[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 3. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Szilágyi György jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat, ezt követően 12 óra 15 perctől 13 óra 45 percig a kérdésekre, majd kb. 13 óra 45 perctől 14 óra 45 percig az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor, végül a napirend utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés ülését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hohn Krisztina képviselő asszony: „Mit kíván tenni a kormány annak érdekében, hogy segítse az önkormányzatokat a Területi Operatív Programban elnyert pályázatok megvalósításában” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt napokban több kistelepülési polgármester keresett meg engem azzal, hogy komoly aggodalmuk van a területi operatív programok befejezését illetően. Az általuk megfogalmazottak szerint az aggodalomnak több oka is van. A befejezési határidő egyre tarthatatlanabbnak tűnik, hiszen mint tudjuk az elmúlt időszakban több szakember külföldön vállalt munkát, így rendkívül kevés a kivitelező. A területi operatív programokban főleg Baranya megyében nem túl sok lehetőséget kaptak a kisebb települések, így minden egyes pályázat nagy kincs a számunkra. A gond az, hogy a szakemberhiány és a magánszférában is jelentkező beruházási-építési kedv megnövekedése jelentős árfelhajtó erővel bír, amely azt jelenti, hogy számos esetben előfordulhat, hogy az elnyert támogatás egyáltalán nem fedezi majd a beruházás bekerülési költségét. De nézzünk egy általam jól ismert példát! Mánfa községben még polgármester voltam, amikor pályáztunk csapadékvíz-elvezetésre. Erre szerencsére 50 millió forint támogatást nyertünk. A Baranya megyei önkormányzattal konzorciumban pályáztuk meg ezt az összeget, és ebből 42 millió forint az, ami az építési jellegű költségekre fordítható. Már a tervezésre benyújtott, tehát az ajánlattételi felhívásra érkezett ajánlatokból kiderült, hogy az sem fedezi már azt az összeget, amibe ez kerülni fog. 950 ezer forint lett akkor beállítva tervezési költségre, ehelyett a legjobb ajánlat 1 millió 850 ezer forintról szólt. Akkor még ezt költségátcsoportosítással pályázatból finanszírozni tudtuk. De ha ez a tendencia tovább folytatódik, akkor a 42 millió forintos építési költség, lehet, hogy 80 millió forint lesz? Ennek egy ilyen kistelepülés körülbelül ezerfős Mánfa nem tud eleget tenni, hogy ugyanennyit hozzátegyen. Nagyon fontos, hogy már most kaptunk jelzést a megyei önkormányzattól, hogy egy csökkentett műszaki tartalommal próbáljuk meg végrehajtani ezt a pályázatot, ami azért nem lenne szerencsés, mert ez egy konkrétan árvízveszélyben lévő település, a Baranya-csatorna itt folyik keresztül. Régebben az emberek a domborzati viszonyok miatt ide vezették be az összes csapadékvizet ebbe a csatornába, amely gyakran okoz árvízvédelmi készültséget, nagyon sokszor volt már, hogy kiöntött, sőt mondjuk, az már elég régen volt komoly árvizet is okozott már a jelentős mennyiségű, lezúduló csapadék. Jellemzőek a villámárvizek. Tehát, ha csökkentett műszaki tartalommal kívánjuk befejezni, akkor vajon az mire lesz elég? A kérdés: mit kíván tenni a kormány annak érdekében, hogy segítsen bennünket, segítse a polgármestereket, a településeket abban, hogy meg tudják valósítani? Illetve: vajon honnan lesz a településeknek pénzük arra, hogy ezt a jelentős többletkiadást finanszírozzák? A másik aggodalom, amely jelenleg a polgármesterek jó részénél fennáll, a napokban kapott értesítés miatt van, amelyben felhívják a települések figyelmét az Áht.-ról szóló törvény értelmében, hogy az Uniótól elnyert forrásokat, 50 millió feletti forrásokat, illetve összegeket be kell utalni egy Kincstár által vezetett számlára szeptember 30-ig. Ez 2018. VII. hó 26-án módosult, és sokan meglepetéssel vették ezt tudomásul, illetve megijedtek többen, hogy vajon mi lehet az oka ennek. Rengeteg találgatás, aggasztó vélemény, sajtóhír látott napvilágot. A településvezetők jó része nem érti, hogy miért van szükség erre, hiszen vannak olyan települések, ahol már több mint egy éve a számlán van a pénz, saját számlájukon. Sokan azt gondolják, hogy ha ezeket átutalják, akkor az olyan, mintha vissza kellene fizetni az általuk elnyert támogatást, ezért úgy érzem, hogy mindenki számára fontos lenne egy felvilágosítás és hogy megnyugtató választ kapjunk arra a kérdésre, hogy mi a valódi oka annak, hogy ezeket a támogatásokat át kell utalni a Kincstár által vezetett számlára, illetve a másik ilyen kérdés, hogy a települések továbbra is maradéktalanul kezdeményezhetik-e a kifizetéseket a támogatás terhére. Kérem megnyugtató válaszukat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Hohn Krisztina képviselő asszony. A kormány nevében Bodó Sándor államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselő Asszony! Köszönöm szépen, hogy egy ilyen fontos pályázati lehetőségre és eljárási rendre irányította a figyelmet a mai hozzászólásával. Valóban, a területi operatív program pályázatai egy rendkívül népszerű kategória, ahol az önkormányzatok legjobb tudásuk, elgondolásuk szerint választották ki, hogy mi az a terület, amit fejleszteni kívánnak. Be kell látnunk, hogy ez korábban azért nem így volt, sokszor a pályázati kiírásokhoz kellett igazítani az elképzeléseket, míg itt tényleg a valóság diktálta az élethelyzetet. Százszázalékos támogatásról van szó, ez is, azt gondolom, mindenképpen azt bizonyítja, hogy olyan kormányzati szándék van, ami a legkisebb településeknek is fejlesztési lehetőséget biztosít, nem önerő függvénye esetenként egy-egy ilyen program megvalósítása. A kérdés további részére vonatkozóan: valóban az volt, hogy egy műszakitartalom-felülvizsgálatra sor kerülhetett, de ez a program érdemi részét nem befolyásolhatta. Tehát ami szükséges ahhoz, hogy a fejlesztés megvalósuljon, az a műszaki tartalom felülvizsgálata során is benne maradt. Ha voltak olyan részei a programnak, amelyek nélkülözhetőek voltak, az volt, ami esetleg csökkenthette a további költségeket. A közbeszerzési eljárás tekintetében valóban volt lehetőség arra, hogy meghívásos vagy nyílt eljárás formájában ez megtörténjen, és ennek eredményeképpen, én azt gondolom, hogy nagyon sok helyen sikerült kiválasztani a kivitelezőket. [[11.10]] Az idő múlásával, illetve az árak alakulásával valóban előfordult olyan is, hogy esetenként saját forrás bevonására is sor kerülhet, ahol ez rendelkezésre áll, illetve van olyan kezdeményezés több önkormányzat részéről is, amelyek több évre esedékes fejlesztési hitelt szeretnének felvenni ennek a megvalósításához. Ami az államkincstári számlával kapcsolatos észrevételét, kérdését illeti: az önkormányzatok ezt a támogatási formát, támogatási összeget megkapták, saját alszámlájukon ez rendelkezésre áll. Nagyon sok helyen már megtörtént a kivitelezés és a kifizetés is, tehát itt már az elszámolási időszak zajlik. Vannak olyan önkormányzatok, amelyek október végéig ezt meg fogják tudni tenni, és itt is teljes mértékben rendben van a dolog. Azonban az is előfordul, hogy vannak önkormányzatok, amelyek ebben az évben már nem tudják megvalósítani ezt a fejlesztési programot különböző okok miatt. Nos, az ő esetükben semmiféle elvonásról egyáltalán szó sincs, erről a polgármestereket, a polgármesteri hivatalokat tájékoztatták. Annyi történik mindösszesen, hogy az Államkincstár által vezetett, de az ő nevükre szóló államkincstári számlára kerül ez a pénz pénzügyi okokból a további időszakban, a program megvalósításáig vezetésre. Tehát nem helyénvaló, és azt gondolom, információhiányból vagy esetleg rossz szándékból adódik, hogy azt tételezik fel, hogy valaki ezt a forrást el akarná tőlük vonni. Nos, erről egyáltalán nincs szó, hangsúlyozom még egyszer, hogy ez a forrás továbbra is rendelkezésükre áll; annyi pénzügyi eljárási változás van, hogy az eddigi alszámla helyett egy államkincstári számlán kerül vezetésre mindaddig, amíg ez a program meg nem valósul a következő időszakban. Kérem képviselő asszonyt, hogy nyugodtan tájékoztassa erről a polgármester kollégáit. Ez egy hivatalos pénzügyi eljárás, és én hiszem, hogy ez azt szolgálja a következő időszakban, hogy ezek a fejlesztések meg fognak valósulni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Bodó Sándor államtitkár úr. „Aktuális ügyekről!” címmel napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kocsis-Cake Olivio képviselő úr, a Párbeszéd képviselője. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nyáron elég sok aggasztó fejleményt hallottunk a paksi bővítéssel kapcsolatban. Egyfelől augusztusban, a hőhullámban csak a hatósági rásegítésnek volt köszönhető, hogy az alacsony vízállás és a magas vízhőmérséklet miatt nem kellett leállítani a Paksi Atomerőművet. A hűtővíz visszaeresztése majdnem természeti katasztrófát okozott, magyarul: majdnem megfőztük a halakat a Dunában. A miniszterelnök úr múlt héten Moszkvába látogatott, és ott is elég aggasztó nyilatkozatot tett; úgy fogalmazott, hogy igyekeznek tartani a Paks II.-vel kapcsolatos határidőket, de ez másodlagos ahhoz képest, hogy ezt a nagy ügyet sikerre vigyék. A határidő viszont egyáltalán nem másodlagos, mert amennyiben a két blokk nem készül el időben, nemcsak az építkezés lesz sokkal drágább, hanem az elvi lehetősége is elvész annak, hogy a beruházásra felvett orosz hitelt a Paks II.-ben termelt áram profitjából fizessük vissza. Holott ez volt az egyik legfőbb indok a paksi bővítés mellett, hogy olcsón tudjuk majd előállítani az áramot, és ezért a beruházás gyorsan visszahozza az árát. Reálisan 2032-es befejezéssel lehet számolni, ami azért jelent gondot, mert az orosz hitelt 2026 márciusától törleszteni kell. Az új reaktorok tehát a legjobb esetben is majd a hiteltörlesztés megkezdése után hat-hét évvel lépnek működésbe. Szintén nyáron több közvélemény-kutatás volt Pakssal kapcsolatban, ezekből világosan kiderül: a magyar társadalom többsége ellenzi a Paksi Atomerőmű bővítését. A Medián által készített felmérésben a megkérdezetteknek különösen az építkezésre felvett orosz hitellel kapcsolatban vannak aggályai. Továbbá 82 százalék szerint az atomenergia helyett a megújuló energiaforrásokat kellene az államnak támogatnia. Ehhez képest az Eurostat által nemrég közölt adatok szerint hazánk 7 százalékos megújulóenergia-részesedésével jelenleg az utolsó előtti az Unióban. Ausztriában 70 százalékos ez az arány, Svédországban 65 százalékos; de még a szomszédos országokban is magasabb ez az arány: Szlovéniában 32 százalék, Horvátországban 46 százalék, sőt még Románia is sokkal előrébb tart a maga 42 százalékával. A kormány sokszor hivatkozik arra, hogy valamit azért csinálnak, mert a magyar társadalom többsége azt támogatja. Most itt az alkalom, hogy átgondolják az egész paksi beruházást, az orosz hitelt. Paks II. drága, az atomenergia kockázatos és nem biztonságos. A Paksi Atomerőmű területe geológiai kockázatot rejt. Tény, hogy Paks telephelye alatt aktív vető húzódik. Hogy ez milyen veszélyekkel jár, elég csak Fukusimára gondolni, ahol szintén hasonló aktív vető húzódott. Még nem késő leállítani a paksi beruházást és visszamondani az orosz hitelt, az atomenergia helyett pedig a megújuló energiákba befektetni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Kocsis-Cake Olivio képviselő úr. Válaszadásra a kormány nevében megadom Süli János miniszter úrnak a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! A Dunával kapcsolatos állítása, hogy itt csak a hatóság segítségével tudta Paks üzemben tartani a blokkot, az nem igaz. Van hatósági korlát, ami 30 fok, a kibocsátási ponttól 500 méterre mérve a hőmérsékletet. Ez kézben tartható folyamat. Tehát az van előírva, hogy a terhelését az erőműnek olyan mértékig kell csökkenteni, hogy ez a korlát betartható legyen. Ez megtörtént. Nem véletlenül 29,8 fokot lehetett mérni azon a ponton, hiszen ha a fejlődő hőt csökkentem, tehát a reaktorok teljesítményét csökkentem ez az adatokból látható is, hogy ezekben a napokban az erőmű kisebb teljesítménnyel üzemelt -, előbb abból kifolyólag üzemelt kisebb teljesítménnyel, mert eleve a hatásfoka a frissvizes hűtésnek értelemszerűen kisebb az erőműveknek kezdetben, és majd utána, pont azért, hogy be tudjuk tartani ezt a hőfokkorlátot, ezt így tudtuk betartani, és ezt mindenkor be is tudjuk tartani. Egyébként az új blokkok tervezésekor ezek a szempontok jóval speciálisabbak: a hőmérséklet-emelkedés mértéke a jelenlegi 11 fok helyett, amivel megmelegíthetem a Duna hőmérsékletét, csak 8 fok, a kilépési ponton pedig 33 fokra van korlátozva. Tehát mindenféleképpen tartható az az érték, ami elő van írva. És egyébként sose hangzik el, hogy nem a Duna teljes keresztmetszetét melegítjük mi föl, hanem a kiengedett víz az egy hőcsóva. Tehát a mostani vízállásnál, és 400 méter széles a Duna, abból egy százméteres csóvában van ilyen hőmérsékletű víz, és a mellette lévő 300 méteren, illetve nagyobb vízállásnál pedig más, szélesebb, ahol az élővilág választhat. És így is van, azok az élőlények, halak, amelyek szeretik a melegebb vizet, azok ott a horgászok szerint is kifoghatók, itt vannak az oxigénben dúsult, melegebb vízben. Ezek tények, lehet rajta mosolyogni [[Derültség a Párbeszéd soraiban.]] , de a tények magukért beszélnek. A másik részben pedig, abban a sávban, ami pedig nem melegszik föl, az élővilág változatlan. Arról is beszélve, amit önök mondanak, hogy mikor készül el ez az erőmű. Jelenleg azt tudjuk, hogy nem ’32; ’32 és ’37 között üzemelnek még. Ezek a dátumok arra vonatkoznak, hogy meddig üzemel még az I-IV. blokk. Itt arról van szó, hogy az új blokkok üzembe lépése ’26-27. Igen, lehet csúszás, mert mindig azt mondtuk, hogy nem a határidő a legfontosabb, mert ez 60 évre épülő blokk, ezért a biztonság a legfontosabb ebben a kérdésben, és addig kell tervezni, amíg biztonsággal meg nem tudjuk kezdeni úgy az építkezést, hogy meg tudjuk építeni. [[11.20]] Erre is van példa. A finneknél a franciákkal tíz éve kezdték el azt a folyamatot, amelynek még mindig nem értünk a végére. Mi ezt nem szeretnénk. A szerződésmódosítás szerint, amivel a pénzügyi szerződést módosítjuk, a kamatterhet értelemszerűen majd attól kezdve fogjuk fizetni, amikor az erőmű üzemelni kezd. Tehát ezt is lehet módosítani. A szerződésmódosítás folyamatban is van. Mi Magyarország érdekeit képviseljük, hogy változatlanul olcsó és időjárástól függetlenül megfelelő biztonsággal előállítható villany álljon a fogyasztók rendelkezésére. Most is meg tudom erősíteni önöknek, hogy ilyen szempontból végezzük a munkánkat a mai napig is. S ahogy Brüsszel kimondta, ez egy megtérülő, 7,3 százalék profitot garantáló erőmű. Ezen tudunk vitatkozni. Én minden parlamenti bizottságot meghívtam Paksra, önöket is, már volt olyan bizottság, amelyik részt vett a paksi látogatáson. Bízom benne, hogy minden bizottság, amely meglátogat minket, arról fog meggyőződni, hogy ez műszakilag egy kézben tartott ügy, és nem politikai dolgot kell a műszaki problémából csinálni, hanem a műszakiakra kell bízni azt, hogy, hangsúlyozom, fenntartható, biztonságos, olcsó, az időjárástól függetlenül karbonmentes erőmű-kapacitást hozzunk létre Magyarországon. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Süli János miniszter úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hajdu László, a DK képviselője. Felszólalásának címe: „Ki és miért akadályozza az M3-as autópálya XV. kerületi szakaszán a zajvédő fal megépítését?” Öné a szó, képviselő úr.
Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A XV. kerület területén áthalad az M3-as autópálya. Az 1980-as évek óta folyamatosan épülő autópálya egyre nagyobb forgalma egyre nagyobb zajterhelést okoz a környék lakóinak. Már a kezdetektől követelték az itt élő emberek, hogy épüljön zajvédő fal a városi szakaszon, az M3-as mellett. Igen ám, de az Orbán-kormánynak nem az számít, hogy mit akarnak az emberek, hanem az, hogy a Fidesz-közeli vállalkozók jól járjanak. Bizonyos vállalkozóknak vagy a velük együttműködőknek márpedig az áll érdekében, hogy leszorítsák az autópálya mellett lévő ingatlanok értékét, hogy aztán olcsón megszerezhessék azokat. Ezért a 2010-ig folyamatosan épülő zajvédő fal a Fidesz alatt már nem épülhetett tovább, leállították. A Wesselényi út és a Szentmihályi út közötti szakaszon mintegy 1200 méter hosszúságban egy sziget nincs megépítve, vállalkozások vannak mögötte. A rákospalotaiakat több kilométer hosszan tehát továbbra is zajterhelés éri. 2015-től fővárosi önkormányzati képviselőként többször kezdeményeztem a hiányzó szakasz megépítését, de ahányszor léptünk előre egyet, valaki mindig hátralökte az ügyet. 2016 októberében végre megszületett az építési engedély, de valaki ellenérdekelt vállalkozó újra fellebbezett. Hosszú jogi procedúra után az engedély végre jogerőssé vált, de az idő egyre telik, és a lakosság egyre türelmetlenebb. Az elmúlt nyolc év bebizonyította, hogy a Fideszt és az Orbán-kormányt nem érdekli a XV. kerületiek érdeke, neki sokkal fontosabb, hogy pár vállalkozó alaposan megszedje magát, a falépítés megakadályozásával a lenyomott árú ingatlanokon keresztül. A legfrissebb hírek szerint 2018. szeptember 5-én a VKK igazgatótanácsa jóváhagyta a közbeszerzés megindítását. Ha ez rendben lezajlik, legkorábban jövőre elkészülhet a zajvédő fal. Kilencévi várakozás után már nincsenek illúzióink. Abban biztosak lehetünk, hogy ha a szeptember 30-án esedékes időközi választáson Németh Angéla, az ellenzéki összefogás vezetője nyer, akkor addig fogja verni az asztalt, amíg nem épül meg a zajvédő fal a XV. kerületben. Joggal elvárható lenne, hogy ilyenkor a kerületben ellenzékben lévő Fidesz is a kerület mellé álljon. Nem nehéz választásnak tűnik, hogy mi lenne a legfontosabb, egy pár vállalkozó bankszámlája vagy a rákospalotai családok. A volt fideszes országgyűlési képviselő, László Tamás érdekes módon nem a rákospalotaiakat választotta, hanem a rákospalotaiaknak zajt okozó vállalkozói lobbit. László Tamás szembefordult a saját választókerületével, és most azzal vádaskodik, hogy a kerületi vezetés mulasztása miatt nem készült el a zajvédő fal, miközben a tényekből teljesen világos, hogy a kerületi vezetés mindent megtett. A labda éppen a főváros és a fideszes politikus térfelén pattog, hiszen még a tervezést is átvállalták a fővárostól, hogy ez a költség se terhelje őket. Tisztelt Országgyűlés! Mindenkinek elege van abból, hogy folyamatosan autópályazajban kell élniük. Zavarja a családokat, zavarja az időseket, zavarja a gyerekeket, csak a Fideszt, a fideszes vezetésű fővárost és a Fidesz helyi politikusait nem zavarja. Figyelmeztetem önöket, hogy 30-án az időközi polgármester-választáson ezt nem felejtik el a kerületi szavazók. A zajvédő fal ügyében Németh Angéla méltó utódomként fogja hajtani a fideszes fővárosi vezetéstől a zajvédő fal megépítését, amire kilenc éve várnak az újpalotaiak, rákospalotaiak és pestújhelyiek. Németh Angéla soha nem fog önök vagy az önök vállalkozói mellé állni, őt nem lehet megvenni, sem megfélemlíteni. Azt javaslom önöknek, hogy kilencévi huzavona után legyenek végre őszinték a rákospalotaiakkal, és mondjuk a szemükbe, miért kell zajban élniük, mondjuk el nekik, hogy kinek az érdekei fontosabbak az övékénél, és hogy ki és miért akadályozza az M3-as autópálya XV. kerületi szakaszán a zajvédő fal megépítését. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm, Hajdu László képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Furcsa volt hallgatni ezt a felszólalást. Az első kérdésem, amikor itt egy sikertelenségről beszélt ön, képviselő úr, úgy fogalmazódott meg bennem, hogy ki volt a polgármester eddig a XV. kerületben az elmúlt négy évben. Nem ön volt? Ez azt jelenti, hogy önnek kellett volna mindent megtenni annak érdekében, hogy ez a zajvédő fal elkészüljön. Azt éreztem, hogy ön itt vádaskodik, amit természetesen visszautasítok. Az vádaskodik, aki önmagából, illetve azok, akik önmagukból indulnak ki, hiszen az önök pártja az, amelynek a tempója és módszere az, hogy megvádol valakit olyasmivel, amit egyébként ők csinálnak. Önök hibáztak, önök nem tettek meg valamit az elmúlt időszakban, és most a kormányon kérnek számon olyat, ami az önök, illetve az ön dolga lett volna. De hogy a kormányzat mennyire törődik az utakkal, mennyi mindent tesznek nemcsak a fővárosi utakkal, hanem a vidéki utakkal is, arról néhány számot hadd mondjak önöknek! Az elmúlt időszakban jelentős mértékű összegeket fordítottunk útfelújításokra. Ezermilliárdos nagyságrendben újultak meg főutak, autópályák és mellékutak az elmúlt időszakban. Ha csak a mellékutakat és a vidéki mellékutakat nézem: 150 milliárd forintot különített el a kormányzat arra, hogy a négy-öt számjegyű utak megújuljanak. Mert nemcsak az a probléma, hogy néhány helyen a zajterhelés nagyobb az átlagnál és zavarja az ott élőket, máshol közlekedni sem lehet, olyan állapotban vannak, többek között az önök kormányzásának köszönhetően, a ’90 előtti kormányzásuknak, aztán a ’94-98 közötti, majd pedig a 2002-2010 közötti kormányzásuknak vagy antikormányzásuknak köszönhetően, hogy ezek az utak ilyen elhanyagolt állapotban maradtak itt. Az elmúlt időszakban nagyon komoly pénzeket fordítottunk arra, ahogy a gazdaságot kihúztuk a gödörből, amibe önök juttatták be, hogy ezek az utak megújuljanak. Nézzük az ön által feltett kérdést, hogy mit tett az elmúlt időszakban a Fővárosi Önkormányzat ön helyett ahelyett, hogy ott verte volna a tamtamot -, hogy ez a bizonyos zajvédő fal elkészüljön. Mint bizonyára ön előtt is ismeretes, a Fővárosi Közgyűlés 2017 júniusában döntött a XV. kerületen áthúzódó M3-as bevezető szakasz melletti zajvédőfal-szakasz felépítéséről a Wesselényi utcai gyalogos felüljáró és a Szentmihályi út között, mintegy 1200 méter hosszúságban. A fal a tervek szerint mintegy négy méter magasságú lesz, alsó részén faaprítékokból készült, cementkötésű zajárnyékoló elemekből, felső részén átlátszó elemekből fog elkészülni. [[11.30]] A megvalósítás teljes költsége az előzetes becslések szerint 360 millió forint. A közgyűlés e döntés végrehajtása érdekében a hivatalos tájékoztatás szerint a kivitelező kiválasztására irányuló közbeszerzési eljárás megindításának tervezett ideje 2018. augusztusa volt. Ezen ütemezés szerint a szerződéskötésre még idén sor kerülhet, a kivitelezés pedig 2019 tavaszán kezdődhet meg. A másodfokon kiadott építési engedély határozata ellen egy érintett ügyfél 2017 második felében bírósági felülvizsgálati eljárást indított, és kérte a végrehajtás felfüggesztését. A bíróság ezt a beadványt elutasította, a döntés jogerős, tehát még köze sincs ahhoz a vádhoz, amit ön megfogalmazott. Csak ön, úgy látszik, polgármesterként nem tudja azt, hogy egy bizonyos eljárásrend hogyan megy és az ötlettől a megvalósításig mennyi ideig tart vagy tarthat. Szomorú, hogy polgármesterként ezt nem tudja, vagy volt polgármesterként. Az ügyfél 2018. május 19-én újabb nyilatkozatot adott be a bíróságra, ennek nyomán 2018. szeptember 18-án újabb tárgyalásra került sor, tehát folyamatban van ennek a bizonyos zajvédő falnak az elkészítése, amit a Fővárosi Önkormányzat nagyon komolyan elhatározott, és komolyan odafigyel e tekintetben. Azt kérem, hogy ne politikai és kampányfelszólalásokkal untassa a parlamentet, hanem tegyen meg mindent annak érdekében, vagy tett volna meg mindent annak érdekében, hogy ez a zajvédő fal elkészüljön az ön polgármestersége idején. Önnek négy éve volt rá, tisztelt volt polgármester úr. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Cseresnyés Péter államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselő asszonya. Felszólalásának címe: „Ide tényleg orvos kell a tízparancsolat, mint népegészségügyi program”. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! 2018 februárjában robbant a hír, a kampány kellős közepén, hogy a kórházi vezetőknek heti két jó hírt kell produkálniuk a kormány részére. Azóta eltelt hét hónap, és ha megnézzük a híreket, akkor néhány szalagcímet hadd olvassak fel önnek, hogy az elmúlt két hétben az egészségüggyel kapcsolatban milyen hírek jelentek meg:Fizetni kell az orvos indokolatlan hívásáért, beavatkozásáért. Ügyeleti ellátás Edelényben. Ha az ügyeleten az orvos úgy ítéli meg, hogy indokolatlanul ment a páciens, akkor akár 4 ezer forintot is fizetnie kell a betegnek. Kirúgták az Országos Kardiológiai Intézet szívsebészét, dr. Székely Lászlót. Több beteg hazament, és komoly műtétek is elmaradtak a szívsebész főorvos távozása miatt. Visszavették dr. Székely Lászlót. Majd azonnal megjelent a hír, mégsem veszik vissza az Országos Kardiológiai Intézet főorvosát. Az ápolók után az összes altatóorvos felmondott az ajkai kórházban. Van egy megye az országban, ahol kiugróan magas a halálozás. Férfiaknál 12 százalékkal, nőknél 9 százalékkal magasabb az eltérés, ez Nógrád megyére vonatkozik. 400 ezer évet vesz el a rák a magyarok életéből, amiért a túlterhelt, alulfinanszírozott egészségügy a hibás. Magyarországon évente 32-33 ezer ember hal meg rákban, ami arányaiban a legrosszabb adat az OECD-országok között. Az iskoláknál már csak a kórházakkal elégedetlenebbek a budapestiek. Egész Európában Észak-Magyarországon a legmagasabb a krónikus betegségekkel összefüggő halálozási ráta. Összeomlás szélén van a sürgősségi ellátás, de az államtitkár a kórházakhoz ömlő milliárdokról beszél. Pénz helyett költségvetési felügyelőket kapnak a kórházak. Tudja, államtitkár úr, ez az elmúlt két hét gyűjteménye. Itt már nem arról beszélünk, hogy nincs steril kesztyű a kórházakban vagy vécépapírt kellene a betegeknek bevinni, hanem sokkal súlyosabb problémákról. Államtitkár úr, mielőtt elkezdené sorolni, hogy az MSZP az elmúlt nyolc évében milyen bűnöket követett el, néhány dolgot hadd tisztázzak önnek! A Fidesz azt állította, hogy 6 ezer egészségügyi dolgozót bocsátottunk el. Ezzel szemben a tartósan betöltetlen háziorvosi és fogorvosi körzetek 85 százaléka a Fidesz-kormányok alatt üresedett meg. Több száz településen nincs megfelelően megoldva a háziorvosi ellátás, hiszen a legnagyobb hiány túlnyomórészt a félreeső, kistelepüléses régiókra jellemző, ahol nem egyszerű az átjárás. Dénes Tamás, a Rezidensek és Szakorvosok Szakszervezetének elnöke mutatott rá azokra az adatokra, amelyek bizonyítják, hogy a korai halálozás mértéke magasabb azokban a körzetekben, ahol a háziorvosi praxis betöltetlen. A betöltetlen praxisok száma nő, a háziorvosok jelentős része 55 év fölötti, harmaduk 60 év felett praktizál. A sürgősségi betegellátásban a szükséges szakemberek 25 százaléka sincs meg, rendszeresek a felmondások. Bérápolókkal kell pótolni a rendkívül magas szakemberhiányt. A Fidesz azt állítja, hogy fizetőssé tettük az egészségügyet, ezzel szemben a magán gyógyszerkiadások egy főre lebontva mára már elérték és meghaladják az állami kiadásokat. A magánegészségügy virágzik az állami egészségügy rovására, hiszen a magánegészségügy az állami szektorból szívja el az orvosokat és ápolókat, illetve az ő idejüket, aminek következtében vagy kevesebbet dolgoznak az állami rendszerben, vagy a pihenőidejük csökken. Ez pedig arra kényszeríti az embereket, hogy a magánegészségügyben keressenek az egészségügyi problémájukra megoldást, aminek érdekében sokszor már a magyar családok hitelt vesznek fel. És hallgatjuk, államtitkár úr, Kásler miniszter úr legutóbbi nyilatkozatában, hogy a legjobb népegészségügyi program maga a tízparancsolat. A tízparancsolatnak van néhány pontja, egyet hadd emeljek ki! A tízparancsolat 5. pontja: „Ne ölj!” Államtitkár úr, önök jelentik a legnagyobb veszélyt ma Magyarországon a magyar családokra és az egészségügyre. Hány ember vesztette életét Magyarországon azért, mert nem hajlandóak tudomásul venni, hogy rendet kell rakni az egészségügyben! Nem forráskivonás kell, nem azt kell erősíteni, hogy az orvosok, ápolók elmenjenek Magyarországról, hanem pénzt kell belerakni az egészségügybe. Most is hallgatjuk, hogy 6 milliárd forintot költünk el újabb konzultációra. Államtitkár úr, mikor lesz fontos a magyar emberek egészsége az önök számára? Mikor nem kell több embernek meghalnia Magyarországon önök miatt? Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak. A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Én inkább azt tapasztaltam, hogy mintha az ellenzéki médiában azt az utasítást adták volna ki, hogy minden reggel kell egy negatív hírt hozni a magyar egészségügyről, akkor is, ha emberek olyan munkát végeznek ott, ami emberfeletti, akkor is ápolókat kell megvádolni, amikor ennek semmi alapja nincs, akkor is orvosokat kell megvádolni, amikor ennek semmi alapja nincs; csak azért, mert azt gondolják önök, hogy ezzel a kormány népszerűségét vagy a kormány pozitív képének egy részét rombolni tudják.Ezért önöknek sem az orvosok munkája, sem az ápolók munkája nem szent, hanem igyekeznek mindennap valamivel a kormány számára ezzel negatív hírt generálni. Az önök miniszterelnöke mondta, hogy el lehet innen menni. Ezzel szemben mi emeljük a fizetéseket az egészségügyben, az orvosoknak két év alatt 207 ezer forinttal, az ápolóknak több mint 65 százalékkal emeltük a fizetését, pontosan azért, hogy itthon találják meg a jövőjüket. Önök, tisztelt képviselő asszony, elvettek pénzt az egészségügyből, minden területről. Mi több pénzt adtunk. Ön mondta például a háziorvosokat. Most a háziorvosi praxisok finanszírozása több mint 70 százalékkal magasabb, mint 2010-ben. Több mint 70 százalékkal magasabb az, amit havonta megkapnak a háziorvosok. Csak az elmúlt négy esztendőben 520 ezer forinttal nőtt a háziorvosi praxisok havi finanszírozása; négy év alatt 520 ezer forinttal. Ehhez képest önök az orvoslátogatásokhoz vizitdíjat vezettek volna be, hogy a betegek fizessenek alkalmanként, elsősorban nyilvánvalóan az idős betegek, ahányszor meglátogatják a háziorvost. Mi nem engedtük ezt, népszavazással töröltük el a vizitdíjat. Emlékeztetném, hogy önök két dolgot akartak az egészségügyben tenni, a saját kormányzásuk elején privatizálni, ezt a 2004-es népszavazás söpörte el, aztán fizetőssé tenni az egészségügyet, ezt a 2008-as népszavazás söpörte el; csak hogy emlékeztessem, mikor mentek önök szembe emberek millióinak egyértelmű akaratával. Ha megnézi, tisztelt képviselő asszony, az elfogadott 2019-es költségvetési törvényt, és összeveti azzal, amit önök fogadtak el 2010-re, mekkora a különbség az egészségügyi sorokon, azt fogja látni, hogy most 650 milliárd forinttal fordítunk többet évente az egészségügyre, az emberek gyógyítására, mint amennyit 2010-ben önök erre szántak. Ez a GDP 1,5 százalékával magasabb összeg. Ez nem egy kumulált, összeadott összeg, ez egyévnyi többlet a gyógyításra, ekkora a különbség, 650 milliárd forint, a GDP 1,5 százalékával magasabb ez az összeg. [[11.40]] És önök, bizony, tisztelt képviselő asszony, elbocsátották azt a 6 ezer egészségügyi dolgozót, azt a 16 ezer gyógyító ágyat felszámolták, mindamellett minden egészségügyi dolgozótól azt az egyhavi bért elvették, azt a négy kórházat bezárták, tisztelt képviselő asszony, és még éjszakánként napidíjat is kértek volna a betegektől, hogy minél hamarabb menjenek haza a kórházból, és ne ott gyógyuljanak. Ami az egyes ügyeket illeti, tisztelt képviselő asszony, megpróbálta ön is a híreknek egy részét elmondani, egy részét nem elmondani, azért az ajkai kórházban, ne felejtsük el, ha már ön felhozta, a nővérek, az ápolók 10 kilométerrel odébb egy másik állami kórházba mentek el részben dolgozni, részben pedig ott, a kórház dolgozói továbbra is ellátják a betegeket, a Kardiológiai Intézetnél rendeződött a viszony, és ennek következtében a következő hónapokban minden tervezett műtétet megtartanak. Ebben igyekeztünk mi is a minisztérium részéről közvetítő szerepet vállalni, hogy semmifajta fennakadás a betegellátásban ne legyen. Arra is felhívnám a figyelmét, tisztelt képviselő asszony, amit ön nem mond a saját időszakáról, mert talán nincsenek ilyen számai, hogy mégiscsak az elmúlt években 77 kórházat sikerült felújítani, 54 rendelőintézetet sikerült szintén felújítani, több mint 100 mentőállomás most már korszerű mentőállomás, de emellett építettünk 31 teljes jogú mentőállomást, ami azt jelenti, hogy Magyarországon a mentőállomások többsége, több mint 50 százaléka új vagy felújított, és emellett 23 rendelőintézetet is teljesen újat építettünk az elmúlt években. Az „Egészséges Budapest” programban pedig a szuperkórházak építésén kívül 25 társkórházban és 32 szakrendelőben is folytatódnak a fejlesztéseink. Ami pedig a gúnyolódását illeti önnek is és a képviselőtársainak is a tízparancsolat kapcsán, tisztelt képviselő asszony: szerintem érdemes kipróbálni, ha valaki tényleg a tízparancsolat szerint él, akkor valóban nyugodtabb-e az élete. [[Bangóné Borbély Ildikó: Ne lopj! Nagy zaj, közbeszólások a Jobbik és az MSZP padsoraiban.]] ; és a nyugodtabb, kiegyensúlyozottabb életéből következően elkerülik-e jobban a betegségek. És hagyják abba azt, amit Kásler Miklóssal szemben az elmúlt hónapokban tettek! Egy kiváló orvosról van szó, aki több mint 60 nemzetközi orvosi társaságnak a tagja. Az egész ellenzék összes képviselője nem rendelkezik 60 ilyen tagsággal! Tehát kiváló orvosként tevékenykedik; 27 éve egy országos intézetet vezet. Több százezer beteg fordult ott meg ezek alatt az idők alatt, és több százezer embernek az intézete, meg tudta hosszabbítani az életét jó pár esztendővel. A legkorszerűbb berendezésekkel szerelte föl a kórházát, és nem azért támadják, mert ne lenne jó orvos [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] mert pontosan jó orvos, és látja, hogy milyen gyógyítási és milyen lelki alapjai vannak a gyógyulásnak, hanem azért támadják, mert hiteles keresztény ember, és ezt a keresztény politikáját, [[Az elnök ismét csenget.]] , keresztény karakterét akarják támadni itt, a Parlament falai között is. Úgyhogy én csak egy parancsolatot ajánlok az önök figyelmébe a tízparancsolatból: a „Ne hazudj!” parancsolatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Rétvári Bence államtitkár úr. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője: „Mentőöv vagy szabadság?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Miközben a kormány a családok éve jegyében igyekszik a saját bizonyítványát legalábbis példásra magyarázni, meg kell hogy jegyezzem, a választásokat követő napon már kelteztek Varga-Damm Andrea képviselőtársam kezét megjár-ta olyan papirost, ami kilakoltatásról, lakás kiürítéséről szól. És hogy mennyire kampányszerűen működik ez a kormány, bizonyítja, hogy május óta több mint 1300 ingatlan kiürítését, család utcára dobását engedték, tették lehetővé egy olyan rendszerben, amely ezer sebből vérzik, és amely kapcsán amúgy az Európai Bíróságon most mintha új lehetőséget kaptak volna a devizahitel-károsultak. El kell hogy mondjam, önmagában az, hogy szélesebb körben perelhetnek, mint eddig, már egy cselekvési kötelezettséget róna a kormányzatra a tekintetben, hogy egy új elszámolási törvényt kellene alkotnia a felvételkori áron történő forintosítás felé elmozdulva, mint ahogy az összes környező országban tettek lépéseket efelé. De ami még fontosabb: le kellene állítaniuk a kilakoltatásokat addig is, tehát most azonnal, a mai napon kilakoltatási moratóriumot hirdetni, egészen a probléma megoldásáig, tehát különféle határidőkhöz kötve. De ha már arról beszélünk nagyon sokszor, hogy a puszta ellenzéki léttel nem feltétlen érünk el eredményt, az ellenállás különböző fokait kell tanúsítanunk önökkel szemben, az önök által nyitva hagyott kiskapukkal szemben, akkor szeretném megjegyezni önöknek, hogy az utóbbi másfél hónapban a Jobbik tagjai, képviselői, aktivistái számos kilakoltatásra kaptak meghívást. Itt az események jogszerűségét ellenőrizve számos alkalommal sikerült megakasztani a folyamatokat, ily módon a Ferencvárosban sikerült további ellenzéki képviselőtársaimmal együtt egy 30 napos haladékot kicsikarni a családnak, ami éppen arra jó, hogy a lakhatását tudja rendezni a família anélkül, hogy a gyámügy elvinné a gyermekét. Ezt követően Soroksáron Kati néninél tettük tiszteletünket, ahol egy olyan végrehajtó visszásságainak volt kitéve nemcsak ő és a család, hanem az egész ügy, akit már évekre eltiltottak hivatása gyakorlásától, még azt sem tudjuk, hogy az amúgy nem itt, Magyarországon szerzett végzettsége kompatibilis-e a magyar elvárásokkal, tehát még ennek ellenőrzése sem történt meg megnyugtató módon, ráadásul a követelést kétszer fizettették ki azzal az asszonnyal, aki elvesztette a fiát, elvesztette az unokáját, éjszakánként pedig leltározni jár egy multicéghez, mert még ebben a nagyon nehéz helyzetben kivéreztetve is próbál talpon maradni. Teljesen természetes, hogy a Jobbik képviselői egy ilyen hívásra megjelennek, és nagyon örülünk akkor, ha tumultust látva, kamerákat látva, ellenzéki képviselőket látva ez az ezer visszaélést foganatosító végrehajtó úgy dönt már az utcába bepislogva, hogy ad egy padlógázt és elmegy valahova. A helyzet az, hogy két-három hónappal később újra megpróbálhatja ezt a kilakoltatást, addig újabb jogsértéseket fogunk leleplezni, és jogszerű, legális módon, de elvesszük a kedvét az összes hasonló maradjunk annyiban szereplőnek attól, hogy folytassa tevékenységét. Azt is szeretném megjegyezni, hogy Leányfalun már az a szerencsés helyzet fordult elő, hogy a jobbikos képviselőkre sem volt szükség, maga a károsult volt annyira ügyes, határozott, karakán, hogy meg tudta akasztani a bíróságon az amúgy ezer sebből vérző ügyet, és Soroksáron még egyszer jártunk Varga-Damm Andrea képviselőtársnőmmel, más képviselőtársainkkal; hiszen még egyszer megpróbálta az a kétes hátterű alak eltávolítani azt az idős hölgyet otthonából, aki minden jog szerint maradhatott, és minden jog szerint maradnia kell ott. Szeretném megjegyezni, hogy ezen a héten lényegében egy időben kaptunk meghívást Bajótra, Szentlőrinckátára. A lehető legtöbb helyszínen ott leszünk, de a helyzet az, hogy ez nem a mi dolgunk lenne, államtitkár úr. Ebben az új cselekvési térben a kormány dolga lenne törvénykezéssel, tisztességes módon beavatkozni, leállítani a kilakoltatások őrületes cunamiját és végre elérni egy olyan helyzetet. Egyébként az Európai Bíróság döntéséből következően is új jogszabályi keret megalkotásával, új elszámolási törvénnyel ezt az egész bűnbandát leplezzék le, ezt az egész bűnbandát számoltassák el, kezdve a túlkapásokat foganatosító végrehajtóktól, folytatván a feladatukat el nem látó közjegyzőkkel, beleértve azokat a banki vezetőket, azokat a pénzügyi felügyeleti alkalmazottakat és vezetőket, akik egyértelműen nem látták el a feladatukat és beleértve önöket is; beleértve a balliberális kormányok azon tisztségviselőit, akik akkor ott voltak, amikor elszabadult ez a pokol és nem tettek semmit, de beleértve önöket is, akik majd persze el fogják nekünk mondani, hogy az árfolyamgáttal, ami egyébként önkéntes alapon levegőt biztosíthatott pár embernek, de hosszú távú megoldást nem hozott vagy éppen a már betelt Nemzeti Eszközkezelővel hogy próbáltak segíteni, de nem magyarázható meg az, hogy több mint százezer emberre várhat a kilakoltatás réme, és nem magyarázható meg az sem, hogy május óta 1300 embert lakoltattak ki, 1300 lakást ürítettek ki [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a családok évében, abszolút ellene hatva mindennek, ami magyar érdek. Ezért a felszólításunk egyértelmű: legyen önökben bátorság, cselekedjenek végre! Köszönöm a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. A kormány nevében Völner Pál államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársunk! Tisztelt Ház! Nagyon örülök, hogy a képviselő úr megemlítette, hogy a magyar jog, a magyar intézményrendszer eszközei alkalmasak arra, hogy amennyiben visszaélés van egy-egy esetnél, akkor meg tudják akadályozni azt, hogy a jog ellenében történjen meg egy végrehajtási ügy végigvitele.Amit viszont tisztázni szeretnék, hogy hiú ábrándokat és szivárványködöket egy-egy döntés kapcsán kelteni nehéz helyzetben levő emberek tömegeiben felelőtlenség, komolytalanság, és gyakorlatilag az önök hitelességét kérdőjelezi meg. Remélem, a képviselő asszony is elolvasta ténylegesen a luxemburgi bíróság döntését, ami arról szólt, hogy a magyar bíróság természetesen szabadon vizsgálhatja a meglévő jogszabályi keretek között azt, hogy a szerződéskötés időpontjában a tájékoztatás milyen feltételek mellett történt, megfelelően tájékoztatták-e az adósokat. [[Dr. Varga-Damm Andrea: A 180 forintos végtörlesztés jó volt a Fidesznek!]] Ez semmilyen változást nem jelent a korábbi keretekhez képest. Egy előzetes döntéshozatali eljárás keretében kimondta a luxemburgi bíróság, amit egyébként is tudtunk, és azt is kimondta, amit meglévő esetek is tanúsítanak, hogy ezekben az ügyekben a bíróságok jogosultak és kötelesek eljárni, és az ő döntésük alapján kerül sor bármilyen olyan lépésre, ami akár a végrehajtásig elvezethet. [[11.50]] Ebben a tekintetben egyedi ügyekben sem a kormánynak, sem az Igazságügyi Minisztériumnak, de még a magyar parlamentnek sincs egyedi ügyekben beavatkozási lehetősége. Az, hogy ez von-e magával jogalkotási kötelezettséget... [[Dr. Apáti István: Jó szándék kérdése!]] Ha átnézzük az elmúlt évek ügyeit, amikor elmondhatjuk azt, hogy másfél millió devizahiteles családnak tudtunk segítséget nyújtani azzal, hogy megteremtettük az előtörlesztés lehetőségét, bevezettük az árfolyamgátat ahogy helyesen említette képviselő úr is -, a Nemzeti Eszközkezelő, amely mintegy 130 ezer devizahitelesnek segített, a banki elszámoltatásoknak köszönhetően visszajárt több mint 1200 milliárd forint azoknak, akiket a bankok gyakorlatilag törlesztőrészletek kiszámításánál, banki költségekkel kapcsolatban, az árfolyam kiszámításával kapcsolatban pontatlanul megkárosítottak, és a törlesztőrészletek mintegy 25-30 százalékkal csökkentek az adósoknál. Azt is hozzátenném, hogy önök természetesen nem támogatták ezeket az intézkedéseket. [[Z. Kárpát Dániel: Nem igaz!]] Gyakorlatilag nagyon sokszor passzívak voltak [[Z. Kárpát Dániel: Megint nem mondasz igazat! Dr. Varga-Damm Andrea: Tényleg? Nahát!]] nem vettek részt a szavazásban, egyszerűen arra hivatkozva, hogy nem elegendő semmi, nem támogatták azokat a lépéseket, amelyeket a jog, az uniós bíróság, a Kúria és az Alkotmánybíróság döntései kereteztek, és ennek mentén a parlament mindent megtett az adósokért. Gyakorlatilag önök ebben passzívak voltak, cserben hagyták azokat az embereket, akik mögé bújva most itt a kormányt próbálják kritizálni. Sem a Jobbik-frakció, sem az MSZP nem vett ebben részt. [[Z. Kárpát Dániel: Hazaárulásban nem veszünk részt!]] A forintosításról szóló törvényt egyetlen ellenzéki frakció sem támogatta [[Moraj a Jobbik soraiban. Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] ami véglegesen kiszabadította a devizahitelek csapdájából ezeket a családokat, nincsenek már kiszolgáltatva az árfolyamkockázatnak, s megjegyzem, hogy a Nemzeti Bank lépésének köszönhetően pont egy olyan pillanatban sikerült forintra váltani ezeket a hiteleket [[Dr. Varga-Damm Andrea: Nemzeti Bank, persze!]] amikor a ránk szabaduló svájci árfolyamnak a hatásait már nem kellett elviselniük. Önök persze ezt kritizálhatják, meg nem kell hogy dicsérjék, de ne tévesszék meg az embereket, ne akarják őket becsapni [[Dr. Varga-Damm Andrea: Ki? Hát önök tévesztik meg az embereket!]] ne akarják őket gyakorlatilag egy jogrendszer keretei között beállítani úgy, hogy gyakorlatilag majd önök odamennek és megoldják. Nem oldják meg önök, a jog oldja meg. [[Z. Kárpát Dániel: Jogszabályokat ki alkot, szerinted?]] Ha a jog lehetővé teszi, akkor megáll a végrehajtó, megállítja a bíróság, és gyakorlatilag ez érvényesül. [[Csárdi Antal: Azért vagyunk itt, hogy jogot alkossunk! Bocsánat!]] Az, amit önök csinálnak, az cirkusz, az nem jog, az nem a jogrendszer követése. Persze, ez valószínűleg nem véletlen, hiszen az áprilisi választások után önök zsákutcába kerültek, hajlamosak akár a választóikat is hibáztatni, ahogy Mirkóczki képviselő úr is tette a múlt héten, amikor azt mondta, hogy százezrek azok alapján szavaznak, hogy kitől kapnak három forinttal többet. Ez a választók mélységes lenézése. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Hát bizony! A választók mélységes lenézése! Pontosan!]] Nem csoda, hogy önök itt tartanak. Gyakorlatilag oda fognak jutni, mint Gyurcsány Ferenc pártja a végén, és gyakorlatilag majd megint magyarázhatják vagy szervezhetik ezeket a rendezvényeket, amelyek aztán közérdeklődés hiányában elmaradnak. Hangsúlyozni szeretném, mind a magyar parlament, mind a magyar kormány mindent mindig megtett annak érdekében, hogy enyhítse azt a kárt, amit a megelőző szocialista-liberális korszakok okoztak az intézkedéseik elmaradásával. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Völner Pál államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Rétvári Bence államtitkár úr, képviselő úr [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban. Dr. Apáti István: Saját magára válaszol!]] , a Kereszténydemokrata Néppárt részéről: „Nyílt társadalom vagy közösségi társadalom?” címmel. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Tisztelt Ház! Az elmúlt hetekben szinte minden híradásban előkerült az a hír, hogy az egyik Soros-szervezet, a Migration Aid párttá alakul, és „éjjeli őrség” néven kívánja ugyanazt a célt tovább folytatni. Az átalakulás valós szándékát ők sem titkolták; ez egyrészről adóelkerülési célból jött létre, pontosan azért, hogy a bevándorlási különadót ne kelljen megfizessék, hiszen azt olvasták a jogszabályban, hogy ha ők pártformátumban működnek, és nem egyesületi vagy más formátumban, akkor ezt az adót nem kell befizessék, ezáltal nem kell hogy átláthatóvá tegyék a saját működésüket, a saját finanszírozásukat, a saját szervezetüket. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Szorosan együttműködik ez a szervezet sok más olyan Soros-szervezettel, akik zászlójukra tűzték az átláthatóságot, de ha valamelyikőjükkel szemben ezt az igényt érvényesítené a magyar állam, amelyet minden, egyébként közhivatallal vagy más szervvel szemben érvényesít, abban a pillanatban a jogi kiskaput keresik. Hogy a törvények fölött állónak tartják magukat a Soros-szervezetek, ez nekünk nem lehet újdonság, azt hiszem, ezt mindenki láthatta az elmúlt években. Bárhol, ahol Soros György által nagymértékben finanszírozott szervezetekkel találkoztunk [[Közbeszólás a DK soraiból: A Fideszre gondolsz?]] , valamelyes módon az átláthatóság elkerülése, az egyéb jogi előírásoknak való nem megfelelés miatti privilégiumok jogszabályban való leszögezése előfordult. Emlékezzünk csak Soros György köszönőlevelére, amit Magyar Bálintnak írt, amiért akkor, ahogy ő nevezte, Soros György maga így hívta, a lex CEU-t elfogadták, és ezzel a Soros-egyetemnek nem kellett azokat a feltételeket teljesíteni, mint az összes többi, Magyarországon működő külföldi intézménynek vagy a magyarországi magyar egyetemeknek. Mindenhol tehát a jogszabályok kijátszására törekszenek, így az „éjjeli őrség” alapításával is. Láthattuk ezt a Soros-egyetemnél, vagy azt is láthatjuk, hogy ha a magyar jog nem megfelelő a céljaik elérésére, szívesen fordulnak nemzetközi fórumokhoz, nemzetközi bíróságokhoz, hogy ott a kevésbé tiszta jogi helyzet mellett a politikai nyomásgyakorlásnak és a média-nyomásgyakorlásnak a nagyobb erejével próbálják átírni a magyar jogszabályokat, a magyar jogszabályok közül azokat, amelyek számukra hátrányosak, mert átláthatóságot, tisztességes működést írnak elő. A törvények felett érzik magukat, törvényen kívül gondolják, hogy ők tevékenykedhetnek. Az „éjjeli őrségre” természetesen Magyarországon nincsen szükség, hiszen a magyar emberek elmondták a véleményüket, akár nemzeti konzultációban, akár népszavazáson, akár országgyűlési választáson, hogy milyen bevándorláspolitikát szeretnének, olyat, amelyet a Fidesz-KDNP képvisel, amely nem szervezni, hanem megállítani akarja a migrációt. Éppen ezért egy ilyen szervezet, az „éjjeli őrség”, amely kerítésvágóval járna valószínűleg a déli határzár mellett [[Dr. Varga-Damm Andrea: Tényleg? Hoppá!]] [[Dr. Varga-Damm Andrea: Tényleg? Hoppá!]] , veszélyt jelent Magyarországra (Dr. Varga-Damm Andrea: Tényleg? Hoppá!), ahogy a Frontexszel kapcsolatos egyes tervek is veszélyt jelentenek, ha szuverenitásunk egy részét korlátoznák, és a magyar határőrizetben a magyar kormány, a magyar állam lehetőségeit korlátok közé szorítanák. Az is látható, hogy ennek a szervezetnek már a neve is, hogy „éjjeli őrség”, ez is egy hazugságra, de egy valótlanságra épít [[Dr. Varga-Damm Andrea: Még be se jegyezték!]] , hiszen nem a határt akarnák éjjel vagy nappal őrizni, hanem a bevándorlás szervezését akarnák őrizni, és folyamatosan bejuttatni Európába az illegális bevándorlókat, ezzel Európát veszélyeztetve, Európa identitását, az európai biztonságot, az európai kultúrát, és egyúttal hátrányosan megkülönböztetve a törvények betartóit, azokat, akik a jogszabályokat nem megkerülve, nem betartva akartak az elmúlt évtizedekben is Magyarországra költözni, ők is kárvallottak lennének. Mindenki, aki a törvényeket betartja, az „éjjeli őrség” szerint ezek szerint hátrányban részesítendő, és aki a jogszabályokkal szembemegy, azokat pedig segítenék. Nem tudjuk, a névválasztásuk honnan adódott pontosan, de lehet, hogy itt sorozatfüggő nagy Trónok harca-rajongókkal állunk szemben, akik nem a valóságban élnek, nem a valósággal foglalkoznak, hanem játszadozni van kedvük az emberekkel valamilyen virtuális valóságban. Ha valamit fontosnak tartanak, akkor nem érdekli őket az emberek véleménye, nem érdekli őket, hogy a magyarok mit szeretnének, csak és kizárólag a Soros György által szponzorált saját elképzeléseiket valósítanák meg. Mi ennek útját fogjuk állni, hogy a migránsokat ne akarják Magyarországon célba juttatni. Mindemellett még röviden hadd hívjam fel egy másik témára is az önök figyelmét napirend előtt: arra, hogy Európában már számtalan országban alkotmányos védelemben részesül az egy férfi és egy nő tartós kötelékére épülő házasság. Bulgáriában 1991 óta, Lettországban 1992 óta, Litvániában szintén az alaptörvény mondja ki a többi országhoz hasonlóan, hogy a házasság egy férfi és egy nő szabad döntésével jön létre, a lengyel alkotmány ezt ’97 óta tartalmazza, a szerb alkotmány 2006 óta, Horvátországban ezt népszavazás erősítette meg, ugyan alacsony részvétel mellett, de egyértelmű irányban 2013-ban [[Moraj az ellenzéki pártok soraiban. Közbeszólás a Jobbik soraiból: Mi köze a Migration Aidnek ehhez?]] Szlovákiában szintén alaptörvény mondja ki, hogy férfi és nő közötti kötelék a házasság [[Közbeszólás az LMP soraiból: Csing-csing!]] Szlovéniában pedig egy népszavazás szintén kétharmados arányban ellene volt annak, hogy az egy férfi és egy nő szabad elhatározásán alapuló házasság intézményét felpuhítsák. [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Magyarországon is 2011 óta ilyen alaptörvényi védelme van a házasságnak, és kíváncsian várjuk, hogy heteken belül vajon Romániában is ebben a sorozatban, ebben az irányban döntenek-e a választók. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Rétvári államtitkár úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Tuzson Bence államtitkár úr fog válaszolni. [[Dr. Rétvári Bence: Bence a Bencének!]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Magyarországon alkotmányos szabály az, hogy mindenkinek be kell tartani a törvényeket. Nincs ez másként a Soros-szervezetekkel kapcsolatban sem, így azért külön oda kell figyelni arra, hogy ha valaki ki akarja játszani a törvényeket, akkor az ilyen kijátszásokkal szemben hogyan lehet majd határozottan fellépni. De nézzünk a dolgok mögé, és engedjék meg, hogy pár szóban beszéljek arról, hogy mit is jelent az a törekvés, amit Soros György nyílt társadalomként emleget, és milyen következménnyel van ez Magyarország számára, illetve azoknak az országoknak a számára, ahol megvalósították legalább részben vagy kísérleti jelleggel ezt a nyílt társadalmat. [[12.00]] Nem új jelenségről van szó, korábbi jelenségről, hiszen a nyílt társadalom eszméje már évtizedekkel ezelőtt felvetődött, és aminek a lényege az, hogy úgy próbálják megoldani a világ problémáit, az ország problémáit és Európa problémáit, hogy felszámolják azon belül a nemzeteket, a nemzeti értékeket, a nemzeti kultúrát, és Európát, mint egy masszát, mint egy kulturális masszát képzelik el, amelyik átlép a keresztény kultúrán, átlép a nemzeti értékeken, és átlép a nemzeteken. A feje tetejére állítja ez a gondolkodás Európát, feje tetejére állítja, mert ennek következménye az is, hogy a döntési rendszerben egy központi döntés valósul meg, és azoknak csak végrehajtóivá válnak az országok, végrehajtóivá válnak a nemzetek, beleszólásuk a nemzeteknek saját ügyeikbe nincsen. Nyilván emögött erős gazdasági hatás és gazdasági törekvés is van, hiszen erős nemzetek nélküli Európa mögött ott állni, egy gyenge nemzetekre épülő Európában bizony azt is jelenti, hogy át lehet venni az uralmat, a pénzügyi, a gazdasági hatalmat Európa nemzetei felett. [[Szabó Szabolcs közbeszól.]] Ezért arra törekszünk, és mindig is arra törekedtünk, hogy Európa erős nemzetekre épülő, erős szövetségben működő, erős Európává váljon. [[Z. Kárpát Dániel: Én szeretem a sci-fit.]] Mi a magunk részéről ezt tartjuk a legfontosabbnak, mert mégiscsak az az alapvető kötelességünk és mindannyiunk kötelessége is, hiszen Alaptörvényből adódó kötelességünk, hogy Európa keresztény kultúráját megőrizzük [[Gréczy Zsolt: Olyan nincs is.]] , Magyarország keresztény kultúráját megőrizzük. Ha szétnézünk Európában, és megnézzük azt, hogy hol valósult meg ilyen nyílt társadalom kísérleti alapon, mely városokban, és hogy mi volt ennek a következménye, hiszen a nyílt társadalom létrehozásának egyik legegyszerűbb módja az, hogy beengedünk olyan embereket [[Gréczy Zsolt: Kötvényért!]] akik nem kötődnek az európai kultúrához, és ezért ezt az európai kultúrát fel lehet oldani, át lehet alakítani. [[Z. Kárpát Dániel: Kivéve, ha sokat fizetnek.]] Azokban a városokban, ahol ez megvalósult, ahol feloldódott az európai kultúra, úrrá lett az erőszak, a nők elleni erőszak, úrrá lett a keresztényekkel és a zsidó kisebbségekkel szembeni erőszak is. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Különösen, ha magyar férfiak erőszakolnak meg magyar nőket!]] Ott elpárolgott a biztonság, a biztonság helyett az állandó félelem vált úrrá. [[Demeter Márta: Az isztambuli egyezménnyel mi van?]] Ezt egyébként nem lehet megengedni, és meg kell akadályoznunk azt is, hogy mindez Magyarországon, ezen a területen megvalósuljon, és nekünk törekednünk kell arra is, hogy Európa is képes legyen, az az Európa, aminek mi részesei vagyunk, képes legyen ezt a kultúrát, az európai kultúrát, a keresztény kultúrát, Magyarországon a magyar hagyományokat, a magyar szokásokat és a magyar társadalmi rendet megőrizni. Erre szeretnénk törekedni a következő időszakban is, és nekünk, magyaroknak a leghatározottabban ellen kell állni minden nyomásnak is. Vannak olyan kérdések, amelyekben nem lehet kompromisszumot kötni. A magyar kultúrával szemben, Magyarországgal szemben, Magyarország érdekeivel szemben nem lehet kompromisszumot kötni, így bármekkora nyomást fejtenek ki az országra, ennek a nyomásnak a lehető leghatározottabban ellen kell állni. A legutóbbi esetünk, a Sargentini-jelentés esete pontosan mutatja azt, hogy milyen nyomás alatt van Magyarország, és hogy mit találnak ki, milyen hazugságokat annak érdekében, hogy ezt a nyomást fokozzák az országgal szemben, és hogy létrehoznának egy olyan erőt, amelyik képes Magyarországot megtörni. Mi magunk meggyőződéssel valljuk, hogy nem lehet kompromisszumot kötni ebben a kérdésben. Magyarország érdekeiért, a magyar kultúráért a leghatározottabban ki kell állni, és nagy kár, hogy a magyar ellenzéki pártok kint Brüsszelben, külföldön, az Európai Unióban nem támogatták a Sargentini-jelentésnek az elutasítását. [[Demeter Márta: A letelepedési kötvényeket visszavonják, ugye?]] Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Tuzson Bence államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hubay György képviselő úr, a Fidesz képviselőcsoportból: „Határvédelem Salzburg után” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Határaink őrzése, védelme azóta áll fönn, amióta megtelepedtünk e hazában, a honfoglalás óta ismert fogalom. A határ fenntartása a nemzet védelmét jelenti minden külső beavatkozással, támadással, erőszakkal szemben. A határvédelem nemcsak joga egy államnak, de kötelessége is. Mi itt Magyarországon ebben a szellemben tartjuk fenn államunkat ezer esztendeje. Ezzel szemben az Európai Unió egyes vezetői ma úgy gondolják, az országok határainak védelmét más, idegen erő is el tudja látni, sőt másnak kell ellátnia.Szerencsére a Macron-Merkel-féle elgondolás, hogy mondjunk le szuverenitásunk egy részéről, és engedjük át a határvédelem egy részét a Frontexnek, most nem nyert teret Salzburgban, a kormányfők csúcstalálkozóján. Meggyőződésünk azonban, hogy a téma nem vész el, a javaslatot újra napirendre fogják tűzni azok az erők, amelyek nem nyugszanak bele a vereségbe. Ugyanakkor fontos volt számunkra a salzburgi csúcs, mert itt pontosan kinyilváníthattuk ezzel kapcsolatos álláspontunkat. Emlékezetes, hogy Salzburgban a miniszterelnök úr elmondta: Magyarország nem engedi át a határőrizet jogát Brüsszelnek és a Frontexnek. Magyarország semmilyen körülmények között nem mond le a határőrizet jogáról, a magyar határt magyar katonák és magyar rendőrök fogják védeni. Hogy miért kell elorozni a határvédelmet jogi eszközökkel? Azért, mert láthatólag túl jól védjük a határainkat. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Mióta megépült a kerítés, mióta határrendészeti védelem van, azóta nem átjáróház az ország. Az illegális migránsok nem tudnak beszökni hazánkba. Nos, ez az, ami nem tetszik a bevándorláspárti európai erőknek. Ahogy az a salzburgi EU-csúcson is kiderült, Brüsszel újabb bevándorláspárti javaslatot szeretne elfogadtatni az uniós kormányfőkkel. El akarják venni a határvédelmet, méghozzá azért akarják elvenni a határvédelmet, hogy felgyorsítsák a migránsok betelepítését, és még több migránst hozzanak be. [[Dr. Varga-Damm Andrea: De a pénzük jó!]] Erre utal a brüsszeli Bizottság napokban közzétett terve, amelyben újra állandó áttelepítési programot, legális migrációs útvonalat, határmenedzsmentet, a menekültkérelmek brüsszeli elbírálását sürgetik. Vagyis továbbra is a bevándorláspárti politikát erőltetik, és saját akaratukat akarják ráerőltetni a tagállamokra. El akarják venni a nemzetállamok hatásköréből a határőrizet jogát, és minden más, a migránsokkal kapcsolatos döntési jogkört. Ez a javaslat pedig sérti a nemzeti szuverenitást, és veszélyezteti Magyarország és Európa biztonságát. Ezért ezt nem engedhetjük meg. Magyarország, ahogy eddig, ezután is maga védi meg határait, mert ez garantálja Magyarország biztonságát. A saját határőrizet jogunk, sőt schengeni kötelezettségünk is. Örülünk, hogy az EU-csúcs most már a határvédelem kérdésével foglalkozik. Nemrég még a kerítés szót is törölték a szótárukból. Mára eljutottak oda, legalábbis gondolatban, hogy a határok védelme fontos a migráció megállításában. Igen, csakhogy itt ez a szándék álságos. Nem elzárni akarják az utat a migránsok elől, hanem csak ellenőrizni azt, hogy ki jöhet és ki nem. Mi erre azt mondjuk, egyetlen illegális migráns sem jöhet, és majd mi eldöntjük, hogyan védjük meg az országot. Képesek vagyunk megvédeni a határainkat, és ezt bizonyítottuk is: az illegális migrációt sikerült megállítani a szerb-magyar határon. Elvégezzük a munkát. Mint említettem, egyesek szerint túl jól végezzük a munkánkat. Ragaszkodunk a határőrizet jogához, ez a mi feladatunk. Tisztelt Elnök Úr! Hölgyeim és Uraim! Ne feledjük, hogy az állami szintű határvédelem Szent Istvánig nyúlik vissza. Államalapító királyunk szervezte meg a gyepűelvű államhatárra a határvármegyéket. Ezeréves múltunk alapja volt határaink védelme. Ha ezt eladtuk volna, ma én valószínűleg nem a Magyar Országgyűlésben, a magyar parlament épületében és a Szent Korona közelében szólhatnék önökhöz magyarul. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[12.10]]
Köszönöm, Hubay György képviselő úr. A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. [[Demeter Márta: Miért nem a Belügyminisztérium?]] Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A múlt heti uniós csúcs valóban megmutatta, hogy a migrációs vita fő terepe a következő hónapokban várhatóan a határvédelem lesz. Az önmagában nem rossz dolog, hogy végre a határvédelemről beszélhetünk [[Gréczy Zsolt: Végre? Öt éve erről beszéltek!]] mert a biztonság fenntartása elképzelhetetlen anélkül, hogy a határokat védenénk. Idáig rendben is vagyunk. A probléma az, hogy az Európai Bizottság úgy képzeli el a határvédelmet, hogy a határvédelmi feladatokat kivenné az egyes tagországok kezéből. Na, ez már nagyon nem oké. Két okból nem. Egyrészt köszönjük, de mi bizonyítottuk, hogy a határainkat saját magunk erejéből is meg tudjuk védeni. Intézkedések sora bizonyítja ezt. 2015 óta áll a fizikai határzár, hiába próbálták sokan itt önök közül is egyébként megakadályozni. Áll a határzár több mint 300 kilométeren, és a biztonság szimbóluma lett, amely más országok számára is példát mutat. Jól emlékszünk arra, hogy a Jobbik ezt a határzárat kudarcnak minősítette [[Közbeszólások a Jobbik padsoraiból: Nem! Dr. Apáti István: A gyodát!]] az MSZP támadta, a DK le is ment a határzárhoz és át akarta vágni, az LMP pedig úgy fogalmazott, hogy ezzel nem is megyünk semmire. Pedig a határzár az elmúlt három évben bizonyította a hatékonyságát, és egyébként megváltoztatta a migrációs útvonalakat is. [[Gréczy Zsolt: És egész Európát megvédtétek 170 kilométerrel!]] A fizikai határzárat jogi határzár is erősíti. Erre azért volt szükség, mert korábban azzal a problémával szembesültünk, hogy a határátkelőknél bejövő migránsok a menekültkérelem elbírálása előtt továbbálltak, azt sem lehetett tudni, hogy hol vannak, és ez gyakorlatilag bizonytalan helyzetet eredményezett. Nem csoda, hogy Németországban a hatóságoknak fogalmuk sincs, hogy az oda érkező bevándorlók jelentős része jelenleg hol tartózkodik. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Mi sem tudjuk, hogy a mieink hol tartózkodnak!]] Na, ennek a gyakorlatnak jogi eszközökkel is véget kellett vetni. Annak is megteremtettük a lehetőségét, hogy a honvédség is közreműködhessen a határvédelemben, emellett a kormány bevezette a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet fogalmát is [[Gyöngyösi Márton: De felszámoltátok a határőrséget!]] , és szigorodtak az embercsempészettel kapcsolatos büntetési tételek is. De ez nem minden még, mert jól tudjuk, hogy Magyarországon is számos olyan külföldről finanszírozott aktivista csoport működik, akik különböző módon, de gyengítik a határok védelmét. Ezért fogadott el az Országgyűlés egy olyan törvényt, amely alapján ezeknek a szervezeteknek átláthatóvá kell tenniük a külföldi támogatásaikat. Mindenkinek joga van ahhoz, hogy tudja, miért és mennyit kapnak ezek a külföldről finanszírozott aktivista csoportok. A határvédelem fontos eszköze a Stop Soros törvénycsomag is, amely büntethetővé tette az illegális bevándorlás szervezését. Ezt a törvénycsomagot a bevándorlást támogató erők megtámadták, úgyhogy itt még jogi küzdelmek állnak előttünk. Szóval, ezek az intézkedések bizonyítják, hogy miért nem szeretnénk, miért nem indokolt kiadni a határvédelem jogát a saját kezünkből. De a másik oka, hogy miért nem érdemes ezt kiadni, miért nem szabad kiadnunk, az az, hogy egyáltalán nem lehetünk biztosak afelől, hogy Brüsszelben is meg akarják egyáltalán védeni ezeket a határokat. Érdemes megnézni, hogyan nyilatkozik erről a kérdésről az Európai Bizottság elnöke például. Azt mondta, hogy a bevándorlókat nem állítják meg a határok, falak és kerítések. [[Dr. Varga-Damm Andrea: De ezt nem erre mondta, barátom!]] Vagy nézzük, mondjuk, a migrációs biztos nyilatkozatát! Ő azt mondta, hogy nem jó megoldás az európai határvédelem szempontjából, ha az uniós tagállamok kerítést húznak fel a külső határokon. Tehát szerintük nem jó megoldás. És így akarják, hogy rájuk bízzuk a határvédelmet. Figyelembe véve azt is, hogy a Frontex még egyetlen jelentős határszakaszt sem volt képes megvédeni, nyugodtan elmondhatjuk, hogy a határvédelem Brüsszelre ruházása nem más, mint egy biztonságpolitikai hazárdjáték mi ebbe nem mehetünk bele egyáltalán. Itt elérkezünk egy fontos kérdéshez, amit érdemes tisztázni: ha egy tagállam úgy gondolja, hogy saját erejéből nem képes megvédeni a határait, akkor annak az országnak érdemes segítséget nyújtani, de azoktól a tagállamoktól, amelyek saját erejükből is képesek ezt megtenni, nem lehet elvenni a határvédelem jogát. Talán Varga-Damm képviselő asszony bekiabált az előbb, és kétségbe vonta, hogy az Európai Bizottságnak lennének javaslatai. Javaslom neki is, hogy olvassa el a szeptember 12-én közzétett állásfoglalást [[Dr. Varga-Damm Andrea: Én már elolvastam!]] amelynek az a címe, hogy „A legális migrációs lehetőségek bővítése”. Tehát ők bővíteni akarják ezeket. Kékkártyával, közös projektekkel az afrikai országokkal [[Dr. Varga-Damm Andrea: De az nem határzár, barátom!]] és abban újra ott van a betelepítési kvóta. [[Dr. Varga-Damm Andrea: De az nem határzár!]] Olvassa el, tisztelt képviselő asszony! Tehát a dublini reform keretében még azt a jogot is kivennék a kezünkből, hogy eldöntsük, ki a bevándorló és ki a menekült. [[Demeter Márta: Mit szól ehhez a Belügyminisztérium?]] Szóval, mi ebben a formájában ebből a csomagból nem kérünk, mert a magyarok április 8-án világosan megüzenték, hogy ők egy biztonságos országban szeretnének élni. [[Gréczy Zsolt: Csaltatok!]] Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Farkas Félix roma nemzetiségi szószóló; Ungár Péter, LMP; Ágh Péter, Fidesz; Fülöp Erik, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; Szél Bernadett, LMP; Schmuck Erzsébet, LMP; Szabó Szabolcs, LMP; Hohn Krisztina képviselő asszony, LMP. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy 2018. február 1-jén az orosz nemzetiség honos népcsoporttá nyilvánítása tárgyában az alábbi kezdeményezés érkezett a Nemzeti Választási Bizottsághoz. „Alulírott magyar állampolgárok aláírásunkkal bizonyságot teszünk arról, hogy a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 1. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelünk, és a (2) bekezdés alapján úgy nyilatkozunk, hogy a magyarországi orosz kisebbséghez tartozunk. A törvény 148. § (3) bekezdése alapján kezdeményezzük és kérjük a tisztelt Országgyűléstől az orosz nemzetiség Magyarországon honos népcsoporttá nyilvánítását, és ennek megfelelően indítványozzuk, hogy a törvény 1. számú mellékletében megnevezett nemzetiségek felsorolását az orosz nemzetiséggel egészítse ki.” Eddig a kezdeményezés szövege. Tisztelt Országgyűlés! A kezdeményezést a Nemzeti Választási Bizottság 2018. február 16-án meghozott 115/2018. számú határozatával hitelesítette, amely döntés jogorvoslat hiányában 2018. március 5én jogerőre emelkedett. Az aláírásgyűjtésre nyitva álló határidőt követően meghozott, az aláírás-ellenőrzés eredményéről szóló 1028/2018. számú NVB-határozat 2018. szeptember 17-én emelkedett jogerőre. A kezdeményezést H/1515. sorszámon a honlapon megismerhetik. A kezdeményezésről az Országgyűlés későbbi ülésén fog dönteni. Tisztelt Országgyűlés! Most 12 óra 18 perckor elkezdjük a kérdések és azonnali kérdések tárgyalását. Apáti István, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Mikor szólal meg a vészcsengő? Mikor veszik észre, hogy az egyre nagyobb munkaerőhiány végképp tönkreteszi a családi gazdaságokat?” címmel. Apáti István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Gyakran halljuk önöktől, hogy Magyarország jobban teljesít, gyakran mondogatják ezt miniszterek, államtitkárok, sőt maga a miniszterelnök úr is. Ugyanakkor az önök magatartása abban foglalható össze, hogy úgy érzik, csak a sikerekhez van közük, ugyanis a gazdasági mutatók legkisebb javulását rögtön kisajátítják, saját érdemként tüntetik fel, ugyanakkor a forintgyengülésért, az üzemanyagok árának emelkedéséért vagy az egyre drasztikusabb munkaerőhiányért nem vállalják a felelősséget. Amikor erről kérdezzük önöket, akkor nemzetközi folyamatokra, Európai Unióra vagy éppen a magyar ellenzékre mutogatnak meglehetősen álságos módon. [[12.20]] Ráadásul egy olyan ágazatról beszélünk, ahol nagyon gyenge lábakon áll a szakképzés, a szakemberek utánpótlásával is komoly gondok vannak, ahol a fideszes oligarchák garázdálkodása egyre nagyobb károkat és problémákat okoz. Úgy néz ki, hogy a munkaerőhiány meg fogja fojtani a magyar vidéket, és tönkreteszi a még állva maradt kis és közepes családi gazdaságokat is, a kisgazdákat is, ha úgy tetszik. Ha megnézzük Szabolcs-Szatmár-Bereg megye munkanélküliségi rátáját, akkor azt látjuk, hogy tavaly az országban itt volt a legnagyobb a munkanélküliség, 8,5 százalékkal, ugyanakkor Budapest és Borsod megye mellett Szabolcs megyében okozza a legnagyobb problémát a munkaerőhiány, amelynek egyik fő oka a közmunka nagyon rossz megszervezése, rossz gyakorlati lebonyolítása. Nem azt mondjuk, hogy nincs szükség közmunkára, közmunkára szükség van, még mielőtt félremagyaráznák a szavaimat, de azt sokkal profibb módon kellene megszervezni. Itt arra gondolok, hogy több kötelező vagy kedvezményes elemet kellene belevinni a törvényi szabályozásba annak érdekében, hogy a közmunka és a mezőgazdasági idénymunka vagy általában a mezőgazdasági munka közötti átjárást meg tudjuk teremteni, ugyanis amíg közmunkások sokszor halált megvető bátorsággal vizet gereblyéznek, addig a parasztgazdának nincsen munkáskéz például a gyümölcsszüretek elvégzéséhez. Jól járna ezzel a közmunkás, mert sokkal többet keresne, mint a közmunkán; jól járna a kis és közepes családi gazdaságok tömege, hiszen [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] akkor lenne munkáskéz; és jól járna az állam, mert nem közmunkán kellene tartani százezreket, csak önök ehhez eddig, szavazatmaximálási [[Az elnök újból csenget.]] okok miatt nem mertek meg nem akartak hozzányúlni. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]] Várom tehát érdemi válaszát arra, mit kívánnak tenni ezzel a helyzettel. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Apáti képviselő úr. Elnézést, hogy csengettem [[Dr. Apáti István: Semmi gond! Derültség a Jobbik padsoraiból.]] de két perc az idő. [[Dr. Apáti István: Megoldottam!]] Farkas Sándor államtitkár úrnak adom meg a szót válaszadásra, kettő percben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ugyanakkor csak a statisztikai adatokat mondom először, mert úgy gondolom, azok a legfontosabb dolgok, mivel a növekedés fokozatos a magyar gazdaságban, és tavaly 4 százalékkal bővült. 2018-ban a második negyedéves adatok is ehhez hasonló bővülésről tanúskodnak, azaz a lendületes teljesítmény nem egyszeri folyamatok eredménye, hanem tartósan pozitív elmozdulást tükröz. A foglalkoztatottak száma 4,4 millió fölé emelkedett. 2018. május-július hónapban 715 ezer fővel több foglalkoztatott volt, mint 2010 azonos időszakában. A mezőgazdaságban is dinamikus a foglalkoztatás bővülése, a munkaerőért folyó verseny éleződése azonban általános érvényű és nem korlátozódik a mezőgazdaságra. A közfoglalkoztatás és a mezőgazdasági idénymunka között a képviselő úr által javasolt rugalmas átjárás lehetősége jelenleg is biztosított. Ennek ellenére tárcánk folyamatosan tesz javaslatokat annak érdekében, hogy a mezőgazdaságban kialakult munkaerőhiányt minél rugalmasabban lehessen kezelni. Jelenleg folyamatban van a jogszabályok oly módon történő módosítása, hogy az a közfoglalkoztatott is jogosulttá váljon 2000 forint/nap összegű elhelyezkedési juttatásra, aki egy hónapban legalább 14 napig idénymunkában dolgozik. Ugyanakkor a magyar mezőgazdaság ma nem kellően attraktív a fiatal pályaválasztók számára, munkaerő-megtartó képessége sajnos alacsony. A fiatal termelők zöme meglévő gazdaságot vesz át, nem pedig újonnan kerül az ágazatba. Az egyik legfontosabb kihívásunk, hogyan tudunk fiatalokat arra ösztönözni, hogy a magyar agrárium szolgálatába állítsák életüket. Olyan életpályát kell tudnunk felmutatni a fiataloknak, amely jobb életkörülményeket, több jövedelmet biztosít számukra. Meg kell nekik mutatnunk, hogy a XXI. századi agrárium [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] nem egyenlő a korábbi hagyományos mezőgazdasággal. Ezért dolgozik a kormány, és kérem ebben a munkában képviselőtársam segítségét is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, Farkas Sándor államtitkár úr. Emlékeztetem képviselőtársaimat, hogy 2 perces felszólalásokra, kérdésekre, válaszokra van lehetőségük, ez 120 másodperc. [[Dr. Apáti István: Nagyon kevés!]] Nagyon kevés, de ez a jogi keretünk. Szabó Sándor, az MSZP képviselője, kétperces kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Miért nem biztosítanak elegendő forrást a településeknek önkormányzati kötelező feladatuk ellátására?” címmel. Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Azt gondolom, hogy közeledve az önkormányzatok napjához, mindenképpen legalább ilyenkor szükséges egyfajta mérleget vonni a települések működéséről, illetve az állam által biztosított forrásokról. Meghallgattuk az előbb az államtitkár urat is; valóban, ugye, ha jobban teljesít a kormány, jobban teljesít az ország, immár három éve, akkor, azt gondolom, hogy sokkal több illethetné meg az önkormányzatokat. Noha pedig azt látjuk és azt tapasztaljuk, hogy az önkormányzati finanszírozási rendszerben egyes feladatmutatók tekintetében szinte évről évre változatlan formában kapnak támogatást a települések. Egyes feladatok a mai napig nem vagy csak minimális mértékben finanszírozottak. Ilyenek például a szociális és gyermekjóléti feladatok, amelyekből, látjuk, hogy szinte teljes egészében kivonult az állam, a településekre bízza, hogy a települési támogatás keretében biztosítsanak forrásokat. Idesorolhatnánk a háziorvosi központi ügyeletet a 30 ezer fő alatti településeken, a gyepmesteri szolgálatot, a közös önkormányzati hivatalokat és még a könyvtári és kulturális tevékenységek finanszírozását is, amely nem kellőképpen lefinanszírozott. Már a költségvetéshez módosító javaslattal éltünk, amit egyébként évek óta megteszünk, hogy az önkormányzatok finanszírozása nagyobb legyen, ami egyébként történetesen összecseng a Települési Önkormányzatok Országos Szövetségének a megállapításaival is, ami pedig arról szól, hogy a személyi jövedelemadó egy jelentős részét lehetne helyben hagyni, mint ahogy az korábban is volt, valamint a gépjárműadó 40 százaléka helyett 80 százalék maradjon a településeken, infrastrukturális fejlesztésekhez és beruházásokhoz egyaránt. Nekünk az a célunk, hogy a települések előrelátható, kiszámítható módon gazdálkodhassanak, ez pedig nem megy másképpen, mint a források méltányos, észszerű és igazságos elosztásával. Éppen ezért kérdezem államtitkár urat, hogy egyrészt támogatja-e az ismételten benyújtott javaslatunkat, hogy az önkormányzatok nagyobb forráshoz jussanak, és biztosítanak-e nagyobb forrást, több forrást különösen a kistelepülések számára, hogy a működésüket el tudják látni. Köszönöm. Várom válaszát.
Köszönöm, Szabó Sándor képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Volt egy időszak, amikor, azt gondolom, hogy az ön jó szándéka és a javaslatai nagyon sokat használhattak volna az önkormányzatoknak és az önkormányzati rendszernek. Akkor nem sikerült, hiszen az önkormányzati rendszer teljes mértékben eladósodott és a csőd szélére került. Elég csak arra utalni, amikor 2008-ban a megyei önkormányzatok finanszírozásából nemes egyszerűséggel kihúzták az illetménybevételeket, és ezzel a megyei önkormányzatok gyakorlatilag működésképtelenné váltak. Mindezt azért, mert az önkormányzati választásokat nem önök nyerték. Az önkormányzati rendszer működése ma, elmondhatjuk, hogy stabil, a finanszírozás három fő alapon nyugszik. Egyfelől a feladatfinanszírozás biztosítja a feladathoz szükséges forrást, másfelől az önkormányzatok saját bevételei; és azok az önkormányzatok, amelyek nem rendelkeznek megfelelő saját bevétellel, és a feladatok ellátásában pillanatnyi zavar keletkezik, az önkormányzatok rendkívüli támogatásából juthatnak forráshoz. Az látható, hogy a rendkívüli támogatást igénylő önkormányzatok száma nagyon lassan ugyan, de csökken, és az is látható, hogy az önkormányzati zárszámadásoknál az elmúlt három évben, folyamatosan növekedve, pozitív szaldóval zárnak az önkormányzatok. Az önkormányzati rendszer finanszírozásában ugyanakkor nyilvánvalóan szükség van differenciálásra, különösen a bevétellel nem rendelkező kistelepülések esetén szükséges egy pozitív támogatás. A 10 ezer forint/fő adóerő-képesség alatti önkormányzatok egy-egy feladatra adott esetben 100 százalék fölötti támogatást is kapnak, míg a 32 ezer forint/fő fölötti adóerő-képességgel rendelkező önkormányzatok adott esetben nem kapnak támogatást vagy csökkentett támogatást kapnak. Ez a kiegyenlítő rendszer működik és segíti az önkormányzatok működését. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, Pogácsás Tibor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! László Imre, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hány helyen van veszélyben az egészségügyi ellátás biztonsága?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Érdeklődéssel hallgattam államtitkár úr egészségüggyel kapcsolatos, nyolc és fél év tévedhetetlen kormányzásáról szóló beszámolóját az előzőekben, de szabad legyen egy hírrel árnyalnom az elmondottakat. [[12.30]] Tudniillik a közelmúltban súlyos hasi fájdalmakkal vittek be a Honvédkórházba egy férfit a gyermekei, aki csak félnapi várakozás után, elkésve került a műtőbe. Ezt az 58 éves családapát másnapra a családja elveszítette. A szakértők csak diagnosztikai hibát tártak fel, így arra jutottak, hogy a kórház nem hibás a halálában. Tehát a kórház rossz diagnózist állított fel, egy ember meghalt, és nincs felelős. Azt csak őszintén remélem, hogy az államtitkár úr nem hozza kapcsolatba az én 1995-2001-es tevékenységemmel, hiszen ennek az intézetnek akkor én voltam a parancsnoka. Azonban nemcsak arról szólnak a híradások, hogy valakit a sürgősségin ér a halál, de arról is, hogy az otthonában, mivel egy rossz diagnózist követően ellátás nélkül küldték haza. Ez pedig arra utal, hogy az egészségügyet leromboló kormányzatnak már az is elég, ha valahol darabra megvannak az orvosok és ápolók, azzal már nem foglalkoznak és itt van a legnagyobb probléma -, hogy az érintettek az adott szakterülethez tartozó szakképesítéssel, illetve képesítéssel egyáltalán rendelkeznek-e. Egy 2015-ben kiszivárgott ÁNTSZ-jelentés szerint csak elvétve akadt olyan kórház Magyarországon, amelynek minden osztálya megfelelt volna a minimumfeltételeknek. Tisztelettel kérdezem az államtitkár urat: ma ezzel kapcsolatban mi a helyzet Magyarországon? Hány olyan kórház van, amely megfelel a minimumfeltételeknek? Köszönettel várom a válaszát. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm, László Imre képviselő úr. A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol az elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Nyilván az ellenzéki pártok ott próbálnak fogást találni a kormányon, ahol csak lehet, de én mégsem tartom helyesnek azt [[Közbeszólások a DK és a Jobbik soraiból.]] amikor emberi tragédiákból akarnak önök politikai tőkét kovácsolni. Lehet a kormányt sokféleképpen támadni, de szerintem nem az emberi tragédiák ennek a legfőbb módjai.Ön is említette, tisztelt képviselő úr, hogy ennek az intézetnek ön vezetője volt. Itt most a saját volt munkatársairól beszél, és a politikai haszonszerzés érdekében vagy a politikai, nem tudom, milyen megnyilvánulásnak az érdekében akár őket is azzal vádolja, hogy valamit nem szakszerűen tettek vagy valamit nem jól csináltak. Ön ezek között az emberek között dolgozott, ön az ő kollégájuk volt [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Nem szégyelled magad?]] és most, eltávozva abból az intézményből már jó pár éve, rájuk mutogat vissza egy jelenlegi ügy kapcsán. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Húsz éve volt, csak mondom!]] Ez nyilván az ön dolga, hogy ezt megítélje, hogy ez helyes vagy nem helyes cselekedet, de szerintem azokat az orvosokat, akik akár a sürgősségin dolgoznak, akár azokat az ápolókat, akik a sürgősségin vagy más osztályokon dolgoznak, elismerés illeti, a kormány ezért is tett meg mindent azért, hogy a lehető legnagyobb béremelési programot indítsa el az ő esetükben. Két év alatt az orvosoknak az alapbérét, ügyeleti és egyéb díjak nélkül az alapbérét 207 ezer forinttal emeltük, és az ápolók esetében egy 65 százalékos béremelési folyamatban vagyunk benne, amelynek az utolsó 8 százalékos része a következő évben fog megvalósulni, mindemellett pedig sok más fejlesztést is igyekeztünk nemcsak vidéken, hanem budapesti kórházakban is megtenni. Ha csak azt nézem, hogy az „Egészséges Budapest” program keretén belül, ami például a műszerellátottságban, felszereltségben a budapesti kórházaknak egy nagyon fontos forrása lesz, mennyi áll rendelkezésre a jövő évi, tehát az elfogadott 2019-es költségvetésben, azt láthatjuk, hogy 42 milliárd forint az a többlet, amit műszerekre, informatikára és sok minden másra is tudunk költeni a budapesti intézményekben, olyanokban is, amelyek súlyponti intézmények. Úgyhogy én azt javaslom, hogy ennek az országos centrumnak a munkáját inkább ismerjük el [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és azt is ismerje el ön, tisztelt képviselő úr, hogy több tíz milliárd forinttal többől gazdálkodik, mint az ön igazgatósága, parancsnoksága idején. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Rétvári államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Demeter Márta, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Megteszi-e a kormány a szükséges intézkedéseket, hogy ne hagyják el tömegesen a rendőrök a pályát?” címmel. Demeter Márta képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár Úr! A kormány felelőtlen politikája összeomlásba sodorhatja a rendvédelmi szerveket. Ha nem változtatnak azonnal, akkor a rendvédelmi szervek állománya tömegesen hagyhatja el mind a rendőrséget, mind a büntetés-végrehajtást, mind pedig a katasztrófavédelmet, tehát lényegében nem lesz rendőr az utcán, aki ellássa a közrendvédelmi feladatokat, és nem lesz tűzoltó, aki eloltsa a tüzet. Hiszen a jelenleg hatályos törvény szerint 2019. január 1-jétől megszűnik a túlszolgálat pénzbeni megváltása, tehát nem fogják kifizetni már a túlórát az állomány számára, az kizárólag szabadságban adható ki. Viszont emiatt tömegesen hagyhatják el a rendőrök a pályát, és ezt úgy teszik majd meg, hogy egyszerűen nincs annyi ember, hogy meg tudják szervezni a szolgálatot abban az esetben, ha ezt szabadságban kell kiadni. Ez Magyarország biztonságát veszélyeztetheti, államtitkár úr. A rendvédelmi állomány több ezer fős létszámhiánnyal küzd, és óriási a fluktuáció is, tehát nagyon sokan már akár pár hónap szolgálatot követően elhagyják a rendvédelmi szervek állományát. Emellett pedig éves szinten 10-12 millió túlórát dolgoznak a rendőrök, a büntetés-végrehajtásnál és a tűzoltók is a katasztrófavédelemnél. 2016-ban önök azt ígérték, hogy nem lesz több túlóra, és meg fog szűnni a létszámhiány. Nem így lett, a helyzet még sokkal rosszabb lett, tehát azonnali megoldást várunk önöktől, nem kommunikációs trükköket, hanem az állam egy komplex gondoskodását célzó javaslatokat. És itt szeretném kérni azt, hogy ne jöjjön az 50 százalékos bérfejlesztéssel, hiszen tudjuk, hogy bruttó 9000 forintot kapott átlagban a rendvédelmi szervek állománya, úgyhogy ez nem igaz. Ide azonnali megoldás kell. Törvényjavaslatot nyújtottunk be azért, hogy január 1-jétől kifizethető legyen továbbra is a túlóra. A kérdésem az, hogy támogatják-e ezt a javaslatunkat, elfogadják-e ezt a törvényjavaslatot, és biztosítják-e a rendvédelmi szervek állománya számára, hogy 2019. január 1-jétől is pénzben megváltható legyen a túlszolgálat. Köszönöm.
Köszönöm, Demeter Márta képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly belügyi államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Ön sem 2015-ben, sem 2016-ban, sem 2017-ben nem szavazta meg a rendőrök következő évre vonatkozó béremelését. Tehát miről beszél, képviselő asszony? [[Demeter Márta közbeszól.]] [[Demeter Márta közbeszól.]] Vajon hogyan számol el ezekkel a döntéseivel? Ami a kérdéseit illeti: az ön állításaival szemben az új szolgálati törvénynek köszönhetően 2015 és 2019 között átlagosan 50 százalékos illetményemelés zajlott a hivatásosoknál, ebből 45 százalék már meg is valósult. 2018-ban is lehetőség van a teljesítményjuttatás kifizetésére, erre 12 milliárd még egyszer mondom: 12 milliárd forint áll rendelkezésre, és lakhatási támogatásként 2018-ban több mint 2,8 milliárd forint többletforrás áll a hivatásos állomány rendelkezésére. Ma több mint 7000 fővel több rendőr teljesít szolgálatot, mint 2010-ben. Nem igaz, képviselő asszony, hogy több ezren elhagyják a pályát, nem igaz az a fluktuációs jóslat, amit ön állít. Sajnálatos, hogy ön egyébként rémhíreket terjeszt ahelyett, hogy támogatta volna a rendőrök illetményemelését (Demeter Márta közbeszól.), tisztelt képviselő asszony, amikor erre lehetőség nyílt. Az elmúlt nyolc évben egyébként közel felére csökkent a regisztrált bűncselekmények száma, javult a nyomozáseredményesség mindezek hatására együttesen nőtt a lakosság [[Közbeszólás az ellenzék soraiból. Derültség az ellenzék soraiban.]] rendőrség iránti bizalma, és a rendőrség visszaszerezte a társadalom tiszteletét, azt a tiszteletet, amelyet 2006-ban önök veszíttettek el a rendőrséggel. 2010 előtt, amikor az ön korábbi pártja volt kormányon, jelentős volt a létszámhiány, a fluktuáció, sem béremelés nem volt, sem a túlszolgálat megváltásáról [[Demeter Márta: Nem lesz rendőr az utcán! Kifizetik-e a túlórákat?]] nem beszélhettek. Tisztelt Képviselő Asszony! Hamarosan belügyi törvénycsomagot terjesztünk a Ház elé [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] aminek része lesz a 2019-es illetményemelés, akkor önnek színt kell vallania. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Kontrát Károly államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „750 ezer magyar gyermek él a létminimum alatt jól van ez így a kormány szerint?” címmel. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár Úr! Az iskolakezdés a magyar családok nagy többségének alig elviselhető terhet jelent. Szeptember végén járunk; tudják, ez az a hónap, amikor nem kapnak családi pótlékot a gyerekek után, hiszen az úgynevezett dupla családi pótlék augusztusban csak a szeptemberi pótléknak az előrehozását jelenti. A szegénység vállalását jelenti a gyerekvállalás, nemcsak szeptemberben, de gyakorlatilag egész évben. Ha tényleg kíváncsiak rá, hogy miért nem születik több gyerek Magyarországon, akkor figyeljenek jól, mert elmondom: azért, mert a magyar fiatalok nem érzik úgy, hogy megfelelő színvonalon fel tudnának nevelni egy vagy több gyereket. Ma Magyarországon a gyerekvállalás a szegénység vállalását jelenti. [[12.40]] Bár a Fidesz-kormány megtiltotta a KSH-nak a létminimum-számítást, egy független kutatóintézet számításaiból tudjuk, hogy a gyerekes családokban a gyerekek 42 százaléka él létminimum alatt, ez a teljes népességben 30 százalék. Tehát az, hogy valaki gyereket vállal, közel másfélszeresére növeli annak a kockázatát, hogy a létminimum szintje alá süllyed. Egyébként az a 42 százalék a nagycsaládosoknál 49, a falvakban élőknél 54 százalék, és ha az alsó középosztálybeli életszínvonal elérését tűznénk ki célul, a gyerekes családok kettőharmada, 68 százaléka ezt nem tudná megugrani. A Fidesz-kormány népesedéspolitikája, családpolitikája, szociálpolitikája egyaránt megbukott. Hiába kiáltotta ki 2018-at a családok évének a kormány, ha összesen annyit tudnak tenni, hogy ingyentankönyvet osztogatnak, amit egyébként az érintettek elég vegyes érzésekkel fogadnak. A Párbeszéd szerint a családi pótlék megduplázására és az alapjövedelem bevezetésére lenne szükség ahhoz, hogy a családok válságát kezelni tudjuk. Kérdésem az államtitkár úrhoz, hogy támogatják-e ezeket az intézkedéseket, vagy a Fidesz szerint rendben van-e az, hogy 750 ezer magyar gyermek él létminimum alatt. Köszönöm válaszát.
Köszönöm, Tordai Bence képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Minden mérvadó magyar és európai adatgyűjtés alapján elmondhatjuk, hogy érezhető mértékben csökkent azoknak a családoknak a száma és azoknak a 18 év alattiaknak, tehát gyerekeknek a száma, akik nélkülözésnek vannak kitéve. Ön egy Policy Agenda nevű szervezetnek a számait idézte itt, nem a KSH-ét, nem az Eurostatét, hanem ennek a szervezetnek a számait. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: A KSH nem méri!]] Nyilván mindenki találhat egy olyan szervezetet, amelynek a vezetője Bajnai Gordon-fejű plüssmacival hajtja álomra a fejét [[Derültség.]] és nyilvánvalóan ahhoz a korszakhoz rendkívüli mértékben lojális, és megpróbál számokat is találni arra, hogy igazolja, miért az az időszak volt a jobb [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] csakhogy ezeket az adatokat mind az Eurostat, mind a KSH cáfolja.Tisztelt Képviselő Úr! Ha ön megnézi azt, hogy mennyien vannak azok még az Európai Bizottság kimutatásában is ők aztán végképp nem elfogultak a magyar kormány irányába -, akik kevésbé vannak kitéve a szegénység kockázatának vagy a társadalom peremére szorulás kockázatának, azt láthatja, hogy 375 ezerre csökkent azoknak a száma, akik ilyesfajta mélyszegénységi kockázatnak ki vannak téve, tehát akik a leginkább nehéz helyzetben vannak. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Egy is sok!]] Ezeken belül gyűjtötték természetesen a gyerekek arányát is, itt 9 százalékpontos csökkenés van, tehát 40 százalékkal, majdnem a felével csökkent 2010 óta az úgynevezett AROPE-kimutatásban azoknak a száma, azoknak az aránya, akik a gyermekek közül nélkülözésnek vannak kitéve; nyilván ez a szám is még tovább csökkentendő. Csak az elmúlt évekre visszautalva, tisztelt képviselő úr, ön az előjelet tévesztette el, hiszen itt még, ahogy mondom, a nemzetközileg validált számok alapján is egy 40 százalékos csökkenésről beszélhetünk. Ha pedig a felnőtteket is nézzük és az anyagi nélkülözés kockázatát, akkor azt látjuk, hogy 1,3 millióval kevesebb ember az, aki ki van téve ennek a kockázatnak. Ez nem önmagától jött létre, ehhez kellett a foglalkoztatás bővítése, a munkanélküliség leszorítása kétszámjegyűről 4 százalék alá [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] kellett a rezsicsökkentés, a családi adókedvezmény, a fizetésemelések, a minimálbér-emelés, az ingyenes tankönyv, étkezés [[Az elnök ismét csenget.]] és még sorolhatnám, hogy mennyi kormányzati intézkedés. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Rétvári államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Simon Róbert Balázs, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Számíthatnak-e Magyarország kormányának támogatásra a következő időszakban is az autóipar hazai szereplői?” címmel. Simon Róbert Balázs képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Győr város országgyűlési képviselőjeként pontosan tudom, hogy a 25 éve Győrben működő Audi Hungaria Zrt. mennyire fontos és meghatározó szereplője városunk, a nyugat-dunántúli régió és országunk gazdaságának.A vállalat az elmúlt héten ünnepelte 25 éves jubileumát, egy negyedszázados autóipari történelmet. Az Audi magyar leányvállalatának 1993-as megalapításával a négykarikás márka globális termelési hálózatának első mérföldkövét tette le. 25 éve kis motorgyárként indult a győri üzem 700 munkatárssal, 60 ezer négyzetméteren, napi 2 ezer erőforrást előállítva, amely napjainkban összességében, több mint 8 milliárd eurós beruházásokat követően, 5 millió négyzetméteren 12,5 ezernél több munkatársat foglalkoztatva 9 ezer motort és 500 járművet bocsát ki naponta. Az elmúlt negyedszázadban 33 milliónál több motor és több mint 1,1 millió autó készült Győrben. A 25 éves jubileumi ünnepségen a kormány képviseletében Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr elmondta, hogy 7 százalékkal nőtt idén az első félévben az autóipari termelés értéke Magyarországon a tavalyi azonos időszakhoz képest. Az autóipari termelés értéke már most elérte a 4500 milliárd forintot, míg tavaly ez egész évben 8000 milliárd forint volt. A feldolgozóipar teljesítményének közel 30 százalékát adja az autóipar, ahol jelenleg több mint 167 ezer ember dolgozik. Mint a miniszter mondta, a modernkori ipari forradalmat az autóipar vezényli, és a világ vezető autóipari vállalatai szerint Magyarországon érdemes beruházni. A világgazdaságban zajló, a gazdaság szereplőit és a szabályozókat is komoly kihívás elé állító versenyben a siker záloga az, hogy minél több, az új ipari korszakot meghatározó beruházást vonzzunk magunkhoz. [[Az elnök csenget.]] Tisztelt Államtitkár Úr! Mindezek alapján kérdezem, hogy számíthatnak-e Magyarország Kormányának támogatására a következő időszakban is az autóipar hazai szereplői. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Simon Róbert Balázs képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Menczer Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Egy lépéssel korábbról indulva: 2014-ben állítottuk külpolitikánk fókuszába a külgazdaságot, a magyar külgazdasági érdekek képviseletét. Kaptunk is ezért bírálatot akkoriban, pedig ez valójában nem a klasszikus diplomáciai feladatok leértékelését jelenti, éppen ellenkezőleg: mindezek felértékelését. Pontosan tudtuk már akkor is, hogy külgazdasági sikereket csak akkor tudunk elérni, ha a klasszikus diplomáciai feladatokat hiánytalanul elvégezzük. Az eredmények és a számok nem maradtak el: a befektetési ügynökségünkön keresztül a tavalyi évben 96 beruházás, az idei év első felében már 46 beruházás érkezett Magyarországra; az összértéke annak a tavalyi 96 beruházásnak 3,5 milliárd euró, az idei első félévben pedig már elértük a 2 milliárd eurót; tavaly 17 ezer munkahelyről született döntés, idén az első félévben pedig 7 ezer új munkahely bejelentésére került sor. A tavalyi év alapján Magyarország a világon a hetedik legkedveltebb befektetési helyszín volt az amerikai multinacionális vállalat, az IBM listája alapján. Na most, az autóipar, amit ön említett, természetesen a magyar gazdaság gerincoszlopa, az egyik legfontosabb gazdasági szektorunk: az autóipar termelési értéke, kétségtelen, tavaly elérte a 8000 milliárd forintot, az idei év első hat hónapjában pedig 7 százalékkal nőtt ez az érték is, tehát jó esélyünk van arra, hogy az idén is rekordot döntsünk az autóipar termelési értékét tekintve. Kijelenthető tehát, hogy Magyarország európai autóipari nagyhatalom. Ez természetesen nem magától történt így, olyan környezetet kellett teremteni, az adókörnyezetre gondolok például, olyan gazdasági környezetet, amelyben megéri befektetni. Magyarországon van jelenleg Európában az egyik legkisebb személyi jövedelemadó, a legkisebb társasági adó, és a szociális hozzájárulási adó is folyamatosan csökken. Emellett, ahogyan arra ön is utalt, bevezettük a duális szakképzést Magyarországon, és ennek eredményeképpen egyre jobb munkaerővel tudjuk kiszolgálni azokat, akik idejönnek hozzánk. Az új típusú ipari forradalomban tehát igyekszünk helytállni [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] ezt mutatja, hogy a multinacionális vállalatok és azok magyarországi beszállítói is egyre többet fordítanak kutatás-fejlesztésre. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Menczer Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Potocskáné Kőrösi Anita, a Jobbik képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Mikor vehetik végre igénybe Siófok, Balatonfüred és Keszthely lakosai, valamint a desztinációban tartózkodó vendégek a beígért elektromos buszokat?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Nagy öröm számunkra, hogy most már több mint három éve, hogy bejelentésre került a balatoni fejlesztési program, és ebben a desztinációban számos infrastrukturális beruházás valósulhat meg; gondolunk itt a kerékpárútra, a vasútfejlesztésre vagy akár a Sió-csatornán lévő műtárgyak cseréjére. Öröm volt Siófok, Balatonfüred és Keszthely számára, amikor látták a kormányhatározatban, hogy 2 milliárd forint értékben elektromos buszok beszerzésére is nevesítetten szerepel ez a három település. [[12.50]] Azóta eltelt jó pár év, mióta ez a kormányhatározat megjelent. 2017 februárjában a Balaton Fejlesztési Tanács ülésén a Magyar Turisztikai Ügynökség vezérigazgató-helyettese bejelentette, hogy európai uniós forrásmegjelölés helyett hazai forrásból fog az elektromos buszok beszerzése megtörténni. 2017 februárja óta eltelt már másfél év, de érdemi választ, érdemi lépéseket a kormányzat nem tett, elektromos buszok nem történtek beszerzésre, holott a pályázatot, a konzorciumi megállapodást a három település már nagyon régen benyújtotta. Tisztelettel kérdezem államtitkár urat, mikor utazhatnak Siófok, Balatonfüred és Keszthely lakosai az elektromos buszokkal, hiszen nemcsak az a fontos, hogy turisztikai desztinációról beszélünk, hanem mind a környezettudatosság jegyében fontos, hogy elektromos buszok járhassák az utakat, mind pedig a költségcsökkentés az önkormányzatok részéről meghatározó lenne. Köszönöm érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Először is szeretném megköszönni, hogy méltatja azt a munkát, amit a kormány a balatoni közlekedés területén kifejtett és Balaton-fejlesztés cím alatt végez. Számtalan olyan fejlesztés történt az elmúlt időszakban, amiket nem említett meg, éppen ezért hadd soroljak fel néhányat, visszatérve természetesen a kérdésben feltett területre; a végén majd arra is mindenképpen kitérnék. 2014 szeptemberében kezdődött a Lepsény-Szántód-Kőröshegy, majd Szántód-Kőröshegy-Balatonszentgyörgy vonalszakasz rekonstrukciója. 2018 nyarán óránként jártak az expresszvonatok és a Flirt típusú modern motorvonatok is a Balaton déli partján. A beruházások lezárása után a gyorsvonatok menetideje Budapest és Siófok között 25 perccel, Balatonszentgyörgyig 44 perccel csökkent. 2016 áprilisában kezdődött a Kaposvár-Fonyód vasútvonal felújítása, amelynek köszönhetően a másfél órás menetidő 20-31 perccel lett rövidebb. Mindezek mellett a járműállomány további megújítására is kiemelt figyelmet fordítunk. A Balaton térségében számos vasútállomás újult meg, Keszthely városában előbb felújításra került az autóbusz-állomás, majd felülvizsgáltuk az autóbuszos és vasúti csatlakozásokat, ezt követően 2017-ben közel félmilliárd forintból a vasútállomás is megújulhatott. Balatonfüred városában ugyancsak ehhez hasonló fejlesztések történtek meg. Tisztelt Képviselő Asszony! Bizonyára nem ezekre az ön által közvetett módon jelentéktelennek mondható fejlesztésekre gondolt, amikor számonkérte az ön szerint elmaradt beruházásokat. Mindazonáltal kérdésére válaszolva az elektromos buszok ügyében a választ már képviselő asszony is megfogalmazta a kérdésében, hisz ebben az ügyben, ezen a területen a Magyar Turisztikai Ügynökség vállalt komoly szerepet, és jelen pillanatban az ő közreműködésükkel folyik a közbeszerzés, folyik a fejlesztés. Kérem, hogy a válaszomat fogadja el, és előbb-utóbb a három városban elektromos buszok is rendelkezésre állnak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Cseresnyés Péter államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Molnár Gyula, a Magyar Szocialista Párt képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Mit kíván tenni az M0 autóút, valamint a Kelenföld-Százhalombatta vasúti vonalszakasz felújítása során tapasztalható közlekedési káosz enyhítése érdekében?” címmel. Molnár Gyula képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Ha bármilyen módszerrel megkérdezzük a fővárosi embereket, hogy mi a legnagyobb problémájuk, akkor nagy valószínűséggel a közlekedés, a közlekedés kérdése vagy az első helyen, vagy az első háromban valahol megtalálható. Ez azt jelenti, hogy aki a fővárosban bármit akar tenni, annak nagyon körültekintően és nagyon óvatosan kell hozzányúlni ahhoz a kérdéshez, ami bármilyen módon a közlekedést érinti. Vannak olyan dolgok, amiket meg kell csinálni. Az én kérdésemben is szereplő kelenföld-százhalombattai vasútvonal felújítását meg kell csinálni. Az a kérdés csak, hogy ennek kapcsán hogyan, miképpen figyelünk arra, hogy a környéken lakók, az ezt használók vagy az ezzel érintett területeken mi is történik, tájékoztatják-e őket, milyen ütemben készítik el a munkát, és milyen alternatív megoldásokat találnak az ott élők. Amióta beadtam a kérdést, foglalkozott vele az egyik kereskedelmi tévécsatorna, és ennek kapcsán tudom azt, hogy a rendkívül sok alvállalkozó miatt gyakorlatilag tervezhetetlen a fővállalkozó számára az, hogy melyik munka mikor történik meg. Tehát itt még inkább felelős a minisztérium, még inkább felelősek azok a kormányzati szervek, akik ezeket a munkákat össze kell hogy fogják. Államtitkár úr, a kérdésem tehát nagyon egyszerű: miért nem a nyári időszakban végeznek egy olyan munkát, amely rendkívüli módon érinti azokat, akik az iskolába viszik a gyermekeiket? Mit kívánnak tenni azért, hogy a közlekedési káoszt ezen a területen enyhítsék? S mikorra várható ebben az ügyben végleges és megnyugtató megoldás a környéken lakók számára? Köszönöm szépen.
Köszönöm, Molnár Gyula képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mindkét terület kapcsán megfogalmazott kérdésére szeretnék választ adni. Bizonyára ön is tudja, hogy az M0-ás autóút Magyarország egyik legforgalmasabb útszakasza. A déli szektor forgalma az elmúlt években megkétszereződött, elérte a napi 120 ezer járművet. A pályaszerkezet és a 30 éves hidak felújítása nem tűrt tehát halasztást. A kivitelező technológiai okokból csak a bal útpálya teljes lezárásával végezheti el a feladatokat. A Szigetszentmiklósnál kialakult torlódások kezelése érdekében azonnal bevetettük az elérhető eszközöket. Szeptember eleje óta többek között átalakított, forgalomfüggő jelzőlámpaprogramok, rendőri forgalomirányítás és átszervezett közösségi közlekedés segíti a közlekedést. Az Innovációs és Technológiai Minisztérium beavatkozása nyomán emellett a hárosi Duna-hídon a Csepel-szigetről az M1-es autópálya irányába már nem kettő, hanem három sávon haladhat a forgalom. A szigetszentmiklósi Massányi Károly utcában pedig újra korlátozás nélkül közlekedhetnek az autósok, mivel az önkormányzat befejezte az útfelújítási munkákat. Szeptember végéig a Magyar Közút is befejezi a körforgalom kivitelezését. Ami pedig a vasúti közlekedést illeti: a Kelenföld-Százhalombatta vonalszakaszon a régi helyett új pályaszerkezetet építenek, ehhez ideiglenesen a tervek szerint egy hónapra le kellett zárni az Angeli úti átjárót is. A gyalogos- és kerékpáros forgalom átvezetése a lezárt átjáróban biztosított, csakúgy, mint a buszközlekedés az átjáró mindkét oldalán. Tisztelt Képviselő Úr! A válaszomat összegezve: a kivitelezők megtették a szükséges lépéseket ahhoz, hogy a lehető legkisebbre csökkentsük azokat az átmeneti kellemetlenségeket, amelyeket a felújítások okoznak, a kormány számára ugyanis, ellentétben önökkel, valóban fontos a hazai közlekedési infrastruktúra állapota. 2022-ig éppen ezért összesen 4000 milliárd forintot fordítunk a közúti és a vasúti hálózatok fejlesztésére. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Cseresnyés Péter államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Székely Sándor, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mi akadályozza a kormányt az otthoni ápolás foglalkoztatási jogviszonyként történő elismerésében?” címmel. Székely Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Eddig több mint 16 ezren támogatták aláírásukkal azt a petíciót, hogy az otthonápolást ismerjék el foglalkoztatási jogviszonyként, és így járjon érte legalább minimálbér. Az otthoni ápolás kemény munka, nehezen tagadható, hogy méltányos lenne érte munkabért fizetni. Észszerű is lenne ugyanakkor, hiszen az otthoni ápolás előnyös az ápoltnak, aki otthon lehet a szerettei körében, előnyös az államnak, minthogy a rászorulók intézménybeli ápolása sokkal drágább lenne, és érzelmileg előnyös az ápolónak is, akinek viszont jelentős anyagi veszteséget jelent ahhoz képest, mintha ehelyett munkát vállalhatna. Ha tehát az otthoni ápolás foglalkoztatási jogviszonyként történő elismerése és legalább minimálbérrel történő honorálása ezt a kieső jövedelmet részben pótolná, azzal minden érintett jól járna. Ehhez képest ma a legmagasabb úgynevezett kiemelt ápolási díj mindössze 52 800 forint, ami alig fele a szintén nagyon kevés minimálbérnek, ami nettó 92 ezer forint. A Költségvetési Felelősségi Intézet számításai szerint mindez a jelenlegihez képest 6 milliárd forint többletkiadást jelentene a költségvetésnek, ami nagyjából egy fél stadion ára, viszont nem néhány száz embernek jelentene hétvégi szórakozást, hanem 12 ezer otthon ápoltnak és családjának jelentene könnyebbséget. Az otthoni ápolási díj egyébként a környező EU-tagországok mindegyikében lényegesen magasabb nemcsak a jelenlegi hazai díjnál, de a követelt nettó minimálbérnél is. Kérdezem ezért miniszter urat, miért nem fogadja el a kormány azt a humánus javaslatot, ami nemcsak a 12 ezer nehéz helyzetű család életét könnyítené meg, de újabb családokat ösztönözne az otthoni ápolásra, és bizonyára a költségvetést is tehermentesítené. A válaszát köszönöm szépen előre is. [[Taps a DK soraiban.]] [[13.00]]
Köszönöm szépen, Székely Sándor képviselő úr. Miniszter úr megbízásából Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kérdés maga fontos, hiszen az elmúlt hetekben is a parlamentben is beszéltünk már róla, a korábbiakban is szó volt róla. A kormányzat az elmúlt években is igyekezett folyamatosan, évről évre emelni azt a díjat, amit 2010-ben megörökölt. Sőt, nemcsak emeltük az otthonápolási díjat, hanem új kategóriát is vezettünk be, az alap és az emelt kategóriájú ápolási díj mellé a kiemelt kategóriájú ápolási díjat is bevezettük, hogy így is tovább tudjuk emelni azok havidíját, akik otthon ápolják a hozzátartozójukat, szerettüket.Így, akik a leginkább nehéz helyzetben, legsúlyosabb egészségi állapotban lévő hozzátartozójukat ápolják, most már 37 ezer forint helyett 58 680 forintot kapnak, tehát 60 százalékkal emelkedett az ő esetükben az az összeg, amit otthonápolási díjként megkaphatnak. A kormánynak szándéka a további emelés, ezért folytatunk folyamatos egyeztetéseket több szervezettel, Autisták Országos Szövetségével, Értelmi Fogyatékossággal Élők és Segítőik Országos Szövetségével, a Magyar Vakok és Gyengénlátók Országos Szövetségével, a Mozgáskorlátozottak Egyesületeinek Országos Szövetségével, a Siketek és Nagyothallók Országos Szövetségével, valamint a Siketvakok Országos Szövetségével is. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ezek közül a MEOSZ nyilatkozott az egyeztetések után, és azt mondták, hogy komplex megbeszélésről volt szó, előrevivő, a jövőre nyitott javaslatokkal találkoztak. Az ősz folyamán ezt a kormányzat meg is fogja tárgyalni, tehát most már heteken, hónapokon belül, és az idei évben döntés is fog születni arról, hogy a következő évben vagy években hogyan folytatódik az otthonápolási díj emelése, hiszen az emelések mellett 50 ezer forintos nyugdíj-kiegészítést is kapnak azok, akik legalább 20 éven keresztül a gyereküket otthon ápolták, illetőleg egészségbiztosítási járulék is jár, szolgálati időnek is számít ez az időszak. De én is megkérdezném öntől, tisztelt képviselő úr, mi akadályozta a korábbi MSZP-SZDSZ-kor-mányokat abban, hogy például 2005-ben bevezessék azt, amit ön most követel, amikor december 13-án egy országgyűlési szavazáson konkrétan leszavazták a baloldal képviselői ezt a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Hogyan képviseli a Nagy Brittaniában dolgozó magyarok érdekeit a kormány?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Egyre inkább közeleg a brexit időpontja, tudjuk azt, hogy egyre kétségesebb az, hogy létrejön-e bármiféle megállapodás a brit kormány és az Európai Unió között. Ami Magyarországot érinti ebben a kérdésben, az az, hogy mi lesz azokkal az emberekkel, azzal a több százezer ott dolgozó magyar emberrel, illetve magyar diákkal, akik az önök kormányának következményeként kellett hogy kivándoroljanak Nagy-Britanniába, és ott élnek, dolgoznak.Az a helyzet, úgy állunk jelen helyzetben, hogy nem tudjuk, a magyar kormány milyen minimumkövetelményeket határozott meg az ott dolgozó magyar állampolgárok érdekében, és nem tudjuk azt, hogy milyen stratégiája van a magyar kormánynak a Nagy-Britanniával való együttműködésre a brexit utáni időre. Korábban konkrét kérdéseket tettem föl, és önök sajtóközleményekkel válaszoltak. Akkor most csak egy konkrétumot, ha megengedi, föltennék. Bár Theresa May kijelentette, hogy akik 5 éve ott élnek, jogosultak ugyanazokra a szociális támogatásokra, mint korábban, de mi van azokkal, akik kevesebb ideje élnek ott? Arra szeretném önöket kérni, hogy bár a Martonyi-korszak óta az önök Külügyminisztériuma nem foglalkozik klasszikus diplomáciával, mégis, ha az év végére valamilyen stratégiát esetleg az ott dolgozó és tanuló magyaroknak tudnának arra mondani, hogy hogyan fogja a magyar kormány képviselni az ő érdekeiket, az nagyon jó lenne. Nagy bizodalmunk nincs, ugyanakkor azt a kérdést még föltenném, hogy milyen egyeztetéseket folytatott le az Európai Unió különböző fórumain a magyar kormány ez ügyben, volt-e erre esetleg idejük az elmúlt időszak nagyon fontos külügyi munkájában. És ha már ezt megválaszolnák, akkor azt is elmondaná, hogy egyeztetett-e az ott élő, dolgozó, tanuló magyarokkal bármilyen szinten a Külügyminisztérium. Esetleg tudnának-e időt szakítani erre a klasszikus, fontos diplomáciai munkára? És még arra szeretném államtitkár urat megkérni, bár tudom, hogy önnek kommunikációs háttere van, ha nem sajtóközleményben, hanem szakmai módon válaszolna, az megtisztelné azokat a kint dolgozó magyar állampolgárokat, akik önök miatt vándoroltak ki. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Menczer Tamás államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mindenképpen egy tisztességes brexitben vagyunk érdekeltek, egy tisztességes és fair brexitmegállapodás a Nagy-Britanniában dolgozó és tanuló magyarok érdeke, a magyar gazdasági érdek is ezt diktálja. Egyébként az Európai Unió egészének érdeke is ezt diktálja, és vannak biztonsági okok is, amelyek emellett szólnak. Tehát egy fair és tisztességes brexitben vagyunk érdekeltek, ami mindenki számára fair.Mit is jelent ez? Egy tisztességes brexitbe beletartozik természetesen az is, hogy sikerül megóvni és megvédeni a Nagy-Britanniában dolgozó és tanuló magyar állampolgárok jogosultságait, természetesen viszonossági alapon. Ugyanazokat a jogokat kérjük és várjuk, amiket az Európai Unió többi országa is megadna az itt lévő briteknek. Magyarországnak az is érdeke, hogy a brexittárgyalások eredményeként mély és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás jöjjön létre Nagy-Britannia és az Európai Unió között, ellenkező esetben ugyanis tovább gyengülhet az EU versenyképessége, különös tekintettel arra, hogy a brit gazdaság az EU teljes gazdasági teljesítményének 14 százalékát adja. A magyar álláspont szerint, tisztelt képviselő úr, a tisztességes brexit olyan gazdasági együttműködést jelent Nagy-Britannia és az EU között, már a jövőre nézve természetesen, amely nem a Kereskedelmi Világszervezet általános szabályrendszere, hanem egy szabadkereskedelmi megállapodás alapján szabályozná a kétoldalú kereskedelmet. Magyarország kiemelt jelentőséget tulajdonít a Nagy-Britanniával folytatott biztonsági együttműködés fenntartásának és folytatásának is, különös tekintettel arra, hogy nagyon komoly biztonsági kihívásokkal néz szembe a kontinens, Nagy-Britannia hírszerzése és védelmi kapacitása természetesen nem hagyható figyelmen kívül. Tisztelt Képviselő Úr! A megállapodás nélküli brexitkilépés lehetőségét mindenáron elkerülendőnek tartjuk, de amennyiben egy ilyen sajnálatos forgatókönyv valósulna meg, akkor is kétoldalú alapon arra törekednénk, hogy a Nagy-Britanniában élő magyarok jogait ne vegyék el, azok ne csorbuljanak. Természetesen, ahogy említettem, viszonossági alapon törekednénk erre. Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter pedig folyamatosan tárgyal, kapcsolatban van a brit kormány különböző minisztereivel, illetve a különböző uniós fórumokon is felszólal a magyar érdekek védelme érdekében. Ha már ilyen lelkesen követi a sajtóközleményeinket, akkor biztos ezeket is tapasztalta. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Várhatóak-e fejlesztések a Magyar Államvasutak nyári járatainak üzemelése kapcsán?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A nyári szezonban számos panaszról lehetett hallani a MÁV működésével kapcsolatban, amelyek közül a balatoni járatokon tapasztalt zsúfoltság, a légkondicionált kocsik hiánya, illetve a tájékoztatás hiánya volt a legjellemzőbb. Ez ügyben államtitkár úrhoz írásban is feltettem pár kérdést. Többek között, hogy várható-e a MÁV-nál a következő nyári időszakban a járatok sűrítése, további kocsik hozzáadása, mikor várható a balatoni járatokon klímaberendezéssel rendelkező kocsik beállítása, illetve tervezik-e korszerűbb, átláthatóbb utastájékoztatási rendszer kiépítését.A kapott válaszban írt mondatok nem kielégítőek. Ön azt válaszolta, hogy a kétóránként Keszthely és Budapest között közlekedő vonatot most már egyórás idősűrűségre állították be, de nemcsak Budapestről járnak a Balatonhoz az emberek, hanem máshonnan is. Mi a helyzet a többi vonallal? Ha erre lenne olyan kedves és tudna válaszolni. Illetve azt válaszolta, hogy a vonatok szerelvényeinek légkondicionált kocsik is részét képezik. Ez azt jelenti-e, hogy nem minden kocsi légkondicionált? Illetve folyik a vizsgálat, hogy lehet-e az expressz-vonatok szerelvényeit meghosszabbítani. Azt szeretném kérdezni, hogyan áll ez a vizsgálat. Illetve azt a tájékoztatást adta, hogy a tájékoztatás kapcsán a vonatinfo applikációt ajánlja az utazóknak. Nekem az a kérdésem, hogy aki nem használ mobiltelefont, online mobiltelefont, akkor hogyan tud tájékozódni. Főleg akkor, amikor ott áll a vasútállomáson, és ott törlik a vonatokat vagy változtatják meg a menetrendet. Nekik milyen tájékoztatási rendszert kívánnak kiépíteni? Köszönöm válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Igen, írásban már megfogalmazódott ez a kérdés és a válasz is a kérdésekre. Ettől függetlenül újra válaszolok önnek, hátha most jobban ki tudom elégíteni a kíváncsiságát. [[13.10]] A balatoni térség a magyar gazdaság számára kiemelten fontos turisztikai ágazat, a további bővülésnek a sarokköve, az egyik előző válaszomban is elmondtam, hogy nagyon-nagyon fontos nemzetgazdasági szempontból is ennek a területnek a turisztikai fejlesztése. Éppen ezért döntött úgy 2016-ban az Országgyűlés, az ön frakció- és kvázi párttársai nemleges voksai ellenére is, hogy 2020-ig összesen 365 milliárd forintot biztosít kifejezetten a balatoni beruházásokra. A balatoni közlekedésfejlesztést e keretből és más forrásokból 2010-től összesen 456 milliárd forint szolgálta és szolgálja. E tetemes összeg jelentős hányadát a vasúti korszerűsítésre fordítottuk. A Kelenföldtől Székesfehérváron át a Balaton déli partjáig, egészen Balatonszentgyörgyig több ütemben elvégzett pályafejlesztések összértéke 284 milliárd forint. Ez a legnagyobb forgalmú vonal egyébként, bizonyára ön is tudja, éppen azért, mert idement nagyon sok fejlesztési pénz; ezért kérdez mást, de természetesen a fokozatosság elvét és a lehetőségeket figyelembe véve történnek ezek a fejlesztések, például az is, amit ön is fölemlített, hogy a kétóránkénti közlekedési időszak helyett most már óránként közlekednek ezen a vonalon Keszthelyig Budapesttől a légkondicionált kocsikkal is ellátott szerelvények. A várhatóan tovább növekvő utazási igényekhez igazodva további fejlesztések folytatódnak. Az utasok az ön állításával ellentétben viszont nemcsak a minden állomáson és megállóhelyen kihelyezett információs tábláról, hanem online Vonatinfó applikációból is tájékozódhatnak, valamint a balatoni vonatközlekedés rendjéről és feltételeiről más módon is megtehetik ezt. Ajánlom minden lehetőség figyelembevételét akkor, amikor tájékozódni kíván ön a balatoni forgalomról, a balatoni menetrendről. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ágh Péter, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Hogyan alakulna Magyarország jövője, önálló határvédelmi rendszerének feladása esetén?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország Európában elsőként kezdte meg az illegális migrációval szembeni védekező mechanizmusainak kiépítését. A kormány számára már 2015-ben feltűnt, hogy az először százával, majd ezrével, végül pedig tízezrével érkező embertömegek koordinálatlan beáramlása nem jelent jót sem hazánknak, sem Európának. Emlékezzünk vissza együtt azon rettenetes időkre, amikor dokumentumok nélküli emberek tízezrei tarolták le földjeinket, hagytak maguk után szeméttel teli, helyenként fertőző környezetet, és foglalták el köztereinket, útjainkat, autópályánkat. [[Z. Kárpát Dániel: Ki volt kormányon?]] Magyarország Kormányának nem volt más választása, azonnali hatállyal meg kellett teremtenie az ország jogi, műszaki és fizikai védelmi rendszerét. Hazánk és a schengeni övezet külső határainak védelme nem csupán a magyar, de az európai emberek biztonságát is szavatoló intézkedéssorozat volt, amelyre százmilliárdokat áldoztak a magyar emberek. Tisztelt Államtitkár Úr! Az illegális migrációval szemben folytatott többéves, sikeres és eredményes küzdelem azonban veszni látszik. A kiválóan kialakított és már számtalan esetben bizonyított határvédelmi rendszerünket Brüsszel egyik napról a másikra lebontaná, és ránk erőltetné az Európai Unió valamennyi más pontján kudarcot vallott határvédelmi politikát. Habár egyre több a felháborodás Európa-szerte, az Európai Unió jelenlegi terve mégis a merkeli Willkommenskulturt erőltetné rá a tagállamokra. Tisztelt Államtitkár Úr! A hétköznapok embere komoly aggodalommal kíséri figyelemmel a nemzetközi eseményeket, és csak bízni tud benne, hogy Magyarország képes lesz továbbra is kiállni a magyar emberek és a magyar családok védelme mellett. Felmerül azonban a kérdés, hogy hogyan alakulna Magyarország jövője önálló határvédelmi rendszerének feladása esetén. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Kontrát Károly államtitkár úr válaszol. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ma a biztonság a legfontosabb közösségi érték, és a kormány számára a magyar emberek biztonsága az első. A magyar emberektől felhatalmazást kaptunk az ország megvédésére, elfogadtuk az Alaptörvény módosítását, a Stop Soros törvénycsomagot, és meghosszabbítottuk a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzetet. A kormány elkötelezett a határvédelem, a rendőrség megerősítése és a közbiztonság további javítása mellett. Az illegális migráció és a terrorveszély sújtotta Európában ma Magyarország az egyik legbiztonságosabb ország, köszönhetően a kiváló munkát végző rendőreinknek. Azért támadják Magyarországot, mert el akarják venni a kapukulcsot hazánktól. Nem engedjük! A magyar kormány elkötelezett amellett, hogy nem fogja átadni a határőrizet jogát. A jövő legfontosabb kérdése a határvédelem és a migráció lesz, ennek megfelelően a politikai erők ma Európában két táborra oszlanak: bevándorlást támogatókra és ellenzőkre. Magyarországot azért támadják, mert a magyar emberek döntöttek, nem leszünk bevándorlóország, megvédjük a határainkat és a schengeni határt. Világossá tettük, kikkel akarunk együtt élni, és kikkel nem akarunk együtt élni. Nem engedjük, hogy a határőrizet jogából bárki is akár egy jottányit is elvegyen tőlünk. A határvédelemhez jobban értünk, mint bárki Brüsszelben. A mi határainkat nemcsak profik, hanem hazafiak védik, belőlük áll a magyar rendőrök és a honvédek erős köteléke. Magyarország kitart uniós kötelezettsége és Európa védelme mellett, továbbra is megvédjük az Unió schengeni határát az illegális migrációtól, és nem adjuk át a határvédelmet. Nekünk Magyarország, a magyar emberek biztonsága, Magyarország biztonsága az első. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Családbarát kormány? Miért különböztetik meg hátrányosan a diákhiteles fiatal édesapákat?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Jobbik már 2014-ben és azóta többször kezdeményezte, hogy az állam részben vagy egészben engedje el a gyermekeket vállalóktól a diákhitel-tartozást. Örvendetes, hogy ez a jobbikos javaslat nemrégiben meghallgatásra került, ugyanakkor érthetetlen és sajnálatos, hogy csak részben, és így torz módon született meg ez a megoldás. Ugyanis az eredeti jobbikos javaslat nem tartalmaz családon belüli diszkriminációt, így az édesanyák mellett az édesapákra is kiterjesztenénk ezt a családtámogatást biztosító intézkedést. Nem úgy, mint a jelenlegi rendelet, amely támogatás révén mint ismert azoknak a diákhiteles hölgyeknek, nőknek, akik második gyermeket vállalnak, elengedi a tartozásuk felét, míg harmadik gyermek esetén a teljes összeget.Tisztelt Államtitkár Úr! Érthetetlennek tartjuk a fennálló megkülönböztetést, ugyanis, ha a születendő gyermek édesapja fizeti a diákhitel-tartozást, az kétségtelenül ugyanúgy a családi kasszából von el pénzt, pedig lehetne másképp is, csakhogy rájuk önök nem voltak tekintettel. A jelenlegi igazságtalan szabályozásból az is következik, hogy önök nem tartják szem előtt azt a helyzetet, hogy például adott esetben elváltak a szülők vagy tragikus haláleset történt, és emiatt a férfi neveli a gyermekeit, és neki ki kell fizetni a diákhitelt. Hol van ilyenkor a családbarát kormány? A Jobbik mellett a HÖOK és az alapvető jogok biztosának megállapítása szerint is diszkriminatív a hatályos szabályozás, mert nem vonatkozik a diákhitellel rendelkező édesapákra. Éppen ezért az alapvető biztosi jelentést is figyelembe véve a diákhitel elengedése feltételeinek újragondolását kérjük a kormánytól, kiszélesítve ezen kedvezmény jelenlegi kereteit. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezem, hogy miért különböztetik meg hátrányosan a diákhiteles fiatal édesapákat. Az alapvető biztosi jelentést is figyelembe véve megteszik-e a vonatkozó rendelet módosítását, felszámolva ezzel a jelenlegi észszerűtlen, igazságtalan és diszkriminatív állapotot? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kormány számára fontos, hogy a családokat minél több úton-módon segítse, éppen ezért vezettük be azt az előterjesztést, vezettük be azt a kedvezményt is, amellyel az édesanyákat és rajtuk keresztül a családokat tudjuk segíteni, abban tudjuk őket segíteni, hogy ha az édesanya továbbtanult, és ezt diákhitelből tette meg, akkor most már második-harmadik gyermek vállalása után a felét vagy az egész összeget elengedi az állam, és az édesanya helyett kifizeti a család számára. Azt hiszem, hogy ez egy fontos intézkedés volt, és jó, hogy ennek a költségvetési fedezetét tudtuk biztosítani. Sajnáljuk, hogy sem a költségvetési fedezetét, sem azokat a gazdasági intézkedéseket, amelyek idevezettek, hogy most már erre is van fedezete a magyar államnak, a Jobbik és az ellenzéki pártok nem támogatták. Az is kicsit furcsa, amikor önök azt mondják, hogy amikor nincs kedvezmény, akkor az egy jogszerű helyzet, ha az édesanyáknak van kedvezmény, az egy jogszerűtlen helyzet, mintha ne lehetne Magyarországon az édesanyákat támogatni. Mi a gyermeket nevelő édesanyákat támogattuk akkor is, amikor a „Nők 40”-et bevezettük, önök azt sem támogatták, és most is a gyermeket nevelő édesanyákat támogatjuk akkor, amikor a diákhitelt részben vagy egészben elengedjük akkor, amikor gyermeket vállalnak, pontosan azért, mert úgy gondoljuk, hogy az édesanyáknak többes terhelése van, nemcsak a munkában állnak helyt, hanem a gyermeknevelésből is természetszerűleg több hárul rájuk. [[13.20]] Ennek a többes terhelésnek, többes áldozatvállalásnak szeretnénk az elismerését részükre ebben is kifejezni. És az Alaptörvényben is rögzítettük éppen ezért, a XV. cikk (5) bekezdésében, hogy az állam a nők védelme érdekében jogosult, sőt azt is mondhatjuk, hogy köteles őrájuk célzott, külön támogató intézkedéseket hozni. Ez is egyéni intézkedés, amivel az édesanyákat próbáljuk kedvezőbb helyzetbe hozni. Önök sehol sem, sem a „nők 40”-nél, sem itt nem tudják ezt az elvet követni, úgy látom. Viszont szerencsére sokan igénybe tudták venni, ha csak az idei év első félévét nézem: 1300 édesanyának tudtunk segíteni, közel átlagosan 1 millió forinttal. Örülünk, hogy ezt megtehetjük. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „A kormányzat politikai alapon kinevezetett pártkatonái közül mennyit akar kirúgni a bürokráciacsökkentés érdekében!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Most már széltében-hosszában a közbeszédben bent van, hogy 2019. január 1-jével a központi apparátusból mintegy 40 százalékos, úgynevezett bürokrácialeépítés címszó alatti elbocsátásokra fog sor kerülni. Képviselőtársam, Harangozó Tamás írásbeli kérdést intézett a miniszter úrhoz, annál is inkább, mert azt szerette volna megkérdezni, hogy a bürokráciacsökkentésre hivatkozva a minisztériumokban, a miniszteri, államtitkári, miniszteri megbízotti titkárságokon, illetve a politikai és politikai főtanácsadók tekintetében mekkora leépítésre kerülhet sor, és a következőket kapta válaszként képviselőtársam, idézem szó szerint: „Tájékoztatásul jelzem, hogy a kérdésben foglalt állításnak a leépítés mértékéről semmilyen valóságalapja nincs, így abból további következtetéseket levonni nem lehet.” Ettől függetlenül az érintettek pontosan tudják, hogy mire készül a kormány, továbbá a szakszervezetek is többször fölhívták erre a figyelmet, hogy jó lenne, ha időben tájékoztatást kapnának.Ugyanakkor azt is lehet érzékelni, már hetek óta lehet olvasni a sajtóban, hogy a minisztériumokban konkrétan 40 százalék körüli létszámleépítéseket terveznek. Erről a tárcavezetők külön-külön is már így vagy úgy, de említést tettek. Sőt, az Állami Számvevőszék elnöke, Domokos László egy korábbi parlamenti expozéjában azt mondta, hogy az ÁSZ-munkavállalók mintegy 10 százaléka részére együttműködési és elhelyezkedési támogatást fognak nyújtani. Éppen ezért kérem államtitkár urat, hogy mutassa be és tegye mindenki számára elérhetővé a kormány által készített azon hatástanulmányokat, amelyek alapján a jövő év januári elbocsátásokat tervezik a közszférában. Illetve a kormánynak már most tájékoztatni kellene a kirúgással érintett munkavállalókat, azonban még mindig nem látszik, hogy milyen elvek mentén kerülnek elbocsátásra. Köszönöm szépen a türelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót válaszadásra Potápi Árpád államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Egy demokráciában minden kormányzati ciklus elején természetes, hogy az új kormány áttekinti a közigazgatási apparátus szerkezetét, melyik minisztériumban mennyien dolgoznak, milyen munkakörben, és a hatékony és a gyors közszolgálat ellátásához mekkora apparátus szükséges. Ez a munka, ez az áttekintés most is zajlik, folyamatban van a részletek, amelyre ön is rákérdezett, kidolgozása és áttekintése, annak érdekében, hogy felmérhessük, a jelenlegi feladat- és hatáskörök ellátására hány közszolgára van szükség, és ahol a bürokráciacsökkentés létszámcsökkentést tesz lehetővé, ott ezt végre szeretnénk a következő időszakban hajtani. A várható létszámcsökkentéssel egy olyan még hatékonyabb közigazgatás kialakítására törekszünk, ahol ugyanakkor a jelenleginél lényegesen magasabb bérek mellett dolgozhatnak majd a köztisztviselők. Ha kell, a költségvetésből akár többletforrásokat is vagyunk hajlandók átcsoportosítani annak érdekében, hogy magasabb béreket tudjunk kifizetni, illetve a jelenleginél sokkal rugalmasabb legyen a bérmegállapítás. Továbbra is a köztisztviselők mellett állunk, a szocialista kormányzat politikájával szemben, amikor egyhavi bért vettek el a közszféra dolgozóitól. A 2010 után hivatalba lépett és azóta újjáalakult kormány átfogó béremelési programot indított el a közszférában, emeltük a béreket az egészségügy, az oktatás, a rendvédelem vagy a területi közigazgatás rendszerében. Ezt a munkát szeretnénk folytatni most. Szeretném megnyugtatni a képviselő urat, hogy felelősséggel dolgozunk, a választópolgárok érdekében. És a részletekre, kérem, várjon még türelemmel, meg fogjuk ezeket is adni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Varju László, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Miért veszik vissza a tűzifa-juttatás felét?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Több ok is van arra, hogy a tűzifáról beszéljünk, mert akár közelíthetnénk onnan is, hogy a Demokratikus Koalíció legeurópaibb pártként [[Derültség a Jobbik soraiban. Dr. Rétvári Bence: Aki a miniszterelnök fejét bottal verné, európai? Ez az európaiság, hogy bottal verés?]] a megújuló energiák ügyét fontosnak tartja, és ennek keretében is beszélhetnénk erről, akár úgy, hogy Kaderják urat kérdezzük erről, mit gondol erről. De most nem ez az apropó, mert a tűzifát most nem elégetni kell az erőműben, hanem önök itt, a kormány a kampány hevében arra jutottak, úgy találták, hogy kevés a méz a madzagon, ezért egy kicsit kennek rá, és 12 ezer forint értékű jutalmat ígértek a gázszámlával rendelkezőknek. Csak megfeledkeztek arról, hogy több százezer, több mint 600 ezer család van, amely háztartásában más anyagokkal, hagyományos anyagokkal, köztük fával fűt. Éppen ezért, hogy erre önöket emlékeztessük, többen követeltük, kértük önöktől, hogy ezzel foglalkozzanak. Az erre való jelentkezési határidő október 15-én lejár. Nagyon fontos, hogy erre emlékeztessünk mindenkit, hogy igenis, most van erre lehetőség. Viszont többen is jelezték, hogy önök vissza is veszik mindjárt egy ilyen kis trükkel ennek a lehetőségét, hiszen a kiszállítás díját elkérik maguktól az érintettektől. Van, ahol ez 6 ezer forintba került. Éppen ezért kérdezem államtitkár urat arról, hogy csakugyan meg akarják-e fizettetni minden tűzifát igénylővel a kiszállítás költségeit. Túl soknak tartják-e, hogy a rászorultaknak még a többiekhez képest is harmadannyi juttatást adnak, és igyekeznek ilyen módon a legrászorultabbakat még nehezebb helyzetbe hozni? Államtitkár úr, várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Pogácsás Tibor államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt gondolom, nagyon jó dolog az, ha fejlődik a világ, és nagyon jó dolog, ha fejlődik maga az ember is. Én ezért tartom nagyon fontosnak és nagyon jó dolognak, hogy az ön érzékenysége és a rezsicsökkentéshez való hozzáállása is fejlődik, fejlődött, és ma már belátja, hogy mindaz, amit önök műveltek, amikor kormányon voltak, az emberek megélhetési lehetőségeivel, az felháborító volt, és nem véletlen, hogy úgy döntöttek a választásokon az emberek, ahogy döntöttek. [[Arató Gergely: Mi van a tűzifajuttatással, arról beszéljen az államtitkár úr! Közbeszólás az ellenzék soraiból: Meg az ellopott rezsipénzek! Az elnök csenget.]] Tisztelt Képviselő Úr! A kormány mindig is érzékeny volt arra, hogy azok az emberek, akik különösen nehéz helyzetben élnek, egyedül élnek, tanyákon élnek, egyéb helyeken élnek, ahol a közösségi összetartás kisebb, azoknak a téli időszakra egy szociális tűzifa-támogatási rendszert működtessen az önkormányzatokkal közösen. És ez a rendszer jól működött, és működik is. És való igaz az, hogy az ország tavalyi évi gazdasági teljesítményének következtében az idei évi fűtési szezonra 12 ezer forint értékű támogatást juttatunk minden családnak; akik vezetékes gázzal fűtenek, azok a gázszámlából írhatták le, akik pedig tűzifával fűtenek, azok ilyen értékű támogatást utalvány formájában kapnak. [[Varju László: Megkapják?]] Mi az önkormányzatoktól azt kértük, hogy ebben segítsenek, és az önkormányzatok gyűjtik össze a támogatásra jogosultakat, és ők vesznek részt majd az utalványok kiosztásában. Az a zűrzavaros mondatsor, amit ön itt hangoztatott, hogy egy olyan támogatási rendszer, amelynek a kiosztása csak október 15. után kezdődik [[Varju László: De még idén, ugye, államtitkár úr?]] abban már most elvontunk volna valamit, ez önmagában mutatja azt, hogy fogalma nincs arról, amiről beszél. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból. Arató Gergely: Halandzsázással nem lehet fűteni!]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Orosz demokrácia, kínai környezetvédelem?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony. [[13.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az Orbán-kormány sokat emlegetett keleti nyitásának egyetlen értelmét az adhatná, ha a keleti országoktól azt tanulnánk el, amit érdemes, például a szorgalmat és az idősek tiszteletét. Önök azonban nemcsak az önöknek tetsző demokráciát akarják a keleti diktatúrákból importálni amit megszépítve illiberális demokráciának neveznek -, hanem a környezetminőséget is. Mára odáig jutottunk, hogy nem csupán az EU-n belül tartozunk a legszennyezettebb levegőjű tagállamok közé, de globális összevetésben is.Az Európai Számvevőszék friss adatai szerint immár a fullasztó füstködökről ismert Kínában és Indiában is jobb a levegő, mint Magyarországon. A magyar lakosság száz lakosonként évente 1,8 egészséges évet veszít a kormány nemtörődömsége miatt, ami a kétszerese az EU-átlagnak, és Kína, illetve India mutatóinál is rosszabb. Az Európai Bizottság immár egy évtizede kötelezettségszegési eljárást folytat a magyar kormányok ellen a szennyezési határértékek tartós és folyamatos túllépése, a szmogos napok túlságosan nagy száma miatt. Önöket azonban a probléma nem nagyon érdekli láthatóan, ugyanis a jövő évi költségvetésben is csupán egy családi ház árát biztosították a legveszélyesebb PM10-szennyezés csökkentésére, holott néhány stadionból azért már érzékelhető javulást lehetne elérni. Kérem, szíveskedjék tájékoztatni arról, hogy a kormány szerint mikor érjük utol legalább a kínai levegőminőséget, és mikor tesznek végre érdemi, hatásos lépéseket a légszennyezéssel összefüggő sok ezernyi haláleset, illetve százezres nagyságrendű megbetegedés megelőzéséért. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Mindenekelőtt szeretném tájékoztatni képviselő asszonyt, hogy a hivatkozott európai számvevőszéki tanulmányban egy, a 2012-es adatokat mutató táblázat szerepel. 2012 óta Magyarország levegőminősége folyamatosan javul, ugyanakkor leszögezhetjük, hogy 2012-ben sem volt rosszabb, mint az indiai vagy a kínai levegőminőség. A WHO frissebb, 2016. évi felülvizsgálatának adatai már reálisabb képet mutatnak az említett országokról. Természetesen tisztában vagyunk a légszennyezettség kedvezőtlen hatásaival, éppen ezért az elmúlt években jelentős lépéseket tettünk a helyzet javítására.A levegőminőség alakulásában ugyanakkor a légszennyező anyagok helyi kibocsátása mellett számos, tőlünk független tényező játszik közre. Magyarországra az országhatáron túlról, akár még Ázsiából is 30 százalékkal több légszennyező anyag érkezik, mint amennyi távozik. Ráadásul az ország medencejellege miatt a téli időszakban a légszennyező anyagok könnyebben feldúsulnak, leülepednek a medencében. Néhány ilyen epizód akár éves határérték-túllépést is okozhat, ezáltal statisztikai szinten a valós helyzetnél kedvezőtlenebb képet mutatva az országról. Mindezek ellenére minden lehetséges intézkedést megteszünk a levegőminőség javítása érdekében. Már évekkel ezelőtt elindítottuk a kis méretű részecskék kibocsátásának csökkentésére vonatkozó ágazati programot. A program 2011-es indulása óta a közlekedési, az ipari, a mezőgazdasági és a lakossági szektorban számos intézkedés megvalósult mintegy 160 milliárd forint értékben. Jelenleg készül az új országos levegőterhelés-csökkentési program, amely kitér minden lényeges légszennyező anyag kibocsátásának korlátozására. Meggyőződésem, hogy Magyarország jó úton halad a környezeti ártalmak mérséklése terén. Javaslom ezért képviselő asszonynak, hogy a statisztikai adatok téves értelmezésén alapuló riogatás helyett inkább a kormánynak az emberek érdekében végzett munkáját támogassa. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm államtitkár-helyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Rig Lajos, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Milyen hosszúak a várólisták a fideszes dimenzióban?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Azt ugye, mindenki tudja, hogy a kormány az elmúlt időszakban 5 milliárd forintot fordított a várólisták csökkentésére a fekvőgyógyintézetekben.A várólisták mellett van egy olyan súlyos másik probléma, amelyről nagyon keveset beszélünk, ezek az előjegyzési listák, amelyek az intézmények szakrendelőiben jelentkeznek. A választókerületemben egyre több ember keres meg azzal a problémával, hogy egy sima kardiológiai, urológiai előjegyzés több mint fél évet vesz igénybe. Az állami ellátórendszer mellett kialakult egy párhuzamos ellátási rendszer, ez a magánegészségügy. Sajnos, nagyon sok átlagfizetésből élő embernek ezt a magánegészségügyi rendszert igénybe kell vennie ahhoz, hogy megfelelő diagnosztikai eszközökkel megfelelő diagnózist próbáljanak felállítani az orvosok. Itt átlagfizetésről beszélünk, nem 5 millió forintos miniszteri fizetésekről. Majd amikor megvannak ezek a diagnosztikai eljárások során elkészült leletek, visszamegy a szakrendelőbe, vár több órát, majd az utcáról beesett ember bepofátlankodik előtte. Az elmúlt időszakban is volt egy ilyen, amikor Orbán Viktor miniszterelnök úr bement egy rendelőbe, majd az ott állókat, az ott várakozókat megkérdezte arról, hogy bemehet-e. Természetesen beengedték, ugye, ki mer nemet mondani miniszterelnök úrnak. Annak idején Kádárnak és Rákosinak sem mertek nemet mondani következmények nélkül. De nézzük a tényeket! Ezek a statisztikai adatok, amelyeket önök elmondanak az előjegyzési listáról, téves adatok. Az intézményvezetők kozmetikázzák azokat az adatokat, amelyek a bürokratákhoz, az íróasztal mögött ülő bürokratákhoz eljutnak, ebből önök egy dicshimnuszt zengenek, és azt mondják, hogy az előjegyzési listák rendben vannak, nincsen akkora várakozási lista. Sajnos, nem sikerült csökkenteni az elmúlt időszakban. Ha megnézzük az önök dimenzióját, egy-két hónapot kell várni. Kérem önöket, hogy menjenek le az egyszerű egészségügyi ellátási rendszerbe, ne a Honvédkórházban gyógyítsák magukat. Kérjenek időpontot egy vidéki város szakrendelőjébe, kórházába, és akkor majd tapasztalni fogják, hogy milyen az igazi egészségügyi ellátórendszer [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] ma Magyarországon. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A felszólalása legelején az elismerő mondatokat köszönöm a kormány nevében. Annyival egészíteném ki, hogy nem 5 milliárd forintot szánt a várólisták csökkentésére a kormány, hanem évi 5 milliárd forintot szánt az elmúlt években a kormány a várólista csökkentésére. Ez összesen 25 milliárd forintos többletet jelentett az elmúlt évek költségvetésében, olyan többletet, amelyet a költségvetési törvényben a Jobbik maga nem támogatott. Ha ön megnézi, hogy ez mit eredményezett összességében, azt láthatjuk, hogy míg 2012-ben 70 ezren voltak a várólistákon, ez most már 28 ezer alá csökkent. Hogy mit jelent a tényleges műtétre várakozási időtartamban, akkor is azt láthatjuk, hogy itt érezhető, pozitív változást hozott ez a 25 milliárd forintnyi többlet. A szürkehályogműtét esetében a tényleges várakozási idő nemcsak amit az elején informatikailag mutat a rendszer, hanem hogy ténylegesen a betegek mennyi időt töltenek -, az 90 nap volt ’12-ben, most ez 45 napra csökkent. A csípőprotézisműtétek esetében ez 180 nap volt, ez 104 napra csökkent. A térdprotézisműtétek esetében 241 nap volt, ez 137 napra csökkent. Tehát mindenhol érezhetően, közel felére, a felére vagy több mint a felére csökkent az az időtartam, amit várakozni kell a betegeknek. Nyilván itt van egy olyan minimális időtartam, amely mindig a rendszer működése miatt fennáll, de ettől függetlenül ezeket nagyon nagy mértékben sikerült javítani. A 38 százalékos várakozási idő csökkenése, mondjuk, a térdprotézisműtétek esetében a 9. legjobb eredményt hozza az európai országok között, de csípőprotézis-műtétnél is a 8. helyen állunk, ha összevetjük, tehát csak hét európai ország van, ahol ennél kevesebbet kell várni. Vagy ha megnézzük a szürkehályogműtéteket, akkor ott is a magyar adat eléggé jó adat, 45 nap [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Hollandiában is csak 35 nap, de Angliában például 72 nap. Ehhez képest azért jobbak a magyar adatok. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Várható-e hatékony lépés a kormánytól a műanyaghulladék visszaszorítása érdekében úgy, hogy közben megoldást is találnak a problémára?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Sok éve tudjuk, hogy a műanyag zacskók használata sem a termék tárolása, sem a hulladékgazdálkodás szempontjából nem jó megoldás. A természetbe kikerülő műanyagok a természetes élővilág károsításán túl bekerülnek a táplálékláncba, az élelmiszerekbe és az ivóvizekbe is, így egészségünket veszélyeztetik. Megoszlanak a vélemények, hogy mennyi csomagolóanyagot használnak fel csak a hazai kiskereskedelemben. [[13.40]] A kormányzat szerint Magyarországon évente több mint 80 darab műanyag zacskót használunk fejenként, megjegyzem, ez nagyon alulbecsült szám, de még így is csaknem egymilliárd zacskót jelent, aminek jelentős része azonnal hulladékká válik. A tapasztalat szerint azonban ennél többet használunk, mert még a szelektív szemétszállítási szolgáltatások is többnyire műanyag zsákban kérik kitenni a műanyag palackokat vagy akár a komposztálható hulladékot is. A visszaváltható üvegek, csomagolóanyagok ideje a hazai politika szerint lejárt. Ehhez képest üdvözölhető, hogy összhangban az LMP korábbi javaslataival, az illetékes tárca emelné az eldobható műanyag zacskók termékdíját, és a kör tovább bővülhet az egyszer használatos műanyag eszközökkel. Államtitkár úr, azt kérdezem, milyen mértékű termékdíjemelésre lehet számítani az egyes csomagolóanyagok terén. Mire kívánják fordítani a megnövekvő termékdíjbevételt? Milyen csomagolóanyaggal javasolják pótolni a műanyag zacskókat? Van-e erre valamilyen hazai innováció? Mi lesz az ugyancsak nagy problémát okozó pillepalackokkal és a vissza nem váltható üvegekkel? Van már erre is stratégiájuk? Válaszát előre is köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Magyarország az Európai Unió szabályozását évekkel megelőzve, már 2011-ben határozott lépéseket tett a műanyag zacskók számának csökkentése érdekében. Az eredményes intézkedéseknek köszönhetően azóta nagyon kevés üzletben kapunk ingyenesen műanyag táskát, a műanyag zacskók forgalmazása pedig megközelítőleg a felére csökkent. Az intézkedések következő állomása a környezetvédelmi termékdíjról szóló törvénytervezet, módosítás lesz. Egyetértek önnel abban, hogy megközelítőleg fejenként 80 darab műanyag zacskónyi felhasználásunkat még alacsonyabb szintre kell visszaszorítanunk. A kormány azonban ezt pontosan és eredményesen akarja véghez vinni. Az önök korábbi törvényjavaslata ugyanis, amelyre kérdésében is hivatkozott, csak a csomagolóanyagok körébe sorolt műanyag zacskók ellen lépett volna föl. Az ide nem tartozó, de a környezetre sokkal veszélyesebb könnyű és nagyon könnyű zacskókat viszont érintetlenül hagyta volna. Mi ezzel szemben ennek a termékkörnek, sőt az egyszer használatos műanyag eszközök széles körének a forgalmát is jelentősen mérsékelni kívánjuk. Hogy ezt elérjük ahogy elhangzott -, jelenleg még egyeztetés alatt álló, de a célunk eléréséhez megfelelő mértékű termékdíjemelésre fogunk javaslatot tenni, tehát hangsúlyozom, kidolgozás alatt áll az az elképzelés, amelyet majd a későbbiekben tudunk megismertetni önökkel, mindenkivel. A díjtétel emelésétől és a környezettudatos szemlélet terjesztésétől azt várjuk, hogy segítsék az állampolgárokat a fenntartható fogyasztási döntések meghozatalában, az újrahasznosítható vagy a környezetet kevésbé terhelő termékek választásában. Ugyanis mindannyiunknak lehetősége van arra, hogy az ártalmas műanyag fogyasztási cikkeket környezetkímélő termékekkel helyettesítsük a saját egészségünk és a következő generációk életminőségének megvédése érdekében. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bana Tibor, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Milyen megszorításokat tervez a kormány, ha a korrupció elképesztő mértéke miatt az EU csökkenti az uniós forrásokat?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A megerősített együttműködési eljárással létrejövő európai ügyészséghez már 22 uniós tagállam csatlakozott; Kelet-Közép-Európából Lengyelországon kívül csak Magyarország nem, annak ellenére, hogy hazánkban minden korábbinál magasabb szinten van a korrupció.Az európai ügyészség hatásköre jelen állás szerint csak az uniós forrásokra terjedne ki, vagyis a részvétellel egyáltalán nem csorbulna nemzeti önrendelkezésünk. Magyarországon az EU-s források jelentős részét ellopják, a magyar ügyészség pedig számtalan fontos esetben nem folytat vizsgálatot. A gondokat tetézi, hogy a következő, 2021-2027-es hétéves uniós költségvetési időszakban bevezethetik a jogállamisági mechanizmust az uniós források odaítélése kapcsán, ami Magyarország esetében egyértelműen negatív következményekkel járhat, hiszen a kormány és a Fidesz-KDNP lábbal tiporja a demokratikus intézményrendszert. Az orbáni korrupció veszélyezteti az EU-s támogatásokat. A már a jelenlegi ciklusban kilátásba helyezett pénzügyi szankcióknak magyar települések, vállalkozások és tisztességes honfitársaink láthatják kárát. A Jobbik szerint a haverok kiszolgálása helyett a munkahelyteremtő, foglalkoztatásnövelő célokat, az egészségügy, az oktatás és a szociális szféra területét kellene középpontba állítani. Bár a szervezethez való csatlakozás érdekében Gyöngyösi Márton és Staudt Gábor frakciótársaimmal határozati javaslatot is benyújtottunk, illúzióink nincsenek, látjuk, hogy a kormány fél ettől, ezért a Jobbik minden tisztességes honfitársunk érdekében a rendelkezésünkre álló összes lehetséges eszközzel küzdeni fog azért, hogy a csalást és az uniós forrásokkal való visszaélést érdemben visszaszorítsuk hazánkban. Tisztelt Államtitkár Úr! Tesz-e bármit is a kormány az uniós források, így a magyar családok védelme érdekében, vagy továbbra is kizárólag az önökhöz köthető családok érdekeit tartják szemük előtt? Milyen megszorításokra készülnek, ha jelentősen visszaesnek a Magyarország rendelkezésére álló európai uniós támogatások? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Völner Pál államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársam! Tisztelt Ház! Azt hiszem, hogy itt alapvető tévedés van, itt nem a korrupció emelkedik, hanem az önök szövege a korrupcióval kapcsolatban, miután a választóknak nem tudnak érdemi üzeneteket eljuttatni. [[Z. Kárpát Dániel: Ez nagyon frappáns volt! Ezt nagyon megmondtad!]] De visszatérve magára az uniós ügyészségnek a témájára: gyakorlatilag, ahogy ön is említette, 28 tagállama van egyébként az Uniónak és ebből 22 csatlakozott, tehát Magyarország nem egy szem magában vetett fel kifogásokat ezzel az együttműködéssel kapcsolatban. Alapjaiban támogattuk az elképzelést. Konstruktív javaslatokat tettünk az ügyészség vonatkozó szabályozása kidolgozásában, ezeket azonban figyelmen kívül hagyták. Nem voltak tekintettel arra, hogy nálunk az ügyészségnek közvetlenül a parlament alá rendelése alaptörvényileg garantált hosszú ideje, eltérően a többi tagállamtól, ahol a kormányzat alá rendelt, és az ügyészség nevében nem kötelességem visszautasítani, de azoknak az ügyészeknek a munkáját minősíteni, akik, azt hiszem, hogy az elmúlt években, évtizedben kiemelkedő munkát végeztek a bűnüldözés terén és érvényesítik a magyar büntetőjogot, az azért nyílt politikai színjáték részévé tenné. Ez szerintem nem hasznos tevékenység. A másik, hogy önök itt most az Európai Unió érdekében, illetve a bevándorlást támogató nyomás érdekében lépnek fel. [[Bana Tibor: A korrupció visszaszorításáról beszéltem, semmilyen bevándorlásról!]] Nagyon érdekes felidézni, hogy 2011 januárjában az önök akkori pártelnöke, Vona Gábor arról szónokolt, hogy népszavazást szervez az Unióból való kilépés érdekében, az önök képviselői uniós zászlót égettek. Gondolkozzanak el azon egyébként, hogy ilyen pálfordulások után, amiket itt önök végrehajtanak, egyáltalán mennyire hiteles az a fajta felvetésük, amit a tények teljes elhanyagolásával juttatnak itt elénk. [[Dr. Rétvári Bence: Így van! Z. Kárpát Dániel: Te sem tudod komolyan elmondani.]] Köszönöm a figyelmüket. [[Gyöngyösi Márton: Éljen a korrupció! Taps a kormánypártok padsoraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Mikor szakít a kormány az alacsony bérek politikájával?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Országos rekordot döntve nőnek Miskolcon a munkabérek. Félreértés ne essék, ezt nem én mondom, ezt Miskolc polgármestere mondta körülbelül két évvel ezelőtt. Ha a polgármester úr igazat mondott volna, akkor most nyilván arról beszélhetnénk, hogy végre-valahára a miskolci, a borsodi bérek elkezdtek felzárkózni a magyar átlaghoz, de a KSH legfrissebb adatai nem ezt mutatják, sőt ellenkezőleg.A KSH szerint a magyar és a borsodi átlagbér közötti szakadék közel 20 százalékkal emelkedett az elmúlt két évben. Tudja, mit jelent ez, államtitkár úr? Ez azt jelenti, hogy Miskolc és Borsod végzetesen kezd leszakadni, és ezen a problémán nem nagyotmondással lehet javítani, hanem érdemi béremeléssel. A Jobbik pontosan azért alkotta meg a bérunió koncepcióját, hogy ez az érdemi béremelés elinduljon Magyarországon, főleg a leszakadó régiókban, de önök más utat választottak. Önök azt az utat választották, aminek az lett az eredménye, hogy ma már Magyarország a bérek tekintetében a visegrádi országok között is sereghajtó. Ugyanis miközben a környező országok próbálnak felzárkózni, addig az önök miniszterelnöke mit mondott szaúdi befektetők előtt: azért érdemes idejönni befektetni, mert nálunk a minőségéhez képest feltűnően olcsó a munkaerő. Aztán Kövér László mire hivatkozva utasította el az érdemi béremelést? Az itt élők kevesebbel is beérik mondta ő. Aztán jött Varga Mihály pénzügyminiszter úr, aki szintén nem a béremelés mellett tette le a voksát, hanem az ukrán vendégmunkások mellett. Aztán jött a Fidesz-közeli Market Zrt. vezérigazgatója, aki már egyenesen azt mondta, hogy 3-5 éven belül jöhetnek a pakisztáni, indiai meg a vietnámi vendégmunkások. Vannak itt kormányzati tervek, kérem szépen, csak a béreket ne kelljen emelni. Ezért kérdezem államtitkár urat: mikor óhajtanak szakítani az alacsony bérek politikájával, amelynek részeként egyébként most épp a kafetériát veszik el a dolgozóktól? Mikor kezdenek érdemi béremelésbe? És végezetül egy kérdés: tényleg egyetértenek önök Miskolc polgármesterével? Önök szerint is Miskolcon rekordmértékben nőnek a bérek? Várom válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Bodó Sándor államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr. [[13.50]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselő Úr! Soha nem volt, nincs is, és nem is lesz ilyen kormányzati szándék, amit ön a kérdésében megfogalmazott, tehát ezt így alapból vissza is kell hogy utasítsam. Az teljesen egyértelmű, hogy a piacgazdaságban a bérek növelése és a bérek, javadalmak alakulása a gazdasági lehetőségektől függ, és a béreket alapvetően a piaci szereplők, a munkaadók és a munkavállalók alkuja határozza meg. Ebbe természetesen azért a kormányzatnak is van beleszólási lehetősége, közvetlenül a minimálbér, illetve a garantált bérminimum megállapításával. A kafetériajuttatásokra is utalt egy gondolatban. A kafetériajuttatások a béreknél kedvezőbb feltételekkel adóztak, és valamilyen szinten nyilvánvalóan kiegészítették a javadalmakat, de azzal ön is egyetértett, hiszen a mondandójának többi részéből erre következtethettem, hogy az elérendő cél mégiscsak az, hogy a munkavállalók munkájuk ellenértékeként egy szabadon felhasználható, tisztességes munkabért kapjanak. A kormány továbbra sem támogatja a béruniós kezdeményezést, sokkal inkább a hosszabb távú bérmegállapodásokat, amire egyébként konkrét példa van, és a munkaadók, munkavállalók egyetértenek ebben, illetve az életpályamodellek megalkotása, ami szintén kedvező eredményeket mutat. És a konkrét borsodi példa: a tavalyi és az idei jelentős mértékű minimálbér-emelésnek és a garantált bérminimum emelésének köszönhetően a bérek általában a kevésbé fejlett régiókban növekedtek jobban, így az első félévben pont az ön által említett térségben, Borsod-Abaúj-Zemplén megyében 13,4 százalékkal, vagy a közeli Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében pedig 12 százalékkal, tehát az országos átlagot meghaladó mértékben. Emellett nyilvánvalóan azt is látni kell, hogy ezekben a megyékben valóban alacsonyabb az átlagjövedelem, de ha a felzárkózás így folytatódik, akkor reméljük, hogy hamarosan majd ez kiegyenlítődik. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A kérdések tárgyalásának végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Félix nemzetiségi szószóló kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Törvényes volt-e a Sargentini-jelentés elfogadása?” címmel. [[Moraj és derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] Szószóló úr, öné a szó. [[Gyöngyösi Márton közbeszól.]] Képviselőtársaim! Ha kérhetném önöket, szószóló úr kapott szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Lehet, hogy önöknek vicces, nekem nem. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Siralmas!]] Ugyanis 24 éves önkormányzati képviselői gyakorlatom során minden esetben az volt a helyes, hogy a határozathozatalnál a jelen levő képviselők tartózkodó szavazata a nem szavazatokat erősítette. Kérdezem államtitkár urat tehát, hogy a Sargentini-jelentés elfogadása szabályos és törvényes volt-e [[Gyöngyösi Márton: Ez most komoly?]] mert véleményem szerint tartózkodó szavazatok figyelmen kívül hagyása sem nem szabályos, sem nem törvényes nem volt. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: A Fidesz írta? Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Kérdezem ezt azért is, mert a hazai roma… [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Melyik minisztérium adta?]] Én olyan türelmesen végighallgattam önöket, uraim.
Képviselőtársaim! Legyenek szívesek, ennyire tiszteljék meg a szószólót! Szót kapott, tessék, szószóló úr! Parancsoljon!
Köszönöm. Kérdezem ezt azért, mert a hazai roma nemzetiség vonatkozásában a Sargentini-jelentés súlyos csúsztatásokat tartalmaz, amelyek nem felelnek meg a valóságnak, ezért napirend utáni felszólalásomban beszámolok a hazai cigányság valódi helyzetéről. Várom szíves válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólás a Jobbik soraiból: Szégyen!]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Völner Pál államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Oszd ki!]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Szószóló Úr! Tisztelt Ház! [[Burány Sándor: Nehéz munka ez!]] Valamennyien tudjuk, akár a Ház előtt lévő határozati javaslatból is, hogy milyen szégyenletes körülmények között született meg ez a jelentés, illetve ennek az elfogadása. [[Gyöngyösi Márton: Legalább ti elolvastátok volna a jelentést!]] Pontosan szerepelnek a határozati javaslatban azok a számadatok, amelyek tartalmazzák, hogy ebben az esetben 262 támogató szavazatnak kellett volna megszületnie ahhoz, hogy érvényesen fogadja el az Európai Parlament ezt a határozatot. Az Európai Unió működéséről szóló alapszerződés megfelelő cikkelye, a 250. tartalmazza, hogy minősített többséget igénylő kérdésekben hogyan kell a szavazás rendjénél figyelembe venni a tartózkodó szavazatokat. [[Szabó Szabolcs: Nem így fogalmaz! Ne hazudjál!]] Képviselő úr nem ön tett fel kérdést, ha megengedi, önnek nem válaszolok. [[Zaj. Az elnök csenget. Szabó Szabolcs: Hazudik!]] Tehát gyakorlatilag a kormány…
Bocsásson meg, államtitkár úr!
…most készíti elő azt a beadványt az Unió bírósága elé, ahol természetesen a tartalmi kérdéseket is érintően az eljárásjogi kérdésekre… [[Gyöngyösi Márton közbeszól.]]
Frakcióvezető úr, nem adtam szót önnek. Legyen kedves!
…illetve szavazatszámítási anomáliákra felhívja majd a figyelmet, és remélhetőleg a bíróság érdemben vizsgálja. Természetesen nem tudjuk borítékolni, hogy netán ugyanúgy, mint az Európa Parlament jogi szolgálatának az értelmezése [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Európai!]] nem csúszhat félre egy-egy ilyen politikai üggyé emelkedő jelentés sorsa, de elég szégyenletesnek tartom egyébként, hogy a szemben lévő padsorokban, annak ellenére, hogy mindig mismásolnak, azért elég hangosan hallatszik az elégedetlenség, amely a Sargentini-jelentéssel kapcsolatos bírálatok felhangzása kapcsán hangzik el. Én csak azt mondom, hogy nézzenek mélyen önmagukba, hallgassák meg a választópolgárokat, akikkel természetesen mint egyéni képviselők csak keveseknek van alkalmuk találkozni [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: A cigányok többsége el is olvasta ezt és értelmezte? Gyöngyösi Márton: 51 százalék azt gondolta, hogy a kormányról szól!]] és akkor rájönnek majd arra, hogy a kormány által képviselt álláspont az, ami a választók akaratával találkozik. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban. Z. Kárpát Dániel: Ennyire népszerűek vagytok! Nem tehettek róla!]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! 13 óra 57 perc van, áttérünk az azonnali kérdések tárgyalására. Tisztelt Országgyűlés! Gyöngyösi Márton és Sneider Tamás, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Mennyire hiteles a kormány politikája?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm, elnök úr, de megvárom miniszterelnök urat.
Köszönöm. Tájékoztatom, képviselő úr, hogy miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Stummer János, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Meddig terjed saját miniszteri felelőssége?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ.
Köszönöm szépen, megvárom a miniszter urat.
Köszönöm. Tájékoztatom, képviselő úr, hogy a miniszter úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Jakab Péter, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Mennyire hiteles a kormány politikája?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm szépen, elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Most, hogy az óvodákban is bevezették a hazafias nevelést, eljátszottam a gondolattal, hogy ha én lennék az óvó bácsi, akkor hogyan foglalnám össze röviden a magyar állam történetét a gyerekeknek. És röviden valahogy úgy, hogy [[Kezével mutatja:]] István király megalapította, az Árpádok megerősítették, a Hunyadiak megvédték, Széche-nyiék megreformálták, ez az icike-picike kis diktátor meg az egészet ellopta. Ez a helyzet, tisztelt elnökhelyettes úr. A helyzet az, hogy mára az igazi államalapítók, az igazi államférfiak helyét a hamis cégalapítók, a strómanok vették át, akiknek ez a nemzet nem jelent semmit, maximum egy trafikot az utcasarkon [[Közbeszólás a KDNP soraiból: A Jobbikról beszélsz? Közbeszólás a Jobbik soraiból: Rólad!]] , mint ahogy a 2Rule sem jelent többet, mint egy közönséges Mészáros-logót valamelyik hatodrangú felcsúti focista mezén. A helyzet az, hogy önök nem megerősítik az államot, nem megvédik, hanem egyszerűen csak kifosztják. Önök lopott pénzből játszanak új arisztokráciát, újbáróknak meg újgrófoknak képzelik magukat, miközben minden magyarnak szolgasorsot szánnak. Mondjuk ki, szabad ember csak az lehet, aki anyagilag is szabad! De vajon szabad-e az a család, aki attól retteg, hogy holnap mehet az utcára? Szabad-e az az édesapa, az az édesanya, akinek külföldre kell mennie dolgozni, hogy eltartsa a szeretteit? Szabad-e az a gyermek, az a fiatal, akinek húszéves lakáshitellel indul az élete, a nagybetűs élet, a családalapítás? Szabad-e az a nagypapa, aki soha nem lesz nyugdíjas, mert még előtte meghal? Nem, ez az ország nem szabad, ezt az országot fel kell szabadítani. Előtte persze a lovagiasság jegyében azért illik megkérdezni: hajlandóak-e önök mint az állampárt képviselői, önként visszaadni a magyarok szabadságát? [[14.00]] Hajlandóak-e visszaadni a magyar otthonait, a magyarok fizetését, a ki nem fizetett nyugdíjakat és mindazt, amit az elmúlt nyolc évben ettől a nemzettől elvettek? Várom a válaszát. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Képviselő úr az óvodákkal indított, remélem, hogy egyetért azzal, hogy a hazafias nevelés helyes az óvodában, és amit ön elmondott, azt a sort inkább úgy kellene elmondani, hogy ezt a hazát Árpád megszerezte, Szent István az államot megalapította, a Hunyadiak megvédték, és így tovább és így tovább, és a végén a Jobbik pedig elárulta. Most mindaz, amit itt összezagyvált, e tekintetben, ha bármilyen bűncselekményről tudomása van, tegyen feljelentést, egyébként pedig ne hazudozzon! [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen miniszterelnök-helyettes úr válaszát. Viszonválasz illeti meg képviselő urat.
Köszönöm szépen. Most komolyan: ennyit tud mondani?! Egypercnyi vetítést, egypercnyi hazudozást tud mondani annak a másfél millió magyar testvérünknek, aki menekülni készül ebből az országból most már nemcsak az alacsony fizetések, hanem az önök hatalmi tébolya miatt is? Ennyit tud mondani annak a 400 ezer magyar honfitársunknak, akiket a kilakoltatás veszélye fenyeget, mert Orbán Viktor paktumot kötött a bankokkal? Ennyit tud mondani azoknak a férfiaknak, akik 40 év munka után nem nyugdíjba mennek, hanem a temetőbe, mert önöknek 40 év munka sem elég?!Az ön válasza pontosan azt üzeni, hogy bizony, nekünk, magyaroknak ismét meg kell vívnunk a magunk szabadságharcát, és ebben a harcban mi mindannyian ott leszünk az első sorban, és higgye el, miniszter úr, higgye el, el fog jönni az az idő, amikor nem azoknak kell majd menekülniük ebből az országból, akik építik, hanem azoknak, akik kifosztják önöknek. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Miniszterelnök-helyettes urat viszonválasz illeti meg. Öné a szó.
Képviselő úr, mi a magyar nemzetnek nem önön keresztül fogunk válaszolni, ön az utolsó, akin keresztül a magyar nemzetnek üzennénk. [[Arató Gergely: Ez a parlament!]] A magyar nemzetnek a politikánk, a kormányzásunk az, amiben bemutattuk azt, hogy mit akarunk tenni értük, és mit teszünk értük. Ezt a magyar nemzet oly mértékben értékelte, hogy harmadszor kétharmados többséggel ruházta fel ezt a kormányt. Tehát a magyar nemzet pontosan érti azt, hogy mi mit és miért teszünk, ellentétben önnel. Az ön diszlexik… diszlexiáján, és, hogy mondjam, pszichológiai problémáin én biztosan nem fogok tudni segíteni. [[Z. Kárpát Dániel: Ha le akarod oltani, tanuld meg kimondani! Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen miniszterelnök-helyettes úrnak. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Minden nagyon szép, minden nagyon jó, mindennel meg vannak elégedve?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Most már több hete borzolja a kedélyeket az egészségügy áldatlan állapota, és ha szabad úgy fogalmaznom, a hab a tortán, ami az ajkai kórházban történt az elmúlt két hétben azon túlmenően, hogy a nyár folyamán a sürgősségi ellátás szakdolgozói mondtak fel, később az orvosok is arra kényszerültek, hogy otthagyják ezt az intézményt. Ez az egyik ilyen dolog, ami mellett nem mehetünk el szó nélkül.A másik, hogy azt látjuk, hogy az ország más helyein sem jobb a helyzet. Több száz háziorvos hiányzik, és több száz házi-fogorvos hiányzik a rendszerből. Ha jól láttam, most 430 olyan hely van az alapellátásban, ahol tartósan nem tudták betölteni a háziorvosi szolgálatot. Nem kell fejszámolónak lenni, tisztelt miniszterelnök-helyettes úr, ez körülbelül olyan 550-600 ezer ember, akinek nincs ma Magyarországon alapellátása. A Honvédkórházban történtek azért érdekesek és hozom ide, mert ott egyértelművé vált, hogy a szükséges szakemberek 25 százaléka sincs meg az alapellátásban, Nógrád megyében és másik tíz megyében lévő kórházban minden szakorvos és szakképesítés hiányszakmának minősül, országosan nincs elég érsebész, pszichiáter, fül-orr-gégész, sebész, patológus vagy éppen radiológus. Éppen ezért azt kérdezem, hogy mikor jönnek rá arra, hogy az egészségügyi politikájuk nem képes az országban vagy a szakmában tartani a magyar orvosokat és ápolókat. És kérdezem azt is, hogy hogyan mondhatja Orbán Viktor úr, hogy a kórházakban minden rendben van, amikor gyakorlatilag nem képesek biztosítani azok megfelelő működését, és akkor a non plus ultra, hogy milyen adósságállománnyal bírnak a kórházak azt már nem is említem.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Ezek valóban nagyon komoly kérdések és nagyon súlyos problémák, és biztosíthatom önt arról, hogy a magyar kormány erőfeszítéseinek a homlokterében áll az egészségügy. Ugye, azt nyilván ön sem állítja, hogy az egészségügy problémái 2010 óta keletkeztek, vagy gondolom, azt sem állítja, hogy 2010 óta nem történtek előrelépések.Én önnel egyetértek abban, hogy nagyon sok probléma van. Azzal is egyetértek, hogy nagyon sok tennivalónk van, de kérem, azért azt méltányolja, hogy nem akármilyen erőfeszítéseket tettünk az egészségügy támogatására. A vidéki kórházaknak a felújítása, Budapesten most hatalmas kórházakat fogunk építeni, vagy például csak hogy egyetlen számot mondjak: a háziorvosi ellátás tekintetében 2010-ben 79 milliárdot, 2018-ban már 137 milliárdot fordítottunk rá. És itt még sorolhatnám a nyertes pályázatoktól kezdve végig, amivel igyekszünk az egészségügy helyzetén javítani, beleértve a rezidenseken keresztül azoknak az anyagi érdekeltté tételét. És azt gondolom, az, hogy Kásler professzor úr elvállalta az egészségügynek is az egész humán világ mellett a vezetését, az egy garancia arra, hogy egy megkérdőjelezhetetlen tekintélyű szakember áll az élén, aki az életét adta, az egész szakmai életét és személyes életét a magyar egészségügyért, és az Onkológiai Intézet esetén és példájában nem akármilyen eredményeket tud felmutatni. Úgyhogy én egyet kérek öntől: az elért eredményeket méltányolja, és ha konkrét javaslatai vannak, azokat készséggel megfontoljuk. Köszönöm.
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Az eredményeket, ha azok vannak, én bármikor készséggel elfogadom, csakhogy az a helyzet, tisztelt miniszterelnök-helyettes úr, hogy mondjuk, az alapellátásban van olyan megyeszékhely, ahol nyolc éve képtelenek betölteni a háziorvosi szolgálatot, például Kecskeméten; Kecskeméten, ott, ahol az előző egészségügyi államtitkár éveken keresztül polgármester volt, és maga is szakmabéli. Mondom, nyolc éve képtelenek betölteni! Salgótarjánban több mint nyolc éve háziorvosi betöltetlen helyek vannak, Borsod-Abaúj-Zemplén megyében az abaúji térségben, kérem, minden egyes háziorvos nyugdíjas, és a nyugdíjas háziorvosok kétharmada elmúlt 70 éves. Ott, kérem szépen, néhány év múlva, 5-6 év múlva nem lesz háziorvos, aki ellássa ezeket a betegeket. De nem jobb a helyzet Zala megyében sem, nem jobb a helyzet Baranya megyében sem. Tucatjával tudnám hozni a példákat rá. Én a múltbéli tudományos munkásságát a miniszter úrnak akceptálom, de kérem szépen, tízparancsolattal ebben az országban még senki nem gyógyított. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti miniszterelnök-helyettes urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Képviselő Úr! Csak a praxispályázatok tekintetében, amiben tudtunk segíteni, 537 ezer volt korábban, 175 ezer most, akiknek még tudtunk segíteni olyan lakosok ellátásában, akiken a praxispályázataink segítettek, és a háziorvosok még plusz 4 milliárdos támogatást kaptak. Nagyon sokáig lehetne itt még a számokat sorolni, hogy mennyi pályázati lehetőséget, mennyi konkrét támogatást tett hozzá a kormány. Természetesen mindig lesznek és most is vannak olyan helyek, amelyek valóban nincsenek betöltve, és ami a lakosság számára jogos problémát okoz. Én csak egyet tudok önnek mondani: a magyar gazdaság fejlődésének a lehetőségével élve minél inkább igyekszünk ezt a területet prioritásként kezelni és a szükséges támogatásokat odatenni. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[14.10]]
Megköszönöm miniszterelnök-helyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Gréczy Zsolt, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Találtak már olyan jobboldali művészt, akit a kultúrharc fog megmenteni az elnyomástól?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az a furcsa helyzet állt elő az utolsó néhány hónapban, hogy vannak olyan fideszes orgánumok, olyan pártsajtó, amelyik, természetesen az 1952-es Szabad Nép stílusában, de nekiindult és elkezdte a kultúrharcot. [[Nacsa Lőrinc: Ti mondjátok?]] Most az a kérdés, hogy ez a kultúrharc milyen mélységet fog ölteni. Elkezdődött azzal, hogy elkezdtek betiltani egy színházi előadást, utána volt színházigazgató, aki nem tudta megtartani az előadását, mert szintén betiltották. Utána folytatódott azzal, hogy nekimentek énekesnőnek, aki nem győzött a Facebookon egy hosszú levélben elhatárolódni attól, hogy bármilyen módon összemaszatolja magát a Fidesszel, illetve Bereményi Géza kénytelen volt lehülyézni ezt a bizonyos újságírót, és nagyon helyesen tette. Vannak már olyan újságírók is, akik úgy gondolják, hogy Esterházy Péternek nincs helye a kortárs magyar irodalomban, pedig azt kell mondanom, hogy a középszer viselkedése és árulása nem menti azt a helyzetet, amit Orbán Viktor ez ügyben előállított. Ezért az lenne az én kérdésem, hogy milyen mélységet fog ölteni ez a kultúrharc Magyarországon. Lesznek-e, kényszerítenek-e olyan helyzetbe embereket, hogy ne merjenek megírni egy regényt, ne írjanak meg egy színdarabot; lesznek-e betiltott kiállítások, esetleg zeneművek; vagy mondjuk, készüljünk-e arra, hogy olyan helyzet áll elő, mint amit Bartók Béla volt kénytelen megélni, hogy el kellett menekülnie ebből az országból azért, mert az akkori diktátor gyakorlatilag lehetetlenné tette a működését? Ugyanez a helyzet most is előállhat. Orbán Viktor ma Magyarország diktátora, és azok az emberek, akik ezeket az újságcikkeket írják, nyilván az ő tudtával és beleegyezésével indították el ezt a szégyenteljes kultúrharcot. Várom államtitkár úr válaszát.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Abból a pártból diktátoroznak, amelyik párt lovasrohamot vezényelt békés magyar megemlékezőkre a magyar szabadságharc és forradalom 50 éves évfordulóján. Akiknek én magam is köszönhetem, hogy megízlelhettem, milyen a könnygáz hatása és a szaga egy békés megemlékezés közepén állva. [[Arató Gergely: Te is gyújtogattál?]] Akik gumilövedékkel és gumibottal rontottak békés magyar megemlékezőkre, akik az ’56-os szabadságharc hőseire akartak emlékezni. Nos, ők diktátoroznak. Az a képviselő beszél pártsajtóról, aki korábban egy párttulajdonban álló lapnak, a Népszabadságnak volt a publicistája és újságírója, amely konkrétan a Magyar Szocialista Párt alapítványának a tulajdonában állt. [[Közbeszólás az ellenzéki padsorokból.]] És az beszél Szabad Nép-stílusról, aki a Szabad Nép jogutódjában, a Népszabadságban írta a cikkeit. És az beszél kultúrharcról, aki 2006. május 26-án az előbb említett Népszabadságban, a Szabad Nép utódjában, a Magyar Szocialista Párt közvetett tulajdonában álló újságban még a koalíciós alkudozások során úgy beszélt a kultúráról, mint politikai üzlet tárgyáról, és éltette Gyurcsány Ferencet, az akkori ügyvezető miniszterelnököt, hogy micsoda kiváló politikai alku teljesítménye az, hogy ahogy ígérte korábban, nem SZDSZ-es, hanem MSZP-s politikus kerülhet az oktatási tárca élére. És így, mondom, az SZDSZ-t és a liberalizmust akadálynak tekintve idézem szó szerint „meglehet, ezzel az utolsó akadály is elhárult az elől, hogy a kultúra Hiller István vezetésével szocialista minisztériumba kerüljön”, és ne, ahogy mondtam az előbb, SZDSZ-es liberális minisztériumba. Akik számára tehát a kultúra egy harctér volt, kompromisszumok tárgya, adok-kapok része, politikai üzlet, az pontosan az ellenzék, az pontosan a baloldal, az egykori MSZP, SZDSZ, most pedig azok a pártok, akik a parlamenti patkó bal oldalán ülnek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Államtitkár úr, aki összehasonlítja a Szabad Népet a 2006-os Népszabadsággal, az nagyobb gazemberségekre is képes. [[Dr. Rétvári Bence: Jogutód! Azt mondtam.]] Ez az egyik mondatom. [[Moraj a kormánypárti padsorokból.]] másik mondatom, hogy 2006 őszén önök egy törvénytelen puccskísérletet kíséreltek meg a demokratikusan megválasztott kormány ellen. És maguk csinálták ezt a balhét, kirakatokat gyújtottak fel, hidakat zártak le [[Dr. Völner Pál: Nem igaz! Hazudik!]] autókat gyújtottak fel és nekimentek a tévészékháznak. Törvénytelenségek egész sorát követték el maguk! [[Dr. Völner Pál: Hazudsz!]] És több rendőr sérült meg ezekben az ütközetekben, mint civil állampolgár. Ezt a balhét önök csinálták! [[Dr. Völner Pál: Goebbels vagy!]] Most még hadd idézzek valakit, mert ez a pökhendiség nem lesz ide elég egy idő után, csak szólok. „Ahhoz, hogy Magyarország megint nemzet legyen, megbecsült család a világban, ki kell pusztítani egyfajta ember lelkéből a jobboldaliság címkéjével ismert különös valamit, a tudatot, hogy ő mint keresztény magyar ember előjogokkal élhet a világban, egyszerűen azért, mert ő keresztény magyar úriember, joga van tehetség és tudás nélkül is jól élni, fennhordani az orrát, lenézni mindenkit, aki nem keresztény magyar vagy úriember [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] tartani a markát…” [[Az elnök ismét csenget. Dr. Völner Pál: Ülj le! Balla Mihály: Házszabály!]] Szerintem fontos az idézet, elnök úr.
Képviselő úr!
De tudnám tovább folytatni Márai Sándortól idéztem. Úgyhogy egy kis szerénység nem ártana önöknek sem.
Köszönöm. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Már megérte bejönnünk, hogy a Demokratikus Koalíció Márai Sándort idéz. Szeretnék mindennap úgy bejönni, hogy önök Márai Sándor-idézeteket olvasnak fel a parlamentben. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Cseresnyés Péter: Hátha tanulnak valamit! Gréczy Zsolt: Szívesen megteszem máskor is!]] Önöknek is javára válik, nekünk is a javunkra válik, azt hiszem, mindkettőnknek. 2006 őszén pedig a magyar emberek igazságérzetét jobban megsértették, mint a rendszerváltás óta bármikor, amikor kiderült, hogy Gyurcsány Ferenc tudatosan, szándékosan, előre kitervelten a valótlanságot mondta a magyar embereknek, meghamisította a költségvetés számait [[Gréczy Zsolt: Most éppen hazudsz!]] és ahogy ő mondta: „hazudtunk reggel, éjjel meg este”, és az emberek emiatt felháborodtak, és kimentek tiltakozni ez ellen ezt ön törvénytelen puccskísérletnek mondja, amit a Fidesz-KDNP központjából irányítottak volna…! [[Arató Gergely: Ezt mi nem mondtuk, de most bevallottad!]] Tisztelt képviselő úr, én csak azt kérhetem öntől, hogy ezt mondja el mindennap. [[Arató Gergely: De felgyújtották a tévét! Zaj az ellenzéki képviselők padsoraiból. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Mert ha ön ezt elmondja mindennap, akkor az emberek előtt a teljes hitelességét elveszíti. Úgyhogy azt is kérem, ne csak Márai Sándort, önmagát is idézze mindennap. Mindkettővel a mi érdekeinket szolgálja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi lesz velünk?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kér választ.
Köszönöm szépen. Megvárom a miniszterelnök urat.
Tájékoztatom képviselő asszonyt, hogy miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit tesz a kormány a lakhatási gondok megoldására?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kér választ. [[Csárdi Antal jelzésére:]] Igen, öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterelnök-helyettes Úr! Magyarországon lakhatási válság van, és azt gondolom, hogy ez ma már nem nagyon képezi vita tárgyát sehol ebben az országban. Ugyanakkor azt gondolom, azt is látni kell, hogy ennek a válságnak a legkiszolgáltatottabb szereplői a devizahitel-károsultak. Azok a devizahitel-károsultak, akik annak az árfolyamkockázatnak lettek a vesztesei, amit a bankok és a magyar kormány egyoldalúan az ő nyakukba varrt. Ugyanakkor a múlt héten érdekes előrelépés történt ebben a kérdésben, mert az Európai Bíróság egy előremutató döntést hozott, és rögtön idézni fogok ebből a döntésből. Azt gondolom, hogy ez megnyitja a teret a Magyar Országgyűlés előtt, illetve a magyar kormány előtt, hogy jogalkotóként végre-valahára megoldást nyújtson erre a régen megoldatlan problémára. A bíróság álláspontja szerint: „A pénzügyi intézmények kötelesek elegendő tájékoztatást nyújtani a kölcsönfelvevők számára ahhoz, hogy az utóbbiak tájékozott és megalapozott döntést hozhassanak. E követelmény magában foglalja, hogy az árfolyamkockázattal kapcsolatos feltételeknek nemcsak alaki és nyelvtani szempontból, hanem a konkrét tartalom vonatkozásában is érthetőnek kell lennie.” Éppen ezért azt gondolom, hogy ha valaki itt vett fel annak idején devizakölcsönt, pontosan tudja, hogy ennek a feltételrendszernek, amit a bíróság az indoklásában leírt, egyik devizahitel sem felel meg. Ezért kérdezem, tisztelt miniszterelnök-helyettes úr, hogy mit kíván tenni a magyar kormány annak érdekében, hogy az a sok tízezer devizahitel-károsult, akinek a feje felett lebeg a végrehajtás, megoldást kapjon erre a válságra. Mit kíván tenni annak érdekében, hogy az adósoknak, akik a mai napig cipelik a devizahitel következményeit, ne kelljen egyenként bírósághoz fordulnia, kíván-e a magyar kormány bármit tenni ennek érdekében? Köszönöm szépen a megtisztelő válaszát. [[14.20]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök-helyettes úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Valóban úgy van, ahogy mondotta, hogy ez a bíróságok kompetenciája. De hadd mondjam azt azért, hogy valóban erkölcsi forradalom volt, amikor a kormány a bankok tekintetében világossá tette, hogy a becsapott hiteles emberek mellett áll a bankokkal szemben. Azt gondolom, hogy nagyon sok minden tettünk a devizahitelesek megsegítéséért. Először is nem árt azt leszögezni, hogy az előző baloldali kormány terelte az embereket a devizahitelezés irányába. A jelenlegi kormány pedig gyakorlatilag betiltotta a kockázatos jelzálogalapú devizahiteleket, és másfél millió devizahiteles családnak nyújtott segítséget. Azt is megjegyzem, hogy az ellenzék gyakorlatilag nem támogatta a kormánynak ezeket a lépéseit. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Nem, mert szakmailag alkalmatlan volt!]] A lakhatás megoldásának tekintetében szintén döntő fontosságúnak gondolom azt, hogy 84 ezer család CSOK-kérelmét fogadtuk be 240 milliárd forint összegben. Tehát a devizahitelesek tekintetében azt kell mondanom, hogy elmentünk a falig, megtettük mindazt, amit meg lehetett tenni, rengeteg embert kihoztunk a devizahitelesség csapdájából, a lakhatás tekintetében pedig olyan mértékű támogatást adunk az önálló lakás megszerzéséhez, amire korábban soha nem volt példa. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterelnök-helyettes Úr! Ön azt mondja, hogy ez a bíróságok kompetenciája. Én meg azt állítom, hogy nem a bíróságok kompetenciája. A bíróság hozott egy döntést, ami lehetővé teszi a magyar jogalkotó számára, legyen az kormány vagy parlament, hogy hozzon egy olyan szabályt, amivel megkíméli az adósokat, a kiszolgáltatott helyzetű adósokat, hogy egyenként indítsanak el pereket. Az önök megoldása egyrészt a végtörlesztés volt, amit azok tudtak igénybe venni, akik jó anyagi helyzettel vagy jó kapcsolati rendszerrel rendelkeznek. A többség ezzel nem rendelkezett. A forintosítás pedig a legszégyenteljesebb dolog, amit a magyar parlament döntésként hozhatott ebben a kérdésben, mert a forintosítás nem csinált mást, mint a kockázatokat fixen az adós nyakába sózta. Nem történt más, és nem volt más az indoka ennek a döntésnek, mint hogy a Magyar Nemzeti Bank 260 milliárd forintos nyereséget ezen bezsebeljen. Ezt követően ezt a 260 milliárd forintot elkezdték egy wellnessrészlegre költeni a Várban, és persze a botrány miatt lett ez csak újratervezve. Úgyhogy ez a kérdés sajnos nem lett megoldva.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök-helyettes urat. Parancsoljon!
Képviselő Úr! Nem egy, nem kettő és nem tíz kormányülésre emlékszem, ahol órákon keresztül jogilag is néztük ennek a kérdésnek a megoldását, pontosan abból az irányból, hogy ne egyesével kelljen a devizahitel sújtotta embereknek akiket szerintem is becsaptak az apróbetűs részekkel és egyebekkel pereskedni. A jogi helyzet azonban az, hogy a bíróságok illetékesek ebben az ügyben. Ha ön úgy érzi és ezt most nagyon komolyan mondom -, hogy az ön által fölolvasott dokumentum megalapozza azt, hogy ezzel a hitelbe sodródott embereken segítve módosítani lehessen alkotmányos módon, úgy, hogy az átmenjen az Alkotmánybíróságon is, és erre javaslatot tesz, akkor az igazságügyi kormányzattal együtt ígérjük, hogy azt részleteiben megfontoljuk és megvitatjuk. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „A kőbányai droghelyzetről!” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Burány Sándor jelzésére:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kőbányán évek óta szedi áldozatait a dizájnerdrog, a helyi vezetés pedig a kormánnyal együtt képtelen megoldást találni a problémára. Hiába vezényelnek ki az utcára több száz rendőrt, ők csak kullognak a dílerek után. Idén augusztus 29-ig 81 személyt állítottak elő a környéken, ám ezenkívül semmi sem történt, a helyzet továbbra is kritikus. Prevenció évek óta nincs, nemcsak a kerületben, hanem az országban sem, a szociális ellátórendszer pedig képtelen segítséget nyújtani ezeknek az embereknek. Sőt, a rendőrség egy újságírói kérdésre cinikusan azzal válaszolt, hogy „a rendőrségnek a bűncselekmények felderítése és a közbiztonság védelme a feladata, így azokra az úgymond szociológiai jellegű kérdésekre, hogyan tudnák a nyomornegyed problémáit közép- és hosszú távon felszámolni, nem feladatuk felelni”. Ez tehát most a helyzet. A helyzet az, hogy a nyomor és kilátástalanság miatt a Hős utca környékén a helyzet tragikus, évek óta változatlan, a kormány és az önkormányzat egyértelműen kudarcot vallott. Felmerül tehát a kérdés, hogy a razziákon kívül milyen ötletük van még. Milyen megoldásokat tervez a kormány a biofű és más dizájnerdrogok visszaszorításának elősegítése érdekében a rendőrségi razziákon kívül? Készül-e cselekvési terv a kőbányai probléma megoldására, és ha igen, kikkel egyeztetnek, és mekkora összeget szánnak erre? Államtitkár úr, kérem, válaszoljon: elbontja-e az önkormányzat, illetve a kormány a Hős utcai épületeket? Mik a konkrét terveik az épület esetleges lebontásán túl a probléma megoldására? Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány 2010-ben történt hivatalba lépésekor és azóta is zéró toleranciát hirdetett a drogfogyasztással, a droggal kapcsolatos bűncselekményekkel szemben, és eszerint is cselekszik. Ami pedig a rendőrség hozzáállását illeti, szeretném önnek elmondani, hogy a rendőrség Magyarország valamennyi területén minden bűnözővel szemben a törvények alapján határozottan fellép a közrend, a közbiztonság fenntartása, az emberek élet- és vagyonbiztonsága érdekében. Ez történik Budapest X. kerületében, Kőbányán, az ön által kérdezett területen is. Ön is a napirend előtti hozzászólásában érintette a kerületben meglévő állapotot. Szeretném elmondani, hogy az érintett területen fokozott ellenőrzés került elrendelésre. Ebben Budapesten összesen 80 fő vett részt, részben a Budapesti Rendőr-főkapitányság, részben a Készenléti Rendőrség állományából. Az ellenőrzés során 1012 főt igazoltattak, és foganatosították a szükséges rendőri intézkedéseket. A rendőrség most is 0-24 órás, tehát állandó közterületi jelenlétet biztosít a X. kerület érintett részein. A rendőrség, a rendőrök a jövőben is ott lesznek ezeken a részeken, és megtesznek minden olyan szükséges intézkedést, amit a helyzet megoldása indokol. A rendőrség 2017-es beszámolójában, amit a X. kerületi önkormányzat megtárgyalt, javuló eredményekről számolt be. Aktív szerepet vállal a helyi kábítószer-ellenes egyeztető fórumban. Minden iskolába eljuttattak dizájnerdrogokról szóló tájékoztatót, előadások, drogprevenciós pályázatok kerültek meghirdetésre. Tehát szeretném érzékeltetni, hogy nemcsak rendőrségi, hatósági intézkedések vannak, hanem a megelőzés, a prevenció területén is történt előrelépés. De nyilván többet szeretnénk tenni, és a helyzet megoldásán dolgozunk, képviselő úr. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A helyzet valóban tragikus. Korábban soha nem volt példa ennyi drogos megjelenésére a kőbányai közterületeken. Korábban soha nem volt példa arra, hogy az 1-es villamoson egy drogos combon szúrjon injekciós tűvel egy arra utazó hölgyet. Korábban Kőbányán nem kísértettek éjszaka szopófantomok, mint napjainkban. [[Moraj, zaj.]] Államtitkár Úr! A rendőrség, tudom tőlük, azért is tehetetlen, mert újabb és újabb vegyszerekkel kísérleteznek a dílerek. Hiába próbálnak önök ezek után menni, az újabb és újabb vegyszerek tulajdonképpen legálisnak tekinthetők, mert még nincsenek rajta a tilalmi listán. [[14.30]] A prevencióra kéne sokkal többet áldozni, és nem csak az iskolákban, és a szociológiai problémákkal is foglalkozni kellene, ezek hiányában ugyanis a rendőrök tehetetlenek. Hogy mennyire, azt pontosan az mutatja, hogy ez a probléma, amiről beszélünk, a Nemzetvédelmi Egyetemtől pár lépésre, a Terrorelhárítási Központtól pár lépésre zajlik, az önök szeme láttára. Kérem, nyugtasson meg minket, hogy vannak ennél fontosabb terveik is. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt azért az igazság kedvéért mondjuk el, hogy sokkal könnyebb helyzetben lenne a rendőrség és a hatóság, ha annak idején, 2002 és ’10 között önök nem folytattak volna drogliberalizációs politikát. Sokkal könnyebb lett volna a hatóság fellépése, a törvényalkotó fellépése, ezt ne felejtsük el. És ha ön valóban az igazságot és a törvényes állapotok helyreállítását akarja, akkor gondolkodjon el azon, hogy annak idején az önök kormányzása is hozzájárult ahhoz, hogy ilyen állapot kialakuljon.De szeretném elmondani, mi ebbe nem nyugszunk bele. Mi a törvényes állapotokat helyreállítjuk, és ami pedig a szabályozást, a pszichoaktív anyagokkal kapcsolatos szabályozást illeti, szeretném elmondani, hogy azonnali vagy gyorsabb reagálásra is szükség van, való igaz, és megelőzésre is. Még többet kell tenni annak érdekében, hogy ezek az állapotok megszűnjenek. Mi elszántak vagyunk, megtesszük, folyamatosan figyelemmel kísérjük, és a törvényes állapotokat helyre fogjuk állítani a Hős utcában is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Simon Róbert Balázs, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Milyen érdekek mentén állhatnak ki még mindig a baloldali pártok Czeglédy Csaba mellett?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A nyilvánosság előtt is ismert, hogy Czeglédy Csabát, a szombathelyi MSZP-DK-Együtt-frakció önkormányzati képviselőjét, aki az MSZP-t és a DK-t jogi ügyekben több alkalommal is képviselte, az állam súlyos megkárosításának gyanúja miatt már korábban előzetes letartóztatásba helyezték. A Szegedi Járásbíróság újabb 3 hónappal meghosszabbította a volt szocialista politikus előzetes letartóztatását, egyben elutasította, hogy 50 millió forint óvadék befizetése esetén szabadlábra kerülhessen.A bíróság szerint indokolt a szombathelyi önkormányzat egykori képviselője előzetes letartóztatásának fenntartása. Czeglédy és társai ellen bűnszövetkezetben, üzletszerűen, különösen nagy vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás bűntette miatt folyik büntetőeljárás. A nyomozás eddigi eredményei szerint a többmilliárdos vagyoni hátrányt okozó bűncselekmények elkövetésében több szinten 22 terhelt, 2 cég és a Czeglédy Csaba által vezetett Humán Operátor Zrt. működött közre. A nyomozó hatóság rendelkezésére álló iratok szerint Czeglédy többmilliós kölcsönöket kapott a Gyurcsány Ferenchez köthető Altus Zrt.-től. Czeglédy tevékenységével nemcsak az államot károsította meg, hanem a munkaerő-kölcsönzés során alkalmazott időseket és diákokat egyaránt. A szövevényes bűnhálózat felderítésének első jelentős eredménye, hogy a Humán Operátor Zrt. makói strómanjainak elsőfokú ítéletében a bíróság bűnösnek mondta ki a vádlottakat bűnsegédként elkövetett, különösen nagy vagyoni hátrányt okozó, üzletszerűen elkövetett költségvetési csalás bűntettében. Az ítélet szerint az érdemi munkát a Humán Operátor Zrt. munkatársai látták el, az iskolaszövetkezetekre csak a bűncselekmények megvalósítása miatt volt szükség. A szövetkezet által kiállított számlákat a munkaerő-közvetítő cégek a könyvelésük során felhasználták, de a szövetkezet a számlákhoz kapcsolódó áfabefizetési kötelezettségét elmulasztotta teljesíteni. Az elhangzottakra tekintettel kérdezem tisztelt miniszter urat, hogy milyen érdekek mentén állhatnak ki még mindig a baloldali pártok Czeglédy Csaba mellett. Várom válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdésre Völner Pál államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Talán a legszégyenteljesebb ebben a történetben, hogy az egyik legkiszolgáltatottabb társadalmi csoportot, az idős embereket, valamint a diákokat rövidítették meg emellett még bérük visszatartásával, ki nem fizetésével ebben a hatalmas csalássorozatban, amely Szombathelyről indult, és úgy tűnik, az egész országot behálózta. A gyanú szerint a Czeglédy Csaba vezetésével létrejött bűnszövetkezet 2011 és ’17 között olyan céghálózatot alakított ki, amely munkaerő-közvetítéssel foglalkozott, és a bűnszervezet az eddigi adatok szerint mintegy 6,3 milliárd forintnyi vagyoni hátrányt okozott az állami költségvetésnek a be nem fizetett adók révén; illetve a személyi jövedelemadót sem vallották be, vagy ha be is vallották, nem fizették meg.A vádemelés hamarosan bekövetkezik, jelenleg az iratok ismertetése zajlik az ügyben. Ezt követően, talán egy hónapon belül is megtörténhet a vádemelés. A kormánynak és a Fidesznek elsődleges volt, hogy megtörténjen a kártalanítása azoknak a károsultaknak, akik a diákok és nyugdíjasok oldalán merültek fel. Ezért országgyűlési határozati javaslat került benyújtásra, amelyben méltányossági kárrendezésre kérték fel a kormányt. Ezt 2017. november 14-én elfogadta az Országgyűlés, és ezt követően a kormány intézkedni tudott arról a körről, hogy a ki nem fizetett ellenszolgáltatással megkárosítottak rendkívüli és méltányossági alapon a lehető leggyorsabban pénzbeli segítségben részesüljenek a 488/2017. kormányrendelet alapján, amelynek kárigényei benyújtásra kerültek. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mint ahogy a felszólalásomban említettem, első fokon már ítéletet hirdettek a makói, majd később a szegedi székhelyű szövetkezettel szemben. Nagyon bízom benne és remélem, hogy a jogerős döntés is mihamarabb megszületik az ügyben, és az elkövetők képesek lesznek megfizetni az államnak az általuk okozott kárt. Azonban úgy gondolom, hogy ez az eljárás csak a jéghegy csúcsa, ha megtörténik a vádemelés a Czeglédy-ügyben is, akkor az eljárás során remélhetőleg kiderül, hová vándorolt el ez a több milliárd forintnyi összeg, amivel megrövidítették az állami költségvetést. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nyilván a nyomozás arra is kiterjed, hogy a messze ágazó szálak felderítésre kerüljenek. Bár lehetséges, hogy a maffiaszerű szervezetben működő omerta erősebb lesz, és nem találkozunk elegendő pentitóval azon a környéken, tehát bűnbánó maffiózóval, aki ezeket a szálakat feltárná. Az összeg nagysága, mint említettem, 6,3 milliárd forint, és ennek csak elenyésző része az, ami most a hatóságok látókörében van. Lehetséges, hogy azok, akik legjobban fedezik és féltik ezt az elkövetői kört, illetve Czeglédy Csabát, vagy részesültek, vagy abban bíznak, hogy a jövőben részesülni fognak ezekből a juttatásokból.Ez természetesen talán megmagyarázhatja azt a merev ragaszkodást egy ilyen bűnszervezetben annak vezetőjéhez. Köszönöm a figyelmet. [[(Taps a kormánypárti padsorokban. Arató Gergely: Ezt te sem tudod komolyan elmondani.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Rig Lajos, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mennyire hiteles a kormány politikája?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Rig Lajos: Köszönöm szépen a szót, elnök úr, elfogadom államtitkár urat.]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt hetekben, napokban, sőt az elmúlt órákban is hallhattunk most már az ajkai kórház esetéről, hogy milyen szörnyű dolgok történnek. Sorozatosan mondanak fel akár a szakdolgozók, akár most már a szakorvosok is. Sajnálom, hogy jelenleg a Házban nem tartózkodik a térség országgyűlési képviselője, akinek kötelessége lett volna ezt itt, a Parlament falai között szóvá tenni, hiszen neki a választói érdeket kell képviselnie itt az Országházban, és nem a pártérdekeket a saját választókerületében. Azt gondolom, ez a legnagyobb probléma.A Macedónia és Magyarország közötti együttműködés is fontos, vagy a Magyarország és Szlovákia között építendő híd is fontos, de egy ajkai kórház esete nem lehet fontosabb semminél. Amikor felmondtak ezek a nővérek, önök hazudtak. Azt mondták, hogy a kórház egy más osztályára kerülnek át, egy magasabb beosztásba. Az igaz, hogy magasabb beosztásba kerültek, de nem a kórházba, hanem egy másik intézménybe, a farkasgyepűi intézménybe, és követte őket négy másik szakképzett nővér, akik évek óta űzték ezt a szakmát. Majd a múlt hét közepén kiderült, hogy őket követik a szakorvosok is, akik már több évtizede dolgoznak az osztályon. És önök megint kiadtak az ÁEK-n keresztül egy hazugságot, hogy az a bérkövetelés, amit ők kértek, 3 millió forint atyaúristen, 3 millió forint! -, mekkora összeg, és nem tudja kigazdálkodni ezt az intézmény. [[14.40]] Hazugság! 960 ezer forintot keresnek bruttóban bruttóban! -, havi szinten, úgy, hogy 8 órát dolgoznak, plusz az ügyelet, ellátják az intenzív osztályt, ellátják az altatott betegeket több műtőasztalon, plusz ha a sürgősségi osztályra politraumatizált beteg érkezik, akkor azt is ellátják. Önök pedig bársonyszékből, milliós fizetésekért, okosságokat osztanak a szakdolgozók és az orvosok felé. Hogy próbálják ezt a helyzetet kezelni, államtitkár úr? [[Taps a Jobbik padsoraiból, valamint szórványos taps az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Szeretném önt is megnyugtatni, tisztelt képviselő úr, hogy az ellátás, a gyógyítás biztosított a kórházban.Az elmúlt években humán erőforrásra, tehát személyzeti fejlesztésekre 137 millió forint többletforrást biztosítottunk a kórház számára, ennek köszönhetően 14 új orvost tudtak felvenni és 17 új ápoló kezdhette meg a munkáját a kórházban annak érdekében, hogy jobb legyen az ellátás. A szakdolgozók, akikről ön is beszélt, mindig azt mondtuk, most is ezt tudjuk állítani, továbbra is a közfinanszírozott egészségügyben gyógyítják a betegeket, nem ott, hanem 10 kilométerrel odébb, a farkasgyepűi tüdőgyógyintézetben. Az intenzív osztályt vezető főnővér lett az ápolási igazgató az előrelépéséhez innen is gratulálunk -, pár ápolótársa vele együtt ment egy másik közfinanszírozott intézménybe, ugyanúgy a környékbeli betegeket gyógyítani. Az intézményen belül pedig átirányítással, illetőleg új munkaerő-felvétellel tudják a szakdolgozók helyét is betölteni, az orvosok helyét is betölteni vagy más osztályokra átirányítani. De ahogy önnek is mondtam, 14 új orvos és 17 új ápoló kezdte meg a tevékenységét, kormányzati támogatási programmal. [[Rig Lajos: Másodállásban…]] Ha megnézik, hogy mennyi fejlesztést kapott az ajkai Magyar Imre Kórház 2010 óta, akkor 5 milliárd forintos összeget láthatunk. Ebből megújult a kórház épülete, megteremtették a gyermek sürgősségi ellátás feltételeit, létrejött az egykapus beléptető rendszer, egy új, XXI. századi CT-berendezést kapott a kórház, légzésfunkciós labor épült, vastagbél- és gyomorvizsgálatra alkalmas új berendezést kapott, csak ezt az eszközt 13 millió forintból; nemrég új mammográfiás készüléket is kapott, és hamarosan a fertőzőosztályt is teljes mértékben felújítják. Azt hiszem, hogy képviselőtársának, aki mindezekben közreműködött, hogy az ajkai kórház így fejlődjön, inkább mondjon ön köszönetet [[Rig Lajos közbeszólása.]] , hogy ezeket a fejlesztéseket ő is és a kormányzat is közösen érte el a kórház és a betegek javára. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Úgy néz ki, hogy akkor kórházigazgatóra sincsen szükség, ha egy volt megyei közgyűlés alelnöke ennyi mindent el tud intézni, és minden a nevéhez fűződik, de azért azt hozzáteszem, hogy CT-gép, mammográfiai berendezés még nem tud altatni, és nem végzi el azt a szaktevékenységet, amit az orvosok és a nővérek elvégeztek ott, még egyszer mondom, évtizedes munka során.Ha megnézzük, átmentek egy másik intézménybe, és valószínű oda sem a bér miatt, a bérfeszültség miatt mentek át. Mindig meg kell vizsgálni, hogy miért. Valószínű, a fejétől bűzlik a hal. Politikát vittek bele sajnos abba az intézménybe, és az intézmény vezetőjével nem sikerült soha kompromisszumos megállapodást kötni. Én azt gondolom, annak, hogy elmennek ezek a kiválóan képzett orvosok, a hátrányát látja a kórház. És hogy pótolják másik osztályról? Én tisztelem, becsülöm azokat a dolgozókat, akik a csecsemőosztályon vagy az ápolási osztályon dolgoznak, de az intenzív osztályon elvégzett munka egy szaktevékenység. Addig önálló tevékenységet nem folytathat, míg az adott szakból a szakvizsgát le nem teszi. Tehát darabot darabbal pótolni nem lehet, ez életveszélyes és szakmaiatlan! [[Taps a Jobbik, valamint szórványos taps az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Óvatosan bánnék az „elmennek” szó használatával, pontosan azért, mert egy másik közkórházba, egy másik olyan intézménybe mennek át, amely szintén a betegek gyógyításával foglalkozik, megint máshonnan pedig oda érkeznek orvosok. [[Rig Lajos: Rehabilitációs intézet, államtitkár úr!]] Hogy minél több magyar orvos képzelje el valóban a magyar közkórházakban a jövőjét, ezért emeltük meg 207 ezer forinttal két év alatt az orvosok fizetését, és azért emeljük meg 65 százalékkal az ápolók fizetését, hogy ők is ott legyenek. Önök viszont azok, tisztelt képviselő úr, úgy látom, akik beviszik a politikát ezekbe a kérdésekbe, mert ha valahol az intenzív osztálynak az osztályvezető főnővére átmegy ápolási igazgatónak egy másik gyógyintézetbe, akkor önök ebben rögtön politikát [[Rig Lajos: Miért? Megkérdeztétek?]] és rögtön a magyar egészségügyi rendszer összeomlását vizionálják. [[Rig Lajos közbeszólása.]] Nyilvánvalóan senki sem tagadja el, hogy az egészségügyi rendszerben vannak problémák, amiket meg kell oldanunk. Ezért költünk most 648 milliárd forinttal többet az egészségügyre, mint 2010-ben [[Rig Lajos közbeszólása.]] ez az egészségügyi kasszának a GDP 1,5 százalékával való megemelése [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] de mindenkinek látnia kell, hogy ebben a kórházban is nagyon sok előrelépés történt, így például a várólistán várakozók számát is nagyon-nagyon minimálisra szorították le. Ezt elismerés illeti. [[Az elnök újból csenget.]] Köszönje meg ön is az ott dolgozó orvosoknak, ápolóknak ezt a teljesítményt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Nacsa Lőrinc, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Milyen sport-infrastrukturális beruházással támogatja a Kormány a lakosság szabadidős sporttevékenységét?” Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra dr. Szabó Tünde államtitkár asszonyt jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Nacsa Lőrinc bólint.]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tanulságos volt a sporttörvény-módosítás nyáron lezajlott általános vitáját figyelemmel kísérni, amely itt zajlott a tisztelt Ház falai között. Újra mindenki előtt világossá válhatott az, hogy az ellenzék a kormány hazai sportéletre vonatkozó, jobbító szándékú intézkedéseit csak becsmérelni tudja, az eredményeket pedig nem ismeri el, vagy egyszerűen nem vesz tudomást azokról. Sokan becsmérlik a létesítményeket, a támogatási rendszert, az igazolt sportolókat, sőt többen saját nemzeti csapataink ellen is szurkoltak. Elképesztő volt ezt hallgatni főként akkor, amikor kormányzásból a választásokon már többször elégtelent kapó párt képviselői adták ezeket a tanácsokat. Pedig, ha valakik tudják, hogy milyen állapotban vettük át 2010-ben a sportirányítást, akkor ők azok. Lepusztult sportlétesítményekkel és elapasztott költségvetési támogatással párosultak a lehangoló népegészségügyi mutatók és sportolási szokások. A népesség 5 százaléka sportolt rendszeresen, és a tanköteles korú fiatalok mintegy 75 százaléka kizárólag a testnevelési órák keretében végzett bármiféle sporttevékenységet. Annak érdekében, hogy ezt a folyamatot kicsit megfordítsuk, megváltoztassuk, bevezettük a mindennapi testnevelést, és az élsport támogatási rendszerébe is olyan pluszösztönzőket építettünk be, amelyek segítségével jelentősen emelkedett az igazolt sportolók száma a versenysportban az elmúlt 8 évben. Nem hagyhatjuk azonban figyelmen kívül azt a célkitűzést sem, hogy a rendszeres testmozgás kultúrája minél szélesebb körben terjedjen el, hogy növelni tudjuk a sportolni akarók számát a szabadidősport területén is. Itt, akárcsak az élsport esetében, az államnak alapvető feladata a feltételek megfelelő biztosítása. Kiemelt figyelmet kell fordítanunk a szabadidő aktív és egészséges eltöltését szolgáló létesítmények fejlesztésére. Ennek érdekében indította útjára a kormány a „Nemzeti Szabadidős Egészség Sportpark” programot. Kérdezem tisztelt államtitkár asszonyt, hogy milyen eredményeket ért el a kormány ezen a területen [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] és hogyan tervezik a program folytatását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót dr. Szabó Tünde államtitkár asszonynak, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm a kérdését és ezzel együtt a lehetőséget is, hogy ismertethetem a hazai szabadidősport támogatását. Ahogy hallhattuk, nem kis feladatunk volt, hiszen 2010-ben lepusztult sportlétesítményeket örököltünk, amelyek sem sportolóink felkészülését, sem a nemzetközi események megrendezését, sem pedig a szabadidősport igényeit nem tudták biztosítani és kiszolgálni. Ezért is örülök a kérdésnek, mert alkalmat nyújt bemutatni, hogy a kormány kiemelten támogatja a szabadidősportot, valamint az iskolai diák- és hallgatói sportot, amely területre hazai forrásból idén több mint 1 milliárd forintot tudtunk fordítani. Emellett sikerült uniós forrásokat is bevonni a szabadidősport területére, hiszen három uniós projekten keresztül összesen 14 milliárd forintot tudtunk biztosítani a szabadidősport fejlesztésére. És tudjuk jól, hogy a lakosság legszélesebb körben saját lakóhelyén érhető el, így a helyben biztosított programok előrelépést jelentenek az aktív életvitel gyakorlása, a mozgásgazdag életmód kialakítása során is. Ennek egyik leghatékonyabb eszköze a „Nemzeti Szabadidős Egészség Sportpark” program, amelyben országszerte alakítunk ki ingyenesen használható, igényes szabadtéri sportlétesítményeket, így biztosítva a testmozgás lehetőségét minden korosztály számára. A parkok nagy előnye, hogy könnyen elérhetőek a sportolni vágyók számára a saját lakóhelyükön vagy annak környezetében. Az első ütemben 107, a második ütemben 556 sportpark és 67 futókör kialakításáról született támogatói döntés, amelyre összesen 8 milliárd forintot fordítottunk. [[14.50]] A program folytatására az idei és a jövő évben is külön-külön 2,5 milliárd forintot biztosít a költségvetés. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Viszonválasz illeti meg a képviselő urat. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Láthatjuk azt, hogy ez a program rekordösszegeket jelent a magyar szabadidősport-tevékenységben és a lakosság sporttevékenységéhez kapcsolódóan. Már bőven száz fölött van azon települések száma, ahol ilyenfajta fitneszpark, futópálya, szabadidősport-tevékenységre alkalmas létesítmény épült. Ez az idei összeg már duplája annak, mint amit 2010-ben a szocialista-liberális kormányzat fordított erre. Azt gondolom, hogy ebbe a sorba illeszkedik az is, amit láthatunk Budapesten, hogy nívós, nemzetközileg is jegyzett futóversenyeket rendeznek Magyarországon, és idesorolhatók azok a nemzetközi versenyek, amelyeknek akár vidéki nagyvárosok vagy kisebb települések adnak helyt. Mi azt gondoljuk, hogy a kormány helyes úton jár ezen a területen is, a Fidesz-KDNP-frakció támogatja ezt a programot, és arra kérjük a kormányzatot, hogy bővítse és folytassa a szabadidősporttal kapcsolatos programokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg az államtitkár asszonyt. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Ahogy említettem az előzőek során, a szabadidősport-programokat a jövőben is kívánjuk folytatni annak érdekében, hogy az egészséges életmódot tovább tudjuk népszerűsíteni, és megfelelő sportolási körülményeket tudjunk biztosítani minden korosztálynak. Ahogy azt hallhatták, a támogatás mértéke messze meghaladja a korábbi, szabadidősportra fordított támogatások összegét, amelyek egyértelműen alátámasztják a kormány kiemelt célját, hogy mindenki számára elérhető sportolási lehetőségeket biztosítson, ezáltal a lakosság egészségi állapota javuljon, és a sportolás a mindennapi életünk része legyen. Hiszen tudjuk, hogy egyetlenegy eszköz van a kezünkben, hogy megtarthassuk és megőrizzük az egészségünket, ez pedig nem más, mint a sport és a mozgásgazdag életmód, éppen ezért építjük és fejlesztjük tovább a sportlétesítményeinket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „A jövőd azon múlik, hogy hol élsz?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Bangóné Borbély Ildikó jelzésére:]] Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök-helyettes Úr! 2014-ig megszokott volt, hogy Magyarországon ősszel a kormány a KSH-ra hivatkozva ismertetett a parlamenttel és a lakossággal egy jelentést, ahol azt közölték, hogy milyen Magyarországon a szegénység helyzete. Ezt 2015 óta nem teszi meg a magyar kormány, és nem ismerhetjük meg a KSH-nak ezen adatait, sőt 2016-tól fogva nem hoznak nyilvánosságra létminimumadatokat. Kérdezem ezért, miniszterelnök-helyettes úr, mert ha a magyar lakosságot megkérdezzük, hogy mi az a probléma, ami ma feszíti a magyar társadalmat, akkor rangsorolom, hogy hogyan sorolják a magyar emberek: első helyre az egészségügy helyzetét mondják, hogy az a legkritikusabb, az a legrosszabb Magyarországon; a második helyre a megélhetést, a szegénységi problémákat sorolják a magyar emberek; a harmadik helyre az oktatás helyzetét; a negyedik helyre a korrupciót, majd a kivándorlást és a lakhatási válságot sorolják a magyar emberek. Mondom azért, mert a hétvégén nyilvánosságra került az az adatsor, ahol ha az uniós átlagot megtekintjük, ha az életszínvonalat nézzük, Nógrád megyét emeli ki, hogy az uniós átlagnak a 30 százalékán élnek a Nógrád megyei emberek, de ha megnézzük a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei embereket, akkor az uniós átlag 38 százalékán élnek, de még a Pest megyei emberek is csak a 70 százalékán, csak a budapesti adatok kimagaslóak: 136 százalékos, ami azt jelenti, hogy Budapesten kívül mindenki Magyarországon az uniós átlag alatt él. Ha önök folyamatosan azt kommunikálják, hogy a hanyatló Nyugat mert arról beszélnek, hogy nekünk már Kelet felé kell kacsingatnunk, mert lassan ott már jobb élni, mert a hanyatló Nyugaton már az életszínvonal kezd hanyatlani -, akkor mondja már meg, tisztelt miniszterelnök-helyettes úr: hogyan fordulhat az elő, hogy Magyarországon még mindig drasztikusan kevesebből élnek az emberek? 30-38 százaléka az uniós átlag alatt. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Mikor kívánunk felzárkózni, és mikor kívánja a kormány újra a szegénységi adatokat közzétenni? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Szándékosan nem akarok most politikai oldalvágást tenni, de Közép-Kelet-Európának a lemaradása a nyugati térségtől a szocializmusnak köszönhető. [[Cseresnyés Péter: Többek között! Arató Gergely közbeszól.]] Ha a második világháború után, mondjuk, Barankovics István lett volna a miniszterelnök és nem Rákosi Mátyás, és ha ’56-ban a szocialisták áldatlan működése folytán nem a szovjet megszállás következik be, hanem Magyarország Ausztriához hasonlóan a nyugati világhoz tartozik, akkor egészen más lett volna a helyzetünk. Azért azt is kérem megfontolni, hogy 2010-hez képest hogy állunk. 2010-hez képest ekkora reáljövedelem-fejlődés még nem volt, ekkora fogyasztás még soha nem volt. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Következésképpen a magyar társadalom általános élethelyzete nagyságrendileg javult nagyságrendileg javult az önök kormányzásához képest. Micsoda munkanélküliség volt a Gyurcsány-kormány idején! Most gyakorlatilag munkaerőhiány van. És ezt most végig lehetne sorolni a makroszámoktól kezdve a tényleges fogyasztásig, ami a konkrét embereknek az életminőségét jelzi. A szegénység kérdésében az egy nagyon nehéz és ezt szociológusként is mondom komplikált kérdés, hogy egy adott szituációban, egy adott társadalomban mi tekinthető szegénységnek és mi nem. Egészen más nyilván a helyzet, mondjuk, Bulgáriában, mint Luxemburgban. Más tekinthető szegény embernek Bulgáriában, és más tekinthető szegény embernek Luxemburgban. Ezért az, hogy a KSH milyen adatokat értelmez és publikál a szegénységgel kapcsolatban, egy szakmai kérdés, ebben a kormánynak a világon semmilyen befolyása nincs. A KSH egy független intézmény, ami belátása szerint szakmai alapon mondja vagy nem mondja a különböző metódusoknak megfelelő adatokat. Tehát én mindezeknek a megfontolását kérem öntől. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Most az egyszer azzal kezdem, hogy egyetértek önnel, miniszterelnök-helyettes úr: nem mindegy, hogy Bulgáriát vesszük alapul vagy Luxemburgot, csak az önök miniszterelnöke szokta azt mondani, hogy lassan a hanyatló Nyugatot felejtsük el. Hát, mi nem szeretnénk a magyar emberek szemében elfelejteni Luxemburgot, és inkább afelé kellene mennünk, és nem Bulgária felé. Nagyon örülök, hogy külön felhozta a szocializmust, tisztelt miniszterelnök-helyettes úr. Én nagyon sokat köszönhetek a szocializmusnak, és az én korosztályom, de szerintem az ön korosztálya és személy szerint ön meg még többet köszönhet a szocializmusnak, mint amit én köszönhettem. [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] Én azt gondolom, hogy nem kellene, és ez álságos az ön szájából meg néhány kormánypárti képviselő szájából [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] , amikor a szocializmust szidják. Én nem voltam az MSZMP-nek a kegyeltje, de önök nagyon sokan a Fidesz, KDNP padsoraiból igen. És tudja, miniszterelnök-helyettes úr, itt már nem arról beszélünk, hogy önök a munkanélküliségről, hanem arról kellene beszélni, hogy ezt az országot a gyerekeink hogyan hagyják el a megélhetés miatt, és hogyan hagyják el az országunkat az olyan politikai közeg miatt [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] amely politikai közeget már önök biztosították, és amelybe ők már nem akarnak tartozni, és amelynek nem akarnak részesei lenni. Én azt gondolom, hogy ön személy szerint [[Az elnök ismét csenget.]] meg néhány társa a szocializmusnak kimondottan sokat köszönhetnek. Köszönöm, elnök úr. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, tisztelt képviselő asszony, egy perc a viszonválasz. [[Közbeszólások, zaj.]] Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök-helyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Azért egy tanulságos dolog volt ez a szerelmi vallomás a szocializmus iránt. [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] Azért az egy ténykérdés, hogy Közép-Kelet-Európa akkor szakadt le a nyugati fejlődéstől; azt hiszem, ezt ön se vitathatja, noha a Szocialista Pártban ül, és szerintem a Szocialista Párt sem állítja azt, hogy a Kádár-rendszer vagy a Rákosi-rendszer egy sikertörténet lett volna a Nyugathoz való viszony tekintetében. Amire a miniszterelnök úr utal, az az, hogy miközben az Európai Unió nyugati felén, ami sokkal-sokkal kedvezőbb pozícióból indult, a GDP-ben, a munkanélküliségben és egyéb tekintetben egy lefelé menet van, aközben Közép-Kelet-Európa, például Lengyelország, Csehország, Szlovákia és Magyarország adja GDP tekintetében is az Európai Unió fejlődésének és növekedésének a húzóerejét. Tehát ebből viszont az következik, hogy az idő múlásával, és annak a gazdaságpolitikának köszönhetően, amit ez a kormány tett, ennek következtében ez a különbség csökken. [[15.00]] Arról pedig, hogy hányan mennek el az országból, csak egyetlen mondat: a térség országai közül még mindig Csehországgal együtt Magyarországról mennek el a legkevesebben, és hála istennek, egyre kevesebben mennek el. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a miniszterelnök-helyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 14 óra 59 perc van, mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Farkas Félix roma nemzetiségi szószóló: „A Magyarországon élő roma nemzetiség valódi védelme a Sargentini-jelentésben foglaltakkal szemben” címmel. Megadom a szót a szószóló úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Az Európai Parlament a Sargentini-jelentésben kijelenti, hogy aggályosnak tartja a kisebbséghez tartozó személyek, köztük a romák jogait. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Engedjék meg, hogy ezt a kijelentést mint roma nemzetiségi szószóló és mint roma ember is visszautasítsam, ugyanis a Magyarországon élő cigányság az elmúlt évtizedekben soha annyi védelmet és esélyt nem kapott, mint az elmúlt nyolc évben. Teljesen alaptalan a Sargentini-jelentés azon állítása, amely a romák elleni rasszizmust taglalja. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból!]] Nyugodtan legyél! [[Derültség a Jobbik soraiban.]] A Sargentini-jelentés kinyilvánítja, idézem: „A cigányellenesség az intolerancia legkirívóbb formája, amiről a romákkal szembeni különösen durva, akár erőszakos cselekmények, félkatonai szervezetek felvonulásai, valamint romák lakta falvakban tartott őrjáratai is tanúskodnak.” eddig tartott az idézet. A Sargentini-féle rágalomgyűjtemény visszautal olyan korábbi, az Európai Tanács vagy éppen az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága által tett megállapításokra, mint például, hogy visszatérő probléma az antiszemitizmus, amely gyűlöletbeszéd, valamint erőszakos cselekmények formájában nyilvánul meg. Ez nem felel meg a valóságnak, bár ismerjük el, tényleg voltak félkatonai szervezeteknek felvonulásai romalakta településen [[Z. Kárpát Dániel: Hála az égnek!]] és kifejezetten romák ellen elkövetett gyilkosságok, amelyek pontosan a 2010-es választás előtt [[Arató Gergely: Mint Gyöngyöspatán!]] , azaz az MSZP kormányzása alatt történtek. A gyilkosságok elkövetőit az Orbán-kormány hatalomba lépésével elítélték, és Orbán Viktor miniszterelnök első intézkedése volt 2010-es kormányra kerülése után, hogy a Magyar Gárda működését betiltsa. [[Z. Kárpát Dániel: Szégyen!]] Értetlenül állok ez előtt [[Dr. Kepli Lajos: Mi is! Derültség.]] hogy akkor, amikor ezek a súlyos [[Az elnök csenget.]] romákkal szembeni cselekmények történtek, az Európai Parlament miért nem hozott elmarasztaló döntést. [[Folyamatos közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Megjelenik a gyűlöletbeszéd tilalma az Alaptörvényben is, amely rögzíti, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának gyakorlása nem nyilvánulhat a magyar nemzeti, etnikai, faji vagy vallási közösségek méltóságának megsértésére. Az új büntető törvénykönyv 2013-as hatálybalépésétől kezdődően a rasszista indíttatású bűncselekményeket a korábbinál is súlyosabb büntetéstétellel sújtják. Ugyancsak nem felel meg a valóságnak, hogy a romák továbbra is rendszerszintű, hátrányos megkülönböztetéssel és esélyegyenlőséggel szembesülnek az élet valamennyi területén, de nem felel meg a valóságnak az sem, hogy a roma közösség továbbra is széles körű diszkriminációnak és kirekesztésnek, munkanélküliségnek, továbbá lakhatási és oktatási szegregációnak van kitéve. Ezekkel az állításokkal szemben a kormány elkötelezett a romák társadalmi befogadása terén. Ami a foglalkoztatást illeti: jelenleg a romák túlnyomó többsége nem a segélyt választja, hanem részt vesz valamilyen foglalkoztatásban, az elsődleges munkaerőpiacon vállalkozóként vagy akár közmunkaprogramban, továbbá egyéb képzésekben is. Itt szeretném kiemelni azt a roma nőknek szóló képzést, ami a roma asszonyok képzését és foglalkoztatását célozta meg, szintén kormányzati program. Szociális gondozó, gyermekápoló és egyéb ilyen szociális ágazatban lévő százhat nőt képzett át eddig a kormány, most további százat képez a mai napon, és ennek már több mint 70 százaléka foglalkoztatásban is van. Magyarország nagyon erős hozzáállást tanúsít az európai romastratégia megalkotásában, ugyanis a 2010-es választás után, 2011 novemberében Orbán Viktor miniszterelnök vezetésével elkészült a romastratégia. Az abban foglaltak mutatják, hogy a jelenlegi kormánynak igenis fontos a hátrányos helyzetűek, így a romák felzárkóztatása. Ami pedig az oktatást illeti, számtalan állami ösztöndíj áll a roma fiataljainak rendelkezésre. Így például a teljesség igénye nélkül: „Út a középiskolába” vagy „Út az érettségihez” ösztöndíjprogram. Szeretném megemlíteni a Keresztény Roma Szakkollégiumi Hálózatot is: a 2011/12-es tanévben a roma szakkollégiumok négy városban 57 hallgatóval kezdték meg munkájukat [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] a 2017/18-as tanévben 325 fő folytatta tanulmányait [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Idő!]] a végzettek több mint 90 százaléka a szakmájában dolgozik. Az oktatás területén sem értem a Sargentini-jelentés elmarasztaló mondatait. [[Az elnök ismét csenget. Z. Kárpát Dániel: Szörnyű, de elég volt!]]
Köszönöm szépen, szószóló úr, jelentős mértékben túlhaladtuk az időkeretet. [[Szávay István: Még annyi csodás dolgot el lehetett volna mondani! Taps a kormánypártok soraiban.]] Kedves Képviselőtársaim! Azt gondolom, szószóló úr épp ugyanolyan joggal szólal fel a Magyar Országgyűlésben, mint önök, és végig zavarták a felszólalását. Azt gondolom, ettől nagyobb tiszteletet érdemel. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólás a Jobbik soraiból: Szerintem meg kevesebbet!]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ungár Péter képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „A nyugat királynője 3.” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tovább szeretnék menni azokban az ügyekben, amelyek érintik Szombathelyet, és annál kicsit talán konkrétabban, mint ami már itt az Országgyűlésben előző alkalommal szóba került, amikor különböző ítéletekről volt államtitkár úrnak úgy tudomása, hogy ezekről nem biztos, hogy tudomása kellett volna hogy legyen.Az a helyzet, hogy a Szombathelyi Haladás jelenleg az OTP Bank Ligájának utolsó helyén áll, ez egy nagyon szomorú dolog önmagában. Azzal, hogy a miniszterelnök úr elmondta Strasbourgban, hogy azokat, akik ellentmondanak vagy más véleményen vannak, sose hallgattatják el, ellentmond az, hogy amikor a szurkolói kör éppen transzparensekkel fejezte ki a stadion előtt az egyet nem értését a város vezetésével és azzal, ahogy a Haladás-stadiont, illetve magát a focicsapatot irányítják, akkor ezeket rögtön eltávolították. Egyéb problémák is vannak, és én azt gondolom, most itt az idő, hogy elmondjuk azt, hogy 2013-ban az LMP megjósolt valamit Szombathelyen, és ez így is történt. Ugyanis 2013-ban Horváth Zoltán önkormányzati képviselőnk azt mondta, hogy ő egészen bizonyos abban, hogy fenntarthatatlan lesz a szombathelyi stadion, és a városnak olyan jelentős költségeket fog jelenteni, ami miatt nem fogja ez megérni nekik hosszú távon; ez így történt. Kezdjük azzal, hogy 9,6 milliárd volt a tervezett költségvetés, és valamiért 15,2 milliárdnál állt meg ez az építkezés. Itt nem kell elmondanom, mindenki fel tudja a lelki szemei előtt magában, belül sorolni azt, hogy kik voltak a beruházói ennek a stadionépítésnek. Az egy nagyobb probléma sokkal inkább, hogy elvileg 350 millió forinttal volt az éves fenntartása tervezve a Haladás-stadionnak, mégis több mint 550 millió forintba kerül évente. Idén már, úgy, hogy azért az év jelentős része még nem telt le, az első félévben 350 millió forintot fizetett Szombathely városa a stadion fenntartásáért. De ami egy igazi hungarikum… ezért sajnálom, hogy V. Németh Zsolt képviselőtársam nincs itt, aki nagyon is ért a hungarikumokhoz. [[V. Németh Zsolt: Itt vagyok!]] Itt van? Ó, elnézést, nem vettem észre! Nagyon örülök, hogy itt van, mert akkor remélem, ebben a hungarikumügyben is majd meg fog szólalni. Ez az egyetlen olyan magyar stadiontervezés, ahol az üzemeltető cég még nem volt kijelölve, nem tudták, ki lesz az üzemeltető, úgy építettek egy stadiont. Úgy építettek egy stadiont, hogy aki utána üzemelteti, nem tudta, hogy mi van a stadionban, és nem volt beleszólása. Ez egy olyan hungarikum, ami Magyarországon egyedül Szombathelyen valósult meg. Remélem, mint szintén Vas megyei képviselő, ezzel a hungarikummal is fog foglalkozni a jövőben. Ráadásul az a helyzet, hogy most egy új vezetőt választottak meg, mert az előző pár vezető nem annyira felelt meg valamilyen oknál fogva, de az új vezető biztosan meg fog felelni. Az új vezető, bár az igaz, hogy csupán érettségivel rendelkezik, és nincsen gazdasági irányú végzettsége, van egy olyan elem az életrajzában, ami miatt bizonyosan tudjuk, hogy a fideszes városvezetés szerint meg fog felelni annak, hogy a Haladás-stadiont fogja tudni igazgatni: mindannyian kitalálták, a szombathelyi Fidesz egyik elnökségi tagja. Úgyhogy ezek után már bizonyosak lehetünk abban, hogy bár ilyen jelentős költségbe került ez a stadion és ilyen jelentős költséget ró a városra, bizonyosan fogja tudni azt üzemeltetni. [[15.10]] Tovább mennék még abban, hogy mire nem jutott pénz azért, mert erre kellett költeni ezeket a pénzeket. Puskás polgármester úr, aki azt mondta a stadionavatón, hogy ha jól viselkedik Szombathely, akkor a Jézuska hoz ilyen ajándékokat, valahogy nem fogalmazott az ügyben tisztán, hogy ha a Zanati úti városrészen jól viselkednek az emberek, akkor az a komplex sportcentrum, amely a lakosság sportolását tette volna lehetővé, esetleg szintén ajándékot érdemelt volna. Úgy látszik, ők eddig csak virgácsot kaptak, és csak azok kapnak ajándékot a polgármester úrtól, akiknek utána a Fidesz elnökségi tagja tudja az üzemeltetést intézni. Az a helyzet, hogy Szombathely városa a kormány által nem tekinthető fontos területnek, kivéve, ha ilyen ön alá kérdezéseket kell a parlamentben tenni, mint ahogy ezt tették korábban. Ez a stadion fenntarthatatlan. Ez a stadion nem szolgálja elsősorban a szombathelyiek érdekeit, mint ahogy szolgálta volna például a Zanati úton az a helyiek aktív kikapcsolódását lehetővé tévő sportcentrum, amely amúgy nagyon is kellett volna, és amit a városrészi egyesület követel már évek óta. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ágh Péter képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „750 éves Répcelak” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Választókerületem, Észak-Vas megye településeinek történetei a régmúltba vezetnek vissza minket, ahány település, annyi helyi közösség sorsának lehetünk tanúi, melyek mind tanúságot tesznek nemzetünk küzdelmes évszázadairól. Mégis mindre büszkék lehetünk, hiszen azzal, hogy ma is állnak, ma is az élet zajlik bennük, egy sikertörténetről, a magyarság megmaradásáról tesznek bizonyságot.Tisztelt Ház! Ma a tisztelet és az elismerés keretei között egy ilyen megmaradást jelző településről szeretnék beszélni önöknek, amely idén évfordulót ünnepel. Répcelak város ugyanis idén emlékezik arra, hogy 750 éve annak, hogy először említették írásos formában. A mai Répcelak elődjének Lak néven történő első említésével egy 1268-as iratban találkozhatunk. Feljegyzésekből tudjuk, hogy több különböző család birtokolta a települést az elmúlt évezredben. A XIX. század végére „Répczelak” jelentősebb településsé fejlődött. Felvirágzása elsősorban a Radó-családnak tulajdonítható. A dualizmus alatt megépült a templom, volt vasútállomása, postája, távírója, és körjegyzőségi székhely funkcióját is betöltötte. Fellendülésében fontos szerepe lett Radó Kálmánnak, Vas vármegye egykori főispánjának, országgyűlési képviselőnek, akinek mintagazdasága messze földön híres volt. Az ipar kapcsán két momentum jelentős. Egyrészt 1905-ben alapították Répcelakon a tejüzemet, amely olyan alapokat rakott le, amely a sajtgyártás révén ma is hozzájárul a város ipari működéséhez. A másik fontos pillanat, amikor a második világháború után feltárták a szén-dioxid-kutat, amelyre a Répcelaki Szénsavgyár épült. Az üzem a foglalkoztatottság kulcsszereplőjévé és a lakosságszám növekedésének motorjává vált. Több termékből az egész ország kizárólagos ellátását is végezte. Mindezek révén a település bővülésével párhuzamosan közigazgatási helyzete is megváltozott, 1971-től már nagyközség. A rendszerváltás után kihasználva a kínálkozó lehetőséget fejlődött tovább. A városi címet 2001-ben kapta meg, amelyben azóta is közös munkánk révén komoly beruházások történtek annak érdekében, hogy tovább erősítsük térségi szerepkörét. Már fejlett iparral, modern mezőgazdasággal, teljes körű infrastruktúrával, széles körű szolgáltató szektorral, valamint erős evangélikus és katolikus közösséggel rendelkezik. Az elmúlt kormányzati ciklus szintén komoly előrelépést hozott azzal, hogy megújult a vasútvonal és megépült az M86-os út. Ezzel a város megszabadult az áthaladó kamionok és autók dübörgésétől, így a cél most minden lépéssel az, hogy még élhetőbb kisvárost lehessen építeni. Tisztelt Országgyűlés! Ahány háború és szabadságharc, mindig találunk répcelakiakat azok között, akik megcselekedték, amit akkor meg kellett tenniük. A ’48-49-es szabadságharc kapcsán beszámolnak arról a krónikák, hogy a Barthodeiszky-család több tagja honvédtisztként harcolt. A világháborúk miatt is sokan vonultak innen be és haltak hősi halált. 1956 kapcsán pedig: itt született Bárány János forradalmár, Budapesten a Tompa utcai csoport vezetője, aki a megtorlás mártírjává vált. A történelmi nevek mellett Répcelakhoz kötődően több olyan személyiséget találunk, akikre maradandó munkásságuk, tevékenységük révén büszkék a város polgárai. Szarka Zoltán olimpiai bajnok labdarúgó, aki e helyen kezdte pályafutását a Kinizsi Sportkörben, ilyen ember volt. De ilyen volt továbbá Tatay Sándor író, Engelsz József szobrász, ötvösművész, Farkas Jenő prímás és a ma is élő Garas Kálmán fotóművész, valamint az amatőrfilmes Boros Ferenc. Bízunk abban, hogy a jövőben is olyan tehetségeket tisztelhetünk majd Répcelakról, akikre mindannyian büszkék lehetünk. Tisztelt Országgyűlés! Amint utaltam rá, a település első írásos, okleveles említése Lak néven került megörökítésre. Mit is jelent pontosan a lak szó? Házat, hajlékot. Nem mást tehát, mint otthont, hiszen a ház csak egy épület, de az otthon egy érzés. Így ha visszatekintünk az évszázadokba, akkor azt láthatjuk, hogy mindazok a magyarok, akik megalapították és ezt a nevet adták e helynek, tudták, mit jelent számukra: otthont a Répce mentén. Erre utal a város mai neve is. Ez a belsőséges viszony megmaradt a lakóhelyükhöz az évszázadok alatt az itt élőkben. Otthon ott van, ahol szeretet van, ahol látjuk a biztató szívet szeretteink szemében, ahol tisztelettel és megbecsüléssel fordulunk az ismerőseinkhez, ahol tudjuk, hogy számíthatunk a másikra. Ily módon lehet a most 750 éves Répcelak egy erős közösség a jövőben is. Kívánom, hogy az ott élők mindig meg tudják tapasztalni az összetartozás érzését közös otthonukban, Répcelakon. Tisztelt Országgyűlés! Isten éltesse Répcelakot, Isten éltesse a répcelakiakat! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Fülöp Erik képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Ki a felelőse a tiszaföldvári sertéshorrornak?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársak! Néhány héttel ezelőtt nagyon súlyos képek járták be az internetet, mégpedig Tiszaföldvárról indultak ezek a képek útjára a világhálón. Jó néhány éve már a tiszaföldváriak orrfacsaró bűz terjengésére panaszkodtak különféle hatóságoknál, az önkormányzatnál. Ezeknek nem lett semmiféle következménye. Sokan gyanították, hogy a tiszaföldvári sertéstelep körül lehet valami probléma, de ezt idáig nem sikerült bizonyítani.Aztán néhány hete az egyik tiszaföldvári sertéstelep dolgozója rejtélyes körülmények között felmondott az ottani munkahelyén, és ő robbantotta ezt a rendkívül súlyos botrányt. A képek tanúsága szerint több száz elföldeletlen sertéstetem szennyezte ezt a sertéstelepet, oszlásnak indult, bűzölgő tetemekről van szó. Valószínűleg az elmúlt időszakban, az elmúlt években ez csak a jéghegy csúcsa lehetett, ami ott történt ezen a sertéstelepen. A telep vezetője, aki bértartásban végzi ezt a tevékenységét, úgy nyilatkozott, hogy egy egyedi, sajnálatos körülményről van szó, sajnálatos eseményről, augusztus 20-án ugyanis meghibásodott a telep szellőzőberendezése, és ezt követően több tucat, nagyságrendileg közel 200 sertés elpusztult. Azonban a probléma ennél sokkal súlyosabb, hiszen ez a felmondott munkavállaló több internetes hírportálnak is tájékoztatást adott arról, hogy éveken keresztül működött így ez a horrorisztikus sertéstelep. Ez a dolgozó elmondta, hogy ő maga több mint 3 ezer sertéstetemet földelt el a környező erdőben, illetve a telepen kívül is. A problémát csak súlyosítja az, hogy ennek a telepnek a hígtrágya-elvezetése nem volt megoldva, és a csapadékvíz-elvezető, öntözőrendszerbe vezették be egyáltalán a hígtrágyalevet, amelyből a környező földeken rendszeresen a mezőgazdasággal foglalkozók locsoltak, öntöztek, így valószínűleg ez is lehetett az oka ennek az orrfacsaró bűznek, ami Tiszaföldváron terjengett. Ez az eset azért is megdöbbentő, hiszen nagyon sok olyan cselekményt követtek el ennek a telepnek a tulajdonosai, üzemeltetői, amely egyrészről bűncselekmény és a Btk.-ba ütközik. Gondolhatunk itt arra, hogy a hulladékgazdálkodás rendjét nagyon súlyosan megsértették, hiszen ezek veszélyes hulladéknak, emberre is ártalmas hulladéknak minősülnek, amelyeket speciális körülmények között kellene megsemmisíttetni. Láthattuk, láthatják önök is a képeken, hogy ez nem történt meg. [[15.20]] Másrészről azért gondoljunk bele, hogy több mint 3 ezer elhullott sertésről van szó. Ezek nagy része, a fényképfelvételek alapján bizonyítható is, hogy micsoda szenvedések árán fulladtak meg vagy pusztultak el ezek az állatok folyamatosan. Ebből is látszik, hogy azért én megkockáztatnám, hogy egy jó állatvédelmi törvény, illetve egy erős, szigorú Btk.-szabályozás kapcsán ez állatkínzásnak is minősülhető eset is lehetne. Továbbmegyek: egy súlyos környezetszennyezést is elkövettek ezek a teleptulajdonosok, hiszen mint ahogy hallottuk vagy értesülhettünk a dolgozók beszámolójából; gyakorlatilag a szabad ég alá, a csapadékvíz-elvezető rendszerbe ürítették a szintén veszélyes trágyát. És megmondom az igazat: bennem egy nagyon erős morális kérdés is felvetődik, hogy ha ezek a nagyüzemi sertéstenyésztők ezt követik el, ilyen súlyos szabálytalanságokat követnek el, akkor gyakorlatilag milyen lehet az a hús, amelyet ők előállítanak. Feldolgozás után egyáltalán mi kerül a magyar családok asztalára, mi kerül a saját gyermekeink asztalára, ha ilyen körülmények között próbálják nevelni ezeket a sertéseket? A Jobbik Magyarországért Mozgalom több alkalommal is kiállt azért, hogy igenis egy súlyos és elrettentő állatvédelmi törvény kell, amely megelőzi az ilyen bűncselekményeknek az elkövetését, vagy ha nem is lenne nagyon erős preventív hatása, akkor is azért olyan jelentős büntetést kapjanak az ilyen, az emberi és egyáltalán az állati gondoskodással ennyire visszatetszően bánó emberek, hogy a későbbiekben ne kerülhessen sor ilyen súlyos jellegű cselekmények elkövetésére. És én bízom benne, hogy azért a kormányzathoz is eljutottak ezek a hírek, és a kormányhivatal intézkedései, illetve a járási hivatal intézkedései, valamint az állategészségügyi hatóságok intézkedései alapján megfelelő módon felelősségre fogják vonni ezeket a személyeket. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Völner Pál államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Szeptember 8-án szerzett a kormányhivatal tudomást arról, hogy itt a hőség miatt elhullottak ezek az állatok. 14-éig lefolytatták a vizsgálatot; rögtön eljárást indítottak mind a bérhizlaló cég, mind pedig a magánállatorvos ellen, és szeptember 14-én a kormányhivatal feljelentést tett a cég vezetői ellen. 14-étől 21-éig pedig a területet mentesítették, fertőtlenítették.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Meddig még?” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A mai napon a parlamentben már kicsit kilátástalannak tűnő diskurzust folytattunk a devizahitel-károsultak ügyében. Emlékeztetvén, hogy az Európai Bíróságon született egy olyan eredmény, amely azért ezeket a bizonyos kapukat talán tágabbra nyitja, éppen ezért a kormányzat törvénykezési tere is megnőhetett volna; ebben nem értett egyet a kormány államtitkára velünk. Ugyanakkor már a múlt héten az egyik konkrétan itt, a valóság terében zajló kilakoltatási eseményre szintén meghívtam a kormány államtitkárát. Sajnálatos módon nem állt módjában megjelenni a helyszínen a XXIII. kerületben egyik államtitkárnak vagy kormánymegbízottnak sem. Örömmel jelentem, hogy a nagy civil jelenlétnek és fellépésnek köszönhetően ez a kilakoltatási esemény elmaradt, sőt annyi végrehajtói visszásságot sikerült találni, hogy államtitkár úr kedvéért megjegyzem, hogy nem feltétlenül bírósági úton, hiszen más szakaszban is el lehet azért ezeket kaszálni, de úgy néz ki, hogy ez a folyamat meg tud állni. És arról is szeretném önöket felvilágosítani, hogy egyáltalán nem csak bírói, bírósági ítéletet követően próbálnak foganatosítani ilyen eseményeket vagy kilakoltatásokat keresztülvinni. Sokkal szélesebb a skála, amin az érintett „urak” dolgoznak, és itt az „urak” nagy részére azért egy idézőjelet tessék odagondolni, legalábbis részemről mindenképpen. Ugyanakkor szeretnék arról is beszélni, hogy miközben a kilakoltatásokat igyekszünk legalábbis megakadályozni, legalábbis úgy fellépni, hogy a jogsértéseket megtaláljuk, nyilván egy nagyon szűk cselekvési térben, hiszen tevőlegesen nem avatkozhatunk be folyamatokba, folyamatok jogszerűségét vizsgálhatjuk vagy szakjogászi segítséget nyújthatunk, de van azért egy alapproblémánk is. Ez az alapprobléma pedig egy olyan lakhatási válság, egy olyan otthonteremtési válság, amely kapcsán elmondhatjuk, hogy a kormányzat béna kacsaként tántorog, most már kilencedik éve ebben a kérdésben. Hiszen beszél arról, hogy a CSOK-on keresztül igyekszik kedvezményezni bizonyos társadalmi osztályokat, beszél arról, hogy fiatalok számára milyen lehetőségeket kíván létrehozni, de a helyzet az, hogy most 38 ezer volt a rekord a kiadott építési engedélyek számában, új építésű ingatlanra vonatkozóan, de szeretném hangsúlyozni, hogy ez a CSOK-os időszak felfutásának közepén volt. Innen egy óriási visszaesés várható, hiszen a kedvezményes 5 százalékos lakásáfát önök megszüntetik, helytelen módon; a CSOK-ot pedig olyan feltételrendszerrel vezették be, hogy ha az ember nem keres nettó 350-400 ezer forintot, akkor valamilyen kifogással a folyósító intézet el fogja őt hajtani. De szeretném önnek megjegyezni, hogy ez a piactorzító intézkedések által létrejött 38 ezres plafon, csúcs még mindig több ezerrel alulmúlja a 2008-as értéket, tehát a válság előtti értéket, amikor is az általam balliberálisnak nevezett kormányok gazdasági teljesítménye legalábbis nem nyerte el a tetszésemet, de még az akkori szintet sem sikerült elérni az új építésű ingatlanok számának tekintetében, és amit én mondtam, az a kiadott építési engedélyek száma, nem a megépült és átadott ingatlanoké. Szeretném megjegyezni, államtitkár úr, hogy egy bérlakásépítési programot nem lehet a továbbiakban tologatni. Szeretném elmondani önnek, hogy ennek az éves költsége kijönne pusztán a minisztériumokban nem munkabérre, hanem dologi keretre eltett teljesen homályos milliárdokból, tehát egy éves szinten 60-100 milliárd forint közötti összegből ez elkezdhető, fenntartható lenne; bőven megvan ennek a költségvetési háttere, nem akarok stadionokról beszélni, nem akarok az önök piramisépítéseiről beszélni, mert tízszeresen megtaláltuk az értelmetlenül elköltött források között ennek a keretét. Itt magyar kivitelezőkkel, minősített magyar beszállítókkal, magyar háttérapparátussal bérlakások ezreit kell és lehet emelni évente. Meg kell vizsgálni, hogy az üresen álló ingatlanállomány mennyiben hozható össze a sok helyütt sajnálatos módon értelmetlen közmunkaprogramokkal, tehát mennyi ingatlant lehet visszahozni a magyar életbe. Ha csak 10 százalékot, már az is nagyon jó. És ha a kínálati szűkösséget tudnák csillapítani, akkor tudnának az albérleti díjak egy kicsit végre lejjebb szállni vagy a valós piaci értékhez közelíteni. De az az elképesztő helyzet, hogy egy ilyen piaci túlkapásoktól hemzsegő szituációba önök be sem avatkoznak, még csak fel sem ismerik a problémát, tarthatatlan, és hát bizony nem a gazdasági szakértőik alkalmasságát kérdőjelezi meg, mert önök tökéletesen tisztában vannak ezzel a problémával, egyenesen a szándékot kérdőjelezi meg. Magyarországon tehát bérlakásépítési programra van szükség, arra, hogy magyar fiatalok 20-30 évet ne a hiteltörlesztésre vagy az albérleti díj kifizetésére sok esetben értelmetlenül fordítsanak, és ennek következtében ne válasszák végül a kivándorlást. Államtitkár úr, fiatalok tízezreit lehetne itthon tartani egy tisztességes bérlakásépítési és otthonteremtési programmal, nem csak a felső középosztálynak kedvezve, nem csak a szerencsés társadalmi osztályoknak kedvezve, ez izmusoktól és pártoktól függetlenül a mindenkori kormány kutya kötelessége lenne. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Völner Pál államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Kicsit visszatérve a korábbi felszólalásokra, ahogy képviselő úr is említette, a magyar jogrendszer ad kereteket és a bíróságnak lehetőséget arra, hogy végrehajtási ügyekben amennyiben jogtalanságok történnek fellépésre kerülhessen sor, és ez eredményes legyen. A másik része a dolognak: a luxemburgi bíróság ítéletének idekeverése nem ebbe a tárgykörbe tartozik. [[Z. Kárpát Dániel: Szerintem igen.]] Mint említettem, az tartalmilag azt jelenti, hogy a magyar bíróságok vizsgálhatják azt, hogy a kioktatása a hitelfelvételkor az adósnak megfelelő volt-e. De ezt előzetes döntéshozatali eljárás nélkül is megtették volna, és miután minden adós más, a hitelszerződések különböznek, különböznek a szerződések, különböznek a résztvevők, ezeket csak egyedi esetekben a bíróság tudja elbírálni, eldönteni, kivizsgálni. Sem a parlamentnek, sem a kormányzatnak nincsen apparátusa, hogy egy általános döntést tudjon ebben a kérdésben hozni. [[Z. Kárpát Dániel többször közbeszól.]] A törvények megvannak, a polgári törvénykönyv és a vonatkozó törvények rendezik azt, vagy akár a polgári eljárásról szóló törvény, hogy hogyan járhat el a bíróság. Ennek alapján tud döntést hozni. Ott van a Kúria, tud jogegységi határozatot hozni, amennyiben szükségesnek vagy lehetségesnek tartja. Ezért mondtam azt, hogy nem szabad felelőtlen felhőket kivetíteni azok elé, akik a legszerencsétlenebb helyzetben vannak. Meg kell tartani a jogi kereteket, a jogi előírásokat, és reméljük, hogy a bíróságok megfelelő döntéseket hoznak. [[Z. Kárpát Dániel: A jogi kereteket ki határozza meg, államtitkár úr? Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[15.30]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Megtizedelve, avagy akikért már nem szól a harang” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Talán kormánypárti oldalon szokatlan lehet az a dolog, amikor egy országgyűlési képviselő kampányidőszakon kívül nemcsak, mondjuk, falunap-látogatás céljából megy el vidékre, hanem azért, hogy igenis megnézze azt, hogy milyen a magyar rögvalóság. Így tett Potocskáné képviselő asszony is és Varga-Damm Andrea is. Ugyan Budapest az ország, Siófok pedig a Balaton fővárosa, de mégis otthagyták ezeket a településeket, és eljöttek, hogy kövessenek egy ilyen dél-somogyi valóságtúrán. Olyan falvakat jártunk körbe, amelyek mélyszegénységbe süppedtek, megvan hát az elmúlt kétszer nyolc évek eredménye, ezt mi ott a saját szemünkkel tapasztalhattuk is. Hiába mondják azt, hogy országszerte óriási a munkaerőhiány, a barcsi, a nagyatádi vagy éppen a csurgói járás teljes egészét tekintve 20 százalék körüli a munkanélküliség, és azokban a falvakban, ahonnét a bejárás ezekre a járásszékhelyekre nagyon nehéz, sokkal magasabb arányokkal találkozhatunk. Ha ott adott esetben nem lenne közmunka, gyakorlatilag egy Rinyabesenyőben vagy Somogyaracson teljes lenne a munkanélküliség is. Nyilvánvalóan az éremnek van a másik oldala is, vannak olyan emberek ezt el kell mondai -, akik felrobbantották maguk mögött a munka világába vezető hidakat, és egy mélyigénytelen életnívóra berendezkedve tulajdonképpen egy ilyen roncstársadalmi létbe süppedve vegetálnak. Aki viszont akar egyről a kettőre jutni, sok esetben az a helyzet, hogy el kell nekik hagyniuk ezeket a falvakat, el kell költözniük, és ez még inkább megpecsételi ezeknek az ezeréves magyar településeknek a jövőjét. Azt kell mondani, hogy polgárosodást szinte most már nyomokban sem találni ezekben a falvakban. A nagybirtok idegen, a cselédsors viszont hazai. Jól tudják a történelem iránt érdeklődő emberek, hogy mondjuk, Kongó hogyan került belga fennhatóság alá, hogyan lett belga gyarmat, tudjuk, 1885, berlini konferencia. Azt viszont nem tudják a dél-somogyi emberek, hogy hogyan lett Dél-Somogy az idegen nagybirtokok gyarmata. Jó lenne, ha erre valaki válaszolna, mikor, hogy ültek össze az elmúlt kétszer nyolc éveknek az országvesztő, vidékrontó nagyjai. Ugyanis az eredmény jól látható. Ha az EU 28 tagállamának GDP-jéhez viszonyítjuk az itteni gazdasági eredményeket, akkor Somogy-ország teljes egésze 41 százalékos szinten áll. Ez a hazai megyék között az utolsó helyről… az utolsó negyedik helyet jelenti. Nagyon rossz! És ha leszámoljuk még a jobban menő Balaton-parti régiókat, akkor a belső- és a dél-somogyi rész, azt kell mondjuk, valósággal vegetál, sokkal rosszabb mutatókat produkál, nagyjából talán ilyen Nógrád megye szintjén állnánk. Úgyhogy fel kell kötnie az alsóneműjét a modern települések, magyar falvak programja kormánybiztosának, Gyopáros Alpárnak, ha itt előremozdulást akar elérni. Keynes azt mondta valamikor, hogy hosszú távon mindannyian halottak vagyunk. Ez egy eléggé pesszimista vagy realista megállapítás, de ha nézzük a valóságot, akkor ez a hosszú távú halál a dél-somogyi, belső-somogyi falvak esetében bizony nem is olyan hosszú, néhány évtizedes időtartamra vetítve bizony az ő pusztulásuk már nagyon jól prognosztizálható. A falurombolás, amit annak idején a kommunisták vagy éppen még a liberálisok is meghirdettek, mondván, hogy a magyar falu egy középkori csökevény, az bizony beteljesedik, és nagyon sok település juthat a már eldózerolt Kakpuszta vagy éppen Somogyszentimre sorsára. Felelős vidékpolitikával, felelős társadalompolitikával azonban meg lehetne talán még ezt a folyamatot akadályozni nagyon sok település esetében, vagy pedig lassítani lehetne. Az az átalakulás, államtitkár úr, amit ezekben a településekben láttunk, az brutális. Néhány évtizeddel ezelőtt mintegy 2400 ember lakta ezt a három települést, tehát Rinyabesenyőt, Rinyaszentkirályt és Somogyaracsot, ez mostanra egyharmadára, tehát 800 főre csökkent. Azt is el kell mondani, hogy egy teljes etnikai átalakulás zajlódott itt le, hiszen a 800 fős összlakosságnak most már a háromnegyede a cigányság körébe tartozik. A valamikor 2 ezer fős magyarság megtizedelődve hirdeti brutális, kegyetlen demográfiai pusztulásunk tragédiáját ezen a vidéken. Ezért is fontosak egyébként az integrációs programok, ugyanis nagyon nem szeretnénk, ha teljes kilátástalanságba süppedt gettófalvak, hanem igaz, hogy romák által lakott, de mégiscsak rendezettséget sugárzó falvak pettyeznék Dél-Somogy térképét is. Erre lenne jó figyelni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Szél Bernadett képviselő asszony, LMP-képviselőcsoport: „A gyermekek érdekei mindenek felett állnak” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Igazából pár évvel korábban én nem gondoltam volna, hogy civilizációs alapnormákra kell emlékeztetnem a Házat itt a parlamentben, mégis most már sorozatban látom azt, hogy ez az egyik dolgunk, és ez az, amit meg kell tennünk.Több olyan nemzetközi egyezmény van, amely kötné a kormány kezét akkor, amikor a tranzitzónákat kialakítja ebben az országban. Ott van az emberi jogok egyetemes nyilatkozata, ott van az emberi jogok európai egyezménye, de a gyermekek jogairól szóló egyezmény is ott van, és ezek az egyezmények teljesen egyértelműen fogalmaznak azzal kapcsolatban, hogy a gyermekek érdeke, bármilyen országhoz tartozzon is, mindenekfelett áll, és a gyermekek testi-lelki fejlődéshez való joga maradéktalan védelmet kell hogy élvezzen. Azt gondolom és az egyezmények is így fogalmaznak -, hogy ezeknek a jogoknak Magyarország egész területén kellene érvényesülniük. Magyarország polgárainak védelme és biztonsága teljesen egyértelmű, hogy elsőrendű feladatunk, azonban szeretném hangsúlyozni azt, hogy ennek a védelemnek a beteljesítése nem irányulhat arra, hogy embertársainkat, különösen kiskorú, gyermekkorú embertársainkat a méltóságukban megsértsük, vagy pedig embertelen bánásmód következzen be velük kapcsolatban. Az, hogy egy gyermekkel kapcsolatban mi embertelen, azt gondolom, hogy mindannyian érezzük akkor, amikor látjuk. Én Szabó Szabolcs képviselőtársammal ott voltam a tranzitzónában, és azért tartom fontosnak, hogy erről beszéljek, mert oda nagyon kevés ember teheti be a lábát az érintetteken kívül, nyilván ez nem véletlen. A tranzitzóna teljesen zárt, oda nem lehet szabadon bemenni, körülnézni. Én magam sem készíthettem felvételeket, se fényképet, se videót, csak egy blogbejegyzésemben tudtam beszámolni arról, amit ott láttam, illetve itt a parlamentben kívánok szót emelni az ellen, amit ott láttam, és hívok változtatásra kormányoldali képviselőket is. Tisztában vagyok azzal, hogy bár a menekültügyi eljárás során egyes jogok korlátozhatóak, viszont szeretném leszögezni, hogy ez nem sértheti a gyermekek mindenekfelett álló érdekét. Szeretném azt is leszögezni, hogy az, amit én ott láttam és tapasztaltam, több ponton is gyermekellenes, és azt gondolom, hogy azok a gyermekek, ha felnőnek, nem fogják elfelejteni azt az időszakot felnőttként sem, amit a magyar tranzitban töltöttek. És akkor konkrétumokról fogok beszélni. A sajtóban is lehetett olvasni, hogy éheztetés zajlik a tranzitzónában. Ez valóban így van. [[Dr. Völner Pál: Hülyeség!]] Találkoztam kettő asszonnyal, és személyesen beszéltem ne ingassa a fejét, államtitkár úr, ott voltam, én nem hazudok, én azt mondom, amit hallottam. [[Dr. Völner Pál: Akkor ők hazudtak. Hát, tök mindegy.]] Az egyik asszony három napig éhezett, a másik négy napig. Önök azt állítják, hogy a gyermekek ott nem éheztek, viszont én szeretném az önök figyelmét felhívni arra, hogy a gyermekeket leválasztották a családról, átvitték a tranzitzóna egy másik részébe, és a gyermekeknek egyenruhásokkal körülvéve kellett volna enniük. Próbálják ki, hogy milyen érzés egy rakat rendőrrel körbevéve enni, főleg, ha az ember kiskorú, egy gyermek. Ezek a gyerekek nem tudtak enni, mert annyira féltek. És amikor az egyik haza akarta vinni a kis kekszét, hogy majd otthon megeszi, akkor azt mondták, hogy dobja a szemétbe, és be is dobatták vele. Hogy néznek ki ott a körülmények? Van egy ilyen fél kosárlabdapályányi terület, és amit önök el szoktak mondani, hogy önök ott játszóteret rendeztek be, hát, valóban ott voltam a tűző napon, én majdnem összeestem, pedig felnőtt vagyok, és oda ki van rakva egy játék, azon ők valóban játszhatnak. Önök itt a magyar játszótereken, bárhol a városban vagy vidéken, tűző napon hány gyermeket látnak játszani? Mert én egyet sem. Mert akkor az a szabály, hogy a gyermekeknek be kell menniük. Tehát semmi árnyékolás nincsen. Három oldalról, ugye, a bungalók vannak, ezek a konténerek, mindenhol szögesdrótok, a negyedik oldal pedig egy kerítés, ahol be lehet menni, meg ki lehet jönni már aki kijöhet. Itt szeretném azt hangsúlyozni, hogy találkoztam olyan gyerekekkel, akik hónapokig nem mehettek ki erről a területről, csak akkor, ha orvoshoz mentek. Ezek a gyerekek ott be vannak zárva. Önök mégis mit gondolnak? Lehet egy gyermeket bezárva tartani egy kicsi területen, szögesdrótokkal körbevéve, hónapokon át? Volt olyan család, akivel ott találkoztam, hét hónapja voltak bent. Sírva kértek engem az édesanyák, hogy ők bent maradnak, értik, ők nem mehetnek ki, de nem ők a lényeg, hanem a gyerekek, legalább őket vigyék ki egy kicsit. Ez az igazság, államtitkár úr és tisztelt képviselők, ez az igazság, ez megy a tranzitban. [[15.40]] Ott volt egy kislány, öngyilkosságot kísérelt meg. Mikor megkérdeztem a minket kísérőket, hogy pontosan mi történt, azt mondták, hogy az csak felületi hámsérülés. Így a csuklója fel volt vágva. [[Mutatja.]] Nincsenek szakemberek, nincs elég szakember, nem lehet a gyerekeknek onnan kimenni, és igenis éheztetés volt a magyar tranzitban. Tisztelt Államtitkár Úr! Jelenleg a családok éve zajlik Magyarországon, és én szeretném hangsúlyozni, hogy ha önök nem tesznek semmit, akkor az önök családok éve kampánya miről szól. És miről szól az önök gyermekek iránt érzett tisztelete vagy bármi, amiről beszélnek? Tegyék helyre a tranzitzónát, a körülményeket, én kezdeményezni fogok változtatásokat, legyenek kedvesek, térjenek már jó útra legalább ezzel kapcsolatban!
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Völner Pál államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Képviselő asszony önmagának ellentmondóan is állította, hogy nem kapnak enni, hiszen azt mondta, hogy kidobták a szemétbe, mert olyan körülmények között nem tudnak enni című történet. [[Dr. Szél Bernadett: Ne csúsztasson már, államtitkár úr!]] A másik, hogy szeretném határozottan visszautasítani: mindenki kap ellátást a tranzitzónában, valamennyi vonatkozó nemzetközi egyezményt Magyarország betartja, és amit képviselő asszony művel, az hangulatkeltés, képviselőtársammal együtt. Köszönöm. [[Dr. Szél Bernadett: Mi a helyzet a bezárásokkal? Ki mehet ki? Be vannak zárva!]]
Képviselő asszony! Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Schmuck Erzsébet képviselő asszony, LMP-képviselőcsoport: „Az autóipar helyett miért nem az emberek érdekeit képviseli a kormány Brüsszelben?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindent elmond a kormány politikájáról, az emberekhez való viszonyról, a közjó védelméről az, amit néhány nappal ezelőtt Szijjártó Péter Münchenben az Audi és a BMW vezetőivel tartott megbeszélésen mondott. Azt mondta: Magyarország soha nem fog olyan javaslatot támogatni Brüsszelben, amely rontaná a német és ezen belül a bajor autóipar helyzetét, mert szerinte a magyar érdek és a bajor érdek maximálisan egybeesik abban, hogy el kell utasítani a klímapolitika területén 2030-ra kitűzött európai uniós célok megváltoztatására, pontosabban szigorítására irányuló brüsszeli törekvéseket.Ez a kijelentés sok mindent elárul a kormányról. Először is elárulja, hogy a kormány az autóipar markában van, és hogy továbbra is azt a szűk látókörű gazdaságpolitikát akarja folytatni, mint amit eddig. Egyáltalán nem áll szándékában a kormánynak az autóipartól, a járműgyártástól való függésünket oldani. De azt is elmondja, hogy a kormány Brüsszelben nem a magyar emberek életminőségének a javításáért, hazánk természeti értékeinek a megőrzéséért, környezetminőségének javításáért lobbizik, hanem az autóipar érdekeiért. És ami különösen sajnálatos, hogy a kormány semmit nem ért meg, és semmit nem értett meg a klímaváltozás súlyosságáról. Fel nem fogja, hogy a klímaváltozás milyen társadalmi és gazdasági változásokat idéz elő, és hogy az elkövetkezendő évtizedekben mennyire el fogja mélyíteni a migrációs válságot. Emberek milliói fognak elindulni, elhagyni lakóhelyüket, mert az lakhatatlanná, élhetetlenné válik. És már azt a helyzetet kerítéssel és még közös európai akarattal sem lehet majd megállítani. A kormány célja, mint ahogy azért már néhányszor hallottuk, hogy Magyarországot Közép-Európa járműipari központjává tegye. Ahányszor csak megjelenik egy autóiparba befektetni szándékozó, bőséges támogatást kaphat, és kap is a közpénzből. Ezért lett azután Magyarországon a külfölditőke-beáramlásnak az egyik legfontosabb területe a járműgyártás. Pedig már most is jelentős súlya van a járműgyártásnak a magyar gazdaságban. Szijjártó Pétert idézve: a teljes magyar ipari termelés 18, a GDP-nek pedig 10 százalékát adja a járműipar. Szeretném felhívni a kormány figyelmét arra, hogy a magyar és a bajor autóipart nem a brüsszeli döntéshozók szigorúbb klímacéljai fenyegetik, hiszen a szigorúbb kibocsátási előírások minden gyártóra vonatkoznak, hanem az autóiparban várható szerkezeti átalakulások, na és persze a konjunktúra vége. A hazai motor- és autógyárak teljes mértékben, míg a beszállítói hálózat jelentős része belsőégésű járműveket gyárt, illetve azokhoz állít elő alkatrészeket, miközben az elektromos autózás megállíthatatlanul terjed, és a várakozások szerint tíz éven belül a globális autóértékesítés 20-25 százalékát adja majd. Ehhez képest mi mit teszünk? Bezárjuk magunkat a múlt struktúrájába. És itt van a robotika. A robotika kezdetét éljük, és azt is látni kell, hogy a digitalizáció és a robotika is teljesen átalakítja majd az ágazatot. Nagy valószínűséggel, akik ma az összeszerelő ágazatban dolgoznak, nem fognak helytállni a magas hozzáadott értéket igénylő digitalizációs világban. Azzal is számolni kellene, hogy nem mehet örökké, hogy mindig több és több autót gyártunk, újabb és újabb kapacitások jönnek létre. Tisztelt Képviselőtársaim! Az autózásnak és a szükséges infrastruktúrának vannak környezeti korlátai. Ezt tudomásul kell venni. A klímaváltozás súlyosságát, annak következményeit pedig illene már a kormánynak megértenie. Ha egy picit is megértené, akkor Szijjártó Péter biztos nem tenne ilyen kijelentést, hogy Brüsszelben a magyar kormány azért fog lobbizni, hogy az Európai Unió 2030-ig szóló klímacéljait ne lehessen szigorítani. Javasolom, hogy a kormány vegyen leckét Áder János köztársasági elnöktől. Ő arra hívja fel a figyelmet, és idézem: „A klímaváltozás az emberiséget fenyegető legnagyobb veszély, amelyről nem hatásvadász szónoki fordulat azt állítani: civilizációnk jövője a tét.” És kiemeli: „Minél inkább halogatjuk döntéseinket, annál radikálisabb fordulatra lesz majd szükség később.” Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Völner Pál államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársam! Tisztelt Ház! Ami a felszólalásból kimaradt, hogy a 2030-ig szóló klímacélokat Magyarország is elfogadta, sőt élharcosa volt. Ezek nagyon ambiciózus célok, világviszonylatban kiemelkedőek.Arról sem szabad elfeledkezni, hogy ezek az autógyártók azok, akik az elektromos autókat majd gyártani fogják, akiknek idő kell az átállásra, és nagy erőfeszítéseket tesznek, köztük főleg a Magyarországon megtelepültek, akik ennek az élharcosai. A másik pedig, hogy mindenféle olyanfajta felelőtlen és nem a technológiai folyamatokat figyelembe vevő változás, ami a magyarországi munkahelyeket, gyárakat veszélyezteti, az felelőtlen és nem képviselőhöz méltó felszólalás. Köszönöm.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Szabó Szabolcs képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „Kész-e tenni a kormány a jövőben, hogy ne alakulhasson ki olyan közlekedési káosz, ami idén érintette Csepel-szigetet, Dél-Budapestet és a dél-pesti agglomerációt?” címmel Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mi Csepelen, Csepel-szigeten élők, csepeliek, szigetszentmiklósiak, halásztelkiek, tököliek, és még sorolhatnám, hosszú évek óta hozzászoktunk kényszerűségből, hogy nem tudunk rendesen közlekedni. Már a HÉV-en is lehet ezt tapasztalni, hogy hol jár, hol nem jár, ugye, 40-50 éves szerelvényekről beszélünk, egész nyáron ritkított menetrenddel közlekedtek csak ezek a szerelvények, sokat kellett várni, állni; magamnak is, mert se jogosítványom, se autóm, én is osztozom a hétköznapi, átlagos csepeli és Csepel-szigeti lakosok sorsában.De azt is látni kell, hogy nemcsak a HÉV-vel van probléma Csepelen és a Csepel-szigeten, hanem hosszú évek óta jól érzékelhető, hogy reggel befelé a városba, este kifelé a városból nem lehet közlekedni. Én néha járok arra, amikor Szigetszentmiklóson, Halásztelken, Tökölön van dolgom, és gyakran tapasztalom, mondom évek óta, hogy fél-háromnegyed órákat kell a dugóban állni. Ez-e a normál állapot? Számtalanszor beszéltem már itt erről, adtam be költségvetési módosítót, soha nem történt semmi. Ez a kormány felelőssége. Persze, hogy eddig is így kellett élnünk. Igen ám, de az utóbbi hetekben megtapasztalhattuk azt, hogy van még rosszabb is. Ugyanis nagyon rossz ütemezéssel összecsúszott több közlekedésfejlesztési beruházás: az M0-ás felújítása, a Massányi Károly útnak a felújítása és az 51101-es úton egy körforgalomnak az építése. [[15.50]] A félreértések elkerülése végett semmi baj, sőt jó, hogy ezek a fejlesztések megvalósulnak, az egyetlen probléma, hogy rosszul ütemezték őket, felesleges volt ezeket egyszerre elindítani. Mint Csepel-Soroksár képviselője, azt gondolom, az a dolgom, hogy ezt itt most felvessem a kormánynak, hogy el kellene gondolkozni azon, hogy hogyan lehetne megakadályozni, hogy a jövőben ilyen kialakulhasson. Nemcsak Csepelen meg a Csepel-szigeten, hanem mindenhol ebben az országban, mert egy rendszerszintű problémára hívja fel a figyelmet ez a hatalmas közlekedési káosz, ami úgy néz ki, hogy lassan rendeződik, főleg annak köszönhetően, hogy ezek a beruházások, legalábbis a Massányi Károly út és a körforgalom építése nagyjából a végére ér, és visszaállunk a „normális” 40-45 perces dugókra. Szóval, rendszerszintű problémákra kell felhívnom a kormány figyelmét. Ez pedig nagyon egyszerű: nincs olyan megfelelő jogszabály, amelyik rákényszeríti arra a kerületi önkormányzatokat, a települési önkormányzatokat, a közútfenntartót, a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztőt, hogy egyeztessék azt minden évben, hogy a következő naptári évben ki mikor, milyen ütemezéssel fog közlekedési infrastrukturális fejlesztéseket, beruházásokat végrehajtani. Itt sem volt egyeztetés. Elfelejtettek egymással beszélni, és ennek az lett a következménye, hogy meglepve tapasztalták, hogy hopp, nem lehet közlekedni, mert fölbontották a fő közlekedési utat, mellette meg a menekülőutat, s innentől kezdve már nem volt hova menekülni. Ezért állt be egész Csepelen a közlekedés. Ráadásul ez fölhúzódott Csepelre, a XXI. kerületre, mert nagyon sokan, akik eddig az M0 felé próbáltak közlekedni, tudták, hogy arra végképp nem tudnak, ezért a szigetről értelemszerűen megpróbáltak észak felé elmenni. Azt gondolom, innentől kezdve viszonylag egyértelmű, hogy van egy feladata a kormánynak. Én magam hajlandó vagyok ebben természetesen Csepel-Soroksár képviselőjeként részt venni, segíteni, de ez az önök felelőssége, ugyanis önök vannak többségben itt a parlamentben, és önök vannak kormányon, csak önök tudnak ilyen jogszabályokat alkotni. Másrészt nagyon fontos lenne az, hogy rendszerszintűen gondoljuk már végre át egyszer normálisan, hogy Budapest hosszú távú közlekedésfejlesztési stratégiája milyen legyen pontosan. Tudjuk jól, hogy a kormány most tárgyalja Budapest hosszú távú fejlesztési stratégiáját, de eléggé titokban. Én magam Csepel-Soroksár országgyűlési képviselőjeként is nagyon kevés információt tudok erről, miközben teljesen nyilvánvaló, hogy azt a problémát, ami most előállt, úgy lehetne megoldani, hogy bizonyos közlekedési fejlesztéseket végre megoldunk. A csepeli HÉV-et felújítjuk, azt meghosszabbítjuk, a II. Rákóczi Ferenc utat ki kell szélesíteni, a gerincutat be kell fejezni, és nem Galvani hidat, hanem albertfalvai hidat kellene építeni. Csak ezt át kéne beszélni. Én mint kezdeményező ezt felvetem, ha kell, szervezőként részt veszek egy ilyen széles körű egyeztetésben, de ez az önök felelőssége, mert ha ezt nem teszik, akkor több mint 150 ezer ember életét teszik tönkre. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hohn Krisztina képviselő asszony, LMP-képviselőcsoport: „Nem lehet elkerülni az elkerülő út ügyét” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Megtisztelő és meglepő felkérést, feladatot kaptam Vécsey László fideszes képviselőtársamtól a Gödöllőt elkerülő út építésének tárgyában. A felkérést egy kicsit furcsállom, mert úgy tudom, hogy nem nagyon fordult még elő olyan, hogy egy, a körzet által megválasztott egyéni országgyűlési képviselő választókörzetét érintő kérdésben egy listás ellenzéki képviselőt kér fel arra, hogy járjon el helyette. Igaz, én Baranya megyei vagyok, de országgyűlési képviselőként feladatomnak tekintem, hogy az ország bármelyik települését és azok érdekeit képviseljem. Így Gödöllőt is boldogan képviselem, és a jövőben is számíthatnak rám. Mint azt bizonyára önök is tudják, tapasztalják, a fővárosi agglomerációs települések hatalmas átmenő forgalomnak vannak kitéve. Ez egyre inkább elviselhetetlenné teszi az ott élők életét. Dr. Gémesi György, Gödöllő polgármestere egy képviselő-testületi ülésen amelyekre tudtommal Vécsey László képviselőt is minden alkalommal meghívják, bár ő ezeken ritkán szokott megjelenni tájékoztatta a város vezetőit és lakosságát a tarthatatlan helyzetről. Eszerint az M3-as autópálya túlterheltsége miatt a Gödöllőn átvezető főutakat az autópályáról letérők mintegy menekülőútként használva már napi szinten megbénítják az ott élők életét, közlekedését. Ezt használva már napi szinten lehetetlenné teszik az életet. Ez csak fokozza, ha az autópályán baleset történik, vagy, mint az elmúlt időben több alkalommal is, pályamunkák folynak. Polgármester úr az ülésen elmondta, levélben fogja felkérni Vécsey Lászlót, és segítséget kér tőle, hogy ez a tarthatatlan helyzet végre megoldódjon, amit még az első Fidesz-kormány alatt elkészült tervek alapján megépülő gödöllői elkerülő út jelentene. Igaz, ebben az időben még Gémesi György képviselte a körzetet országgyűlési képviselőként, és felszólalásaival sikeresen képviselte a térség településeit. Az akkori fideszes kormány Fónagy János közlekedési miniszter úr javaslatára az első 400 millió forintot a 2002-es költségvetésében biztosította is. A bekövetkezett kormányváltás után azonban ezt az összeget a költségvetésből törölték. 2008-ban az akkori MSZP-s országgyűlési képviselő, Fogarasiné Deák Valéria javaslatára 2,7 milliárd forintot különítettek el erre a célra, amit a bekövetkezett világválság miatt később sajnálatosan visszavontak. A gödöllőiek bíztak abban, hogy a 2010-ben megválasztott kormánypárti fideszes képviselő, Vécsey László ígéretének megfelelően majd sikeresen lobbizik ebben az ügyben, és végre elindul az elkerülő út megépítése. Az immár harmadik alkalommal megválasztott képviselő számára, úgy látszik, a választókerület érdekei már nem olyan fontosak, hiszen Gémesi György polgármester úr testületi ülésen elhangzott tájékoztatója után sajnálatos módon az egyik helyi sajtónak a következőt nyilatkozta: „Csodálkozom, nyolc éve szapulja a kormány minden intézkedését, az én munkámat is igyekszik minden módon lehetetlenné tenni Gödöllőn, most pedig segítséget kér? Elérte, amit akart, saját ellenzéki pártjának képviselője bent ül az Országgyűlésben, szövetségesei körében. Emlékeztetőül erről egy képet is mellékelek. Miért nem Hohn Krisztina asszonyhoz fordul?” Képviselő úr, a feladatot elvégeztem, a kérésnek eleget tettem. Hiszen mint volt polgármester én is sokszor tapasztaltam olyat, hogy sajnos a körzetem képviselője nem képviseli megfelelően a településem érdekeit. De államtitkár úr, ugye az imént elhangzott mondatok nem azt jelentik, hogy Magyarországon a polgármestereknek „hallgass” a nevük? Ugye demokráciában nem fordul olyan elő, hogy ha egy település polgármestere megfogalmazza kritikáját a kormány valamelyik intézkedésével szemben, hiszen a gyakorlatban tapasztalja a döntések következményeit, akkor a települése hátrányos megkülönböztetésben részesül? Ugye nincs olyan, hogy a többség megválaszt egy országgyűlési képviselőt, és az bünteti az ott élő embereket? Gémesi György helyzete azért is sajátságos, mert a Magyar Önkormányzatok Szövetségének elnöke, így a településvezetők közül többen is felhatalmazták arra, hogy a hiányosságokra, a problémákra a figyelmet felhívja. Tisztelt Ház! Jól tudjuk, hogy az autópályákat elkerülő átmenő forgalom a települések életét sokszor ellehetetleníti. Ezt a problémát a településen élők és maguk a települések önállóan megoldani nem tudják. Gödöllő esetében csak a várost elkerülő út megépítése a megoldás, amelyet, mint említettem, az első Fidesz-kormány is támogatott. Ez az elkerülő út nemcsak Gödöllőnek, hanem Szadának és Isaszegnek is nagy megkönnyebbülést és segítséget jelent. Ezt képviselőtársam is tudja, hiszen nemcsak országgyűlési képviselője a településnek, hanem Szadának több cikluson keresztül is polgármestere volt. Kérem a kormányt, tegyen meg mindent annak érdekében, hogy az elkerülő út megépülhessen, és ezzel szűnjön meg ez az áldatlan állapot. Remélem, majd képviselőtársam is támogatja ezt a törekvést. Még csak annyit, hogy ha legközelebb fotót szeretne rólam készíteni, akkor szóljon, és akkor mosolyogni fogok. Köszönöm szépen.
Tisztelt Képviselő Asszony! 40 másodperccel ment túl az időkeretén, tájékoztatnom kell. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. [[Jelzésre:]] Bocsánat, elnézést kérek, államtitkár úr, nem értünk a végére: Völner Pál államtitkár úr reagálni kíván az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr! [[16.00]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Csak egy rövid tájékoztatást szeretnék adni, hogy a Magyarország rövid és középtávú közútfejlesztéséhez kapcsolódó infrastrukturális beruházások összehangolásáról és 2022-ig szóló programról az 1371/2016. számú kormányhatározat szól. Ebben jelenleg nincs benne Gödöllő. Valószínűleg egyébként nem a polgármesterek és a képviselők személyes viszonya vagy egyeztetései, hanem az országos fejlesztési programok szakmai indokoltsága, a rendelkezésre álló pénzügyi keretek, amelyek ezt meghatározzák. Köszönöm.
Nagyon szépen köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az őszi ülésszak következő ülésére várhatóan október 1-jén kerül sor. Megköszönöm munkájukat, az ülést bezárom.