[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés nyári rendkívüli ülésének 1. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a kormány az Országgyűlésről szóló törvény 35. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés rendkívüli ülésének összehívását kezdeményezte 2022. június 20-a és június 24e közötti időre. A levelet és annak mellékletét, valamint a Fidesz képviselőcsoportjának indítványát a rendkívüli ülés napirendi javaslatának kiegészítésére vonatkozóan a honlapon megismerhették. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend előtti hozzászólásokra kerül sor. Elsőként Ungár Péter frakcióvezető úrnak adom meg a szót, az LMP részéről. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Összességében az 1990 óta tartó folyamat, amely az EU-integráció folyamata volt, nagyon sok előnnyel járt Magyarország számára, a tervgazdaság romjain kialakult egy olyan gazdaság, amelyben több szabadsága van az embereknek. A helyzet az, hogy az elmúlt 12 év tulajdonképpen arról szólt, hogy a nemzetközi neoliberális gazdasági rendszerbe sikeresen betagozódjon az ország, de nagyon keveset beszéltünk azokról a hátrányokról, amelyeket ez az elmúlt 30 év okozott. A magyar feldolgozóipar megszűnt, és az agyelszívás miatt tulajdonképpen olyan embereket képzünk, akik a nyugati bérelőny miatt nem tudják megtalálni Magyarországon a számításukat. Thomas Piketty közgazdász azt mondta, azt számolta ki nemrég, hogy amennyi pénzt Magyarország kap az Európai Uniótól támogatásként, annyi pénzt ki is visznek a nyugati cégek profitként. Tulajdonképpen ez az egyenleg nullszaldós. A helyzet az, hogy Magyarország rá volt kényszerítve ’90 óta arra, hogy kiárusítsa az állami vagyont nyugat-európaiaknak, beengedje a nyugati cégeket, és hogy megnyissa a határait a külföldi áruk és a külföldi tőke előtt. A probléma az, hogy ennek a folyamatnak a korlátozása nem volt az elmúlt időszak politikájának homlokterében. Mi, zöldek azt gondoljuk, hogy a négy szabadság elve helyett, amely az Európai Unió alapja, a három felelősség elvét kéne használni, a három felelősség elve alapján lehetne egy olyan Európai Uniót felépíteni, amely nem a neoliberalizmus alapján áll. Ez a három felelősség a fogyasztókért való felelősség, a természetért, a Földért való felelősség és a társadalomért való felelősség. Mi ennek most az aktualitása? Azt látjuk, a külügyminiszter ezt be is jelentette, hogy Magyarország most éppen az Egyesült Államokkal és az Európai Unió legtöbb tagállamával is konfliktusba kerül azért, hogy elérje, az Audinak és a többi multinak ne tudják növelni az adóterhét. Amit önök egy szuverenitási kérdésként fognak beállítani, az úgynevezett globális multiadó kérdése, valójában nem a magyar szuverenitásról szól, hanem arról, hogy azoknak a cégeknek, akiket önök idehoztak, akiket kivettek a közteherviselés terhe alól a stratégiai partnerségek keretében, ne kelljen megemelniük a társasági adójukat. Az egész gazdaságpolitika arra épül, hogy a német tőkét kiszolgálják, a miniszterelnök a német tőke érdekei szerint szavaz a Tanács ülésén, a német kancellárral 97 százalékban megegyező módon [[Rétvári Bence: Európa-pártiak vagyunk vagy Európa-ellenesek?]] , és mindent elérnek azért, hogy a német tőkének ne nőjön az adóterhe. A globális minimumadóval egyetértenek a magyar emberek, azzal azonban nem, hogy önök elutasítják, azzal nem értenek egyet, hogy önöknek fontosabb, hogy az Audi 9 százalékos társasági adót fizessen, mint az, hogy mondjuk, megemeljék a közalkalmazottak bérét. Az egész vita, amit önök ismételten hazug módon szuverenitási vitának fognak beállítani, arról szól, hogy önök szerint Magyarországnak úgy kell részt vennie a nemzetközi versenyben, hogy a lehető legkevesebb pénzt szedje be azoktól a cégektől, akiknek a legtöbbje van. A multiadók, amelyeket néha-néha kivetnek, ha a költségvetés rossz helyzetben van, eltörpül a mellett a több ezer milliárd mellett, amit önök nem szedtek be sem a szennyező nagyvállalatoktól, sem egyéb multinacionális nagyvállalattól. Ha megnézik, hogy egy munkahelyre leosztva, tehát egy munkahelyet teremtve mennyi adóterhe van az Audinak, mennyi adóterhe van a többi német nagyvállalatnak és mennyi, mondjuk, egy fodrásznak, akkor azt fogják látni, hogy míg a magyar kis- és középvállalkozásokat terhelik, és most arra készülnek, hogy még jobban megterheljék őket, közben a multinacionális nagyvállalatoknak, azoknak, akiknek lenne lehetőségük ezt kifizetni, nem növelik az adóterhét, most már nemzetközi harcot is folytatnak azért, hogy az Audinak és a többinek ne kelljen valódi módon részt venni a közteherviselésben. Azért is faramuci ez a helyzet, mert önök minden lépésüket megpróbálják úgy beállítani, mintha a magyar érdekek vezérelnék. Nem magyar érdek az, hogy a német nagytőke ne fizessen adót. Ez német érdek. Ez nem ennek a Háznak az érdeke, ez a Bundestagnak az érdeke; ha ezt akarják képviselni, akkor ott kell erről felszólalni. Összességében a mi álláspontunk az, hogy a globális multiadó egy dolog miatt jó, bár tudom, hogy benne van a globális szó, amit önök nem szeretnek: mert az is benne van, hogy multi, és az is, hogy adó. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Fónagy János államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Napirend előtti hozzászólása lehetőséget ad számomra, hogy részben messzebbről kezdjem, részben a bevallottan szubjektív véleményem is elmondjam, melynek a lényege az, hogy azt hiszem, alapvetően másként látjuk a világot. Én világosan emlékszem azokra a 25-30-35 évvel ezelőtti állapotokra, amikor a magyar társadalom egyértelműen, meghatározóan és évtizedekre szólóan bebetonozottan a munkanélküliségtől, a létbiztonságának elvesztésétől félt, ezért számunkra, a polgári kormány, a kereszténydemokrata-Fidesz-kormány számára az első pillanattól meghatározó volt, hogy mindazokat a munkahelyeket és munkaadókat, amelyeket korábban a baloldali kormányok különböző privatizációs hullámokban értékesítettek túlnyomórészt külföldi kézbe, ezeket visszaszerezzük, részben azért, mert ezek a magyar gazdaság számára stratégiailag meghatározók, nem egy esetben monopolhelyzetben lévő vállalatok voltak, másrészt azért is, mert ezzel lehetett a magyar társadalom, a magyar emberek létbiztonságát helyreállítani, és elérni azt, hogy a 12 évvel ezelőtti, 10 százalékot jóval meghaladó munkanélküliség ma 4 százalék alatt van. Igen, ebben benne vannak a multinacionális nagyvállalatok is, benne vannak a nyugati és ezek között német vállalatok, amelyek Magyarországon beruháztak, munkahelyeket létesítettek. Zárójel: munkahelyek mellett hoztak technikát, technológiát, kereskedelmi kapcsolatokat, hoztak exportteljesítményt, exportlehetőséget. Nagyon jelentősnek tartom azt, és ez a mai helyzetben napjainknak is az egyik alapkérdése, hogy mindazokat a stratégiai elemeket, legyenek azok az energiatermelésre, energiatárolásra, energiaelosztásra alkalmas létesítmények és cégek, a magyar állam visszavásárolta. [[13.10]] Visszavásároltuk vagy magyar kézben tartottuk azokat a cégeket is, amelyek a magyar gazdaság számára létfontosságúak. A jelenlegi helyzet mondatja és teteti velünk azt is, hogy ebben a jelenlegi háborús gazdasági helyzetben mindent megtegyünk annak érdekében, hogy ne a magyar családok fizessék meg a háborút árát, hanem a multik fizessék meg a megnövekedett költségeket. Ezért vezettük be a négy árstop politikáját, az üzemanyag-, a rezsi-, az élelmiszer- és a kamatstop rendszerét. Ezért úgy gondolom, hogy nem megalapozottak az ön által elmondottak. Ön külön volt kedves foglalkozni a globális minimumadó kérdésével. Azt az elmúlt napokban is láttuk, hallottuk, hogy a baloldal rácsatlakozott a globális minimumadóról szóló nemzetközi kampányra. Ebből legalább két dolog következik számunkra: az egyik az, hogy megint fontos jogköröket vennének ki a nemzeti kormány kezéből; a másik az, hogy állandóan adóemelésen törik a fejüket. Ennél a javaslatnál nem arról van szó, hogy az elmúlt hónapokban felgyülemlett extraprofitra tennének adót, hanem arról, hogy hosszú távon tartósan megemelnék a vállalkozások adóterheit, annak minden következményével együtt. Ezért nem támogatjuk a globális minimumadót. [[Kunhalmi Ágnes: Brüsszelből várják a pedagógusbéreket… Az elnök Kunhalmi Ágnes felé jelez.]] Köszönöm szépen. Kunhalmi képviselő asszony, köszönöm szépen. [[Kunhalmi Ágnes: Szívesen!]] A bevezetése azt jelentené, hogy meg kellene dupláznunk a vállalkozások adóterheit, ami most átlagosan 7,5 százalékot jelent. Végiggondoltáke önök, hogy hogyan befolyásolná a hazánkba érkező befektetéseket, ha duplájára nőne a vállalati adószint Magyarországon? Kérdezem, hogy végezteke ezzel kapcsolatban számításokat. Végiggondoltáke önök azt, hogy az EU bevezetné ezt az adót, a világ más gazdaságilag erős térségei pedig nem? Végiggondoltáke, hogy ez a javaslat kedvező lehet a magas adószintű országoknak, ami Magyarország versenyelőnyét csökkentené? Tisztelt Képviselő Úr! Megint az a gyanúm, hogy a külföldi elvárásokhoz igazítják a politikájukat, kerül, amibe kerül az a magyar állampolgároknak. [[Ungár Péter közbeszól.]] Kérem, hogy különösen most, a háború árnyékában ne ezen törjék a fejüket. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most Tordai Bencének adom meg a szót, parancsoljon!
[[A mikrofonja nem szól.]] Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Engedjék meg, hogy külön köszöntsem török vendégeinket Finike városából. Tegnap volt apák napja, és úgy tűnik, hogy ez az ünnep pártokon és politikai oldalakon átívelő támogatást élvez, hiszen nemcsak… [[Közbeszólások az ellenzéki pártok padsoraiból, köztük: Nincs hang! Közbeszólások a kormánypártok padsoraiból, köztük: Nem baj! Jó így! Jó lesz így is!]]
A sajátját tette föl, valami baj van. [[Tordai Bence elé hordozható mikrofont helyeznek.]]
Akkor kérném az óra visszaállítását.
Legyenek szívesek, kezdjük elölről!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Szeretettel köszöntöm Finike városának képviselőit, Budapest II. kerületének török testvérvárosából. Tehát tegnap volt apák napja, amely, úgy látszik, hogy egy pártokon és politikai oldalakon átívelő ünneppé nőtte ki magát. Ezt bizonyítja legalábbis, hogy az ellenzéki oldal és a kormányoldal legmagasabb szintű közjogi méltóságai is megemlékeztek róla, jelesül Karácsony Gergely főpolgármester [[Derültség a kormánypártok padsoraiból.]] , illetve Novák Katalin államfő. Úgy látszik tehát, hogy mindannyian fontosnak tartjuk azt a gondolatot, hogy a férfiakat mint apákat kell elismerni, és támogatni őket abban, hogy nagyobb szerepet vállaljanak a gyermeknevelésben, a család körüli feladatokban, a reproduktív munkában. Ezért is örvendetes, hogy 2019-ben az Európai Parlament elfogadta a munka és a magánélet egyensúlyáról szóló irányelvet, amely egyebek között azt is kimondja, hogy az apai pótszabadságot, amely szülés esetén jár, legalább 10, illetve ikreknél 14 napra meg kell emelni. Ez pontosan a duplája a mai magyarországi szabályozásnak. A Párbeszéd zöldpártként mindig is támogatta a feminista kezdeményezéseket, ez pedig ilyen, hiszen miközben első látásra a férfiakat támogatja, és valóban segít nekünk abban, hogy többet lehessünk a gyerekeinkkel a megszületésük utáni nagyon érzékeny, nagyon fontos, nagyon intim időszakban, de ugyanennyire segít az édesanyáknak is abban, hogy ne maradjanak magukra ezekben a nehéz napokban és hetekben, amikor a család egysége, együttléte talán minden más időszaknál fontosabb. Ezért tartotta fontosnak a Párbeszéd, hogy egy törvénymódosítást nyújtsunk be arról, hogy az uniós irányelvnek megfelelően vezessük be az apanapok megduplázását, tehát az uniós irányelvnek megfelelő apai pótszabadságok mértékét. Ez nem lenne példa nélküli az európai országokat nézve, sőt éppen azokban az államokban, azokban a tagállamokban, ahol a legsikeresebb a családpolitika, ahol a legmagasabb a reprodukciós ráta, ahol a leglassabb a népességfogyás, azt látjuk, hogy négy-, de akár tízhetes időtartamot is támogatnak, hogy az édesapák otthon lehessenek gyermekük születése után. Ausztriában, amit gyakran hivatkoznak itt Magyarországon önök is példaként, bevezették a Papamonatot, amikor konkrétan egy hónapra el lehet menni, nem is fizetés nélküli szabadságra, hanem napi 700 euróval [[sic!]] támogatja az állam azt, hogy az édesapák otthon legyenek, és nyilván részt vállaljon a közösség, a nemzeti közösség a gyermekvállalás terheiből is. Önök állítólag egy családbarát politikát folytatnak, és most a konstruktív hangulatot fenntartandó én ezt nem kezdeném el vitatni, nem beszélnék arról, hogy mely családoknak adnak nagyobb támogatást, és ahol éppen a legnagyobb szükség volna rá, ott vajon miért van kevesebb anyagi segítség, nem beszélnék arról, hogy mennyire sikeres ez a családpolitika, amikor azt látjuk, hogy minden idők talán legalacsonyabb születésszámaival nézünk szembe. Tegyük félre ezeket egy pillanatra, és keressük azt, hogy mi az, amiben egyet tudunk érteni! Azt hiszem, hogy az apák nagyobb társadalmi és családi szerepvállalása önök által is támogatható vagy támogatandó célnak tűnik. Erre utalnak EP-képviselőik szavazatai is, vagy éppen az a talán tavaly kitört járvány, amiben apák és édesanyák is egyébként olyan fotókat posztoltak, ahol a korai hónapokban való kötődés fontosságára hívták fel hordozós képekkel a figyelmet, tehát ahol az apa az újszülött csecsemőjét hordozza a szívén, a hasán vagy éppen a hátán, méretétől függően. Szóval, talán ebben a kérdésben lehet egy nemzeti konszenzus. Lehet, hogy apróságnak tűnik megduplázni 5-ről 10 vagy 7-ről 14 napra az apai pótszabadság mértékét, de azt gondolom, hogy ez egy jó irányba tett lépés. Talán ez egy olyan lépés, aminek kapcsán nem kezdenek el önök a szokásos hagymázas genderideológiás vádaskodásukkal előhozakodni. És annál is inkább optimista vagyok, mert szó szerint idézném, hogy amikor a hétvégi sajtótájékoztatómra reagált a kormány, akkor azt írta a minisztérium, hogy a kormány természetesen eleget tesz, illetve eleget fog tenni az uniós jogból eredő kötelezettségeinek. Ez azt jelenti, hogy idén augusztusig bevezetjük az apanapok megduplázását. Ezek szerint tehát remélhetjüke azt, hogy támogatni fogják az apai szülési pótszabadságra, illetve ennek növelésére tett indítványomat? Várom szíves válaszukat, köszönöm szépen.
Vitályos Eszter államtitkár asszonynak adom meg a szót, parancsoljon! [[13.20]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm, hogy ön is fontosnak tartja a magyar családok ügyét és boldogulását, hozzánk hasonlóan. A Kulturális és Innovációs Minisztérium céljai szolgálni a békét és a biztonságot, a családhoz, nemzethez, a nyugati civilizációhoz kapcsolódó kötődés megerősítését. Azt gondolom, hogy ebben nincs vita közöttünk. A magyar jövőt a magyar családok írják. Köszönöm szépen a felszólalását. El kell mondjam ezzel kapcsolatban, hogy Magyarország a szülési szabadság tekintetében élen jár. Az Európai Unióban az egyik leghosszabb időre mehetnek el szabadságra azok a nők, akiknek gyermeke születik. A magyar kormány jelentősen bővítette az édesapáknak járó kedvezmények körét is, hiszen az apák gyesre, gyedre és gyetre is mehetnek, illetve igénybe vehetik a gyermekápolási táppénzt is. A kormány természetesen, ahogyan eddig is mindig, most is eleget fog tenni az uniós jogból eredő kötelezettségeinek. A célunk ugyanis az, hogy egyre könnyebb legyen Magyarországon családot alapítani, gyermeket vállalni és nevelni. 2010 óta ezért is emeltük több mint három és félszeresére a családok támogatására fordított összeget. Csak hogy néhány példát említsek: a gyermeket nevelő családok visszakapták a 2021-ben befizetett személyi jövedelemadójukat az átlagjövedelem szintjéig. A gyed maximális összege 2010 óta több mint két és félszeresére emelkedett, 2022. január 1-jétől a minimálbér emelkedésével már eléri a 280 ezer forintot. Bevezettük a családi adókedvezményt, amely ma mintegy egymillió családnak segít. Magyarország Alaptörvénye külön cikk alatt rendelkezik a szülők munkahelyi védelmének követelményéről, amellyel összhangban a munka törvénykönyve számos rendelkezést tartalmaz a családi élet és a munka összeegyeztetésének elősegítése érdekében. Az apát a gyermekvállalással összefüggő pótszabadság, a gyermeke születése esetén pótszabadság, az úgynevezett apaszabadság illeti meg. A munka törvénykönyvéről szóló törvény alapján az apának gyermeke születése esetén 5, ikergyermekek születése esetén 7 munkanap pótszabadság jár, amelyet a kérésének megfelelő időpontban kell kiadni. A pótszabadság az anyával és az újszülöttel, a csecsemővel való együttlétet, a kötődés elősegítését szolgálja, ezért viszonylag rövid határidőn belül, a szülést követő két hónapon belül veheti igénybe az apa. A munkavállaló részére az apaszabadság időtartamára a távolléti díj száz százaléka jár. Eddig is élen jártunk az Unióban. 2010 óta a magyar kormány három és félszeresére emelte a családok támogatását. Ez ma a GDP 6,4 százaléka, ami kimagasló a kontinensen. Talán fel sem lehetne sorolni mindazokat az intézkedéseket, amelyek segítik a családokat az elmúlt években. Elég, ha annyit mondunk, hogy 2011-hez képest 5,4 százalékkal nőtt a születések száma. Családi és személyes döntésekbe, ahogyan eddig, ezután sem akar a kormány beleszólni, de segíteni szeretne abban, hogy mindenki be tudjon kapcsolódni a gazdaság vérkeringésébe, beléphessen a munkaerőpiacra, tartalmasabb legyen az élete. Megállapítható, hogy a jelenlegi magyar rendszer európai összehasonlításban is a munka és magánélet összehangolása szempontjából rendkívül kedvező szabályozáson alapul. A munka és magánélet egyensúlyáról szóló irányelv átültetésével kapcsolatos kodifikációs előkészítő munka folyamatban van. A magyar kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy az irányelv által rögzített garanciák a munkavállalók számára maradéktalanul biztosítva legyenek, ezáltal is hozzájárulva a munka és a magánélet összehangolásának ösztönzéséhez. Tisztelt Képviselő Úr! Háborús inflációval, járványokkal és globális élelmezési nehézségekkel kell szembenézni, ezekkel küzdünk, és ebből a szempontból számomra kifejezetten örömteli, ha végre önök is a magyar családok megerősítésében látják a megoldást és a békéhez vezető utat. Bár mindig is így tennének! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti hozzászólásra kért lehetőséget Dócs Dávid, a Mi Hazánk frakciójának képviselője. Megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A rend egy erős állam alapja, legalábbis annak kéne hogy legyen. A múlt héten már szót ejtettem arról, hogy a rendvédelemben káosz uralkodik, és csak hajszál választ el attól minket, hogy ez katasztrófával érjen véget. Ahogy azt már elmondtam, a rendőrség mára nem képes kielégíteni a társadalmi igényeket. Azon felül, hogy nem vonzó az életpályamodell, nincs szakmai megbecsülés és az utánpótlás sem megfelelő. Sajnos a rendőreink kevesen vannak, fáradtak és borzasztóan alulfizetettek. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Tisztelt Belügyminiszter Úr! Nem locsolgathatunk tovább Betadine-t egy nyílt törésre, ezt a sérülést sínbe kell tenni végre, hogy gyógyulásnak induljon. Nem várhatjuk el a fáradt, több ember munkáját végző rendőreinktől, hogy a végletekig kitartsanak, amit a belügyminiszter úr kért tőlük, miközben sem a szakmai, sem az anyagi megbecsülésükről nem gondoskodik az állam. A leszerelési moratórium első hetén több mint 300-an jelezték leszerelési szándékukat, és nem hivatalos adatok alapján legalább tízszer ennyien gondolkodnak még rajta. Ez ugyan nem hangzik soknak, de ha abból a szemszögből nézzük, hogy ez a rendőri állománynak már több mint a 10 százaléka lenne járőrök, tiszthelyettesek, napi ügyeletet ellátó nyomozók , s ha a leszerelésen gondolkodó körülbelül 3 ezer emberből mindenki otthagyja a pályát, akkor napi szintű problémákkal fogjuk szembe találni magunkat, és a rend esetleg csak egy régi szép emlék lesz ebben az országban. A szakszervezet is úgy látja, hogy mindez még csak a kezdet. Nem is csoda, hiszen az elmúlt 12 évben nem a bűnözés lett felszámolva, hanem sajnos a bűnüldözés és a rendőrség. Az évek során a belső konfliktusokat is növelték, hiszen az élvonalban küzdő rendőrök fizetését csak éppenhogy és alig növelték. Egy kezdő járőr bére nettó 160 ezer forint, ezzel azt sugallva, hogy a mindennapi rendőri munka nem érdemel megbecsülést, a vezetők pedig megkapták a maguk jussát, hogy legalább a statisztika legyen erős, ha már más nem is, a magyar rendőrségen belül. A megmaradt állomány a rend fenntartása helyett vagy sebességet mér, vagy a határon teljesít szolgálatot. Komplett körzetekre jut egy járőrpár úgy, hogy a körzeten belül vannak olyan falvak, amelyek önállóan is képesek lennének egy járőrpár munkaadására. A létszámproblémákkal és utánpótlási gondokkal küszködő rendőrség, úgy látszik, hogy nem elég fontos a magyar állam számára. A magyar rendőrök a határra vannak vezényelve ahelyett, hogy a rendfenntartást biztosítanák, és semmilyen eszköz nincs a határon a kezükben ahhoz, hogy megvédjék azt. Egyre brutálisabb támadásoknak vannak kitéve, melyekről nem a fősodratú Fidesz-médiából tudunk, csupán a szolgálatot teljesítők elmondása alapján jut el hozzánk. Mindennapossá vált az őket ért atrocitás, kövekkel, botokkal dobálják meg őket, s már nem is csak a járműveket, hanem a személyi állomány tagjait is, akik a két kerítés között az illegális határsértők helyett maguk kerültek szorult helyzetbe. A kövek és botok mellett emberi salakanyagot, égő fadarabokat és a hozzá passzoló éghető anyagot, valamint permetlevet és egyéb dolgokat is használnak újfent a migránsok, de nem egy esetben fordul elő, hogy éleslőfegyvert fognak rájuk, vagy figyelmeztető lövéseket adnak le rájuk. A magyar kormány mégsem tesz semmit saját rendfenntartóinak a védelmében azon kívül, hogy sisakban és golyóálló mellényben a pajzsuk mögé bújva küldi őket szolgálatba. Amióta a határőrség megszűnt, sem a határ védelmére, sem pedig a rendőri feladatok ellátására nincs elegendő rendőr, a korkedvezményes nyugdíj elvételével pedig már nem is vonzó ez a szakma. A Mi Hazánk Mozgalom szerint a rend az alapja mindennek, főként most, amikor olyan időket élünk, amikor a rend nem lehet luxus, amikor a rend nem lehet politikai alapon eldöntött társadalmi hiánycikk. Ezért kiemelt fontosságúként kell kezelnünk a rendvédelem problémáit, a korkedvezményes nyugdíj visszaállítását újra meg kell tárgyalni, szakmai alapon kell a demotiváltságot kezelni, és jelentős béremelést kell végrehajtani a szektorban. A Mi Hazánk Mozgalom kormánynak szóló javaslatcsomagja többek között ezt is tartalmazza, mert meglátásunk szerint ilyen vészterhes időkben a rend és a biztonság létkérdés. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni. Megadom a szót. [[13.30]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön azzal kezdi a felszólalását, tisztelt képviselő úr, hogy rend a lelke mindennek, a rend egy erős állam alapja, mondhatnám úgy is, hogy védd a törvényt, és a törvény is megvéd téged. Az önök pártja minthogyha arra alapozta volna a saját politikai felemelkedését vagy saját ismertté tételét, hogy folyamatosan, mindig a jogszabályokat, az előírásokat megszegve, kijátszva, direkt provokálta a rendőrséget, direkt jogsértéseket követett el azért, hogy ezzel bekerüljön a hírekbe, és előbb-utóbb bekerüljön a parlamentbe is. Tisztelt Képviselő Úr! Az önök pártja, amikor parlamenten kívüli párt volt de nem hiszem, hogy ebben az április 3-ai választás vízválasztót fog jelenteni az önök esetében , mással sem foglalkozott, mint hogy különböző jogellenes cselekményekkel magukra irányították a figyelmet. 2020-ban önök a rendőri tiltások ellenére jogellenesen szerveztek tüntetést, ahova nemcsak transzparenseket vittek magukkal, hanem kést, gázsprayt és köveket is. 2021-ben direkt megszegték a járványügyi szabályokat azért, hogy a járványügyi szabályok megszegése miatt önök ellen majd biztos, hogy eljárások fognak indulni, és akkor majd ezzel kerülnek be a hírekbe, hogy önök megsértik a törvényeket, megsértik a jogszabályokat, mindeközben pedig fennhangon mondják, hogy a rend egy erős államnak az alapja. De amikor önök közül sokan ott voltak még a Jobbiknak a kezdeti időszakában, és a Magyar Gárda felvonulásait szervezték, ott is sokszor direkt a gyülekezési vagy akár más szabályokat megszegve szervezték ezeket az eseményeket. Nagyon sok olyan akciót szerveztek, amiről tudták, hogy törvénysértő, és pont ezért csinálták, mert önök a törvénysértés révén akartak magukra figyelmet irányítani. Ezek után itt a parlamentben ön arról beszél, hogy a rend egy erős állam alapja, hogy a rendőröket tisztelet illeti meg. Ezzel a két mondattal egyetértek, mert rend nélkül valóban nincs szabadság, rend nélkül nincs gazdasági gyarapodás, és a rendőrség tisztelete nélkül, a rendőrök megbecsülése nélkül valóban nem képzelhető el egy államnak a biztonságos működése. De amikor önök szándékosan provokálták a rendőröket, akkor is erre gondoltak, tisztelt képviselő úr? Mi úgy gondoljuk, hogy minden esetben be kell tartani a jogszabályokat, minden esetben tisztelni kell a rendőröket, nemcsak itt, egy-egy felszólalás esetében, hanem a pártjuk napi működésében is. Ön beszélt arról, hogy lejárt a veszélyhelyzet, éppen ezért megszűnt a felmondási moratórium, és ön is elismerte, tisztelt képviselő úr, hogy alig éri el az egy százalékot azoknak a száma, akik az elmúlt féléves, egyéves időszak után úgy döntöttek, hogy elhagyják a rendőrségnek a kötelékét. Szerintem, ha ön bármilyen nagy cég vezetőjével beszél, hogy aláírnáe azon nagy cég vezetője lehet ez egy magáncég, de lehet bármilyen állami intézmény is , hogy a fluktuációja éves szinten olyan legyen, hogy fél-egy év alatt egyszázaléknyi csak a személyi állomány változása, szerintem ezt sokan aláírnák. Ez egy valóban leginkább tized százalékokban mérhető szám, alig éri el az egy százalékot, el sem éri az egy százalékot. Azt hiszem, hogy minden elismerésünk és tiszteletünk a magyar rendőröké lehet. Önök politikailag azt várták, hogy itt nagymértékű felmondások lesznek, de szerencsére, bár önök ezt szerették volna, de a magyar emberek ezt nem szerették volna, és a rendőrök, igenis, kitartottak a saját hivatásuk mellett. Ezt azért is tették, mert az elmúlt években igyekeztünk megbecsülni az ő munkájukat morális értelemben is és anyagi értelemben is. Hiszen 10 százalékos béremelés volt, hathavi illetményüknek megfelelő fegyverpénzt kaptak a rendőrök. Ez azt jelenti, hogy az idei évben 197 milliárd forinttal több anyagi elismerés irányul a rendőrök felé, mint a 2021-es esztendőben. Ezt meg is érdemelték a rendőrök, hiszen a korábbi, 2010-es 428 ezer bűncselekmény helyett 142 ezer bűncselekményt követtek csak el az elmúlt évben. Tehát kétharmadával csökkent a bűncselekmények száma. Ön arról is beszélt, hogy emelkedik vagy csökken a rendőrség létszáma. Tudja, ez 2010-ben 33 450 fő volt, míg 2022. június 1-jén 36 624 fő ez azt jelenti, hogy 3174 fős emelkedés van. Nem tudom, hogy önnek milyen információi vannak, azt mondta, hogy sokan vannak a rendőrségnél, akik gondolkodnak azon, hogy elhagyjáke az állományt. Mi arra biztatjuk őket, hogy maradjanak, és igyekszünk egy jövőképet is adni emellé. Nem tudom, önnek honnan van gondolatrendőrsége, amely azt is tudja mérni, hogy ki min gondolkozik, tisztelt képviselő úr. Csakhogy ez a háromezer fő, akikről ön úgy beszélt, hogy ennyien gondolkodnak azon, hogy esetleg elhagynák a rendőrséget, igazából több mint háromezer fővel növeltük az elmúlt években a rendőrség létszámát. [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Így valóban elmondhatjuk, hogy a rend egy erős állam alapja, és tisztelet és elismerés illet minden magyar rendőrt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most az MSZP képviselője, Komjáthi Imre következik. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Én azt mondom, hogy ne a dolgozókon, ne azokon az embereken, azokon a munkavállalókon spóroljon a kormány, akik ezt az országot a hátukon viszik, akik ezt az országot működtetik. Ha tömeges kirúgásokra készül a Fidesz-kormány a közigazgatásban, akkor ne a közszférában dolgozókon kezdjenek el spórolni. Van kin spórolni, a politikai kinevezetteken például: államtitkárokon, helyettes államtitkárokon, kormány- és miniszteri megbízottakon. Ha azonban mégis a dolgozókon kezdik a leépítést, akkor óriási szükség van az MSZP létbiztonsági csomagjára, hogy biztonságban tudhassák családjuk megélhetését. Ellentmondó nyilatkozatok jelentek meg a sokezres kormányzati elbocsátások terveiről. Nem tudjuk, hogy lebukotte vagy beismertee a kormány, hogy tömeges kirúgásokra készül a közigazgatásban, vagy még sokáig bizonytalanságban kívánják tartani az alkalmazottak ezreit. Teszik ezt annak ellenére, hogy számos meghirdetett álláshely van, a megüresedő helyeket a jelenlegi alacsony fizetések miatt nem tudják betölteni. A létszámhiány miatt pedig rendszeresen előfordul, hogy a dolgozókat a megszokott munkájuktól távol eső feladatokra kötelezik. Eközben a kormány vezetése saját magán, a saját zsebén nem spórol: Orbán Viktor fizetését megduplázták, a kormánytagoknál eltörölték a bérplafont, így az ő fizetésemelésükre is lehet számítani. Míg a dolgozókon spórolnának, addig májustól 57 államtitkárt neveztek ki a 11 minisztériumba; helyettes államtitkár az előző ciklusban 104 fő volt, ám most 108 főre nőtt a számuk. Csak halkan jegyzem meg, hogy még a 2010-ben megalakult Orbán-kormány idején is csak 64 helyettes államtitkár volt. De miniszterelnöki megbízottból is van egytucatnyi, sőt miniszteri biztosból is van egytucatnyi, kormánybiztosból is több mint egytucatnyi. Atyaúristen! Komolyan, lassan ott tartunk, hogy a csokorba kötött répának és a ferde fogazású léggömbhántolónak is lesz saját kormánybiztosa. Önök ebben valóban előre mennek, és nem hátra. Ami előremegy még, az az euróárfolyam és a növekedő árak. Közben pedig nem hajlandók tisztességesen megemelni a szociális ágazatban dolgozóknak a fizetését, az egészségügyi szakdolgozóknak, a vasutasoknak, a postásoknak és sorolhatnám még napestig. Közben a méltóságos kormány méltóságos stratégiai partnere, a Tungsram emberek tömegeit bocsátja el, és önök ezt némán tűrik. Egyre többeknek szűnik meg az évtizedes munkaviszonya. Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP gyalázatosnak tartja, hogy az Orbán-kormány több tízezer magyar családot taszít létbizonytalanságba, miközben a fideszes oligarchákat megvédik, rájuk nem vonatkozik az extraprofitadó. Követeljük, hogy a magyar nép pénzéből milliárdossá tett Mészáros, Garancsi, Szíjj, Tiborcz, Orbán Győző és a többi fideszes oligarcha is vegye ki a részét a válságkezelésből. Nekik van miből fizetni, fizessenek a gazdagok! Az MSZP szerint a Fidesz ne a közszférában dolgozók kirúgásával spóroljon, az pedig extrán felháborító, hogy létbizonytalanságban tartják a magyar családok tízezreit, tisztességesen dolgozó családapákat és családanyákat. Mondják ki a frankót, egyszer legyenek őszinték! Mondják meg, hogy gyakorlatilag, amit megspórolnak az állami szférán, azt a saját fizetésemelésükre és a saját klientúrájuk építésére szánják! Ne a magyar dolgozókon spóroljanak, hanem saját magukon! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném önnek egyértelművé tenni, hogy a bérből és fizetésből élők Magyarországon számíthatnak a kormány támogatására. Ez volt az a kormány, amelyik a segélyalapú gazdaság helyett a munkaalapú gazdaság alapjait erősítette meg. Mi nem megszüntettünk munkahelyeket az elmúlt 12 évben, hanem létrehoztunk. Ha megnézi az országos statisztikákat, akkor azt fogja látni, hogy 12 százalékról 4 százalék alá csökkent a munkanélküliség aránya, olyannyira, hogy a foglalkoztatottság sosem volt annyira magas Magyarországon a rendszerváltás óta, mint most. Ezek a számok az ön számára is elérhetőek, nyilvánosak, és önmagukban is ellentmondanak annak, amit állít. [[13.40]] Szeretném megerősíteni azt, amit a miniszter úr a Kormányinfón már megerősített, semmilyen államigazgatási terület nincs, ahol bármilyen leépítésre szükség lenne, és arra is szeretném felhívni a figyelmét, hogy ez volt az a kormány, amely az elmúlt években megerősítette az életpályamodellt, és több alkalommal is fizetésemelést biztosított a közalkalmazottaknak. Hogyha egyébként a politikusok számáról van szó, akkor meg azt szeretném önnek mondani, arra szeretném emlékeztetni, hogy ez volt az a kormány, a jelenlegi kormányzás alatt csökkent jelentősen a parlament létszáma. Hogyha pedig ön további lépéseket is tenne, akkor figyelmébe ajánlom a kormánypártok készülő törvényjavaslatát, amely alapján véget lehet vetni annak a frakciós támogatási trükközésnek, aminek az a lényege, hogy az önök támogatottsága a választás nyomán csökkent, mégis több támogatást akarnak felmarkolni, nem is kevéssel, több milliárd forinttal, ha jól idézem fel, 3 milliárd forinttal. Tehát hogyha szeretne az államigazgatáson, de leginkább a politikusokon spórolni, akkor legelőször is a saját frakcióik háza táján nézzenek szét! Ami a béreket illeti úgy általában, 2010 óta több mint 70 százalékkal nőttek a reálbérek Magyarországon, az önök kormányzása alatt, hogyha ön felidézi, tizen-egynéhány százalékkal az azért jelentős különbség. Az idei bruttó átlagbér minden nehézség ellenére minden nehézség ellenére! 17,5 százalékkal magasabb, mint a tavalyi, mindezt úgy, hogy egy járvánnyal is szembesültünk, és nyakunkba kaptunk egy háborús konfliktust, aminek nem mi vagyunk az okozói, és így is emelkedtek a bérek Magyarországon, meghaladták az 500 ezer forintot, 511 ezer forint környékén járnak. A minimálbér 200 ezer forintra nőtt januárban, ez azt jelenti, hogy közel a háromszorosa a 2010-es szintnek. Önök emelhették volna a minimálbért, enyhíthették volna a leginkább kiszolgáltatottak terheit, nyújthattak volna nekik segítő kezet, de nem tették. Vagy az aktuális béremelésekről is beszélhetek: januártól 20 százalékkal nőtt a szociális dolgozók, a bölcsődei dolgozók, a kulturális ágazatban dolgozók bére, az ápolók bére 21 százalékkal, a fegyveres és rendvédelmi dolgozók, az esküt tett állomány tagjai hathavi fegyverpénzt kaptak, és folyamatban van az elmúlt évtizedek legjelentősebb orvosibér-emelési programja. Tehát amikor önök azt állítják, hogy semmilyen béremelési program nincsen folyamatban Magyarországon, az egész egyszerűen nem igaz. Hogyha ön azt mondja egyébként, hogy szembesülünk nehézségekkel ezekben a hetekben, akkor az igaz, csak ennek nem a kormány az okozója, hanem mindenekelőtt a háborús helyzet, a háborús infláció, teljesen egyértelmű az összefüggés. A háború kitörésének ténye és a lebegtetett szankciók, a végig nem gondolt szankciós politika térdre kényszerítheti az uniós gazdaságot, és nem magyar sajátossággal állunk szemben, hanem olyan jelenséggel, amely az egész kontinenst érinti. És hogyha azt kérdezi ön, hogy ennek mikor lesz vége, akkor lesz ennek vége, amikor a háborúnak is vége lesz, ha béke lesz. Ezért ha sok mindenben nem is, de egy dologban talán egyetérthetünk, hogy a gazdasági nehézségekre ezekben a hetekben, hónapokban az a legmegfelelőbb válasz, ha a békét tűzzük a zászlainkra. [[Dr. Latorcai János: Így van!]] Sajnálom, hogy nem szólt róla érdemben, hogyha megélhetési kérdésekről beszélt, de a kormány az említetteken túl is számos fontos döntést hozott. Októberig meghosszabbítottuk az élelmiszerár- és benzinárstopot, a hitelmoratóriumot és a kamatstopot pedig az év végéig, az év legvégéig meghosszabbítottuk. Tudjuk, hogy miért nem szólt ön erről, azért, mert ezeket az intézkedéseket önök nem akarják. [[Kunhalmi Ágnes és Komjáthi Imre közbeszól.]] Azt mondják pár idézet következik , tehát az árstopokra önök azt mondják, hogy kamudöntés, ostobaság, halottnak a csók, látszatintézkedés, orbitális átverés, szemfényvesztés [[Kunhalmi Ágnes: Ezt ki mondta?!]] hasztalan intézkedés, és az elítélő jelzők sora itt még egyáltalán nem teljes. [[Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] Szóval, arra kérem önöket, hogy ha megélhetési ügyekről van szó, akkor álljanak őszintén a magyarok elé, és mondják a szemükbe, hogy nem akarnak árkorlátozást, mondják a szemükbe, hogy háborús infláció idején minden költséget az ő nyakukba tennének. [[Az elnök csenget.]] Ebből a pár példából is világos, hogy a baloldal 2010 előtt is megszorításmániás volt, és most is az. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Kunhalmi Ágnes: Nem igaz! Most már nem! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a Momentum képviselőjének, Hajnal Miklósnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Kettő-három hete megtörtént a kormánypárti sorcsere, és nyilvánossá vált, hogy Fürjes Balázst küldi a Miniszterelnökség a parlamentbe kicsit elszomorít, hogy ma nem ő van itt, nem jött el a munkahelyére, de hát elindult a vizes-vb, van olyan, hogy az fontosabb. [[Rétvári Bence közbeszól.]] Van azonban az államtitkár úrnak egy, fogalmazzunk úgy, hogy rendezetlen adóssága a hegyvidékiek és a bel-budai választók irányába, ugyanis a választási kampányban a korábban megígért vita sajnos elmaradt, és bár ma sem jött be a parlamentbe, reméljük, hogy ezt a vitát majd még lesz lehetőségünk utólag talán itt pótolni. Ha rajtam múlik, a vitáink, azok a választókerületünk, a városunk és végső soron az országunk fejlődéséről fognak szólni, és nem fognak átmenni üres személyeskedésbe, bár hogyha az államtitkár úron múlik, az elmúlt hetekben már letette a névjegyét, és úgy tűnik, az emberarcúság már nem olyan fontos, mint a kampány idején volt. De azért tegyünk egy próbát, ezért ma kifejezetten olyan ügyekkel fordulok a kormányhoz, amelyekben az államtitkár úr is kiállt korábban, és remélem, hogy a konkrét kérdéseimre esetleg konkrét válaszokkal is tudnak szolgálni, bárki is adja majd a választ, ha már az államtitkár úr nincs itt. Szóval, tisztelt Országgyűlés, ma olyan ügyekről szeretnék itt beszélni, amelyekben elvileg egyetértünk, amelyek az ellenzéki és a kormánypárti jelölt választási programjában, vállalásaiban egyaránt benne voltak, tehát olyan dolgokról, amelyekről a hegyvidéki és bel-budai szavazók 90 százaléka egyetértett, amelyeket a választóknak a 90 százaléka támogatott az áprilisi választásokon. Ezen a héten kezdődik a jövő évi költségvetésnek a vitája az Országgyűlésben. Fontos vita ez, hiszen végső soron egy költségvetés az egyik legjobb bizonyítéka annak, hogy mi a fontos valójában a kormánynak, és mi nem. És amikor én erre a költségvetésre ránézek, akkor elsősorban nyilván azt nézem, hogy a hegyvidékieknek és a bel-budaiaknak mi jut belőle, azt keresem benne, hogy hogyan fejlődik ezáltal Buda, hogyan újul meg a Hegyvidék, és azt kell hogy mondjam, komoly hiányérzetem van. Tisztelt Országgyűlés! Hogyha a magyar embereket megkérdezzük, hogy mi a legnagyobb probléma az országban, ők személyesen mit éreznek a legnagyobb nehézségnek, akkor legtöbben az egészségügyi rendszer állapotát említik. Hiszen bármennyire is megfeszülnek az orvosaink és egészségügyi szakdolgozóink, akiknek a munkáját csak köszönet és hála illetheti, az egészségügyi rendszerünk egyszerűen katasztrofális állapotban van, pedig a magyar egészségügy nyilvánvalóan nem egy elhanyagolható kérdés. És ezért volt óriási eredmény, amikor 2019-ben évi 10 milliárd forint többletforrást harcolt ki a főváros új vezetése a kormánytól, mindezt célzottan budapesti rendelők felújítására, fejlesztésére, a CT- és MR-várólisták rövidítésére fordítva. De kérdem én, hogy milyen országvezetés az, amelyet az önkormányzatoknak kell meggyőzniük, hogy legalább egy kicsit foglalkozzon többet az emberek egészségével. Persze, ígéreteket önök is tettek az egészségügy terén, 2018-ban ígérték meg, hogy a ciklus végéig, 2022-ig megújul a János Kórház, és kiemelt kórháza lesz a fővárosnak, mégiscsak ez Buda legfontosabb egészségügyi ellátóhelye, évi 450 ezer beteget, összesen egymillió esetet látnak el itt. És ehhez képest a kórház felújítása évek óta húzódik, és a felújításra a közbeszerzést is csupán két éve, a kormány ígérete után írták ki. Az idei választások előtt Fürjes államtitkár úr is vállalásban rögzítette, hogy idézzem: „történjen meg a János Kórház teljes megújítása”. Itt a „teljes megújítás” a kulcsszó, hiszen egy homlokzatfelújítással nem sokra megy az, akit bent kezelnek. Ehhez képest, amikor ránézek a tervezett költségvetésre, nem látom benne nyomát annak, hogy hol lenne a János Kórház felújítására a pénz, és ezért az a kérdésem, hogy meddig csúszik még a felújítás. Megvárják esetleg, amíg összedől? Mutasson már rá a kormány, hol van erre a pénz a jövő évi költségvetésben! És, ugye, nem felejtik el ezt az ígéretüket, ugye, nem felejtik el a budai vállalásokat?! Van itt egy másik kérdés is, amit a figyelmükbe ajánlanék, mert más hiányosságokat is látunk a költségvetésben, és ismét a budai vállalásokból emelnék ki, ha már a választókerületről van szó. A választási ellenfelem, miniszterhelyettes úr ugyanis vállalta az 56-os villamosvonal teljes felújítását, valamint alacsonypadlós, akadálymentes villamosok beszerzését az 59-es vonalára. Most szeretném feltenni a kérdést, hogy hol vannak ezek a vállalások a költségvetésben. Hol támogatja ezekben a kérdésekben az állam a fővárost? Mert mi ezeknek a vállalásoknak a nyomát sem látjuk. És kulcskérdés, hogy a budapestiek is minél több vonalon tudjanak alacsonypadlós villamosokkal közlekedni, hogy a közösségi közlekedést minél többek számára egy vonzó alternatívává tegyük, és éppen ezért többek között az 56-os villamos erre alkalmassá tételét végül a főváros maga vállalta saját költségre, pedig jóval kevesebből gazdálkodnak, mint a magyar állam. És ha önökön múlt volna, akkor ez valószínűleg még kevesebb lenne. Tisztelt Országgyűlés! Ez csupán néhány olyan kérdés, néhány olyan javaslat, amelyből több is szerepelt a két legtöbb szavazatot szerző hegyvidéki és bel-budai jelölt programjában, vállalásaiban. Kérdezem tehát a kormányt, mi lesz a János Kórház felújításával [[Az elnök csenget.]] mi lesz a budai közlekedésnek a támogatásával; ugye, nem válnak a budai vállalások budai porhintéssé? Köszönöm szépen. [[Taps a DK és a Momentum soraiban.]]
A napirend előtti hozzászólásra ismét Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselők! Tisztelt Ház! Köszönjük szépen, hogy azt mondta felszólalása elején, hogy személyeskedésektől mentes, ezért csak másfél percig személyeskedett, Fürjes Balázs nevét körülbelül tucatszor kimondva. Milyen lett volna, ha személyeskedni akart volna, vajon hányszor mondta volna el tíz másodperc alatt Fürjes Balázs nevét, tisztelt képviselő úr? [[Szabó Szabolcs közbeszól.]] [[13.50]] Nyilván önnek fáj, hogy sok minden, amit valótlanul állított a kampányban, amit fellengzősen, nagyképűen ebben persze nem lóg ki a Momentum-frakció sorából mondott a kampányban, azokkal Fürjes Balázs akár önt is szembesítette. Nem meghunyászkodott, hanem akár ezekbe a csatákba beleállt, és bizony sok esetben akár önt meg is cáfolta, és ezekben a nézeteltérésekben az emberek egy jó része neki adott igazat, és ezért próbál ön itt valamit tenni. Tisztelt képviselő úr, lelke rajta, meglátjuk, mennyire fog ez önnek sikerülni. Ugyanakkor azt látjuk, hogy amikor önök, a Momentum is bekerül egy döntéshozó testületbe, mondjuk, a Fővárosi Közgyűlésbe, akkor a budapesti tömegközlekedés helyzete nem annyira fontos, hogy elmenjenek a közgyűlésbe, hanem összevesznek a DK-val önkormányzati helyeken [[Arató Gergely közbeszól.]] , nem mennek be, nem szavazzák meg a főpolgármester-helyettes személyét, nem mennek be semmilyen napirendről tárgyalni, nem fontos a költségvetés. Talán ha egyszer fordult ilyen elő 1990 óta, amióta demokrácia van Magyarországon, hogy nincs Fővárosi Közgyűlés, mert összehívja a főpolgármester, és önök nem mennek el a közgyűlés ülésére, hogy direkt határozatképtelenné tegyék, hogy direkt semmilyen döntést ne tudjon meghozni a közgyűlés, de önök mégis megtették az egyik első alkalommal, amint bekerültek. Nyilván azért kettőn áll vásár, tehát nem szeretném a DK-sokat felmenteni ezen felelősségük alól, de önök mégiscsak Budapesten miközben itt ön feláll a parlamentben, és ezt-azt-amazt követel, amelyek egy része teljes mértékben jogos, és a kormány célkitűzéseivel is egyébként egyezik , ahol lenne lehetősége ez ügyben tenni önnek is és a pártjának is, ott pedig direkt hozzák létre a bénultságot, direkt akadályozzák a munkát. Talán ha ott összeült volna a Fővárosi Közgyűlés, talán a költségvetésből több pénz jutott volna tömegközlekedésre is meg egészségügyre is. Tudja, tisztelt képviselő úr, önöknek vannak az egészségügy kapcsán mondjuk azt nagyon finoman szólva tájékozatlanságról tanúbizonyságot adó javaslataik. Ugye, Karácsony Gergely megígérte, hogy majd minden kerületben lesz, összesen 23 CT Budapesten abban a pillanatban, amikor 24 CT volt Budapesten, tehát ilyen és hasonló egészségügyi vállalásokat önök nagyon bátran tesznek. De azért azt se felejtsük el, hogy amikor az „Egészséges Budapest” programból megérkeztek a források a központi költségvetésből Budapestre évi 10 milliárd forintot erre vállalt a kormány, és meg is tette, és át is utalta , akkor az első válaszlevél nem az volt, hogy nagyon jó, akkor ebből ilyen és olyan gépeket veszünk, amivel a budapestiek egészségét tudjuk szolgálni, hanem az egyik első válasz az volt, hogy ebből 80 milliót nem fordíthatnánk tanulmányírásra? Ezt akarták önök először tenni az egészségügyi forrásokkal, amelyek megérkeztek Budapestre, mert nem elég az az 53-54 tanácsadó, aki ott ül Karácsony Gergely körül, hanem régi jó Hagyó Miklós-i hagyományokat elevenítettek föl akkor, amikor az egészségügyi forrásokból az első közel 100 milliót fordítsuk tanulmányokra, hogy tulajdonképpen gondoljuk végig, hogy mit is tennénk, és mit szeretnének tenni. [[Szabó Szabolcs: Igen, végig kell gondolni, ezt így szokták.]] Ön valamiért nem hozta szóba a Kútvölgyi-tömböt, tisztelt képviselő úr. Miért nem? Ha már egészségügyről beszélt, ha már Bel-Budáról beszélt, ott, ahol elindult a felújítás, ahol szemmel láthatóan nagyobb előrelépés történt, mint az elmúlt évtizedekben, bármikor az elmúlt években, és az „Egészséges Budapest” programnak köszönhető, akkor vajon ezt miért nem hozta szóba? Természetesen a Szent János Kórházat is, mint az Észak-budai Ellátási Centrumot a továbbiakban is kívánjuk fejleszteni. Mindenki számára nagyon fontos, hogy ott is minél magasabb szintű legyen az ellátás, csak azért szerintem, ha mégiscsak egy korrekt összképet akarnánk mutatni, akkor megmutathatnánk, hogy melyik része az, ahol már látványos, az elmúlt évtizedekben nem látott mértékű fejlődés indult, és melyik az, amelyik valóban még előttünk áll. Csak, tudja, a baloldal azon vitatkozott, nem is azon vitatkozott, azzal licitált egymásra a kampányban, önök és a szövetségeseik, hogy a kórházak 45 százalékát kell bezárni vagy többet, hogy a vizitdíjat és a kórházi napidíjat egy vagy két nap alatt kell bevezetni, hogy azokat csak készpénzben vagy mobiltelefonnal meg bankkártyával is lehessen befizetni. Önöknek ez volt az egészségügyi programjuk. Nem az, hogy akkor most hogyan zajlanak a felújítások, hanem hogy mennyit kell az embereknek fizetni, és mit lehet ebből privatizálni, tisztelt képviselő úr. Amúgy én úgy tudom, hogy ön a BKK felügyelőbizottsági elnöke nem feltétlenül azért, mert ilyesfajta felsőfokú végzettséggel rendelkezett , a korábbiakban ezt a titulust töltötte be. Vajon amikor ön ott tevékenykedett, mennyiben segítette elő, hogy valóban, akár európai uniós forrásból is, a budapesti fontos tömegközlekedési elemek megvalósuljanak? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Mert Pokorni Zoltán polgármesterként ez ügyben lépett, Karácsony Gergely pedig csak hárította a felelősséget, hátradőlt, és azt mondta, hogy ő nem tud tenni ez ügyben semmit. Nem csodálom, hogy Fürjes Balázshoz fordul, mert Karácsony Gergelyhez, úgy látszik, hiába fordulna. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Szintén napirend előtti hozzászólásra kért szót Lukács László György, a Jobbik képviselője. Megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Sokszor láttuk az elmúlt időszakban, hogy amit önök mondanak, és a valóságban ehhez képest miként van, az sokszor szöges ellentétben van [[Rétvári Bence: Bezzeg a Jobbik!]] , az önök által elmondott dolgok nem fedik a valóságot, egyszerűen lefordítva. Nézzük meg, hogy a mostani valóságban mi az, ami máshogy van, mint ahogy önök azt lefestik, és ahogy elmondják. Kezdjük egyből és itt három témát kell felhozni , az egyik nyilvánvalóan az árstop, a másik az extraprofitadó, a harmadik az infláció. Kezdjük az árstoppal! Önök az árstopban több olyan terméket határoztak meg, amely rendszeres fogyasztási cikk, és amelyből rendkívül sok szokott fogyni Magyarországon, és annak az árát rögzítették sőt most ezt október 1-jéig önök meg is hosszabbították , ilyen a kristálycukor vagy a 2,8 százalékos tej, de mondhatnánk a csirkemellet is, amely ezek közé tartozik. Mindannyian jól ismerjük a termékek körét. Viszont kevésbé ismerhetjük jól, illetve most már egyre kevésbé ismerhetjük ezeket, hiszen a valóság az lett, hogy nagyon sok boltban ez a termék, ezek a termékkörök elérhetetlenek. Személyes tapasztalatom mondatja, hogy az elmúlt egy hétben több olyan boltban jártam, ahol simán, egyszerűen egy kiló kristálycukrot szerettem volna vásárolni, azonban nem volt. Vagy nem volt készleten, vagy nem is tervezik készletre tenni, ami rámutat arra, hogy amikor az ember ilyen intézkedést hoz, akkor a valósághoz kell igazítani a szabályozást, és a szabályozást aszerint kell megoldani, hogy ne lehessen visszaélni ezzel. Emlékeztetném önöket arra, hogy egy húsipari vállalkozás azt is mondta, hogy a csirkemell vonatkozásában az ahhoz közel eső termékek, tehát más húsipari termékek drágulásával, infláció feletti drágulásával próbálják a hasznot megtartani. Valójában úgy tűnik, hogy trükköznek, és az árstop ma oda vezetett, hogy nem lehetséges egyes termékeket kapni napokon keresztül, sőt más hasonló termékek ára inflációt meghaladó mértékben emelkedett. De itt van az extraprofitadó, ez a legújabb gazdasági intézkedés az önök részéről, amelyben a Rezsivédelmi és a Honvédelmi Alapba próbálnak extra forrásokat bevonni, jellemzően a nagyvállalatok megadóztatásán keresztül, ahogy önök mondják, hogy ne a családok fizessék a háború árát. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy erről is bebizonyosodott, hogy a valóság szöges ellentétben áll azzal, amit önök elképzeltek. Európa legbunkóbb légitársasága sikeresen bejelentette azt is, hogy áthárítják a költséget, majd egy másik légitársaság is követte ezt, de erről nyilatkoztak bankok, erről nyilatkoztak telekom-szolgáltatók, kommunikációs cégek is. Itt is világosan látszik, képviselőtársaim, hogy a nap végén a legkisebbek fogják megfizetni ezeknek az extraprofitadóknak az árát a dráguló, áthárított szolgáltatásokkal. Sőt, önök a legkisebbeket is bevonják a közteherviselésbe ezen a téren, ugyanis az egyszerűsített foglalkozás után fizetendő közterheknek a duplájára emelésével a legkisebb vállalkozásoktól, az egyéni vállalkozóktól, a mikrovállalkozó egyéni vállalkozóktól és társas vállalkozásoktól egyaránt vesznek el, méghozzá duplán vesznek el. Sőt, önöktől származik a rendkívül népszerű és közkedvelt kisadózók tételes adójának a módosítása, a katának a módosítása, amelynek megint a legkisebb vállalkozások és ezáltal a családok ihatják meg a levét. A terv az volt, hogy ne az emberek fizessék meg a háború árát. Most ott tartunk, hogy a lakosság fogja megfizetni a háború árát, az önök által rosszul kezelt gazdasági válságnak az árát, sőt Orbán és az államtitkárai fizetésemelésének az árát is. És hogy még egy kérdést felhozzunk, itt az infláció kérdése és köre. Az Európa-rekorder 27 százalékos áfa következtében önök ebben az évben is rekordbevételre készülnek, ugyanis az infláció nemcsak azt jelenti, hogy a magyaroknak többet kell fizetni a boltban, drágábbak az élelmiszerek, drágábbak a cikkek, amelyeket vásárolnak, hanem a megemelkedett infláció által a 27 százalékos rekorder áfával önök 500-600 milliárd forint pluszadóbevételre fognak szert tenni. Önök a legszegényebbekkel hiszen az áfa a szegények adója, önök a legszegényebbekkel fogják megfizettetni az országban az infláció árát. Világosan látszik, amivel Orbán kasszája a legjobban jár, azzal mindenki más a legrosszabbul. A jobboldali Jobbiknak erre van javaslata: legyen nullaszázalékos az alapvető élelmiszerek áfája! De ha kimondjuk, hogy legyen nullaszázalékos az alapvető élelmiszerek áfája, legyen szigorú ellenőrzés, hogy ezt az áfaszabályt betartsák a kereskedők, betartsák az ellátási láncban részt vevők, és legyen az is világos, hogy hosszú távon a szociális kártya bevezetésével lehet az embereket könnyebb helyzetbe juttatni. Tisztelt Képviselőtársaim! A helyzet nem vidám. Úgy is tekinthetünk a mostani helyzetre, hogy amíg önök a válságálló intézkedéseket próbálták árstoppal, extraprofitadóval, de legfőképp az infláció szabadon hagyásával kezelni, most már ott tartunk, hogy ha régen nem volt pénzünk, összedobtunk egy lecsót, ha ma összedobunk egy lecsót, nem marad pénzünk. [[14.00]] Mindezekre tekintettel kérdezem tisztelt képviselőtársaimat, illetve államtitkár, miniszter urat: meddig nézi a kormány tétlenül a magas inflációt? Miért az Európa-rekorder 27 százalékos áfával akarják megfizettetni a válság árát? Mikor csökkentik végre nulla százalékra az alapvető élelmiszerek áfáját? Köszönöm szépen [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Tállai András államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön kritizálja a kormány inflációellenes lépéseit, például az árstopot. Csak mondom önnek, hogy a mai napon vezette be Horvátország az üzemanyagárstopot a magyarországi példára, vagy Szlovénia éppen mostanság vezeti ki az árstopot, de azért, mert ott nemrég baloldali kormányt választottak. [[Közbeszólás a kormánypárti sorokból: Így van!]] Én azt gondolom, hogy az árstop bevezetése igenis jelentős hatással van pozitív értelemben az árakra, az infláció mértékét mintegy 5-6 százalékkal nyomta lejjebb, és ezáltal Magyarországon Közép-Európa tekintetében a legalacsonyabb az infláció. Más országokban, Lengyelországban például, de sorolhatnánk az országokat, jelentősen magasabb az infláció. Az infláció ellen, az áremelkedés ellen nagyon nehéz küzdelmet vívni, hiszen az nem a kormány szándékára és akaratára érvényesül, hanem más, külső hatások okozzák. Most például a legjelentősebb hatással a háború van az áremelkedésre és az inflációra, magyarul: háborús infláció van. Háborús infláció van, mert bizonyos termékek mozgása korlátozódik, például a gabonáé, vagy más termékek esetében sincs megfelelő mennyiség a kereslethez képest, és ez automatikusan áremelést jelent. Az inflációval egyébként egész Európa küzdelmet vív, hiszen Németországban is csúcsokat dönt az infláció nagysága és mértéke, de Amerikában is most már hatalmas küzdelmet vívnak a 10 százalék közeli inflációval. Tehát minden ország megpróbál a maga eszközeivel az infláció ellen küzdeni. Igen, Magyarország árstopot vezet be. Árstopot vezet be az élelmiszerek terén, hogy bizonyos termékeket a lakosság olcsón tudjon megvásárolni. Ezt lehet persze kritizálni. Amikor az önök szövetségese, a baloldal volt hatalmon, akkor az önök javaslatát végrehajtották. Ön azt mondja, hogy a nullaszázalékos áfa bevezetésével szigorú ellenőrzést kell majd bevezetni. Ezt már megtette a Magyar Szocialista Párt, amikor hatalmon volt, mindezt sikertelenül; olyannyira sikertelenül, hogy az áfacsökkentés módosításra került. Ami az áfát illeti, az önök hozzáállása politikai szempontból nem megfelelő az áfakulcsok módosításához. Amikor a kormány az alapvető élelmiszerek árának 5 százalékra való csökkentését a parlament elé terjeszti, akkor önök nemmel szavaznak, és nem támogatják az áfacsökkentést. Amikor a kormány jelentős harcot vív az inflációval és az áremelkedéssel szemben, ennek egyik eszköze az árstop és az áfacsökkentés is, akkor önök ezzel szembemenve nemhogy kedvezményes kulcsot, hanem hogy még nagyobbat tudjanak mondani nullaszázalékos áfát javasolnak. Ez hiteltelen a Jobbik részéről, hogy amikor valós kérdésekről kell áfatémában dönteni a parlamentben, azt nem támogatja, majd jelen helyzetben pedig ezt javasolja az Országgyűlésnek. Ami az extraprofitadót illeti: hogyha megfigyeli, hogy a lakosságnak erről mi az álláspontja, és mi a véleménye, akkor a lakosság jelentős része igenis támogatja ennek a bevezetését. Támogatja az extraprofitadó bevezetését, hiszen olyan ágazatok fognak többletadót fizetni, akiknek többletárbevételük és többletnyereségük van. A kormány nem azt a módját választja az adóbevétel-növelésnek, hogy a lakosságra rak terhet, hanem azok számára, akik ebben a gazdasági helyzetben többletprofithoz, többletnyereséghez és többletárbevételhez jutnak. Igenis a kormány gazdaságpolitikája helyes úton jár. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Tisztelt Ház! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Arató Gergely DK-s képviselő úr. Mielőtt megadnám neki a szót, engedje meg azt a barátságos figyelmeztetést, hogy tekintettel a pártjának korábbi megszólalóira, akik átlépték a házszabály kereteit, szeretném előre jelezni, hogy amennyiben képviselő úr olyan megfogalmazásokat használ, amelyek súlyosan sértik a Ház tekintélyét, akár a kormányon keresztül is, akkor kénytelen leszek szankciókat foganatosítani, hogy finoman fejezzem ki magam. Parancsoljon!
Ennek ellenére élni szeretnék a képviselői szólásszabadság házszabályban rögzített jogával, úgyhogy a figyelmeztetést köszönöm, de nem veszem figyelembe. Tisztelt Ház! Jelenleg Magyarországon a következő a helyzet. 400 forint az euró. Nem évente, havonta 10 százalékkal drágul sokfajta élelmiszer. Vágtat az infláció. Nem tudnak megélni a fizetésükből a pedagógusok, a rendőrök, a szociális dolgozók, az egészségügyi dolgozók. Három műszakban dolgoznak emberek minimálbérért. A nyugdíjasok hónapról hónapra kevesebbet tudnak vásárolni a fizetésükért, és jó esetben utólag kapnak valami minimális kompenzációt önöktől. Ebben a helyzetben, amikor kétségkívül van egy nehéz gazdasági helyzet, kinek az érdekeit védi meg a kormány? Ki az, akiért a magyar kormány kiáll? Megmondom önöknek: Orbán Viktor kormányának ebben a helyzetben a globális, környezetszennyező nemzetközi nagyvállalatok érdeke egyedül a fontos. Na, ezért állnak ki! Merthogy régi törekvés a világban, hogy végre tisztességesen megadóztassák azokat a nagy cégeket, azokat a nagy nemzetközi csoportokat, amelyek adóparadicsomok között ügyesen elosztva a jövedelmeket kerülik el az adófizetést minden országban, akik Magyarországon termelnek, de valahova külföldre vannak bejelentve annak érdekében, hogy minél kevesebb adót kelljen fizetni. Ezeket a nagy multi cégeket szeretné most már az egész világ megadóztatni, benne az Európai Unió is, ez a globális minimumadó. Ebben megegyezett a világ minden országa, minden jelentős országa, és megegyezett benne az Európai Unió 26 tagországa. Melyik ország az, amely lényegében megvétózta az ezzel kapcsolatos uniós döntést, és melyik kormány? Orbán Viktor kormánya. Orbán Viktor kormánya mondta azt, hogy nem, nem akarjuk megadóztatni ezeket a nagy, környezetszennyező nemzetközi cégeket, nem akarjuk, hogy ugyanúgy tisztességes adót fizessenek, mint azok a kisebb és közepes vállalkozások, amelyek egy-egy országban működnek. Mik az érveik? Azt mondják, hogy hát, ne legyen adóemelés, válság van. És helyes, mert tényleg nem szabad olyan adóemelést csinálni, ami az embereket sújtja ebben a nehéz helyzetben. De hát önök pont ezt csinálják! Ne legyen adóemelés? Most vetettek ki egy olyan extra adót, amelyet a cégek az embereken fognak behajtani, mert ne legyen félreértés, megmondtuk előre, és most már látszik: a légitársaságok, a bankok, az üzletláncok az embereken fogják behajtani azt a pénzt, amit önök egyébként minden különösebb közgazdasági indok nélkül ötletszerűen, önkényesen kivetnek rájuk. Az emberek fogják megfizetni az üzemanyag, a fűtőanyagok és a villanyáram megemelt jövedéki adóját. Ezt az emberek fogják megfizetni, a postai díjat is, és még a végtelenségig folytathatnám. Önök az embereket adóztatják, és nem hajlandók adóztatni a nagyvállalatokat. Azt is mondják, hogy versenyképesség, merthogy a versenyképesség így meg úgy. Szeretném megkérdezni, hogy önök miért ezekért az óriás nagyvállalatokért aggódnak? Tudják, mekkora cégekről beszélünk? 700 millió euró fölötti árbevétellel rendelkező cégekről. Ki lehet számolni, hála önöknek, ez a mai euróárfolyamon 400 milliárd forintot jelent. [[14.10]] Ez nem egy magyar cégnek a nagyságrendje, ez nem egy magyar kis cég, de nem is közepes cég. Ez egy gyártó vállalat, ezek a nagy globális multik! Na, az ő versenyképességükért aggódnak, az ő versenyképességüket akarják megvédeni, és közben a magyar kis- és középvállalatok versenyképességére, akik egyébként alapvetően ma a munkahelyeket adják Magyarországon, ezekre a cégekre nem figyelnek oda, ezek nem fontosak, azokat fenyegetik a kata megszüntetésével vagy legalábbis sokkal rosszabb feltételek közötti elérhetőségével, fenyegetik a gázáremeléssel, fenyegetik egyébként azzal, hogy olyan adópolitikát visznek, amely mindig a nagyoknak ad, és mindig a kicsiktől vesz el. De más szempontból is képtelen és őrült ez a versenyképességi modell. Az önök fejében a versenyképességét a gazdaságnak úgy kell elérni, hogy olcsó munkaerővel és alacsony adókkal csábítunk ide cégeket. Ezt nem önök találták ki, kétségkívül ’90 óta a legtöbb kormány így gondolkozott, jobboldali is, baloldali is, de ma ezen már túl vagyunk, a világon megértették azt az országok, hogy egyébként nem ez a versenyképesség titka, hanem a jó oktatás, a jó egészségügy. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Álljanak a magyar emberek pártjára egyszer, kivételesen, és ne a nagyvállalatokéra! [[Taps az ellenzéki sorokból.]]
Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Másodjára vetik fel ezt a témát. Megmosolyogtató az az állítás, amely szerint a kormány a multi cégeket részesítené előnyben, mert ez volt az a kormány, amelyik bevonta őket a teherviselésbe azok után, hogy el kellett takarítani az önök által hátrahagyott romokat, és ez volt az a kormány, amelyik az extraprofitra adót vetett ki, ezzel is bevonva őket a közös teherviselésbe. Látom, hogy az önök pártja is rácsatlakozott erre a nemzetközi kampányra a globális minimumadóról. Ez tényleg kettő dolgot jelent, itt már elhangzott: az egyik az, hogy jogköröket akarnak kiadni a nemzeti kormány kezéből, a másik pedig az, hogy továbbra is mániájuk az adóemelés. Ennél a javaslatnál nem arról van szó, hogy az elmúlt hónapokban gyülemlett extraprofitot megadóztatnák, hanem tartósan, hosszú távon akarják megduplázni a magyar vállalatok, az itt tevékenykedő vállalatok adóterheit. Megduplázni! Azért mondom, hogy megduplázni, mert most ez az adószint 7,5 százalékos. Úgyhogy még egyszer feltesszük a kérdést: végiggondolták önök, hogy hogyan befolyásolná a Magyarországra érkező befektetéseket az, ha a duplájára nőne a vállalati adószint, és hogyan befolyásolná ez a munkahelyteremtést? Végiggondolták önök, hogy milyen következményekkel járna, ha más térségei a világnak nem vezetnék be ezt az adót [[Arató Gergely: Globális! Az egész világra vonatkozik!]] , nem emelnék meg ezt az adót, miközben az Európai Unió megemelné, benne Magyarországgal? Végiggondolták önök, hogy ez a javaslat lehet, hogy egyes magasabb adószintű országoknak kedvező, de Magyarországnak jelentős versenyhátrányt okozna? Úgyhogy megint eljutunk oda, ahova mindig eljutunk: élünk a gyanúval, hogy megint külföldi elvárásokhoz igazítják a politikájukat. Háborús válság idején nem adónövelésre, hanem beruházásösztönzésre és további adócsökkentésre van szükség. Másfelől abban a szerencsés helyzetben vagyunk, hogy eléggé egyértelműen össze tudjuk hasonlítani, hogy gazdaságiválság-kezelésben ki mit tett, az önök kormánya és a mi kormányunk. Önöknek az volt a viszonylag egyszerű válságkezelési válaszuk, hogy fogtak egy jó nagy költségvetési fűnyírót, és mindenhonnan vágtak [[Arató Gergely: Most jelentettétek be! Visszatérünk rá egy hónap múlva!]] : befagyasztották a közszféra béreit, százezrektől elmartak egyhavi bért, elvették a 13. havi nyugdíjat, szűkítették a gyes és a gyed időtartamát, fokozatosan megszüntették a gáz- és távhő-kompenzációt. Azt ígérték, hogy nem fog fájni, de nagyon is fájt sok millió magyar embernek, és ön akkor a kormányban ült. Akkor a munkanélküliség 12 százalék körül volt. A történet vége az lett, hogy végül az EU-nál és az IMF-nél kellett kuncsorogni támogatásért. Ezzel szemben miközben mi kettős válsággal is szembenézünk, kettős nehézséggel, járvány után háborús helyzet a mostani kormány a megszorítások helyett támogatásokat biztosít, adóemelés helyett alacsonyan tartjuk a családok adóját, elbocsátások helyett rekordszinten van a foglalkoztatottság, 7 százalékos zsugorodás helyett tavaly 7 százalékkal nőtt a gazdaság tehát nem csökkent, hanem nőtt , és a gáz- és áramárakat nem engedjük szabadjára, hanem korlátozzuk azokat. Na most, önök nem jól szokták viselni, amikor a múltbeli döntéseikre felhívjuk a figyelmet. Talán Gréczy képviselő úr, néha Harangozó képviselő úr szóvá is szokta itt tenni, hogy hány éve kormányzunk, csak a helyzet az, hogy azért kell ezt felhoznunk, mert az a politikájuk, amelyről beszélek, semmit, de semmit sem változott, tehát most sem támogatják a családok védelmét. [[Arató Gergely a körülötte ülőkkel beszélget.]] Négyféle árstopot vezettünk be, önök pedig nem támogatták: a rezsicsökkentésre például azt mondták, hogy fenntarthatatlan; a benzinárstopra azt mondták, hogy ostobaság, azzal érvelve, hogy nem lehet megállítani az árakat a határon; ha az élelmiszerárstopról döntöttünk, akkor önök a csirke far-háttal gúnyolódtak. Van önnek, tisztelt képviselő úr, ha két beszélgetés között van ideje, olyan képviselőtársa, aki szerint kamudöntésekről van szó. Aki szerint kamudöntésekről van szó, annak azt szeretnék javasolni, hogy menjen el egy benzinkúthoz, nézze meg, hogy mennyit kellene egy magyar autósnak fizetni akkor, ha nem lenne benzinárstop, és hasonlítsa össze azzal az összeggel, amit most kell fizetnie, ott van világosan a számlán ott van világosan a számlán! [[Arató Gergely: A képzeletbeli barátoddal vitatkozol?]] És hogy a kép teljes legyen, olyan szankciókat támogatnak, például a gázembargót, a gázcsapok elzárását, amelyek plusz óriási terheket jelentenének a magyar családoknak. És ez még nem elég: olyan brüsszeli terveket is megtámogatnak, amelyekben arra kérik az embereket, hogy fűtsenek kevesebbet, fürödjenek kevesebbet, autózzanak kevesebbet és azt is lassabban, a városokban 30 kilométer/órával, és még a közvilágítást is korlátoznák. [[Arató Gergely: Ezt már nem lehet tovább hallgatni!]] Tehát rájuk terhelnének egy csomó olyan dolgot, ami azt jelentené, hogy a háború árát nekik kellene megfizetniük, amelyről egyébként a magyarok nem tehetnek. Ebből a pár példából is egyértelmű, hogy ha válság van, akkor mind az európai, mind a magyar baloldal a családokra pakolja mindig a terheket. 2008-09-ben is ez történt, és így csinálnák most is. Április 3-án a magyarok világos véleményt mondtak erről a politikáról [[Az elnök csenget.]] mi irányadónak tekintjük a választás üzenetét. Nem fogjuk engedni, hogy visszatérjen a kudarcos múlt, sem a gazdaságban, sem másban. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a KDNP képviselőjének, Hollik Istvánnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Közel négy hónapja tört ki az orosz-ukrán háború. Bár sokan tettek azért, hogy a felek ne kezdjenek háborúba, sajnos a béketörekvések kudarcot vallottak, és ahogy a háború elhúzódott, egyre keményebb gazdasági válsággal nézünk szembe Európában. A szomszédunkban zajló háború elhozta sajnos Európában és a világban is a hiányok korszakát. Hiány van sok mindenből, energiahordozókból, hiány van gabonából, hiány van építőipari és ipari alapanyagokból, és jól tudjuk, hogy ahol hiány van, ott elszabaduló árak és infláció is lesz. Ami tovább ront a helyzeten: mintha Brüsszelben további hiányok lennének; hiány van kiszámíthatóságból, stabilitásból, de leginkább józan mérlegelésből, ami tovább fűti a háborús inflációt. Ezt támasztja alá az elhibázott brüsszeli szankciós politika és az európai baloldal kifejezetten veszélyes ötletbörzéje is. Frans Timmermans, az Európai Bizottság ügyvezető alelnöke például nemcsak a fűtés otthoni lekapcsolását javasolja, de szerinte jobb lenne, ha rövidebb ideig zuhanyoznánk, vagy éppen mosás helyett inkább csak kiszellőztetnék a ruhájukat az európai emberek. A német szocialista párt társvezetője pedig a vasárnapi vezetési tilalom elrendelését javasolta Németországban. Ami nagyobb baj, hogy a brüsszeli dilivonatra a fővárosi baloldal is felült. A főpolgármester-helyettesek például abban látják a háborús infláció letörését, hogy a magyarok, idézem őket, hagyják maguk mögött az autót, és üljenek át tömegközlekedésre, vagy változtassanak hűtési és fűtési szokásaikon. Ezek az életvezetési tanácsok vagy éppen képtelen ötletek, kinek hogy tetszik, végül oda vezetnének, hogy a háborús infláció megmaradna vagy inkább tovább nőne, és végül nekünk, magyaroknak kéne megfizetni a háború árát. A baloldali ötletek tehát nem a megoldást jelentik, hanem tovább mélyítik a problémát, és tovább növelik a háborús inflációt. Erre viszont nekünk nemet kell mondani, és mi úgy látjuk, hogy a baloldal őrült ötleteivel szemben a 2023-as költségvetés viszont képes megvédeni a magyar embereket a mai nehéz, háborús időkben is. És mi erre garancia? Hát, először is az, hogy a 2023-as költségvetés gondoskodik a Rezsivédelmi és a Honvédelmi Alap létrehozásáról. A két alap 2023-ban 1450 milliárd forint lesz, amely a háborús helyzetben extraprofitra szert tevő multik és bankok hozzájárulásából származik. Ezek az alapok garantálják a rezsicsökkentés fenntartását és a magyar emberek fizikai biztonságának a megőrzését is. Ugyanilyen fontos, hogy a magyar gazdaság továbbra is növekedési pályán maradjon, ezért kell részint nemet mondani a globális minimumadóra, hogy 2023-ban is stabil fejlődéssel számolhassunk, és a magyar emberek meg tudják tartani a munkájukat. [[14.20]] Harmadszorra pedig: a családok és a nyugdíjasok védelme a Fidesz-KDNP számára továbbra is prioritás. Megmarad tehát a 13. havi nyugdíj, értékállóságukat a nyugdíjemelés garantálja, és a nehéz helyzet dacára is megmaradnak a családtámogatások és a 25 év alattiak szja-mentessége is. A magyar emberek védelmét tehát nem a baloldal képtelen ötletei, hanem egy stabil növekedési pályán tartott, feszes költségvetéssel rendelkező Magyarország jelenti, amely képes fenntartani a rezsicsökkentést és megvédeni az embereket. A KDNP továbbra is kitart a kormánnyal közös álláspontunk mellett, miszerint Magyarországnak ki kell maradnia a háborúból, és nem lehet engedni, hogy a magyar emberekkel fizettessék meg a háború árát. Ezért arra kérném az általános vita előtt tisztelt baloldali képviselőtársaimat, főként az április 3-ai választási eredmények fényében, hogy ebben a háborús időben tegyék félre a pártpolitikai szempontokat, és csak azért ne mondjanak nemet a költségvetésre, mert azt a Fidesz-KDNP-kormány nyújtotta be. Ahogy április 3-án a magyar emberek igent mondtak a stabilitásra és a biztonságra, úgy mondjanak végre önök is igent az ezeket a célokat szolgáló jövő évi költségvetésre is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Válaszadásra Tállai András államtitkár urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy ön is elmondta, háború idején, magas infláció idején, energiaválság, egyéb gazdasági nehézségek idején milyen költségvetést lehet készíteni egy országnak. Egészen bizonyos, hogy akkor készít jó költségvetést a kormány, ha figyelembe veszi ezeket a külső tényezőket, amelyek az ország lakosságára hatnak. A háború, összekapcsolódva az inflációval, háborús inflációt okoz. Az energiaválság már az orosz-ukrán háború előtt is kirobbant, amit láthatóan az ön által elmondottak szerint is az Európai Unió képtelen kezelni, mert nem az uniós országok polgárainak érdekét veszi figyelembe, hanem valamilyen más érdekeket, amelyek negatívan hatnak az Európai Unióra. Ilyen helyzetben csak olyan költségvetést lehet készíteni, amely az eredmények, az elért értékek megőrzését tűzi ki célul. Márpedig az egyik ilyen eredménye a kormánynak, az országnak az a rezsicsökkentés, amit az elmúlt tíz évben sikerült Magyarországon elérni, bevezetni és fenntartani. De háború idején nagyon fontos az ország biztonságának katonai szempontból való védelme is. Éppen ezért, ahogy ön is mondta, a 2023-as költségvetés a rezsivédelem és a honvédelem költségvetése. Mindezeket az eredményeket, a célokat úgy tudja a 2023-as költségvetés elérni, hogy közben érdemben csökken a költségvetés hiánya, és ahogy ön is elmondta, nem kerül sor megszorításra. A családok szempontjából nem jelent visszalépést a költségvetés, az adóemelés olyan szektorokra, ágazatokra vonatkozik, ahol eleve többleteredményt, többletprofitot, többletnyereséget tud elérni. A 2023-as költségvetés tehát kiemelten kezeli a családokat, a gyermekvállalást és a gyermeknevelést, egyetlen programban nem lépünk vissza, ami a családok támogatását illeti. Ugyanúgy igaz ez az adókedvezményekre, a négy gyermeket nevelő nők személyijövedelemadó-mentességére, a 13. havi nyugdíjra és a 25 év alattiak személyijövedelemadó-mentességére. Ez mind-mind megmarad és fennmarad. A háború okozta nehézségek ellenére 2023-ban tovább bővül a foglalkoztatás, és a nettó átlagkeresetek is 10,2 százalékkal emelkednek. Összességében, az inflációt és az átlagkeresetek növekedését is figyelembe véve, a fogyasztás 4,3 százalékkal bővülhet 2023-ban. A benyújtott 2023. évi költségvetés prioritásai teljesen egyértelműek: az elhúzódó háború és a brüsszeli szankciók miatti, egész Európában jelentős emelés elleni küzdelem. [[Sic!]] A kormány legfőbb célja, hogy kimaradjon a háborúból, megvédje az embereket, hogy ne az emberek fizessék meg a háború árát. Most a legfontosabb feladat Magyarország békéjének és biztonságának megőrzése, valamint az ország energiaellátásának biztosítása, ahogy már mondtam, és ön is hangsúlyozta, a rezsicsökkentés megvédése. Ezért két alapot hozunk létre, a Rezsivédelmi és a Honvédelmi Alapot. Az alapok bevételei meg fogják haladni az 1500 milliárd forintot. A rezsicsökkentésnek köszönhetően jelenleg is a magyar családok fizetik a legkedvezőbb rezsidíjat az Európai Unióban. Ez a költségvetés, amely a Rezsivédelmi Alapra 670 milliárd forintot fordít, továbbra is megvédi a magyar családokat, a magyar gazdaságot, a magyar embereket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Ház! A napirend előtti hozzászólások sorában utolsóként Bánki Erik fideszes képviselőnek adom meg a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Háborús infláció van, amely csak akkor fog megszűnni, ha béke lesz, ezért nem a háború támogatásával, hanem a békekötéssel lehet a legeredményesebben fellépni az infláció ellen. A háború gazdasági hatásaként nemcsak Európát, hanem az egész világot érinti a kiugró infláció, drasztikusan emelkedtek az energiaárak, és minden egyes termék ára nőtt, részben a brüsszeli szankciók eredményeként is. A kormány legfontosabb célja ebben a helyzetben, hogy Magyarország maradjon ki a háborúból, és ne a magyar emberek fizessék meg a háború árát. Most a legfontosabb feladat Magyarország békéjének és biztonságának a megőrzése, valamint az ország energiaellátásának a biztosítása, a rezsicsökkentés védelme. A kormány a rezsicsökkentés megvédésével és az árstopokkal elérte azt, hogy 5-6 százalékkal alacsonyabb az infláció ma Magyarország, mint Európában. Nézzünk néhány országot, tisztelt képviselőtársaim! Észtországban 20 százalék fölötti az infláció mértéke, Litvánia is a 18,5 százalékos inflációval küzd, de még Csehország is 15 százalék fölötti inflációval kénytelen szembenézni. Elmondhatjuk azt, hogy Közép-Kelet-Európában Magyarországon a legalacsonyabb az infláció mértéke. Ez többek között annak köszönhető, hogy a kormány még a legelején bevezette a benzinárstopot, majd az élelmiszerárstopot. Azt gondolom tehát, valamennyiünk kötelessége, hogy támogassuk abban a kormányt, hogy a benzinárstop október 1-jéig, a hitelmoratórium, a kamatstop pedig de-cember 31-éig meghosszabbításra kerüljön. Elkötelezettek vagyunk abban, hogy továbbra is megvédjük a magyar embereket, ezen keresztül megvédjük a magyar gazdaságot és eddig elért eredményeinket. A kormány azon döntéseit, melyek a családok védelmét biztosítják, a baloldal mindvégig támadta. Arra kérjük önöket, változtassanak ezen az álláspontjukon, és végre álljanak a magyar emberek mellé, és védjük meg közösen azt, amit eddig sikerült elérnünk. Álláspontunk továbbra is az, hogy az Európai Unió egysége ugyan fontos, de csak olyan döntéseket és szankciókat támogatunk, amelyek nem fájnak jobban Magyarországnak és Európának, mint annak, akit szankcionálni akarnak. A brüsszeli szankciók sajnos hozzájárulnak ahhoz, hogy az infláció ilyen rekordmagasságú legyen, a gázembargó tervezett bevezetése pedig gyakorlatilag egész Európát csődbe rántaná. Láthatjuk már most azt, hogy az orosz gázszállítások akadozása, kimaradása milyen ellátási problémákat jelent, és milyen áremelkedéshez vezetett az elmúlt napok során. A másik probléma, amivel szembe kell néznünk, ez a globális minimumadó bevezetésének a kérdése. Magyarországot egyértelműen hátrányosan érintené ez a döntés, hiszen ma az átlagos adóterhelés a vállalatok számára Magyarországon 7,5 százalék. Ez egy igen alacsony szint, de ne gondoljuk azt, hogy egyébként ez világgazdasági szinten unikum és különleges szint lenne, az Amerikai Egyesült Államokban ugyanígy 7,5 százalék ma a vállalatok általános adóterhelése, hiszen ott is olyan egyedi kedvezményeket alkalmaz a kormány, ami az amerikai gazdaság versenyképességének a fenntartása szempontjából kiemelkedő jelentőségű. [[14.30]] Azt gondolom tehát, hogy nekünk sem lehet más érdekünk, mint az, hogy azt a versenyképességi előnyünket, amely ahhoz vezetett, hogy Magyarországon egymillió új munkahelyet tudjunk teremteni az elmúlt tíz évben, és az elmúlt öt évben Csehországgal együtt a legnagyobb működőtőke-beáramlást tudjuk realizálni, ezt megtartsuk, és ehhez igenis versenyképes adórendszerre van szükségünk. Nem tehetjük meg azt, hogy egy olyan kezdeményezésnek, amelyet egyébként az OECD-tagállamok indítottak az óriás technológiai vállalatok ellen, amelyek egyértelműen kikerülik az adózás mindenféle kötelezettségét, ennek a feketelevesét mi, magyarok vagy éppen az európai gazdaság igya meg. Ugyanis az történt, hogy menet közben az óriás technológiai cégek adóztatására indult kezdeményezés, amely globális minimumadó elsősorban ezeknek a vállalatoknak az adóztatására és az adóelkerülésük kiküszöbölésére vonatkozott, ez az úgynevezett első pillére annak a rendszernek, amely az OECD kezdeményezésére kidolgozásra került, ennek a második pillére lett volna az az elképzelés, amelyet az Európai Bizottság indított az összes céget érintő globális minimumadó 15 százalékos szintjének a kidolgozására. Ma ott tartunk, tisztelt hölgyeim és uraim, hogy az amerikai lobbi hatására a technológiai óriásvállalatok kibújnak az adóztatás feladata alól, hiszen az OECD már elismerte azt, hogy 2023. január 1-jén nem fogja tudni elindítani az új egységes adórendszert. Tehát ’24-re, egy évvel már eltolták, miközben az Európai Bizottság át akarja verni az, hogy Magyarország, beleértve az európai uniós tagállamok is az egységes minimumadó mellett döntsenek. Ebben a helyzetben ez a döntés nem szolgálja Magyarország érdekeit, ezért azt gondoljuk, hogy ennek a támogatása felelőtlenség. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Ismét Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Igen, nagyon fontos az, hogy megértsük, hogy mi is történik a globális minimumadó bevezetése során, hogyan létezik az, hogy az OECD 2021. októberi nyilatkozatát, amit Magyarország támogatott, azt ma már nem tudjuk támogatni. Mi is történt ez idő alatt? Az történt, ahogy Bánki Erik képviselő úr is utalt rá, hogy az a bizonyos egyes pillér, ami a kiugró profittal rendelkező nagyvállalatok igazságos adóztatására irányulna, és arra irányulna, hogy bizonyos nagyvállalatok abban az országban is adózzanak, ahol egyébként a fogyasztás történik, ez bizony magyarul az egyes pillér kikerült a javaslatból és lényegében elfelejtődött. Pedig a Facebook, a Google cégek megadóztatását az egyes pillér biztosította volna. Ehelyett mi történt? Előrukkolt az úgynevezett kettes pillér. A kettes pillérnek az a lényege, hogy minden vállalatot megadóztat árbevételtől függően. Minden vállalatot. Itt nem számít, hogy milyen tevékenységet, nem számít, hogy hol végez. Minden vállalatot megadóztat 15 százalékkal, így a Magyarországon működő cégekre, miután ez alatt van a társasági adó mértéke, jelentős adóterhet jelentene. Azt is jelentené, hogy a versenyképességben elért eredményeinket ennek elfogadása egy csapásra tönkretenné, és hátrányt jelentene, nem pedig előnyt. Ennek az elfogadása Magyarország számára versenyképességi hátrányt jelentene. De egyébként az egész Európai Unió számára azt jelentené. Istenigazából teljesen érthetetlen és felfoghatatlan, olyan, mintha az Európai Unió lábon lőné magát, majd miután lábon lőtte magát ennek a rendszernek a bevezetésével, akkor indulna a futóverseny idézőjelben Amerikával és Kínával, és mi, az Európai Unió tagjaként úgy versenyeznénk, hogy jelentős versenyhátrányban vagyunk, amiatt, hogy lábon lőttük magunkat. De miért is van ez, hogy Amerika azt várja el, hogy a globális minimumadót az Európai Unió vezesse be, és miután az Európai Unió bevezette, akkor majd talán Amerika is elfogadja ezt? Úgy fogadja el Amerika, hogy a szenátus tíz éve nem tud elfogadni egy adóegyezmény-módosítást. Ennek a szenátusnak kell majd a globális minimumadót elfogadni majd azután, miután az Európai Unió egységesen megszavazta, az Európai Unió már így adózik. Ez azt jelenti, hogy az amerikai vállalatok nem fognak abban gondolkodni, hogy Európában alapítsanak céget, és Európában folytassák a tevékenységüket. Ez ennek a célja. Ez nemcsak az Európai Uniót, ahogy mondtam, hanem Magyarországot is különösen hátrányosan érinti. Mi, magyarok részt veszünk ennek a második pillérnek a bevezetésében, a minimumadó bevezetésében, a szakmai munkában részt veszünk, de egyrészt ezt túl korainak tartjuk, kidolgozatlannak tartjuk, nem beszélve arról, hogy a háborúval szembeni harcunk során, amelynek súlyos gazdasági következményei vannak, nem ez a legfontosabb, hogy Európa országait, az Európában működő gazdálkodókat, gazdasági szervezeteket megterheljük egy újabb egységes minimumadóval. Ezért Magyarország, a magyar pénzügyminiszter az Ecofin-ülésen nem támogatta a globális minimumadó bevezetését, de annak részleteinek kidolgozásában természetesen az országunk továbbra is részt vesz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Tuzson Bence, Fidesz; Keresztes László Lóránt, LMP; Varju László, DK; Hegedüs Andrea, DK; Bencze János, Jobbik. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett: Kanász-Nagy Máté, LMP; Berki Sándor, Párbeszéd; Toroczkai László, Mi Hazánk; Hiszékeny Dezső, MSZP; Bedő Dávid, Momentum; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Varga Zoltán, DK; Szászfalvi László, KDNP; Dunai Mónika, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Varju László, DK. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Varju László, DK. A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Varju László, DK. A pénteki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Végh Noémi, Jobbik; Varju László, DK.
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Kérem, foglalják el helyüket, és ellenőrizzék, hogy a kártyájukat elhelyeztéke a szavazógépben. Most házszabálytól való eltérésre tett javaslatról döntünk. Az elnöki jogkörben előterjesztett, házszabálytól való eltérésre vonatkozó javaslat azt kezdeményezi, hogy az Országgyűlés az Interparlamentáris Unió Magyar Nemzeti Csoportjának megalakításáról szóló H/315. számú határozati javaslat tárgyalása és döntéshozatala során úgy térjen el a határozati házszabályi rendelkezésektől, hogy a határozati javaslat külön döntés nélkül az Országgyűlés tárgysorozatára kerüljön; a határozati házszabály 34. § (1) bekezdését ne kelljen alkalmazni; a határozati javaslathoz módosító javaslat és bizottsági jelentés benyújtására ne legyen lehetőség; s a határozati javaslat elfogadására vita nélkül, 2022. június 21-én kerüljön sor. A házszabálytól való eltérésre tett javaslatot H/315/1. számon a honlapon megismerhetik. [[14.40]] Felhívom képviselőtársaim figyelmét, hogy a házszabálytól való eltéréshez a jelen lévő képviselők négyötödének igen szavazatára van szükség. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hozzájárule a házszabálytól való eltéréshez. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 148 igen szavazattal, 12 nem[footnoteRef:1] szavazat ellenben, tartózkodás nélkül a házszabálytól való eltéréshez hozzájárult. [1: Arató Gergely [[DK]] Barkóczi Balázs [[DK]] Gréczy Zsolt [[DK]] Gy. Németh Erzsébet [[DK]] Hegedüs Andrea [[DK]] Kálmán Olga [[DK]] Dr. Komáromi Zoltán [[DK]] Kordás László [[DK]] Dr. Oláh Lajos [[DK]] Sebián-Petrovszki László [[DK]] Varga Zoltán [[DK]] Varju László [[DK]] tévesen szavaztak.] Tisztelt Ház! Most kivételességi javaslatról döntünk. Az előterjesztő azt kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg a globális minimumadó bevezetésére vonatkozó európai uniós irányelv elfogadásának elutasításáról szóló H/279. számú előterjesztést. Az előterjesztő azt kezdeményezte, hogy a módosító javaslatok benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követő harmadik órán belül legyen lehetőség; az összevont vitára, valamint az összegző módosító javaslatról történő döntésre és a zárószavazásra a 2022. június 21-i ülésnapon kerüljön sor. A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásban történő tárgyalásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Felhívom figyelmüket, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz száz képviselőnek az igen szavazatára van szükség. Most tehát megkérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/279. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 119 igen szavazattal, 32 nem szavazat ellenében, 11 tartózkodás mellett az indítványt elfogadta. Elfogadott döntésünknek megfelelően a módosító javaslatok benyújtására ma 17 óra 42 percig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend módosítására tett javaslatokról döntünk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a globális minimumadó bevezetésére vonatkozó európai uniós irányelv elfogadásának elutasításáról szóló H/279. számú határozati javaslat összevont vitájára az Országgyűlés 2022. június 21-i, keddi ülésnapján a napirend előtti felszólalásokat követően, első napirendi pontként kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés 2022. június 21-i ülésnapján a határozathozatalok kezdésére 10 óra 35 perc helyett 13 óra 30 perctől kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, szintén kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy a Ház látható többsége ezt a javaslatot is elfogadta. Most időkeretben történő tárgyalásról döntünk. Az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló országgyűlési határozat 37. § (1) bekezdése értelmében az Országgyűlés egyes napirendi pontok időkeretben történő tárgyalását határozhatja el. Az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány azt kezdeményezi, hogy a Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló T/152. számú előterjesztést az Országgyűlés 30 órás időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse ezt az indítványt.
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt 30 órás időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 615 perc; a KDNP képviselőcsoportjának 285 perc; a DK képviselőcsoportjának 171 perc; a Jobbik képviselőcsoportjának 136 perc; az Momentum képviselőcsoportjának 136 perc; az MSZP képviselőcsoportjának 136 perc; a Mi Hazánk képviselőcsoportjának 107 perc; a Párbeszéd képviselőcsoportjának 107 perc; az LMP képviselőcsoportjának 100 perc, a független képviselőknek pedig 7 perc áll rendelkezésre. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 30-30 perces vezérszónoki felszólalások idejét is. Az Európai Parlament magyarországi képviselőjének felszólalási lehetősége az általános vitában a házszabály 37. § (2) bekezdés h) pontja alapján , amennyiben a képviselőcsoport vezetője útján jelentkezett felszólalásra, a képviselőcsoportot megillető időkeret terhére; amennyiben közvetlenül jelentkezett be, a 30 órás időkereten felül egy független képviselőt megillető, egyenként 7 perces időkeretben lehetséges. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért nemzetiségi képviselő vagy szószóló felszólalására, valamint a további nemzetiségi képviselői és szószólói felszólalásokra a házszabály 37. § (2) bekezdés g) pontja alapján összesen 60 percben kerülhet sor, amely az időkeretbe nem számít bele.
Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem tehát a tisztelt Házat, egyetérte azzal, hogy a T/152. számú előterjesztést 30 órás időkeretben tárgyaljuk. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 129 igen szavazattal, 32 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett a javaslatot elfogadta. Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Ház látható többsége a napirendi javaslatot elfogadta. Soron következik az Állami Számvevőszék elnökét jelölő eseti bizottság létrehozásáról szóló H/346. számú határozati javaslat határozathozatala. Mivel az előterjesztéshez módosító javaslat nem érkezett, a határozathozatal során a határozati javaslat benyújtott szövegéről döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy a határozati javaslatról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a H/346. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Az Országgyűlés a határozati javaslatot 125 igen szavazattal, 40 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül fogadta el. Kérem a frakcióvezetőket, hogy az eseti bizottság tisztségviselőire és tagjaira vonatkozó személyi javaslatukat lehetőség szerint legkésőbb a mai nap 19 óráig szíveskedjenek megtenni. A személyi javaslatról történő határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Ház! Most, 14 óra 46 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. Előtte egy kétperces, rövid technikai szünet alatt kérem, hogy akinek nincs itt dolga, feltűnés nélkül hagyja el a termet. [[Zaj. Számos képviselő távozik a teremből.]] (Szünet: 14.47 14.49 (Elnök: Kövér László Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Úgy tekintem, hogy aki az ülésteremben tartózkodik, az továbbra is szeretne figyelni, ezért csendet kérek mindenkitől. Megadom a szót Barkóczi Balázs DK-s képviselőnek, aki interpellációt nyújtott be a technológiai és ipari miniszterhez. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Bár nem tudom, hogy ki fog válaszolni, hiszen miniszter urat nem látom a teremben. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Önök nem is olyan régen, még január elején azzal ünnepeltették magukat, hogy több mint 70 ezren töltötték ki a kormány környezetvédelmi konzultációját. Steiner Attila államtitkár úr akkor külön kiemelte, hogy a legnagyobb egyetértés „a szennyező fizessen” elvét övezte, és ezen a konzultáción több mint 67 százaléknyian szavaztak úgy, hogy az illegális hulladéklerakást magasabb büntetéssel kellene sújtani. [[14.50]] Nos, kérdezem önöket, hogy ezek után mennyire lehet komolyan venni azt a kormányt, ami félmillió köbméter illegálisan lerakott és egyes vélemények szerint veszélyes hulladék elszállításában sem tud intézkedni. Választókerületemben, a XV. kerületben ugyanis többek között a Szentmihályi út mellett található Irinyi János laktanya mögötti területen félmillió köbméternyi építési törmeléknek tűnő, magyarul szólva, sitt vár elszállításra, nem egy hete, nem egy hónapja, nem egy éve, hanem egész pontosan 2017 ősze óta. Bár miniszter urat továbbra sem látom a teremben [[Rétvári Bence: A Gyurcsányt se látjuk.]] , de feltételezem, hogy mivel az ő minisztériumához fog tartozni a környezetvédelem és a hulladékgazdálkodás ügye, ezért pontosan tisztában van ezzel a problémával, ami most már hosszú évek óta több ezer rákospalotai, pestújhelyi és újpalotai ember életét keseríti meg. Barátom és elődöm, a választókerületem volt országgyűlési képviselője, Hajdu László egészen pontosan fél tucat alkalommal kereste meg a különböző minisztériumokat, így többek között a Belügyminisztériumot, az agrártárcát azért, hogy kiderüljön, Magyarországon ma hogy lehetséges, hogy az állami szervek nem képesek a hatékony fellépésre, a környezet legalapvetőbb védelmére és a félmillió köbméternyi építési hulladék elszállítására akkor, amikor a feljelentő a szennyezésről még egy videófelvételt is csatolt. Bár a semmitmondó válaszokból eleinte még úgy tűnt, hogy önök is szégyellik, hogy az államapparátust nem tudják a leghétköznapibb feladatok ellátására sem alkalmasan működtetni, de ahogy telt az idő, és fogytak a kifogások, úgy mentek át egyre inkább nevetséges politikai támadásba. Schanda Tamás 2013 őszén már dicshimnuszokat zengett az önök környezetpolitikájáról. Azóta is eltelt lassan másfél év, semmi nem változott azon kívül, hogy Schanda Tamást önök bőkezűen kifizették a politikai szolgálataiért, felfelé bukott, és a köztársasági elnök kabinetfőnöke lett, de ez nem vigasztalja azokat, akiket én képviselek itt a parlamentben. Kérdezem tehát miniszter urat, hogy mennyire lehet ezek után komolyan venni a kormány zöldpolitikáját, kapnake önöktől ígéretet a XV. kerületi emberek most, hogy végre rendezik a tarthatatlan állapotokat, a veszélyes hulladékot elszállítják, a szennyezőket pedig felkutatják és megbüntetik. Várom megtisztelő válaszukat. [[Taps a DK és az LMP soraiból.]] (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm, Barkóczi képviselő úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat, és a válaszadásra megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretném azzal kezdeni, hogy úgy gondolom, hogy ez annál egy sokkal szakmaibb és fontosabb téma, mint hogy ennyire személyeskedő jelleggel beszéljünk róla. Úgyhogy ezt mindenekelőtt szeretném leszögezni. Gondolom, hogy abban nincs közöttünk vita, hogy környezetünk megóvása, teremtett világunk védelme mindannyiunk számára rendkívül fontos és közös érdekünk és egyben felelősségünk. Mindenkinek tennie kell a környezet megóvásáért, hogy természeti kincseinket tovább tudjuk adni a következő generációk számára. Éppen ezt a célt szolgálja a klíma- és természetvédelmi akcióterv, amelynek egyik kiemelt eleme a keletkező hulladék csökkentése, valamint az országban található illegális hulladékok felszámolása. 2020 nyarán elindult a „Tisztítsuk meg az országot!” projekt, melynek keretében a közreműködő állami szervezetek eddig 34 ezer tonna illegális hulladékot számoltak fel. Erre számos alkalommal sor került a saját választókerületemben is, tehát láttam, hogy ez valóban megvalósult. A hulladékradar-applikációt eddig több mint 20 ezer felhasználó töltötte le, és ennek segítségével mintegy 66 ezer tonna hulladékot sikerült összegyűjteni országszerte. Az Országgyűlés által elfogadott egyes energetikai és hulladékgazdálkodási tárgyú törvények módosításáról szóló törvény egyik kifejezett célja éppen az illegális hulladék és szemetelés visszaszorítása. Nem hagyjuk, hogy egyes emberek vagy cégek hulladékkal szennyezzék a hazai földeket, vizeket, akik pedig továbbra sem lesznek hajlandóak betartani a szabályokat, azok kemény büntetésre számíthatnak. Ahogyan azt ön is hangsúlyozta, a hulladékgazdálkodás és a környezetvédelem egyik legfontosabb elve „a szennyező fizet” elv, ennek érvényre juttatásához azonban hatósági eljárás lefolytatására van szükség. Az eljáró hatóság a szennyezés okozójával szemben fellép, és vele szemben érvényesíti a szennyezés felszámolásának addig felmerült költségeit. Szeretném tájékoztatni a képviselő urat, hogy az említett hulladéklerakat kapcsán hatósági eljárás folyik a közigazgatási bíróság előtt, illetve tudomásunk szerint rendőrségi nyomozás is folyamatban van. az illetékes hatóságok tehát teszik a dolgukat. Tájékoztatom, hogy a szakhatóságok szerint nem áll fenn a felszín alatti víz szennyeződésének lehetősége, továbbá sem a Szilas-patak, sem a Csömöri-patak vízminőségét nem befolyásolja a lerakat. Tisztelt Képviselő Úr! Azonban azt sajnálom, hogy nem támogatták a törvényjavaslatot, amely a már lerakott illegális hulladék felszámolását, az illegális hulladéklerakó magatartást tanúsítók szigorú, azonnali szankcionálásának rendszerét dolgozta ki, és felhívom a figyelmét arra is, hogy nem a kormány döntött úgy, hogy Budapesten leszereli a kukák negyedét, és a fővárosi cégeknél dolgozó emberek elbocsátásával spórol. Arra is szeretném felhívni a figyelmét, amire egyébként már ön is utalt, hogy az ön által most előrehozott környezetkárosítási ügyben egyébként éppen a Demokratikus Koalíció által vezetett XV. kerületi önkormányzatnak lett volna lehetősége és hozzáteszem, kötelessége is arra, hogy megfelelően fellépjen. Ettől függetlenül természetesen biztosíthatom önt, hogy a kormány kiemelt feladatként kezeli a hulladékképződés és az illegális lerakatok visszaszorítását. Ezzel kapcsolatban azt gondolom, hogy a példamutatás és a különböző helyi akciókban történő részvétel is egy nagyon fontos eleme lehet a munkánknak, és ezért is arra kérem önt, hogy a fenti információk birtokában fogadja el válaszomat. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Koncz Zsófia államtitkár asszony. Kérdezem Barkóczi képviselő urat, elfogadjae az államtitkár asszony válaszát.
Tisztelt Államtitkár Asszony! Sajnálom, de a válaszát nem áll szándékomban elfogadni, és valószínűleg most megint azt fogja mondani, hogy személyeskedek. Én nagyon örülök, hogy az ön választókerületéből elszállítják az illegálisan lerakott hulladékot ez miért akadály a XV. kerületben? Ön mondta, hogy az önkormányzatnak van ebben felelőssége. Az önkormányzat megtette a szükséges lépéseket, megtette a feljelentést, önök, mielőtt bármit is tettek volna, illetve a hatóságok, visszautalták az egészet újbóli kivizsgálásra, ami az önkormányzatnak nem millióiba, hanem milliárdjaiba fog kerülni. De ha már szóba került a XV. kerületi önkormányzat, csak a tavalyi évben 500 millió forintot szánt a közterületi illegális hulladék elszállítására az önkormányzat, illetve felvette a kapcsolatot a hulladékgazdálkodási hatósággal, azért, mert a büntetés, amit az önkormányzat ki tudna szabni a szennyezőre akinek a felderítéséért ők semmit nem tettek meg köztartozásnak minősül. A Tarnai Richárd vezette Pest Megyei Kormányhivataltól, amely a hulladékgazdálkodással foglalkozik, azt a választ kapta, hogy a kormányhivatalnak nem áll módjában kiadni a büntetés mértékét. Tehát úgy látom, államtitkár asszony, mondhat ön bármit, önöktől a XV. kerületiek továbbra sem számíthatnak semmi jóra. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen. A választ a képviselő úr nem fogadta el. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Lesze pénz a kórházi adósságrendezésre?” címmel. Lukács László György képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Nincs év, hogy ne kelljen végignézni azt a jelenséget, amelyben a kórházak és állami rendelőintézetek adóssága ütemesen gyarapszik. Ez a rendszer évente 40, illetve 70 milliárd forint közötti adósságot termel, amelynek a konszolidációjára minden évben sort kell keríteni ahelyett, hogy egyébként betervezné a kormányzat azt. Jellemzően olyan beszállítók felé, olyan vállalkozások felé tartozik ilyenkor a kormány az év végére már milliárdokkal, akik az egészségügy zavartalan működését biztosítják; legyenek akár eszközbeszállítók vagy olyan vállalkozások, akik gyógyító, ápoló munkát is végeznek az állami intézményekben. Ebben az évben is közel nulla forint adóssággal indultak a kórházak, de április végére már ismételten 19,5 milliárd forint körüli tartozásállománnyal rendelkeztek. Tekintettel arra, hogy a kórházi eszközök beszállítása nagyon sokszor külföldi termék, ezért az euróárfolyam, illetve az elmúlt időszakban most már két számjegyűre hízott infláció is nehezíti a kórházak beszerzését, és egyre jobban növeli a költségeiket. [[15.00]] Szintén nem segíti a helyzetet, hogy ezeknél az intézményeknél folyamatosan nehezen kalkulálható a teljesítményalapú finanszírozás elmúlt időbeni kiigazításának a hiánya miatt, hogy miként tervezzék az ellátást, és a koronavírus-járvány is az elmúlt évek tapasztalatai alapján nagyon sok mindenben tervezhetetlenné tette a jövőbeli ellátást. Jobboldali konzervatív pártként a Jobbik elkötelezett amellett, hogy egy jól finanszírozott, erős, robusztus állami ellátás legyen, amely állami ellátásban megfelelően finanszírozzák a betegellátást, és a kórházak annyi pénzt kapnak, amennyi szükséges, így elkerülhetők a várólisták, illetve elkerülhetők azok az események, amelyek az elmúlt időszakban napvilágot láttak, legyen szó akár szülészeti osztályok napokra szóló bezárásáról vagy egyes betegek más kórházakba való küldéséről. Egy biztos: abban is elkötelezettnek kell lenni, hogy azok a vállalkozások, legfőképp kisvállalkozások és mikrovállalkozások, amelyek beszállítók, és év végéig várnak folyamatosan hónapokat a saját díjaik megfizetésére, biztonságban legyenek, részükre időben és megfelelő finanszírozás jusson. Mindezekre tekintettel kérdezem tisztelt miniszter urat: változike az állami kórházak és rendelőintézetek finanszírozása ebben az évben? Megkapjáke azt az összeget, amellyel meg tudják akadályozni a tartozások felhalmozódását? Mekkora költségnövekedést okozhat a kórházaknak az infláció és a forintgyengülés? Mit kíván ez ellen tenni a kormány? Lesze év közbeni nagyobb tartozásrendezés, hogy a beszállítók is, így különösen az ott szolgáltatást nyújtó, gyógyító-ápoló munkát végző vállalkozások felé rendezni tudják a kórházak a tartozásukat? Várom őszinte válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Lukács képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha átlátható gazdálkodásról beszélünk, akkor biztos, hogy nem a Jobbiktól kell tanácsot kérnünk, hiszen az Állami Számvevőszék is elmondta, hogy önöknek 2019-ben és 2020-ban sem sikerült sem átlátható módon tevékenykedni, sem törvényesen felhasználni a forrásaikat. S az is megtörtént, ami a magyar párttörténetben talán Torgyán József óta nem volt jellemző, hogy az önök elnöke aki most bujkál itt a parlamentből is a saját alelnökét jelentette fel azért, mert szerinte nem törvényesen bánt a közpénzekkel. Aztán kiderült, hogy persze lehet, hogy mégsem jelentette föl. Azóta sem tudjuk, hogy az az állítás, hogy esetleg feljelentette a saját alelnökét, igaz volte vagy sem. Azt biztosan tudjuk, hogy zaklatási ügyekben nem szoktak feljelentést tenni, ha az párton belül történik, de úgy látszik, hogy közpénzügyekben sem. Ennyit az önök átlátható és törvényes működéséről. Maradt a Jobbikban is csak a pozíció- és pénzharc. Ami az egészségügyet illeti: a baloldalnak az volt a programja a kórházakkal kapcsolatban, önök úgy futottak volna neki az esetleges költségek csökkentésének, hogy a kórházak 45 százalékát bezárták volna. Aztán azóta ezt már bővítették, mert elmondta az egyik politikusuk, aki itt ül önökkel együtt az ellenzék padsoraiban, hogy nem is 45 százalékát kell a kórházaknak bezárni, hanem nagyobb részét. Azt pedig az önök vezetőjétől, Gyurcsány Ferenctől számtalanszor hallottuk itt, hogy újra bevezetné a vizitdíjat, hogy az egy érdemi reform volt és ma is megtenné. S az önök miniszterelnök-jelöltje még azt is elmondta, hogy az ingyenes egészségügy igazából egy illúzió. Ráadásul az önök miniszterelnök-jelöltje a volt frakcióvezetőjükkel közösen beszélgette ezt meg valamikor, amikor ezt utána egy videóban láthattuk. Tehát, röviden összefoglalva: kevesebb kórház és az emberek részéről több befizetés, ez volt az önök receptje az egészségügyben. Ezzel szemben mi minden évet úgy zártunk az egészségügyben, hogy nullával fordultak a kórházak, nem maradt semmiféle kintlévőségük, és azt tervezzük, hogy a későbbiekben, a következő időszakban is, ha a kórházaknak bármilyen kintlévőségük van, azt előbb-utóbb, ahogy az előző években, úgy most is igyekeztünk nullára levinni. Ön is tudja, hogy a koronavírus-járvány teljes mértékben felborította a kórházak korábbi terveit, és ez többletköltséget jelentett, de a kormány soha, egyetlenegy esetben sem mondta, hogy bármelyik kórház bármelyik tételét nem fizeti ki a járvánnyal összefüggésben, bármekkora többletkiadás is volt ez, hanem mindig megtettük, mindig kifizettük, mindig biztosítottuk azt, hogy a kórházak működhessenek. S nyilván azt is tudja, hogy jelen pillanatban a világ minden országában, Európában meg aztán pláne az energiaárak olyan mértékben emelkedtek meg, ami a kórházak számára is nehézséget okoz, és ebben is többletkiadásokkal kell számoljanak. Jó lenne, ha az európai politikusok kicsit megfontoltabban döntenének, sőt nem kicsit, hanem nagyon megfontoltabban cselekednének, és nem sodornák egy olyan negatív spirálba Európát, hogy nemcsak a vállalkozások, Nyugat-Európában nemcsak a háztartások, hanem akár a kórházak is többletkiadásokkal kell hogy számoljanak az elhibázott szankciós politika és a háborús infláció miatt. Úgyhogy mi arra fogunk törekedni, hogy minden kórháznak biztosítsuk ezeket a költségeit. A jövő évi költségvetés is százmilliárdos nagyságrendben tervez többletráfordítással az egészségügyben. Ha 2010 óta nézem, jóval több mint 1500 milliárd forinttal növeltük az egészségügy forrásait, pontosan azért, hogy mindenkinek jusson többlet. Ez azért is kellett, mert radikális orvosbéremelési folyamatban vagyunk, az idei évben is 38,5 százalékkal emelkedett az orvosbér, s a jövő évben is emelkedni fog. Összességében négy év alatt két és félszeresére emeltük az orvosbéreket és 71 százalékkal az ápolói béreket, s mindezek fedezetét a kórházak költségvetésében évről évre biztosítottuk, ezeket a többleteket a kórházaknak és a rendelőknek is odaadtuk az elmúlt esztendőkben, s nyilván jövőre is ez a tervünk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Lukács képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Tisztelt Államtitkár Úr! Nem áll módomban elfogadni a választ. Sőt, van abban valami megmosolyogtató, amikor az a kormány próbál minket átláthatóságból oktatni, amely a veszélyhelyzetet veszélyhelyzetbe nyújtva 45 plusz 45 napig titkolja az adatokat, ha teheti, a kórházi fertőzések számadatait évekig nem tette közzé. [[Rétvári Bence: Nemzetközi szaklapban publikáltuk!]] Nem tudjuk, hogy hol van az a több ezer lélegeztetőgép, amelyeket önök elbizniszeltek, megvettek, és amellyel nem tudnak elszámolni. Nem tudnak egy épületet mutatni, hogy hol tartják ezeket, mutatnak belőle pár százat. Egyébként lehet, hogy pont az ön választókörzetében van olyan raktár, ahol ezek vannak, csak meg kellene mutatni, Rétvári államtitkár úr. [[Rétvári Bence: Ellenzéki képviselők bemehettek megnézni, Korózs Lajos vezetésével!]] De egy világos, és ez látszik a válaszából, államtitkár úr: önök egy dologban elhatározottak, nem egy jól finanszírozott állami egészségügyet szeretnének, hanem egy olyan egészségügyet, amelyből a betegek elkényszerülnek az önök barátaihoz, akik már ott állnak ugrásra készen a magánellátással, a magánkórházaikkal. Önök azt szeretnék, hogy az emberek ne a magyar állami egészségügyben, hanem a magánegészségügyben gyógyuljanak. Ezzel szemben a Jobbik azt szeretné, hogy robusztus, jól finanszírozott állami ellátás legyen [[Rétvári Bence: Ezért zárnátok be kórházakat?]] hogy mindenki időben odajusson az ellátáshoz, és hogy ne a várólistákon kelljen várakozni. Önök szöges ellentétben állnak a magyar emberek egészségügyi érdekével. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Gelencsér Ferenc, a Momentum képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszter úrhoz: „Mikor fogják kárenyhítésben részesíteni a Budavári Önkormányzatot a Széchenyi Bankban elhelyezett betétei alapján?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Nagy Márton gazdaságfejlesztési miniszter úr kérésére Fónagy János államtitkár úr, miniszterhelyettes úr fog válaszolni. Öné a szó, Gelencsér képviselő úr.
Tisztelt Házelnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Varga Mihály miniszter urat interpellálnám, ha itt lenne, de ha jól látom, akkor 3, 6, 9, 12 fideszes képviselő van jelen. Az önök kollégája és harcostársa, dr. Nagy Gábor Tamás 21 évig volt Budapest I. kerületének polgármestere. Olyan fontos és a közösséget szolgáló ügyek köthetők a nevéhez, mint például a Red Bull Air Race közterület-foglalási díjának 90 százalékos elengedése, annak ellenére, hogy ezt a cég nem kérte; az 1 forintos budavári parkolási mutyi, amely keretében egyes üzleti köröknek lehetővé tette azt, hogy a budai Várban 1 forintért parkolhassanak percenként; a Budavári Önkormányzat éj leple alatt történő kirámolása; reprezentációs célú bor vásárlása az önkormányzat részére a saját exfeleségétől. De talán a legsúlyosabb eset a csőd közelében álló Széchenyi Bank Zrt. a továbbiakban Széchenyi Bank 500 millió forint közpénzzel történő kisegítése volt. Ezt a roppant sikeres karriert követően önök azzal jutalmazták dr. Nagy Gábor Tamást, hogy első beosztotti konzuli tisztségre terjesztették fel Magyarország vilniusi nagykövetségén. Gratulálok! A miniszter urat most a legutóbbi Széchenyi Bankban történő lekötésről kérdezném, ha itt lenne. A Budavári Önkormányzat 500 millió forintot kötött le egy olyan bankban, amely mögött nem volt fedezet, amelyben azonban az ön által vezetett Nemzetgazdasági Minisztérium 2013 júliusában 49 százalékos tulajdonrészt szerzett. Ennek az információnak az ismeretében nyilván teljesen véletlen, hogy az I. kerületnek erre a bankra esett a választása. Miniszter úr a Széchenyi Bank előre kódolt összeomlásakor 2014-ben az alábbi e-mailt kapta dr. Nagy Gábor Tamástól: ha feltörnénk a lekötésünket és visszautaltatnánk a lekötött pénzt, 500 millió forintot, azzal olyan lavinát indítanánk, amely esetleg pánikhelyzetet okozna, megrendülhet a bizalom egy állami tulajdonúként ismert bankkal szemben, és ennek a következményei nem vállalhatók fel. [[15.10]] Az 1802/2014. [[XII. 19.]] számú kormányhatározat szerint a kormány megvizsgálta a Széchenyi Bank tevékenységi engedélyének visszavonásával és végelszámolásának elrendelésével kialakult helyzetet, és megállapította, hogy ehhez a Széchenyi Bankot ténylegesen irányító többségi tulajdonos tevékenysége vezetett, amelyért a felelősséget neki kell viselnie. A kormányhatározat szerint a kormány továbbá felhívta a nemzetgazdasági minisztert, gondoskodjon arról, hogy a betétesek OBA által biztosított betétei alapján az OBA által kifizetett kártalanítás összegén felül fennálló követelései a bankban fennálló állami tulajdonrész mértékével arányosan, tehát 49 százalékban kerüljenek kifizetésre. A helyi önkormányzatokra azonban nem vonatkozik az OBA nyújtotta biztosítás, rájuk nem terjed ki. Mindezek alapján Nagy Gábor Tamás beáldozott 500 millió forint közpénzt, az I. kerületiek pénzét azért, hogy a Fidesz-KDNP-kormányt ne hozza kellemetlen helyzetbe. Ez nyolc éve volt, nyolc éve várják a kerületi lakók a pénzüket ahogy önök mondanák: így alakult történelmileg. Kérdezném tehát a miniszter urat: mikor fogják kárenyhítésben részesíteni a budavári önkormányzatot a Széchenyi Bankban dr. Nagy Gábor Tamás által elhelyezett 500 millió forint összegű betétei alapján? Mekkora összegű kárenyhítésre számíthat az önkormányzat? A lekötött betét összegét korrigálni fogjáke az inflációval? Köszönöm. [[Taps a Momentum soraiban.]]
Köszönöm szépen, Gelencsér képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János miniszterhelyettes úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Magyar Nemzeti Bank 2014. december 5-én visszavonta a Széchenyi Kereskedelmi Bank Zrt. működési engedélyét, és egyúttal elrendelte az intézmény végelszámolását, mert az intézmény működése fenntarthatatlanná vált. A Széchenyi Bank 2014-ben szüntette meg a működését, ekkor a magyar állam 49 százalékos részesedéssel bírt a pénzintézetben. Az Országos Betétbiztosítási Alap működését a hitelintézeti törvény szabályozza, melynek 2014-ben hatályos rendelkezése a kárenyhítésre jogosultak köréből kizárta az önkormányzatokat. A kormány a törvény rendelkezésén túlmenően a képviselő úrtól is beidézett 1802/2014. számú kormányhatározatával kinyilvánította, hogy a részben vagy egészben állami tulajdonban lévő hitelintézetekbe vetett fokozott bizalom fenntartása érdekében lépéseket kell tennie. Ennek keretében elrendelte, hogy a törvényben jogosultaknak nyilvánított betétesek az Országos Betétbiztosítási Alap által biztosított betéteik alapján az OBA által százezer eurós értékhatárig kifizetett kártalanítási összegen felül további kifizetésekben részesüljenek, a bankban fennálló állami tulajdonrész mértékével arányosan, azaz 49 százalékig. A bank biztosított jogosult betéteseinek a kárát tehát a kormány tovább enyhítette azáltal, hogy az OBA által kifizetett kártalanítási összegen felül a biztosított betétek esetében a még fennálló követelés 49 százalékát kifizette a betéttulajdonosoknak. A Széchenyi Banknál alkalmazott állami kártalanítás elsődleges célja a fogyasztók bizalmának erősítése volt, a kártalanításban részesültek háromnegyede magánszemély volt. A kormánydöntés elsősorban az őket ért károk csökkentésére, veszteségük mérséklésére irányult. Az elmondottak szerint a kormány a törvényi kötelezettségein felül messzemenően gondoskodott a jogosult betétesek kárenyhítéséről. Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget, képviselőtársaimnak a figyelmet. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Fónagy miniszterhelyettes úr. Megkérdezem Gelencsér képviselő urat, elfogadjae a választ.
Tisztelt Házelnök Úr! Sajnos nem tudom elfogadni az államtitkár úr válaszát, hiszen nem válaszolt egyetlen kérdésre sem, mégpedig arra, hogy mikor fogják kárenyhíteni a budavári önkormányzatot, mekkora összeggel, és a lekötött összeget korrigálni fogjáke az inflációval. Ez a három kérdésem volt, egyetlenegy kérdésre sem kaptam választ, úgyhogy nem tudom elfogadni. Köszönöm. [[Szórványos taps a Momentum soraiban.]]
Köszönöm. Az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszter úrhoz: „Visszaadjáke az önkormányzatoknak a helyi közösségi közlekedés költségvetési támogatását 2023-ban?” címmel. Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Gyakorlatilag 2010 óta zajlik az önkormányzati jogok csorbítása, az önkormányzatok pénzügyi lehetőségeinek ellehetetlenítése, ami tulajdonképpen egyre nehezebb helyzetbe hozza a hazai településeket. Ezt nemcsak én mondom, hanem az összes önkormányzati szövetség, sőt egyre kritikusabb hangot emelnek kormánypárti városvezetők is a megszorítások ellen. De úgy tűnik, hogy ez a tendencia folytatódik a következő évben is, ahogy látjuk a költségvetés tervezetét. Kicsit visszább menve az időben, 2019-ben először elvették a gépjárműadó 60 százalékát, majd a koronavírusra hivatkozva a fennmaradó 40 százalékot is, ami 35 milliárdos bevételkiesést jelentett a településeknek, tulajdonképpen zéró mozgásteret biztosítva ezzel a települések bármilyen fejlesztésének. 2017-ben bevezették az önkormányzatok adójának tekinthető szolidaritási hozzájárulást, amit hiába próbálnak az önkormányzatok támogatásának mondani. Ez az összeg először 40 milliárd volt, majd egy évvel később már 160 milliárd, és ahogy nézzük a következő évi költségvetést, már 217 milliárd forintot fog jelenteni a települések számára. Ráadásul néhány hete érkezett a hír, hogy egy kormányrendelet egyetlen félmondattal kiszorítja az önkormányzatokat a rezsicsökkentésből, ami tovább fogja növelni a hazai településeknek a terheit. Különösen fájó, hogy 2020-ban a központi költségvetés még tartalmazta azt a csupán 2 milliárd forintot, mely a települési önkormányzatok helyi közösségi közlekedésének biztosítására szolgált. A következő években ezt a költségvetés már nem tartalmazta. Többször több irányú módosító javaslatot tettem e tekintetben, hogy a települések kapják vissza ezt a forrást. Ez csak az én választókerületemben, Szegeden 328 millió forintot jelentett évente, ami komoly érvágást jelentett a település számára. De azt gondolom, hogy az összes megyei jogú város elmondhatja ezt, valamint a további közel 50 település, ahol közösségi közlekedés volt, legalábbis 2019-ben az adatok szerint ennyi település kapott ebből a támogatásból. Ráadásul, míg ennek a támogatásnak az elvonása a városoknak hatalmas megszorítást jelent, addig ez az összeg költségvetési tételként tulajdonképpen szinte értelmezhetetlen, hiszen mindössze 2 milliárd forintról beszélünk. Ha például megnézzük a kiemelt sportesemények támogatását, akkor azt látjuk, hogy ez a következő évben 10-ről 29 milliárdra fog emelkedni, a versenysport támogatása 17-ről 28 milliárd forintra emelkedik, és sorolhatnám azokat a tételeket, amelyek lényegesen magasabb értékben fognak emelkedni a következő évben. Erre való tekintettel kérdezem az államtitkár urat, visszaadjáke az önkormányzatoknak a helyi közösségi közlekedés költségvetési támogatását 2023-ban. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, Szabó képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András miniszterhelyettes úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt bő két év legnagyobb feladata a koronavírus-járvány elleni védekezés volt, ami bizony érintette az ország minden állampolgárát, gazdasági szereplőit, a vállalkozásokat, az állami szerveket és természetesen az önkormányzatokat is, hiszen az elsődleges felelősség az egészségügyi hatások kezelése volt, a járvány terjedésének megfékezése. Nem tagadható, hogy a járvány elleni védekezés áldozatokkal járt, az egész ország közös ügye volt, az egész ország számára terhet jelentett, el kellett osztani a terheket a bankok között, a politikai pártok között, és ebben részt kellett hogy vegyenek az önkormányzatok is. Ez történt az ön által említett esetben is: 2020 előtt az önkormányzatokat 40 százalékban megillető gépjárműadó-bevétel a járvány elleni védekezés keretében központosításra került. Az átcsoportosított összeg ugyanakkor a mintegy 3000 milliárd forintos önkormányzati költségvetésnek mindössze az 1 százalékát tette ki. Ezzel együtt az adóhivatal, a NAV átvette az önkormányzatoktól a gépjárműadó beszedésével kapcsolatos feladatokat, és ugyanakkor került a Járvány Elleni Védekezési Alapba a közösségi közlekedési támogatás mintegy 2,1 milliárd forintos összege is. [[15.20]] De ha megvizsgáljuk az önkormányzatok költségvetését, azt láthatjuk, hogy az iparűzésiadó-bevételek látványosan növekedtek az önkormányzati költségvetésekben. Tíz év alatt mintegy 80 százalékkal növekedett az önkormányzati költségvetésben az iparűzési adó összege, évente közel 755 milliárd forintot tesz ki, például az előző évhez képest, a 2021. éves adatot tekintve 52,4 milliárd forint növekedést mutat. No de vizsgáljuk meg az ön városának az önkormányzati költségvetését, amelynek most 328 millió forintos támogatást követel! 2011 és ’14 között Szeged az adósságkonszolidáció révén 25,1 milliárd forintban részesült a kormánytól. Hogyha megvizsgáljuk Szeged gazdálkodását az elmúlt három évben, akkor azt láthatjuk, hogy Szeged pénzeszköze 2019-ben 39,8 milliárd, 2020-ban 30,4 milliárd, 2021-ben 29,4 milliárd forint volt, 2021 első negyedévében ez az összeg 31,5 milliárd forint. Ennyi pénze van most Szegednek, ennyi pénze van, amelyből 21,7 milliárdot egyébként kereskedelmi bankszámlán kezel. Megállapíthatjuk, hogy Szeged gazdálkodása stabil, jó pénzügyi helyzetben van, adósságállománya csekély, szállítói tartozása nem jelentős. Jelentős kormányzati beruházásokban, támogatásban részesült, például 2021-ben 1 milliárd 950 millió forintot kapott a 25 ezer fölötti önkormányzatok számláján. Több beruházás megvalósult, a 47-es út, a Pick Aréna, Szeged főutcája, és sorolhatnánk. Tisztelt Képviselő Úr! Ön ezt a bizonyos közlekedési támogatást követeli a kormánytól. Én azt javaslom önnek, hogy abból a 21 milliárdos tartalékból, amit évente tol maga előtt a város [[Az elnök csenget.]] abból ezt az összeget könnyedén lehet finanszírozni, és könnyedén lehet működtetni a közösségi közlekedést. [[Az elnök csenget.]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem Szabó Sándor képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettes úr válaszát.
Köszönöm, elnök úr. Nem tudom elfogadni, államtitkár úr, a válaszát, hiszen ez a közösségi közlekedési támogatás, mint mondtam, megyei jogú városokat és 50 települést érint, összességében egymillió emberről van szó. Ez nem is egy választható dolog, hiszen a közösségi közlekedés szükséges a munkába járáshoz, az orvoshoz való eljutáshoz, és tulajdonképpen úgy egyébként a városaink élhetővé tételéhez, olyan kötelező feladat, amelyet, azt gondolom, nem lehet megspórolni. És arra a kérdésre nem válaszolt, hogy ez benne lesze a következő évi költségvetésben, és hát egyébként is ez a költség jelentősen meg fogja terhelni, továbbra is azt gondolom, a településeket, hiszen az autóbuszokat nem lehet hatósági áras üzemanyaggal megtankolni. Úgyhogy javaslom önöknek, hogy tegyék bele a következő évi költségvetésbe, még egyszer szeretném jelezni, a költségvetési tételként értelmezhetetlen 2 milliárd forintot. Úgyhogy nem tudom elfogadni a válaszát. Köszönöm. [[Taps a DK, a Momentum és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, Szabó képviselő úr. A határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Mi Hazánk képviselője, interpellációt nyújtott be az agrárminiszter úrhoz: „Mi lesz a kormány elszaboltált demográfiai földprogramjából?” címmel. Novák Előd képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Demográfiai földprogramot szorgalmaz a Mi Hazánk Mozgalom az eziránt fogékony fiatal párok földhöz juttatása érdekében, miután ezt hiába hirdette meg a kormány a „Nemzeti Vidékstratégia 2012-2020” című programjában, semmi sem valósult meg belőle, sőt e kitűnő javaslatot előterjesztő dr. Ángyán József államtitkárt is lemondatták. Hogy ő azután beállt a balliberálisok közé, az legyen az ő szégyenük, e kitűnő program elmaradása viszont a kormány felelőssége. Ezért mi kell most újraélesszük e demográfiai földprogramot a 24. órában, hiszen vidéken különösen aggasztó a cigányság népességrobbanása [[Gelencsér Ferenc összecsapja a kezét.]] , miközben a dolgos magyarságnak nem nyújt életteret a kormány. „A magyar vidék alkotmánya” alcímű, a kormányprogram részét képező dokumentumot hivatalosan nem helyezték hatályon kívül, de a kormany.hu oldalról csendben eltávolították, sőt maga a videkstrategia.kormany.hu oldal sem létezik már, és a más néven fiatalgazda-életpályamodell helyett a rendelkezésre álló földalapok jelentős hányadát kiárusította az Orbán-kormány saját klientúrájának. A magyar demográfiai mutatók rendkívül aggasztóak, idézem az elszabotált nemzeti vidékstratégiából az önök frappáns mondatait. Ha hazánkban a jelenlegi kedvezőtlen demográfiai tendenciák folytatódnak, az ország lakossága 2050-re 7-8 millió főre csökken. Az országon belül különösen kritikus a vidéki térségek demográfiai helyzete. A vidéki térségekben a népesség rövid időn belül elöregszik. A kedvezőtlen folyamatok eredményeként a jelenlegi gazdatársadalomnak nem lesz megfelelő utánpótlása, és az inaktív rétegek aránya rendkívüli terheket ró az aktív rétegekre. Ezért a vidék számára kulcskérdés, hogy helyben legyenek olyan fiatalok, akik a vidéki élet mellett a gazdálkodást választják, és megfelelő számban vállalnak gyermekeket. Így legyen! Bár így lett volna! De önök ezt elszabotálták. Hozzáteszem, egyes térségek kiürüléssel, illetve súlyos munkanélküliséggel járó szociális gettókká válással fenyegetnek. A gazdálkodásból élők átlagéletkora is folyamatosan emelkedik, s ha nincs utánpótlás, a hazai élelmiszer-termelés is végleg kicsúszhat a kezünkből, ami az egész társadalom élelmezési és élelmiszer-biztonságát is végveszélybe sodorhatja. Ma már világosan látszik, hogy ezeket a földeket az Orbán-kormány nem a fiataloknak, hanem az Ángyán József lemondását követően nemsokára megindult feudális hűbéri birtokadományozó állami földbirtoki… földbérleti, majd földprivatizációs programok keretében a kormány saját holdudvarának szánta, így esélye sem volt a demográfiai földprogram elindításának, melyet viszont a Mi Hazánk Mozgalom újra szeretne a politikai napirend részévé tenni [[Az elnök csenget.]] a 24. órában. Hajlandóe tehát a kormány ismét a programjuk részévé tenni ezt? Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm, Novák Előd képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Elöljáróban hangsúlyozni kell, hogy meglehetősen furcsa egy 2010 előtti állapotokat leíró és azokra reflektáló, több mint tízéves anyagot mint helytálló analízist használni 2022-ben. Ennek köszönhetően megítélésem szerint rossz a megközelítése a felvetésnek. A 2010 utáni kormányok legfontosabb társadalom- és gazdaságpolitikai céljai közé tartozik a vidéki területek demográfiai folyamatainak kedvezőbb irányba fordítása és a vidéki gazdaság megerősítése. Ehhez komplex szakpolitikai intézkedések járultak hozzá, amelyek közül a teljesség igénye nélkül kiemelném az uniós összehasonlításban is kiemelkedő családtámogatási rendszert, ezen belül is a falusi CSOK-ot, a vidéki infrastruktúra-fejlesztést, a bölcsőde-, óvoda- és iskolafejlesztést vagy éppen a vidéki vállalkozások támogatását. Az agrárpolitikára térve fontos megemlíteni, hogy az agrártámogatások termelési és jövedelembiztonságot nyújtanak a gazdálkodók számára, ösztönzik a hatékonyságot és a versenyképesség-növelő beruházásaikat, valamint a fiatal gazdálkodók célzott támogatásán keresztül közvetlenül is elősegítik a generációs megújulást, a fiatalok gazdálkodóvá válását. A kormány gazdaság-, társadalom- és agrárpolitikájának sikerét jelzi, hogy kedvező fordulat figyelhető meg a vidéki demográfiai és munkaerőpiaci folyamatokban. A vidéken élők lehetőségeinek bővülését eredményezi, hogy évtizedes távlatban, európai uniós összehasonlításban is kiemelkedő mértékben emelkedett a vidéki területeken a foglalkoztatási ráta, és csökkent a munkanélküliség. Az Eurostat adatai szerint a foglalkoztatási ráta a vidéki területeken 2010 és 2020 között 50-ről 66 százalékra emelkedett, ami a legjobb eredmény az egész EU-ban, ugyanebben az időszakban a munkanélküliségi ráta 14,3 százalékról 5,7 százalékra csökkent. Mindez hozzájárul ahhoz, hogy a vidéki területekről való elvándorlásban 2020-ra trendforduló következett be. Míg a vidéki területek ezer lakosra jutó migrációs rátája 2010-ben mínusz 4,19 százalék volt, az egyik legkedvezőtlenebb érték az Európai Unióban, a mutató 2020-ra többletbe fordult, majdnem 1 százalékra. [[15.30]] Szintén a vidéki társadalom gyarapodását jelzi, hogy a születési arány 2010 és ’20 között 8,5-ről 9,8-ra emelkedett, amely a legnagyobb javulás az egész EU-ban. A mezőgazdaság területén az elmúlt évtizedben óriási erőfeszítések történtek a generációváltás elősegítése érdekében, megszületett két meghatározó törvényi szabályozás: mind a családi gazdaságok átadásáról szóló törvény és a családi gazdaságok kedvező adózásáról szóló törvény. Tisztelt Képviselő Úr! Meg kell említeni, hogy a termelői generációváltást, illetve a gazdálkodni szándékozó fiatalok elindulását a támogatáspolitika eszközével is hatékonyan lehet segíteni. Magyarország Kormányának döntése alapján 2027-ig mintegy 4265 milliárd forintot fordítunk a vidék, a mezőgazdaság és az élelmiszeripar fejlesztésére, ezen belül a fiatal gazdák is részesülnek ezekből a támogatásokból. A termelői generációváltás ösztönzésére szolgáló intézkedéseket a vidékfejlesztési program külön alapprogramban foglalta össze 2010 után, amely alapján a különböző beruházásokat támogató pályázati felhívásokban az alaptámogatás-intenzitáson felül 10 százalékponttal növelt támogatásra jogosultak a fiatal gazdák, több tíz milliárd forint fejlesztési forrást [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] juttatva el számukra. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Farkas Sándor államtitkár úr. Kérdezem Novák Előd képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Államtitkár úr sok mindenről beszélt, csak arról nem, amit kérdeztem. Kétségkívül vannak megsüvegelendő teljesítményei a kormánynak akár a mezőgazdaság terén is, de az elszabotált demográfiai földprogramról kérdeztem, melynek a „Nemzeti Vidékstratégia 2012-2020” címe is mutatja, hogy ezt már végre kellett volna hajtani. Ehhez képest erről most sajnos nem hallottunk, pedig a tervezett program lényege az lett volna, hogy 25 és 50 év közötti földbérleti jogot és a gazdálkodás beindításához szükséges képzést, hiteleket, piacrajutási támogatást és egyéb kedvezményeket adnak azoknak a fiatal pároknak, családoknak, akik vállalják, hogy vidéken letelepednek vagy ott maradnak, két vagy több gyermeket világra hoznak, tisztességgel felnevelnek, és életvitelszerűen mezőgazdasági tevékenységet folytatnak. A precízen leírt demográfiai földprogramból semmi sem valósult meg, ezért a válaszát sajnos nem tudom elfogadni. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, Novák Előd képviselő úr. A határozathozatalra holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Jámbor András Imre, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be az igazságügyi miniszter asszonyhoz: „Miért nem hosszabbítják meg a kilakoltatási moratóriumot?” címmel. Jámbor András Imre képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Először is elnézést szeretnék kérni az interpelláció írásbeli verziójában leadott rossz megszólításért. Tisztelt Miniszter Asszony! 2022. május 31-én hatályát vesztette az a kormányrendelet, amely elrendelte, hogy ingatlan kiürítése és lakóingatlan árverezése iránt csak a veszélyhelyzet megszűnését követő 15. naptól lehet intézkedni. Így, bár a veszélyhelyzetet a kormány az orosz-ukrán háborúra hivatkozva fenntartja, a kilakoltatási moratórium június 15-én megszűnt. Pontosan nem lehet tudni, hogy most hány ingatlant veszélyeztet kilakoltatás, de ha a Covid előtti számokkal és a megélhetési válsággal számolunk, akár a 10 ezret is elérheti ez a szám. Újságíróként és józsefvárosi lakosként az elmúlt évtizedben sajnos számos kilakoltatást követtem végig. Számomra teljesen egyértelmű: eseti támogatással, a gyerekes családok kilakoltatásánál az elhelyezés nélküli kilakoltatás tiltásával, egy átfogó lakhatási intézkedései tervvel családok ezreit, ha nem tízezreit lehet megmenteni a lakhatási szegénységbe vagy egyenesen az utcára kerüléstől. Tisztelt Miniszter Asszony! Egy megélhetési válság kezdetén a lakhatási válság tünetei súlyosbodni fognak. Szükség lenne a kormány lakhatási koncepciójának kialakítására, bérlakásépítésre, a támogatási rendszer, a szociális munka, az adósságrendezés segítésére a bajba jutott családoknál. Azt is látjuk, hogy az elmúlt évben nagy vihart kavart Völner-ügy kapcsán számos olyan médiaértesülés látott napvilágot, amely szerint a Végrehajtói Kar a törvényesség határát súrolva vagy azt éppen átlépve intézkedett kilakoltatásoknál. Répássy államtitkár úr korábban azt ígérte, kivizsgálják majd ezeket. Történte ebben az ügyben valami? Tisztelt Miniszter Asszony! Most adott a lehetőség megvédeni azokat a tízezreket, akik az utcára kerülhetnek. Ezért kérdezem: miért nem hosszabbítják meg a kilakoltatási moratóriumot? Mikor emelik be az Alaptörvénybe a lakhatáshoz való alapjogot? Mikor tiltják meg az elhelyezés nélküli kilakoltatásokat, legalább a gyermekes családok esetében? Végezteke felmérést, hány embert érint majd a moratórium feloldása? Milyen intézkedéseket kezdeményeztek a tömegesen bajba jutó családok megsegítésére? Vane intézkedési terve a kormánynak a lakhatási válság megoldására? Tervezie a kormány bérlakások építését támogatni, vagy egyenesen kormányzati bérlakásépítési programot? Tervezie a kormány a Diákváros kapcsán korábban megígért 5800 bérlakás megépítését? Tervezie a kormány vizsgálni, hogy az elmúlt évtizedben milyen szabálytalanságok történtek a Végrehajtói Kamara intézkedéseiben a végrehajtások kapcsán, illetve támogatjae a kormány, hogy eseti bizottság álljon föl a Végrehajtói Kar törvényességi gyakorlatának átvilágítására? Várom válaszát. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Jámbor András képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Varga Judit miniszter asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is köszönöm a figyelmességét, a „miniszter uras” megszólítás sokszor szerkesztői hibaként benne marad az interpellációkban. Először is hadd hangsúlyozzam, hogy a magyar kormány felmérve még a veszélyhelyzet nemzetgazdaságra és a lakosság életkörülményeinek változására gyakorolt nagyon káros hatásait, számos intézkedéssel segítette a koronavírus-világjárvány alatt is, illetve a háborús infláció miatt pedig jelenleg is a magyar emberek megélhetését és lakhatását. Nagyon sokféle javaslattal élt, gyakorlatilag 2015 óta ezek szinte mind a hatályos jogrendszer részei, sajnos a négyperces időkeret nem elegendő arra, hogy ezt mind felsoroljam, de a lényeget ki fogom emelni. Egy ilyen rendkívüli és határozott időre szóló intézkedés volt a kilakoltatási moratórium, amelyet 2020 márciusában személyesen én is kezdeményeztem akkori igazságügyi miniszterként. Tehát érdemes ezért felidéznünk, hogy mi történt 2020-ban, hogy a kihirdetést követően elsők között rendelkeztünk erről Európában, illetve a veszélyhelyzeten túlmutatóan, szintén az adósok nehéz helyzetbe kerülésére tekintettel született azon szabály is, miszerint az adós kérelmére a bíróság akkor is felfüggesztheti a végrehajtást, ha az adós a járványügyi intézkedésekkel összefüggésben került olyan helyzetbe, amely méltányolható körülmény a teljesítés tekintetében. Tisztelettel felhívom a képviselő úr figyelmét arra is, hogy azok az emberek, akik szociális körülményeikből, helyzetükből fakadóan támogatásra szorulnak, a helyi önkormányzattól is kérhetnek segítséget nagyon sokféle eljárás keretében, például az adósságrendezési eljárás keretében vagy egyéb támogatások formájában. De ami a legfontosabb, hét éve volt már, 2015-ös jogszabály-módosításról van szó: a végrehajtási eljárásról szóló ’94. évi LIII. törvénybe azt a rendelkezést is belefoglalta a nemzeti kormány, amely kimondja, hogy ha az adós ingatlana lefoglalásra kerül, valamint ha az ingatlan árverésére sor kerül, akkor a végrehajtó köteles az illetékes jegyzőt értesíteni annak érdekében, hogy az a rendelkezésre álló keretek között gondoskodjon az ingatlanban lakók lakhatásának biztosításáról, amennyiben önhibájukon kívül ők erre nem képesek vagy szükségük van rá. A magyar kormány innen is elvárja az önkormányzatoktól azt, hogy ennek a törvényi rendelkezésnek érvényt szerezzenek. Említette önkormányzati tapasztalatait, azt kérem, hogy ezt az interpellációt fogalmazza meg az önkormányzati, települési jegyzők irányába is, hiszen ők a cselekvés központjai most. Utalnék itt arra is, hogy tekintettel a veszélyhelyzeti kormányrendeletre, amely értelmében a határidők június 15-ével újraindultak, minden határidő újraindult, ez még egy hosszabbítása egyébként ennek a moratóriumnak, a jegyző értesítésénél is egy határidő újraindult, és onnantól kezdve van 60 napja a jegyzőnek, hogy gondoskodjon, amennyiben az adós jelzi, a lakásról vagy a lakhatásról. Ez a 60 nap, amennyiben van egy olyan család vagy bennlakó, aki nem tudja önhibáján kívül ezt megoldani, a jegyzőnek kellő idő áll rendelkezésre. Arra is szeretném felhívni a figyelmet, hogy az ön interpellációjában foglaltakkal ellentétben, amit írásban megkaptam, az ingatlanok végrehajtási eljárás keretei között történő kiürítése nem a lakáspiacot torzító hatás elérése érdekében történik. Meg arra is fel szeretném hívni a figyelmet, hogy nem a kormány kezdeményezésére indulnak el ezek az eljárások. Ezek bírósági végrehajtási eljárások, kizárólag bírósági vagy hatósági eljárás során született döntés vagy ítélet alapján kerül rá sor, amennyiben az adós önkéntes teljesítése elmarad, vagy nem képes rá. Arra is szükséges tekintettel lenni, hogy a jogerős bírósági döntéseknek egy jogállamban érvényt kell szerezni. Ez a moratórium eleve több mint két éve hatályban volt, és ne feledje, hitelezői oldalon lehetnek rászoruló családok is, akik nem tudnának így a pénzükhöz jutni. [[15.40]] Tehát a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságával is felvettem a kapcsolatot annak érdekében, hogy kiemelt figyelemmel kísérje a megindult eljárásokat. Szeretném leszögezni tehát még egyszer, hogy azoknak a személyeknek, akik önhibájukon kívül nem képesek fizetni a hiteleket, rendelkezésükre állnak az önkormányzatok [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] és pontosan e probléma megoldására szolgál a kifejlett bérlakásstruktúra. Még lett volna mondanivalóm, de köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, Varga Judit miniszter asszony. Megkérdezem Jámbor András képviselő urat, elfogadjae a miniszter asszony válaszát.
Köszönöm szépen a választ, de nem tudom elfogadni. Az adósságrendezési támogatásra adott pénzt önök elvették, és azt mondták az önkormányzatoknak, hogy persze, segítsetek a bajba jutott embereken, csak pénzt nem adunk hozzá. Az önkormányzatokat a jelenlegi kormány az elmúlt években fokozatosan kifosztja. Egy ilyen helyzetben azt várni, hogy az önkormányzatok segítsenek a bajbajutottakon úgy, hogy ehhez nem kapnak kormányzati támogatást, szerintem abszurd. Azért is abszurd, mert a kormánynak van lehetősége arra, hogy a szociális törvényt megváltoztassa, hogy olyan pénzeket adjon ezekre a helyzetekre, vagy mondjuk, megemelje a szociális dolgozók bérét, akik tudnak segíteni ezekben a helyzetekben. Ez nem önkormányzati hatáskör alapvetően, és ha önkormányzaton túlmutató hatásköröket keresünk, ezért vagyunk itt, a parlamentben. Tehát azt kérem, találjanak olyan lehetőségeket, amelyekkel ezeken az embereken segíteni tudnak. A válaszában említett lehetőségek mind a veszélyhelyzetre vonatkoztak korábban [[Dr. Varga Judit: Előtte és utána is!]] , és nem volt olyan lehetőség, amely a jövőben, a 60 nap után elindított eljárásokra vonatkozik. Illetve a Völner-ügyre és a Végrehajtói Kar mulasztásainak kivizsgálására egyáltalán nem válaszolt, pedig szerintem itt bőven lenne keresnivaló, amit meg kellene néznünk. Köszönöm. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm, Jámbor András képviselő úr. A határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszter úrhoz: „Miért védi tíz körömmel a Fidesz a multik extraprofitját?” címmel. Csárdi Antal képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! A múlt héten a Gazdasági bizottság rohamtempóban terjesztett be egy határozati javaslatot, hogy a parlament utasítsa el a globális minimumadó bevezetését. Nyilvánvaló és tudjuk, hogy a Fidesz-kormány gazdaságpolitikája ebben a tekintetben szélsőségesen neoliberális, a multinacionális cégek adózás alóli kibújását támogatja, abból remél hasznot húzni, hogy a nemzetközi tőkét más országokból idecsábítja alacsony társaságiadó-kulccsal és százmilliárdos direkt támogatásokkal. Magyarországon a társasági adó 9 százalék, ez adóparadicsomi szint. Németországban ugyanez az adó 30 százalék, Franciaországban 28, Dániában 22, Ausztriában 25, de még Lengyelországban és Csehországban is 19 százalék. Még a szintén adóparadicsom Írország is 12,5 százalékos adókulccsal dolgozik. Magyarországon 9 százalék. Sehol máshol nem tömik ilyen gátlástalanul degeszre a multik zsebét, a társasági adó felső kulcsának 9 százalékra csökkentésével a Fidesz hat év alatt 1500-2000 milliárd forintos bevételtől fosztotta meg az országot. A Fidesz-kormány ezen a téren is az ügyeskedésekből és mások megkárosításából próbál hasznot húzni a közös jó megtalálása és építése helyett. A világ népeinek, országainak, köztük hazánknak nyilvánvalóan az volna a közös érdeke, hogy a nemzetközi nagyvállalatok ne tudjanak kibújni az adófizetési kötelezettség alól, ne tudják a profitjukat elrejteni. Ehhez először a társasági adó alapját kellene egységesíteni, utána pedig az adókulcsokat is. Ha így tennénk, a nagyvállalatok kénytelenek lennének a profitjuk jóval nagyobb részét a helyi költségvetésbe befizetni. A magyar kormány balga módon azt hiszi, hogy nyertese lehet ennek a lefelé tartó adóversenynek, hogy a nemzeti érdek az adócsökkentés volna, pedig annak csak egy nyertese van, a multinacionális cégek, vesztesei pedig az országok és az országok állampolgárai. Látjuk, hogy ezeket a hiányzó pénzeket például a rekordmagas áfával lehet pótolni. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Hajlandóke belátni végre, hogy a globális minimumadó elutasításával csak a multik extraprofitját növelik, hajlandóke komolyan együttműködni más országokkal a társsági adó alapjának és mértékének egységesítésében? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Csárdi képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András miniszterhelyettes úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Bevallom őszintén, kicsit meglepnek az érvei, hiszen nem nagyon értem, hogy egy országnak miért baj az, ha tőkét csábít az országba. Nem nagyon értem, miért baj az, ha egy ország támogatást tud adni az EU-szabályozás keretein belül, ha valaki beruházást hajt végre és munkahelyet teremt. Ön adóparadicsomnak nevezi a magyarországi társaságiadó-rendszert; én nem nagyon értem, miért baj, ha a költségvetés az adórendszeren belül azt biztosítani tudja. Nem értem, hogy ha valaki tőkét fektet be az országba, munkahelyet létesít, majd adót fizet be, nyilvánvalóan a személyi jövedelemadót, a munkáltatót terhelő adókat az alkalmazottak után, az miért probléma. Pontosan erről van szó. Magyarország ezt az eredményét kívánja, szeretné megóvni, megvédeni, amikor a globális minimumadó bevezetését nem támogatja. Nem támogatja, hiszen mi abban a nem jó, hogy végre elértük azt, hogy az adórendszerünkkel csábítóak vagyunk, és jelentősen több befektetés, beruházás érkezik az országba, mint azt megelőzően, mikor magasabb volt a társasági adó kulcsa? A minimumadó elutasításával ezt szeretnénk elérni. De a globális minimumadó bevezetésének eredeti célja nem ez volt. Az egyes pillér, amely most már el van felejtve, lényege az, hogy ott történjen meg az adózás a nagyvállalatok, cégek részéről, ahol valójában a fogyasztás, az értékteremtés, a valós tevékenység van. De például a Facebook, a Google esetében ez nem sikerült, nem sikerült ezt a globális minimumadó rendszerében, az előterjesztésben megjeleníteni. Azt viszont, hogy a magasabban adózó országok más kisebb, fejlődő országokra, mint Magyarország, ráterheljenek egy magasabb adót, ezt tartalmazza ez az előterjesztés. Azt tartalmazza, hogy Magyarország ne legyen vonzó, ne legyen csábító az ilyen befektetések, az ilyen vállalkozások számára. Azt tartalmazza, hogy Magyarország versenyelőnye szűnjön meg, az a versenyelőny, amit nagyon nagy nehézségek árán sikerült megszerezni. Egyébként egy svájci cég által most készített kimutatás, felmérés, tanulmány szerint Magyarország nyolc helyet lépett előre versenyképesség tekintetében, és a megkérdezettek 59 százaléka mondta azt, hogy Magyarországon az adózási rendszer nagyon kedvező, ezáltal a befektetők számára csábító. Na, ezt a versenyelőnyt vesztenénk mi el. A másik kérdés pedig azzal kapcsolatban merül fel, hogy az egész világon majd bevezetésre kerül, az Egyesült Államokban is talán, de a feltétel az, hogy először az Európai Unióban kelljen bevezetni. Az Európai Unió, ahogy mondtam az előző felszólalásnál is, lője magát lábon, aztán majd a világ csinál valamit. Kína is, majd az Egyesült Államok is majd megnézi, hogy jaj, Európában már így adóznak?, ez nagyszerű, Magyarország is így?, ez is nagyszerű, aztán mi meg majd csinálunk valamit. Hát, ez ennek a lényege, képviselő úr, ezért nem támogatjuk, és nem azért, amit ön mond, hiszen a multik Magyarországon jelentősen meg vannak adóztatva. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, Tállai miniszterhelyettes úr. Megkérdezem Csárdi képviselő urat, elfogadjae az államtitkári, miniszterhelyettesi választ.
Köszönöm szépen. Nem tudom elfogadni a választ. Ahogy a válaszból is kiderült, és ahogyan ezt gyakorlatilag ebben az országban már mindenki tudja, az önök gazdaságpolitikáját le lehetne írni két mondattal. Önök tiltakoznak az ellen a minimumadó ellen, amely 750 millió eurós konszolidált forgalom fölött terhelné a nagyvállalatokat, de rendkívüli módon hatékonyan fellépnek azon legkisebb adózói kör ellen, amely ma könnyített, egyszerűsített adózási formákat használ. [[15.50]] Ez a két mondat tökéletesen leírja az önök gazdaságpolitikáját. És csak hogy miről is mondanak le: az Audinak az előző évben 123,6 milliárd forintos adózás előtti nyeresége volt, ebből 1 milliárd forintot sikerült befizetnie az államkasszába, ez 0,87 százalék. Ugyanez a mutató a MOL-nál rosszabb, mert neki magasabb volt gyakorlatilag az adózott eredménye, mint az adózás előtti eredménye, míg a Richter 0,03 százaléknyi társasági adót fizetett 0,03 százaléknyit! 141 milliárd forintos nyereség után… [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]]
Köszönöm szépen…
…38 millió forintot [[Az elnök újból csenget.]] egy lakás árát sem! [[Taps az LMP és a DK padsoraiból.]]
Képviselő úrnak mondom, hogy pontosan tudja, hogy egyperces viszonválaszra van lehetősége. [[Csárdi Antal: Elnézést kérek!]] A határozathozatalra pedig a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Bartos Mónika és Németh Szilárd, a Fidesz képviselői, interpellációt nyújtottak be az igazságügyi miniszter asszonyhoz: „Brüsszel a fokozódó migrációs agresszió ellenére továbbra is a bevándorlók betelepítésén és kötelező szétosztásán munkálkodik?” címmel. Németh Szilárd képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Kedves Miniszter Asszony! A pandémia, az ukrajnai háború és az energiaválság egy kissé háttérbe szorított egy nagyon fontos biztonsági kihívást: a déli határainkat érintő ez egyben egyébként schengeni határ is óriási, egyre fokozódó és egyre agresszívabb migrációs kockázatról, migrációs nyomásról beszélek. Magyarország Kormánya az elmúlt hét évben határozott intézkedésekkel lépett fel a hazánkra és egész Európára, azon belül is a tagállamok társadalmi berendezkedésére, polgári lakosságának biztonságára, kultúrájának megóvására komoly veszélyt jelentő migrációval szemben. Ezt az észszerű hozzáállást előbb-utóbb több, Magyarországot a védelmi intézkedései miatt korábban kritikával illető tagállam ma már igazoltnak és helyesnek gondolja. Napjainkban, amikor a szomszédos Ukrajna területén háború zajlik, ahonnan már több mint 750 ezer menekültet fogadtunk be, jól láthatóvá vált, hogy Magyarország különbséget tesz a menekültek és a migránsok között. Minden ukrán menekültnek védelmet, ellátást, munka- és tanulási lehetőséget biztosítunk, segítjük őket, hisz a szomszédunkról, sőt kárpátaljai magyar testvéreinkről van szó. Ugyanezt az ellátást nem tudjuk viszont biztosítani azoknak, akik nem közvetlen fenyegetés vagy üldözés elől menekülnek, hanem elsősorban a jobb életkörülményeket keresik. Az elmúlt majd’ egy évtizedben bebizonyosodott, hogy a harmadik országbeli migránsok egyre jelentősebb lélekszámú, integrálódásra képtelen, a közbiztonságot fenyegető diaszpórákat, úgynevezett no-go zónákat hoztak létre a legtöbb nyugat-európai és északi uniós tagállamban. Magyarország déli határszakaszán is egyre több az erőszakos cselekmény, a fegyveres, maszkos illegális migránsok létrákkal próbálnak átjutni a magyar határkerítésen. Az utóbbi időben rendszeresen támadják, fenyegetik a határt védő rendőröket és honvédeket, és nem akarják, hogy róluk biztonsági felvételek készüljenek. Az illegális bevándorlók egyre durvább módszereket vetettek be, lövéseket adtak le, köveket, téglákat, fejszét, kalapácsot hajigáltak a rendőrök felé. Vajon Brüsszel, ahogy eddig is, úgy ezután is csak karba tett kézzel várja, hogy a probléma magától megoldódjon, vagy elképzelhető, hogy tesznek is valamit a helyzet kezelése érdekében? Tisztelettel kérdezem, kedves miniszter asszony: Brüsszel a fokozódó migrációs agresszió ellenére továbbra is a bevándorlók betelepítésén és a kötelező kvótán munkálkodik? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Németh Szilárd képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Varga Judit miniszter asszonynak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön is kifejtette, hogy a veszélyek és a bizonytalanságok korát éljük, és a szomszédunkban dúló háború, illetve az általa okozott gazdasági válság és a háborús infláció ma a magyar emberek anyagi biztonságát is veszélyezteti, és tudjuk, az elmúlt napok eseményeiből azt látjuk, hogy az elkövetkező időszakban nem fog enyhülni ez a konfliktus. Éppen ezért a magyar kormány legfontosabb, legkiemeltebb feladata a kezdetek óta az, hogy kimaradjunk ebből a háborúból, és meg tudjuk védeni Magyarország békéjét, biztonságát, meg tudjuk védeni a családjainkat, és azt, hogy ennek a háborúnak az árát ne a magyar emberek fizessék meg. És mindezek mellett nem szabad arról sem megfeledkeznünk, hogy miközben Ukrajnával szomszédos tagállamként Magyarország mindent megtesz a háború elől menekülők ellátása és védelme érdekében, a déli határait folyamatosan védenie kell. Tudjuk az adatokat: az idei évben a magyar hatóságok június 12-ével bezárólag már több mint 92 ezer illegális határátlépést akadályoztak meg, az érintett személyek 93 százalékát közvetlenül a magyar határ közelében fogták el. Tudjuk, hogy az Európa irányába tartó migrációs mozgások nem enyhülnek, éppen ellenkezőleg, a duplájára nőttek a tavalyi év azonos időszakához képest. Mindez annak is köszönhető, hogy ezt a háború teremtette helyzetet az embercsempészek, az illegális bevándorlók kihasználják, és abban reménykednek, hogy az ukrán menekültválság miatt leterhelt hatóságok majd nem veszik őket észre, ahogyan észrevétlenül bejutnak a schengeni térségbe. Ráadásul azt látjuk, hogy a számok növekedésével egyenes arányban áll a viselkedés módja is, hiszen egyre agresszívebbek ezek a betörési kísérletek. Tudjuk, hogy már több mint kétszázszor támadtak határvédőkre a déli határon, 28 rendőrnek is okoztak már sérülést. De látjuk, hogy ennek az egész válságnak az előszele már a 2015-ös migrációs válság volt. Magyarország már akkor, elsőként az Európai Unióban, a külső határok védelmére szólított fel; ezt később egy fizikai határzár építésével is megerősítette, habár azt akkoriban én ezt magam is tapasztaltam a saját bőrömön, hiszen akkor Brüsszelben dolgoztam egy iszonyatos nemzetközi kritikai cunamiáradat kísérte. Ma már több ország, például Belgium és Németország is elismeri azt, hogy ez a határzár segít nemcsak Magyarország, hanem az egész schengeni térség és az egész Európai Unió biztonságának a védelmében. Mégis, ennek ellenére látjuk azt, hogy több kötelezettségszegési eljárás is folyamatban van még a magyar határzárral és a jogi határzárral összefüggésben; és azt is látjuk, hogy egy olyan migrációs csomag fekszik a brüsszeli tárgyalóasztalon, amely továbbra sem tett le arról, hogy a migrációt pozitív ellenségként beállítva egyfajta meghívólevelet küldjön a világ többi tája felé. És hiába keresztelgetik át a kvótát a különböző javaslatokban, attól az a nap végén még nagyon gyorsan ki tud bújni ebből az álságos köntösből, és hirtelen kötelező kvótává tud változni, éppen ezért nagyon fontos, hogy egyben tartsuk ezt a migrációs csomagot, és folyamatosan felhívjuk a partnereink figyelmét arra, hogy megváltozott a világ. Látjuk, hogy már tavaly augusztusban több ország pénzt kért az Európai Bizottságtól, hogy kerítést építhessen, miközben ellenünk pedig folyamatban vannak kötelezettségszegési eljárások, éppen a fizikai határzár miatt. Úgyhogy biztosíthatom képviselő urat afelől, hogy a magyar kormány kitartóan fogja védeni ezt a határozott álláspontot, amellyel elutasítunk mindenféle kötelező kvótát, és hiába bármiféle ügyeskedés, nem fogjuk hagyni, hogy a kvóta akár a hátsó ajtón is visszakússzon az európai migrációs csomagba. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Varga Judit miniszter asszony. Megkérdezem Németh Szilárd képviselő urat, elfogadjae a választ.
Köszönöm szépen, miniszter asszony. Teljes mértékben egyetértek önnel, és a Fidesz-KDNP támogatásáról biztosítom a magyar kormányt abban a kettős védelemben, amelyik az országunk biztonságát és szuverenitását védi, mert egyrészt délkeletről, délről, ahogy említettem, a schengeni határon óriási a fizikai nyomás; megszervezett akciókról van szó. Ebben az időszakban, ebben a fél évben, amit ön is említett, 319 embercsempészfőnököt fogtunk el, most 715-nél tartunk már. Tehát jól látható egy szervezett, agresszív nyomás. De egy még agresszívebb, még szervezettebb nyomás van, az pedig északnyugatról, ahogy ön említette, a kvóta erőltetése, a Soros-terv végrehajtása. Mind a kettő ellen küzdenünk kell, és ebben a támogatásomról, illetve a támogatásunkról biztosítjuk a magyar kormányt. A válaszát pedig nagy tisztelettel elfogadom. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Az interpellációs kérdésre adott választ képviselő úr elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Simicskó István, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, interpellációt nyújtott be a kultúráért és innovációért felelős miniszter úrhoz: „Miként biztosítja a jövő évi költségvetés a Kormány által bevezetett családtámogatások forrásait?” címmel. Simicskó István frakcióvezető urat, képviselő urat illeti a szó. [[16.00]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! Amikor a Fidesz-KDNP-kormány 2010-ben megkapta a lehetőséget az ország irányítása vonatkozásában, akkor egy nagyon komoly gazdasági, csődközeli állapotban vehettük át az ország irányítását, ezt mindannyian tudjunk, emlékszünk azokra a nehéz időszakokra. Azóta, azt kell hogy mondjam, számtalan kihívással találkozott a Fidesz-KDNP-kormány az elmúlt 12 évben. Utalnék itt csak néhányra, bár mindannyian megéltük ezeket; többek között: a vörösiszap-katasztrófa, a dunai árvíz óriási pusztító ereje, a világjárvány az elmúlt két évben senki sem várta, hogy ez be fog következni, és bekövetkezett , és most a szomszédságunkban dúló háború, amelynek nagyon-nagyon komoly gazdasági, társadalmi, diplomáciai, politikai, biztonságpolitikai hatásai vannak. Természetesen rendkívül sok veszélyt hordoz mindez önmagában mind egész Európára, mind Magyarországra is. Tehát próbatételek során halad a kormány, és a kérdésem, interpellációm arra vonatkozna, hogy hogyan tudja azt a megkezdett gazdaságpolitikát és azon belül is egy kiemelt családpolitikát, családtámogatási politikát folytatni a kormány a jelenlegi válságok közepette, a jelenlegi háború negatív hatásait látva. Mi, a Kereszténydemokrata Néppárt frakciója részéről örömmel halljuk a kormány különböző nyilatkozatait, és látjuk a költségvetés tervezett kereteit és számait, mégis arra szeretnék rákérdezni, hogy hogyan alakul a jövő évben a családok sorsa, mit várhatnak, milyen támogatásokat a kormányzattól, hiszen nagyon sok olyan támogatás érte a magyar családokat, amely, azt kell hogy mondjam, példaértékű, egész Európában egyedülálló. A KDNP a családok pártja, és tudjuk, hogy a gyermekek jelentik a jövőnket, ezért nagyon-nagyon fontos, hogy minden lehetőséget teremtsünk meg annak érdekében, hogy a magyar családok méltó és kiszámítható jövőt kapjanak a kormányzattól, és a támogatások ne szűküljenek, hanem bővüljenek. Ezért tisztelettel kérdezem államtitkár asszonyt, hogy milyen konkrét tervei vannak a kormányzatnak a családtámogatási rendszer megerősítésére és folytatására. Válaszát előre is köszönöm. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, Simicskó István frakcióvezető úr. Válaszadásra megadom a szót Vitályos Eszter államtitkár asszonynak. (Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.)
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ahogy a régi mondás tartja, induljunk a kályhától! Ez a kályha a mi felfogásunk szerint az otthon melegét és a családok békéjét jelenti. Ezt kell biztosítanunk Magyarországon a családok megbecsülésével, a kiadásaik csökkentésével. Ez békét, biztonságot és tervezhetőséget eredményez. A 2010-ben végrehajtott családbarát fordulat óta évről évre azon dolgozunk, hogy Magyarországon könnyebb legyen családot alapítani, gyermeket vállalni, gyermeket nevelni és otthont teremteni. Az Alaptörvényünkben is rögzítettük a család, a gyermek védelmét, a családtámogatások jelentős része már magzati kortól is igényelhető. A bevándorláspárti politikával szemben mi a belső erőforrásokra támaszkodva kívánjuk megfordítani a demográfiai tendenciákat. (Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben Szabó Sándor váltja fel.) Tisztelt Frakcióvezető Úr! A tisztelt Ház előtt fekvő költségvetés alapján látható, hogy ígéretünket most is és a jövőben is megtartjuk, a meglévő ellátásokból nem veszünk el, a családokon válság idején sem spórolunk. Ahogy ön is említette, a veszélyek korát éljük, de ezekből a céljainkból nem engedhetünk. Ezért a költségvetés 2023-ban mintegy 3225 milliárd forint forrást biztosít a családok támogatására, ez közel 450 milliárd forinttal magasabb, mint a 2022-es költségvetésben szereplő támogatások összege, 2010-hez képest közel három és félszer többet fordítunk a családokra. A családokat és a fiatalokat az adórendszeren keresztül is kiemelten támogatjuk. A családi típusú adózásnak köszönhetően egy háromgyermekes, átlagos jövedelmű család lényegében nem fizet személyi jövedelemadót, a négygyermekes édesanyák számára élethossziglani szja-mentességet biztosítunk, 2022. január 1-jétől pedig a 25 év alatti fiatalok is mentesülnek a személyi jövedelemadó megfizetése alól. A költségvetés jövőre több mint 495 milliárd forintot biztosít a lakástámogatások folytatására. Jövőre tovább nő a gyermekétkeztetésre fordítható támogatás mértéke. 2023-ban már mintegy 100 milliárd forint áll rendelkezésre erre a célra, ez mintegy 70 milliárd forinttal több, mint 2010-ben. A tankönyvellátás ingyenessége teljes körűvé vált a 2020/21-es tanévtől, erre a célra több mint 13 milliárd forintot fordít jövőre is a kormány. A komplex bölcsődefejlesztés eredményeként a 2022. év végére minimum 70 ezer férőhely lesz teljesen kész vagy építés alatt. A családbarát kormányzásnak hála, 2010 óta Európában nálunk nőtt a legjobban a gyermekvállalási kedvet mutató termékenységi ráta, nálunk nőtt a legjobban a házasságkötések száma az Európai Unióban; utoljára 1986-ban kötöttek több házasságot, mint 2020-ban. 2010-2020 között megduplázódott a házasságkötések száma. Egyre több gyermek születik házasságban, és egyre többen döntenek a nagycsaládos életmód mellett. Hat évtizedes mélyponton van a válások száma, egyre kevesebb az olyan típusú válás, ahol kisgyermek is van a családban. Munkánknak azonban közel sincs vége. Azért fogunk dolgozni a jövőben is, hogy a meglévő családtámogatásokat megtartva, az elérhető lehetőségeket bővítve olyan komplex családtámogatási rendszert működtessünk, amely példát és irányt mutathat egész Európában. Mi ugyanis abban hiszünk, hogy a magyar jövő a magyar családokban van. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, Vitályos Eszter államtitkár asszony. Megkérdezem frakcióvezető urat, elfogadjae az államtitkár asszony válaszát.
Igen, tisztelt elnök úr, elfogadom. Megnyugtató volt hallani államtitkár asszony szavait, hogy a kormány továbbra is prioritásként kezeli a családok támogatását, a gyermekvállalás ösztönzését, és valóban a jövőt a magyar családokban látja. Számunkra ez kiemelkedően fontos, és én azt hiszem, hogy a magyar családok ezt érzékelik. Egyre többen látják azt, hogy nehéz időszakban csak és kizárólag a Fidesz-KDNP-kormányra és az ő családpolitikájára támaszkodhatnak, és segítséget nyújt a kormány minden magyar családnak. Én örülök annak, hogy ilyen háborús időszakban is ennek az elhúzódó háborúnak a káros hatásait próbálja egyrészt a Rezsivédelmi Alappal, másrészt a Honvédelmi Alappal kezelni a kormány, és ugyanakkor pedig növekvő családtámogatásra tekinthetünk a jövő év vonatkozásában. Köszönöm szépen megnyugtató válaszát, elfogadom. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm, Simicskó frakcióvezető úr, tehát az interpellációra adott választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk a következő napirendi pontunkra, az azonnali kérdésekre. Tisztelt Országgyűlés! Vadai Ágnes és Kálmán Olga, a DK képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogyan gondolja ezt, miniszterelnök úr?” címmel. Miniszterelnök úr nem személyesen válaszol, ezért távollétében válaszadásra Orbán Balázs politikai igazgató urat jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Sem magunkat, sem magamat, sem a kedves nézőket nem fosztanám meg attól, hogy a miniszterelnököt meghallgassuk, úgyhogy nem fogadom el a válaszadó személyét, megvárom a miniszterelnököt. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely és Varju László, a DK képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig lehet még feszíteni a húrt, Miniszterelnök Úr?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt a válaszadásra Orbán Balázs politikai igazgató urat jogosította fel. Kérdezem mindkét képviselő urat, hogy elfogadjáke a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kérik a választ. [[Közbeszólások, köztük: Nincsenek a teremben.]] Arató Gergely, Varju László nincsenek jelen? [[Jelzésre:]] Nincsenek jelen. Akkor lépünk tovább. [[16.10]] Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter és Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs politikai igazgató urat jogosította fel. Kérdezem Jakab Péter és Z. Kárpát Dániel képviselő urakat, elfogadjáke a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kérik a választ.
Köszönöm a lehetőséget, de megvárom a lógóst. [[Taps a Jobbik soraiból. Moraj a kormánypárti padsorokból. Rétvári Bence: Te se voltál itt! Közbeszólások a kormánypárti sorokból, köztük: És te hol voltál? Hangosítás nélkül:]] Há’ de ő mé’ nincs itt? Várjuk tőle a választ.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Brenner Koloman, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a területfejlesztési miniszter úrnak: „Mit gondol erről, Miniszter úr?”. Navracsics Tibor jelen van. Tehát akkor öné a szó, Brenner Koloman képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Mindannyiunk közös érdeke, hogy ebben a rendkívül nehéz gazdasági és szociális válságban a magyar polgárok hozzájussanak ahhoz, ami a törvényes jussuk: az európai uniós források. Ebben semmilyen vita nincs közöttünk. Tisztelettel azt szeretném öntől megkérdezni, miniszter úr, hogy amikor most folytatja a tárgyalásait az Európai Unióval, különböző szerveivel, akkor mi az az érvkészlet, és mi az a magyar kormány által képviselt állapot [[Rétvári Bence: Álláspont!]] , amely alapján arra jó esélyünk van, hogy erre a rendkívül szükséges és a magyar polgárok számára járó összeghez minél hamarabb hozzájussunk ebben a nagyon nehéz válságos időszakban. Itt is szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy többek között arról nyilatkozott miniszter úr, hogy a szükséges kompromisszumokat ezúttal 12 év egypárti túlhatalom után a Fidesz hajlandó lesz megkötni. Tehát kérdezem miniszter urat, akkor jól értjüke, hogy hajlandók végre belépni az Európai Ügyészségbe. Jól értjüke azt, hogy mondjuk, a Médiatanácsba végre hajlandók ellenzéki tagokat is beválasztani, hogy a teljesen torz médiahelyzetet, amelyet az Európai Unió nyilvánosan is mindig kritizál hazánkkal kapcsolatban, megváltoztassák. Összefoglalóan tehát: hajlandóake legalább részlegesen visszaállítani azt az igazi európai és konzervatív értéket, amit a Jobbik, hazánk jobbközép konzervatív pártja vall, mégpedig a jog uralmát, amely nem összetévesztendő olyan más fogalmakkal, amelyekkel általában Brüsszelt megvádolják? Nagyon-nagyon fontos európai uniós forrásokról beszélünk. Mivel az új kormányban, úgy tűnik, ön az egyik miniszter, aki az európai uniós forrásokért eljár, ezért tisztelettel várom érdemi válaszát. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Navracsics Tibor miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Köszönöm a kérdését. És látja, az idő meg a történelmi visszatekintés azért is hasznos, legalábbis számomra, mert pontosan emlékszem arra az időre, amikor ugyanezen párt képviselői még azért ostoroztak engem, hogy miért nem léptetem ki az Európai Unióból Magyarországot, és hogy lehetek ennyire lojális és szerviens az Európai Unióval kapcsolatban. Én maradtam ugyanott, ahol akkor voltam, ott vagyok most is. Ahogy látom, a Jobbik mintha homlokegyenest ellenkező nézeteket vallana. Azt kérdezte, hogy mi az érvrendszerem, amire hivatkozom, amikor tárgyalok a Bizottság képviselőivel vagy éppen másokkal. Ez nagyon egyszerű, hiszen 2010-14 között is sok tárgyalást folytattam már az akkori Bizottság képviselőivel, Neelie Kroesszal, Vivien Redinggel, és azt tanultam meg akkor is, és azt képviseltem akkor is és ma is a magyar politikában, hogy egy vitahelyzetben mindig van olyan, hogy az embernek igaza van, ezt sikerül érvényesítenie, van olyan, hogy igaza van, de nem sikerül érvényesítenie, és van olyan, hogy nincs igaza, és engednie kell. Erre vagyok felkészülve a mostani vitában is. Vannak érveink, elmondjuk az érveinket, bizonyítjuk az érveinket. Van olyan, ahol bebizonyosodik, hogy nekünk nincs igazunk, észszerű kompromisszumot kell kötni, van olyan, ahol igazunk van, és a tárgyaló fél lép hátra egy lépést. Szerintem nincsen ebben semmi botrányos. Egy tárgyalási folyamat közepén vagyunk. A határidő még bőven engedi, hogy tárgyaljunk. Azt látom, hogy a tárgyaló felek szakértői szinten is és politikai szinten is nyitottak a mi érvelésünkre. Csak még lábjegyzetben az Európai Ügyészséghez való csatlakozásra egy kommentet engedjen meg! Laura Codruța, az európai főügyész éppen a napokban nyilatkozta, hogy a magyar hatóságokkal kiváló az együttműködése, sokkal jobb az együttműködése, mint sok olyan ország hatóságával, amelyek csatlakoztak az Európai Ügyészséghez. Ha a kettő között kell választani, én azt mondanám, hogy maradjon kiváló az együttműködésünk az Európai Ügyészséggel, azon kívül. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Viszonválasz illeti meg Brenner képviselő urat.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Miniszter úr a felvetett kérdéseimre nem adott választ. Az, hogy ki változott és milyen irányban 32 évvel ezelőtt, én jól emlékszem egy Orbán Viktor nevű szélsőségesen liberális politikusra, akit én, mondjuk, az ORF-en keresztül néztem meg, amikor június 16-án nemrég emlékeztünk meg erről az évfordulóról elmondta azt az ominózus beszédét. Én azt gondolom, hogy a Jobbik egy nagyon kiváló néppártosodási folyamat végén ott áll, ahol lennie kell. [[Dr. Orbán Balázs: A szakadék szélén!]] Ráadásul azt gondolnám erről [[Dúró Dóra: Hány százalékon is áll? 2 százalékon!]] azt gondolom, a miniszter úr nem érzie például szégyenletesnek, hogy KDNP-s álruhát öltve kellett, mondjuk, az Európai Néppárthoz odasomfordálnia, és aztán persze vezetővel nem tudott érdemben beszélni. Azt gondolom, itt az, hogy milyen konkrét kompromisszumokra hajlandóak abban, hogy végre az egypárti túlhatalmat kiépítő Fidesz hatalmát korlátozzák egy tisztességes uniós államhoz hasonlóan, ehhez kicsit többre van szükség, mint ezekre az általánosságokra. [[Rétvári Bence: Gyurcsány árnyékában!]] Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A viszonválasz megilleti a miniszter urat is.
Köszönöm szépen, elnök úr. Képviselő úr, nem szeretem a személyeskedést, de ha gondolja, lehet azt is. Nem tudom, hogy 32 évvel ezelőtt miért az ORF-en kellett megnéznie Nagy Imre temetését, amikor a Magyar Televízió teljes műsoridőben adta [[Derültség a kormánypárti sorokból. Közbeszólások a kormánypárti padsorokból, köztük: Nem az volt előfizetve!]] , de ez az ön választása, ezt ön tudja. Ön tudja, hogy miért az ORF-et nézte. Nem álruhát vettem magamra. 2003 óta a KDNP tagja is vagyok. Kikérem magamnak azt, hogy engem álruháskodással vádoljanak. Abban pedig, hogy akkor valami pozitív végkicsengése is legyen, végképp egyetértünk, hogy a Jobbik ott van, ahol lennie kell, nézzék meg! [[Derültség a kormánypárti padsorokból.]] Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Fekete-Győr András, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Tude a kormány kétszer ugyanabba a folyóba lépni?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs politikai igazgató urat jogosította fel. Kérdezem Fekete-Győr András képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Utóbbi. Köszönöm. Jövő héten. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tehát a miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Hajnal Miklós, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter úrnak: „Ki dönt arról, hogy ki vehet részt a kormányinfón?” címmel. A miniszter távolléte miatt válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem Hajnal Miklós képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, avagy a minisztertől személyesen kéri a választ.
Köszönöm szépen, igen, elfogadom.
Öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! Sokszor hallani a kormánypárti képviselők vagy akár magának a miniszterelnöknek a részéről, hogy Magyarországon igenis szabad a sajtó, sőt, amikor nagyon tréfás kedvükben vannak, akkor néha olyat is mondanak, hogy baloldali médiatúlsúly van Magyarországon. Lenne azonban egy felület, ahol médiatúlsúly ide vagy oda, mindegyik sajtóorgánum felteheti a kérdését a kormány képviselőjéhez, ez pedig a Kormányzati Tájékoztatási Központ által szervezett Kormányinfó, amelyen általában a Miniszterelnökséget vezető miniszter és a kormányszóvivő vesznek részt. [[16.20]] Kérdezem tehát államtitkár urat, milyen feltételek alapján és ki dönti el, hogy mely médiaszolgáltatót engedik be a Kormányinfóra. Mi alapján dől el, hogy kiket hívnak meg a Kormányinfóra? Mi alapján dől el, hogy ki kérdezhet a Kormányinfón? És személy szerint meg tudjae nevezni, ki dönt arról, hogy ki kap meghívót a Kormányinfóra, és ki az, aki nem? Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, Hajnal Miklós képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Mivel egy évek óta jól működő intézményről van szó, ezért arra nem tudok önnek válaszolni, hogy az egyes Kormányinfókra pontosan ki küldte ki a meghívót, ez minden bizonnyal esetenként változott. Egy biztos: ez az egyik legfontosabb eszköze annak, hogy a kormány folyamatos tájékoztatást adjon arról, hogy mit és miért tesz. Kérem, vegye figyelembe azt, hogy a részt vevő médiumok köre hosszú évek óta viszonylag állandó. Kérem, azt is vegye figyelembe, hogy a regisztráció az ilyen típusú kormányzati sajtótájékoztatókra egy nemzetközi szinten is bevett gyakorlat, és kérem, azt is vegye figyelembe, hogy az ilyen sajtótájékoztatóknak van egy befogadási kapacitása, minden egyes teremnek. Nem hiszem, hogy ennek a technikai részleteibe bele kellene itt mennünk, annál is inkább, mert ugyanakkor a kormány azt biztosítja, hogy minden magyar állampolgár és minden újságíró figyelemmel kísérhesse a Kormányinfón elhangzottakat, olyannyira, hogy még a járvány időszakában is, amikor távolságtartási szabályok voltak érvényben, mindenki írásban is elküldhette a kérdéseit [[Kálmán Olga: Csak nem válaszolt senki!]] , a kormány képviselői, egyes esetekben a miniszterelnök hosszasan, adott esetben órákon keresztül is válaszolt. A közösségimédia-oldalakon is lehetővé tesszük, hogy mindenki figyelemmel kísérhesse ezeket a Kormányinfókat. Ön is nagyon jól tudhatja, ha követi ezeket a Kormányinfókat, hogy nincsen olyan kérdés, amelyet ne lehetne feltenni a kormánynak [[Moraj az ellenzéki sorokban.]] az újságírók rendszeresen órákon keresztül élnek ezzel a lehetőséggel. Ez nagy különbség az önök gyakorlatához képest, hiszen a baloldal például nem tart rendszeresen Budapestinfót, ez a helyzet, sőt bojkottál egyes médiumokat, egyes újságírókat pedig rendszeresen sérteget. Bárhogy is legyen, ha az újságírók a kormánynak szeretnének feltenni kérdéseket, akkor azt rendszeresen megtehetik, mégpedig széles körű nyilvánosság mellett; ez eddig is így volt, és ezután is így lesz. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba államtitkár úr. Viszonválasz illeti meg Hajnal Miklós képviselő urat.
Köszönöm szépen a szót. Hát, azt mondta az államtitkár úr, hogy évek óta jól működő intézményről beszélhetünk. Sajnos, ez az intézmény, úgy tűnik, néhány problémával küszködik. A befogadási kapacitás mindenképpen egy ilyen, tehát arra tennék javaslatot, hogy akkor nagyobb termet találjanak, ugyanis 2021 júniusában a Direkt36 és a Magyar Hang is arról számolt be, hogy nem engedték be őket a Kormányinfóra, amikor külön regisztráltak volna, akkor nem volt erre lehetőség. 2022 áprilisában a Magyar Hang arról számolt be, hogy meghívót sem kaptak, azt más újságírótól kapták meg továbbítva, és aztán amikor regisztrálni próbáltak volna, mégsem lettek beengedve. Tehát egy nagyon egyszerű kérdést szeretnék feltenni önnek, remélem, hogy tud és mer erre válaszolni az egész államtitkárság, Miniszterelnökség, mindenki nevében: tudjáke garantálni, hogy a jövőben meghívják ezeket a médiumokat, és beengedik őket a Kormányinfóra, hiszen valóban folyamatos tájékoztatásra lenne szükség, valóban arra lenne szükség, hogy mindenki feltehesse a kérdéseit; ehhez erre a garanciára várunk. Köszönöm szépen, ha megadja nekünk. [[Taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Nézze el nekem, hogy nem ismerem ennek a kérdésnek vagy ennek a levelezésnek az előzményeit, ezért nem tudok konkrétan válaszolni. Egy dolgot biztosan tudok: a kormány a jövőben is minden kérdésre válaszolni fog, és biztosítja azt, hogy a lehető legnagyobb nyilvánosságot kapja maga a Kormányinfó. Tisztelettel vettem az önök szíves javaslatait, de bizonyos előzmények után azért kétkedéssel fogadom őket. Mégiscsak önök rontottak be szerkesztőségbe azért, hogy számonkérjenek bizonyos cikkeket, mégiscsak önök javasolták, hogy egyes újságírókat el kellene tiltani a foglalkozásuktól, és mégiscsak az ön szövetségesei, valamennyi párt berontott a köztévé épületébe, követelve bizonyos állásfoglalások beolvasását. A miniszterelnök-jelöltjük pedig nemes egyszerűséggel fogyatékosnak nevezett egyes újságírókat, a főpolgármesterük bojkottál egyes médiumokat, már ha nem bujdosik éppen képviselőtársak vagy éppen sajtós munkatársak gyűrűjében. A kormány tehát válaszol a kérdésekre, a baloldal pedig újságírókat minősítve megtagadja ezt ez nagy különbség. Szóval, ha szeretnének valamit tenni a méltányosabb nyilvánosságért, akkor mindenekelőtt ezen érdemes változtatniuk. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Komjáthi Imre, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Aktuális kérdésekről” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a minisztertől személyesen kéri a választ.
Elfogadom, sőt kifejezetten örülök neki.
Öné a szó, Komjáthi Imre képviselő úr.
Rétvári Bence nagy kedvenc válaszadóm. [[Derültség. Rétvári Bence: Ó, a legszebb szavakat fogom válaszolni! Hozok valami ajándékot.]] Írásbeli kérdésben is a kedvenc válaszom az, amikor gyurcsányozik, csak szeretném felhívni államtitkár úr figyelmét két dologra: egyrészt 12 éve önök kormányoznak, másrészt 2010 előtt én még a politikának a közelében nem voltam, én még vegyipari szakmunkásként három műszakban dolgoztam, és szakszervezeti vezetőként még tüntetni is voltam a Gyurcsány-kormány ellen, ha ez így tetszik. [[Rétvári Bence: Akkor hogyan került ide? Derültség.]] , viszont mindig kiálltam a dolgozó magyar emberek mellett, az elesettek mellett. Éppen ezért politizálok most az MSZP-ben, mert mi ezt tesszük, önökkel ellentétben. De hogy a tárgyra térjek: írásbeli kérdésben fordultunk önhöz, és ahogy említettem, nem kaptunk konkrét választ, úgyhogy most akkor itt újfent felteszem. Mennyi ember veszíti el a következő hetekben, hónapokban az ellátását, kedvezményeit a június 1-jével lejárt veszélyhelyzet után? Milyen segítséget nyújt számukra a kormány a későbbiekben? Befolyásoljae mindezt az újabb veszélyhelyzet? Tervezike szélesíteni a szociális hálót annak érdekében, hogy ne növekedjen a szegénységben élők száma? És még arra is nagyon kíváncsi vagyok, hogy egyébként hány embernek nincs ma Magyarországon tajszáma. Megtisztelő válaszát várom, szakpolitikai kérdésre, szakpolitikai választ. Köszönöm. [[Taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm, Komjáthi képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Kedves szavait igazán köszönöm, nagyon jólesett. Remélem, nemcsak a nagy kánikula mondatta önnel, hanem őszintén, szívből jött. [[Derültség.]] Azt viszont tényleg nem értem, hogy ha én is tüntettem Gyurcsány Ferenc ellen, ön is tüntetett Gyurcsány Ferenc ellen, akkor miért van azon az oldalon; most teljesen őszintén és emberileg nem értem. Valóban, ha ön baloldali értékeket keres, és személyesen azt gondolja, hogy oda kell állni azok mellé az emberek mellé, akik tényleg kiszolgáltatottak, akik sokszor önerőből nem tudnak egyről a kettőre jutni, hanem az államnak kell egy kis segítség és az ő szorgalmuk, és akkor tudnak előrébb lépni, akkor biztonságban tudnak élni, és jobban tudnak élni, mint a szüleik, én tényleg teljes meggyőződésből mondom, hogy akkor én szívesen beszélek önnel két percnél hosszabb időben is, hogy azoknak az embereknek mégiscsak a Fidesz-KDNP-kormány elmúlt 12 éve nyújtotta a nagyobb biztonságot, mert mégiscsak a baloldal sosem mert radikálisan minimálbért emelni, ami a kispénzű embereknek a legnagyobb segítség, a baloldal sosem merte visszafogni a rezsidíjakat, hanem engedte, hogy tizenötször megemeljék. Mégis ez a kormányzat volt olyan bátor, és szembeszállt ezekkel a nagyon erős, nagyon nagy és nemzetközileg iszonyatosan beágyazott cégekkel, akiknek a médiában és mindenhol máshol érdekeltsége volt, és utána a kormány ellen igencsak elindították a maguk küzdelmét. És mégiscsak az, hogy 11 százalékról 4 százalék alá csökkent a munkanélküliség, pontosan azt mutatja, hogy azok az emberek, akiket ön képviselni szeretne és én nagyon tisztelem önnek ezt a szándékát, a politikusok jó részének ezért kell küzdeni valóban, hogy azok, akik nehezebb helyzetben vannak, segítséget kapjanak az államtól. Tényleg szívesen beszélek önnel arról, hogy miért nem a baloldalon kellene ezt tenni. De ami a veszélyhelyzet lejártát illeti, tisztelt képviselő úr, a veszélyhelyzet alatt is működtek azok az állami hivatalok, mentek már az utóbbi hónapokban azok a minősítő eljárások, amelyekkel ki-ki a maga szociális juttatásainak a hosszabbításáról a megfelelő szakhatósági, orvosi és egyéb véleményeket be tudta szerezni. Ön is láthatta, tapasztalhatta, hogy volt [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] amikor hétvégén is nyitva tartottuk a kormányablakokat pontosan azért, hogy mindenki ezeket az igazolásokat beszerezze, tehát semmifajta jogi akadálya nincs annak, hogy aki korábban szociálisan jogosult volt valamilyen ellátásra, az most is ezt megkapja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége Komjáthi Imre képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Sajnos, újfent nem sikerült megtudni a konkrét válaszokat a konkrét kérdésekre, nem baj, majd akkor beszélgetünk róla, meg lesz még alkalmunk. Azt viszont én nehezen tudom elfelejteni, hogy 2010 óta önök tudatosan szakszervezet-ellenesek, tudatosan munkavállaló-ellenesek. Nagyon sok mindent tettek, valóban emelték a béreket, valóban tettek olyan intézkedéseket, amelyek jók a munkavállalóknak, én ezt soha nem tagadtam. [[16.30]] De a mértékével baj van, meg ahogyan tették, azzal van baj. Ahogyan a munkatörvényt megalkották, azzal van baj; ahogyan a szakszervezetekhez hozzáállnak, azzal van baj. Ahogyan a multinacionális cégeket hagyták garázdálkodni, és hagyták, hogy a stratégiai partnerek, akikkel önök kötöttek stratégiai partnerséget, lábbal tiporják a magyar jogokat, lásd Suzuki, lásd Hankook és még hosszan sorolhatnám nem tettek semmit, amikor mi felszólaltunk az érdekükben. Úgyhogy van még itt tennivaló bőven. És szívesen állok a beszélgetés elé. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Komjáthi képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Én se vitatom, hogy van tennivaló bőven, csak ön abban hisz lehet, azért is, mert a szakszervezetben tevékenykedett , hogy úgy tudunk tényleg a kiskeresetű, alacsony érdekérvényesítési képességgel rendelkező munkavállalók érdekében tenni, hogy a szakszervezetek majd ezeket a munkaharcokat megvívják az emberek helyett. Mi pedig azt mondjuk, hogy létrehozunk egy olyan gazdasági helyzetet, amikor a munkavállaló kiszolgáltatottságából egy kiegyenlítettebb helyzet jön létre. Hála istennek, évek óta már azt a szót halljuk többször, hogy munkaerőhiány és nem azt, hogy munkanélküliség. És ön is tudja, ön is látja, ilyet nem láttunk a megelőző, mondjuk, 28 évben, mint amit az elmúlt két-három évben, hogy munkavállalókat toboroznak, és erről vannak a hirdetések, hogy gyere hozzánk dolgozni, mert ennyit kereshetsz. Mi úgy gondoljuk, ha létrehoztuk ezt a gazdasági helyzetet, amikor tényleg lasszóval akarják fogni a jó munkavállalókat a munkáltatók, akkor többet tettünk a kiszolgáltatott emberek jólétéért és azért, hogy tisztelje őt a főnöke, mert ha ő elmegy, akkor kiesik az az ember [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , és nem tudja könnyen pótolni, és többet keres. Ezért mi ebben hittünk, és úgy látjuk, hogy országos szinten ez a kispénzű embereknek [[Az elnök ismét csenget.]] többet tudott segíteni, mint a szakszervezetek sokszor látványos, de kevésbé eredményes harca.
Köszönöm szépen.
Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Toroczkai László, Szabadi István és Dúró Dóra, a Mi Hazánk képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor foglalkozik végre a valóban lényeges dolgokkal?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs politikai igazgató urat jogosította fel. Kérdezem a Mi Hazánk képviselőit, elfogadjáke a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kérik a választ.
Köszönjük a lehetőséget, de megvárjuk miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolni. Tisztelt Országgyűlés! Dúró Dóra, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Öt Orbán-kormány sem elég az ötkarikás játékok megpályázásához?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs politikai igazgató urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom, köszönöm.
Öné a szó, Dúró Dóra képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Politikai Igazgató Úr! Társadalmi vitát kezdeményez a Mi Hazánk mint legerősebb ellenzéki párt [[Rétvári Bence: Hoppá! Moraj az ellenzéki padsorokban. Közbeszólás a Jobbik soraiból: Nagyotmondásban legerősebb!]] egy hosszú távon nyereséges olimpia és paralimpia megrendezéséről. Tudom, hogy ez fáj a Jobbiknak, attól még ez így van. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: A zászlóvivő lesz Előd?]] Még a baloldali közvélemény-kutatók mérései szerint is a többség, 58 százalék azt mondja, hogy büszke lenne, ha Magyarország rendezné meg a világ legnagyobb sporteseményét, azonban két fő ellenérv van, ami visszatartja a magyarokat. Az egyik a korrupció összekapcsolása azokkal a beruházásokkal, amelyek egy olimpia megrendezését is kísérnék. Ezért azt javasolja a Mi Hazánk Mozgalom, hogy jöjjön létre egy felügyelőbizottság az ellenzéki pártok és civilek bevonásával, amely nyomon tudná követni ezeket az elejétől a végéig. A másik ellenérv szokott lenni a gazdasági megtérülés kérdése. Ugyanakkor itt hangsúlyozni kell, hogy Magyarország az elmúlt években nagyjából 25 világversenynek volt házigazdája, számos létesítmény már ezek kapcsán megépült, és az utóhasznosítás és az infrastruktúra hosszú távon is használható lesz a magyar emberek számára. De egy olimpia megrendezése nem csak gazdasági kérdés, tisztelt képviselőtársaim. Én életemben nem láttam még 30 ezer boldog magyar gyermeket egy helyen; és ez akkor történt meg, amikor a magyar labdarúgó-válogatott hazai pályán is legyőzte Angliát, és a magyar csapat közösen énekelte el a magyar himnuszt 30 ezer magyar gyermekkel. Ez olyan élmény mindegyikük számára, amit nem lehet forintosítani. Kérdezem ezért politikai igazgató urat, milyen feltételekkel támogatja a kormány, hogy Magyarország megpályázza a 2036-os nyári olimpia és paralimpia megrendezését. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Viszonválaszra megadom a szót Orbán Balázs politikai igazgató úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselő Asszony! Azt tudom mondani önnek, hogy Magyarország és az olimpia, illetőleg az olimpiai mozgalom kapcsolata örök, az első nyári olimpián már ott voltunk, amikor szabad akaratunkból dönthettünk, akkor mindig részt vettünk az olimpiai játékokon. Ugye, mindannyiunk számára ismert az, hogy mi vagyunk az egyik legsikeresebb sportnemzet. Szerencsére most már nemcsak a versenyeken, hanem egyébként a különböző események, világ-, sportesemények megrendezésében is jeleskedünk. Jelen pillanatban is zajlik a vizesbajnokság, illetve jövőre a világ harmadik legnagyobb sporteseménye az atlétikai világbajnokság lesz Budapesten. És valóban igaz az, amire ön is utalt, hogy a tíz legeredményesebb olimpiai mozgalmi nemzet közül csak mi nem voltunk még házigazdái olimpiai játékoknak. És egyetértünk azzal, hogy egy olimpia sok haszonnal és előnnyel, gazdasági és valószínűleg azon túli érzelmi, emocionális értelemben is sok előnnyel és haszonnal járna mind Budapest, mind Magyarország számára. Azonban a korábbi pályázatok tanulsága az, hogy pályázni csak megfelelő időben, megfelelő előkészítettség mellett és megfelelő politikai konszenzus mellett lehetséges. Természetesen sokat kell beszélni a sportlétesítményekről, a közlekedési infrastruktúráról, sokat kell beszélni a szálláshely-kapacitásokról, de ahogy arra ön is utalt, és köszönöm ezt a megjegyzését, e tekintetben évről évre lépünk előre, a sportlétesítmények folyamatosan készülnek el, a tömegközlekedés folyamatosan javul, szálláskapacitások erősödnek. Tehát a kérdés az az, hogy Magyarországon vane politikai egység ezen kérdés mögött. Én azt remélem, hogy a válasz erre a kérdésre az, hogy igen. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Orbán Balázs politikai igazgató úr. Viszonválaszra van lehetősége Dúró Dóra képviselő asszonynak.
Köszönöm a lehetőséget és a részben érdemi választ. A társadalmi párbeszéd elindítását tűzte zászlajára most a Mi Hazánk Mozgalom az olimpiarendezés kapcsán, hiszen mi is úgy látjuk, hogy erre szükség van. És az elmúlt időszakban a sikeres rendezések, amiket Magyarország fel tud mutatni, akár a vizes-világbajnokság esetében, akár a harmadik legnagyobb sportesemény, a jövő évi atlétikai világbajnokság elnyerése tekintetében, úgy gondolom, hogy a közvéleményt is inkább az olimpiarendezés mellé tudja állítani. De ehhez elengedhetetlenül szükség van arra, hogy a magyar kormány is nyilvánítsa ki a rendezési szándékát, hiszen ha a politikai szándék nincs meg a magyar kormány részéről, akkor teljesen felesleges a párbeszédet is egyáltalán elindítani. Tehát ezért kérdezem a politikai igazgató urat, hogy milyen feltételekkel tudja a kormány támogatni, hogy Magyarország megpályázza a 2036-os nyári olimpia és paralimpia megrendezését. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm, Dúró Dóra képviselő asszony. Viszonválasz illeti meg a politikai igazgató urat.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! A vita valószínűleg nem közöttünk van, hanem az öntől balra ülők felé kellene fordulni. Volt Magyarországon már olyan időpillanat, és ez az időpillanat jó sok évig fenn is állt, amikor a magyar politikai életben konszenzus volt a tekintetben, hogy Magyarországnak pályáznia kell az olimpia megrendezésére. Ez a politikai konszenzus szerintem nyilvánvalóan rövid távú politikai számításból megbomlott az elmúlt években, ennek minden magyar kárvallottja lett és Magyarország is kárvallottja lett, ez az én megítélésem. A legfontosabb feladatunk az, hogy ha ennek feltételei fennállnak, akkor a politikai konszenzust helyreállítsuk. Azzal is egyetértek önnel, hogy ennek alapja egy nagyon erős társadalmi mozgalom. Én azt tudom mondani, hogy ezt a társadalmi mozgalmat eddig is és ezután is támogatni fogja Magyarország Kormánya. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok és a Mi Hazánk soraiból.]] [[16.40]]
Köszönöm, politikai igazgató úr. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence az azonnali kérdését visszavonta. Ezért Szabó Rebeka következik, a Párbeszéd képviselője, aki azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Miért van még mindig 50 helyettesítésre kijelölt növényvédő hatóanyag engedélyezve Magyarországon?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Farkas Sándor államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem Szabó Rebeka képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a minisztertől személyesen kéri a választ.
Elfogadom, köszönöm, elnök úr.
Öné a szó, Szabó Rebeka képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Legutóbb néhány hete kérdeztem meg öntől, mit tesznek azért, hogy a magyar zöldségek és gyümölcsök valóban biztonságosak legyenek. Azt akartam megtudni, mi az oka annak, hogy 55 káros és 2011 óta kivonásra javasolt növényvédő szer közül nálunk 50 még mindig használatban van. Kiderült az Európai Növényvédőszer Akcióhálózat friss tanulmányából, hogy ezek a maradványok sajnos bizonyos esetekben benne találhatók a zöldségek és gyümölcsök egy részében. Igaz, hogy a vizsgált minták körülbelül felében nem volt szermaradvány, de sajnos a helyettesítésre kijelölt, többnyire a hormonháztartást befolyásoló vagy potenciálisan rákkeltő hatóanyagok előfordulási gyakorisága nemhogy csökkent, amióta ezeket helyettesítésre jelölték ki, hanem nőtt is a megvizsgált időszakban, 2012 és 2020 között. Akkor államtitkár úr a kérdésemre adott válaszában azt mondta, hogy azért nem tudják ezeket helyettesíteni, mert nincsenek megfelelő alternatívák. Én megnéztem, és nem tudom, akkor hogyan lehetséges, hogy például Olaszországban már csak 20 hatóanyag van engedélyezve az eredeti 55-ből, amiről beszélünk. Aztán a jelentős mezőgazdasági exporttal rendelkező más tagállamokban, mint mondjuk, Hollandia, Spanyolország, Franciaország, Németország, rendre már csak 40 vagy az alatti engedélyezett számú hatóanyag van. De jöjjünk közelebb! Szlovákiában az 55-ből már csak 37-et használnak, Ausztriában 35-öt, Csehországban 40-et, Szlovéniában meg 30-at. Tehát amíg hazánkban még 50 potenciálisan káros hatóanyag van engedélyezve, addig ezekben az országokban jóval kevesebb. Úgy látom, hogy le vagyunk maradva. Érdeklődöm, hogyan lehetséges ez a különbség ön szerint, s hogy vizsgáljáke a helyettesítésre jelölt növényvédőszer-hatóanyagok kivezetésének a lehetőségeit, tervezike megismerni és átvenni a többi országban lévő jó tapasztalatokat, amelyek lehetővé teszik, hogy jóval kevesebb ilyen potenciálisan veszélyes növényvédő szert használjunk, ami benne marad a zöldségekben és a gyümölcsökben. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Szabó Rebeka képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Én értem az ön kérdéssorozatát, amit azt hiszem, már két héttel ezelőtt is feltett. De még egyszer szeretném hangsúlyozni: ne keltsünk már rémhírt, és ne próbáljuk már a magyar zöldség- és gyümölcságazatot úgy felfesteni vagy a fogyasztók felé úgy bemutatni, hogy milyen fantasztikus növényvédőszer-maradékok vannak a zöldségben és gyümölcsben, mert ez nem igaz! Megvannak rá a vizsgálataink. De azért engedje meg, hogy egypár pontosítást tegyek. Amiket a képviselő asszony káros anyagnak titulált, azokat helyettesítésre jelölt hatóanyagoknak mondja a szaknyelv. Szeretném jelezni, hogy hazánkban jelenleg nem ötven, hanem némileg kevesebb, 46 helyettesítésre jelölt hatóanyag van jelen az engedélyezett növényvédő szerekben. Ezek az anyagok szerepelnek az Unióban jóváhagyott növényvédőszer-hatóanyagok listáján, vagyis megfelelnek a szigorú engedélyezési kritériumoknak, jogszerűen engedélyezhetők a tagállamokban azok a készítmények, amelyek tartalmazzák ezeket a hatóanyagokat. Szeretném megnyugtatni a képviselő asszonyt, hogy azok a növényi és állati eredetű termékek, amelyekben ugyan kimutatható növényvédőszer-maradék, de annak mennyisége nem haladja meg az uniós rendeletben előírt szermaradék-határértéket, a fogyasztókra nézve biztonságosak. [[Kanász-Nagy Máté: De azért bennük van!]] Mindenben benne van, ezt most csak úgy megjegyzem, kedves barátaim. A kormányzat részéről pedig biztosított az élelmiszerek folyamatos monitorizálása. A NÉBIH 2021-ben a vizsgált 2849 darab minta 1 százalékában, 19-ben talált határérték feletti növényvédőszer-maradékot, de ebből is mindössze 6 minta származott magyarországi előállítóktól. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Farkas Sándor államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége Szabó Rebeka képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen. Örülök, hogy a múltkori válaszhoz képest most már sikerült jobban utánanézni a konkrétumoknak, és nagyon szépen köszönöm államtitkár úrnak, hogy jelezte, már csak 46 ilyen hatóanyag van. De ahogy felsoroltam, Ausztriában és Szlovéniában már csak 30, tehát azért van még hova haladnunk. És nem a zöldség-gyümölcs termesztőkkel van a baj, hanem véleményem szerint az Agrárminisztériumnak kéne további lépéseket megtenni. Nem a termelőkre hárítanám ezt, hiszen önök tudnak arról tenni, hogy milyen hatóanyagokat engedélyeznek vagy hívnak vissza. És szeretném jelezni, hogy ezek a hatóanyagok potenciálisan rákkeltők, mutagének, a termékenységet befolyásolhatják, a hormonrendszert rombolhatják, és az egyes szermaradványok együttes hatása egyáltalán nem is ismert. Tehát ezekben van egészségügyi kockázat. Azt gondolom, minden magyar ember közös érdeke, hogy semmiféle ilyen vegyszermaradvány ne legyen a zöldségekben és a gyümölcsökben. És azt szeretném, ha a magyar zöldségek és gyümölcsök valóban egészségesek és biztonságosak lennének, és ha ebben az Agrárminisztérium megadná azt a megfelelő segítséget a gazdálkodóknak, hogy jelzi, milyen termékekkel, milyen hatóanyagokkal tudják helyettesíteni azokat, amelyek veszélyesek. Köszönöm. [[Taps az MSZP és a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Államtitkár úrnak is van lehetősége a viszonválaszra.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Én úgy gondolom, hogy aki már végzett mezőgazdasági tevékenységet, gyakorolta, használta s ugyanakkor fogyasztotta is a termékeket, az azért egy kicsit másképp gondolkodik, és nagyon jól tudja, hogy bizonyos szereket, hatóanyagokat a mai tudásunk szerint és a technológiák alkalmazását ismerve nagyon kevés esetben lehet mással pótolni. Nincsenek még kifejlesztve azok az anyagok, nincsenek még azok a hatóanyagok olyan mértékben elbírálva, amire feltétlenül szükség van. Biztos vagyok benne ebben szeretném megnyugtatni , hogy ezeknek a hatóanyagoknak a mennyisége folyamatosan csökkenni fog Magyarországon is, ez nem kérdés. Erre törekszünk, de minden egyes feltételnek nem tudunk megfelelni, és azok az összehasonlítások mindig nehezek, hogy milyen kultúránál vagy milyen tevékenységnél vannak ezek felhasználva, mert így általánosságban elmondva rémisztőnek tűnik, de higgye el, hogy a gyakorlatban nem az. Azon vagyunk, hogy minél egészségesebben, minél biztonságosabban, minél jobb minőségben fogyasszuk el azokat a termékeket, amelyeknél növényvédőszer-felhasználás van. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter és Keresztes László Lóránt, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor lép a kormány?” címmel. Miniszterelnök úr a távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs politikai igazgató urat jogosította fel. Kérdezem Ungár Péter képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kérik a választ.
Megvárom a miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Miniszterelnök úrnak a soron következő harmadik kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Kanász-Nagy Máté, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Honnan fúj a szél?” címmel. A miniszter távolléte miatt válaszadásra Koncz Zsófia államtitkár asszonyt kérte fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom, köszönöm.
Akkor öné a szó, Kanász-Nagy Máté képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Kormánypártok! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy nagyon egyszerű légtüneménytani kérdést szeretnék feltenni modern kori nevén ez a meteorológia , azon belül is a légkörfizikát érinti a kérdés, amely nem túl bonyolult, miszerint Magyarországon fúje a szél. Ha fúj, akkor merről fúj, és mikor fúj, fúje éjjel, fúje nappal? Ugyanis ha fúj, akkor azt gondoljuk, mi, zöldek is, hogy ki lehetne használni ennek a szélnek az erejét, és ha ki lehet használni az erejét, akkor bizony engedélyezni kéne Magyarországon a szélturbinák, szélerőművek telepítését, mert a hatályos szabályozás alapján ezek 2016 óta gyakorlatilag be vannak tiltva Magyarországon. Ez teljesen érthetetlen akkor, amikor egy európai energiaválság kellős közepén vagyunk, teljesen érthetetlen akkor, amikor a klímaválság ránk rúgta az ajtót, teljesen érthetetlen akkor, amikor meg kéne szabadulni a szénhidrogénfüggéstől, annak minden formájától, és teljesen érthetetlen akkor, amikor Magyarországon sajnos 10-15 ezer ember hal meg olyan betegség miatt, amit a légszennyezés okoz. [[16.50]] Az LMP-nek van egy aktuális javaslata, amit be is nyújtottunk, ez arra vonatkozik, hogy a szélerőművek telepítésére vonatkozó tiltást oldják fel, és ismét lehessen Magyarországon szélerőműveket, szélturbinákat telepíteni. Ha ez a környező országoknak is sikerül, Ausztriának, de Szerbiának is, akkor kérdezem, hogy Magyarországon miért ne sikerülhetne. Kénytelen vagyok azt gondolni, hogy valamilyen megfontolásból mégis azt gondolják, hogy Magyarországon nem fúj a szél, hiszen ezek be vannak tiltva. De a javaslatunkkal kapcsolatban kérdezem, hogy revideáltáke az álláspontjukat, elismerike, hogy Magyarországon mégis fúj a szél, támogatjáke az LMP javaslatát. Előre is köszönöm, államtitkár asszony, a válaszát. [[Taps az LMP soraiban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen, hogy a szívén viseli a megújuló energiaforrásoknak a kérdését, ezzel teljesen egyetértek, és a kormány is elkötelezett a megújulóenergia-termelés és -használat kapcsán. Ezt már többször elmondtuk, hogy Magyarország az elsők között rögzítette azt, hogy 2050-re klímasemleges országgá válunk, és azt is fontos kiemelni, hogy hazánkban az egy főre jutó szén-dioxid-kibocsátás az Európai Unión belül már most a hatodik legjobb érték. Magyarország klímavédelmi és energiafüggetlenségi törekvéseinek fókuszában a tiszta, okos, megfizethető energia áll, földrajzi adottságaink figyelembevételével a megújuló energia területén a napenergia, a biogén forrású energiatermelés, illetve a geotermikus és termálenergia a legfontosabbak. A kérdés a szélenergiára vonatkozik. Magyarországon évek óta szakmai vita folyik a szélerőművekről. Egyet biztosan kijelenthetünk, hogy a megújuló energiaforrások esetében a magyar természeti adottságok kedvezőbbek a napenergia terén, éppen ezért nagyon amibiciózus terveket határoztunk meg, hogy 2030-ig meghatszorozzuk a naperőművek kapacitását. Ezzel kapcsolatban nagyon jól állunk, hiszen már most 3 ezer megawattnyi kapacitással rendelkezünk. A naperőművek használata indokolt és célszerű, éppen ezért tartom nagyon fontosnak azt, hogy a villamos hálózatnak a fejlesztése is egy kulcskérdés, és természetesen a rendszernek a rugalmassá tétele. A technológiai fejlődés és a költségcsökkentés terén a napenergia alkalmazása révén várunk jelentősebb jövőbeni előrehaladást. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Koncz Zsófia államtitkár asszony. Kanász-Nagy Máté képviselő urat megilleti a viszonválasz.
Köszönöm szépen. Én a magam részéről nem szeretnék 2050-ig várni, addigra 64 éves leszek, de azt gondolom, mások sem szeretnének, sokkal hamarabb meg kéne valósítani egyébként ezt az átállást. Jó is, hogy említi ezeket a szakmai vitákat. Nemrég az ELTE energiaföldrajzi kutatócsoportja megkutatta, és tudományos alapokon bebizonyította, hogy Magyarország egész területén nemcsak hogy fúj a szél, hanem gazdaságosan lehet szinte mindenhol szélturbinákat üzemeltetni. Egyébként igen, fúj a szél, százméteres magasságban, ameddig ezek a szélturbinák manapság már felérnek, 7-8 méter/szekundumos sebességgel, gyakorlatilag állandó jelleggel fúj a szél, tehát nagyon gazdaságosan lehetne ezeket működtetni. Amit pedig említ, a napenergiát: a napenergia és a szélenergia kéz a kézben jár; mondjuk, amikor nem süt a nap, fúj a szél, vagy amikor éppen mégsem fúj a szél, akkor süt a nap. Mind a kettőt egyformán erőteljesen kéne támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps az LMP, a Momentum és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen. A viszonválasz megilleti az államtitkár asszonyt is.
Köszönöm szépen a nagyon kimerítő szakmai válaszát. [[Dr. Orbán Balázs: Nagyívű, nagyívű!]] Igen. 2050-ben én is csak 60 éves leszek, ezt mindenféleképpen megállapítottam. [[Ungár Péter jelzésére:]] Igen, van más is itt közöttünk [[Derültség.]] , ezt nagyon fontos leszögezni. Emellett én mégis azt mondom, hogy ebben a kérdésben a szakma álláspontja kiemelten fontos. Ahogy említettem, a megújuló energiaforrásokkal kapcsolatban nagyon fontos kiemelni a villamos hálózat fejlesztésével kapcsolatos 103 milliárd forintos fejlesztést, illetve a múlt héten az is kiderült, hogy az Európai Bizottság 23 milliárd forinttal támogatja a hálózati fejlesztések további fejlesztését tárolókapacitással. Én azt gondolom, hogy ezt mindenképpen figyelembe kell venni, mert mi nagyon nagy mértékben számítunk a megújuló energiaforrásokra a jövőben, ebben pedig nagyon szépen kérem a képviselő úrnak a támogatását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Halász János, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „Így trükközik megint a baloldal!” címmel. A miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem Halász János képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter asszonytól személyesen kéri a választ.
Köszönöm szépen, elfogadom az államtitkár urat válaszadónak.
Akkor öné a szó, Halász János képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az április 3-ai választás óta tudjuk, hogy a magyar emberek nem kértek a baloldal összeborulásából, és ismételten a Fidesz-KDNP-kormánynak adtak felhatalmazást a kormányzás folytatására. Olyannyira nem támogatták az összellenzéki ügyeskedést, hogy 2018-hoz képest a baloldal összesen 800 ezer szavazót veszített. Ugyanakkor egy ilyen rossz baloldali választási eredmény után fontos kérdés, hogy milyen támogatást kapnak az ellenzéki frakciók a költségvetésből. Az az érdekes helyzet állt elő, hogy a baloldal, bár egy listán jutott be az Országgyűlésbe, de osztódása révén hat frakciót alakított, így ebben a ciklusban hozzávetőlegesen 3 milliárd forinttal kapnának több frakciótámogatást, mint az előző négy évben. Hangsúlyozom még egyszer: ma a baloldalnak kevesebb képviselője van a törvényhozásban, mint korábban. A jelek szerint a közös listával történő indulás nem csupán szavazatmaximalizálásra irányuló taktika volt, hanem pénzügyi szempontból jól megtérülő befektetésnek is bizonyult. Így ugyanis, míg az előző ciklusban egy baloldali képviselő 3,1 millió forintjába került az államnak egy hónapban, most a baloldali trükközés után ez 4,6 millióra növekedne. Morálisan elfogadhatatlan, hogy a baloldal az április 3-ai bukását követően pusztán anyagi megfontolás miatt osztja fel magát kisebb csoportokra. Így utólag értelmet nyert a Gyurcsány vezette DK által gyakorolt nagyvonalú gesztus is, miszerint egy listás képviselői mandátumot felajánlottak az LMP számára, hogy önálló frakciót alakíthasson. Pénz, hatalomvágy, trükközés, fenyegetőzés, ez jellemezte a baloldalt az elmúlt években, így nem véletlen, ha a választók nem kértek belőlük. Fentiekre tekintettel kérdezem tisztelt államtitkár urat, ilyen választási eredmény után, ilyen helyzetben elfogadhatóe a baloldal költségvetési trükközése. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Halász János képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A jelenlegi szabályozás szerint a pártok támogatására fordítható összeg 25 százalékát egyenlő arányban az Országgyűlésben az országos listán mandátumot szerzett pártok között kell felosztani. A fennmaradó 75 százaléknak megfelelő összeg az országgyűlési választások eredménye alapján a pártra, illetőleg a párt jelöltjeire leadott szavazatok arányában illeti meg a pártokat. Mit is jelent ez a gyakorlatban? Míg az előző ciklusban egy kormánypárti képviselőre nagyjából havonta 2,2 millió forint támogatás jutott, addig egy baloldali képviselő 3,1 millió forintjába került az adófizetőknek. [[Dr. Lukács László György: Simonka György mennyibe került az adófizetőknek? Dr. Brenner Koloman: Farkas Flórián mennyibe került?]] Az idei választások után az ellenzék által létrehívott hatfrakciós felállás után egy-egy baloldali politikus már 4,5 millió forintba kerül az adófizetőknek havonta, tehát itt havi összegekről van szó. Tisztelt Képviselő Úr! Természetesen a frakciótámogatási rendszer felülvizsgálata vagy a párttámogatási rendszer felülvizsgálata nem a kormány hatáskörébe tartozó kérdés. A kormány az Országgyűlés belügyének tekinti ezeknek a szabályoknak a megállapítását, de azzal teljes mértékben egyetértek, hogy ilyen helyzetben, ilyen háborús gazdasági válsághelyzetben az egész Országgyűlésnek, az egész politikai rendszernek meg kell fontolnia, hogy engedie azt a trükközést, amit ön bemutatott, és hogy erre a trükközésre valóban vane az adófizetőknek ennyi pénze. Kérem a válaszom elfogadását. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[17.00]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra van lehetősége Halász képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Ez a helyzet így tarthatatlan [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] az elhúzódó háborús helyzetből adódó takarékoskodás kapcsán is, amit mondott, de morálisan különösen. [[Dr. Lukács László György: A múlt héten fogadtátok el Orbán fizetésemelését! Takarékoskodás!]] A magyar emberek, ahogy mondtam, április 3-án úgy döntöttek, hogy nem kérnek a baloldalból, Gyurcsányék mégis a frakcióalakítási ügyeskedéssel több milliárd forinttal károsítanák meg így a költségvetést. [[Dr. Lukács László György: Kár, hogy Volnerrel nem beszéltétek meg hamarabb a törvénymódosítást, már túl lennénk rajta!]] Ezt nem engedhetjük, nem engedjük, a frakciók állami támogatással való trükközése előtt lévő kiskapukat be kell zárnunk, és be is fogjuk zárni. Ha egyes politikai pártok támogatottsága meredeken zuhan, ahogy láttuk a baloldalon [[Dr. Brenner Koloman: KDNP nulla százalék!]] akkor nem nőhet milliárdokkal az állami támogatásuk. A Fidesz-frakció éppen ezért az ezzel kapcsolatos törvénymódosítási javaslatait a holnapi napon be fogja nyújtani a tisztelt Ház elé. Köszönöm szépen. [[Dr. Brenner Koloman: Szép volt! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. A viszonválasz megilleti Répássy államtitkár urat is.
Köszönöm szépen. Én még csak néhány adattal szeretnék szolgálni a tisztelt Háznak. A Magyar Közlöny május 31-ei számában, pontosabban a Hivatalos Értesítőben megjelent a baloldali pártok 2021-es pénzügyi beszámolója. Engedjék meg, hogy egy kis összefoglalót adjak ebből. Az Országgyűlésbe jutott frakciók közül az MSZP 776 milliós, a Jobbik több mint 681 millió forintos bevételre tett szert; az LMP-nek 355 millió forint jutott 2021-ben; míg a Párbeszéd összesen 336 milliónyi összeget kapott; a Momentum pedig 262 millió forinttal gyarapodott. Kérem, fontolják meg ezeket a számokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Vejkey Imre, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszter úrnak: „Veszélyben van a rezsicsökkentés?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Koncz Zsófia államtitkár asszonyt jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom a válaszadó személyét.
Köszönöm szépen. Öné a szó, Vejkey Imre képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Sajnos a negyedik hónapja folyó orosz-ukrán háború és az Oroszország megbüntetését célzó, de ténylegesen az európai országoknak több kárt okozó brüsszeli szankciók politikai és gazdasági hatásai együtt felelősek az árak brutális emelkedéséért. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Ezen hatások alól sajnos nem tudjuk teljes egészében kivonni Magyarországot, de a kormánynak lehetősége van különböző eszközökkel mérsékelni a fogyasztókra nehezedő terheket, és ezt A Magyar kormány meg is teszi. Az emberekért a magyar kormány kiáll, ez pedig nem tetszik sem Brüsszelnek, sem pedig a baloldalnak, vagyis nem tetszik nekik az, hogy hazánkat olyan kormány irányítja az ötödik Orbán-kormány személyében, amely idejében felismerte a veszélyeket, és olyan védernyőt emelt a magyarok fölé, amely biztonságot ad az energiaárak drasztikus növekedésével szemben, sőt a Rezsivédelmi Alap létrehozásával ezt a kedvező irányt a jövőre nézve is megerősítve tette mindezt Brüsszel és a magyar baloldal rosszalló pillantásai közepette. Világnézeti és tehetségbeli kérdés, hogy a kialakult helyzetre ki és miképpen reagál. Engedjék meg, hogy Márki-Zay Pétert említsem, a baloldali miniszterelnök-jelölt politikai krédójában azt javasolta, hogy kevesebb vizet használjunk, kevesebb áramot használjunk és kevesebb gázt használjunk. Frans Timmermans, az Európai Bizottság alelnöke azt ajánlotta, hogy kapcsoljuk le otthon a fűtést, zuhanyozzunk rövidebb ideig, mosás helyett inkább szellőztessük ruháinkat. Brüsszel és a magyar baloldal narratívái, tisztelt hölgyem és uraim, veszélyesek, mert hamisan azt a látszatot keltik, hogy közelebb visznek minket a békéhez, de nem visznek közelebb minket a háború befejezéséhez, csak támadást indítanak az európai emberek mindennapjai ellen. Mindezek alapján kérdezem államtitkár asszonyt, veszélyben vane a rezsicsökkentés. Köszönöm megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány álláspontja kezdettől fogva világos, hiszen elutasítunk minden olyan javaslatot, amely a magyar emberekkel szeretné megfizettetni a háború árát, és éppen ezért szomorúan hallgattam meg a főpolgármester-helyettes asszonynak azt a rádiós interjúját, amelyben a béke kérdését gyakorlatilag azzal kapcsolta össze, hogy gondoljuk újra az otthoni fűtési, hűtési, főzési szokásainkat. Nem támogatunk semmilyen ilyen jellegű javaslatot. [[Szabó Rebeka közbeszól.]] A kormány arra kapott megbízást a magyar emberektől, hogy az előttünk álló években szembenézzen és megvédje a magyar emberek érdekeit az új válságokkal és a bizonytalansággal szemben. A kormány 2013 óta bevezetett rezsivédelmi intézkedései továbbra sem engedik azt, hogy az elszabadult európai áram- és gázárak megjelenjenek a hazai lakossági tarifákban. A rezsicsökkentés eredményeként 2021. augusztus végéig körülbelül 2600 milliárd forintot sikerült az embereknél tartani. Éppen ezért gondolom kiemelten fontos bejelentésnek, hogy múlt héten megszületett az a döntés, amelyet a miniszterelnök úr jelentett be, hogy az élelmiszer- és a benzinárstop meghosszabbodik egészen október 1-jéig, a hitelmoratórium és a kamatstop pedig december 31-éig. A brüsszeli szankciók hozzájárultak ahhoz, hogy az infláció Európa-szerte rekordmagas legyen, a gázembargó bevezetése esetén pedig veszélybe kerülne Európa egészének az ellátása, ez pedig nemcsak a magyar, hanem az egész európai gazdaság esetében nagyon hátrányos lenne. A magyar kormány álláspontja továbbra is egyértelmű: az EU egysége fontos, de csak olyan döntéseket, szankciókat tudunk támogatni, amelyek nem fájnak jobban Magyarországnak és Európának, mint annak, akit szankcionálni akarnak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár asszony válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Asszony! Köszönöm megtisztelő válaszát. Látható, hogy a baloldal politikája válsághelyzetben sem több annál, mint hogy bedobja a gyeplőt a lovak közé, és meghúzza a nadrágszíjat. Brüsszel és a magyar baloldal az állampolgárokkal akarja megfizettetni a háború árát. Köszönöm, hogy a magyar kormány minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy hazánk energiabiztonsága megmaradjon a rezsicsökkentés eredményével együtt. Még egyszer köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár asszonyt. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! Európában és a tengerentúlon is mindenütt jelentősen megnőtt az infláció a háború következtében, és nem tudjuk, hogy ez az időszak meddig fog tartani. Amíg a kormány védi a magyar családok érdekeit, addig, ugye, nem engedjük azt, hogy a válság terheit ők fizessék meg, és mindenki számára világossá kell tenni azt, hogy az elhibázott szankciós politika nem lehet megoldás. Mivel háborús inflációról beszélünk, ezért az infláció megfékezésének egyedüli megoldása a béke lehet. A kormány továbbra is megvédi a rezsicsökkentést, és nem enged semmilyen nyomásnak, melynek következtében veszélybe kerülne Magyarország energiabiztonsága és a magyar emberek számára megfizethető energia. Megvédjük a magyar gazdaságot, megvédjük a magyar embereket és a megélhetésüket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Sebián-Petrovszki László, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Miért lejt már megint a pálya, Miniszter Úr?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Fónagy János államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr, engedje meg, hogy három forintösszeget felolvassak önnek: 20,5 milliárd forint, 36,5 milliárd forint, 17,5 milliárd forint. Államtitkár úr, ez a három csillagászati összeg Mé-száros Lőrinc, Garancsi István és Szíjj László, tehát a NER három talán legnagyobb oligarchájának és az ő érdekeltségi köreikbe tartozó építőipari cégeknek a profitja a tavalyi évből, még egyszer mondom, ez nem bevétele, hanem profitja, nyeresége ezeknek a csoportoknak. [[17.10]] Felettébb érdekes módon ezeknek a cégeknek mégsem kell a Rezsivédelmi vagy a Honvédelmi Alapba befizetniük. Nyilván csak valamilyen fatális véletlenről van szó, különösen annak fényében, hogy az ön minisztere körülbelül két hete a Kormányinfón azt mondta, hogy extraprofitadóval az értelmes méretű összegekre vadásznak így fogalmazott. Nem feltételezem, hogy ezekre a tízmilliárdokra, amiket felsoroltam, ne lenne igaz, hogy értelmes méretű összegek, tehát az extraprofitadónak alanyai lehetnének. De több mint valószínű, hogy egy hasonló akaratlan adminisztrációs hiba folytán maradhatott le az extraprofitot fizető cégek listájáról Orbán Viktor vejének 12 milliárd forintos nyereséget produkáló ingatlanbefektető vállalata, vagy a miniszterelnök édesapjának bányacége, amely csak a tavalyi évben 1,8 milliárdos osztalékot fizetett ki. Ha önök kérnék, akkor Orbán Győző vagy Tiborcz István nyilván az elsők között fizetnének be és vennének részt ebben a közös felelősségben. Államtitkár úr, ha önök egy másodpercig is komolyan gondolják, hogy a különadók valójában a Rezsivédelmi és a Honvédelmi Alap fenntartásáról, és nem a magyar emberek brutális megszorításáról szólnak, akkor már most a válaszában bejelentheti, hogy miként várják el az extraprofit befizetését ezektől a személyektől. Ha viszont ezt nem teszi meg, akkor kénytelen vagyok megkérdezni öntől, miért lejt már megint a pálya az önökhöz közeli cégek felé. Köszönöm szépen megtisztelő válaszát. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány legfontosabb célja, hogy megőrizze Magyarország békéjét, biztonságát, megvédje a családokat [[Sebián-Petrovszki László: Kinek a családját?]] , a nyugdíjakat a háború és a brüsszeli szankciók miatt súlyosbodó energiaválságtól és nem utolsósorban a magas inflációtól. A kormány Rezsivédelmi és Honvédelmi Alapot hozott létre, amelyekbe azoknak a szektoroknak kell különadót fizetni, amelyek extraprofitra tettek szert az elmúlt időszakban. Az alapok célja, hogy megvédjük a magyar lakosságot a drasztikusan emelkedő energiaáraktól, s az ország biztonságának megerősítéséhez folytassuk a haderőfejlesztést. Mint ön előtt is bizonyára ismert, a Rezsivédelmi Alapot mintegy 700 milliárd forinttal, a Honvédelmi Alapot 200 milliárd forinttal hoztuk létre, s ezeknek bevételét, fedezetét, forrását az ön által is említett extraprofit-különadók befizetéséből kívánjuk biztosítani. A különadót a bankoknak, biztosítóknak, nagykereskedelmi láncoknak, energiaipari és -kereskedő cégeknek, telekommunikációs vállalatoknak, légitársaságoknak és a gyógyszerkereskedőknek kell a jelenlegi szabályozás szerint fizetni. Csak ott adóztat a kormány, ahol extraprofit van, ahol nincs, ott új extraprofit-különadó sem lesz. Így érhető el, hogy a gazdaság növekedésének veszélyeztetése nélkül töltsük fel az alapokat. Minden szektort áttekintettünk, s a legnagyobb szektortól haladtunk a kisebb felé, s ahogy ön is mondta, azért, hogy értelmes összegeket tudjunk beszedni. [[Kálmán Olga: Kaszinók?]] Nem az számít, hogy egy-egy szektorban mi termelődött, hanem az, hogy mekkora termelődött, hiszen tudja, ezzel lehet az alapokat feltölteni. Az említett nyolc szektor az, ahol a legtöbb extraprofit termelődött, ezért innen tudjuk az extraprofit egy részét elvonni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Ha jól értem, akkor tehát ezek a több tíz milliárdos összegek nem akkora összegek, hogy önök ezt megadóztassák; ön ezt mondja most válaszában, államtitkár úr. Vagy ha a másik mondását veszem elő, tudniillik, hogy önök megvédik a családokat a kiadásoktól, akkor ezek szerint a Mészáros meg az Orbán családot és az összes többit védik meg a felesleges kiadásoktól és attól, hogy extraprofitadót kelljen fizetni. Államtitkár Úr! A különadó jelenlegi formájában nem jelent mást, mint egy egyszerű, de annál keményebb megszorítást, amit az emberek fizetnek meg. Ezt rengeteg cég be is jelentette már, hogy áthárítják ezt az állampolgárokra. Itt az önök játszótereként működő, például milliárdos nyereségeket produkáló kaszinók valahogy nem kerülnek be ebbe a fizető körbe. Tudom, hogy önök így működnek. Azt reméltem, hogy a válaszában talán ad erre valami magyarázatot, hogy most miért térnek ettől el. Valójában nem lepődtünk meg azon, hogy nem térnek el. Továbbra is a magyar állampolgárokkal fizettetik meg a káros gazdaságpolitikájuk következményeit, ezért aztán szégyelljék magukat! Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. [[Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiból: Viszonválasz!]] Bocsánat! Államtitkár úr megértését kérem, elnézést! [[Novák Előd közbeszól. Dr. Fónagy János: …mert így még szégyellnem kell magam.]] Elnézést, államtitkár úr!
Tisztelt Képviselő Úr! A kormány egyébként folyamatosan figyeli, hogy az érintett cégek áthárítjáke a terheket, az extraprofitadót a fogyasztókra, és ahogy a légitársaságnál lehetett látni, azonnal kezdeményeztük a megfelelő eljárást a renitens légitársaság vagy légitársaságok ellen. Egyébként a legnagyobb extraprofit-különadót a háború gazdasági következményeiből nagy profithoz jutó bankoknak olyan profithoz, amely mögött semmilyen többletteljesítmény vagy többletproduktum nem áll és az olajár-emelkedésből nagy profithoz jutott MOL-nak kell fizetni. Az emelkedő kamatok és árak révén a bankok és a multi cégek olyan jelentős extrahaszonra tettek szert, amiért nem dolgoztak meg, ezért ezeket a többletösszegeket be kell vonni a közteherviselésbe. Ahol emögött termelés van és produktum van, ott nem vetettük ki az ön által is felhánytorgatott adót. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát, és megértését kérem. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk, most a kérdések tárgyalására térünk át. Komáromi Zoltán, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Hogyan kívánják pótolni a betöltetlen háziorvosi praxisokat?” címmel. Megadom a szót képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! A magyar egészségügy soha nem látott válságban van. A számos súlyos probléma közül az egyik legfontosabbat szeretném most kiemelni: a háziorvosok hiányát. Az OKFŐ és a finanszírozó június 1-jei kimutatása szerint 672 betöltetlen háziorvosi praxis van az országban, és ez azt jelenti, hogy egész régiók, járások vannak, ahol már alig van háziorvos, aki közvetlen segítséget tud nyújtani, ha baj van. Nincs, aki elvégezze az alapvizsgálatokat, a gondozást, nincs, aki döntsön egy esetleges szakrendelői konzíliumról vagy kórházi beutalóról, és nincs, aki felírja a gyógyszert, ha valamilyen hiány miatt, mondjuk, cserélni kell a gyógyszerét a betegnek. A statisztika szerint a betöltetlen praxisok száma meredeken emelkedik. 2019 januárjában 408, egy évre rá 469, tavaly januárban 583 és ez év januárjában 643 ilyen praxis volt. Most 672, és ha megy ez az ütem, akkor januárban vagy február 1-jén sajnos el fogjuk érni a 700-at. Államtitkár úr, a helyzet elkeserítő és drámai, a statisztikai görbe egyre emelkedik. Előre szeretném kérni, hogy válaszában mellőzze azt a fordulatot, hogy bezzeg a Gyurcsány-kormány, és hogy mi volt a múlt évtizedben, ugyanis pontosan 2006-ban 158 üres háziorvosi praxis volt, az ellátatlanok száma 162 ezer volt. Most 672-ben 887 ezer van. Azt szeretném megkérdezni, hogy hogyan fogja kezelni ezt a problémát a minisztérium. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Azt hiszem, konszenzus van abban, hogy az egyik legfontosabb az egészségügyön belül az alapellátás megerősítése, a háziorvosok minél magasabb finanszírozása. Amikor mi elkezdtük a kormányzásunkat, akkor egy olyan helyzetet örököltünk, amiben 79 milliárd forintot fordított erre Magyarország 79 milliárd forintot. [[17.20]] Idén 245 milliárd forintot fordítunk ugyanerre a célra; nem 79-et, hanem 245-öt. Akkor egy háziorvosi praxisnak az átlagbevétele 867 ezer forint volt, most egy háziorvosi praxisnak az átlagos bevétele 2 millió 922 ezer forint; tehát 876 ezerről közel 3 millió forintra emelkedett. Elindítottunk letelepedési és praxispályázatot is; praxispályázatot arra, hogy az állam lényegében kifizette a praxisvásárlásnak a teljes költségét. Ezt 422-en vették igénybe, ez is több mint 2 milliárd forint. Letelepedési pályázatot is indítottunk, ezt még többen, 478-an vették igénybe. Itt egy elég jelentős, tízmilliókban mérhető támogatást nyújtottunk arra egy-egy háziorvosnak, hogy egy tartósan betöltetlen körzetet ellásson. Nincs olyan körzet, amit ne látnának el, hiszen saját háziorvossal vagy helyettesítéssel minden magyar embernek van háziorvosa, ugyanakkor ezekkel a praxispályázatokkal több százezer ember háziorvosi ellátását tudtuk elősegíteni. Praxisközösségi pályázatot indítottunk, ami, azt hiszem, ön szerint is az egyik leginkább előremutató forma a jövő alapellátása szempontjából. Épp ezért fontos nekünk az alapellátás megerősítése is, illetőleg ennek az új praxisközösségi formának a továbbfejlesztése, hogy ezáltal minél több emberhez az alapellátásban minél többféle ellátás jusson el. Ahogy ön is láthatta, az elmúlt években, ha többletforrásra volt szükség, az állam többletforrásokkal nem fukarkodott, hanem minden többletforrást az alapellátásban is biztosított. Így tudtuk, ahogy az előbb is mondtam önnek, összesen háromszorosánál is magasabb értékre emelni az alapellátásra fordítható magyar költségvetési összegeket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Brenner Koloman, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Támogatjae a fideszes kormány a magyar polgárok energiabiztonságát?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! A magyar polgárok energiabiztonsága kiemelkedő nemzetpolitikai cél; ebben bizonyára egyetértünk. Mi a soproni régióban, de akár az egész Kisalföldön is pontosan tudjuk, honnan fúj a szél: északnyugati irányból, és folyamatosan. Nem véletlen az, hogy néhány kilométerre a nyugati határszélen rendkívül sok szélerőmű létezik. A fideszes kormány 2011-ben egy rendeletmódosítással gyakorlatilag lehetetlenné tette hazánkban, hogy új szélerőművek létesüljenek. Én az egész energiamixet szeretném most egy kicsit ebben a kérdésben felemlegetni, hiszen nemcsak a valóban a fideszes kormány által támogatott napenergia létezik, hanem valóban a szélenergia is. Itt is ki szeretném emelni azt, hogy az energia tárolásának már nagyon modern és új, innovatív metódusai volnának, tehát például a kinetikus energiával s a többivel lehetne a szélerőművek által megtermelt energiát aztán tárolni. Tehát azt gondolom, hogy nem érv a szélenergia ellen ennek a hiánya, hanem éppen ellenkezőleg, és akkor még nem beszéltem az Európai Unió által kiemelten támogatott fúziós energiáról vagy a geotermikus energiáról. Itt van a Kárpát-medencében ez a kincs a lábunk alatt. Ezekre, kérdezem államtitkár asszonyt, mikor kíván végre megfelelő hangsúlyt fektetni a fideszes kormány, hiszen ez rendkívül fontos volna. Aztán az utolsó része az energiamixnek pedig a Paks II.-t érinti. A Jobbik hazánk jobbközép-konzervatív pártjaként nem atomenergia-ellenes, ugyanakkor azt gondoljuk, hogy kár lenne az orosz fűtőelemek miatt Paks II.-t az oroszokkal megépíttetni, hiszen ezzel kiszolgáltatnánk hazánkat a következő 80 évre az orosz fűtőelemekkel, mert az orosz technológiájú atomerőművekben csak azok használhatók. Itt a nyugati technológiát kellene előnyben részesíteni, hogy valóban megteremtsük a magyar polgárok energiabiztonságát. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az energiabiztonság és az energiadiverzifikáció terén soha senki nem tett többet, mint ez a kormány. Hiszen 2010-ben, amikor átvettük a kormányzást, akkor Ukrajnán kívül csupán egy országgal voltunk összekötve vezetéken, ma pedig már hat országgal kiépítettük az interkonnektorokat. Emellett a krki LNG-terminálból is nagyon jelentős kapacitásokat köt le hazánk. Azt is szeretném kiemelni ami most különösen jelentős , hogy Magyarország stratégiai gáztárolóval is rendelkezik. Emellett a megújuló energiaforrások kerültek ismét szóba. Ahogy ma már említettem, a természeti adottságaink kedvezőbbek a napenergia terén, mint a szélenergia terén, éppen ezért nagyon ambiciózus célokat fogalmaztunk meg ezzel kapcsolatban, és az atomenergia mellett a megújuló energia bevonására is nagy szükség van ahhoz, hogy 2030-ra az áram 90 százaléka szén-dioxid-kibocsátástól mentes legyen. Ami elképesztőn nagy dolog, az, hogy az elmúlt öt évben gyakorlatilag tízszeresére nőtt a napenergia-, napalem-kapacitás. Most már 3 ezer megawattnyi kapacitással rendelkezünk. 2021-ben már a megtermelt villamos energia 26 százaléka származott megújuló forrásokból. Ahogy már szintén a mai nap említettem, nagyon fontos a villamos hálózat fejlesztése, éppen ezért kiemelten fontos a 103 milliárd forintos program a fejlesztésekre, illetve az, hogy az Európai Bizottság 23 milliárd forinttal támogatja a tárolók fejlesztését. Ebből 500 megawatt villamosenergia-tároló kapacitásbővítése valósulhat meg. Arra kérem a képviselő urat, hogy ezekben a célkitűzésekben támogassa az elképzeléseinket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Komjáthi Imre, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mit kívánnak tenni a kormányzati döntés miatt kétszeresére drágult gyógyszerekkel?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Egy magyar édesanya keresett meg a napokban egy egészségüggyel kapcsolatos problémájával. Elmesélte, hogy fennálló kezelés alatt álló betegsége miatt rendszeresen kell szednie a 200 milligrammos Normix filmtablettát. Ezért korábban havonta 3500 forintot kellett fizetnie, azonban az elmúlt időszakban arról tájékoztatták, hogy a gyógyszer kikerült a tb-finanszírozott gyógyszerek közül, aminek következtében a gyógyszer ára 7200 forintra nőtt. Sem a gyógyszerésze, sem a háziorvosa hosszas keresés ellenére sem tudott olyan gyógyszert ajánlani az engem kereső számára, ami a konkrét helyzetben olcsóbb, államilag támogatott alternatívát jelentene a Normixra. Így az engem megkereső nem tehet mást, mint megveszi a több mint kétszeresére drágult gyógyszert, hacsak nem akarja, hogy a problémája súlyosodjon. Fentiekre tekintettel kérdezem: mi az oka annak, hogy a 200 milligrammos Normix filmtablettát már nem vásárolhatja meg tb-támogatással az engem megkereső hölgy? Mikor kerül vissza a 200 milligrammos filmtabletta tb-támogatásba, vagy mikor fogadnak be megfelelő helyettesítő gyógyszert a Normix helyett? Illetve mit tanácsol az engem megkereső betegnek, akinek kétszer annyiért kell a gyógyszereit megvennie? Hogyan tudna támogatást kapni a gyógyszere árához? Köszönöm megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, egy furcsa esettel állunk szemben, hiszen 2021. december 31-ével maga a forgalmazó, a Goodwill Pharma Kft. töröltette a támogatott készítmények jegyzékéről a Normix 200 milligrammos filmtablettát. Ezt előzetes egyeztetés nélkül tette, ezért került ki a tb-támogatotti körből, nem azért, mert a NEAK döntött volna így, vagy bármilyen kormányzati döntés, hanem maga a forgalmazó vette le a listáról ezt a készítményt. Éppen ezért a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő el is kezdett velük tárgyalni, egyeztetést kezdeményezett a forgalmazóval, hogy a termék visszakerülhessen a támogatotti listára, de természetesen, ha ezt a forgalmazó nem kéri, a NEAK nem tudja azt kezdeményezni, hogy valakinek a terméke támogatott listán legyen. De amit lehetett, azt a NEAK megtette azért, hogy pontosan mindenki alacsonyabb áron jusson ehhez a termékhez, de a forgalmazó döntése volt, ami ezt egyelőre akadályozza. Nyilvánvalóan fontos nekünk, hogy a hazai gyógyszeripart minél inkább növeljük, minél több készítményt helyben állítsanak elő, hogy azonos hatóanyag-tartalmú más gyógyszer legyen, főleg ebben a helyzetben, amikor látjuk, hogy most már nehezebb a világ másik országából gyógyszereket is vagy bármit behozni; nos, hogy ilyenkor legyen hazai gyártás. És az is fontos, hogy az informatikai rendszereink minél fejlettebbek legyenek, a gyógyszertörzskönyvek az informatikai rendszerbe bekerüljenek, és ezért még inkább gyors és átlátható segítség legyen nyújtható. Abban bízhatunk vagy abban bízunk, hogy a NEAK és a forgalmazó tárgyalásai eredményre vezetnek, és a forgalmazó újra kérni fogja a tb-támogatást. Ennek NEAK-os akadálya nincsen, hogy újra megkaphassa, és újra kedvezményes áron jussanak hozzá azok, akik ezt korábban kiváltották. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[17.30]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért engedélyezték a NATO-harccsoportok teljes Magyarországra telepítését?” címmel. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Szalay-Bobrovniczky Kristóf honvédelmi miniszter urat bízta meg, a kérdésre a miniszter úr felkérésére Vargha Tamás államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A június 14-ei kormányhatározat szerint immár hazánk teljes területére engedélyezik a külföldi NATO-harccsoportok telepítését az ukrajnai háborúra való reagálásként. Magyarország függetlenségének feladása, hazánk katonai felvonulási területté tétele elfogadhatatlan, ezért szabad és semleges Magyarországot követel a Mi Hazánk Mozgalom. Idegen haderőknek nincs helyük hazánkban, Magyarország a magyaroké. Ma már sajnos csak a Mi Hazánk Mozgalom képviseli a pártok közül az 1848-as márciusi ifjak követelését: magyar katonáinkat ne vigyék külföldre, a külföldieket vigyék el tőlünk. Elfogadhatatlan az is, hogy engedélyezi a kormány a közvetve Ukrajnába való fegyverszállítást Magyarországon keresztül. A Mi Hazánk ellenzi hazánk ilyen típusú részvételét is a háborúban. Beláthatatlan következményekkel jár az idegen haderők magyarországi állomásoztatása és hazánknak az orosz haderők célpontjává tétele. Ukrajna területi integritásának hajtogatása helyett a magyar kormány inkább azt kéne megakadályozza, hogy golyófogónak használják a kárpátaljai magyarságot. A NATO-tagságunkból fakadó szerződéses kötelezettségünk csak arra volna, hogy egy tagállam megtámadása esetén segítsünk annak védelmében, de Ukrajna nem NATO-tag. A Mi Hazánk Mozgalom ellenzi a kárpátaljai magyar nemzetrésszel szemben elnyomó politikát folytató, soviniszta Ukrajna katonai támogatását, illetve az amerikai érdekek kiszolgálását. Az oroszok elleni embargó így is felbecsülhetetlen károkat okozott főként a magyar mezőgazdaságnak az elmúlt években, most már a magyar érdek legyen az első. Az ideiglenesen hazánkban állomásozó NATO-csapatokkal miért teszi idegen katonai felvonulási területté Magyarországot a magyar kormány? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Vargha Tamás államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Már többször elhangzott itt ma is az Országgyűlésben, de azt hiszem, hogy nem árt némi ismétlés: a magyar kormány számára Magyarország és a magyar emberek biztonsága és békéje a legfontosabb, és Magyarország és a magyar emberek határozott döntése, hogy nem küldünk katonákat Ukrajnába, és nem engedünk át fegyverszállítmányokat a magyar-ukrán határon. Azt sem fogjuk engedni, hogy bárki bármilyen indokkal és céllal Magyarországot belesodorja ebbe a háborúba. Ugyanakkor az európai uniós és a NATO-szövetségeseinkkel együtt is elítéljük Oroszország katonai fellépését, Oroszország katonai fellépését agressziónak tekintjük, és csatlakoztunk az európai uniós szankciókhoz, ez is elhangzott ma már itt a Házban többször, hogy addig a mértékig, amíg Magyarországnak nem károsak és nem hátrányosak ezek a szankciók. De természetesen itt, ebben a térségben a katonáknak több feladatuk is van: a humanitárius tevékenység mellett biztosítják Magyarország határainak védelmét, és a NATO tagjaként a NATO ebben a feladatban is számíthat szövetségeseire, és mi is számíthatunk a szövetségeseinkre, „egy mindenkiért, mindenki egyért” elv alapján. Minden évben vannak Magyarországon hazai és nemzetközi gyakorlatok, közös kiképzések, felkészítések és feladatok, amelyekre a NATO-tagországok katonái érkeznek hazánkba. Nagyon fontos, hogy ebben a helyzetben is a Magyar Honvédség a NATO-szerepvállalás szintjét fenntartsa, hiszen számunkra Magyarország békéje és biztonsága a legfontosabb. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Rebeka, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Hogyan kívánja kezelni az élelmiszerválságot a kormány?” címmel. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Oroszország Ukrajna elleni agressziójának egyik legkézzelfoghatóbb gazdasági hatása lehet az egyre fenyegetőbb élelmiszerválság. Az élelmiszer-önrendelkezés egyik kiemelt eszköze a stratégiai élelmiszer-tartalék, amely nemcsak egy ellátásbiztonsági eszköz, hanem az elszabadult infláció miatt árcsökkentő hatása is lehetne. A termelés mellett természetesen az élelmiszer-feldolgozó kapacitásokat is fontos itt, az országon belül biztosítani. Természetesen az élelmiszer-biztonság nemcsak azt jelenti, hogy megfelelő mennyiségű élelmiszert termelünk és raktározunk, hanem megfelelő minőségű élelmiszerre is van szükségünk, így tekintettel kell lenni a klímavédelmi szempontokra is, figyelembe kell venni a táji adottságokat, a biodiverzitást, és ezért továbbra is szükségesnek tartjuk a szigorú agrár-környezetvédelmi előírások betartását, hogy ne csak a nagybirtokos oligarchák számára kedvező mennyiségi termelési üzlet legyen az élelmiszer-biztonság, hanem minőségi kérdés is. Kérem, szíveskedjék tájékoztatni, hogy az idehaza máris érzékelhető hatások ismeretében ugye, mennek fel az árak, tudunk a gabona- és a kenyérárak potenciális emelkedéséről is vállalhatónak és fenntarthatónak tartjae az állami stratégiai élelmiszer-tartalék felszámolásáról szóló, Európában egyedülálló 2015-ös kormánydöntést. Milyen lépésekkel tervezi korrigálni a kormány az akkori hibáját? Szándékozike a kormányzat érdemben korlátozni a gabonaexportot, milyen elképzelései vannak a kormánynak a magyar élelmiszer-termelést monopolizáló agrároligarchák érdekei kapcsán, illetve a megfizethető, biztonságos élelmiszer-ellátás társadalmi igénye között feszülő ellentét kapcsán? És tervezike a jelenleginél jobban támogatni az ökológiai gazdálkodást, ami a biztonságos élelmiszer-ellátás egyik alapvető módszere lehetne? Tisztelettel várom a válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Farkas Sándor miniszterhelyettes válaszol. Miniszterhelyettes Úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Először is szeretném leszögezni, hogy Magyarországon nincs élelmiszerválság, és várhatóan nem is lesz, tehát ezek a feltételezések, amelyek az ukrán-orosz háborúra vonatkoznak, valóban okoznak kereskedelmi nehézségeket, de ezek nem az ellátás biztonságát érintik. Az elmúlt időszakban állami élelmiszer-tartalékolás hiányában is bebizonyosodott, hogy Magyarországon még a nemzetközi logisztikai láncok sérülései esetén is elegendő élelmiszer áll rendelkezésre, a lakosság mennyiségi és minőségi ellátása az EU közös piaca révén is biztosított, az ország pedig önerőből akár 20 millió feletti embernek képes élelmiszert előállítani bármikor. A szomszédban dúló háború következményeire reflektálva a kormány folyamatosan hozza meg az ellátás biztonságát garantáló döntéseit, mindig a célnak megfelelő helyen és időzítéssel. A gabonaexport-bejelentési kötelezettség eredményes intézkedés, naprakész rálátást biztosít a piacra az export akadályoztatása nélkül, ugyanakkor a beavatkozás lehetőségét is megtartva szerencsére mindeddig erre nem volt szükség. Olyan válságidőszak közepette kell gazdálkodnunk, amelyre eddig nem volt példa, a támogatáspolitikánkban ennek megfelelően a jövőben is hangsúlyos szerepet kapnak, ahogy ön is kérte, a fenntarthatóságot szolgáló ösztönzőelemek, amelyek egyben a minőségi élelmiszer-előállítás célját is szolgálják. Az ökológiai gazdálkodás szerepe kiemelkedő, az egészséges élelmiszer-termelésben és természeti erőforrásokban való fenntartható gazdálkodás, annak fejlesztése az uniós szakpolitikai célokkal összhangban a magyar kormány agrárpolitikájának is fontos eleme. Szeretném hangsúlyozni, hogy az ökológiai gazdálkodásba vont terület 2010 és 2020 között 136 százalékkal növekedett, és ez már meghaladja a 300 ezer hektárt. Kérem válaszom elfogadását. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bakos Bernadett, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Miért szavazta le a Fidesz az épületszigetelési programot, ha maga Palkovics László ennek szükségességéről beszélt?” címmel. Bakos Bernadett képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Asszony! Az LMP határozati javaslatot nyújtott be az energiaszegénység és a levegőszennyezés csökkentéséről, amelynek központi eleme egy komplex épületenergetikai, mélyfelújítási program indítása volt, hiszen az épületek 75 százaléka elavult, az orosz gázzal nagyrészt az utcát fűtjük például a gyerekszobák helyett. Évi 300 milliárd forintból 100 ezer lakást lehetne leszigetelni, de a program része lenne például a napelemek telepítése vagy a fűtési rendszerek korszerűsítése. [[17.40]] A mélyfelújítással az épületek energiaigénye és ezzel a családok fűtésköltsége 50-85 százalékkal lecsökkenthető, ez jelenti a valódi, fenntartható rezsicsökkentést, és így szabadulhatunk meg az orosz energiafüggőségtől is. Ha minden lakóépület mélyfelújítása megtörténne, az ország teljes földgázfogyasztását 20 százalékkal lehetne csökkenteni, miközben sok ezer munkahelyet is teremtenénk. A kormánypárti képviselők erre a programra mondtak nemet a múlt héten, amikor a Fenntartható fejlődés bizottságában vita nélkül utasították el a határozati javaslatunk tárgysorozatba vételét. Egy nappal később Palkovics László egy konferencián már az energiafüggetlenség erősítését hangsúlyozta, és kiemelte, hogy a 2050-re kitűzött klímasemlegességhez szükséges többek között a lakó- és a középületek energiahatékonyságának javítása, fűtési rendszerének korszerűsítése. Tisztelt Államtitkár Asszony! Legalább most adjon indoklást, a kormánypárti képviselők miért szavazták le az épületszigetelési programra vonatkozó javaslatunkat, amikor Palkovics László is ennek a szükségességéről beszélt. Tisztelettel várom válaszát. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A kérdésben jelzett határozati javaslatban foglaltakat a Fenntartható fejlődés bizottsága, ismerve a már meglévő jogszabályi kereteket és kormányzati programokat, nem támogatta, hiszen Magyarország elkészítette a nemzeti, hosszú távú felújítási stratégiát, mely a teljes, energetikai értelemben vett korszerűtlen épületállomány mélyfelújítását határozza meg 2030-ig. Az illegális hulladékégetés tekintetében jelenleg Magyarországon a megfelelő törvényi feltételek adottak arra, hogy a hatóságok fellépjenek, a KEHOP-program keretei között 2014 és 2020 között közel 600 milliárd forintot fordítottunk energetikai célú beruházások támogatására, melyből több mint 200 milliárd forint nem önkormányzati célú fejlesztésekre került. A terület- és településfejlesztési operatív program plusz összesen 83 darab pályázatot támogatott, 52 önkormányzati és 31 egyházi kedvezményezettet, 48 milliárd forint összegben. Ami nagyon fontos, hogy ebben a válságokkal terhes időszakban különös hangsúlyt fektetünk a családok védelmére, és ezért is ki kell emelni az egyedülálló otthonfelújítási programot. Ennek keretében az állam maximum 3 millió forinttal járul hozzá a házak, lakások felújításához a gyermeket nevelő családok részére, és ebből az egész összegből annak közel 50 százalékát a családok egyébként energetikai korszerűsítésre fordították. Emellé vehető igénybe az otthonfelújítási kölcsön konstrukció is, amely szintén ezeket a felújításokat segíti. Egyébként ezzel már 150 ezer család élt, és kapott támogatást 260 milliárd forint összegben. A programban az egygyermekes családok is részt vehetnek, vagyis ezzel a legszélesebb körben elérhető a program, és az is a népszerűségét mutatja, hogy heti 3 ezer új igénylés érkezik. Kérem, hogy a jövő évi költségvetési törvény elfogadásával ön is támogassa majd ezeket az intézkedéseket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Dunai Mónika képviselő asszony, a Fidesz-képviselőcsoport részéről kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Tervezike a KRESZ módosítását az elektromos közlekedési eszközökre vonatkozóan a balesetveszély csökkentése érdekében?” címmel. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Itt a nyár, és szerencsére a Covid-szigorításoknak is vége van, egyre többen használnak a szabadban szabadidejük eltöltése közben elektromos járműveket. Ezek között az elektromos járművek között nagyon sokan használják az elektromos rollereket, az elektromos gördeszkákat, görkorcsolyákat és a különféle egyensúly-irányított közlekedési eszközöket. Ezek közül jó néhány nagyon gyors közlekedésre, haladásra is képes. Nagyon balesetveszélyes is, az elmúlt időszakban is nagyon sok olyan történt, amikor vagy az elektromos közlekedési eszköz használója vagy pedig bárki, aki közlekedésben részt vett, ennek az elszenvedője volt. Úgy gondolom, hogy érdemes lenne a KRESZ-ben szabályozni ezen elektromos járművek használatát, hiszen jelen pillanatban vitatott a megítélése ezeknek az eszközöknek, és nincsenek is szabályozva. Azt kérdezem tisztelettel államtitkár asszonytól, hogy tervezike a KRESZ módosítását ezen közlekedési eszközökre, az elektromos eszközökre. Köszönöm szépen megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm szépen, hogy egy ilyen fontos kérdést hozott ide, a magyar parlamentbe, és teljesen egyetértek önnel abban, hogy a kérdéses járművek egyre szélesebb körű elterjedése, használata, bár vitathatatlanul előnyökkel is jár, számos veszélyforrással is szembesít bennünket, közlekedőket. E kockázatokat természetesen jogalkotóként sem hagyhatjuk figyelmen kívül, a Technológiai és Ipari Minisztérium a hazai rendelkezések kiegészítését tervezi. Az előkészületben lévő módosítások alapvető célja minden érintett biztonságos közlekedési feltételeinek a megteremtése. A védtelen közlekedők, elsősorban kerékpárosok és gyalogosok védelme a kormány kiemelt célja; azt a felvetett témával egy csomagban kezelve tervezünk javaslatot tenni a KRESZ módosítására. A módosítás érinteni fogja továbbá a vasúti átjárók szabályozását is. Elsődleges cél a KRESZ hozzáigazítása a megváltozott forgalmi körülményekhez, a védtelen közlekedők közlekedésének segítése a közúti forgalomban, az egyszerű elektromos közlekedési eszközök, vagyis a motoros, elektromos rollerek, elektromos kerékpárok használati feltételeinek rendezése, valamint az elektromobilitás elterjedését elősegítő közlekedési szabályok bevezetése. A fenti szempontok összegzése és az e-rollerek szabályozásának kidolgozása jelenleg is folyamatban van, a módosítás előkészítése során egyeztetünk a szakmai és társadalmi szervezetekkel, az érintett hatóságokkal és minisztériumokkal is. A javaslat e folyamat lezárulása után kerülhet majd a kormány elé. Ezúton szeretném megköszönni képviselő asszonynak és általában a kormánypártoknak lelkiismeretes, a magyar emberek biztonságos közlekedése védelme érdekében végzett tevékeny munkáját. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Vejkey Imre, a KDNP képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Milyen intézkedésekkel segíti a kormány az állampolgárokat az okmányok megújításában?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! 2020 óta kellett megküzdenünk a koronavírus-járvánnyal, amely komoly próbatétel elé állította a gazdaságot, az egészségügyet és az egész magyar lakosságot. Az egészségügy helytállt és kitartott, minden koronavírusos beteg megkaphatta a lehető legjobb ellátást. Köszönetet kell mondjunk ezért a Magyarországon dolgozó egészségügyi dolgozóknak, orvosoknak, ápolóknak, és köszönetet kell hogy mondjunk a magyar lakosságnak is, mert betartották a kormány által hozott veszélyhelyzeti szabályokat. A koronavírus-járvány elleni harcunkat megvívtuk, a kormány gyors és hatékony intézkedéseinek, valamint a sikeres vakcinabeszerzéseknek köszönhetően legyőztük az ötödik hullámot is. Az elmúlt két évben nagyon sok támadást kaptak az emberek. A kormány mindent megtett annak érdekében, hogy a járvány miatti nehezített élethelyzetekbe került családok mindennapjaihoz, ügyeik intézéséhez tőle elvárható módon segítséget nyújtson. Tisztelt Államtitkár Úr! A baloldal folyamatosan rombolta a magyar emberek járványkezelésbe vetett hitét, a keleti vakcinák ellen kampányoltak, miközben legtöbbjüket kínai vakcinával oltották be. A koronavírus-járvány elleni védekezés során világossá vált, hogy a baloldal a közösségi összefogás és a járvány mielőbbi legyőzése helyett saját politikai céljait helyezte előtérbe. Köszönöm, hogy a kormány intézkedései látványosan segítették és segítik az állampolgárok mindennapjait. Tisztelt Államtitkár Úr! A koronavírus-járvány miatti veszélyhelyzet ideje alatt lejárt, magyar hatóság által kiállított okmányokat a kormány 2022. június 30-áig meghosszabbította, de tudomásom szerint még körülbelül 1,2 millió lejárt okmány van, amit eddig nem újítottak meg. [[17.50]] Éppen ezért kérdezem tisztelt államtitkár urat, milyen intézkedésekkel segíti a kormány az állampolgárokat az okmányok megújításában. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Soltész Miklós államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, a parlament soraiban a DK-nál is ülnek olyan emberek, akik nem segítették, hanem akadályozták a védekezést [[Kálmán Olga: Ki?]] , de hála istennek, a magyar társadalomra nem ez volt jellemző. A magyar társadalom nagy része, amennyire lehetett, segítette az egészségügyi szolgálatokat és szolgáltatásokat, és mentette az embereket. Illetve nagyon sok olyan döntést kellett meghozni, így például a lejáró személyi okmányok érvényessége kapcsán meghosszabbította a kormány azok lejárati idejét, pontosan azért, hogy a személyes kontaktokat minél inkább elkerüljük a járvány különböző hullámai idején, azonban ebben az időszakban is azért lehetőség nyílott arra, hogyha személyes találkozás nem is volt, az ügyfélszolgálatok kiszolgáltak, mondjuk így, elektronikus úton is. De mindezek ellenére valóban nagyon nagy hátralék halmozódott fel, hiszen 2020-ban a 2019-es évhez képest 4 millióval, 2021-ben pedig még 3 millióval kevesebb ügyfél kereste fel a kormányablakokat, ez hatalmas nagy szám. Ennek következtében teljesen érthető, hogy nagyon sok okmány érvényessége lejárt, és sokan nem is tudták megújítani. Éppen ezért a kormány a veszélyhelyzet elmúltával úgy döntött, hogy ’22. június 30-áig, tehát ez év június 30-áig a lejárt igazolványok, vezetői engedélyek, útlevelek meghosszabbítására további lehetőséget ad, illetve nemcsak hogy lehetőséget ad, hanem ahhoz is segítséget nyújtott a kormány az elmúlt időszakban és én köszönöm szépen a kormányablakoknál dolgozók munkáját , hogy május végétől június végéig öt héten keresztül nyitva maradt Budapest és Pest megye valamennyi kormányablaka, illetve vidéken további 120 kijelölt kormányablak. Ezzel nagyon sok hátrányt be tudtak hozni. A kapacitások megnyitásával lehetőséget biztosítottunk arra az állampolgároknak, hogy aki akarja, a veszélyhelyzet alatt lejárt személyi okmányait kicserélhesse. Én befejezésül még annyit tennék hozzá, hogy akinek a jogosítványa járt le még most is megteheti , annak jó hír, hogy ezt meghosszabbíthatja [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] online módon a magyarorszag.hu-n keresztül, és ehhez nem kell más, mint a háziorvos által kiállított orvosi alkalmassági eredmény. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hegedüs Andrea, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Miért nem veszik végre komolyan a pedagógusokat?” címmel. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A múlt héten ért véget a pedagógusok egyik legnehezebb tanéve, ami adminisztrációs háttérmunkában még július elejéig tart, de effektív tanórák már nincsenek. Ezt a tanévet és a tanárok kilátástalan helyzetét értékelte a Pedagógusok Szakszervezetének évzáró rendezvénye, ahová az oktatásért felelős minisztert is meghívták, ám ő nem tartotta arra érdemesnek az egyik legnagyobb pedagógus-szakszervezetet, hogy részt vegyen az eseményen. Pedig hallhatta volna, hogy milyen elképesztő kormányzati elnyomásban, milyen ellenszélben álltak helyt a tanárok, a tanítók, az oktatók a 2021/22-es tanévben. Még a tavalyi tanévkezdés előtt könyöradományokkal alázták meg a nyári táborokban gyermekeket üdültető, felügyelő pedagógusokat, hogy aztán néhány héttel később jöhessen a következő pofon: Orbán Viktor bejelentése a beígért pedagógusbér-emelés elmaradásáról. A következő támadásra pedig idén márciusig kellett várni, amikor az önök kormánya ellehetetlenítette, majd megfenyegette az ország szinte összes pontján sztrájkoló pedagógusokat. Néhány nappal ezelőtt pedig érkezett a hab a tortára, ugyanis online kérdőívben fordultak a tanárokhoz, amelyben egy szót sem szóltak a fizetésekről, a pedagógusok megélhetéséről, a tanárok lakhatási körülményeiről, arról, hogy hány pedagógusnak kell pluszban még másod- és harmadállást vállalnia. Ha ma egy fiatal úgy dönt, hogy a pedagógushivatást választja, akkor biztos, hogy anyagi gondokkal fog szembenézni. De önök nemhogy nem akarják emelni a pedagógusok fizetését, de meg sem hallgatják az alulfizetett tanárokat. Államtitkár úr, elnök úr, és mondhatom, hogy miniszter úr, hiszen neki szól a kérdés: miért nem veszik végre legalább egy délután erejéig komolyan a magyar pedagógusokat? Miért nem vett részt a miniszter úr a Pedagógusok Szakszervezetének évzáró rendezvényén, miután ő Orbán Viktor kormányának közoktatásért felelőse? Köszönöm szépen. Várom a választ. [[Taps a DK és a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Az ön felszólalása tipikusan egy olyan felszólalás, aminek az elsőtől az utolsó betűig minden részét cáfolni lehet, talán nem is elég rá két perc. Az önök teljesítménye és a mi teljesítményünk, ha összehasonlítjuk a pedagógusok kapcsán. Önök, Gyurcsány Ferenccel az élen, elvettek a magyar pedagógusoktól egyhavi bért, és 15 ezer pedagógust elbocsátottak. Ez az erkölcsi magaslat, ahonnan önök az oktatásról, a magyar iskolákról beszélnek. Önök a legnagyobb iskolabezárók Magyarországon; önök a legnagyobb pedagóguselbocsátók Magyarországon; önök a legnagyobb pedagógusbér-csökkentők, sőt az egyedüli pedagógusbér-csökkentők Magyarországon. Innen indulunk, tisztelt képviselő asszony. 2010-ben az első nagyobb társadalmi csoport, amelyiknek mi bért emeltünk, a pedagógusok voltak, 50 százalékkal, mert mi úgy gondoljuk, hogy elismerés illeti az ő munkájukat. Rajtuk múlik a jövő, a magyar családok a pedagógusokra bízzák a gyermekeiket. Ezért kell az ő munkájukat elismerni, és ezért ők voltak az elsők, akik béremelésben részesültek. És a koronavírus-járvány alatt is nem azt tettük, amit önök. Önök azt mondták, hogy amikor gazdasági válság van, akkor mindenkinek beljebb kell húzni a nadrágszíjat, és elvettek a pedagógusoktól egyhavi bért. Mi nem ezt tettük, hanem kétszer 10 százalékkal megemeltük a pedagógusok bérét. [[Hegedüs Andrea közbeszól.]] Mellette pedig folyamatosan tárgyaltunk a pedagógus-szakszervezetekkel is és a Nemzeti Pedagógus Karral is. Ha ön is kicsit figyelné a híreket, mert szerintem figyeli, csak direkt szelektív a hallása, akkor hallhatta, láthatta volna, hogy miniszter úr tárgyalt a Nemzeti Pedagógus Karral, Maruzsa államtitkár úr pedig tárgyalt a pedagógus-szakszervezetekkel is. Azt pedig végképp nem értem, hogy ön azt miért kritizálja, miért azt támadja, hogy a magyar pedagógusokat, a magyar tanárokat valóban megkérdezzük arról, hogy ők hogyan éreznék modernebbnek, számukra is hatékonyabbnak a magyar iskolarendszert, a magyar oktatási rendszert. Erről mi kiküldtünk egy kérdőívet, mert az ő válaszaik alapján szeretnénk a következő hónapok, évek törvényalkotási-jogalkotási folyamatát elindítani. Azzal kezdtük, hogy leültünk a Pedagógus Karral és a szakszervezetekkel, és minden pedagógusnak megadtuk a lehetőséget, hogy mondja el a véleményét. Szerintem ez így egy optimális és jó indulás egy cikluson belül. Sajnálom, hogy ön ezt is támadja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ovádi Péter, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a kultúráért és innovációért felelős miniszternek: „Milyen fejlesztések lesznek a modellváltó Pannon Egyetemen, milyen projektek indulnak el a következő időszakban?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! A Pannon Egyetem 2021. szeptember 1-jétől alapítványi fenntartásban működik tovább. Az egyetemen jelentős szakmai, üzleti vezetői és politikai tapasztalattal rendelkező, a meglévő akadémiai tudást gazdagítani képes személyek dolgoznak a Pannon Egyetemért Alapítvány kuratóriumában. Az öttagú testület feladata az intézmény hosszú távú céljait szem előtt tartani, elősegíteni a folyamatos fejlődését, megteremteni a korszerű és versenyképes képzés és kutatás feltételeit. A modellváltás három szereplője, a kuratórium mint az egyetem stratégiai irányítója és az üzleti szempontok érvényesítője, a szenátus mint az egyetemi autonómia letéteményese, és az állam, amelyik a hosszú távú felsőoktatási stratégia gazdája. A harmonikus és konstruktív együttműködés eredményeként a Pannon Egyetem diákjainak lehetősége nyílik korszerű ismeretek szerzésére, a bölcsészet-, a közgazdaság-, a műszaki, informatikai, a nevelés-, a társadalom- és a természettudományok területén, továbbá az egyetemi tananyagon túlmutató szakmai kutatói tevékenységre is. Az intézmény tudományos súlyát az öt akkreditált doktori iskola is jelzi. Az ott folyó nemzetközi ismertségű és elismertségű kutatások eredményesen szerepelnek a különböző hazai és európai uniós pályázatokon is. A magas szintű oktatás mellett elengedhetetlen az infrastruktúra fejlesztése is. A fentiekre tekintettel kérdezem tisztelt államtitkár asszonyt, milyen fejlesztések lesznek a modellváltó Pannon Egyetemen, milyen projektek indulnak el a következő időszakban. Megtisztelő válaszát várom. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Vitályos Eszter államtitkár asszony válaszol. Államtitkár asszony, öné a szó. [[18.00]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A magyar kormány elkötelezett abban, hogy a hazai felsőoktatás egész rendszerét és annak minden szereplőjét, ideértve a hallgatókat, az oktatókat, a kutatókat és a dolgozókat, érdekeltté tegye abban, hogy minél sikeresebb, nemzetközi szinten is elismerést érdemlő eredményeket tudjanak felmutatni. A kormány célja, hogy egyetemeink központi szerepet töltsenek be a kutatás-fejlesztésben és innovációban, vállalati és nemzetközi kapcsolataik tovább erősödjenek. Már látszanak az erőfeszítések első eredményei is. A tavalyi 9 helyett már 11 magyar egyetem szerepel a világ két legrangosabb felsőoktatási rangsorán, és a tavaly modellt váltott Pannon Egyetem mind a kettőre felkerült. Hogy ennek jelentőségét érzékelhessük, a világ 28 ezer felsőoktatási intézményének legjobb 5 százalékába került az egyetem. Tisztelt Képviselő Úr! Láthatók az eredmények, de azt gondolom, volt honnan elrugaszkodni. A szocialista-liberális kormányzás örökségeképpen 2010-ben Magyarországon az OECD-országok közül egyedülálló módon a köz- és felsőoktatásra fordított kormányzati ráfordítás is csökkent. Mára eljutottunk oda, hogy az Európai Unió azon tagállamai közé tartozunk, amelyek a legintenzívebben támogatják az egyetemek működőképességét és innovációját. Sosem költöttünk még ekkora összegeket felsőoktatásra. Ez egyedülálló a magyar oktatás történetében. A Pannon Egyetem ennek a fejlődésnek a közel háromszorosára bővülő finanszírozásával, azt gondolom, egyértelmű nyertese. Az egyetemi fejlesztésekre az elmúlt években és idén számos forrásból több mint 20 milliárd forintot fordítunk, melyből többek között jut a gyakorlatorientált felsőfokú képzések infrastrukturális és készségfejlesztésére, a környezetterhelés jelentős mértékű csökkentésére irányuló innovatív technológiák fejlesztésére, valamint a körforgásos gazdasági alapokon nyugvó fenntarthatósági kompetencia-központ létrehozására is. Ezen fejlesztési támogatás a következő időszakban akár a többszörösére is emelkedhet a projektek eredményes megvalósításának ütemétől függően, hiszen az RRF- vagy ezzel ekvivalens forrásból 45,3 milliárd forint, tudományos és innovációs park fejlesztésére 39 milliárd forint, míg nemzeti laboratórium fejlesztésére 3,5 milliárd forint áll az intézmény rendelkezésére. Összességében azt tudom mondani, hogy jó úton haladunk, és hajrá, Pannon Egyetem! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Tuzson Bence képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Választókerületi ügyek” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Dunakeszi, Fót, Göd, Csomád, Csömör, Erdőkertes és Veresegyház, Pest megye 5. számú választókerülete ahol én vagyok az országgyűlési képviselő az ország egyik leggyorsabban fejlődő térsége. Ez köszönhető annak, hogy ebben a térségben szorgalmas emberek élnek, olyan emberek, akik tudják, mit jelent az összefogás, mit jelent az összefogás egy önkormányzat, az állam és az emberek, az emberek csoportja, különböző társadalmi szervezetek és egyesületek között. Ennek köszönhető az, hogy az utóbbi időszakban közútfejlesztések valósultak meg, és természetesen terveink is vannak közútfejlesztések tekintetében. Ilyen például a 2-est, az M2-est az M3-assal összekötő út, amelynek a tervezése már megkezdődött, vagy ilyen például a 71-es számú vasútvonal fejlesztése, vagy a csömöri HÉV fejlesztése, amelyek mind-mind nagyon fontos közlekedésfejlesztési kérdések, amelyekben szeretnénk a következő időszakban továbblépni. De természetesen az oktatás területén is így állunk. Sok oktatási beruházás megvalósult, új iskola létesült. Ilyen például a Dunakeszi Szent István, és ilyen például a katolikus egyház által egy régi iskolában, annak felújítását követően létrehozott Krisztus Király Iskola is, de sorolhatnánk még az oktatásfejlesztéseket ebben a térségben. A számos fejlesztés mellett természetesen oda kell figyelnünk arra is, hogy olyan fejlesztéseink is legyenek, amelyek ennek a térségnek a jellegét erősítik, a jellegét megőrzik, hiszen a Duna partján, a Duna mellett vagyunk. Itt ezért nagyon fontos, hogy zöldberuházásaink is legyenek, olyan beruházásaink, amelyek kiemelik a térség szépségét, a Duna közelségét, azt, hogy ez egy vízparti Dunakeszi és Göd tekintetében különösen választókerület, amikor is kötelességünk ennek a szépségeit, turisztikai vonzerejét megmutatni. Örömmel mondom el önöknek, képviselőtársaim, hogy itt valósul meg az ország elmúlt 20 évének legnagyobb botanikuskert-beruházása. Egyrészt állami támogatásnak köszönhetően, másrészt Pest megyei támogatásnak köszönhetően Gödön a Huzella Kert mintegy 5,5 hektáron újul meg. Egy olyan kertről beszélünk, amely komoly történelmi hagyományokkal rendelkezik. Ezt a kertet ugyanis 1846-ban még Arany János vásárolta meg fiának, és aztán később a Huzella család tulajdonába került, a Huzella család pedig egy fontos botanikai beruházást hajtott végre, megnyitotta ezt a kertet a szakemberek számára, és egyetemi központtá fejlesztette folyamatosan ezt a kertet. Így vált ez a kert a XX. század első felének egyik legjelentősebb botanikai és ökológiai kutatási centrumává. Később az Eötvös Loránd Tudományegyetemhez került, kutatási központ volt, egyetemi központ, majd ezt követően, miután az egyetemi campus létrejött, a Füvészkerthez került, a Fővárosi Füvészkerthez, amelynek ismerjük a hányattatott sorsát, hiszen ez a kert valamikor több mint háromszor akkora volt, mint jelenleg, most jóval kisebb. De hogy megkapta a Huzella Kertet, a Füvészkert, mondhatjuk azt, majdnem eredeti nagyságában jöhetett létre, kiegészülve ezzel a csodálatos kerttel. 800 millió forint az a beruházás, ami megvalósulhat itt a következő időszakban, 800 millió forintból, amely mint mondtam részben állami, részben pedig Pest megyei támogatás. Hogy mi valósul meg itt a következő időszakban? Ez egy 2025-ig terjedő program, és ennek keretében ismét egyetemi központtá válhat Göd. Több egyetem együttműködésével egy kutatóközpont is létrejöhet, de ez a kert most már megnyitotta kapuit a látogatók előtt, így Gödön most már egy olyan kert van, amelyet korábban a gödiek egyáltalán nem látogathattak, most viszont a Dunakanyar számára, az ott élők, a környékbeliek számára egy nyitott kertté vált. Ezen a területen meg fog valósulni az úgynevezett „B” épület felújítása, amelyben egyrészt a kutatóközpont fog helyet kapni, valamint egy foglalkoztatásokkal kapcsolatos központ, hiszen itt majd a gyerekek, családok különböző terméket hozhatnak létre az ott termő gyógynövényekből, és ezeket a termékeket akár haza is vihetik. Családi központtá is fog válni, meg fognak újulni a területen az utak, meg fognak újulni a vizes létesítmények, hiszen itt források vannak ezen a területen, valamint tavak vannak ezen a területen, ennek a revitalizációjára is sor kerül. Meg fog újulni a teljes növényzet, meg fognak újulni az épületek és egy új, olyan központ is létre fog jönni, amely tulajdonképpen látogatóközpontnak is nevezhető. Fejlődni fog az itteni tanösvény, és fejlődni fog a kert egésze is. Kérem képviselőtársaimat és a magyar kormányt, hogy ennek a kertnek a fejlődését továbbra is támogassák, hiszen az egyik legfontosabb zöldberuházásunkról beszélünk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Mi történik Újpesten?” címmel. Öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Szeretném megőrizni azt a jó szokásomat, hogy időről időre beszámolok önöknek, hogy mi történik a választókerületemben, Újpesten és Angyalföldön, ahol szorgalmas emberek élnek, munkaszerető emberek, akik teljesítményükkel és munkájukkal újabb és újabb eredményeket tudnak elérni. Természetesen ehhez hozzátartozik az is, hogy az önkormányzattal való együttműködésben ez közösen tud megvalósulni. Az önkormányzatok kapcsán viszont jelen esetben itt fideszes képviselőtársaimra nézve azt tudom mondani, hogy az önök politikai indíttatásától eltekintve akkor is tud fejlődni maga a környezetünk, még annak ellenére is, hogy az elmúlt években közel 10 milliárd forinttal kurtították meg a bevételeket, amelyek Újpesten és a XIII. kerületben jelentkeztek ilyen módon. Mégis éppen e körülmények miatt tartom fontosnak, hogy ennek ellenére az emberek szándékai, az önkormányzat törekvései megjelenjenek itt, az Országház falai között, és ilyen körülmények között is milyen sikereket lehet elérni. [[18.10]] Újpesten idén is lesz „Nyárindító plusz jutalom” program, amely immár harmadik esztendeje szolgálja az itt dolgozók életét és lehetőségeit. Itt a városvezetés által megálmodott programról van szó, amely 537 óvodai, 202 szociális, 247 bölcsődei dolgozó és 64 fő az önkormányzat gazdasági intézményeiben tevékenykedő, ott dolgozó embert, munkatársunkat érint, olyan embereket, akiknek többsége gyermekeinkre vigyáz, gyermekeink nevelésével, fejlődésével foglalkozik, illetve mindennapjainkat teszi könnyebbé. Fejenként mintegy 44 ezer forintos, összesen egyébként 52 millió forintos támogatásban tudjuk őket részesíteni, ennyivel tudunk segíteni és hozzájárulni ahhoz, hogy az a körülmény a megdöbbentő és brutális infláció keretében az orbáni működésmegszorítás ellenében próbáljon meg hatni. Mára egy hét balatoni nyaralás elérhetetlen luxussá vált szinte, hiszen csak a szállás, a strand és az étkezés költségeivel számolva egy négytagú család számára legkevesebb félmillió forintba kerül egy egyhetes balatoni vakáció. Az egyheti szállás egy háromcsillagos partközeli a Balaton-partról beszélek panzióban egy négytagú család számára minimum 300 ezer forint, az étkezés pedig, csak strand-ételekkel számolva, fejenként napi 4-5 ezer forint. Egy vacsora négy ember számára 20-25 ezer forintot jelent, és ha pedig egyéb programokat is beiktat a család a nyaralásba, akkor újra fejenként több ezer forinttal növeli a költségeket. Ez megegyezik egyébként egy horvátországi, görögországi nyaralás költségeivel, ahol viszont azzal szembesülnek, hogy a forint hogyan gyengült, és hogyan értéktelenedett el. Ezzel együtt mindenképpen fontosnak tartom, hogy képesek vagyunk és lehetőségünk van segíteni azoknak a dolgozóknak, akik az Újpesten élők, idősebbek és fiatalok életét könnyítik meg. További hírként szeretném elmondani, hogy ezekben a napokban az SZTK harmadik és első emelete is megújult. Az előző héten lezajlott a műszaki átadás-átvétel a megújult és kibővült itt a Covid-válság után nagyon fontos tüdőgyógyászat számára a harmadik emeleten, és az első emeleten pedig a korszerűsítés mellett egy 60 négyzetméteres bővítésre is sor került. Emellett azt se feledjük el, hogy az „Egészséges Budapest” program második állomásának részeként már átadtuk egyébként az épület hetedik emeletének megújítását. Így ez a két program együtt, a „Nyárindító plusz jutalom” és a szakrendelő folyamatos fejlesztése szorosan összefügg, a cél azonos, ami pedig nem más, mint a szorgalmas újpestiek biztonsága és megbecsülésének kinyilvánítása; egyik oldalról a lehetőségeinkhez mért anyagi támogatást biztosítani, másfelől pedig megfelelő munkakörnyezetet biztosítani az itt dolgozók számára. Azt gondolom, ezeknél nemesebb célt keresve sem lehet találni. Kérem, figyeljék mindazt, amit az emberekkel együttműködve a város vezetése tesz. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hegedüs Andrea képviselő asszony, DK-képviselőcsoport: „Miskolc megérdemli, hogy a közösségi közlekedés talpra álljon! A város visszakéri az elvont forrásokat!” címmel. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A múlt héten letettem az autót, és busszal, villamossal közlekedtem különböző időpontokban a város különböző pontjaira, csakis így lehet hitelesen beszélni a Miskolcot érintő közösségi közlekedés nehézségeiről. Borzasztó volt az élményutazás, a negatív élményutazás a csúcsidőben. Hallgattam, figyeltem az utazókat, és gyűjtöttem az információkat. A várakozási idő a legtöbb járat esetében igazi türelemjáték, csakhogy ez nem játék. A préselt hering a dobozában medencében érezheti magát ahhoz képest, ami egyes járatokon tapasztalható. Járatritkítás, romló szolgáltatási színvonal, a miskolciak részéről pedig növekvő, teljesen jogos felháborodás és elégedetlenség. Amikor elfáradva műszak után minél hamarabb otthon szeretne lenni az éjszakás nővér, hogy olcsó vacsorát főzzön a társadalmi megbecsültséggel és adrenalinlökettel megfizetett tűzoltó férjének, vagy a gyermekét egyedül nevelő óvónő rohanni szeretne a gyerekért az iskolába, hogy otthon végre leroskadjon az íróasztal elé életpályamodelles portfóliót írni a szebb jövő reményében, vagy a túlterhelt napja után a diák alig várja, hogy a súlyos iskolatáskáját a sarokba dobja, de hol van még a következő járat? A napi gondok és őrlőmalom mellé társul még a tömegközlekedés elviselhetetlen, kikerülhetetlen depressziója. Nagyon sok ember utazik a városban, az átutazók száma eléri az 1 millió 200 ezer embert. De miről is beszélek? Van egy kétharmados, szupermenekből álló kormányunk, amelynek 3 millió ember szavazott bizalmat. Kánaánt ígért Miskolcnak is, milliárdokat osztogatott a választások alatt, elhittek nekik mindent: stabilitást, békét, nem lesz háborúba menetelés a fiúknak. Náluk nincs lehetetlen tehát, akkor egy miskolci tömegközlekedési probléma nem lehet akadály. Az önkormányzat már mindent megtett: tárgyalássorozatok, egyeztetések, válságmenedzser-felkérés, és hiába támogatta a városháza az MVK-t, nem javult a helyzet. Pedig ez a város 2010 előtt szebb időket élt meg: pályázott a villamospálya felújítására, új villamosok beszerzésére, „Zöld Nyíl”, 31 új villamos, több mint 11 kilométer pályafelújítás, mindösszesen 33 milliárdért. Biztos alapokra kerül a miskolci közlekedés gerince, és elkezdődött az autóbuszok cseréje. Abban korábban közmegegyezés volt, hogy Budapesten kívül azon városok számára, akik saját cégük segítségével oldották meg a tömegközlekedést, a központi költségvetésből ehhez kiegészítő forrást biztosítottak. Ez a támogatási forma 2020-tól kikerült a költségvetésből, ami az MVK Zrt. vonatkozásában évi 500 millió forint támogatásmegvonást jelent. Az előző fideszes városvezetés a saját költségvetéséből is visszatartotta ennek a finanszírozását. Egyik napról a másikra ezt a pénzt nem lehet pótolni, nem emelte a jegyárakat a város, nem ritkította a járatokat, tolta maga előtt a hiányt, és ezzel több milliárd halmozódott föl. A 2019-es önkormányzati választások másnapján azzal szembesült az új városvezetés, hogy a méltán elismert MVK válságba került, járatmegszüntetésekre, menetrendi átalakításokra kényszerültek, nőtt a közlekedés költsége. Bár történtek kezdeményezések a központi költségvetés módosítására, ezt azonban az akkor regnáló Csöbör, Hubay fideszes, miskolci országgyűlési képviselők nem tartották támogathatónak, így aztán 2019-től válsághelyzet kezelése történik, amit csak súlyosbított a Covid-járvány, hiszen a városi közlekedést kevesebben vették igénybe, csökkentek a cég bevételei, de a Miskolcot érintő helyiadó-bevételek elvonása, a rezsivédelemből való kizárása is cunamiként hatott. Miskolc vissza kell hogy kapja a kormány által visszatartott közösségi közlekedési támogatásokat, és törvény biztosítsa a stabil jövőbeli működést! Két és fél milliárdot visszavár a város. A Demokratikus Koalíció ezért a költségvetéshez módosító indítványt nyújt be, és ehhez kérem Miskolc három fideszes képviselőjének, Csöbör Katalinnak, Kiss Jánosnak, Kovács Zsoltnak a támogatását és a szintén miskolci Varga Juditnak, Répássy Róbertnek, Szinay Attilának az együttműködését. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Varju László tapsol.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bencze János képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Mikor lesz végre nagylelkű a kormány a valódi rászorulókkal?” Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Kételyekkel jöttem a parlamentbe, de öröm látni, hogy a kétharmadról nem minden igaz. Igenis tudnak nagylelkűek lenni, igenis tudnak segíteni az embereken vagy legalábbis bizonyos embereken. Öröm volt látni azt, hogy találtak ők rászorulót: látva sanyarú helyzetét, segítettek rajta, megemelték a bérét; látva miniszterelnök úr sanyarú helyzetét, nincs megtakarítása, mondjuk úgy, megdobták 133 százaléknyi béremeléssel. [[18.20]] Én javasolnám a tisztelt kormánynak, hogy keressenek máshol is rászorulókat, valódi rászorulókat, azokat az embereket, akik a mindennapok hősei, akik mindennap úgy élik az életüket, hogy alaposan át kell gondolniuk, mit vásárolnak meg és mit nem. Itt vannak például azok, akik a mindenkori minimálnyugdíjat kapják, 28 500 forintot. Az ő számukra a 133 százalékos emelés magát az életet jelentené. 56 ezer forintot, egy nevetségesen alacsony összeget, de még mindig többet, mint a 28 500. Vagy vegyük azokat az embereket, akik otthagytak munkahelyet, feladták az egzisztenciájukat, és beteg családtagjukat ápolják ápolási díjért. Ennek alig több mint 41 ezer forint a minimális összege. Ha a tisztelt kétharmad velük is ennyire nagylelkű lenne, és 133 százalékos emelést adna nekik, őnekik 96 ezer forint jutna egy hónapra. Ezt ha kivetítjük egy egész évre, bármelyik csoportét, még mindig kevesebb hangsúlyozom, egy egész évre vetítve , mint az az összeg, amit önök megszavaztak a miniszterelnök juttatásainak a megemelésére, ugyanis az több mint 1,5 millió forint. Arra kérem önöket, hogy mutassanak jó példát nagylelkűségből, keresztényi erkölcsből, segítőkészségből, és keressék meg annak a módját, hogy legalább ennek a két csoportnak sokkal többet tudjanak adni, és adják meg nekik is ezt a 133 százalékot, hogy valódi keresztényként tudjanak élni, és tegyenek jót velük. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom.