambenog pitanja. Sa druge strane, još jedan resurs koji možda nismo dovoljno iskoristili, a za koji bi verovatno i građani imali osećaja, ukoliko bi se ozbiljnije na tome radilo, da veliki broj mladih zapravo živi u gradu, a ostavili su svoja domaćinstva na selu i potrebno bi ih bilo obnoviti, jer je veća perspektiva da mladi bračni par na selu ima svoju kuću, svoje domaćinstvo nego da u gradu bude podstanar, možda ostane bez posla i tako dalje. Tako da, u tom smislu jako bi značajno bilo delovati. Ja ću iskoristiti priliku da prenesem i reči jednog uglednog domaćina sa Peštera sa kojim sam nedavno bila u komunikaciji, koji su zaista na mene ostavile dubok dojam. U toku razgovora u jednom momentu on kaže: „Ja sam mislio da moj sin koji je već zasnovao porodicu na selu nikada neće napustiti selo, međutim sada više u to nisam siguran, usled svih poteškoća sa kojima se susreću“. Tako da još jednom bih želela pozvati nadležne organe da se prema poljoprivrednicima, konkretno ima više sluha u pogledu direktne pomoći njima, a vidim da su uvećana sredstva za Ministarstvo poljoprivrede, ali je potrebno da direktno ta sredstva i vid pomoći dođe do samih poljoprivrednika. U tom smislu, pozdravljamo svakako nedavna hapšenja, vezano za zloupotrebe subvencija iz oblasti poljoprivrede. Svakako da ima mnogo zloupotreba i na tom polju i činjenica je da kriminal i neke protivzakonite radnje se ne dešavaju samo u nekim drugim sferama, već su nažalost pored sporta zahvatile i druge grane privrede kao što je poljoprivreda. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima ministar.
Hvala puno na vašem izlaganju. Želim da vam odgovorim sa konkretnim projektima koji se odnose na Sandžak i na taj deo Srbije. U Novom Pazaru iz kineskog kredita kojim finansiramo izgradnju kanalizacionih mreža i fabrika za prečišćavanje otpadnih voda, imate ukupnu vrednost radova od 92,3 miliona evra. Ukupno će se graditi 110 kilometara kanalizacionih cevi i imate jedno postrojenje za preradu otpadnih voda u ukupnom iznosu, odnosno vrednosti od 47,3 miliona evra. Dakle, 47,3 miliona evra Novi Pazar, vrednost postrojenja, 45 miliona evra vrednost 110 kilometara kanalizacionih cevi, ukupna vrednost je 92,3 miliona evra. Kada je Sjenica u pitanju ukupna dužina kanalizacionih cevi 29 kilometara, vrednost skoro 12 miliona evra. Vrednost postrojenja, imate pet manjih postrojenja za preradu otpadnih voda, sedam miliona evra, ukupno skoro 19 miliona evra u Sjenicu. Tutin, 74 kilometara kanalizacionih cevi, ukupne vrednosti 30,3 miliona evra i plus četiri postrojenja za preradu otpadnih voda, ukupno je to 38 miliona evra. Prijepolje, pitali ste za Prijepolje. Dakle, 60 kilometara kanalizacionih cevi vrednosti 26 miliona evra, plus dva postrojenja za preradu otpadnih voda, ukupne vrednosti 13,3 miliona evra. Dakle, 39 miliona evra samo za Prijepolje. Inače, svi projekti, dakle ovde govorim o konkretnim projektima, o preliminarnim vrednostima koje su vezane za projekte čija je izrada već u toku. Kako se budu projekti završavali, tako kreću radovi i kako je predsednik i obećao, ti radovi neće stati dok se sve ovo ne potroši i dok se sve ovo ne izgradi. Kada je Prijepolje i Sjenica u pitanju, regionalni sistem upravljanja otpadom Nova Varoš, koji kreće da se gradi u Q 3 i Q4, dakle treći ili četvrti kvartal ove godine, podrazumeva i Prijepolje i Sjenicu. Pokriva 107.222 stanovnika koja generišu godišnje 26.000 tona komunalnog otpada. Dakle, kada sam malo pre govorio o ovim programima, uvaženi narodni poslanici, cela Srbija je u pitanju. Dakle, idemo da gradimo ono što generacije, nažalost, iza nas nisu uspele da završe, a to su kanalizaciona mreža, fabrike za prečišćavanje otpadnih voda. Dakle, ovo su konkretni projekti, konkretne cifre, konkretni kilometri kanalizacionih cevi. Dakle, radimo i gradimo bolju i lepšu Srbiju. Nadam se da sam vam odgovorio na to pitanje. Sad, kako lokalne samouprave budu ubrzavale rad na pripremi dokumentacije, tako će radovi i krenuti. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Jasmina Karanac.
Hvala, predsedavajući. Poštovani ministre Mali, koleginice i kolege, poštovani građani Srbije, da nisu vanredne okolnosti, da nije bilo pandemije korona virusa koja je izazvala krizu u celom svetu, pa samim tim i u Srbiji, bilo bi i neopravdano i nerealno da bilo ko već u prvom kvartalu donosi rebalans budžeta. Međutim, ovaj rebalans treba posmatrati i on jeste finansijski odgovor na krizu i usmeren je na ublažavanje posledica izazvanih epidemijom Kovida 19. Srbija je i brzo i efikasno reagovala na zdravstvenu krizu. Ogromna sredstva usmerena su na borbu protiv pandemije. Najpre za nabavku neophodne opreme, respiratora, lekova i drugih medicinskih sredstava, unapređenje zdravstvene infrastrukture, za izgradnju dve potpuno nove bolnice u Batajnici i Kruševcu, za nabavku vakcina i organizaciju vakcinacije, gde smo među najefikasnijim i najbolje organizovanim zemljama u svetu. Na tome nam svi odaju priznanje. Takođe, velika sredstva usmerena su i za oporavak privrede i stanovništva. Treba istaći da se u vreme krize nije stalo ni sa kapitalnim investicijama, među kojima prednjače izgradnja auto-puteva i železnica. Da bi smo efikasno nastavili da se borimo sa krizom, čiji tok i trajanje niko ne može da predvidi, mi moramo da donesemo rebalans zbog dodatnih troškova i novog paketa anti-kriznih mera. Zato ovaj rebalans budžeta treba posmatrati kao ekonomski opravdan, jer su velika izdvajanja predviđena za zdravstvo, ulaganja u izgradnju zdravstvene, putne, železničke infrastrukture i što posebno treba istaći, za zaštitu životne sredine. Ako pogledamo strukturu rebalansa, najveći procenat sredstava ide u investicije. Čak je i Fiskalni savet ocenio da je i ulaganje u infrastrukturu dobra fiskalna politika, naročito u kriznim vremenima jer podstiče privredni rast. Mi ćemo ovim rebalansom omogućiti dodatnih 200 miliona evra za zdravstvo, gde spada nabavka vakcina, izgradnja i opremanje potpuno nove fabrike za proizvodnju vakcine protiv korona virusa, rekonstrukcija Torlaka za potrebe proizvodnje različitih vrsta vakcina, čime bi Srbija dugoročno i strateški obezbedila redovno snabdevanje vakcinama našeg, ali i stanovništva zemalja regiona. Deo sredstava od pomenutih dve stotine miliona evra predviđenih za zdravstvo biće opredeljen za rekonstrukciju, opremanje i izgradnju novih bolnica. Najavljena je izgradnja bolnice u Novom Sadu i završetak Kliničkog centra Srbije u Beogradu. Obećana je i izgradnja kliničkog centra u Novom Pazaru što je neophodno, budući da je Novi Pazar centar kome gravitira i u kome se leče stanovnici nekoliko gradova i opština tog dela Srbije i mi očekujemo i da taj klinički centar bude izgrađen. Deo novca predviđenog za zdravstvo namenjeni i dodatnim troškovima za zaposlene, lekare, medicinske sestre i nemedicinsko osoblje, budući da su oni podneli i dalje podnose najveći teret ove krize i zato treba i naša obaveza je kao društva da budu adekvatno i nagrađeni. Ovim rebalansom predviđeno je i povećanje od 330 miliona evra u izgradnju infrastrukture. Od tog iznosa gotovo polovina sredstava planirana je za ulaganje u železnicu od čega najveći deo za brzu prugu Beograd – Novi Sad, kojom će vozovi ići 200 km na sat, a od jednog do drugog grada stizaće se za oko 25 minuta. Značaj ovog projekta je i u tome što je na njemu angažovano oko 170 domaćih firmi, kao podizvođači i isporučioci opreme i repromaterijala. U ovom trenutku u Srbiji se gradi čak četiri autoputa i za manje od godinu dana biće završen autoput Preljina – Požega. Planirana je i nastavak te deonice prema Boljarima. Radi se i autoput Preljina – Pojate, zatim, Ruma – Šabac – Loznica, Beograd – Zrenjanin i na tim gradilištima angažovane su brojne domaće firme i podizvođači. Ovi putevi pored dobrobiti koje donose ljudima koji žive u tim delovima Srbije, kao i svima nama, takođe doprineće i dolasku investicije u te delove naše zemlje, kao i sveobuhvatnom razvoju i kada sve to uzmemo u obzir jasno je na koji način ulaganje u infrastrukturu doprinosi privredom rastu zemlje. Ono što posebno moram da istaknem da je dobro što je ulaganje u životnu sredinu Vlada prepoznala, kao jedan ključnih prioriteta. Rebalansom je predviđeno 130 miliona evra za investicije u komunalnoj infrastrukturu i zaštitu životne sredine i nikada do sada nismo imali veći budžet za životnu sredinu, on je udvostručen sa 16 na 24 milijardi dinara. Najveći deo ovih sredstava biće uložen za izgradnju kanalizacione infrastrukture i savremenih sanitarnih regionalnih deponija po opštinama i gradovima, kao i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda. I ovo je jedan od značajnih koraka u ostvarivanju plana da svi građani u Srbiji do 2025. godine imaju rešen problem vode i kanalizacija. Ovde treba istaći ocenu Fiskalnog saveta koji smatra da bi predloženi rebalans u ovoj oblasti mogao biti prekretnica u rešavanju problema zagađenja životne sredine. Dobro je i što je ovim rebalansom predviđen novi antikrizni paket mera podrške privredi i stanovništvu, jer epidemija i dalje traje i jedan broj preduzeća i građana još uvek je finansijski ugrožen. Blizu dve milijardi evra predviđeno je za novi treći paket mera. Država je u prošloj godini i za prethodna dva paketa izdvojila oko šest milijardi evra pomoći građanima i privredi. Jedna od najviše pogođenih grana privrede je turizam i ugostiteljstvo. Zato je ova Vlada donela uredbu kojom se turističkim vodičima i turističkim pratiocima dodeljuje pomoć u iznosu od dve minimalne zarade, odnosno dva puta po 30.900 dinara. Pomoć u istom iznosu, odnosno dve minimalne zarade dobiće i zaposleni ugostiteljstvu i turizmu, kao i 3.100 samostalnih umetnika. To je posebno važno jer bez umetnosti i kulture nema identiteta jedne zemlje. Ono što će obradovati poljoprivrednike u Srbiji je da će sredstva za poljoprivredu ovim rebalansom biti uvećana za 5,5 milijardi dinara. Najveći deo tog novca, gotovo pet milijardi, biće usmeren za subvencionisanje poljoprivredne proizvodnje. Ukupni budžet za subvencije u 2021. godini sa dodatnim sredstvima iz rebalansa iznosi blizu 42 milijarde dinara i to je dobra vest, jer ako uzmemo u obzir činjenicu da poljoprivreda učestvuje 9,5% u ukupnom BDP države to nam govori da većim izdvajanjima u poljoprivredu država nikada nije na gubitku. Da zaključim da je novi treći paket antikriznih mera bio neophodan i dobar potez Vlade, jer epidemija je i dalje prisutna i građani i privreda još uvek nisu u stanju da se vrate u normalne tokove života i privređivanja. Da bi se to što pre desilo i da bismo uspeli da prevaziđemo epidemiju neophodno je da iskoristimo mogućnost koju retko ko u svetu danas ima, da se u što većem broju vakcinišemo i što je pre moguće i ako svi budemo odgovorni negde do juna, jula meseca dođemo do kolektivnog imuniteta i počnemo normalno da živimo i radimo. Socijaldemokratska partija Srbije u danu za glasanje podržaće predloženi rebalans. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Vojislav Vujić.
Hvala vam uvaženi predsedavajući. Gospodine ministre Siniša Mali, gospodine Stevanoviću, ono što je suma sumarum dosadašnjeg rada bar kada je borba protiv kovida u pitanju je rezultat od osam milijardi evra koliko je država na različite načine do sada izdvojila da pomogne stanovništvu i zdravstvenom sistemu. To bi se u procentima preračunato definisalo kao 17,3% ukupnog BDP. Da ne ponavljam sve pakete pomoći, jer su moje kolege pre mene o tome pričale, pričaće naravno i kolege koje govore posle mene, ali ono što je najbitnije, treba istaći to da je u ovo vreme trebalo pre svega sačuvati stabilnost države u svakom smislu, pa naravno i u finansijskom smislu. Gospodine ministre, prosto vi ste u tome uspeli. Pomogli ste poljoprivredi sada i ovim rebalansom. Pomogli ste zdravstvu. Pomogli ste sportu. Pomogli ste kulturi, privredi, ekonomiji, vojsci, policiji. Uspeli ste svih da se setite. Koliko god neko da kaže – teško je, imam osećaj da u Srbiji se radi kao pre nego što je počeo ovaj kovid. Sve nam je nekako u planu. Fiskalni savet i gospodin Pavle Petrović ovih dana, pošto sam član Odbora za finansije, imao sam priliku da čujem da su imali određena neslaganja, određene zamerke, ali to je nekako isto i ponavlja se svake godine, ali činjenica je da je i ovog puta više hvalio budžet nego što ga je kritikovao i to je za vas pre svega veliki uspeh kada profesor kao što je gospodin Pavle Petrović hvali ono što radite. Juče sam na pauzi između dva i tri imao priliku da na TV u kancelariji vidim onaj deo filma „Marš na Drinu“ i tamo su bili Stepa Stepanović, ona legendarna scena kada major Kursula njemu raportira itd. i to me podsetilo na vas i Pavla Petrovića gde Kursula kaže generalu – generale, pa rekoh li ja da će ovakva da bude strategija i tačno je. U pravu ste bili vi i Pavle Petrović, kao i akteri filma o kome sam pričao tada i činjenica je da bez obzira na ta neslaganja i jedan i drugi radite u korist ove države i u korist ovog naroda, s tim što za vas moram da priznam da ste malo više u pravu i da ste bolji strateg. Kažu kritizeri, a ne kritičari, da smo preko ograničenja od 60% i ja moram da kažem da mi nismo probili nikakvu normu od 60%, a imamo pravo na to kao i svi drugi i vrlo kratko ću samo citirati šta se dešava u Evropi na koju se stalno pozivamo i koja treba da nam bude neki reper. Članice EU zbog korona krize prisiljene su da žive na kredit. Dugovi im se nagomilavaju od Finske do Grčke. Evropska kancelarija za statistiku objavila je da će ukupni udeo u državnim proračunima na osnovu zaduženja ove godine iznositi preko 100%. Ako se uzme u obzir da smo mi na 60%, onda može prosto i lako da se vidi u stvari koliko je stabilan ekonomski sistem Srbije. Ono što moram, pošto sam malopre pričao i o Austrougarima i spomenuo sam „Marš na Drinu“, ne mogu da ne kažem da je i dug Nemačke na rekordnom nivou i da je trenutno 2.200 milijardi evra. To je novi rekord. Nemačko zaduženje u odnosu na BDP danas čini 80% državnog računa. Znači, gospodine ministre, ponovo da se vratim na onaj „Marš na Drinu“ dobar ste strateg. Daleko smo mi ispred svih. Ovo je bio prvi razlog rebalansa, znači pomoć građanima u kriznim situacijama, kolege će da pričaju o detaljima, a drugi razlog je još aktivnije učešće u projektu „Srbija 2025“ koji podrazumeva da će u razne projekte biti uloženo 14 milijardi evra. Ja neću imati vremena, trudiću se da ispoštujem ono što je predsedavajući rekao, da bi u dva sata morali da napravimo pauzu, zbog vaših daljih obaveza, ali evo, koliko budem stigao. Znači, od tih 14 milijardi evra ono što je najbitnije za građane Srbije je to da je planirana plata za 2025. godinu prosek 900 evra. I u tom pravcu, bez obzira i na okolnosti u kojima se država nalazi, mi idemo, to svi parametri i sve činjenice pokazuju. Za puteve se planira pet milijardi, naravno u svo to vreme da se drži stabilan kurs dinara. Imaćemo i dva najduža tunela. Predsednik Aleksandar Vučić je nacrtao ono što je urađeno od saobraćajnica i skrenuo je pažnju na ta dva tunela. Jedan je 2.850 metara, jedan 2.750 metara, znači u Srbiji se gradi kao u najsrećnijim vremenima i to su činjenice i to svi možemo da vidimo i da ispratimo. Planira se da penzije budu duplirane na 440 evra i ono što ste i vi malopre spomenuli imamo izdvojenu milijardu za vodovod i kanalizaciju u svakom selu. Ja moram da se pohvalim da je i moja Vrnjačka Banja na tom vašem spisku. Hvala na tome i Ministarstvu građevine, zato što će i kod nas da se radi kanalizacija i sistem za prečišćavanje voda. Obzirom da dolazim iz Vrnjačke Banje ja moram da pohvalim i vaučere koji su i ove godine ponovo podeljeni, tj. biće podeljeni građanima Srbije. Pozivam još jedanput da pored svih destinacija u Srbiji dođete i do Vrnjačke Banje. Još 100 miliona je planirano za tu namenu. Imamo izgradnju metroa u planu, itd, itd, itd. Ono što je vrlo bitno, vratiću se i na treći deo, ali ne mogu da preskočim, a da potrošim vreme da ne potenciram taj deo da je vreme novac i nažalost u ovoj Srbiji je bilo mnogo onih koji su nam potrošili vreme, a sa trošenjem tog vremena trošili su nam i novac. Nije bitno ko je koga plaćao, ni kako je trošio taj novac, bitno je što do sada niko nije snosio posledice za trošenje vremena i novca građana Srbije. možda je vreme da počnemo i time da se bavimo. Ja u ovom sazivu, a i u svim saziva pre ovog, od 2012. godine nikada nisam koristio neke neprimerene termine, nikada se nisam trudio da bilo koga ovde uvredim, bez obzira na različite situacije u kojima smo se našli, ali danas ću da iskoristim jedan izraz koji najprikladnije opisuje ljude koji su ovih dana bacili ljagu na predsednika moje stranke Dragana Markovića Palma i nazvaću ih – bacači pomija. Zato što su upravo to i uradili. Ko plaća Mariniku Tepić da to radi, neću da ulazim, zna se. Ko pokriva Dragana Đilasa, to će vreme da pokaže, ali naslovi koji se pojavljuju na društvenim mrežama tendenciozno presuđuju i okreću činjenice. Da budemo načisto, i sam Dragan Marković Palma je rekao – ako je tačna optužba, ovo se rešava po kratkom postupku. To vam kažem čovek koji iza sebe ima 100.000 članova stranke JS. Isto bi to rekao i ja i svako ko je roditelj. Ovakve stvari ako postoje, rešavaju se po kratkom postupku. Sa Draganom Markovićem Palmom sam 17 godina, od osnivanja JS. Znači, za tih 17 godina bio sam prisutan velikom broju proslava koje je on organizovao. Znači, znam kako čovek diše. Te proslave kada su organizovane, organizovane su sa različitim ciljevima. Povod su bile otvaranje fabrika, investicije u Jagodini, različiti jubileji, slave, proslave itd. Moram da kažem, za ovih 17 godina retki su političari priznati na političkoj sceni Srbije koji nisu bili njegovi gosti, privrednici, ambasadori i svaki put svima njima je bio dobar domaćin. Znao je, kada on kaže, znate kada neko kaže – ima muzike, pa jel ste videli nekad neku proslavu i neko slavlje da nema muzike, on je takav čovek da uvek kaže – pre bih dao pare na muziku, nego na lekara i na advokata. Bio sam član delegacija, proputovali smo pola sveta kada je ne mali broj puta znao da povede u delegaciji harmonikaše. Gde god da odemo ljudi koji su nam bili domaćini su ga zbog takvog odnosa i takvog ponašanja prihvatili kao brata. Svaku gadost i optužbu možete da očekujete u politici. Ja sam nažalost onaj kome su upalili kola, mogla je da mi izgori kuća da nije bilo komšija da mi pomognu da ugasimo taj požar, pitanje je kako bi se sve završilo. Ali, gadosti kakve su ovih dana bacači pomija izneli na njegov račun nisu za merenje ni sa jednom situacijom koju je svako od nas ovde prisutan mogao da ima u političkom životu. Da vas neko optužuje da ste pedofil, čoveku koji je suprug, čoveku koji je otac, čoveku koji je deda petoro unučadi. Ljudi, ovo je dotaklo dno dna, nema se dalje. Gledam ove montirane intervjue od ljudi koji su politički angažovani u nekim strankama i kao čovek koji je radio u privredi, radio sam u realnom sektoru, radio sam u banci, bio sam zamenik predsednik opštine, više puta narodni poslanik. Znači, imam pravo da procenim ko radi, ko ne radi, imam pravo i da dam neku ocenu. Za tu šačicu koja se okupila kao podrška Mariniki Tepić u Jagodini, slobodno smem da kažem da vam nema Palme od blata bi ga pravili. Znači 70% gradova i opština u Srbiji bi poželeli da imaju gradonačelnika kao što je Dragan Marković Palma. Znam da je istina samo jedna i ovo će doći do svog kraja, ne može večno da traje. Gospodin Marković je juče bio u tužilaštvu, danas je preko 400 žena podnelo prijavu protiv Marinike Tepić za sve uvrede koje im je juče nanela, ali stres i traume koje su oni ovih dana ostavili, ne samo porodici Dragana Markovića Palme, iako je tvrdim njima najteže, nego porodicama svih žena koje rade u toj upravi, na način kako ih je ona prozvala, to je stres koji nikada neće da se izbriše. Ne postoji kazna sa kojom Marinika može da bude kažnjena da bi se ovo o čemu je pričala ispravilo. Žao mi je što sam morao da skrenem sa teme, ali to je bilo jače od mene. Vraćam se na temu da bih ispoštovao vaš termin. Gospodine ministre, ono što vam je najbitnije, poslanička grupa će glasati za ovaj budžet. Koliko god sam imao prilike da ga gledam i kao član Odbora za finansije i sa svojim kolegama kada smo ga analizirali, ono što se kaže najprostije, ja tu ništa ne bih menjao. Svaka vam čast. Hvala.
Zahvaljujem. Određujem pauzu. Nastavljamo sa radom u 15.30 sati.
Dame i gospodo nastavljamo sa radom. Kao što sam vam juče rekao, u toku je zasedanje Parlamentarne skupštine Saveta Evrope pa se izvinjavam što smo Elvira i ja prinuđeni da budemo ovih nekoliko dana van ove sale. Želim da vam dam zvaničnu informaciju da sam danas zakazao sastanak sa strankama koje ne žele učešće stranaca u dijalogu o izbornim uslovima za sledeću sredu, 28. aprila u 17.00 sati u Maloj sali Doma Narodne skupštine. Tu će biti stranke koje su se izjasnile da to ne žele, a biće pozvane i sve stranke koje se nalaze u Narodnoj skupštini iz vladajuće koalicije da učestvuju u tom razgovoru, uključujući naravno i predsednika Republike koga sam pozvao i kao predsednika Republike i kao predsednika Srpske napredne stranke, u kom će kapacitetu učestvovati i da li će učestvovati na njemu je da donese odluku. Takođe, još jednu stvar samo radi informacije, na osnovu dogovora koji smo postigli prošle nedelje, predsednica Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo Jelena Žarić Kovačević će napraviti plan, ne znam da li ste se čuli sa ministarkom pravde, ja sam jutros razgovarao sa premijerkom Anom Brnabić da krenemo u realizaciju zaključka, da obavimo što više javnih rasprava, odnosno da probamo da dođemo do što šireg konsenzusa, odnosno dogovora o najavljenim ustavnim promenama, pre donošenja odluke o tome da li se prihvata inicijativa za promenu Ustavu ili ne, odnosno predlog za promenu Ustava. Izvinjavam se zbog ovog što sam vam oduzeo vreme. Nastavljamo dalje. Reč ima narodni poslanik Akoš Ujhelji. Izvolite.
Hvala lepo. Poštovani predsedniče, predsedništvo, gospodine ministre sa saradnikom, dame i gospodo narodni poslanici, kao što je kolega Zoltan Pek ispred poslaničke grupe Saveza vojvođanskih Mađara u svom izlaganju kao ovlašćeni predstavnik već naglasio, mi ćemo podržati rebalans budžeta Republike Srbije za 2021. godinu zbog više razloga. Jedan od razloga je taj što je predloženi rebalans odgovoran prema građanima, pošto je formiran tako da stvara dobu osnovu ne samo za nastavak suzbijanja pandemije izazvane korona virusom, već i za privredni oporavak i rast cele naše zemlje. Njegovim usvajanjem obezbediće se kontinuitet razvojnih i socijalnih programa sa jedne, a održivost javnih finansija sa druge strane. Kao što je i gospodin ministar rekao rebalansom budžeta Republike Srbije za 2021. godinu predviđeni su ukupni budžetski prihodi u iznosu od 1.356 milijardi dinara, što je za 20 milijardi dinara više u odnosu na iznose predviđene budžetom, a ukupni budžetski rashodi su predviđeni u iznosu od 1.737 milijardi dinara. Ukupan fiskalni deficit iznosi 381 milijardi dinara. Odgovorno vođenje ekonomske politike i dobro stanje u budžetu u 2020. godini stvorila je dovoljno prostora da Vlada Republike Srbije pomogne privredi, ublažavanju negativnih efekata pandemije virusa korona. Usvojen je sveobuhvatni paket mera u cilju očuvanja likvidnosti preduzeća i stanovništva, novo zaposlenosti, te očuvanja životnog standarda. Ekonomski paket podrške privredi i stanovništvu rezultiralo je manjim padom privrede, posebno u poređenju sa drugim evropskim zemljama, a izbegnute su i turbulencije na tržištu radne snage. Kao što se vidi iz brojki budžeta Republike Srbije, borba sa pandemijom korona virusa se nastavlja i tokom 2021. godine. Naša poslanička grupa pozdravlja novi paket mera Vlade Republike Srbije namenjene privredi i stanovništvu u cilju smanjenja negativnih efekata po privrednu aktivnost. Smatramo da se ovaj, sada već treći paket mera, usvaja pravovremeno i direktno pomaže privrednicima. Ono što je izuzetno dobro, da su budžetom predviđene i dodatne mere namenjene ugostiteljstvu, hotelijerstvu, turističkom sektoru i autobuskim prevoznicima, odnosno sektorima čije je poslovanje u najvećoj meri ugroženo ili ograničeno merama za suzbijanje epidemije. Pore direktne pomoći, ovim paketom mera obezbeđuju se dodatna sredstva za očuvanje likvidnosti privrednih subjekata i produžava rok korišćenja kredita sa garantnom šemom. Naša poslanička grupa podržava predloženi rebalans pošto su paketom mera u 2021. godini obuhvaćeni građani i privreda i to: obezbeđeno je 50% minimalne zarade svim preduzetnicima za tri meseca, predviđena je direktna pomoć hotelima u gradskim sredinama, obezbeđena je direktna sektorska podrška ugostiteljstvu, turističkim i rent a kar agencijama, hotelima, samostalnim umetnicima, autobuskim prevoznicima 600 evra po autobusu. Ono što posebno podržavamo je produženje postojeće garantne šeme za podršku ekonomije, uspostavljanje nove garantne šeme za podršku najugroženijim sektorima preduzetnicima. Želeo bih da predložim ministru da, uzimajući u obzir da su pojedine banke već iskoristile svoje limite po prvoj garantnoj šemi, proveri mogućnost da je povećanje ovog vida podrške privredi. Na osnovu preliminarnih podataka Republičkog zavoda za statistiku možemo konstatovati da je pad BDP u 2020. godini iznosio svega minus jedan posto, što je jedan od najboljih rezultata u Evropi. Prema zvaničnim najavama, u evrozoni će pad BDP-a dostići 8%. U slučaju odsustva mera i podrške privredi i stanovništvu, pad BDP-a u 2020. godini bi u Srbiji bio mnogo veći, iznosio bi oko 5% BDP-a. Iz ovih podataka se vidi da je jako važno pomoći poljoprivrednicima, jer je zahvaljujući upravo njima i u ovim teškim vremenima poljoprivredna proizvodnja ipak ostvarila rast od 4,2%, uz rekordne prinose pojedinih biljnih kultura. Prema podacima Ministarstva finansija, fiskalni deficit će ove godine iznositi 381 milijardu dinara. Stav poslaničke grupe SVM je da je takav deficit u potpunosti opravdan, jer bi u suprotnom pad ekonomske aktivnosti ove godine bio daleko veći, praćen smanjenjem proizvodnih kapaciteta, uključujući i smanjenje broja radnih mesta. Takođe, bez navedenih mera oporavak privrede bi u ovoj godini bio znatno sporiji. Pozdravljamo i odluke Narodne banke Srbije, koja je preuzela i dodatne mere za podršku realnom sektoru. Posebno pozdravljamo odluku o moratorijumima na kredite, koja je doneta u cilju očuvanja stabilnosti finansijskog sistema. Kao što je poznato, Narodna banka Srbije je i ove godine odredila zastoj u otplati obaveza od šest meseci po osnovu kredita za preduzetnike koji su to želeli. Pravovremene i koordinirane mere Vlade Republike Srbije i Narodne banke Srbije sprečile su veći pad ekonomske aktivnosti tokom pandemije. Inflacija je ostala niska, što je takođe jako važno u ovim teškim vremenima. Kolege narodni poslanici, želim da naglasim da ćemo glasati za rebalans budžeta, jer omogućava realizaciju kapitalnih projekata koji su za nas od posebnog značaja. U ekspozeu tada kandidata za predsednika Vlade, a sada predsednice Vlade gospođe Ane Brnabić smo mogli da čujemo da će se Vlada zalagati za završetak projekta adaptacije, rekonstrukcije i dogradnje zgrade Narodnog pozorišta u Subotici. Završetak radova se očekuje tokom ove godine, što je predsednica Vlade istakla i prilikom posete Suboti i obilaska radova na zgradi pozorišta. Za očekivani rezultat radova na zgradi Narodnog pozorišta u Subotici u budžetu za 2021. godinu nisu planirana sredstva. Razlog je racionalan. Naime, krajem prošle godine 350 miliona dinara je preneto na račun grada Subotice, koji još uvek nisu utrošeni. Naime, krajem decembra 2019. godine ušlo se u realizaciju tzv. 8/1 faze radova koji podrazumevaju građevinske i arhitektonske radove, kao i opremanje pozorišne dvorane scenskom tehnikom. Međutim, zbog pandemije uzrokovane zaraznom bolešću Kovid-19, usporavanja radova, ponavljanja postupka javnih nabavki u prethodnim godinama deo sredstava je ostao neutrošen, pa se očekuje da se tokom 2021. godine privede kraju cela osma faza rekonstrukcije Narodnog pozorišta, čime će u ovaj projekat biti investirano oko 18,5 miliona evra. Za poljoprivrednike je jako važna izgradnja dva nadvožnjaka kod „ipsilon kraka“, jer bi u suprotnom morali voziti više kilometara kako bi došli do svoje njive. Nadvožnjak kod Mejkuta je završen, a počeli su pripremni radovi i na nadvožnjaku Pačir preko „ipsilon kraka“. Izgradnjom spomenutog nadvožnjaka povećava se bezbednost učesnika u saobraćaju. Vrednost investicije iznosi 225 miliona dinara. Vršiće se rekonstrukcija i modernizacija železničke pruge između Subotice i Segedina. Radi se o važnom projektu, pošto se njegovom realizacijom skraćuje zadržavanje na graničnim prelazima i razvija prekogranična saradnja. Ovaj projekat je važan i zbog toga što veliki broj građana naše zemlje sa severa Vojvodine radi u županiji Čongrad i svaki dan putuju kolima na posao i nazad. Nakon izgradnje pruge moći će da putuju i vozom i neće mnogo čekati na graničnim prelazima. Povećan je iznos predviđen za realizaciju ovog projekta u ovoj godini, sa 500 miliona dinara povećan je na 2,4 milijarde dinara. Moram ovde napomenuti da će se uskoro vršiti i rekonstrukcija i dogradnja graničnog prelaza Horgoš-Reske, koji je takođe važan projekat za naše sugrađane koji putuju u Evropsku uniju. Poslanička grupa SVM će podržati rebalans budžeta jer obezbeđuje izgradnju i rekonstrukciju jako važnih infrastrukturnih i vodnih projekata kao što su, na primer, rekonstrukcija delova auto-puta između Horgoša i Novog Sada u dužini od 40 kilometara, izgradnja auto-puta između Beograda i Zrenjanina, izgradnja saobraćajnice između Novog Sada i Rume, izgradnja druge faze postrojenja za prečišćavanje vode u Kikindi i unapređenje uslova za prevođenje brodova u okviru brane na Tisi kod Novog Bečeja. Glasaćemo za rebalans jer Vlada Republike Srbije ulaže napore za očuvanje javnog zdravlja i bezbednosti, pomaže privredi u cilju očuvanja likvidnosti i ublažavanja pada zaposlenosti, odnosno očuvanju životnog standarda i likvidnosti stanovništva i dalje posvećuje posebnu pažnju kapitalnim ulaganjima. Hvala na pažnji.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Snežana Paunović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedniče. Uvaženi ministre, gospodine Stevanoviću, poštovane kolege i građani Srbije, koji možda najpre treba da čujete ono što imam nameru da kažem. Istina, ovde ste, ministre, pohvaljeni kao kvalitetan strateg, to je Voja Vujić uradio toliko lepo da se ja ne bih usudila da više komentarišem strategiju, tim pre što se u nju ne razumem. Ali ono što jeste činjenica i to je moj kolega Milićević rekao u startu, rebalans je, koliko god bilo neobično da se događa u ovo vreme, kvalitetan. Zašto to kažem? Manje-više je sve rečeno, objasnili ste u svom uvodnom izlaganju i nekako uvek napravite problem posle vašeg uvodnog izlaganja šta se može reći, a da budemo mnogo pametni u odnosu na ono što ste nam objasnili, ali ću zaista pohvaliti to, pre svega vodeći se onim lokalpatriotizmom koji su svi primenili. Na mene poseban utisak ostavlja pomoć koja je predviđena za nealbansko stanovništvo na Kosovu i Metohiji. Ja znam čime ste bili motivisani. Ja znam da ste sa predstavnicima kosmetskih Srba razgovarali nedavno i da ste čuli te njihove probleme i znam da koliko god vas neko, nas sve zajedno optuživao da bi iz ovoga moglo da se izvuče i nešto što je populistička mera, ja znam da motivi nisu bili to. Motivi su bili težak život i ova pomoć od 100 evra za sve građane i 200 za one nezaposlene za njih užasno važna i jako velika. Ona je manje-više velika u onom delu njene finansijske vrednosti, velika je pre svega zbog toga što imaju potrebu da osete da pripadaju svojoj zemlji i to je jedino što im u ovom trenutku treba, mnogo više nego novac. Zato što novac, nažalost, limitirano koriste. Ono što je takođe za njih važno je rekonstrukcija, ako sam dobro razumela, Doma zdravlja u Gračanici, koji je negde centar, ako izuzmemo Severnu Mitrovicu, do koje možda teže dolaze enklave nego što je to do Gračanice, i to jeste važno. Koliko god smo optimistično, kada smo razgovarali o budžetu za 2021. godinu, očekivali da ćemo nekako izaći na kraj sa koronom, ipak se vidi da i u regionu i u svetu, pa najmanje kod nas ti problemi rastu ili se usporeno smanjuju. Tako da su oni u južnoj srpskoj pokrajini, nažalost, osuđeni na ono što se zovu privremene institucije, koje ne prepoznaju niti problem, niti za njega imaju rešenje, osim politikanstva kojim se bave na dnevnom nivou, oni nemaju svest o tome šta im treba za građane. Dobro je da ćemo imati renovirani dom zdravlja, jer je to dobro i za albansko stanovništvo. Ja i dalje imam jednu dozu empatije i u odnosu na komšije, koje su možda u još većem problemu nego nealbansko stanovništvo, osim onog bezbednosnog, gde su naravno Srbi i nealbanci ugroženiji. Druga važna stvar o kojoj smo opet razgovarali i kod budžeta za 2019. i kod budžeta za 2020. godinu, obećali ste negde, čini mi se, kada smo usvajali budžet za 2021. godinu, ne čini mi se, sećam se toga vrlo precizno, da ćete se potruditi kod rebalansa da kultura dobije tih čuvenih 1%, sada skoro pa istorijskih, jer ja mislim da je prošlo više od 15 godina da kultura nije imala vrednost od 1% budžeta Republike Srbije. To je više nego sjajno. Neka ćemo jednom doći, a ja verujem i iskukaću i to obećanje da nas vratite na onaj nivo o kome Nada Perišić Popović priča, a to je da smo 90-ih imali 2% budžeta ukupno za kulturu. To je lepo. Možda tada nismo bili kulturniji nego danas, ali je uvek važno ulagati u ono što je kvalitet i što našoj deci obećava neko bolje sutra. Kada je u pitanju taj privredni razvoj i vaši paketi, koji treći po redu, osam milijardi evra, čini mi se, da ste rekli da je ukupno ulaganje, kada je u pitanju pomoć privredi i građanima, tu prosto čovek više nema šta da kaže. Potpuno je jasno da je najvažnije očuvati privredu da bismo mogli dalje, kao što je važna infrastruktura i takođe šta god ja tu rekla, biće viška u odnosu na ono što su kolege pre mene rekle, rekoh ja već u startu toliko su hvalili da čak i kad bi neko imao ambiciju teško bi imao šta da doda. Ono što mi se posebno dopada, o tome niste govorili ni vi, ako se ne varam „Ekspo 2020 Dubai“ dodatna sredstva od 250 miliona, po meni savršen potez. Pre svega zato što verujem da će se završiti ova priča sa koronom ili će se bar ublažiti ili da ćemo doći do kolektivnog imuniteta. Pojavljivanje na jednoj ovakvoj manifestaciji za Srbiju je jako važno prvo zato što imamo šta da ponudimo, drugo zato što mislim da će to privući turiste, treće onda ćemo imati manje obavezu da pomažemo i tom delu naše privrede koji je sada bio najugroženiji. Bilo kako bilo, čak i Fiskalni savet koji vas je u jednom delu kritikovao, kritikovao je pomoć građanima, možda bih kritikovala i ja sa pozicije Fiskalnog saveta, to se sad meri kroz onu prizmu šta kome treba ili šta kome ne treba. Znate, za nekoga su neka sredstva mnogo mala, jer ih mnogo ima, a za nekoga su mnogo velika. Pa, čak i ako ih ne merimo, opet ću reći kroz ono materijalno, one se mere kroz jednu brigu u ovim vremenima koja su jako teška. Mislim da ćemo imati društveni dijalog na temu toga šta nam je pre svega mentalno stanje nacije, pa i u tom smislu jako važno da svi shvatimo da ove probleme moramo prevazići zajedno. Neće tome pomoći dva puta po 30 evra, tome će pomoći osećaj da neko o vama brine. To je čini mi se najvažnija poruka koja nije mali rashod za budžet, ali što bi rekao Voja Vujić izgleda da ste dobar strateg, našli ste način da i to podelite. Osim što ćemo glasati za rebalans i ako ste neki dan kada ste najavljivali rebalans imali onako blagu zebnju da li će vas poslanici podržati, vidite da hoće. Gotovo su svi nedvosmisleno rekli da hoće i Đorđe je najavio da ćemo ispred poslaničke grupe SPS glasati za to. Neću se dalje baviti detaljima pre svega da bih ostavila vremena i za svoje mlađe kolege koje su studioznije sa ovim bavile pa su ušle u određene sektore, baviće se ulaganjem u poljoprivredi, kulturi, a kada je Jelena Mihajlović u sali, ja o kulturi ne treba ni da pričam. Važno je da svaki budući rebalans bude ovakav i važno je da budžeti budu planirani na način da nas iznenadi dodatni prihod. To je ono što je otprilike čini mi se vaš plan, držite se njega i imaćete za to podršku. Hvala vam.
Hvala. Ministre, ovi iz SPS i JS vas više hvale nego mene, ja sam se zabrinuo. Nešto hoće od vas 100%. (Snežana Paunović: Nisi nikad pisao budžet.) A budžet je u pitanju, onda dobro. Izvinjavam se poslanicima što nisu uključeni ovi, kako se kaže, klima uređaji jer je to zabranjeno protokolom zbog epidemioloških mera. Pošto vidim reakcije da vam je vruće ovde u sali. Idemo dalje, narodna poslanica Ana Čarapić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedniče Narodne skupštine. Poštovani ministre sa saradnikom, poštovani građani Srbije, uvažene kolege narodni poslanici, finansijski zakoni o kojima ove nedelje raspravljamo i o kojima ćemo raspravljati i tokom naredne nedelje jako su važni kako za građane i privredu, tako i za čitavu državu. Jedan set finansijskih zakona usmeren je na ekonomsku podršku građanima i privredi u cilju što bezbolnijeg i efikasnijeg prevazilaženja posledica krize, dok drugi set finansijskih zakona usmeren je na suzbijanje sive ekonomije, na efikasniju naplatu poreza i naravno na nastavak sprovođenja mera digitalizacije. Pre nego što se osvrnem na Predlog zakona o izmenama Zakon o budžetu Republike Srbije za 2021. godinu podsetiću još jednom građane Srbije da je Vlada Republike Srbije od početka izbijanja epidemije usvojila čak tri ekonomska paketa podrške građanima i privredi u ukupnoj vrednosti od preko osma milijardi evra, što predstavlja 17,2% BDP Republike Srbije. Dakle, država je sav teret krize preuzela na sebe kako bi se prevazišle negativne posledice. U martu prošle godine kada je izbila epidemija trebalo je ostati hladne glave i u najkraćem mogućem roku osmisliti ekonomski paket mera. Ono sa čime može da se pohvali Srbija jeste da po obimu ekonomskih mera smo ostvarili najveći uspeh u Evropi, odnosno naše ekonomske mere su najsveobuhvatnije i najobimnije, imajući u vidu veličinu naše ekonomije. Ono što se često zaboravlja kada se pominju ekonomske mere jeste njihova pravovremenost, da Vlada Republike Srbije nije marljivo radila u prethodnih osam godina suočili bi se sa trajnim gubitkom kako dela proizvodnih kapaciteta tako i dela uslužnih kapaciteta i imali bi ogromne posledice na tržištu radne snage. Imajući u vidu brzinu kojom se pandemija prelivala na globalnu ekonomiju neka predviđanja su da bi u Srbiji tokom 2020. godine bio zabeležen pad od čak 6% i da bi nam bilo potrebno čak dve do tri godine da se vratimo na predkrizni nivo. Naravno, to se nije dogodilo zato što smo na vreme reagovali, usvojili smo prvi paket ekonomskih mera u aprilu prošle godine, drugi paket tokom 2020. godine i evo treći paket 15. aprila ove godine, dakle, u petak i to zahvaljujući što smo odgovorno radili u prethodnom periodu. Dakle, sproveli smo ekonomske reforme, ostvarili smo suficit u budžetu i to četiri godine za redom, sproveli smo mere fiskalne konsolidacije i to nam je sve dalo prostora da spremno dočekamo krizu. Zahvaljujući ekonomskim merama mi smo uspeli da se u pojedinim ključnim oblastima već u avgustu i septembru mesecu vratimo na predkrizni nivo, što je zaista odličan rezultat, ovde prvenstveno mislim na robni izvoz, na trgovinu na malo, na industrijsku proizvodnju i slično. Koliko danas dobro stojimo najbolje svedoči podatak da smo u 2020. godini zabeležili najmanji pad u Evropi. Što se tiče 2021. godine naša predviđanja kažu da ćemo završiti godinu sa prirodnim rastom od čak 6%. Neki ekonomski stručnjaci kažu da su nam prognoze isuviše optimistične, sa tim se ne bih složila zato što su nam prognoze bazirane na realnih pretpostavkama. Dakle, polazim od toga da će rast u evro zoni biti pet procenata. Polazim od toga da ćemo i u 2021. godini sačuvati monetarnu, fiskalnu i finansijsku stabilnost, što će da podstakne priliv stranih investicija i tokom 2021. godine. Polazimo od toga da ćemo u 2021. godini imati rekordne kapitalne investicije. Rebalansom budžeta za 2021. godinu predviđeno je čak 430 milijardi dinara za realizaciju infrastrukturnih projekata. Dakle, investiciona i lična potrošnja poguraće privredni rast i omogućiće nam da godinu završimo sa privrednim rastom od čak 6%. Koliko je naša ekonomija zapravo otporna i jaka pokazuje i podatak da smo u prvom naletu krize, dakle, za period od januara do oktobra 2020. godine zabeležili pad robnog izvoza od samo pet procenata i to u uslovima kada je ekonomski pad u evrozoni iznosio čak sedam procenata, dok 2009. godine nakon izbijanja globalne ekonomske krize, mi smo imali pad robnog izvoza od čak 19% dok je ekonomski pad u evrozoni bio duplo manji nego tokom 2020. godine. Ono što takođe želim da istaknem da je sav novac za sprovođenje trećeg ekonomskog paketa podrške, dakle svih 57 milijarde dinara obezbeđeno u budžetu Republike Srbije. Dakle, sami smo zaradili taj novac. Mi se zadužujemo, ali za razliku od prethodne vlasti naši krediti su razvojni. Prethodna vlast se zaduživala pod nepovoljnim uslovima, kako na međunarodnom finansijskom tržištu, tako i na domaćem finansijskom tržištu, i sav novac iz kredita gurali su u potrošnju, što je zaista suludo. Mi to ne radimo. Mi kada se i zadužujemo sredstva iz kredita koristimo isključivo za realizaciju infrastrukturnih projekata. Ono što mogu da vam kažem, a što je ministar na početku današnje rasprave rekao, je da se u ovom momentu u Srbiji gradi čak četiri auto-puta, u maju mesecu krećemo sa izgradnjom petog auto-puta, a krajem godine bićemo u situaciji da se u Srbiji gradi čak osam auto-puteva istovremeno. Jedan od njih je svakako i auto-put Niš – Pločnik – Merdare koji će u potpunosti promeniti sliku Topličkog okruga, promeniće sliku Kuršumlije, odakle dolazim. Takođe, rebalansom budžeta opredeljena su ogromna sredstva, ogroman novac za rešavanje ekoloških problema. Dakle, tri puta više novca smo obezbedili rebalansom i predvideli rebalansom budžeta u odnosu na inicijalni budžet, kada su u pitanju ekološki infrastrukturni projekti, odnosno za rešavanje ekoloških problema kao što već rekoh. Takođe, izdvojili smo dodatnih 5,5 milijardi dinara kako bi dodatno pomogli našim poljoprivrednicima. Tu su ogromna sredstva za nastavak ulaganja u zdravstveni sistem i upravo ogromna ulaganja u zdravstveni sistem u prethodnom periodu omogućila su nam da postanemo apsolutni rekorderi kada je imunizacija u pitanju. Zašto svi spominjemo i naglašavamo važnost infrastrukturnih projekata? Zato što svaki dinar uložen u infrastrukturu podstiče ekonomski rast, zapošljava našu privredu, otvara radna mesta, jednostavno povećava prihode državi. Upravo realizacija infrastrukturnih projekata omogućiće nam da godinu završimo sa privrednim rastom od 6%, a to će rezultirati da javni dug do kraja godine ne pređe 60%, odnosno godinu ćemo završiti sa javnim dugom ispod 60%, što je ispod nivoa Mastrikta za razliku od mnogih razvijenih zemalja koje već sada imaju trocifrene stope javnog duga. Molim vas, koja zemlja u svetu se može pohvaliti sa ovako obimnim paketom ekonomskih mera? Da li je iko od nas mogao da zamisli 2012. godine da će država biti u stanju, da isplati čak šest puta po 600 evra po autobusu svim prevoznicima, ili da će država svim punoletnim građanima isplatiti po 160 evra, i to 100 evra tokom 2020. godine, dodatnih 60 evra tokom ove godine? Da li je iko od nas mogao da zamisli da će država pomoći svim licima koja se nalaze na evidenciji NSZ sa dodatnih 60 evra? Dakle, sva lica koja su nezaposlena primiće ukupno 220 evra? Da li je iko od nas mogao da zamisli pre osam godina da će država biti u stanju da isplati svim Srbima na KiM 100 evra, a nezaposlenim Srbima po 200 evra? Niko od nas tako nešto nije mogao da zamisli 2012. godine, zato što smo tada živeli u državi kojoj je pretio bankrot. Kako danas stojimo, svedoči podatak da je u februaru ove godine zabeležen rast broja zaposlenih za čak 59.000 ljudi, pri čemu 58.000 ljudi više je zaposleno u februaru ove godine u odnosu na prethodnu godinu u privatnom sektoru, dok samo 1.000 ljudi u javnom sektoru. Zašto kažem samo? Zato što nam se mnogo više građana zapošljava u privatnom sektoru, a to je zapravo i cilj Vlade Republike Srbije, da gradimo zdrav sistem, da gradimo privredu na zdravim osnovama. Takođe, ono što smo uspeli u uslovima krize, dakle tokom 2020 godine, je da povećamo nivo neto zarade, i to za čak 9,4%. Povećali smo i penzije tokom 2020. godine. U uslovima krize gradili smo i puteve, pruge, mostove, bolnice, škole, domove zdravlja, kovid bolnice, itd. Poštovani ministre, i vama i svim članovima Vlada čestitam na svemu što ste učinili da mi građani Srbije ne osetimo posledice krize. Svi finansijski zakoni su zaista odlični i direktno utiču na rast životnog standarda svih građana u Republici Srbiji. Zato će poslanička grupa Aleksandar Vučić – Za našu decu, podržati sve zakone na dnevnom redu. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić. Samo bih zamolio sve poslanike, uključujući naravno i Miliju, imajući u vidu da smo, istina, produžili vreme za raspravu, ali istovremeno, u cilju racionalnosti, želim samo da vas obavestim da ćemo raditi, i zbog obaveza svih nas i ministra, do 19.00 časova. Tako da, molio bih sve govornike da to imaju u vidu, u smislu dužine trajanja izlaganja, da bi što više poslanika moglo da uzme reč. Izvini Milija, što se na tebi zalomilo, ali šta da radim. Izvoli sada.
Zahvaljujem, predsedniče Skupštine. Naravno, ja ću poštovati vreme i moje poslaničke grupe, a i vreme ostalih kolega, da mogu da govore. Inače, ja ću kao narodni poslanik i predsednik Ujedinjene seljačke stranke, kao čovek koji dolazi iz najlepše opštine u Srbiji, to je opština Svrljig koja se nalazi pored grada Niša, to je najlepši grad u Srbiji, podržati predlog ovog zakona i ovaj ekonomski set zakona zato što je to neophodno za sve nas koji živimo na jugoistoku Srbije, a i u celoj Srbiji. Što se tiče ovog rebalansa, gde se daje velika pažnja ljudima direktno, to je velika stvar u ovako teškoj situaciji. Svaka čast, uvaženi ministre, svaka čast vama, svaka čast državi Srbiji, svaka čast na ovakvim stvarima, jer je ovo bitno da bi se prevazišla ova teška situacija koja je u celom svetu. Jedna od bitnih stvari jeste, što se tiče mene, da će biti pomoć u svakom segmentu što se tiče poljoprivrede. Pet i po milijardi je odvojeno više da se obezbede sredstva za one naše poljoprivredne proizvođače koji u prethodnom periodu nisu dobili subvencije, a to će sada biti urađeno. Odvojena su sredstva i za nove aktivnosti naše države što se tiče i zdravstva, borba protiv pandemije, obezbeđivanje vakcina, pomoć našim domovima zdravlja. Inače, ja mogu da kažem da je preko potrebna velika pomoć i malim sredinama, da se tamo obezbedi veći broj izvršioca, tu mislim konkretno naših doktora, sestara, vozača da bi moglo da se ode do svakog gazdinstva, do svakog domaćinstva da se uradi vakcinacija ljudi, zato što su naše opštine razuđene, gde je velika populacija starih ljudi i oni ne mogu doći do centralnih domova zdravlja. Svim srcem ja ću podržati ovaj naš rebalans budžeta, zato što je to prava stvar, zato što se radi na pomoći svakom čoveku, što se radi na izgradnji naših puteva, železnice, ulaganje u sve ono što daje budućnost za sve nas i za našu decu i decu naše dece. Mislim da je ovaj Predlog rebalansa stvarno, kad neko gleda sa strane kaže – ovo je nemoguće. Ovo je moguće kod nas u Srbiji zato što je naša država spremna, zato što naša država radi baš onako kako je potrebno i potrebno je, normalno, veći akcenat na svakog čoveka, da li on živeo u Svrljigu, Beloj Palanci, da li živi u Prijepolju, da li živi u Tutinu, da li živi u Beogradu, Nišu, Subotici. Svakom čoveku dajmo akcenat, svakom čoveku pomažemo i to je ono što trebamo radimo. Sada ću oduzeti nekoliko minuta vremena da obavestim sve svoje kolege, normalno da obavestim građane Srbije, jer smo mi govorili i dajemo podršku deci. Dolazim iz najlepše opštine u Srbiji, ovo ću da kažem sa oduševljenjem, gde su naša deca u školi „Dušan Trivunac Dragoš“, to je srednja škola koja ima gimnaziju, imala je mašinski smer, imala je ekonomski smer, sada, zbog broja dece neki smerovi su sada ugašeni, ali ta deca su uspela da svojom aktivnošću, svojim znanjem, prirodnim darom, zato što je tamo život lep, oni su napravili učeničku kampanju koja može da napravi nešto što je mnogo bitno za bezbednost saobraćaja. To je učenička kampanja koja se zove „Produži život“. Jedan od dečaka, zove se Marko, imao je saobraćajnu nezgodu. U okviru te nezgode bile su i teže telesne povrede. Taj dečak zajedno sa svojim kolegama, vršnjacima iz treće godine gimnazije, napravili su uređaj koji može da se ugraditi u airbeg, i kada se desi, ne daj Bože, neka nezgoda, otvori se airbeg, istog trenutka se pokreće instrument koji obaveštava policiju i obaveštava najbliži dom zdravlja. To je nešto što je vrlo bitno. Bilo bi dobro da uvaženi ministar preko nekog nadležnog ministarstva pomogne našoj učeničkoj kampanji da se to odradi. To će biti dobro ovde u Srbiji, a i u svetu. Svaka čast toj našoj deci koja su iz Svrljiga, jer ima mnogo pametne dece, ne samo u Svrljigu, ali ja ovde govorim o mojim Svrljižanima. Ima još jedna učenička kampanja koja se bori za zaštitu životne sredine. Oni znaju da pušenje nije zdravo, ali su videli koliko pikavaca ostaje bačenih od popušenih cigareta, ti pikavci prave štetu životnoj sredini. Oni su napravili biorazgradivi filter, koji se sutra može upotrebiti, a u tom filteru postoji seme biljke, kada se taj filter baci, taj filter se razgrađuje i za šest meseci se taj filter razradi i ne pravi štetu prirodi. Inače, ovakav filter od cigareta kada se baci u prirodu njemu je potrebno 25 godina da se razgradi i pravi veliku ekološku katastrofu. To su ta naša deca koja su uspela da izmisle, a uzeli su parametre, koliko je pušača, kolika je potreba za tim. Nismo mi za pušače, mi smo protiv pušačkog dima, ali ovo je mogućnost da se ovakvim filterima, koje su ta deca izmislila, da se taj patent zaštiti da sutra nađemo neke sponzore koji će podržati tu našu decu da se to proizvodi u većim količinama. Na taj način štitimo prirodu, štitimo životnu sredinu. Deca koja su izmislila ovaj uređaj koji se ugrađuje u airbeg, da se odmah obaveštava policija, da se obaveštava dom zdravlja kada se desi nesreća, to će sigurno spasiti veliki broj života. Još jednom, uvažene kolege, ovo govorim iz srca, ne zamerite, pozivam sve vas da podržimo takvu decu, kao što su deca iz Svrljiga, koja stvarno imaju ideju, imaju inicijativu, imaju volju i želju, njima treba samo naći nekog ko će im pomoći da se isfinansiraju njihovi proizvodi i da se to osposobi. Na taj način spašavamo živote u saobraćajnim nesrećama i spašavamo našu prirodu. Uvek ću podržati predloge koji su bitni, i očekujem da ćemo svi podržati našu decu i decu naše dece. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Branimir Jovanović. Izvolite.
Hvala, predsedniče, Dakle, na prvom mestu želim da istaknem to je da ovaj rebalans budžeta stavlja zdravstvo i ulaganje u zdravstvenu infrastrukturu na visoko mesto i to je veoma bitno, jer je zdravlje građana na prvom mestu. Mi smo i prošle godine usvojili neophodne mere. Zdravstveni sistem je funkcionisao veoma dobro, zdravstveni sistem je odgovorio svim izazovima koji su se našli pred njim, pre svega zbog ulaganja države u zdravstvenu infrastrukturu, ali i zbog posvećenosti zdravstvenih radnika. Želim da naglasim da mi nastavljamo istim tempom. Budžet će zahvaljujući rebalansu za zdravstvo biti uvećan milijardu evra, u odnosu na periode iz 2019. godine. Mi smo i pre godinu dana usvojili paket mera koji se odnosi na pomoć privredi. Kada neko postovi pitanje da li je taj paket mera bio dobar, postoji mnogo načina da odgovorimo potvrdno. Taj paket mera je bio izvanredan. Kada se očekivalo da će zbog pandemije korona virusa otpuštanja radnika, da će privreda stati, to se nije desilo. Mislim da je taj paket mera doprineo mnogo tome. Sama činjenica da je nezaposlenost na kraju prošle godine bila jednocifrena odgovara svim onim kritičarima da su te mere bile i te kako opravdane. Nama kao socijaldemokratama veoma je važno, i uvek iskazujemo naročitu posvećenost prema radnicima i zbog toga podržavamo ovakav pristup Vlade, pre svega što Vlada ovim merama predlaže, mi naravno usvajamo te predloge, da pomogne privredi, da ne bude otpuštanja radnika i da budu zaposleni zadovoljni, jer ne ostaju bez posla, da budu zadovoljni i poslodavci, jer dobijaju sredstva iz budžeti, ali da se privredne aktivnosti nastave nesmetanim temom. Podsetiću da je zabeležen rast plata i u prošloj godini, doduše, zadovoljniji bi bio da je bio veći rast plata u privatnom nego u javnom sektoru, ali i taj jaz nije veliki, tako da, privatni i javni sektor prate jedan drugog u rastu zarade. Ovim rebalansom predviđeno je da deficit bude 6,9% i smatram da ovo vreme, ova teška vremena su takva da nemamo taj luksuz da radimo na smanjenju javnog duga. Sada je prioritet da održimo nivo privrednih aktivnosti i veoma je važno što se ukupan javni dug kreće u granicama tri petine BDP. To je taj nivo koji neće preći na jedan rizičan teren i gde ćemo moći da sačuvamo privredne aktivnosti da budu na istom nivou kao i ranije. Samo da postavimo pitanje šta bi se desili da nismo ulagali u privredu. Vratili bismo se nekoliko koraka unazad. Morali bi da uložimo još više napora da kasnije vratimo ekonomiju na zdrave noge. Važno je i što je Vlada opredelila ovim rebalansom budžeta još više novca za infrastrukturne projekte, za investicije u ovoj oblasti, važno je što je u tome zastupljen ravnomeran regionalni razvoj. Posebno mi je bitno što će ovim rebalansom budžeta da se obezbede sredstva za sektore gde su pretrpljeni najveći gubici. To su turizam, odnosno ugostiteljstvo. Samim ovim rebalansom sredstva koja su opredeljena za podsticaje odnose se i na turističke vodiče i na rent a kar agencije, i to je od posebnog značaja. Koliko je to važno, reći ću samo da u godini pre izbijanja pandemije, u 2019. godini, da smo postigli rekorde u oblasti turizma na svim nivoima. Tada je u Srbiji boravilo 3.689.000 turista. Zabeležen je porast stranih turista za 8%, i po prvi put se na taj način desilo da smo imali više stranih, nego domaćih gostiju na našoj teritoriji, a ostvaren je rekordni devizni priliv od milijardu i 436 miliona evra. To samo pokazuje da su i te kako opravdane mere koje se odnose na sektor turizma. Jednostavno, u ovaj oblasti je takva bila situacija u celom svetu, da je ova oblast doživela najveći udarac zbog krize. Dobro je što Srbija nije stala u ovim teškim vremenima i što se promoviše i priprema za normalizaciju međunarodnog turističkog prometa. U ovakvim okolnostima promocije su uglavnom usmerene na region, iz koga nam stiže najveći broj turista, pre svega, jer su nam teritorijalno najbliži. Siguran sam da će turizam ponovo pokazati jednu svoju elastičnost, da će se nakon krize najbrže oporaviti brže od ostalih privrednih grana. To nije prvi put slučaj da se tako nešto desi. Srbija, naravno, treba da bude atraktivna i autentična turistička destinacija, prepoznatljiva i dobro pozicionirana na turističkom tržištu. Želim još samo da istaknem i to, da pozdravim odluku da se izdvoje veća sredstva za sport i za kulturu, naročito što će biti 50% viće povećanje u oblasti ekologije. Mi smo juče usvojili zakon iz oblasti energetike i zakon iz oblasti obnovljivih izvora energije, koji se i te kako oslanjaju na ekologiju. Sa ovim izdvajanjem mi ćemo biti na jednom dobrom putu da rešavamo ekološka pitanja. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar Siniša Mali. Izvolite.
Hvala puno. Poštovani narodni poslanici, poštovani građani Srbije, samo da se nadovežem na izlaganje poslednjeg poslanika i da vam pokažem, ne znam koliko ćete uspeti da vidite ovaj grafikon, učešće javnog duga u BDP-u svih zemalja u Evropi. Ovo crveno je Srbija. Ova žuta linija je 100% koji je projektovano učešće BDP-a u evro-zoni, tačnije, u evro-zoni projektovano je da će javni dug u proseku biti 98,2% BDP-a. Ovo crveno je Srbija. Dakle, i sa prvim i sa drugim i sa trećim programom pomoći i sa nikada većim kapitalnim investicijama mi držimo nivo našeg javnog duga ispod 80%, a gori od nas su od Irske, Slovačke, Finske, Nemačke, Albanije, Mađarske, Slovenije, Hrvatske, Austrije, Crne Gore, Velike Britanije, Kipra, Francuske, Belgije, Španije, Portugalije, Italije, Grčke. To je najbolji i najveći odgovor, najvažniji odgovor svima onima koji govore o tome na koji način i koliko iznosi javni dug Republike Srbije. Apsolutno smo stabilni, naše javne finansije su potpuno zdrave, javni dug nam je pod kontrolom. Kad nam treba novac, mi izađemo na međunarodno tržište kapitala, obezbedimo novac i za treći paket pomoći i za prvi i za drugi i za kapitalne investicije, ne idemo sa tim novcem u potrošnju i to je potpuno različita ekonomska politika u odnosu na prethodni režim, koji je uz skupo zaduživanje, a podsetiću vas, 2011. godine desetogodišnja obveznica Republike Srbije koju su tad emitovali imala je kamatnu stopu od 7,25%, a mi danas kad emitujemo i 12-godišnju obveznicu, mi smo na 1,5%, 1,6% godišnje. Dakle, pet puta bolji nego oni. Druga važna informacija koju sam želeo da podelim sa vama, što je za vas veoma važno, kako je rastao broj zaposlenih, broj novih radnih mesta u našoj zemlji u proteklih par godina. Kao što vidite, od 2008. do 2012-2013. godine, ono što nam je prethodni režim ostavio, broj radnih mesta u Srbiji se smanjivao. Evo, kamera, da se vidi bolje. Dakle, imali smo nekih dva miliona radnih mesta 2008. godine, a onda smo pali na milion i 850 hiljada 2012-2013. godine. Danas, uvaženi poslanici, u Srbiji, u periodu januar-februar ove godine imamo dva miliona 184 hiljade radnih mesta. Dakle, ne samo da smo na većem nivou nego 2008. godine, nego smo kroz otvaranje fabrika, ono što je predsednik Vučić do sada uradio, kroz privlačenje i stranih i podsticanje domaćih investicija doveli do toga da nikada više zaposlenih nismo imali u našoj zemlji. To, naravno, za naš budžet znači da od poreza i doprinosa dobijamo veće prihode. Zato i imamo novca i za nove investicije i za povećanje plata, povećanje penzija, za nabavke vakcina, izgradnju bolnica, vrtića, svega onoga što je neophodno za dalji normalan i održiv razvoj i rast Srbije. Samo sam te dve tabele želeo da podelim sa vama – javni dug, makroekonomska stabilnost, potpuno pod kontrolom. S druge strane, ovakvi paketi pomoći, ovako odgovorna ekonomska politika nas vodi ka tome da iz godine u godinu, uprkos pandemiji korona virusa i uprkos najvećoj ekonomskoj krizi, otvaramo nova radna mesta i o tome svedoči grafikon koji sam vam pokazao i tačan podatak o broju zaposlenih u Srbiji u periodu januar-februar ove godine. Hvala puno.
Hvala. Narodni poslanik Slavenko Unković ima reč.
Poštovani predsedniče, poštovani ministre sa saradnikom, uvažene kolege narodni poslanici, rebalans budžeta o kome danas razgovaramo usmeren je na ublažavanje posledica izazvane pandemijom, na povećanje broja kapitalnih investicija i nastavak izgradnje zdravstvene infrastrukture. Osnovni cilj rebalansa budžeta je sprovođenje mera za podršku privredi i stanovništvu. Sredstva koja su obezbeđena za ovaj treći paket pomoći iznose 257 milijardi dinara. Čuli smo juče jednu dobru vest da Srbija u ovom trenutku na računu ima 259 milijardi dinara i naša likvidnost se ne može dovesti u pitanje. Prva dva paketa pomoći su dala rezultat, a nadamo se da će i ovaj treći paket pomoći, da sačuvamo našu ekonomiju, radna mesta i obezbedimo neku dobru poziciju za našu privredu po okončanju ove krize. Srbija je ponovo preuzela na sebe najveći teret krize i pokazujemo da smo stabilna država, da nam ekonomska i finansijska stabilnost omogućava ovakve konkretne vrste pomoći. Najvažnija strana predloženog rebalansa je svakako snažno povećanje ulaganja u infrastrukturu, jer je to najbolji način podizanja privrednog rasta. Sa jedne strane imamo visok stepen ulaganja u kapitalne investicije, tako ohrabrujemo i privatne investitore, a sa druge strane, povećanjem plata, penzija i drugih primanja povećavamo kupovnu moć stanovništva i to su neka dva osnovna stuba naše ekonomske stabilnosti. Nivo kapitalnih investicija se uvećava za 78 milijardi dinara, pa će ukupne investicije u 2021. godini iznositi 430 milijardi dinara, odnosno 7,2% BDP-a. Trenutno se grade četiri auto-puta, a u narednih nekoliko dana počinje izgradnja kovid bolnice u Novom Sadu, koja bi trebalo da se završi do septembra ove godine. Samo da podsetim da je grad Novi Sad za ovaj projekat izdvojio 250 miliona dinara. Uveliko se radi na fabrici vakcina, kliničkim centrima u Beogradu i Novom Sadu, a naravno, uvek je prioritet izdvajanje za medicinske radnike. I po ko zna koji put, uveravamo se da investicije u zdravstvo nisu trošak nego ulaganje u građane naše zemlje. Danas smo čuli od ministra da je u odnosu na 2019. godinu za jednu milijardu evra veće ulaganje u zdravstvo i to je zaista ogroman uspeh. Vrlo je bitno da se vodilo računa o svim kategorijama stanovništva i privrede, kao i prošle godine. Više puta smo danas čuli sve mere koje će biti preduzete, a želim da napomenem koliko je značajna pomoć auto-prevoznicima koji su zaista jako pogođeni ovom krizom. Već je krenula isplata za prevoznike od 600 evra po autobusu za narednih šest meseci. U Srbiji ima registrovano 800 privatnih firmi sa 6.400 autobusa koji će dobiti državnu pomoć. Prema nekim grubim procenama, gubitak prevoznika u prošloj godini bio je oko 90 miliona evra. Predloženim rebalansom budžet Ministarstva zaštite životne sredine uvećan je za četiri milijarde dinara. To je potvrda da je ekologija jedan od prioriteta Vlade i da je ova godina rekordna po ulaganju u ekologiju. Posebno je bitno da će deo sredstava biti usmeren na kapitalne projekte, kao što je izgradnja postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u 28 lokalnih samouprava. Izuzetno je važno da naši sugrađani na Kosovu i Metohiji, uključujući decu, dobiju po 100 evra pomoći, a oni koji nemaju posao po 200 evra pomoći. Rebalansom budžeta izdvojeno je 100 miliona dinara za nove turističke čekove u vrednosti od 5.000 dinara kako bi se i dalje motivisali građani da letuju u našoj zemlji. Sto hiljada vaučera je podeljeno već početkom ove godine. Veoma je dobro što je poljoprivreda zauzela značajno mesto u rebalansu, pa budžet za subvencije u poljoprivredi iznosi 42 milijarde dinara, što je za 4,9 milijarde više u odnosu na projektovani budžet. Najveći deo tih subvencija će otići na stočarstvo. Iz ove oblasti imamo jednu dobru vest, a to je da je cena tovljenih svinja pre sedam dana bila 115 dinara, a od neki dan ona je 150 dinara, zahvaljujući intervenciji države. Setimo se samo da je poljoprivreda prošle godine najviše uticala na stabilnost naše ekonomije i ostvarila rekordno visoko učešće u BDP-u. Ohrabruje najava ministra Nedimovića da je u pripremi novi Zakon o penzijskom i invalidskom osiguranju u sektoru poljoprivrede. Nedopustivo je više da poljoprivrednici sa jednim hektarom obradive zemlje i oni sa stotinama hektara obradive zemlje plaćaju iste ili slične doprinose. Pa imamo situaciju da od 30 milijardi dinara za isplatu poljoprivrednih penzija, država daje 28 milijardi dinara, a samo dve milijarde obezbeđuju se od osiguranja poljoprivrednika. Pored svega ovoga što je predviđeno rebalansom, naše zaduženje neće preći 60% BDP-a. I druge zemlje, kao i članice EU, su prisiljene da žive na kredit. Samo da podsetim da je jedna moćna Nemačka trenutno zadužena 80%, Austrija 90% svog BDP-a, a recimo, Grčka 200%. Italijanski javni dug je na nivou od 180% BDP-a. Jedan deo sredstava koja su neophodna za ove mere su obezbeđena iz zajmova od komercijalnih banaka i međunarodnih institucija. Princip ekonomske politike Vlade je da se dugoročne kapitalne investicije finansiraju dugoročnim izvorima finansiranja. Ako naš privredni rast u ovoj godini ostane na projektovanih 6%, a to pokazatelji iz prvog kvartala govore da će biti, to će u velikoj meri doprineti da se problem zaduživanja reši na najbolji način po srpsku privredu. I dok Vlada Republike Srbije i mi kao Skupština svaki dan radimo… (Predsedavajuća: Vreme.) …kako bi na najbolji način donosili akte u interesu države i građana, za to vreme neke opozicione stranke i njihovi lideri svakodnevno se bave izmišljotinama, lažima i podlim podmetanjima. Da li smo ikada od njih čuli neki pametan predlog, rešenje nekog problema ili neku dobu ideju? Naravno da nismo. Njihov najveći problem je pokazivanje… (Predsedavajuća: Izvinite, moraćete da zaključite.) …njihove nemoći da se organizuju, da ponude nešto građanima, ali vidimo da toga nema. Zadnjih nekoliko dana predsednik Jedinstvene Srbije Dragan Marković Palma bio je meta lažnih napada i podmetanja. Sa predsednikom Draganom Makovićem Palmom sarađujem 12 godina i znam koliko i na koji način se bori za tradicionalne vrednosti, za zdravu porodicu, znam koliko mu je to bitno i ceo njegov lični profesionalni angažman je zasnovan na porodičnim vrednostima. Gospodin Marković je domaćin čovek i cela Srbija to zna. Narod zna da se nikada tako nešto ne može prepisati Palmi. Ovo je pokušaj devalvacije svega što je Palma učinio za grad Jagodinu, za Pomoravski okrug i za celu Srbiju, ali neće uspeti u tome, jer moraće da tužilaštvu objasne sve što su pričali i lagali. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Uglješa Marković. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajuća. Poštovane kolege, koleginice narodni poslanici, poštovani i uvaženi građani Republike Srbije, poštujući naravno vreme svih svojih kolega ja ću se zaista truditi da budem što efektivniji, što efikasniji i da svoje izlaganje na jedan najkraći mogući način sublimiram, pošto je već danas u diskusiji puno toga rečeno, manje više izanaliziran je ceo rebalans i svi razlozi koji su do njega doveli. Da se ne ponavljam šta je to zbog čega je došlo do rebalansa već početkom drugog kvartala, ali pokušaću najkraće moguće da dam neki svoj lični osvrt na rebalans koji se nalazi danas ispred nas narodnih poslanika. Ono što ja vidim, vidim upravo tri razloga za ovaj rebalans. Jedan je zdravstvo, naše ulaganje u bolnice, nabavka vakcina, nabavka opreme i lekova. U najkraćem mogućem rečeno, mi smo još jednom kao država pokazali da u teškim i kriznim situacijama imamo i visok stepen solidarnosti izražen za druge. Tu mislim na naše susede sa kojima smo nesebično ponudili da se vakcinišu i donirali im vakcine koje smo kao država nabavili. Takođe, drugi razlog za rebalans jeste upravo naša privreda i naši građani, da ne ulazim u detalje zašta koliko odlazi, zbog čega. Na samom Odboru za finansije je bilo reči o tome da li je opravdano ili nije opravdano ili nije opravdano da se daje ponovo novac građanima. Ono što ja mislim, mislim da država na ovaj način pokazuje, daje podršku našem stanovništvu u ovim teškim trenucima. Pandemija traje već preko godinu dana i mislim da ovako odgovornom politikom, a već sam spomenuo i nabavku vakcina, da država pre svega šalje poruku da država stoji iza svojih građana, da građani imaju na koga da se oslone i da svi zajedno vodimo računa o svakom pojedincu, što je takođe jedan od aspekta o kojima država takođe treba da razmišlja i radi, a to jeste upravo, i ta socijalna politika. Kada pričamo o trećem razlogu rebalansa, tu su upravo te kapitalne investicije, tu je izgradnja novih autoputeva, koridora, tu su takođe i bolnice koje se tiču i zdravstva, ali i ulaganje u ekologiju sa 130 miliona evra za ekologiju. Mislim da je izrazito važno, pogotovo što je ona sve značajnija tema što donekle govori o tome da se i svest našeg naroda podigla na taj nivo da možemo da razmišljamo i o našoj životnoj sredini. Ono što je takođe bilo reči, a osvrnuo bih se ukratko na to, jeste upravo javni dug koji ovim rebalansom neće preći 60%. Kolega Vujić je govorio o tome. Nemačka ima javni dug 80% svog BDP-a. Kao što sam rekao mi nismo stali sa kapitalnim investicijama, nastavljamo, svedoci smo da i strane investicije dolaze u našu zemlju i možda i grešim, možda sam i mlad, možda nemam dovoljno iskustva u ekonomskoj nauci, ali ne vidim ništa sporno u tome i da čak i pređemo 60% javnog duga, ako bismo takvim zaduživanjem upravo ulagali, investirali u rentabilne investicije, investicije koje bi se kroz protok vremena vratile nazad i zapravo učestvovale u smanjenju našeg javnog duga i u podizanju životnog standarda naših građana. I kada pričamo o tome mislim da je veoma važno reći da su naše razvojne šanse upravo u poljoprivredi koja se u ovim kriznim situacijama, kao i uvek do sada, pokazala. Srpsko selo je uvek bilo tu kada je bilo teško, pa i sada se pokazalo. Naše poljoprivredne aktivnosti su rasle. Takođe, mislim da je naša razvojna šansa i energetika i ne vidim ništa sporno, ponavljam, kada bi nam javni dug, upravo iz tih razloga, ulaganje u te sektore, i porastao. Mislim da je to i te kako isplativo i ono što bi se višestruko vratilo. Takođe, na samom kraju, želim da odam priznanje, naravno, Jelena Mihailović će pričati o tome mnogo više, ali veoma je značajno istaći i da smo ovim rebalansom i za kulturu uspeli da izdvojimo više sredstava. Koliko je važna kultura još je davno i Čerčil govorio, a u vreme kada su nadletali nemački avioni iznad Londona, kada su tražili kako da skupe sredstva za odbranu i kada je jedan od predloga upravo bio da se uzme od kulture, rekao je onda – šta onda branimo i koja je svrha naše odbrane ako uzmemo od kulture. Mislim da mi ovim pokazujemo da sledimo tu politiku da u ovako kriznim i teškim situacijama ipak vodimo računa i o tome. Na samom kraju, ono što bih želeo da istaknem jeste zahvalnost svim našim zdravstvenim radnicima koji već preko godinu dana vode tešku borbu i bitku sa korona virusom. Samo oni znaju koliko im je teško u crvenim zonama. Ono što sam u razgovoru sa njima zaključio i došao na ideju da dam sebi tu slobodu, naravno, uvažavajući i taj momenat da za to treba naći sredstva, ali kao jedna od smernica razmišljanja jeste da je država do sada gradila stanove i za Vojsku i za policiju i za pripadnike BIA. Mislim da su naši zdravstveni radnici u više od ovih godinu dana pokazali na prvoj liniji fronta koliko su značajni i važni i koliki doprinos daju i možda jedna od mera ne bi bila loša, kako da zadržimo upravo mlade lekare jeste razmišljati o tome da država uđe u jedan takav projekat izgradnje stanove za naše zdravstvene radnike. U svakom slučaju ovaj rebalans zadržava onu komponentu koju je imao i budžet koji smo usvojili u decembru mesecu, a ima upravo dve komponente. Jedna je investiciona, a druga je socijalna. Ja kao narodni poslanik i u ime poslaničke grupe SPS, mogu da kažem, da ćemo danu za glasanje sigurno podržati ovaj rebalans. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se narodnom poslaniku Markoviću. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, postoji izreka da su najlepši plodovi najukusniji iz sopstvene bašte. Mi smo nasledili jedan poljoprivredni sistem koji treba unaprediti i on treba da vodi, ne samo od njive do trpeze, nego od nauke do trpeze. Znači, imamo naučne institute za ratarstvo, stočarstvo, povrtarstvo itd. Imamo proizvodnju semena, sortnih semena, imamo proizvodnju sadnica, imamo i proizvodnju mehanizacije. Počeli smo da proizvodimo i traktore, i to je jedan zaokružen poljoprivredni sistem koji nam garantuje prehrambenu sigurnost od, ne daj Bože, novih ekonomskih i vojnih pritisaka. Međutim, poljoprivreda za koju izdvajamo, to naši poljoprivrednici treba da znaju, pola milijarde evra, poljoprivredni budžet, budžet je težak pola milijarde evra. Za vreme onih žutih nesrećnika i žohara, subvencije nisu prelazile iznos veći od 180 miliona evra, kretali su se od 120 do 180 miliona, a čini mi se da do 2007. godine, podsticaji u poljoprivredi kod njih gotovo nisu ni postojali, ako se ne računaju oni podsticaji koji su bili upućeni prema određenim pojedincima tipa Zoran Živković i njegova vinarija. Danas poljoprivreda, a ja podržavam naravno i vojsku, jer je stari srpski tronožac selo, vojska poljoprivreda i na tom tronošcu je Srbija opstajala vekovima. Ja podržavam i ulaganje u vojsku, posebno u naoružanje, posebno u dronove, raketne sisteme itd. što garantuje da ono što plug i strug zarade, mač može da odbrani. Poljoprivreda više nije samo pitanje poljoprivrede, već i demografije. Srbija gubi stanovništvo i možda je bitnije, žao mi je što se to dešava, ali je bitnija od svega toga da ono bude ravnomerno raspoređeno. Imamo preko 1.000 naseljenih mesta sa manje od 100 stanovnika i kada poređate to po krati vidite da je to u većini u pograničnim delovima ili u delovima uzduž administrativne linije. Ukoliko stanovništvo, a bez poljoprivrede, bi napustilo tu teritoriju, ukoliko bi to učinilo, onda bi taj deo teritorije naselili drugi narodi i mislim da nam je ono što smo doživeli na KiM dobra pouka da to ne dozvolimo i zato verujem da ćemo i ubuduće izdvajati što više novca za poljoprivredu. Trenutno se izdvaja pola milijarde evra, to poljoprivrednici svakako treba da znaju, ali takođe treba da znaju da je naš cilj Zajednička evropska poljoprivredna politika i po nekim proračunima, kada bi danas bili članovi EU ukupna izdvajanja za poljoprivredu iz budžeta EU koji iznosi preko 40% evropskog budžeta bi bila negde na nivou Bugarske, a to bi bilo oko 800 miliona evra za direktna plaćanja i još preko 300 miliona za ruralni razvoj. Takođe, Evropska zajednička politika se okreće i u zaštitu životne sredine u poljoprivredi ulaže značajna sredstva, tako da naši poljoprivrednici ne treba da se plaše EU, treba da na putu do EU iskoristimo sve fondove tipa IPARD 2, IPARD 3, da značajan novac nas unapredi i da budemo pripremljeni za tu Zajedničku evropsku poljoprivrednu politiku i već sam rekao da verujem da pod istim uslovima evropski i naši poljoprivrednici, poljoprivrednici za EU da su šanse na našoj strani. Da ne bi trošio reči, pokazali smo kao Narodna skupština, kao Vlada, kao predsednik Republike, da poštujemo one koji proizvode naš hleb, da ne bi živeli sutra od tuđih mrvica. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Jelena Mihailović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Poštovani ministre sa saradnikom, kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, na samom početku mog današnjeg učestvovanja u raspravi o rebalansu budžeta za ovu 2021. godinu želim da istaknem da kao umetnik po svojoj profesiji nemam možda dovoljno kompetencija da o rebalansu govorim iz ugla finansijskih stručnjaka ili na nivou sa kog govore druge kolege poslanici i verujem da su u finansijskoj konstrukciji koja nam je predstavljena brinuli i dobro je postavili, upravo ministar Mali i njegovi saradnici, imajući u vidu sve okolnosti u kojima se nalaze ekonomija, privreda, naša zemlja, ali i ostale zemlje sveta u godini u kojoj pandemija i dalje traje i ostavlja svoje posledice na sve sektore društva. Ispoštovaću želju da budemo što koncizniji i kraći, pa ću se upravo iz tog razloga fokusirati na predviđenu pomoć koju ovaj rebalans obuhvata, a odnosi se na građane i privredu, u iznosu od 257 milijardi dinara, što predstavlja nešto oko 2,2 milijarde evra. Izuzetno je važna pomoć koju će građani dobiti iz ovog trećeg paketa pomoći. Odnosi se kako je već rečeno, na sva mikro, mala, srednja preduzeća i preduzetnike, prevoznike, gradske hotele, ali i turističke radnike, ugostitelje i ono što je meni lično kao umetniku izuzetno važno i na samostalne umetnike. Moram da iskoristim priliku i da istaknem da smo na sednici Odbora za kulturu i informisanje 17. marta 2021. godine razgovarali sa ministarkom o Izveštaju rada Ministarstva kulture i da sam tada u okviru postavljanja pitanja ministarki apostrofirala tešku finansijsku situaciju u kojoj se umetnici nalaze, jer ih je epidemija i cela situacija uhvatila nespremne. Ministarska nas je tada obavestila da će održati sastanak sa premijerkom Brnabić i sa gospodinom ministrom finansija Malim kako bi se pronašao model da se umetnicima pomogne te ovom prilikom izražavam veliko zadovoljstvo i zahvalnost zbog odluke da se rebalansom obuhvati pomoć samostalnim umetnicima, odluke koje će bar na trenutak ugasiti požar kada je egzistencija tih ljudi u pitanju. Samostalni umetnici koji su registrovani kod reprezentativnih udruženja će dobiti dva puna minimalca u vidu kratkoročne pomoći sektoru kulture, što odražava želju Vlade da ublaži negativne posledice koje je epidemija ostavila, a koje i dalje ostavlja, budući da su mere socijalnog distanciranja i dalje na snazi, što u mnogome otežava oporavak kulture u punom kapacitetu, a posebno scenskog stvaralaštva. Da nije bilo umetnika i umetničkih dela, karantinski dani bi bili mnogo sumorniji. Gledali smo filmove, čitali knjige, pratili virtuelne izložbe kako domaćih, tako i svetskih muzeja, slušali koncerte umetnika koji su se održavali onlajn, a i sama sam imala čast da učestvujem u prošlogodišnjem projektu „Beograd pobeđuje“ i poklonim svoj koncert zdravstvenim radnicima i građanima i na taj način smo i gledaoci i ja prebrodili još jedno sumorno prolećno karantinsko predvečerje. Za iznos koji je opredeljen kao bespovratna pomoć samostalnim umetnicima, 230 miliona 943 hiljade dinara, neko će možda reći da je to samo kozmetički tretman sektora kulture, ali uz prošlogodišnju pomoć samostalnim umetnicima u iznosu od 211,7 miliona dinara, kao i ulaganje u infrastrukturu u kulturi po Sporazumu o zajmu koji iznosi 20 miliona evra, koji smo Skupštini već potvrdili, u Zakonu o muzejskoj delatnosti kojim muzejska delatnost konačno treba da dobije punu pažnju, projekte „Gradovi u fokusu“ i „Srpska prestonica kulture“ čija je svrha izuzetno važan proces decentralizacije kulture sa Beograda i Novog Sada na manje gradove i opštine, sve to zajedno predstavlja početak ulaganja u kulturu i potencijalno napuštanje statusa kvo u finansiranju i brizi o kulturi Srbije, što bi trebalo da bude ohrabrujuće i motivišući za sve kreativne stvaraoce bez kojih bi ovaj svet možda bio besmisleno mesto. Izreka kaže: „Početak je pola posla“, a Meša Selimović: „Šta je najlepše u životu? Želja, prijatelju“. U želji za unapređivanjem i uz početak pozitivnih promena na polju finansiranja kultura, njene institucije i pregaoci će biti shvaćeni kao neodvojiv deo korpusa društva, kulturni radnici, kreativni stvaraoci, poštovani i cenjeni, dok će se kič i šund na taj način prirodnim tokom potisnuti na margine društva, gde i pripadaju. Napredak u smislu početka pojačanog finansiranja je na nekoliko nivoa. Pre svega, moram da apostrofiram važnost opredeljivanja sredstava za konačnu obnovu manastira Hilandar, imajući u vidu da su sredstva iz budžeta predviđena u odnosu od 80 miliona, povećana na 360 miliona dinara, što predstavlja negde oko tri miliona evra neophodnih za konačnu obnovu i opremanje manastira koji od 1198. godine ima kontinuitet, koji je dat Srbima na večni poklon i koji predstavlja jedan od simbola srpske države i srpske nezavisnosti za koju se borio i Stefan Nemanja. Dalje, rebalans predviđa i uvećanje sredstava za jačanje kulturne produkcije i umetničkog stvaralaštva, kao i podršku filmskoj umetnosti i ostalom audio-vizuelnom stvaralaštvu. Sredstva su uvećana sa 830 miliona na milijardu i 130 miliona. Dakle, za 300 miliona dinara. Za podršku razvoja književnog stvaralaštva izdavaštva sredstva su nešto smanjena sa 183 na 178 miliona, što je trebalo koliko je moguće bilo izbeći, uostalom kao i svako drugo finansiranje kada je sektor kulture u pitanju. Zatim, podrška muzičkom stvaralaštvu je sa predviđenih 90 miliona u budžetu uvećana na 95. Podrška kulturnoj delatnosti društveno osetljivih grupa uvećana sa 55 na 64 miliona, dok su podrške u umetničkoj igri i pozorišne umetnosti u rebalansu nepromenjen iznose 50, odnosno 100 miliona dinara. Nešto značajnije uvećanje za podršku filmskoj umetnosti bi u recipročnom odnosu trebalo biti ispraćeno i u ostalim sektorima savremenog stvaralaštva, jer složićete se da nema dobrog filma bez odličnih glumaca, kvalitetno napisanog scenarija, ali i talentovanih kompozitora, instrumentaliste i vokalnih solista, bez kojih ni jedan filmski saundtrek ne bi bio moguć. Ovogodišnjim budžetom se, njegovim rebalansom, za konkurse Ministarstva kulture i informisanja opredeljena veća sredstva nego prethodnih godina, s tim što sam prolazeći kroz statistike tih konkursa primetila da je u poslednjih četiri godine, od 2017. do 2020. godine, stizao približno isti broj prijava po različitim delatnostima savremenog stvaralaštva, kao i da je uvek dve trećine, negde i tri četvrtine projekata odbijano. Čitajući obrazloženja Komisije i izveštaje došla sam do zaključka da projekti koji su odbijani nisu svi bili manje vredni finansiranja, već je Komisija jasno u obrazloženju naglašavala da su sredstva limitirana i da su dodeljena sredstva mogla pokriti samo određen broj projekata što otežava posao, kako ministarstvu, Komisiji koja odlučuje, ali i prijavljenima, jer u slučaju odbijanja sredstava za finansiranje svojih projekata ili manifestacija upućeni su na potrebu za alternativnim načinima finansiranja, što se obično završava tako da se mnogi projekti ni ne realizuju, a da su pri tom izuzetno kvalitetni. Upravo iz tog razloga, a iz ugla nekoga ko čvrsto veruje u socijalnu pravdu, imajući u vidu da su sa nama ministar finansija Mali i njegov saradnik i da je uvek dobro kada mogu predstavnici Vlade da čuju predloge poslanika i potencijalno dobre predloge poslanika upravo bih i sama želela da dam jedan koji bi se ticao eventualne faze prevencije i ublažavanja posledica nastalih kovidom u sektoru kulture. Smatram da bi sledećim rebalansom trebalo obuhvatiti još jedan krug određenih konkursa Ministarstva kulture do kraja ove godine, čime bi veći broj prijavljenih mogao realizovati svoje ideje i projekte. Opredeljena finansijska sredstva bi se svakako dodelila umetnicima i radnicima u kulturi, kao što je to slučaj i sa ovim paketom pomoći, ali bi se na taj način podstaklo i stvaralaštvo i dodatno motivisala kulturna scena na kreativni rad koji umetnicima takođe nedostaje. S obzirom na otuđenost na koju nas je epidemija naterala, smatram da bi bilo izuzetno korisno da konkursi budu raspisani za miltidisciplinarne projekte, što bi kroz svojevrstan momenat ujedinjenja na kulturnoj sceni moglo doprineti njenom održavanju u bržem oporavku, kako bismo bili spremni da nastavimo napred kada kovid kriza prođe, a što bi sve zajedno predstavljalo naše strateško opredeljenje da kultura i njenih pregaoci opstanu i pri tom ostanu kreativni i inovativni. S tim u vezi, a za kraj svoj izlaganja, želim da se zahvalim predsedniku parlamenta iz SPS Ivici Dačiću, svim kolegama iz poslaničke grupe SPS, posebno Snežani Paunović i Đorđu Milićeviću što su ideju za osnivanjem skupštinskog pododbora, koji bi se bavio saradnjom sa radnicima u kulturi prepoznali, podržali, što smo i zajedno predočili u konkretnu inicijativu, ali i kolegama poslanicima iz Poslaničke grupe Aleksandar Vučić – za našu decu, posebno gospođi Sandri Božić, predsednici Odbora za kulturu i informisanje, koji razumeju neophodnost prisustva kulture i prepoznaju važnost komuniciranja Narodne skupštine sa narodom, a u ovom slučaju umetnicima i predstavnicima sektora kulture i umetnosti. Unapred se zahvaljujem na moralnoj podršci Vlade za osnivanje pododbora za saradnju sa predstavnicima sektora kulture i umetnosti, jer na taj način želimo i smatramo da možemo izuzetno doprineti radu, kako samog Ministarstva kulture, i ukoliko treba pomoći, jer svi smo na istom cilju, a to je napredak i razvoj sektora kulture, ali i naše majke Srbije u svakom smislu. U svom dosadašnjem izlaganjima sam se trudila da istaknem važnost ulaganja u kulturu i povećanje procenta koji se izdvaja iz budžeta kako bismo dostigli i zemlje u regionu po tom pitanju. Ovim rebalansom smo dostigli dugo čekani 1,01% za kulturu i povećanje procenta koji se izdvaja iz budžeta kako bismo dostigli i zemlje u regionu po tom pitanju. Ovim rebalansom smo dostigli dugo čekani 1,01% za kulturu, zbog čega sam jako zadovoljna i u ime svih umetnika mogu isto to da potvrdim i zaista bih volela da je to samo vesnik napretka kada su ulaganja i briga o kulturi Srbije u pitanju. Naravno, podržaću ovaj rebalans. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Sonja Vlahović. Izvolite.
Hvala poštovana predsedavajuća. Uvaženi ministre, kolege i koleginice, građani Srbije, pored pronalaženja načina da se zaštiti zdravlje stanovništva i sačuvaju životi, što je i prvi i najvažniji cilj pandemija korona virusa je postavila veliki zadatak pred svetsku ekonomiju, kao i nacionalne ekonomije, da se zaštiti pad privrednog razvoja i da se zaštitimo od rasta nezaposlenosti. Uvaženi ministre na Odboru za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava smo zaključili da je ovo rebalans budžeta budućnost Srbije. Zaključili smo da sa ovim rebalansom budžeta nećemo otklanjati samo posledice od pandemije korona virusa, već i obična borba protiv nje. Naravno, dobro je projektovan, javni dug će biti pod kontrolom što predstavlja posebnu kvalitativnu dimenziju makroekonomske stabilnosti i poslovnog ambijenta u našoj Republici Srbiji. Samim tim nam je dokaz da u vreme pandemije ni jedan investitor nije odustao od svojih investicija, govorim o stranim investitorima. Planirani rebalans budžeta ide na prvo mesto kao pomoć za građane i za privredu. Samim tim, to je dokaz da država misli o svima, o svakom građaninu i nezaposlenom, penzioneru, kao i svim punoletnim građanima. Moram istaći i pomoć privatnom sektoru. Naravno, planirano je i za ulaganje u zdravstvo, nove bolnice koje će se graditi u Novom Sadu, završetak Kliničkog centra u Beogradu, kao i Kliničkog centra Vojvodina, domove zdravlja, kao i za dodatnu opremu i vakcine. Naravno, tu su i kapitalne investicije, kao i ulaganje u našu ekologiju, tj. u životnu sredinu. Gospodin Marijan Rističević je naglasio koliko se izdvaja za poljoprivredu, kao što će se izdvojiti i za kulturu, sport, za regionalna takmičenja, za turizam u Srbiji, tj. vaučere, razvojne projekte i ulaganje u našu vojsku. Planirano je i veće ulaganje u životnu sredinu, kao što sam i naglasila, nauku, inovacije, kao i kapitalne projekte, što će doprineti stabilnom finansijskom rastu u godinama koje dolaze. U prvom kvartalu ove godine rezultat je bio bolji od planiranog budžetom za 2021. godinu. Postići ćemo projektovani godišnji rast od 6%. Na Odboru za finansije se vodila diskusija sa Fiskalnim savetom o javnom dugu naše Republike. Mi nećemo preći 60%. Javni dug Srbije sa ovim rebalansom budžeta je na nivou 58%. Ja ću zbog građana Srbije nabrojati koliko imaju zemlje u regionu. U Italiji 160%, u Crnoj Gori 100%, Francuskoj 116%, Španiji 118%, Grčka 220%, dok susedne Slovenija i Hrvatska kreću se između 85 do 90%. Dobili smo pohvale od Svetske banke, od MMF sa kim sklapamo sada, potpisujemo novi angažman, kao i od Agencije Fič za dobar rejting kreditni zato što nam je stabilna inflacija i naravno kurs. Rebalansom budžeta, kao što sam i naglasila, na početku, izdvaja se veliki novac za privatni sektor. Ovo je treći paket pomoći za privatni sektor. Vi znate, uvaženi ministre, da je privatni sektor generator ekonomskog rasta i poreskih prihoda. Samim tim ćemo pomoći ciljano onima koji su najviše pogođeni ovom pandemijom virusa tj. najugroženijim sektorima. Neću nabrajati, otprilike, moje kolege su to nabrajale, da bi ostalo vremena za ostale, ali što je bitno da će biti isplata tri minimalca, u stvari sve isplate idu od aprila do novembra i što se tiče građana i što se tiče privatnog sektora. Uvek ću naglašavati kada se budem javljala o finansijskim zakonima, pogotovo o zakonima gde se pominje privatni sektora, zato što dolazim iz tog privatnog sektora i znam koliko im znači svaki dinar, pogotovo u današnje vreme u kome se svi nalazimo. Daćemo uvek primat privatnom sektoru zato što je naš predsednik Aleksandar Vučić postavio pred nama ciljeve. Ima ih šest i uvek ću naglasiti da je jedan od ciljeva jačanje ekonomsko naše zemlje, a nećemo to postići bez jakog privatnog sektora. Zato ću u danu za glasanje, pre nego što kažem to, imamo i Projekat „2025“ koji moramo ispuniti, glasati za budućnost Srbije, za jaku i stabilnu Srbiju. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Dijana Radović.
Poštovana potpredsednice Narodne skupštine, uvaženi ministre, kolegini i kolege narodni poslanici. Pred nama je danas Predlog izmena i dopuna Zakona o budžetu za 2021. godinu, odnosno rebalans budžeta kojim se koriguju budžetska sredstva za tekuću godinu. Složila bih se sa osnovnom konstatacijom da je ovaj rebalans proizašao iz potrebe da ublažimo i saniramo ekonomske posledice koje su nastale usled pandemije virusa Kovid 19. Ovaj rebalans je važan iz toga razloga što je u najvećoj meri upućen, odnosno usmeren ka našim građanima, našim preduzetnicima, sektorima privrede koji su najpogođeniji pandemijom virusa Kovid 19. Kao što su moje kolege iz poslaničke grupe SPS već govorile o tome, ova sredstava koja su dodatno izdvojena, upućena su ulaganju u infrastrukturu, u turizam, kulturu, ali veliki deo upućen je i za pakete pomoći našim građanima, našim preduzetnicima. Ono što posebno moram da naglasim određen deo sredstava je usmeren i za poljoprivredu. U svojim ranijim izlaganjima isticala sam značaj ulaganja u poljoprivredu, ulaganja u ruralne sredine. Posebno bih naglasila da ovim rebalansom u Razdelu 24 za sektor za poljoprivredu je izdvojeno dodatnih 5,5 milijardi dinara. Najveći deo tih sredstava, 4,8 milijardi dinara usmeren je ka upravi za agrarna plaćanja, a ukoliko imamo u vidu sa su upravo ta sredstva određena za direktne podsticaje za naše poljoprivredne proizvođaće. Ovo nam govori da je Vlada Republike Srbije imala upravo aktivnost da podstakne i da da kontinuiranu podršku značaju naših poljoprivrednih proizvođača, značaju naše poljoprivredne proizvodnje, jer je polazila od toga da je za razvoj svake poljoprivredne kulture za razvoj stočarstva i svih drugih segmenata poljoprivrede izuzetno važni i državni podsticaji, važna dobra cena, kao i siguran plasman proizvednih količina. Imali smo priliku da vidimo da je tokom proteklih godina naša poljoprivreda ušla u fazu gde je primetna afirmativna participacija države, primetno je prisustvo adekvatnih mera koje naša država sprovodi i zbog toga smatram da je potrebno da nastavimo sa tom praksom, da nastavimo sa podsticajima koji su usmereni na mlade poljoprivrednike, da usmerimo naša sredstva ka tome da naši poljoprivrednici ulažu u nabavku nove opreme, nabavku nove mehanizacije, jer je bitno da naši poljoprivredni proizvođači idu u korak sa savremenim tokovima. Samo na taj način će moći da konkurišu poljoprivrednicima iz razvijenih zemalja i na taj način da proizvode proizvode koji će biti konkurentni na međunarodnom tržištu. Opšte poznato je da ulaganje u poljoprivredne kulture ne može dati maksimum, ni u prinosu, ni u kvalitetu ukoliko ne podstičemo naše poljoprivredne proizvođače da ulažu što više. Zbog toga smatram da je ova podsticajna politika koju je naša država sprovodila, zapravo vodila računa i o malim i o srednjim poljoprivrednim proizvođačima jednako kao i o velikim poljoprivrednim proizvođačima i da je to dalo pozitivne rezultate, što vidimo da iz godine u godinu beležimo sve veći rast i proizvodnje, ali sve veći izvoz poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Podsticaji u poljoprivredi pokazuju se kao izuzetno važni ne samo za građane koji se bave našom poljoprivredom, već i za celu prehrambenu industriju koja od toga živi. S tim u vezi posebno je potrebno naglasiti da sve ove subvencije koje država daje, kao i povraćaj sredstava koji omogućuju našim poljoprivrednim proizvođačima da konkurišu budu na vreme, odnosno da budu blagovremeno isplaćeni, jer na taj način poljoprivrednici mogu da planiraju, mogu da ulažu i da realizuju planirane aktivnosti za sledeću godinu. Ovo njima posebno znači. Zbog toga bih posebno naglasila da je važno zašto su ova dodatna sredstva u poljoprivredi izložena. Kada je reč o poljoprivredi i razvoju ruralnih sredina, važno je da pomenem i da mnoga ulaganja koja su predviđena i budžetom za 2021. godinu, ali i ovim rebalansom utiču na bolje i kvalitetnije uslove, ne samo poljoprivrednik, već i svih onih građana koji žive i rade u ruralnim sredinama. To svakako jesu velika ulaganja koja planiramo da realizujemo. To su ulaganja u bolje snabdevanje električnom energijom, ulaganja u izgradnju telekomunikacione mreže. Kao što je ministar malopre pomenuo, u mnogim lokalnim samoupravama biće izgrađene nove kanalizacione mreže i naravno ulaganje u zdravstvo, seoske ambulante, ulaganje u opremanje škola, ali i u infrastrukturu. S tim u vezi, kada je reč o infrastrukturi posebno bih naglasila da je upravo ovim rebalansom gde su izdvojena značajna sredstava i u tom smislu svi zajedno smo se složili da je izgradnja infrastrukture od velikog, ako ne i presudnog značaja za stvaranje stimulativnog poslovnog okruženja. To jeste najbolje sredstvo da se stimuliše i da se podigne privredni rast. Zbog toga je značaj velikih infrastrukturnih projekata koji se ovim rebalansom izdvajaju zaista veliki, a obzirom da dolazim iz Zapadne Srbije, iz Zlatiborskog okruga, za nas posebno predstavlja značajna ulaganja ova sredstva koja su izdvojena rebalansom, a to je iznos od preko 4,5 milijardi dinara za izgradnju autoputa Beograd-Sarajevo, odnosno preko 800 miliona dinara za izgradnju deonice autoputa Preljina-Požega. Ovaj autoput ne utiče samo na privredni impuls, ne daje samo privredni impuls ovom okrugu, ovom delu Srbije, već podstiče i sve naše građane da razmisle o tome koliko je zapravo sada brže i koliko ćemo lakše i brže moći da dođemo do određenih turističkih destinacija naše zemlje, a znamo da je seoski turizam poslednjih godina u velikoj ekspanziji i da ovakvim kapitalnim i velikim projektima Srbija i Vlada Republike Srbije doprinosi da sve ove turističke destinacije budu pristupnije svim našim građanima koji žele da obiđu našu Srbiju. U tom smislu smatram da je važno da pomenem našim građanima da su ovim rebalansom dodatno uvećana sredstva za unapređenje i razvoj turizma, kao i da su uvećana sredstva za vaučere koji će biti podeljeni. Ovo jeste podrška domaćem turizmu koji sprovodi Vlada Republike Srbije, podrška kako bi se podržao domaći turizam, ali i podstakli svi naši građani da odmor ili deo odmora provedu u našoj Srbiji. Na taj način sačuvaćemo i održaćemo naše turističke kapacitete i potencijale u vreme ove zdravstvene krize. Zbog toga smatram da su sva ova ulaganja koja su predviđena rebalansom izuzetno značajna za poljoprivredu, jer nam pomažu da koristimo apsolutno sve njene kapacitet i sve njene resurse, ali pomažu da poljoprivreda naše zemlje bude produktivnija, efikasnija i održivija. Kao što su rekle moje kolege iz poslaničke grupe SPS, mi ćemo u danu za glasanje podržati ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Olivera Pešić.
Zahvaljujem predsedavajuća. Uvaženi ministre, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, pred poslanicima je danas Predlog zakona o izmenama Zakona o budžetu za 2021. godinu iz sledećih razloga. Najpre, da bi se obezbedio novac, odnosno da bi se obezbedila sredstva za sprovođenje trećeg paketa mera podrške privredi i građanima da bi se smanjile negativne posledice koje su izazvane pandemijom bolesti Kovid 19 i iz drugih razloga, da bi se obezbedila sredstva za dodatna ulaganja u kapitalne investicije, zdravstvo i zdravstvenu infrastrukturu. Srbija je prvi kvartal ove godine završila sa mnogo boljim rezultatom od planiranog. Ako ćemo u brojkama, rezultat je bolji za nekih 500 miliona evra. Prva dva paketa mere podrške privredi i građanima zaista su dala dobre rezultate. Srbija je 2020. godinu završila među zemljama sa najmanjim padom BDP u Evropi. Ovaj treći paket mera podrške o kome danas govorimo se u stvari nadovezuje na drugi i on će omogućiti da se samo nastavi sa očuvanjem radnih mesta, da se nastavi sa pomoći koju dajemo građanima i privredi kako bi preživela privreda u ovom teškom trenutku kada se suočavamo sa pandemijom. Treći paket mera podrške vredan je 257 milijardi, što čini 4,2% našeg BDP. Zaista moram da kažem da se radi o jednom vrlo obimnom paketu koji obuhvata sledeće mere. Najpre podršku privredi, tri puta po jednu polovinu minimalne zarade za preduzetnike, zaposlene u mikro-malim i srednjim preduzećima, ali i one zaposlene u velikim preduzećima koji su imali odluku o prekidu rada. Pomoć iz trećeg paketa mera podrške dobiće i svi punoletni građani Srbije, dva puta po 60 evra, takođe svi naši penzioneri dobiće jednokratnu pomoć države u iznosu od 50 evra i naravno kao i svi punoletni građani Republike Srbije i naši najstariji sugrađani dobiće i dva puta po 30 evra. Dakle, ukupna pomoć iz ovog paketa penzionerima je 110 evra. Takođe, pomoć će dobiti i svi nezaposleni koji se nalaze na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje, 50 evra je pomoć države i naravno i svi nezaposleni, kao i svi građani Republike Srbije dobiće još dodatnih 60 evra. Dakle, ukupna pomoć za nezaposlene kroz ovaj paket podrške je 120 evra. Pomoć će dobiti i svi naši građani na Kosovu i Metohiji uključujući i decu u iznosu od 100 evra, a svi nezaposleni građani na Kosovu i Metohiji dobiće još dodatnih 100 evra, dakle 200 evra pomoć će iznositi za sve građane na Kosovu i Metohiji. Imaćemo kroz treći paket mera podrške i sektorsku podršku za sve zaposlene u ugostiteljstvu, turizmu, kao i za sve samostalne umetnike oni će dobiti dve pune minimalne zarade. Takođe, prevoznici će dobiti 600 evra po autobusu narednih šest meseci počevši od aprila, a pomoć od države stiže i za gradske hotele u iznosu od 350 evra po smeštaju, odnosno smeštajnoj jedinici, odnosno 150 evra po sobi. Treći paket mera podrške takođe obuhvata i produžetak garantne šeme za očuvanje likvidnosti i rebalansom se izdvaja još dodatnih 500 miliona evra na postojeće dve milijarde za pomoć privredi kroz garantnu šemu gde će država garantovati za kredite, i takođe treći paket mera pomoći privredi obuhvata i novu garantnu šemu, odnosno drugu garantnu šemu gde država garantuje za ona preduzeća za one sektore koji su najugroženiji sa još većim delom kredita, dakle, za preduzeća koja su u 2020. godini imala pad prihoda veći od 20%. Podsećanja radi naša država je za prvi i drugi paket mera pomoći izdvojila ukupno 704 milijarde dinara u prethodnoj godini. Ako krenemo od pomoći privrede, mi smo najpre u prvom paketu imali isplatu od tri minimalne zarade za sve preduzetnike, zaposlene u mikro-malim i srednjim preduzećima. U drugom paketu smo imali pomoć od dva puta po 60% minimalne zarade, sad u trećem paketu imamo tri puta 50% minimalne zarade. Ako se sve to sabere mi dolazimo do podatka da je država Srbija pomogla sa 5,7% minimalnih zarada za svakog zaposlenog u privatnom sektoru, dakle blizu šest minimalnih zarada, plus ove dve pune minimalne zarade koje će dobiti oni koji su najugroženiji bili u ovom periodu. Takođe, država je u okviru prvog i drugog paketa mera podrške pomogla i građane, 6,2 miliona građana Republike Srbije se prijavilo za pomoć od sto evra i ona im je naravno i isplaćena. Imali smo i dva puta jednokratnu pomoć penzionerima u prethodnoj godini, jedan ček na četiri hiljade, drugi na pet hiljada. Takođe, država je pomogla ili, da kažem, stimulisala sve zdravstvene radnike i zaposlene u zdravstvu sa još deset hiljada dinara. Pored toga, u prethodnoj godini povećana je minimalna cena rada, povećali smo penzije, odnosno krenuli smo sa povećanjem penzija po švajcarskoj formuli i imali smo povećanje zarada u javnom sektoru 3,5% i sada od 1. aprila još 1,5%. Jasno je da je sa ovim merama iz prvo i drugog paketa cilj postignut, da nismo imali otpuštanja, da nismo imali pad proizvodne aktivnosti i da nismo zatvarali fabrike, da smo držali stopu nezaposlenosti na 9% koliko je iznosila i u periodu pre nego da počne pandemija. Želim da napomene da su sva ova tri paketa vredna blizu osam milijardi evra što čini 17,2% našeg BDP, i da je Srbija za sve donete mere dobila sve pohvale međunarodnih institucija, Svetske banke i MMF i drugih institucija iz prostog razloga što donete mere ne ugrožavaju makroekonomsku stabilnost koja je postignuta u prethodnom periodu. Sada, ako pogledamo sva ova izdvajanja za prvi, drugi i treći paket pomoći, i sva dodatna izdvajanja rebalansom za poljoprivredu, za ulaganje u zdravstvo, za ulaganje u zdravstvenu infrastrukturu, izgradnju puteva i sve ono o čemu danas govorimo što se predviđa kroz rebalans, mi dolazimo do toga da je javni dug države Srbije do 60%. Dakle, država Srbija se neće zaduživati iznad 60% što znači da javni dug držimo pod kontrolom. Pored toga, imamo stabilnu i nisku inflaciju, imamo stabilan kurs dinara. Želim zaista da napomenem da ovakvu podršku država Srbija građanima i privredi apsolutno ne bi mogla da pruži da nismo 2014. godine krenuli u proces fiskalne konsolidacije, da javni dug koji je 2012. godine bio 78% BDP, mi smo uspeli da vođenjem odgovorne fiskalne politike smanjimo na 51%. Dakle, mi smo u prethodnim godinama štedeli, napravili smo neku rezervu, skupe kredite koje smo nasledili smo zamenili povoljnijim kreditima, neke smo i otplatili, i na taj način smo uspeli, da napomenem da smo četiri godine za redom imali suficit, i da smo na taj način u potpunosti stabilizovali javne finansije. Ovu krizu Srbija je dočekala spremno samo iz tog razloga što smo imali punu državnu kasu i država je mogla pravovremeno da reaguje u trenutku kada se suočila sa krizom, da blagovremeno isplati pomoć privredi kako bi privreda opstala u najtežem trenutku. Mi danas u doba pandemije gradimo kao da se ništa ne dešava. Rebalansom se izdvaja dodatnih 88 milijardi za kapitalne investicije i nastavak započetih projekata. Trenutno se u Srbiji gradi četiri autoputa. Do nove godine se očekuje da imamo u fazi izgradnje osam autoputeva. To je, složićete se svi, više nego što je 50 godina unazad u Srbiji građeno. Čitava mreža autoputeva naravno doprineće da privučemo još stranih investicija, da otvaramo fabrike širom naše lepe zemlje Srbije. Kad smo kod privlačenja stranih investicija, zaista imam potrebu da kažem da je Srbija u prethodnoj godini bila apsolutni lider u privlačenju direktnih stranih investicija. U bruto iznosi 3,1 milijardu evra je država Srbija privukla direktne strane investicije, a poređenja radi to je skoro duplo više nego što su sve zemlje u našem regionu uspele zajedno da privuku strane investicije. Zaista je dugačak spisak projekata na kojima će se raditi. Kolege su govorile tokom čitavog dana, ja ću samo kratko reći da se iz rebalansa izdvajaju sredstva za Moravski koridor, Fruškogorski koridor, autoput Niš-Pločnik-Merdare, Ruma-Šabac-Loznica, da se iz rebalansa planiraju izdvajanja za početak radova na izgradnji metroa itd. Ogroman novac se izdvaja takođe za ulaganje u zdravstvo i zdravstvenu infrastrukturu. Iz rebalansa se opredeljuje novac za izgradnju treće kovid bolnice u Novom Sadu. To je nešto što je aktuelno i što je u ovom trenutku za nas najvažnije. Srbija je pokazala u prethodnoj godini da je spreman i sposobna da za samo četiri meseca izgradi dve kovid bolnice u Batajnici i Kruševcu. Zaista verujem da će i treća kovid bolnica, za koju izdvajamo novac ovim rebalansom u Novom Sadu, biti završena u rekordnom roku. Takođe, napomenuću samo da se rebalansom za zdravstvo izdvaja i novac za završetak Kliničkog centra Srbije, Kliničkog centra Vojvodine, za Tiršovu 2, za fabriku vakcina koju ćemo graditi. Ogroman novac se izdvaja, naravno, i za vakcine, lekove i svu potrebnu opremu. Zaista je fascinantna cifra da se 417 milijardi dinara u ovoj 2021. godini izdvaja za zdravstvo i ulaganje u zdravstvenu infrastrukturu. Ništa manje bitno, zaboravila sam da pomenem da se u ovom trenutku u Srbiji radi na rekonstrukciji 20 opštih bolnica, među kojima je i Opšta bolnica u Leskovcu, gradu iz koga ja dolazim. Za poljoprivredu dodatno se izdvaja 5,5 milijardi, za ekologiju još duplo veći budžet – 16 milijardi, u 22 lokalne samouprave u Srbiji će se krenuti sa izgradnjom kanalizacione mreže i fabrika za prečišćavanje otpadnih voda. Srbija ima jasan plan, to je Srbija 2020-2025. i jasno je da ćemo realizacijom ovih kapitalnih projekata omogući planirani rast od 6%. Kada pogledamo ovu tabelu koju je danas u Skupštinu doneo ministar, gde jasno imamo određeno po mesecima od aprila do novembra koja će se vrsta pomoći isplaćivati privredi i građanima i kada pogledamo novac koji se još opredeljuje još za garantnu šemu za naše privrednike, kada pogledamo čitavu mrežu auto-puteva koja se gradi u Srbiji, mape gradova u kojima će se raditi kanalizaciona infrastruktura, kada pogledam način na koji se država borila i kako se sada bori da obezbedi vakcine, da obezbedi lekove, da Srbija gradi bolnice u roku od četiri meseca, meni zaista ostaje samo da kažem da sam ponosna na svoju zemlju. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar finansija. Izvolite.
Hvala puno. Ako mi dozvolite samo da se nadovežem na vaše izlaganje. Retko prođemo kroz sve investicione projekte koji su važni za celu Srbiju, pa da iskoristim priliku samo da ukratko prođem, recimo, samo kroz projekte koje radi Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima Republike Srbije. Dakle, to je kancelarija koja se bavi rekonstrukcijama i izgradnjom i škola i zdravstvenih ustanova, vrtića po celoj Srbiji. Dakle, u ovom rebalansu budžeta imate novac obezbeđen za rekonstrukciju Osnovne škole „Sveti Sava“ u Batočini, „Zemunske gimnazije“ u Zemunu, Osnovne škole „Nikola Tesla“ u Grockoj, Osnovne škole „Dušan Gavrilović Bačina“ u Varvarinu, Osnovne škole „Branko Radičević“ u Vladičinom Hanu, Osnovne škole „8. oktobar“ u Vlasotincima, Gimnazije „Sveti Kirilo i Metodije“ u Dimitrovgradu, Osnovne škole „Hajduk Veljko“ u Zaječaru, Osnovne škole „Vuk Karadžić“ Kladovo, Osnovna škola „Vuk Karadžić“ iz Kladova i toplana takođe, Osnovna škola „Sveti Sava“ u Kraljevu, „Gradska toplana“ u Kruševcu, Osnovna škola „Mile Dubljević“ u Lajkovcu, Srednja škola „17. septembar“ u Lajkovcu, Osnovna škola „Svetozar Marković“ u Lapovu, Osnovna škola „Sestre Pavlović“ u Ljigu, osnovna škola u Ljuboviji, Hemijski park u Prahovu, projektovanje u Negotinu, Osnovna škola „Živko Ljujić“ u Novoj Varoši, Osnovna škola „Jovan Jovanović Zmaj“ u Novom Kneževcu, Osnovna škola „Bratstvo i jedinstvo“ u Novom Pazaru, Osnovna škola „Profesor Brana Paunović“ u Petrovcu na Mlavi, Osnovna škola „Dušan Vukasović“ u Pećincima, Osnovna škola „Ibrahim Keljmendi“ u Preševu, gimnazija u Prokuplju, Osnovna škola „Zmaj Jova“ u Svilajncu, u Sokobanji Osnovna škola „Mitropolit Mihajlo“, Osnovna škola „Vera Miščević“ u Staroj Pazovi, Osnovna škola „Danilo Zelenović“ Sirig, Osnovna škola „Milan Munjas“ u Ubu, Osnovna škola „Stari grad“ u Užicu, Osnovna škola „Jovan Popović“ u Čoki, Osnovna škola „Majur“ u Šapcu. Sportska infrastruktura – gradi se gradski stadion u Zaječaru, gradski stadion u Leskovcu, gradski stadion u Loznici. Od zdravstvene infrastrukture: Institut za majku i dete „Dr Vukan Čupić“ – oprema, Institut za onkologiju i radiologiju – oprema, Institut za infektivne i tropske bolesti – i radovi i nabavka opreme, bolnica u Aranđelovcu, bolnica u Prokuplju, bolnica u Loznici – faza 2, Institut za infektivne i tropske bolesti, bolnica u Vrbasu, toplana u Zdravstvenom centru Surdulica, radovi u Domu zdravlja Novi Sad, Domu zdravlja Valjevo, Veliko Gradište, Vrnjačka Banja, Majdanpek, Mladenovac, Ub, Gerontološki centar Beograd – Dom „Karaburma“, Gerontološki centar Novi Sad, Dom za decu i omladinu ometenu u razvoju u Veterniku, Dom za decu ometenu u razvoju „Kolevka“ u Subotici, Gerontološki centar Subotica – Dom „Dudova šuma“, bolnica Smederevska Palanka, bolnica u Vranju, Dom zdravlja u Arilju, projektovanje za izmenu kotlarnice na VMA u Beogradu. Radovi – Opšta bolnica Kikinda, Opšta bolnica Pirot, Zavod za javno zdravlje Kraljevo, Tiršova, Dedinje 2, Institut „Biosens“, GAK „Narodni front“. Dakle, trebalo mi je malo vremena da prođem bukvalno kroz sve projekte koje radi samo Kancelarija za javna ulaganja Republike Srbije. Dakle, po celoj Srbiji se rekonstruišu škole, rekonstruišu i grade nove zdravstvene ustanove, sve se radi kako bi se kvalitet građana Srbije poboljšao, kako bi se poboljšala infrastruktura, pogotovo kada je obrazovanje i zdravstvo u pitanju i za naše mlade, i to uprkos pandemiji korona virusa i uprkos najvećoj ekonomskoj krizi u ovom trenutnu sigurno globalno u svetu. Dakle, uprkos tome, u rebalansu budžeta imate novac za sve ove projekte, za celu Srbiju. Malopre sam prošao i kroz projekte koji su vezani za izgradnju kanalizacije, fabrika za prečišćavanje otpadnih voda. Dakle, svaka lokalna samouprava postaje veliko gradilište kada je osnovna infrastruktura u pitanju i to jeste jedan od osnovnih elemenata rebalansa budžeta koji je danas pred vama. Hvala puno.
Zahvaljujem se ministru finansija. Reč ima narodna poslanica Ana Pešić. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovane kolege narodni poslanici, uvaženi ministre sa saradnikom, poštovani građani Republike Srbije, pred nama se nalazi suštinski bitna stvar, a to je rebalans budžeta, jer predstavlja plan po kome ćemo rasporediti novac. Možemo slobodno da kažemo da smo vodili računa o interesu građana, njihovoj bezbednosti i boljem životnom standardu, ali i o javnom interesu kroz ulaganja u kapitalne projekte. Rebalansom budžeta rasporedili smo novac po prioritetima i nastavljamo sa kontinuiranom podrškom privredi i građanima u borbi protiv pandemije korona virusa. Ovaj paket mera pomoći će privredi da sačuva svoju likvidnost, sačuvaće radna mesta i pomoći građanima u ovom teškom periodu. Mere su usmerene ka najosetljivijim kategorijama i opravdane i ja ću ih iz tog razloga u potpunosti i podržati. Vlada Republike Srbije se već treći put odgovorno suočava sa problemima, ali istovremeno nastavlja i sa realizacijom svojih prvobitnih ciljeva. Rebalans budžeta takođe je usmeren i ka daljem nastavku rekonstrukcija i ulaganja u zdravstveni sistem naše zemlje, za nabavku opreme, vakcina i lekova. Koliko nam je zaista važno zdravlje građana Republike Srbije, ali i razvoj ekonomije govori i činjenica da će Srbija vratiti namenu uglednom Institutu „Torlak“ i uložiti novac kako bi ova institucija od nacionalnog značaja počela sa proizvodnjom četvorovalentne vakcine za grip. Izdvojili smo sredstva i za novu kovid-bolnicu u Novom Sadu, a samo pre nekoliko meseci izgradili smo kovid-bolnice u Batajnici i u Kruševcu. Sa ponosom mogu da kažem da građani Rasinskog okruga sada imaju jednu novu i modernu bolnicu koja je zaposlila više od 600 medicinskih radnika. Srbija takođe, nastavlja i sa izgradnjom i rehabilitacijom putne i železničke infrastrukture, sa povezivanjem opština i gradova, sa velikim kapitalnim investicijama. Naravno, izdvojiću izgradnju Moravskog koridora, prvog digitalnog auto-puta od Pojata do Preljine, koji će povezivati centralnu Srbiju sa Koridorom 10 i 11. Ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture je juče u opštini Ćićevac, održao sastanak sa predstavnicima opština i gradova na trasi Moravskog koridora i ovim smo pokazali važnost i posvećenost izgradnji ovog projekta. Građani Ćićevca, Kruševca, Trstenika, Varvarina, već sada mogu da vide značaj izgradnje koridora, jer u ovom trenutku postoji potreba za angažovanjem više od 1000 radnika različitih profila. Izgradnjom ove saobraćajnice povećaće se dostupnost opštinskim centrima, privrednim zonama i turističkim destinacijama. Ono što je takođe, veoma značajno za stanovnike, ali i za privredu ovog kraja jeste upravo i uređenje industrijskih zona. Naš zadatak je da stvorimo uslove za nove investicije, zapravo, naš osnovni zadatak je ono što predsednik Aleksandar Vučić već aktivno radi, otvaranje fabrika širom Republike Srbije, upošljavanje što većeg broja građana, stvaranje uslova da ljudi rade i izdržavaju svoje porodice. Mnogi nisu verovali da ćemo ikada početi sa izgradnjom. Mnogi su nas optuživali i želeli da obesmisle značaj ovog projekta. Činjenica je da smo ih sada demantovali, kao što i svakodnevno svojim radom i rezultatima demantujemo naše političke protivnike. Do 2012. godine je izgovoreno mnogo lažnih obećanja, živelo se na račun i o trošku budućih generacija, pa i dan danas, vraćamo previsoke kredite, koje su uzimali oni koji bi opet sada da vladaju. Pripadnici žutog režima su se neodgovorno ponašali prema građanima i trošili zapravo, ono što nismo ni imali. Trebalo je vremena da stabilizujemo javne finansije. Danas, Srbija je politički stabilna zemlja, faktor mira i stabilnosti u regionu. Stvoren je atraktivan privredni ambijent i mi smo danas izuzetna destinacija za investicije. Građani i investitori osećaju sigurnost i veruju politici predsednika Aleksandra Vučića, ali, takođe, cene rad i konkretne rezultate kao i jasno postavljene ciljeve za bolju budućnost svih nas. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Bojanić. Izvolite.
Zahvaljujem, uvažena predsedavajuća. Gospodine ministre, kolege i kolege, trudiću se da u svom izlaganju ne pominjem procente i brojeve, jer smo to više puta danas čuli, na kraju krajeva i gospodin ministar je to vrlo lepo obrazložio u svom uvodnom izlaganju, ali upravo me njegovo uvodno izlaganje podstaklo da usmerim svoju diskusiju na jednu drugu temu. Ministar je istakao da tri osnovna, odnosno ključna razloga za ovaj rebalans su bitka protiv korona virusa, podizanje standarda i završetak kapitalnih investicija, i ovde ću pomenuti da je to 7,2% BDP. Prva tema, borba protiv korona virusa, me upravo i potakla na ovu priču. Jedan emotivan nastup gospodina ministra na Odboru za finansije, kada je u diskusiji, odnosno u raspravi sa predsednikom Fiskalnog saveta, bila je neka primedba zašto trošiti toliki novac. Ministar je istakao da su na prvom mestu su naši građani i njihovi životi i njihovo zdravlje. Nastupio je ne kao ministar finansija, nego kao čovek. To je ona priča koju sprovodi SNS, predsednik Aleksandar Vučić, ova Vlada i svi mi poslanici u Narodnoj skupštini. Da, borba za naše građane, za njihovu budućnost. Za razliku od onih restlova bivšeg režima, kažem restlova, jer jesu restlovi koji su se bavili sami sobom i svojim bogatstvom i sada nama spočitavaju nešto što su nam oni doneli. Doneli su nam beznađe, doneli su nam jednu veliku inflaciju, uništavanje 400 hiljada radnih mesta, zatvaranje svih fabrika. Mi danas i u ovom rebalansu budžeta vraćamo njihove dugove, i njihove kredite koje su podizali pod krajnje nepovoljnim uslovima 7% i više, kamate. Šta radimo? Radimo onako kako treba, domaćinski, i ponašamo se domaćinski. Razmišljamo o budućnosti, razmišljamo o našim mladima, zadržavamo naše građane ovde, i pre svega naše obrazovane stručnjake. Ono što smo posebno hteo da istaknem, to je već govorio gospodin, Marijan Rističević, to je ono naknadno ulaganje ovim rebalansom u poljoprivredu, koja nama mnogo znači i koja je veliki oslonac u našem privrednom zamahu. Tu je na dnevnom redu treći paket mera, znači, pomoći i građanima i privrednim subjektima i ovde ću opet pomenuti neki procenat. Znači, u prošloj i ovoj godini mi smo obezbedili 17,2% BDP za pomoć privredi. Svi ti rezultati stoje. Onaj ko ne želi da vidi, on neće videti uvek, kritikovaće nešto jer nema ideje. Ako je to dobronamerna kritika, ako je to kritika sa idejama, sa novim predlozima, ja bih je rado prihvatio. Vi ne vidite ništa sem što je nekome žao što je neko uspešan i što će sigurno dugo vladati na zadovoljstvo pre svega građana, jer smo tu upravo zbog građana, nismo zbog nas samih. Ovde ću pomenuti i onih 65 projekata kanalizacione infrastrukture. Kao Kraljevčanin neću biti nezadovoljan i ljubomoran, jer i Kraljevo ima jedan veliki projekat koji je uz Evropsku banku za razvoj se sprovodi, to je prečistač koji je vrednosti 21 milion. To je nešto kapitalno, ne samo za grad Kraljevo nego za našu Republiku. Krajem godine kada se bude radio budžet za 2022. godinu javiti i onda ću insistirati na tome da jedan projekat koji se nadam, do tada ćemo sačiniti projektnu dokumentaciju u Krljevu, a to je vodosnabdevanje sa sistema vodo Lopatnica, da to bude nešto bitno i vrlo važno za Republiku Srbiju, kao što vodosnabdevanje jeste. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima ministar finansija.
Hvala puno. Samo da se nadovežem na vaše izlaganje i dobro ste me podsetili jučerašnjeg sastanka na Odboru za finansije ili je to bilo pre dva dana, ako se ne varam. Dakle, dve su najvažnije stvari koje želim da napomenem i da naglasim pred svim građanima Srbije. Dva su komentara bila najvažnija Fiskalnog saveta kada je budžet ili rebalans budžeta u pitanju. Kažu, idemo sa većim deficitom nego što je planirano. A veći deficit je posledica, kao što ste imali prilike da čujete, trećeg paketa pomoći i ogromnih nikada većih investicija i u zdravstvenu i u putnu i železničku i u celokupnu infrastrukturu u našoj zemlji. Jednostavno sam im rekao, a šta biste vi ljudi želeli. Mi smo sa prvim i drugim paketom pomoći prošle godine spasli naše fabrike, spasli radna mesta, zadržali ljudima posao, obezbedili im da imaju sigurniju budućnost, da ublaže negativne posledice Kovida-19. Pa, koliko bi nas koštalo samo da smo pustili da se fabrike zatvore, da su ljudi ostali bez posla, da im nismo pomogli i kroz isplate tri minimalne zarade, u stvari bilo je i više minimalnih zarada i garantne šeme i moratorijum na isplatu kredita. A šta bismo mi onda ljudi radili? Ja odgovor na to pitanje nisam dobio. Pa, koliko bi nam godina trebalo da sve te fabrike ponovo otvorimo, da ljude vratimo na posao, ako bi ikada to bilo moguće. Koliko bi nam novca za to trebalo. Dakle, apsolutno jasno opredeljenje Vlade Republike Srbije da najveći teret krize preuzme država, da pomogne i privredi i građanima, da pomogne svima kako bi se maksimalno ublažile negativne posledice Kovida-19. Rekao sam dodatno uz to, da zdravlje nema cenu. Apsolutno nam ne pada na pamet da nemamo novca i da nemamo obezbeđene vakcine ili dobre bolnice, ili opremu u tim bolnicama, ili lekove i sve ono što je neophodno za zdravlje naših sugrađana. Sami smo svesni, svi smo svesni da smo ogromnu stvar uradili i pravovremenom nabavkom respiratora prošle godine, svom opremom koja je bila neophodna, sada vakcina i svega ostalog što je bilo neophodno za borbu protiv korona virusa. Druga stvar je bila, tu sam morao da reagujem i dobro da ste me podsetili, najveća ili druga najveća zamerka Fiskalnog saveta bila je – pa, dobro, a zašto pomažete svim građanima Srbije? Ne vidimo razlog da se pomaže svima? Ne vidimo razlog da se isplati ovih 100 evra prošle godine ili da se isplati sada dva puta po 30 evra ili dodatnih još 50 evra našim najstarijim sugrađanima? I onda su to pokušali da opravdaju time da ukoliko dajete novac građanima, da uđem sad u ekonomsku teoriju, onda je multiplikator toga na rast BDP-a jedan, jedan koma jedan, a ne znam, kada biste ulagali u investicije, onda je multiplikator veći. Ja sam jasno rekao – ljudi, nisu građani Srbije multiplikatori. Radi se o živim bićima, radi se o našim sugrađanima, radi se o našoj želji da svakome koliko god možemo pomognemo, i sa 100 evra prošle godine, a koliko je samo to značilo jednoj četvoročlanoj porodici sa četiri člana koji imaju iznad 18 godina, dakle, da polako, malo, koliko god može, ublaži te negativne posledice korona virusa, a sa druge strane da proširimo optimizam među građanima i da kažemo – da, država je tu, sigurni smo, stabilni, tu smo u ova teška vremena da vas podržimo, da vam pomognemo i da zajedno, odgovorno i solidarno prebrodimo ovu pandemiju korona virusa. Moj odgovor na to je da će država uvek biti tu za sve građane Srbije, uvek ćemo pronaći način da svakome pomognemo, kao što pomažemo i kroz ovaj treći paket pomoći, kao što smo pomogli i kroz prva dva paketa pomoći prošle godine, uvek ćemo se truditi da kada je kriza u pitanju sačuvamo naše fabrike, sačuvamo naša radna mesta, da i dalje privlačimo investicije i da otvaramo i nova radna mesta i trudićemo se da zdravlje ljudi uvek bude na prvom mestu – nabavka vakcina, ulaganje u zdravstvenu infrastrukturu, jedna, druga, evo kreće i treća kovid bolnica, bićemo jedna od retkih zemalja koja će imati svoju fabriku vakcina. Dakle, želimo drugačiju Srbiju, želimo uspešnu Srbiju, želimo Srbiju koja je pobednik i želimo Srbiju koja, kada se završi ova pandemija korona virusa, bude prva u Evropi, ne samo po ekonomiji nego i po obrazovanju i po zdravstvu i svim ostalim parametrima po kojima smo zaostajali godinama i decenijama unazad. Hvala puno.
Zahvaljujem. Reč ima dr Dragana Barišić. Izvolite.
Zahvaljujem, uvažena predsedavajuća. Poštovani ministre sa saradnikom, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, danas je zaista zadovoljstvo govoriti o ovakvoj temi, jer je reč o pozitivnom rebalansu, rebalansu koji je izbalansiran, realan, rebalansu koji oslikava stabilnost Srbije, rekla bih. Ovim rebalansom potvrđujemo da je zahvaljujući teškim i nepopularnim merama, reformama tokom prethodnih godina, Srbija danas stabilna zemlja, uređena zemlja. Svakako, složićete se da je stabilan i održiv budžet i da su sada ove reforme kreirane upravo na osnovu prihoda i ušteda. Kao što je ministar rekao i kao što su koleginice i kolege prethodnici govorili, ovim rebalansom utvrdiće se pomoć, kako građanima Republike Srbije, tako i privredi, ali nastaviće se i sa kapitalnim investicijama, nastaviće se sa ulaganjem u infrastrukturu, završiće se četiri auto-puta koja su započeta, ali otvoriće se radovi i na četiri nova. Država još jednom pokazuje da je vreme pljačkaških i 2000-ih godina na sreću iza nas i da je odgovorna politika, pre svega Vlade Republike Srbije, ali i predsednika Republike, gospodina Aleksandra Vučića, zaslužna za sve ono što sada možemo da radimo. Otuda i podrška građana, koji vide da je poverenje koje su ukazali SNS 2012. godine opravdano i ta podrška je iz dana u dan sve veća, jer vide da je to politika budućnosti. Otuda zaista ne treba da nas čudi sva ona agresija onih koji su vladali do 2012. godine, jer smo svi svesni kakvu smo državu zatekli 2012. godine, šta su sve uradili i onda valjda sada, pokušavajući kroz nekakve nove saveze, neke navodno novoosnovane partije, pokušavaju da se vrate na vlast, nude neke planove, a u stvari svi znamo da takvi planovi ne postoje, jer smo imali priliku da vidimo šta su uradili do 2012. godine, lideri koji se sada skrivaju iza nekakvih navodno novih lica. Pokazali su da nemaju zdravu ideju. Ono što je sasvim sigurno jeste to da bi oni sada da se nađu na našem mestu i da troše ovaj budžet, odnosno ovaj rebalans budžeta, ali svakako to njihovo trošenje ne bi bilo kao što su naši planovi i planovi naše Vlade. Kada je reč o ovom rebalansu, verujem da isto ne bi imali ništa konstruktivno da kažu i da predlože, ne bi imali ništa ni da pohvale, jer to su, složićete se, dežurni mrzitelji koji samo znaju da kritikuju i da iznose neistine, tako da je suvišno i da govorimo o tome, jer građani Srbije dobro znaju ko su oni, jer to su oni isti žuto dosmanlijsko preduzeće koje je vladalo do 2012. godine, a sada samo pretočeno u nekakve saveze i više se ne zna koliko ih ima, kroz neke sitne partije, ali svakako bi se oni ujedinili jednog trenutka, ako bi im se za to ukazala šansa i ponovo bi vladali još gore i punili svoje džepove još gore nego što su radili do 2012. godine. Ono što me posebno raduje, jeste to da naša Vlada, naša republika, naš predsednik odolevaju svim tim provokacijama, i nastavljaju da rade i da grade budućnost Srbije, i jednostavno da se ne obaziru na sve te mrzitelje, koji samo znaju da kritikuju i ništa drugo. Kao Kruševljanka ponosna sam što će se evo izdvojiti sredstva za završetak radova Moravskog koridora, a svi mi koji živimo na tom potezu između Pojata i Čačka, znamo koliko je važna ova investicija, jer na tom potezu posluje preko 21 hiljada privrednih subjekata, što znači da će imati sniženje prilikom nabavke repromaterijala, sredstava i otvoriće se prostor za nove investicije, i za nova radna mesta, a između ostalog urediće se korito reke Morave, što je pričinjavalo ranije velike probleme, pogotovo žiteljima Trstenika. Ono što me posebno raduje, jeste i to da kao lekar mogu da kažem da je u 2021. godini opredeljeno mnogo više sredstava kada je zdravstvo u pitanju, pa podatak da smo 2019. godine imali 290 milijarde, a danas čak 417 milijardi za zdravstvo, je dovoljan podatak. Podsetiću građane i na to da su nekada ministri iz te dosmanlijske vlasti neverujući u zdravstvo koje vode, išli na operacije van Srbije, na rutinske operacije. Toliko to govori o njima i zaista kao što nekada neke kolege vole da kažu, bilo i ne ponovilo se. Još nešto kada je zdravstvo u pitanju, raduje me i to da će se graditi nova kovid bolnica u Novom Sadu, jer smo svedoci toga da je ova pandemija zaista uzela maha i da evo već više od godinu dana se borimo, ali pre svega želim da kažem da imamo jednu odgovornu državu, odgovornog predsednika koji je svojim ugledom uspeo da obezbedi čak četiri dostupne vakcine, dostupne svim građanima Republike Srbije, bezbedne vakcine, da bi mogli da se zaštite i da se što pre vratimo normalnim tokovima i normalnom životu. Ono što ovom prilikom kao lekar, kao građanka, želim i kao predstavnica parlamenta da pozovem građane Srbije, one koji nisu to uradili da se vakcinišu i da zaista što pre steknemo taj kolektivni imunitet za šta je potrebno više od 60% građana da se vakciniše. Imamo šansu, vakcine su tu i samo nedostaje ona dobra volja, da svi to obavimo i završimo sa opakom Kovid 19. Izgradnjom Kruševačke Kovid bolnice, pratile su raznorazne priče, pisanja, ne bih ni da imenujem i da reklamiram te naše nazovi političarke, koje su pokušavale da opovrgnu, ali videli smo sada, pogotovo u poslednjem talasu koliko je Kovid bolnica u Kruševcu značila i koliko je života, pre svega spašeno, tako da me raduje sve ovo što će se raditi. Ono što želim da kažem, to je da ovi dežurni mrzitelji koji žele po svaku cenu da se vrate na vlast ali bez programa i bez ideja mogu i dalje da nas mrze, a mi ćemo zajedno sa našom Vladom Republike Srbije nastaviti da radimo i da gradimo u Srbiji za budućnost naše dece, budućnost sve dece, jer, ponoviću još jednom Srbija je pokazala i uvek će, nadam se u narednom periodu pokazati s kim želi da ide napred. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Veroljub Arsić. Izvolite.
Gospodine ministre, izgleda vi uvodite neka nova pravila, uopšte o funkcionisanju budžetskog sistema. Do sada su ministri finansija bili ti koji su prikupljali sredstva, a njihove kolege iz Vlade su ta sredstva trošili i oni su se prikazivali uglavnom kao nešto mnogo dobri, a minisar finansija je bio dežurni državni poreznik koga baš nešto i nisu voleli građani Srbije. Međutim, sada imamo priliku da vidimo da Ministarstvo finansija ima i drugačiji odnos prema građanima. Potpuno se slažem sa vama kada ste rekli da iza ovih brojeva stoje naši građani, njihovi životi, njihove porodice i njihove sudbine. To je, čini mi se osnovna stvar koju mnogi kritičari, svega ovoga što radi Vlada, predsednik i vi kao ministar ne žele da vide. To je, čini mi se najveći problem. Evo, već kada je održana ta sednica Odbora za finansije, prva vest je bila da država povećava deficit, da ne treba da se daje pomoć građanima i da ne treba da se ulaže u odbranu. To su bile prve vesti i te prve vesti su, u stvari prenete po ocenama našeg Fiskalnog saveta koji, očigledno nije uspeo da prevaziđe to da miljenici koji su sarađivali sa Božidarom Đelićem i ostalom kompanijom neće više nikada doći na vlast u Srbiju. Naravno, kako ga od milošte zovu, deda Pavle i tako dalje, nikako ne može da preboli to što više nije ni član Saveta guvernera, nije ni pomoćnik ministra i što CES Mecon više ne može da rasproda imovinu Srbije i nikako sa tim da se pomiri. Kada sam čitao ovu ocenu rebalansa, gospodine ministre, ja sam uporno tražio, gledao Fiskalni savet, uporno tražio i deo članaka o „ER Srbiji“ kada smo donosili Zakon o budžetu za 2021. godinu. Čini mi se da je čika Pavle, deda Pavle, kako ga od milošte zovu, odustao od toga da se bar kada je u pitanju „ER Srbija“ bavi politikanstvom i da nama šalje političke pamflete ovde u Narodnu skupštinu. Ali, još uvek to nije u potpunosti tako. Dovoljno je da pročitate samo par stvari. Obično građane to ne zanima, najčešće ni one koji izveštavaju o tome kakav je budžet. Često izveštavaju oni koji se u to uopšte ne razumeju. Zato i ta ocena i jeste da imamo neselektivnu pomoć, da imamo veliko povećanje u oblasti odbrane i onda se navode primeri zašto to tako ne bi trebalo da bude. Evo, sada ću da pročitam jedan deo koji kaže Fiskalni savet ili čika Pavle, deda Pavle, kao ga već zovu – povećanje deficita u zemljama centralne i istočne Evrope, uglavnom je u rasponu od 1-2% BDP, dok u Srbiji ono iznosi 4%. Pri tome, Srbija je pre rebalansa bila zemlja koja je planirala manji deficit od proseka centralne, istočne Evrope, a sada je postala zemlja koja ima veći fiskalni deficit od proseka zemalja centralne istočne Evrope. To je potrebno da zaista, ako neko želi da izveštava o budžetu dobro da istraži sve što je napisao. Mi poslanici, isto tako treba da istražimo, da proverimo da li je sve to tačno. Fiskalni savet je rekao, ko nema mozga on će da prihvati odmah na prvu, ali ima i nas koji imamo mozga. Pa, smo pogledali neke uporedne tabele, Srbija ima negde oko 14 – 15% za 2020. i 2021. godinu. Češka je, recimo, imala sa 30% predkriznih 44%. Razlika je u jednom procentnom poenu. Ili recimo, evo nama našeg komšije, Hrvatska 72,77% u predkriznom periodu, sada ima 86,3% planirano, a mislim da će biti i više, što su sa nama rame uz rame zemlje centrale i istočne Evrope, kako to oni kažu. Evo, Mađarska 65,5%, a planirano je da 2021. godinu završi sa 80%, i Mađarska je tu blizu nas, ili Austrija, zemlja evrozone, 70,5% predkriznih, sada 87,2% isto 15%. Evo, Slovenija, 65% predkriznih, sada 80,5%. Rumunija 35% predkriznih, sada 52%,to je skoro 20%. Slovačka 48,5%, sada 64%, to je 16,17%. Nije Srbija uopšte pri vrhu, nego u proseku zemalja centralne i istočne Evrope u odnosu na javni dug koji je uvećala u kriznim godinama. Čini mi se da je ovaj deo teksta koji je napisao čika Pavle, deda Pavle, čisto jedan politički pamflet. To se vidi već čim pogledate sledeću stranu. Kaže ovako – ovde je reč o pomoći našim građanima i privredi. Još jedna izuzetno skupa i neracionalna mera koje je specifična za Srbiju, jer neselektivna je isplata pomoći svim punoletnim građanima od 60 evra, za sve penzionere uvećano još za 50 evra. Problem sa ovom merom je to što za nju nema raspoloživih sredstava u budžetu. To znači da svi poreski obveznici prvo moraju da se zaduže, a zatim uz kamatu da im se ta sredstva isplate. Pazite, narodni poslanik može da kaže da se svi poreski obveznici ili građani zadužuju, može da kaže i neki politički komentator, analitičar u nekim novinama ili u nekom sredstvu javnog informisanja, ali i jedni i drugi se bave politikom, i narodni poslanici i politički analitičari. Fiskalni savet ne sme da se bavi politikom, a ova ocena je isključivo politička, i to se vidi u tekstu koji je rekao. Znate šta je najveći problem? Najveći problem je taj što smo godinama do 2012. godine, zaduživali svakog građanina Republike Srbije do iznosa od 78% BDP sa kamatama po kojima se država zaduživala, a danas se ni fizičko lice sa najgorim kreditnim rejtingom u Srbiji ne zadužuje sa 7 ili 8% kamate. Znate zašto? Nije bilo drugačijeg načina, nego da Đilas tako dođe do svojih čuvenih 700 ili 800 miliona evra koje je oteo preko RTS-a. Fiskalnom savetu smeta zato što država postoji radi njenih građana i hoće da pomogne svojim građanima da što lakše prebrodimo, prvo, zdravstvenu krizu koja uvek sa sobom povlači i ekonomske posledice, znači to nije dobro, a kada je ovaj mangup lapao 700 miliona evra iz budžeta Republike Srbije preko RTS-a, e to je bilo dobro, deda Pavlu, ili čika Pavlu, tada ga nije bilo, tada nije imao nikakve ocene. Šta je to neselektivan pristup? Kaže, ne trebamo da dajemo svima nego samo jednoj određenoj populaciji. Hajdemo malo da budemo jasni, bez obzira na finansijski i ekonomski status naših građana pojedinačno gledano, jedna ovakva zdravstvena kriza ostavlja ozbiljne posledice, ne samo po zdravlje nego i po mentalno zdravlje svakog čoveka i cilj je da pokažemo građanima da postoji država koja brine o njima i pomaže im da ove mere, koje već dugo traju, što je god moguće i lakše prežive i prebrode. To ide čak dotle, gospodine ministre, da vam kažu da vi niste smeli da planirate u budžetu za 2021. godinu, znači ovo što sada menjamo, kažu vam da niste smeli da planirate precizno prihode od akciza, jer ste bili zaplašeni mogućnostima da Srbija uvede novo vanredno stanje. Evo, to pišu u oceni Fiskalnog saveta i da ste samo zbog toga vi planirali 170 milijardi dinara prihoda od akciza na naftine derivate. To kaže naš Fiskalni savet. Hajde da pogledamo koliko je bilo planirano u 2020. godini pre krize i pre nego što smo znali za vanredno stanje. Planirano je 168,5 milijardi. Nismo znali da će u 2020. godini da bude vanredno stanje, planirali smo 168,5 milijardi. Vi ste planirali u 2021. godini 170 milijardi i 100 miliona, a ostvareno je 173 milijarde, planirano je u stvari za 2021. godinu ovim rebalansom tri milijarde uvećanje. Znate zašto im to smeta? Zato što je dobar deo tih prihoda od akciza, poreskih prihoda i svih drugih poreskih davanja rezultat onih mera koje ste sprovodili u toku 2020. godine, toliko napadanih evra po građaninu, toliko napadanih neisplaćenih minimalnih zarada, to je rezultat toga i prenosi se u 2021. godinu, ali to deda Pavle, čika Pavle, neće da kaže. To mu smeta. Isto tako se pominje zašto se privredi koja dobro radi pomaže. Ama, ljudi, svako ko, prvo, ozbiljni ljudi koji se bave privredom, tu pomoć isključivo koriste za svoje radnike, a to što ih rasterećujemo omogućavamo im da investiraju i u moderniju proizvodnju i otvaranje novih radnih mesta i povećanje konkurentnosti privrede koja je u Srbiji, nigde drugde, nego u Srbiji, da budu još konkurentniji, da imaju još više radnika, ali to takođe Fiskalni savet neće da vidi. Njima je jedini razlog zašto se povećava za odbranu, kao da ne vidimo u kakvom svetu danas živimo i ne vidimo koliko je zemaljska kugla danas nesigurno mesto, ali svakako najveći deo tog novca opet će otići u našu namensku, gde rade naši građani, gde rade naši ljudi, od toga će da prime plate, ali to Fiskalni savet opet neće da kaže. Njima je za cilj da svaki potez koji Vlada ima, koji Aleksandar Vučić, kao predsednik Republike, stvori autoritetom, želi da pomogne i Vladi i građanima Republike Srbije… Po njima to nema smisla i treba na svaki način napadati, zato što vide da je sada Srbija mnogo bogatija nego u 2012. godine i ponovo bi da rasprodaju državnu imovinu, kao što je to čika Pavle, deda Pavle radio dok je bio pomoćnik Božidara Đelića ili dok je bio u Savetu guvernera Narodne banke ili da se Đilas ponovo domogne samo sada, pošto imamo više para, mnogo više od 700 miliona evra. Mislim da treba da nastavite da pokazujete da Vlada Republike Srbije prvenstveno brine o svojim građanima, o svojoj privredi, a Fiskalni savet prepustite nama narodnim poslanicima.
Hvala. Reč ima ministar Siniša Mali. Izvolite.
Hvala puno. Uvaženi poslanici, samo da se nadovežem na izlaganje koje ste imali priliku da čujete. Dakle, još jedanput prošle godine, u doba najveće ekonomske krize, imali smo, sećate se, 45 dana potpuno zatvaranje naše ekonomije. Naplata domaćeg poreza na dodatu vrednost u 2020. godini, u broj, iznosila je 372,5 milijardi dinara, godinu dana ranije za celu 2019. godinu iznosila je 354,4 milijarde dinara. Dakle, za 18 milijardi dinara više smo naplatili PDV-a prošle godine u odnosu na 2019. godinu, a u uslovima kada smo imali koronu, potpuno ili delimično zatvaranje i sve ostale poteškoće u radu sa kojima smo se u toku prošle godine suočavali. Ne bi ovo bio slučaj, ne bismo na ovaj način sačuvali ekonomsku aktivnost, a naplata poreza na dodatu vrednost je direktni indikator koliko vam je zdrava ekonomija u smislu prometa, u smislu održanja stabilnosti, ekonomskih aktivnosti. Da nije bilo, ne bismo to sačuvali, ne bismo to imali, da nije bilo prvog, drugog paketa pomoći, da nije bilo ove podrške države koju smo dali i građanima i privredi. Zato je besmisleno da bilo ko dovodi u pitanje opravdanost prvog, drugog, trećeg paketa pomoći na način na koji to radimo. Ne bismo, ljudi, imali ni najmanji pad BDP-a u Evropi od 1% da nije bilo i prvog i drugog paketa pomoći, upravo definisanog i sprovedenog na način na koji smo mi to definisali. I nema ko šta tu da nam kaže. Bolji smo od velikog broja zemalja u Evropi, u svemu u ovom trenutku, i zdravlju naših javnih finansija i BDP-a koji raste i očuvanju radnih mesta i očuvanju proizvodnih kapaciteta i u tome da nam je javni dug ispod 60% BDP-a, uprkos tako velikoj pomoći. Dakle, to su činjenice. To su ekonomski indikatori koje ne možete tek tako da zanemarite i zato idemo sa puno optimizma i sigurnosti i u treći paket pomoći privredi i građanima sa ovim rebalansom i idemo u nikada veće investicije, jer će te investicije pogurati naš BDP i pogurati dalje, ne samo kvalitet života građana Srbije, nego i razvoj naše ekonomije. Hvala puno.
Zahvaljujem. Reč ima Dubravka Filipovski.
Poštovani ministre Mali, koleginice i kolege, poštovani građani Srbije, predloženi treći paket pomoći i predloženi rebalans predstavljaju snažan impuls države građanima i privredi na pandemiju sa korona virusom, predstavljaju najbolji mogući odgovor svim dušebrižnicima i svim kritičarima na izazove sa kojima se Srbije uspešno nosi. Prva dva paketa pomoći su bila sa ciljem da građani i privreda prežive ovaj težak period, najteži u ekonomskom smislu posle Drugog svetskog rata, a treći paket sa predloženim rebalansom je već podsticaj preduzećima da zadrže radnike na svojim radnim mestima do kraja ove godine i podsticaj privredi da, kada se završi ova kriza, korona kriza, bude otvorena za nova tržišta. Prva dva paketa pomoći su se pokazala kao dobro osmišljeni, dok je naša privreda pokazali otpornost i žilavost, a verujem da će i ovaj treći paket sa rebalansom ispuniti svoju svrhu. Za svo ovo vreme Srbija se uspešno bori na dva fronta – na privrednom i na zdravstvenom, i na oba ima značajne rezultate. Dok su mnogo razvijenije zemlje u lokdaunu, imaju probleme sa nabavkom vakcina, u Srbiji se uspešno sprovodi vakcinacija stanovništva i istovremeno otvaraju fabrike najvećih svetskih firmi, čuvaju se radna mesta i povećavaju plate i penzije. Danas se u svetu sve više govori o Srbiji kao uspešnom modelu protiv korona krize i danas se o Srbiji u svetu govori kao zemlji u kojoj se grade bolnice, u kojoj se vakcine primaju po izboru i sprovode po uspešnom modelu digitalizacije i danas se na naše veliko zadovoljstvo govori o Srbiji koja će biti jedna od retkih zemalja u svetu koja će proizvoditi svoju vakcinu, a sve više se govori i o privrednom uspehu Srbije. Opšte je poznato da je Srbija prošle godine imala pad BPD-a od samo 1% što je, podsećam, bio najbolji ekonomski rezultat u Evropi i što je danas sa pravom u ovom visokom domu više puta i rečeno. Međutim, ti rezultati nisu samo u BDP. Tokom 2020. godine Srbija je u odnosu na 2019. godinu uspela da poveća industrijsku proizvodnju za 0,4%, uspeli smo ove godine da imamo 50.500 više radnih mesta u odnosu na prošlu godinu, uspeli smo da zadržimo inflaciju na 1,6%, uspeli smo da povećamo plate i penzije, penzije za 5,9% u ovoj godini. Prosečna plata u januaru je iznosila 536 evra, cilj je da do kraja 2021. godine prosečna plata u Srbiji bude 600 evra, a 2025. godine 900 evra. Takođe, javni dug je pod kontrolom. Činjenica da je i budžet za ekologiju veći za 50%, da su 3,4 milijarde uložene u 22 lokalne samouprave za izgradnju kanalizacije i fabrika za prečišćavanje je nešto što smo pre nekoliko godina mogli samo da sanjamo ili samo da maštamo, da se u zdravstvo ulaže milijarda više ove godine samo u odnosu na prethodnu godinu, da se u kapitalne investicije u ovom trenutku ulaže 7,2% BDP, što je za 1,5 puta više u odnosu na 2010. godinu kada se u kapitalne investicije ulagalo 3,1% BDP ili za trećinu više u odnosu na 2019. godinu kada se u kapitalne investicije uložilo u Srbiji 4,9% BDP. Sve to govori o našoj ekonomskoj sigurnosti, o našoj političkoj stabilnosti, o atraktivnosti Srbije za ulaganje i boljem imidžu. Činjenica da će se u Srbiji graditi osam auto-puteva u ovoj godini, četiri se već grade još četiri su u planu, da građani Srbije već za koji dan od 28. aprila treba da se prijave za nove podsticaje i nova sredstva države, činjenica da smo posle 2015. godine upravo ove godine prvi put zabeležili da se naši mladi, obrazovani ljudi iz sveta, iz Evrope vraćaju u našu zemlju u odnosu na to koliko ih ide, su od nemerljivog značaja. Predlog da mi ovu godinu završimo sa 6% BDP je veoma važan i drago mi je što smo danas od vas ministre čuli da realni pokazatelji idu u tom pravcu. Zašto je to važno? Zbog toga, po mom mišljenju, da i građani koji do sada nisu osetili efekte mere, sa tim BDP će imati mogućnosti da osete efekte ekonomske konsolidacije. Ono što smatram veoma važnim u narednom periodu je da, a nije direktna nadležnost vaša ministre Mali, je da što pre, ukoliko nam to situacija bude dozvoljavala, decu vratimo u škole, da ih vratimo u klupe zbog socijalizacije i mnogo faktora, da studente vratimo na fakultete zbog predavanja, zbog vežbi, zbog prakse, to smatram veoma važnim. Sve su ovo činjenice koje pokazuju da se Srbija odlično nosi, na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, sa svim ovim izazovima, da pokazujemo da zdravlje nacije za nas nema cenu, da se borimo za ekonomiju, nikad veće investicije i bolji život građana Srbije. Zbog toga ću u Danu za glasanje podržati predloženi rebalans sa svim pratećim zakonima.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Goran Kovačević.
Dame i gospodo, poštovani ministre, rasprava o Predlogu rebalansa budžeta u stari prvo nam kaže da nepredvidivo vreme u svetu i dalje traje. To nepredvidivo vreme odnosi se na javne finansije i monetarnu politiku i to nije ništa neuobičajeno za uslove recesije koja vlada danas u svetu. Ceo svet globalno se nalazi u teškim ekonomskim problemima. Mi od 2014. do 2020. godine nismo imali rebalans budžeta, a u tom periodu od 2014. do 2017. godine promenili smo ekonomsku sliku Srbije, uradili da Srbija izgleda potpuno drugačije. Bili smo dovoljno pametni, znali smo da smo mogli i realno da predviđamo i da realno realizujemo i planski i racionalno u teškom vremenu. Za svaku zemlju koja prolazi kroz taj period ekonomskih promena to svakako nije laka stvar, veliki izazov. Od 2017. do 2020. godine crpeli smo plodove ekonomskog rasta i razvoja, imali smo veliki ekonomski suficit. Praktično, građani Srbije, privreda, cela država imala je benefite. Kada dođe teško ekonomsko vreme i kad dođe teško vreme onda prvo što vidite su problemi i istina. Istina da se vidi šta se radi. Kada radite i ne radite rezultati u teškom vremenu stignu mnogo pre. Svetska bolest, u stvari je sneg i jasno vidimo tragove u tom snegu. I u zdravstvu i u ekonomiji Srbija danas ima razloga da se ponosi. Pre godinu – godinu i po dana, kada je krenula pandemija i kada su krenule ekonomske krize, svako od nas pojedinačno iznosio je svoje mišljenje i Vlade i ministri i Fiskalni savet, ne samo kod nas u Srbiji, nego u celom svetu i profesori ekonomskih fakulteta, privrednici, građani. Kada danas pogledate posle godinu dana, malo se od toga što su pričali ostvarilo. Rezultati u srpskoj ekonomiji su veliki, ali su rezultati u srpskom zdravstvu još veći. Mi smo, ministre, u ekonomiji, u stvari budili nadu, budili nadu u ekonomiju i zdravstvo, a zdravstveni radnici su nam spašavali živote i zato im neizmerno hvala. U stvari, naša politika se svela u prethodnih godinu dana na dva sidra – zdravstvo i ekonomija. U zdravstvu smo sve uradili, pošto pričamo o budžetu, da obezbedimo dovoljnu količinu sredstava da kupimo bolnice, da kupimo vakcine i maske i respiratore i rukavice i da zaposlimo hiljade novih zdravstvenih radnika da nam spasu život, zato što u uslovima krize ekonomske ili zdravstvene preživljavanje je suština. U oblasti ekonomije branili smo tri ključna makroekonomska parametra. Branili smo stopu inflacije i mi imamo makro-ekonomsku stabilnost koja kaže da će inflacija u ovom periodu biti od 2 do 2,4%. Branili smo nivo nezaposlenosti koji je na 9% kao nikad u istoriji, kao da nije ekonomska kriza i branili smo rast BDP. Sve smo to branili fiskalnim merama. Znate, danas u svetu imate nacije, imate države koje to rade iz primarne emisije. Rezultati Srbije su još veći zato što smo to radili iz realnih fiskalnih izvora. Kada pogledate šta mi nastavljamo da radimo u narednom vremenskom periodu, u stvari mi hoćemo da ovim rebalansom budžeta učinimo da nam BDP u narednom vremenskom periodu bude veći. Kako to radimo? Prosto. Investiramo u javnu potrošnju, odnosno u ličnu potrošnju. To u javnoj potrošnji je čist kenzijanski model javnih radova i investicija u javnu potrošnju, ali u pravu ste kada kažete o multiplikatorima na Odboru za budžet već suviše dugo, dve godine vodimo raspravu. Naravno, ministre, da multiplikatori deluju i na ličnu potrošnju tako što Kejns kaže, klasična definicija bez bilo kakve dileme i bilo kakvog našeg tumačenja da podižu agregatnu tražnju. Kada podižu agregatnu tražnju, dovode do rasta investicija. Kako rastu investicije, automatski raste i BDP. Prosto, besmisleno je više polemisati oko funkcionisanja multiplikatora u javnoj potrošnji i ličnoj potrošnji. Javne investicije u stvari podižemo na tri načina, javnim investicijama koje su na 7,2% kao nikada u budžetu Republike Srbije, investicijama koje dolaze iz inostranstva i koje su u ovom delu Evrope najveće, duplo su veće nego sve druge zemlje na zapadnom Balkanu koje imaju spoljne investicije i naravno da podižemo investicijama koje dolaze iz sektora privrede i stanovništva građana Srbije. U oblasti lične potrošnje u stvari preuzimamo teret socijalne odgovornosti građana i privrede na državu Srbiju šireći obuhvat mera različitim merama, vi ste o tome govorili danas, poslanici su govorili, da ne polemišemo, da ne pričam o tome, paket od 270 milijardi dinara ili 17,2% BDP u tri paketa, preuzimanje socijalnog tereta na građane od građana Srbije na državu Srbiju. Imamo neuobičajeno visok ekonomski rast od pet do šest posto i taj ekonomski rast je posledica činjenice da Srbija danas raste brže. Druge evropske zemlje će imati danas rast od četiri do pet posto, ali s obzirom na pad koji su imali u 2020. godini, oni imaju negativnu stopu rasta u odnosu na pretkriznu 2019. godi Srbija ima realan rast i u 2021. godini, a u 2020. godini po svim projekcijama bićemo ponovo lideri. I da se vratim na ključna pitanja koja se danas otvaraju i polemike koje se vode, na deficit i na javni dug. Naravno kada govorimo o deficitu u stvari mi govorimo o činjenici da je to samo alat i pre godinu dana i za vreme rasprave o budžetu za 2021. godinu i danas kažem da deficit uopšte nije bitan. Tri posto budžeta u deficitu ne znači ništa. Mi danas deficitom branimo makroekonomske parametre. Da se vratim na stepen zaduženosti Srbije od 60%, odlična je stvar što Srbija nije zadužena preko 60%, ali kada govorimo o stepenu zaduženosti onda bih ja napravio jednu digresiju zato počinje da mi smeta kada se govori o mastriktu i 60% stepena zaduženosti. Ceo paket mastrikta sastoji se iz četiri dela i stopa inflacije od 1,5% rasta ekonomije od 5% od deficita od 3% i kada uzmete 5% i 3% podelite onda je stepen javnog duga 60%. To je mastrikt. Do 2016. godine 200 puta je zvanično mastrikt prekršen. Danas verovatno i 300 i 400 puta, niko ne vodi računa i mastriktu. Dobro je da Srbija bude ispod 60%, ali i 70% i 65% i 80% u stvari ne utiče zato što u vremenu ekonomske krize stvari izgledaju potpuno drugačije. Zašto je dobro da budemo ispod 60%? Postoje dva razloga. Prvi razlog, zato što nam to stvara resurse koji su dodati za vreme koje je pred nama. Niko od nas ne može da kaže da će kriza trajati još jedan dan, tri godine ili pet meseci. Niko ne zna koliko ćemo novih skupih lekova morati da kupimo, niko ne zna koliko ćemo novih paketa pomoći morati da uradimo i kad korona prestane zato što će ekonomska kriza nastaviti da funkcioniše. Druga stvar, kada imamo mali dug jasno je da se nalazimo u manjem evridžu, kako u finansijskom tako i poslovnom i da su te makazice koje su izražene danas kod mnogih zemalja, a čiji javni dugovi prelaze 100%, 150% drugačije u odnosu na nas. Ja sam nekako srećan kada pogledam da Srbija danas ulaže svoja finansijska sredstva u rast lične potrošnje njenih građana, ali i građana susednih država. Kada to kažem, nikako ne mislim na Kosovo i Metohiju, zato što pokazujemo, gospodine ministre, koliko možemo da budemo jaka i moćna država u ovom delu Evrope. Objektivno, mi smo uvek bili jaka i moćna država. Dešavalo se ponekad i godinama i vekovima da zbog svojih lidera i zbog svojih načina ponašanja to nismo ostvarivali, ali kada smo jedinstveni, kada znamo šta radimo onda nam je uvek lakše. Naravno da danas izgleda prilično jednostavno i prilično prirodno kada imate svog lidera kakav je Aleksandar Vučić da Srbija danas izgleda drugačije i moćnije, ali nikada ne treba da zaboravimo vreme u kome to nije izgledalo tako zato što smo mi Srbi sposobni da povratimo ono što je teško, da učinimo stvari koje nisu dobre za srpski narod. Kritike koje dolaze danas u principu ne tiču se onoga što mi danas radimo, ne tiču se naših mera, ne tiču se onoga kakvi su na rezultati, već počinju sa rečenicom - šta će biti ako bude. A biće ekonomskih problema, tek smo možda na početku ekonomske krize, biće zaštite domaćeg tržišta. Svetska ekonomija će izgledati potpuno drugačije nego što izgleda danas. Imaćemo Aziju koja i danas nije u krizi, ali kada dođe to drugo vreme, ti drugi problemi mi već danas stvaramo jasne preduslove da Srbija lakše izgleda. Dame i gospodo, mi danas u stvari svojim novcem kupujemo ekonomski rast i razvoj, novcem koji smo mi zaradili. Svojim novcem kupujemo i zdravlje i ekonomski rast. Kupujemo i naoružanje kao retko kada u istoriji. Dame i gospodo, mi svojim novcem danas pravimo bolju državu za nas i našu decu. Zato ću ja glasati za ovaj budžet i rebalans budžeta, zato što je to samo jedna stepenica ka jakoj i moćnoj Srbiji. Ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima Jelena Kocić.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, ja bih na samom početku svog izlaganja najpre izrazila veliku zahvalnost vama, poštovani ministre, Vladi Republike Srbije i našem predsedniku Aleksandru Vučiću zbog odgovorne politike koju vodi naša država i zbog toga što brinete o svim kategorijama stanovništva u ovim teškim vremenima kada se čitav svet i dalje bori sa ovim opakim virusom. Godina za nama je bila jako teška, najteža za one koji su izgubili članove porodica, teška za naše zdravstvene radnike koji danonoćno rade u skafanderima razdvojeni od svojih porodica, teška za naše penzionere koji su naša najosetljivija kategorija stanovništva i o kojima imamo moralnu obavezu da brinemo, ali i za sve nas koji smo više od godinu dana u svakodnevnom strahu za svoje najmilije. Ono što nam daje snagu i što nas ohrabruje da se borimo u ovim teškim vremenima jeste činjenica da je Srbija danas stabilna zemlja, da imamo odgovornu Vladu i da imamo odgovornog predsednika Aleksandra Vučića kome je zdravlje naših sugrađana i bolji život na prvom mestu. Mi danas govorimo o rebalansu budžeta za 2021. godinu koji je usmeren na ublažavanje posledica izazvanih pandemijom virusa Kovida 19, kao i na uvećanje kapitalnih investicija pre svega u oblasti izgradnje zdravstvene infrastrukture. Vlada Republike Srbije je usvojila treći paket mera ukupne vrednosti od oko dve milijarde evra kako bi ublažila negativne efekte pandemije korona virusa koje su obuhvatile i naše ugostitelje, pogodile naše turističke radnike, sve privrednike, ali i sve građane Republike Srbije. Podsetiću da je ukupna vrednost prethodna dva paketa isplaćena prošle godine iznosila oko šest milijardi evra, a da je jednokratnu pomoć od 100 evra dobilo 6,2 miliona naših građana. I ove godine država vodi računa o svojim sugrađanima, te će u maju i novembru mesecu svi punoletni građani dobiti po 30 evra, odnosno ukupno 60 evra, nezaposleni će u junu dobiti još 60 evra, dok će naši penzioneri u septembru dobiti još 60 evra, što znači da će za naše penzionere biti ukupno 110 evra. Ovim merama biće obuhvaćeni i ugostitelji i turistički radnici i prevoznici, a novina u odnosu na prethodna dva paketa pomoći je što će sada minimalna zarada biti isplaćena i za zaposlene u velikim preduzećima. Prethodna vlast je srozala ugled naše države u regionu, u svetu, ali i kod naših građana koji su vremenom izgubili poverenje u sistem, izgubili poverenje u institucije, izgubili poverenje u državu, te je danas i dalje jako neobično da se situacija promenila, da danas imamo odgovornog predsednika koji je u najtežim trenucima uz nas i dok druge zemlje i dalje imaju problema oko nabavke vakcina, mi u Srbiji imamo dovoljno vakcina da zaštitimo zdravlje svih naših stanovnika, ali i da pomognemo našim prijateljima u regionu. Često na terenu razgovaram sa našim građanima, sa onima koji su primili vakcine, ali i sa onima koji još uvek nisu jer su u dilemi da li da to učine zbog raznih natpisa i komentara nestručnih ljudi na društvenim mrežama. Ispričaću vam samo jedan primer, u razgovoru sa jednim mojim sugrađaninom iz Leskovca, na moje pitanje - da li je primio vakcinu s obzirom da spada u osetljive kategorije stanovništva on je meni odgovorio da nije jer je u dilemi zbog toga što njegovi prijatelji koji žive u jednoj našoj susednoj zemlji nisu primili vakcinu jer tamo nema vakcina za sve stanovnike, ima samo za određene kategorije, dok je njemu jako čudno da mi u Srbiji imamo četiri vrste vakcina, da možemo da biramo od kog proizvođača ćemo dobiti vakcinu i da naš predsednik konstantno apeluje i moli građane Srbije da zaštite svoje zdravlje i ovo je samo jedan od primera koji nam pokazuje da naši građani, naši penzioneri koji su preživeli teška vremena kada su ostajali bez posla, kada su gašena preduzeća nisu navikli da imaju oslonac u svojoj državi, nisu navikli da u teškim vremenima predsednik stane uz svoj narod. Te se i u ovoj situaciju i dalje sa nevericom prihvataju činjenicu da je Srbija danas ugledna država, da naš predsednik ima ugled zahvaljujući dobroj spoljnoj politici koju vodi, što u prilog govori i činjenica da će se u našem Torlaku pokrenuti proizvodnja četvorovalentne vakcine za grip i da će naša država pored Francuske i Engleske biti jedina zemlja koja će proizvoditi ovu vakcinu. Ulaganje samo u opremu iznosiće 100 miliona evra, a mi ćemo za četiri godine, kada ćemo početi sa proizvodnjom ove vakcine, moći da stanemo na crtu i najrazvijenijim državama. Teške ekonomske reforme koje su sprovedene u periodu od 2014. godine rezultirale su da mi poslednje četiri godine imamo suficit u budžetu. Iz tog suficita mi danas gradimo i održavamo Srbiju. Iz tog suficita mi smo izgradili dve kovid bolnice, u Batajnici i u Kruševcu, za samo četiri meseca i moramo priznati da se retko koja država može pohvaliti da za samo četiri meseca izgradi jednu bolnicu tako brzo, efikasno i kvalitetno. U kovid bolnici u Kruševcu danas radi oko 600 radnika, lekara, medicinskih sestara i drugog medicinskog osoblja. Tamo su zaposleni i lekari iz Leskovca odakle ja dolazim, pa mogu reći da je ova bolnica od nemerljivog značaja zbog toga što je tamo spašeno mnogo života, ne samo mojih sugrađana, već i pacijenata iz Niša, iz Vranja, iz cele južne Srbije. Važna vest za naše građane je da se rebalansom budžeta planira i dalje ulaganje u zdravstvenu infrastrukturu, te uskoro očekujemo izgradnju još jedne nove kovid bolnice u Novom Sadu. Naši građani koji su ranijih godina odlazili iz Srbiji i često se hvalili na društvenim mrežama kako im je bolje negde preko kada je počela ove pandemija korona virusom svi su brže krenuli nazad. Srbija je ih je rado dočekala, jer su se kod nas u Srbiji bolnice gradile, počela je da stiže oprema sa svih strana, stizali su nam respiratori. Prošle godine registrovano je 50.500 više zaposlenih, a tokom 2020. godine porastao je i izvoz. Srbija je jedna od retkih zemalja koja je uprkos stravičnoj ekonomskoj krizi sa kojom se susreo ceo svet povećala plate u javnom sektoru, povećala cenu minimalne zarade, povećala penzije, što znači da i u najtežim trenucima smo pokazali da smo uz naš narod. Rebalansom su izdvojena i dodatna sredstva za poljoprivrednike, povećana su izdvajanja za 5,5 milijardi dinara. Naša država se danas bori na dva fronta, na zdravstvenom i na privrednom. Na čelu prvog je naša premijerka, gospođa Ana Brnabić, dok ekonomski deo vodi naš predsednik Aleksandar Vučić koji je učestvovao u kreiranju ovih paketa pomoći za naše građane. I na jednom i na drugom frontu mi danas ostvarujemo fenomenalne rezultate, jer danas čitav svet govori o Srbiji i o načinu na koji se mi borimo sa korona virusom i uspehu koji imamo u vakcinaciji, a sigurna sam da će tako biti i kada je reč o ekonomskim merama koje danas donosimo. Tako da, ja ću sa zadovoljstvom, ispred poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu, podržati rebalans budžeta.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Bratimir Vasiljević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsedavajući, poštovani gospodine ministre, dame i gospodo poslanici, poštovani građani Republike Srbije, pred nama je danas rebalans budžeta i dušebrižnici se polako pitaju – što ovako Srbija ulazi u aprilu mesecu u rebalans, kao da je rebalans budžeta crveneo slovo i da može da se predvidi kako će život da izgleda do kraja godine. Obzirom da znamo koja je pošast i koja je epidemija zavladala celim svetom niko živi nije mogao da predvidi u kojim razmerama i dokle će ovo da traje i otuda je sasvim normalno i prirodno da se budžet usaglašava sa potrebama života. Između ostalog i sama država Nemačka je pristupila rebalansu budžeta još pre Republike Srbije i tu ništa nije nikakva novost. Kada pogledamo koliko je samo sredstava uloženo u prvom i drugom paketu, koji je to iznos, lako ćemo da se složimo da je rebalans budžeta više nego neophodan i potreban, a kad još vidimo u koje namene i u koje svrhe će se koristiti ova sredstva onda je time potpuno opravdano donošenje ovako jednog rebalansa. Dakle, u prvom i drugom paketu koji je bio namenjen privredi Republike Srbije i građanima Republike Srbije koji su samo zahvaljujući ovim merama koje su date preživeli sve nevolje i sve muke koje su nas zadesile u 2020. godini, a taj iznos je bio 704 milijarde dinara ili šest milijardi evra. Treći paket koji se planira i predviđa iz ovog rebalansa budžeta je težak 257 milijardi dinara ili preko 2,5 milijarde evra i ta sredstva će biti upotrebljena, ja ću navesti u koje namene će biti trošena i zašta su namenjena, a ono što je najbitnije u svemu ovome jeste da se javni dug neće promeniti i neće preći iznos od 60% prema BDP-u državi Srbiji. Planirani deficit u prvom tromesečju je bio 80 milijardi. Ostvaren je sa 23 milijarde, što znači da smo skoro 60 milijardi imali više prihoda u odnosu na planirana sredstva i to je dobar pokazatelj i dobar rezultat. Kada govorimo o učešću javnog duga u društvenom proizvodu podsetićemo se samo kako to izgleda u razvijenim zemljama Evrope koje barem slove, a i jesu takve. Jedna Nemačka ima preko 80% javnog duga u BDP-u, da ne pominjemo Grčku koja prelazi preko 200%, Italija 170%, Španija 150%, Crna Gora preko 100%. To su sve pokazatelji koji govore gde se Srbija nalazi danas. Ulaganje u kapitalne investicije za ovu godinu je namenjeno preko 430 milijardi ili 7,2% od BDP što se nikad u istoriji u Srbiji nije desilo, a to je jedan dobar pravac i dobar pokazatelj kako se naše rukovodstvo ponaša i kako vodi zemlju Srbiju i u kom pravcu je vodi. Ukupna pomoć privredi i građanima iznosi 17,6% od BDP u zemlji Srbiji i sada zašta su opredeljena ova sredstva i kako se ona koriste. Trenutno u Srbiji se radi četiri autoputa, a u planu je da ove godine se krene sa izgradnjom još četiri autoputa. U toku ove godine će biti i nekoliko brzih saobraćajnica, brza pruga Beograd-Novi Sad izgradnja fabrike za proizvodnju kovid vakcina, izgradnja fabrike za proizvodnju četvorovalentne vakcine za grip i svrstaće zemlju Srbiju među tri države u svetu koje se bave tom proizvodnjom, a obim ulaganja će biti preko 100, 150 miliona evra, početak izgradnje metroa u Beogradu, program izgradnje 2020-2025. godina, gde je planirano preko 14 milijardi evra, a radi se o infrastrukturnim projektima kao što je voda, kanalizacija i fabrike za prečišćavanje vode u lokalnoj samoupravi. Izgradnja kliničkih centara u Beogradu, Novom Sadu, Kragujevcu, Novom Pazaru. Završen je Klinički centar u Nišu. Izgradnja kovid bolnice u Novom Sadu, pored dve izrađene u Kruševcu i Batajnici. Izgradnja nekoliko bolnica u Vranju, Pirotu, Prokuplju, Leskovcu i kada dodamo malopre obaveštenje od poštovanog ministra koliko Kancelarija za javna ulaganja ulaže sredstava u nove domove zdravlja, nove bolnice i opremanje i izgradnja škole, onda je jasno rečeno kakva slika danas u Srbiji živi i kako se i u kom pravcu Srbija gradi i razvija. Novim paketom mera je predviđena pomoć za autoprevoznike, gde će za šest narednih meseci po svakom vozilu biti opredeljeno po 600 evra. Gradski hotelima, ugostiteljima i turizmu je takođe predviđena pomoć iz ovog trećeg paketa pomoći. Pomoć malim privrednicima u vidu tri puta po jedna polovina od minimalne zarade, pomoć građanima Srbije dva puta po 30 evra, plus 50 evra po penzioneru, pomoć svim nezaposlenim u visini od 60 evra, pomoć Srpskoj zajednici na KiM za svakog člana zajednice po 100 evra, računajući i decu, plus 100 evra za nezaposlene. Dakle, jasna je slika da se Srbija razvija i raste u onim razmerama kako odgovara građanima Srbije. Onima koji nisu zadovoljni i želeli bi da Srbija drugačije izgleda, tu mi ne možemo pomoći, jednostavno pomažemo građanima Srbije da se tako osećaju. Povećanje budžeta za ekologiju je preko 100%. Za sve ove kapitalne investicije ima izdvojena sredstva i za pomoć privredi i građanima, sredstva su potpuno obezbeđena i ono što je najvažnije, još jednom moram da napomenem, da učešće javnog duga u BDP ovim neće preći 60%, što je odlična stvar. Ne smem ni da pomislim, ne daj Bože, da nas je ova neman zadesila za vreme žute vlasti, šta bi se desilo sa privredom, šta bi se desilo sa građanima Srbije, pola nas bi pocrkali od muke i nevolje. Ovo je pravi primer kako se vodi država Srbija pod rukovodstvom predsednika Aleksandra Vučića i naše Vlade Republike Srbije. Živela Srbija i hvala.
Zahvaljujem. Narodna poslanica Rajka Matović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, pred nama se nalazi prvi rebalans budžeta. Kada smo glasali za budžet za 2021. godinu, taj budžet je bio spreman na najgore moguće scenarije, obzirom da se nalazimo u krizi izazvanoj pandemijom korona virusa. Ovaj rebalans je kao što smo imali priliku da čujemo u uvodnom izlaganju, snažan odgovor krizi i može se podeliti u tri celine. Kada je počela kriza izazvana pandemijom korona virusom, mi nismo mahali milijardama koje nemamo, naprotiv, trezveno i realno smo u sveopštoj histeriji, sagledali situaciju i preduzeli najbolji paket mera pomoći privredi i društvu za koje smo imali mogućnosti. Ovaj rebalans može se podeliti u tri celine. Prvi deo se odnosi na paket mera pomoći privredi i građanima koji iznosi približno 257 milijardi dinara. I, ako je naša ekonomija tokom 2020. godine bila zaključana 45 dana imali smo dva paketa pomoći privredi i građanima. Svaki punoletni građanin koji je to želeo dobio je pomoć u iznosu od 100 evra u dinarskoj protivvrednosti od države, a poslodavcima je odloženo ili umanjeno plaćanje poreza i doprinosa, a isplaćene su i tri minimalne zarade. Treći paket mera predviđa da se pored podsticaja privredi svakom punoletnom građaninu koji to bude želeo, isplati i dva puta po 30 evra u dinarskoj protivvrednosti, penzionerima još dodatnih 50 evra, a nezaposlenim licima 60 evra. Svakog meseca do kraja godine biće realizovan neki vid pomoći državi, tako i građanima. Prijava za bespovratna sredstva građanima počinje 28. aprila ove godine. Sve ovo radimo kako bi sačuvali stabilnu ekonomiju i otvorili našu privredu. Drugi deo se odnosi na realizaciju plana „Srbija 20-25“ i predstavlja ulaganja u velike kapitalne projekte koji vuku našu ekonomiju napred. Biće uloženo 14 milijardi dinara u putnu i železničku infrastrukturu. Poslednjih 30 godina nije bilo odvojeno ovoliko novca za ulaganje u velike kapitalne projekte. Trenutno se gradi četiri autoputa, a do kraja godine nas očekuje otvaranje radova na četiri nova autoputa. Ukupno će se do kraja godine u Srbiji graditi osam autoputeva. Kako dolazim iz opštine Surčin, ne mogu, a da ne pomenem kako se u ovoj opštini grade i očekuju dva velika kapitalna projekta, jedan je trenutno nastavak radova na autoputu Miloš Veliki, na deonici od Surčina do Novog Beograda, gde su radovi već počeli, a drugi veliki projekat koji nas očekuje jeste izgradnja nacionalnog stadiona. Stadion će biti među najlepšima u Evropi. Mnogim građanima upravo nije jasno kako veliki kapitalni projekti utiču na svakodnevni život, upravo ovim primerom u Surčinu gde očekujemo ova dva velika kapitalna projekta možemo da vidimo na ovom primeru. Samim tim prolaskom dva autoputa, dolaskom nacionalnog stadiona, očekuje se da će nekretnine u Surčinu da poskupe preko 30%. Očekuje se povećan promet i ljudi i roba, samim tim to će uticati na bolji životni standard svakog građanina Surčina. Treći deo ovog rebalansa namenjen je većim ulaganjima u zdravstvenom sektoru. Ulaganje u zdravstvo biće veće za jednu milijardu evra nego prethodne godine. Znamo da zdravlje nema cenu i da bi mogli da se ne ometano razvijamo kao društvo i kao država, i da razvijamo sve ove projekte o kojima ovde danas govorimo, neophodno je i preduslov je da budemo zdravi. Prethodne godine naša država je izgradila dve kovid bolnice, a ove godine nas očekuje izgradnje nove kovid bolnice u Novom Sadu. Takođe, ono što nas raduje i što nas očekuje jeste izgradnja fabrike za proizvodnju vakcina. Naša država će biti među retkima koja će biti u situaciji da proizvodi vakcinu protiv korona virusa. Takođe, ulaganje u Institut „Torlak“ i početak proizvodnje četvorovalentne vakcine protiv sezonskog gripa je ogroman napredak. Ja sam po struci biohemičar i nažalost mnoge vlasti pre nas su nauku gurale u stranu, a danas se iz budžeta odvajaju mnogo veća sredstva i za samu nauku, ali i za infrastrukturu u nauci. Pored izgradnje dve nove kovid bolnice, koje smo izgradili i ove treće koja je najavljena u Novom Sadu, očekuje nas i rekonstrukcija i renoviranje mnogih domova zdravlja i bolnica širom Srbije, ali i završetak radova na rekonstrukciji Kliničkog centra Srbije. Uprkos krizi izazvanoj pandemijom korone virusa imamo pristojne rezultate i deficit u prvom kvartalu je mnogo manji od očekivanog. Upravo je to ono o čemu sam govorila da je sam budžet za 2021. godinu bio spreman na mnogo strašnije scenarije. Odgovornom ekonomskom politikom sprečili smo ovakve katastrofalne scenarije. Dobrim podsticajima tokom 2020. godine sprečili smo masovna otpuštanja kao što smo mogli da vidimo širom Evrope, da su se dešavala masovna otpuštanja. Naprotiv, uspeli smo da smanjimo nezaposlenost u našoj državi, a sa druge strane da povećamo prosečnu zaradu. Zahvaljujući većem broju fabrika možemo očekivati da rast BDP za 6% do kraja godine i da budemo jedni od najboljih, ako ne i najbolji u Evropi. Imali smo priliv od 2,9 milijardi evra direktnih stranih investicija što iznosi skoro duplo više od svih zemalja u regionu kada se saberu zajedno. Ono o čemu jako vodimo računa jeste da naš javni dug ne pređe 60% BDP. Država se u ovoj krizi veoma odgovorno postavila preuzeći veći deo tereta na sebe kako bi sačuvali radna mesta i naše proizvodne kapacitete, ali nakon završetka ove krize moramo da nastavio da se razvijamo i da radimo još više kako bi naša ekonomija mogla da nastavi da se razvija. Imali smo priliku da čujemo kolika su bila ulaganja u kapitalne projekte 2010, 2011. godine, a kolika su danas. Srpska napredna stranka na čelu sa Aleksandrom Vučićem te 2013. godine kada je preuzela vlast, donela je niz nepopularnih mera kako bi konsolidovali javne finansije. Smanjene su plate i penzije i uvedena je zabrana zapošljavanja. Nismo imali tada, 2013. godine masovna otpuštanja iako su mnogi to priželjkivali. Aleksandar Vučić je tada rekao da će prosečna zarada u privatnom sektoru biti mnogo veća od prosečne zarade u državnom sektoru, što se i dogodilo. Za ovih šest godina konsolidovali smo finansije, ojačali smo privatni sektor, doveli strane investitore, ulagali u poljoprivredu i u velike kapitalne projekte. Ulagali smo sredstva pametno, u ono u šta vuče našu ekonomiju napred. Ne bismo mogli da prevaziđemo ovu krizu danas ovako da Aleksandar Vučić nije, kada je preuzeo vlast, odgovorno vodio državu, a narod sve vidi i zna da prepozna ko zaista radi u interesu naroda, a ko radi isključivo u sopstvenom interesu zarad ličnog bogaćenja i to nedvosmisleno pokazuje na svakim izborima. Oni koji su danas na margini političkog života i kojima je cenzus od 3% visoko na lestvici, smejali su se merama koje smo donosili u prethodnim godinama. Lako je Draganu Đilasu da danas bistri politiku kada na svojim računima ima preko 619 miliona evra. Podsetila bih građane da je tih 619 miliona evra budžet za jedan od paketa mera pomoći. Toliko je novca trebalo našoj državi da izdvoji da bi svakom punoletnom građaninu dala po sto evra. Oni, i kao njemu slični, nisu mislili na građane, već isključivo na svoje lično bogaćenje. Ja ću u danu za glasanje podržati ovaj set zakona, a takođe ovom prilikom bih apelovala na sve građane da se vakcinišu, jer mi smo za razliku od mnogih građana u Evropi u prilici da se vakcinišemo. Imamo dostupan dovoljan broj vakcina i imamo izbor od četiri vakcine. Mislim da bi svaki građanin trebao da iskoristi ovu priliku koju ima. Zahvaljujem.
Hvala. Pošto na listama više nema prijavljenih narodnih poslanika, pre zaključivanja načelnog i jedinstvenog pretresa, pitam da li žele reč ko ima još vremena, predsednici ili ovlašćeni predstavnici poslaničkih grupa, izvestioci odbora ili predlagač? Reč ima predlagač ministar Siniša Mali. Izvolite.
Hvala puno, poštovani gospodine Dačiću, uvaženi narodni poslanici, poštovani građani Srbije. Najpre želim da vam zahvalim na veoma konstruktivnom dijalogu koji smo danas vodili, a koji je vezan za rebalans budžeta. Još jedanput, ovim rebalansom budžeta nastavljamo snažnu borbu protiv pandemije korona virusa, nastavljamo borbu za našu ekonomiju, ne samo kroz treći paket pomoći, već i kroz nikada veće kapitalne investicije u našu infrastrukturu i nastavljamo borbu za životni standard građana Srbije. Ono sa čime bih želeo da završim današnju raspravu, ako mi dozvolite, prvi put izlazim sa ovim podacima. Dakle, ovde smo pripremili, i o tome ću i sutra više govoriti, samo da se dobro vidi – ukupna novčana pomoć države Srbije po pojedincu za ovu i za prošlu godinu. Evo, pogledajte, da krenem od turizma i ugostiteljstva. Ako se sećate, prošle godine zaposleni u oblasti turizma imali su četiri pune minimalne zarade kao pomoć od države, plus dva puta po 60% od minimalne zarade. Podsetiću vas, minimalna zarada je 32.000 dinara, dakle negde oko 250 evra, i pretpostavka mi je, s obzirom na to da je 6.200.000 ljudi u Srbiji uzelo pomoć od 100 evra, da su takođe svi oni i uzeli pomoć prošle godine od 100 evra, ove godine će uzeti dva puta po 30 evra i takođe ove godine svi zaposleni u sektoru turizma i ugostiteljstva imaju tri puta po 50% minimalne zarade i još dve pune minimalne zarade. Uvaženi građani Srbije, to znači da je svaki zaposleni u oblasti turizma i ugostiteljstva ove i prošle godine dobio 269.195 dinara. Dakle, preko 2.000 evra svakom pojedincu je država dala kao pomoć tokom pandemije korona virusa. Ova druga kolona su privrednici – 174.806 dinara. Dakle, kao što znate, prošle godine tri pune minimalne zarade, dva puta po 60% minimalne zarade, ove godine tri puta po 50% minimalne zarade i pretpostavka mi je bila da su svi oni uzeli i pomoć od 100 evra i da će ove godine uzeti pomoć od dva puta po 30 evra. Dakle, 1.500 evra skoro pomoć svakom privredniku, od preduzetnika, mikro, malih i srednjih preduzeća, od države Srbije tokom pandemije korona virusa. Treća kolona su nam svi punoletni građani Srbije, dakle, svi su, ili najveći broj njih koji je želeo, dobili pomoć od 100 evra prošle godine, ove godine dva puta po 30 evra, to je ukupno 18.800 dinara. Naši najstariji sugrađani penzioneri 33.780 dinara, prošle godine osim 100 evra imali su priliku da dobiju od države i dva puta jednokratnu pomoć od 4.000 i od 5.000 dinara, ove godine osim dva puta po 30 evra naši najstariji sugrađani dobiće i dodatnih 50 evra u septembru mesecu ove godine, dakle, 33.780, nešto manje od 300 evra svaki penzioner podrška države u 2020. i 2021. godini. Nezaposleni ove godine dobijaju 60 evra od države, takođe pretpostavka mi je bila da su uzeli i 100 evra prošle godine i ove godine dva puta po 30 evra, dakle, svakom nezaposlenom u dve godine 25.960 dinara, dakle, 200 evra pomoć od države. Srbi sa Kosova ove godine dobijaju pomoć, rekao sam, 100 evra za svakog, uključujući i decu, 200 evra za nezaposlene. Takođe su primaoci i mogu da budu primaoci pomoći ukoliko se prijave i bili su prošle godine za 100 evra, ove godine za dva puta po 60 evra. Imate na kraju samostalne umetnike, dakle, još jedna kategorija za koju smatramo da je ugrožena ovom pandemijom korona virusa, ukupno 151.800 dinara. Dakle, uvaženi građani Srbije, kada pogledate ove cifre, ovo je ogromna pomoć građanima Srbije, ogromna pomoć zaposlenima u različitim sektorima, ogromna pomoć našoj privredi, ogromna pomoć svima onima koji su manje ili više bili ugroženi ovom pandemijom korona virusa, ali ovaj papir ovde, ove brojke ovde su vam dokaz i potvrda koliko je Republika Srbija drugačija danas, koliko smo ozbiljna država, koliko sa sveobuhvatnim merama, sa novcem, zbog zdravih javnih finansija, zbog onoga što smo uspeli da ostvarimo nakon toga što je predsednik Vučić započeo teške reforme 2014. godine, da imamo i rezervu i novac u budžetu, posle četiri godine suficita za koji su nam govorili kako ne valja i ne treba. Evo, ovo je dokaz koliko je naša zemlja jaka, ovo je dokaz koliko smo bili sposobni da pomognemo svakom pojedincu. Ogromne su cifre u pitanju, ali ovo je najmanje što smo mogli da uradimo, ovo je uspeh svih građana Srbije. Zato vam hvala puno na razumevanju i kada je rebalans budžeta u pitanju za ovu godinu. Idemo sa trećim paketom pomoći, idemo sa nikada većim investicijama u našu infrastrukturu, u naše zdravstvo, u nabavku lekova, u sve ono što je neophodno da bismo podigli životni standard građana Srbije, da bismo podigli našu infrastrukturu i da Srbija nastavi da pobeđuje. Hvala puno.
Zahvaljujem. Pošto smo iscrpeli listu govornika, zahvaljujem se i predlagaču. Sutra nastavljamo. Zaključujem načelni i jedinstveni pretres o Predlogu zakona. Sutra u prepodnevnim satima neću biti ovde jer ću biti u delegaciji predsednika Republike Aleksandra Vučića, u kojoj će biti i premijerka Ana Brnabić i ministar Vulin, na sednici Saveta za saradnju sa Republikom Srpskom. Vratiću se u popodnevnom delu rasprave. Ako bude, a ima amandmana na ova dva poslednja zakona, onda ćemo nešto promeniti, moraćemo da promenimo u glasanju, to znači da ćemo glasati o prve četiri tačke dnevnog reda, a ne o svih šest, odnosno da ćemo morati da raspravu o petoj i šestoj tački dnevnog reda obavimo u utorak, u pojedinostima. Hvala vam.