Добрий вечір, шановні народні депутати. Будь ласка, займіть свої місця і підготуйтесь до голосування. Шановні народні депутати, будь ласка, займіть свої місця, підготуйтесь до реєстрації. Шановні народні депутати, готові реєструватись? Прошу реєструватись. [[16:08:18]] Шановні колеги, в залі зареєстровано 320 народних депутатів України. З мотивів. З процедури - Арахамія.
Шановні колеги, у мене є до вас пропозиція. Враховуючи те, що згідно з Регламентом ми не можемо визначитись по розгляду конституційних питань, хочу запропонувати, щоб ми цей порядок денний змінили і конституційне питання перенесли наостанок. 1015, 1016, 1027 та 2590 розглянули в кінці нашого порядку денного, а зараз почали розглядати інші законопроекти, які у нас є в порядку денному. Дякую.
З процедури. Я бачу, що з процедури. Шановні колеги, малось на увазі, я так розумію, якщо я правильно зрозумів Давида Георгійовича, те, що була дискусія щодо строків розгляду, моя дискусія з народним депутатом Олегом Анатолійовичем. З процедури - Артур Володимирович.
Шановний пане головуючий, шановні колеги, ви знаєте, вчора проходили засідання майже усіх фракцій, груп парламенту. Всі готувалися до цього порядку денного. Наскільки я чув від вашої фракції, це питання великої ваги. Сьогодні вони поставлені на порядок денний, на голосування. Тому я вважаю, що нам потрібно продовжувати розглядати ці законопроекти прямо зараз. І якщо ви хочете приймати це рішення, ви будете змушений поставити це питання на голосування. Хоча ми щиро вважаємо, що ми вже розглянули два питання і маємо продовжувати іти по тій самій процедурі, не порушуючи Регламент, що дуже часто наводилося як приклад президією Верховної Ради нинішнього скликання. Дякую.
Звісно. І рішення щодо зміни черговості розгляду питань приймає Верховна Рада України. Ви це знаєте добре. Згідно Регламенту. Сергій Володимирович Власенко.
Дякую, шановний пане Голово. Ви праві в тому, що дійсно Верховна Рада може змінити черговість розгляду питань, і це ніхто не ставить під сумнів. Але, шановні колеги, ми розглядаємо зміни до Конституції. Ми не розглядаємо рядовий закон. Ми не розглядаємо якісь постанови Верховної Ради, важливі, але трошки нижчі за своїм статусом. Ми розглядаємо зміни до Конституції, ініційовані Президентом України, тобто це не жарти і не іграшки. При цьому регламент тут абсолютно чіткий і зрозумілий. Тим більше, що ми два законопроекти таких уже, про зміни до Конституції, згідно з Регламентом розглянули. Тому абсолютно незрозуміла позиція пропрезидентської фракції, яка зараз трошки ховає голову в пісок і каже: "А інші давайте ми розглядати не будемо". Тому є пропозиція не підтримувати шановного голову найбільшої фракції, тим більше, що його ще повинен перекладати Голова Верховної Ради, в цьому, а продовжити розгляд питань згідно з порядком денним. Дякую.
Дякую. Сергію Володимировичу, я якось не завжди розумію: розглядаємо конституційне питання – погано, не розглядаємо – знову погано. Тут якось треба визначитись. Михайло Миколайович Папієв.
Дякую. Шановні народні депутати України, шановні громадяни України, які спостерігають за перебігом подій по телебаченню! Ви знаєте, сьогодні дуже серйозний порядок денний Верховної Ради України. І наша фракція вона налаштована серйозно працювати над змінами до Основного Закону – до Конституції України, тому що "Опозиційна платформа – За життя" завжди буде відстоювати інтереси громадян, їх захищеність і соціальні права. Але при цьому всьому ми – найбільш демократична політична сила в цьому парламенті. Тому, якщо ви зможете проголосувати, якщо ви за доцільним рахуєте інші законопроекти, і рахуєте, що ще не підготовлені до розгляду таких важливих законів і постанов як внесення змін до Конституції України, то ми з розумінням до цього віднесемося. Тому що нас цікавить ще й якість законотворчого процесу з тим, щоби всі закони, які приймалися, вони приймалися зважено. І головне – коли включається ще й верхня частина тіла. Дякую.
Дякую. Михайло Миколайович, я згоден і дуже вдячний вам за позицію, що треба вдумливо приймати рішення. І верхня частина тіла - я розумію, що ви мали на увазі все ж таки голову. Дякую. Шановні колеги, шановні, ви вже виступали з процедури, два рази з процедури я думаю, що це забагато, це буде багато процедур. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. [[Шум у залі]] Народні депутати, будь ласка, підготуйтесь до голосування. Артур Володимирович, ви погано подивились порядок денний. Ми не голосуємо за закони, ви ж як людина, яка знає Регламент, повинні були це побачити. Ми голосуємо за постанову для того, щоб направити законопроект на доопрацювання. [[Шум у залі]] Правильно, всього законодавчого процесу. Я сподіваюсь, саме так і буде. Дякую. Шановні колеги, готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про зміну черговості розгляду питань порядку денного, а саме перенесення на кінець порядку денного 4 лютого 2020 року питань: 1015, 1016, 1027 і 2590. Звернувся. за конституційні законопроекти підніміть, будь ласка. Я розумію, я ще раз вам кажу, можете підняти стенограму, що казав Давид Георгійович. І 2590. Шановні колеги, готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:15:23]] За-246 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціям. Партія "Слуга народу" – 221, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 5, "Голос" – 0, "Довіра" – 14, позафракційні – 6. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект закону реєстраційний номер 2513 – проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо відповідальності за злочини, вчинені злочинною спільнотою. Доповідає голова комітету Денис Анатолійович Монастирський.
Доброго дня, шановні колеги! Комітет з питань правоохоронної діяльності розглянув на своєму засіданні законопроект 2513 до другого читання. Всього внесено 96 поправок та пропозицій, з яких 43 комітетом враховано, а 53 – відхилено. Комітет рекомендує прийняти законопроект за номером 2513 в другому читанні та в цілому як закон. Проте напередодні нашого з вами голосування в залі було обговорення між фракціями, і була пропозиція, пролунала пропозиція про те, щоб. узгоджена пропозиція направити цей законопроект на повторне друге читання. Тому рішення комітету - про прийняття в другому читанні, але є пропозиція на повторне друге читання. Дякую.
Шановні колеги, було рішення комітету, однак ми зараз почули позицію і голови комітету, і, наскільки мені відомо, таку позицію розділяють майже всі політичні партії, фракції та групи, які представлені в стінах Верховної Ради України. Я пропоную без обговорення. І якщо ви не заперечуєте, я відразу поставлю на голосування пропозицію про направлення на повторне друге читання. Немає заперечень у залі? Добре. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про повернення до комітету на доопрацювання з наступним поданням на повторне друге читання проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо відповідальності за злочини, вчинені злочинною спільнотою (реєстраційний номер 2513). Готові голосувати? Будь ласка, займіть свої місця. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:19:08]] За-268 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 252 Податкового кодексу України щодо впорядкування розміру ставки рентної плати за користування надрами для видобування бурштину (реєстраційний номер 2241). Слово для доповіді надається заступнику голови Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Ковальчуку Олександру Володимировичу.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Комітет Верховної Ради з питань фінансів, податкової та митної політики на своєму засіданні 13 січня 2020 року розглянув прийнятий Верховною Радою України 19 грудня 2019 року за основу проект Закону України про внесення зміни до статті 252 Податкового кодексу України щодо впорядкування розміру ставки рентної плати за користування надрами для видобування бурштину (реєстраційний номер 2241) (внесений Кабінетом Міністрів України). Ним пропонується внести зміни до пункту 252.20 статті 252 Податкового кодексу України щодо розміру ставки рентної плати за видобування бурштину для стимулювання законного видобування бурштину. До законопроекту надійшло 10 пропозицій, з них враховано у повному обсязі – 5, враховано по суті – 1 та 4 пропозиції відхилено. Так, комітет на своєму засіданні прийняв рішення врахувати подані народними депутатами пропозиції щодо зменшення розміру ставки рентної плати за користування надрами до 10 відсотків. на видобування бурштину – до 10 відсотків та тимчасово встановити ставку рентної плати за користування надрами для видобування бурштину до 31 грудня 2020 року включно у розмірі 5 відсотків, до 31 грудня 21-го року включно – у розмірі 8 відсотків. Таким чином, ставка 10 відсотків буде діяти лише з 1 січня 2022 року. Варто зазначити, що підвищення ставки рентної плати з 5 до 25 відсотків, яке відбулося з 1 січня 2016 року, призвело до значного зниження надходжень цієї плати до бюджету. Тому запропонований підхід має стимулюючий характер для легалізації видобутку бурштину, який в результаті сприятиме зростанню надходжень до бюджету та знизить податкове навантаження добросовісних платників податків. Комітет Верховної Ради України з питань фінансів, податкової та митної політики рекомендує прийняти законопроект про внесення зміни до статті 252 Податкового кодексу України щодо упорядкування розміру ставки рентної плати за користування надрами для видобування бурштину (реєстраційний номер 2241), внесений Кабінетом Міністрів України в другому читанні та в цілому як Закон України. Прошу підтримати та проголосувати. Дякую, колеги, за увагу.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до розгляду правок. Правка номер 1, Заблоцький. Не наполягає. Тут дуже небагато правок, тому прошу запросити народних депутатів до зали. Правка номер 8, Батенко. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні друзі, як ми знаємо, як ми бачимо, цим законопроектом, що обговорюється, ми пропонуємо зменшити розмір ставки рентної плати за користування надрами для видобування бурштину для стимулювання виходу цієї галузі з тіні. Проте, з іншого боку, така законодавча ініціатива призведе до скорочення надходжень до загального фонду місцевих бюджетів. І фактично в рамках децентралізації, яку ми хочемо завершити цього року, це погіршить фінансовий стан місцевих бюджетів, поставить під загрозу саму децентралізацію в Україні. Даною поправкою, друзі, ми хочемо доручити уряду протягом місяця після прийняття цього закону винести на розгляд парламенту пропозиції щодо компенсаторного механізму місцевим бюджетам втрат, які вони понесуть від цього закону. Прошу проголосувати за дану поправку. Дякую.
Ви наполягаєте на голосуванні? Правка номер 8 народного депутата Батенка. Позиція комітету.
Позиція комітету: відхилити, тому що надходження як такі не відповідали тим плановим надходженням, які були заплановані. Вони були меншими в декілька разів, і ми бачимо з вами динаміку до зменшення надходжень від рентної сплати. Надходжень не було, тому і компенсувати фактично нема що. Тому правка була відхилена.
Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування правку номер 8 народного депутата Батенка. Вона не була підтримана комітетом. Прошу визначатись та голосувати. [[16:24:29]] За-105 Рішення не прийнято. Правка номер 9, Заблоцький. Не наполягає. Стефанчук, 10 правка. Не наполягає. Шановні колеги, ми пройшли по всім правкам. Будь ласка, підготуйтесь до голосування, запросіть народних депутатів до зали. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення зміни до статті 252 Податкового кодексу України щодо упорядкування розміру ставки рентної плати за користування надрами для видобування бурштину (реєстраційний номер 2241). Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:26:14]] За-290 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Покажіть, будь ласка, по фракціям. "Слуга народу" – 226, "Опозиційна платформа - За життя" – 27, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 13, "Голос" – 0, "Довіра" – 14, позафракційні – 10. Дякую. Шановні колеги, наступне питання порядку денного – це проект Закону про фінансовий лізинг (реєстраційний номер 1111). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:27:05]] За-234 Рішення прийнято. Шановні колеги, слово для доповіді надається голові Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцеву Данилу Олександровичу.
Шановні колеги, на ваш розгляд запропонований законопроект про фінансовий лізинг №1111. Насправді у нас в країні сталася ситуація, за якою цей, дуже корисний для економіки держави інструмент є недорозвинутим. В структурі ВВП він займає лише 0,69 відсотка, хоча в розвинутих країнах він займає від 2 до 5 відсотків. Чому так сталося? Можливо, тому, що з 2005 року до Закону "Про фінансовий лізинг" не вносилися зміни, а судова практика, що є суперечливою та не на користь лізингодавців, не сприяє розвитку цього ринку. Ми пропонуємо дуже потрібний для галузі законопроект, який визначає єдиний порядок врегулювання відносин у сфері фінансового лізингу та окремих його форм. При цьому ми пропонуємо деталізувати права та обов’язки сторін, визначити форму договору фінансового лізингу, визначитись з таким поняттям, як сублізинг, врегулювати різні нюанси відмови від договору фінансового лізингу, а також відновити справедливість щодо використання фінансового лізингу у порівняні з іншими фінансовими інструментами, наприклад банківською заставою. На сьогодні мито за вчинення цих договорів в 100 разів вище, ніж мито для банківських договорів. При цьому усувається підґрунтя для безплатного користування предметом, що було безпрецедентним, ганебним явищем, і на сьогодні воно, на жаль, існує. Зазначений законопроект, що запропонований Верховній Раді, розроблено разом з європейською Федерацією асоціацій лізингових компаній та схвалено цією асоціацією, і передбачає собою сучасний, реальний документ, який дозволить розвинути цю дуже важливу галузь фінансових відносин. Комітетом Верховної Ради з питань фінансів, податкової та митної політики розглянуто цей законопроект та рекомендовано Верховній Раді прийняти за основу. Прошу підтримати зеленою кнопкою. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатись по фракціям: два – за, два – проти. Железняк Ярослав Іванович.
Шановні колеги, за останніми даними ринок лізингу в усьому світі складає більше ніж 360 мільярдів євро. Навіть такий популярний, в тому числі і в Україні, сервіс, як Uber , запроваджує можливості для лізингу. А це не тільки нові можливості для нашого фінансового сектору, це в першу чергу можливості для наших людей швидше отримувати ресурси, обладнання, в тому числі і автівки. Цей законопроект не є досконалим, але точно він робить один з перших кроків для того, щоб владнати ситуацію на ринку, яка, на жаль, багато років до цього не була урегульована. Саме тому наша фракція буде підтримувати цей законопроект в першому читанні і разом з колегами з комітету і з парламентом доопрацьовувати його для того, щоб він став ще покращеним, ще краще допомагав нашому бізнесу. Ми будемо підтримувати цей законопроект в першому читанні. Дякую.
Дякую. Данило Олександрович Гетманцев.
Прошу передати слово Смаглюк-Василевській.
Будь ласка. Смаглюк-Василевська, будь ласка. Передайте, будь ласка, слово Василевській-Смаглюк. Будь ласка.
Нарешті, завдяки ухваленню цього законопроекту стане можливою ліквідація прогалин законодавства, які існували між лізингодавцями і тими, хто брав речі або послуги у лізинг, і це призводило до виникнення спорів між ними. В Україні є широка перспектива використання лізингу і в сільському господарстві, що стане більш актуальним під час відкриття ринку землі, і в сфері ІТ, і в транспорті. Ухвалення закону сприятиме доступу до довгострокових ресурсів і дасть альтернативу традиційним видам кредитування. Прошу підтримати.
Будь ласка, Тарута Сергій Олексійович. Будь ласка.
.Ніколаєнку.
Андрій Іванович, прошу.
Шановні колеги! Фракція "Батьківщина", Ніколаєнко. "Батьківщина" не буде підтримувати зазначений законопроект про фінансовий лізинг в теперішньому стані, тому що в цьому законопроекті, який ще поспіхом, нагадаю, був внесений 29 серпня, переплутані причинно-наслідкові зв’язки. Тому що у нас, так, фінансовий лізинг знаходиться у коматозному стані, але не тому, що в нас поганий закон, хоча дійсно закон недосконалий, його треба покращувати, а, мабуть, тому що у нас вся економіка, особливо за такого керівництва фінансовим сектором уряду, знаходиться в коматозному стані. Тому цей закон потрібно суттєво доопрацьовувати і я про це казав на комітеті. Окрім того, там присутня певна термінологічна плутанина. Наприклад, лізинг у нас визначається як. Лізинг, взагалі нагадую, що це вид найманого майна, а не володіння ним. А у нас там значиться саме, що це володіння. Потім цим законопроектом ми значно звужуємо сферу застосування лізингу лише однією фактично формою транзакцій між лізингодавцем та лізингоотримувачем. І, окрім того, цим законопроектом вноситься ряд змін, які регулюють оперативний лізинг, що не є предметом саме цього закону. Окрім того, цим законопроектом передбачені посилання на податкове законодавство, що створює теж перекручування, тому що лізинг – це цивільно-правові, а не податкові відносини. Я можу ще продовжувати. Я хочу просто сказати, що є велика кількість, вибачте за слово, але недоопрацювань і дурниць. Краще було б доопрацювати і вносити все-таки більш підготовлені законопроекти. Такий законопроект ми не можемо підтримувати. Дякую.
Ніна Петрівна Южаніна.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Насправді сьогодні діє Закон "Про фінансовий лізинг", прийнятий ще в 1998 році. І всі ці питання потребують точного удосконалення і взагалі такого нового викладення, яке б відповідало сучасним умовам життя. Але ви знаєте, як під час обговорення в комітеті, так і потім, спілкуючись з людьми, які практично працювали над текстом цього законопроекту, ми з експертами з USAID прийшли до висновку, що нам дуже треба буде багато чого змінити до другого читання. Я просто, шановні колеги, я вас закликаю не робіть помилок в законах до першого читання, які потім ви ж самі не сприймаєте і не приймаєте ті поправки, які треба вносити. Можливо, треба було доопрацювати цей законопроект. Мене найбільше дивує, що все ж таки у висновках, які нам додані, тут є лист Національного банку України, який говорить, що вони в цілому підтримують внесення поправок і змін до такого вкрай необхідного фінансового інструменту, як фінансовий лізинг, але вони ще не визначилися з моделлю майбутнього регулювання окремих сегментів ринків небанківських фінансових послуг, і, зокрема, з регулювання послуг фінансового лізингу. Тому вони будуть долучатися до роботи до другого читання. Мені здається, що в таких важливих законах точно поспішати було не варто. Треба було все-таки їх доопрацювати для того, щоб ми зараз приймали виважене рішення, крім тих всіх зауважень, які щойно зробили мої колеги. Я не хотіла їх повторювати, тому сказала загальну характеристику цього законопроекту. Прошу бути уважними.
Дякую. Ніна Петрівна. Всі бажаючі виступили? З мотивів нікого немає? Підготуйтесь, будь ласка, до голосування. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про фінансовий лізинг (реєстраційний номер 1111). Будь ласка, займіть свої місця. Готові голосувати? Готові? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:37:54]] За-313 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціям. Партія "Слуга народу" – 217, "Опозиційна платформа – За життя" – 26, "Європейська солідарність" – 22, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 6, "Голос" – 17, "Довіра" – 15, позафракційні – 10. Шановні колеги, наступне питання порядку денного - це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування" (щодо усунення дискримінації за колом платників) (реєстраційний номер 2166). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:38:47]] За-246 Рішення прийнято. Шановні колеги, слово для доповіді надається народному депутату України Петруняку Євгену Васильовичу.
Шановний Голово, шановні колеги, законопроект реєстраційний номер 2166 розроблений з метою удосконалення норм чинного законодавства України щодо нарахування та сплати ЄСВ особами, які здійснюють незалежну професійну діяльність, а також усунення проявів дискримінації законом платників ЄСВ. Зазначу, що на даний час у Законі України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування" містяться суперечливі положення щодо окремого кола платників єдиного соціального внеску. Так, відповідно до пунктів 4-5 частини першої статті 4 зазначеного закону платниками єдиного внеску є фізичні особи-підприємці, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування, а також особи, які провадять незалежну професійну діяльність, а саме: наукову, літературну, артистичну, художню, освітню або викладацьку, а також медичну, юридичну практику, в тому числі адвокатську нотаріальну діяльність, або особи, які провадять релігійну, місіонерську діяльність, іншу подібну діяльність та отримують дохід від цієї діяльності. Тобто платники єдиного внеску законом розмежовані на фізичних осіб-підприємців та осіб, які провадять незалежну професійну діяльність. Проте наразі на практиці податкові органи часто демонструють негативний системний досвід безпідставного встановлення фізичним особам-підприємцям ознак незалежної професійної діяльності та зобов’язують їх два рази сплачувати ЄСВ. Перший раз – як суб’єктів підприємницької діяльності - фізичних осіб, а другий раз – як самозайнятих осіб. Дискримінаційним, на нашу думку, є також обов’язок оплати ЄСВ пенсіонерами, які здійснюють незалежну професійну діяльність. Адже пенсіонери – суб’єкти підприємницької діяльності звільнені законодавством від сплати такого внеску. Обов’язок сплати ЄСВ без отримання доходу не відповідає загальній меті державного регулювання такого виду відносин та є непослідовним в контексті самого Закону "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування", який визначає об’єктом нарахування ЄСВ саме отриманий дохід. Зважаючи на викладене.
Дякую. На жаль, ні. Слово для співдоповіді надається голові підкомітету Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Діденко Юлії Олександрівні.
Шановний Голово, колеги! Комітет Верховної Ради України з питань фінансів, податкової та митної політки на своєму засіданні 2 грудня 2019 року розглянув законопроект 2166. Головною метою законопроекту, як зазначив доповідач, є удосконалення норм чинного законодавства України щодо нарахування та сплати єдиного соціального внеску особами, які здійснюють незалежну професійну діяльність. З цією метою пропонується внесення змін до статей 4 та 7 Закону "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування". Перелік осіб, які звільнені від сплати єдиного соціального внеску, якщо вони отримують пенсію за віком або є особами з інвалідністю, пропонується до поповнити особами, які здійснюють незалежну професійну діяльність. Також пропонується звільнити осіб, які провадять незалежну професійну діяльність від сплати єдиного соціального внеску за себе, за умови взяття їх на облік як фізичних осіб-підприємців та провадження ними одного виду діяльності одночасно в якості фізичних осіб-підприємців та осіб, що здійснюють незалежну профдіяльність. З урахуванням того, що норми чинного законодавства щодо нарахування та сплати єдиного соціального внеску особами, які здійснюють незалежну професійну діяльність, потребують удосконалення, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування" (щодо усунення дискримінації за колом платників) (реєстраційний номер 2166), прийняти за основу. Просимо підтримати рішення комітету. Дякую.
Будь ласка, на обговорення запишіться: два – за, два – проти від фракцій. Королевська Наталія Юріївна.
Шановні колеги, присутні, ідея є слушною, і "Опозиційна платформа – За життя" підтримує цю ідею як за основу. Але ж ми все ж таки звертаємо увагу на одну важливу річ, що база нарахування ЄСВ для цих осіб є різною, тому відповідно вони сплачують різні внески. І треба тут підхід давати, щоб люди самі обирали, за якою системою сплачувати. Але я хочу звернути вашу увагу на те, що треба сьогодні вирішити, говорити про ЄСВ, в першу чергу нам потрібно скасувати експеримент ваших попередників, які в 2016 році скасували сплату внеску для найманих робітників, знизили ставку. І до чого це все призвело? Пам’ятаєте, пані Яресько така була? Так от, її реформа сьогодні коштує Пенсійному фонду 172 мільярди дефіциту. Послухайте, 172 мільярди сьогодні з державного бюджету фінансується на покриття дефіциту та розривів касових Пенсійного фонду України. І треба це питання терміново вирішувати, тому що це кризисна ситуація, за рахунок цього людям не індексують пенсії, не сплачують вчасно пенсії. І це призведе до того, що буде дефолтне состояніє. Тому ми звертаємо вашу увагу, і наполягаємо, на тому, щоб терміново ми заслухали Пенсійний фонд, Міністерство фінансів та розробили антикризовий план виходу Пенсійного фонду з того сьогодні положення, до якого довів попередній уряд. І також ми сьогодні вимагаємо, щоб було вирішено питання оподаткування всіх заробітних плат єдиним внеском. Дякую.
Крулько Іван Іванович.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Прошу передати слово колезі Бєльковій.
Ольга Валентинівна Бєлькова.
Дуже дякую. Шановні колеги, шановна президія! Ми розглядаємо дуже важливий законопроект сьогодні. Насправді автори законопроекту вирішили вирішити лише одну частину проблеми, яка стосується так званих внесків ЄСВ. На сьогодні ми говоримо про ту категорію людей, яка фактично є самозайнятими особами, з одного боку, оформлені як ФОПи, разом з тим, є так званими професіональними діячами, які там – адвокати, нотаріуси і так далі. Але є цілий пласт проблем, пов’язаних з ЄСВ, які стосуються працівників, які одночасно сплачують ЄСВ на місці свого основного трудового контракту і, разом з тим, є оформлені як ФОПи. Я би закликала наш комітет наступним разом підходити до цих питань дуже так, комплексно, щоб ми одним законопроектом вирішили питання всіх категорій громадян України, які сьогодні потребують вирішення цих питань. На сьогодні навіть при виїзді з України, щоб ви розуміли, дуже багато людей опинилися у свята в ситуації, коли їх служба ДФС вносила як боржників, і вони лишилися фактично в ситуації, коли не могли змінити нічого в ніч перед Новим роком для того, щоб виїхати, не маючи фактично будь-якої заборгованості, і це стосувалося ЄСВ. Разом з тим, я хочу привернути увагу, що в Україні є величезна демографічна криза. І сьогодні скільки б ми не підвищували внески, в нас є реальна проблема з молоддю, і нам треба комплексно підійти і запропонувати молоді щось. Вони виїжджають, і не буде кому платити ЄСВ взагалі. Дуже дякую. Ми підтримуємо цей законопроект сьогодні.
Дякую. Герасимов Артур Володимирович. Ніна Петрівна Южаніна?
Шановні колеги, мені здається, що ви маєте зараз всі подумати над тим, що, вносячи зміни щодо сплати єдиного соціального внеску, саме ви, правляча партія, маєте. і фракція, маєте відноситися дуже акуратно. Тому що ми нещодавно прийняли Закон про відміну сплати ЄСВ "сплячими" ФОПами. Дуже добре! Тільки він не підписаний, тому що це насправді питання, які потребують комплексного вирішення. І зараз, коли я дивлюся знову висновок бюджетного комітету, я хочу наголосити, що вони написали, що Міністерство фінансів рахує, що бюджет. Пенсійний фонд недоотримає значні кошти. Я розумію, що сплата кожною особою має відбуватися один раз, бо вона не отримує двічі. чи подвійний розмір пенсії, але всі питання щодо ЄСВ - будьте обережні, в нас дуже велика проблема з дефіцитом Пенсійного фонду. Зараз, роблячи такі зміни, ви виштовхуєте цей законопроект, і далі відповідальність буде нести Президент. Розуміючи, що він попередній закон ще не підписав, я бачу в цьому певні загрози. Ми будемо підтримувати в першому читанні даний законопроект, але сподіваємося на тісну співпрацю з вами, і що ви будете в цьому питанні, до засідання комітету і до розгляду його до другого читання ви нам скажете правду, чи взагалі такі законопроекти зможе підписати - "зможе" – слово – Президент чи ні. Чи просто оце тільки закінчиться популізмом в залі? Дякую.
Дякую, Ніна Петрівна. Бакунець Павло Андрійович. Після цього - Дмитро Валерійович, Ярослав Іванович. Шановні колеги, три виступи з мотивів, після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Павло Андрійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Павло Бакунець, Жовківщина, Яворівщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, відповідно до статті 24 Конституції України всі громадяни мають рівні конституційні права і є рівними перед законом. Попри те Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування" містить суперечливі положення щодо окремого кола платників ЄСВ. І тому депутатська група "Довіра" пропонує підтримати даний законопроект, який врегульовує сплату єдиного соціального внеску особами, які проводять незалежну професійну діяльність, якщо вони беруться на облік як ФОПи. Депутатська група "Довіра" закликає вас підтримати даний законопроект, який допоможе особам, які займаються незалежною професійною діяльністю, бути більш захищеними. Дякую.
Дякую. Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановний головуючий! Лубінець Дмитро, депутатська група "За майбутнє". Ми будемо голосувати і підтримувати даний законопроект в першому читанні. Водночас хочу звернути увагу всіх шановних народних депутатів, що висновок ГНЕУ - повернути на доопрацювання. Але ми, безумовно, вважаємо, що до другого читання можна внести зміни, на які звертає увагу ГНЕУ. Ми, дійсно, підтримуємо усунення обов’язковості для ФОПів, членів фермерських господарств і осіб, що займаються незалежною професійною діяльністю, сплачувати ЄСВ, якщо вони не отримують доходу. Водночас я зараз звертаюсь до всіх громадян України: якщо буде прийнятий цей законопроект – у вас буде право не сплачувати ЄСВ, але за цей час у вас не буде нараховуватися трудовий стаж. І згідно пенсійної реформи вам за цей час, може бути, і не будуть нараховані пенсійні виплати. Я хочу, щоб це ви чітко розуміли. Дякую.
Ярослав Іванович Железняк. І після цього переходимо до голосування.
Шановні колеги, давайте ще раз. Про що цей законопроект? Цей законопроект говорить про те, що якщо ви – фізична особа-підприємець і проводите професійну діяльність, то, на жаль, ви зараз повинні двічі сплачувати ЄСВ, але це не враховується в подальших ваших пенсійних виплатах. Це несправедливо, і саме це пропонується прибрати цим законопроектом. Більш того, є норми, які врегульовують питання "сплячих" ФОПів. У нас ця норма існувала до 2017 року, і зараз напевне буде дуже справедливо з нашого боку це теж врегулювати. І останнє, про що говорили мої колеги з комітету. Насправді до цього законопроекту є не дуже позитивний висновок Міністерства фінансів. Ми розуміємо, що в цьому випадку це не так страшно і можемо приймати цей законопроект за перше читання, і ми будемо голосувати за нього. Але дуже бажано б, щоб і по цьому законопроекту, і по інших законопроектах уряд давав нам чітку позицію, тому що кожне наше рішення може повпливати на бюджет. І враховуючи, які ми результати отримали.
Дякую, Ярослав Іванович. Шановні колеги, будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування" (щодо усунення дискримінації за колом платників) (реєстраційний номер 2166). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[16:55:09]] За-366 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 226, "Опозиційна платформа – За життя" – 31, "Європейська солідарність" – 23, "Батьківщина" – 18, "За майбутнє" – 15, "Голос" – 19, "Довіра" – 17, позафракційні – 17. Шановні колеги, наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо розширення переліку кредитних договорів, на які поширюється дія Закону України "Про споживче кредитування" (реєстраційний номер 1109). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[16:56:02]] За-258 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцеву Данилу Олександровичу.
Дякую. Шановні колеги, на ваш розгляд запропонований законопроект 1109, що стосується внесення змін до Закону "Про споживче кредитування". Все дуже просто. Невеликий законопроект, який усуває несправедливість. На сьогодні Закон "Про споживче кредитування" не розповсюджується на так звані мікрокредити – кредити, які надані на суму до 1 мінімальної заробітної плати і на строк до 1 місяця. Таким чином, позичальники не захищені, оскільки на них не поширюється цей закон. З іншого боку ми пропонуємо шляхом внесення змін до Закону "Про споживче кредитування" та про бюро кредитних історій, ми пропонуємо встановити максимальну суму стягнення з боржника кредиту – це подвійна сума взятого кредиту незалежно від домовленості сторін. Це забезпечить права і кредитора, і позичальника. Крім цього, ми пропонуємо згоду на передання інформації до бюро кредитних історій зробити передумовою для укладення відповідного договору. Закон дуже невеликий. Був розглянутий комітетом та рекомендовано прийняти Верховною Радою за основу. Він повністю спрямований на захист прав споживачів кредитних послуг чи фінансових послуг. Прошу підтримати. Дякую.
Прошу записатись по фракціям: два – за, два – проти. Васильченко Галина Іванівна.
Прошу передати слово Ярославу Железняку.
Ярослав Іванович Железняк.
Шановні колеги, дуже простий насправді і дуже потрібний законопроект. Він говорить про те, як захистити людей від тих оманливих кредитів, рекламу яких ми дуже часто бачимо, і, напевно, вони можуть конкурувати з рекламою незаконного грального бізнесу, поки що, в Україні. Вони говорять про те, що ви взяли маленький кредит, по ньому не можуть нараховуватись вам потім відсотки і штрафи, 600, 400 відсотків і інші речі, які вводять в оману наших громадян. Ми за те, щоб захистити всіх наших споживачів фінансових послуг, в тому числі і таких невеликих кредитів, від зловживання і відвертого шахрайства. Саме тому ми будемо підтримувати цей законопроект. Дякую.
Микиша Дмитро Сергійович.
Прошу передати слово Ользі Василевській-Смаглюк.
Ольга Смаглюк.
Шановні колеги, прошу підтримати цей дуже потрібний законопроект. Ми знаємо, що ринок мікрокредитування, він мільярдний. В той же час, за статистикою, яку нам надала кіберполіція, щомісяця відбувається близько 400 зловживань з тим, що отримують мікрокредити ті, хто робить це за підробленими документами, і в результаті ми маємо телефонний тероризм тих людей, які взагалі не беруть участь в мікрокредитуванні. Ми мусимо захистити їх, і цей закон, законопроект і буде полягати в тому, щоб очистити і врегулювати бюро кредитних історій і зробити цей ринок більш прозорий. І захистити також і тих, хто взагалі не бере участь в мікрокредитуванні, а за його рахунок наживаються різні злочинці. Прошу підтримати.
Гнатенко Валерій Сергійович.
Прошу слово передати депутату Колтуновичу Олександру.
Колтунович Олександр Сергійович.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати України, "Опозиційна платформа – За життя" буде підтримувати дану ініціативу. Вона, на наш погляд, є корисною з точки зору врегулювання багатьох кредитних спорів, які є і які можуть виникнути в перспективі. Але хочемо звернути увагу на дуже важливі моменти. Якщо вже ми обговорюємо і так активно беремося за це питання, ми маємо звернути увагу на ті питання кредитні, які у нас були починаючи з 2008 року. Ми знаємо, що люди брали кредити по 5 гривень, потім у них були перераховані кредити по 8 гривень, особливо валютні. І всі це відчувають. І ще одна ситуація, яка склалась, це була у 2013-2014 роках, коли люди, які брали кредити по курсу 8, мають на сьогоднішній день повертати по 25. І ці всі речі, вони є актуальними. І вони якраз лягли на кишені позичальників і аж ніяк не на банки. І ще один дуже важливий нюанс: що стосується облікової ставки і взагалі вартості кредитів. Безумовно, на сьогоднішній день 11 відсотків – це менше, ніж було на початок року. Але я хочу звернути увагу, що у наших сусідів, наприклад у Білорусі, облікова ставка там 9 відсотків, в Росії – 6,25, Європейський центробанк установив 0,25 за кредитами. Ми мусимо знижувати облікову ставку для того, щоб зменшувати вартість кредитів. Ну, і, безумовно, до другого читання будемо подавати пропозиції щодо того, що норма, яка стосується, що "підлягають сплаті споживачем у разі невиконання його зобов’язань неустойки, штрафи не можуть перевищувати подвійної суми, одержаної споживачем за таким договором", нам здається, що ця цифра має бути зменшена до 100 відсотків суми, а не до подвійної. Дякую за увагу.
Соболєв Сергій Владиславович. Ніколаєнко Андрій Іванович.
Колеги, "Батьківщина" буде підтримувати цей проект. Він, на нашу думку, пропонує цивілізовані правила взаємовідносин кредиторів та позичальників, особливо з невеликим розміром кредитів. При цьому, як вже було зазначено, багато зловживань, які сьогодні існують, буде прибрано. З іншого боку, він дає можливість, в тому числі і кредитним установам, перевіряти кредитні історії позичальників, щоб убезпечити від шахрайства. І в продовження того, що сказав щойно мій колега - стосовно взагалі кредитування в Україні, - потрібно розуміти, що ми зараз робимо точечні зміни, як і щойно проголосований законопроект про фінансовий лізинг. Зазначений законопроект – це точкові зміни. Головні зміни мають виходити за ініціативи Міністерства фінансів, яке нарешті має зрозуміти, що вони мають стимулювати кредитування разом з Національним банком української економіки під інші ставки, ніж ті, що ми маємо сьогодні. Тому я пропоную всіх до п’ятниці готувати запитання до уряду саме із зазначеного питання. Дякую.
Дякую. Бачу, Ніна Петрівна. Шановні колеги, Ніна Петрівна Южаніна, після цього Лубінець Дмитро Валерійович, після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Включіть, будь ласка, мікрофон Ніні Петрівні.
Шановні колеги, ми зараз говоримо про регулювання мінімальних споживчих кредитів, це сума до 4723 гривні. Саме ці зараз кредити у нас випали із дії, із-під контролю по основному закону. І тому щодо такого кредитування також буде вноситися інформація до єдиного реєстру Бюро кредитних історій, і це дуже добре. І я сподіваюся, що всю інформацію щодо таких людей, до таких осіб будуть збирати якісно, і це не дозволить потім по підставним документам вимагати з людей повернення споживчих кредитів, яких ніхто ніколи не брав. Тобто сума, яка може бути стягнена з такого позичальника, також не може перевищувати, чим 4723 помножити на 2, це також дуже добре. Але мені здається, до другого читання нам треба обов’язково внести такі норми, які б однозначно говорили про те, що інформація має бути внесена точною і та, яка перепровірена.
Лубкович. Вибачте, Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановні народні депутати, я хочу підтримати Ніну Петрівну. Вона сказала абсолютно точно і правильно, що, дійсно, маленькі кредити вони випали з дії великого Закону "Про споживче кредитування". І саме головне, що ми зобов’язуємо цим законом надавати всю інформацію до Бюро кредитних історій, при тому, що ми тут захищаємо не тільки людей, які беруть кредити, а ми захищаємо і фінансові установи, бо таким чином ми захищаємо від того, що по підробних паперах або другий раз, чи третій, чи п’ятий одна й та сама людина буде брати такі маленькі кредити. Водночас хочу звернути увагу, що висновок ГНЕУ - прийняти за основу з урахуванням викладених зауважень. Зауваження, ми надеемся, що до другого читання будуть виправлені. І депутатська група "За майбутнє" буде голосувати як в першому читанні, так і в другому. Дякую. Прошу всіх підтримати.
Дякую. Шановні колеги, Бакунець Павло Андрійович. І після цього переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця.
Шановний пане Голово, шановні колеги, бачимо в залі однакову думку усіх політичних сил. Депутатська група "Довіра" також підтримує даний законопроект, який дозволить все ж таки захистити тих споживачів мікрокредитування, адже, проаналізувавши ситуацію, ми бачимо, що за останні роки на ринку мікрокредитування стаються бурхливі зміни, і це пов’язано з тим, що кредити люди можуть отримати через Інтернет протягом 5 хвилин. І часто такі споживачі в міру своєї необізнаності або відсутності можливості прорахувати свої фінансові можливості, вони не повертають такі кредити і попадають в так звані боргові ями. В ласне, даний законопроект хоча б дозволяє створити одне Бюро кредитних історій для цих всіх споживачів мікрокредитування. І прийняття даного законопроекту, напевно, захистить цю верству населення від того, щоб вони знову і знову не попадали в боргові ями. Тому депутатська група "Довіра".
Дякую. Шановні колеги, всі бажаючі виступити вже виступили, переходимо до голосування. Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо розширення переліку кредитних договорів, на які поширюється дія Закону України "Про споживче кредитування" (реєстраційний номер 1109). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:08:15]] За-369 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціям. "Слуга народу" – 230, "Опозиційна платформа – За життя" – 30, "Європейська солідарність" – 24, "Батьківщина " – 16, "За майбутнє" – 17, "Голос" – 18, "Довіра" – 17, позафракційні – 17. Дякую ще раз. Рішення прийнято.
Шановні колеги, зараз пропонується вашій увазі проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття в другому читанні та в цілому як закон проекту Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо запровадження єдиного рахунку для сплати податків і зборів, єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування реєстраційний номер законопроекту, проекту постанови, я перепрошую, 1049-П. Це так звані блокуючі постанови. Відповідно до частини дев’ятої статті 48 Регламенту України вона розглядається за скороченою процедурою та без голосування про включення до порядку денного пленарного засідання. Шановні колеги, я з вашого дозволу запрошую до слова народного депутата України. Щось сталось? Запрошую народного депутата України Гончаренка Олексія Олексійовича. Олексій Олексійович! Воно ставиться без порядку. Це ви блокували оцей закон. 1048-П. 1049-П. Да, зараз його винесли, бачите? Давайте.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність", північ Одещини. Сьогодні ми розглядаємо законопроект, проект постанови, який я вніс, для того, щоб зупинити підписання спікером Разумковим, а надалі Президентом Зеленським законопроекту про єдиний рахунок для сплати податків підприємцями. Чому? Начебто ж хороша ідея. І дійсно ідея хороша. І законопроект дуже хороший. Технічний, нормальний законопроект. Але увечері, перед другим читанням розгляду цього законопроекту, народні депутати від "Слуги народу" внесли туди правку, якою перерозподілили ринок цигарок в усій Україні, маржу від того, хто що має отримувати. Як в Північній Кореї прописали, що скільки має отримувати маржу виробник цигарок, скільки має отримувати оптовий продаж, скільки має роздрібний продаж цигарок. І все це розписали у відсотках. Ціна питання – десятки мільйонів доларів США. Просто малесенькою правочкою в закон, який жодного відношення не має до ринку цигарок в Україні. Я хочу одразу сказати, я – за здоровий спосіб життя, давайте всі бігати, плавати, не палити. Але в Україні, на жаль, люди палять. І Україна сьогодні експортер цигарок. Що сталося після цього? Після цього найбільші виробники цигарок в Україні зупинили виробництво. Втрати державного бюджету – декілька мільярдів гривень. Я повторююсь, декілька мільярдів гривень. А все для чого це робилося? Бо в складі фракції "Слуга народу" є люди, які володіють роздрібною торгівлею цигарок, в тому числі в місті Києві – все склалося. Це абсолютно лобістський, корупційний був законопроект і корупційна річ. Ми зупинили це. І в мене одне питання. Де той самий "большой брат", про якого розповідав лідер вашої фракції? Чи він вже в долі? Це ганьба, я прошу вас проголосувати не приймати цей закон. Зеленський уже особисто пообіцяв бізнесу, що цього.
Ні, ми домовились, ми не даємо 10 секунд. Ні, все. Все, Олексій Олексійович. [[Шум у залі]] Ми і так про нього все добре знаємо. Олексій Олексійович, давайте. Олексій Олексійович, дивіться, ми не будемо наші домовленості по Регламенту псувати. Можна мені повернути папірчик, який ви у мене забрали? Артур Володимирович, дякую. Дякую. Шановні колеги, я запрошую, як співдоповідача по цьому проекту постанови голову Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченка Сергія Віталійовича.
Шановна президія, шановні народні депутати! Регламентний комітет на своєму засіданні розглянув питання щодо проекту постанови 1048-П. Керуючись положеннями статті 48 Регламенту Верховної Ради України, комітет своїм рішенням ухвалив рекомендувати парламенту визначитись шляхом голосування щодо прийняття або відхилення цього проекту постанови. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, оскільки. Є необхідність обговорювати цю постанову? Є. Прошу записатись: два – за, два – проти. Шановні колеги, Олексій Олексійович Гончаренко, фракція політичної партії "Європейська солідарність". Будь ласка, Олексій Олексійович.
Як ви бачите, шановні друзі, правдиве слово не спинити. І все-таки я зможу договорити, дякую вам. Ще раз, Зеленський особисто пообіцяв на зустрічі з бізнесом, що цього закону і цієї правки не буде, це обіцянка Зеленського. Ви зараз можете, підтримавши мій проект постанови, навіть не доводити цю ганьбу до Президента, щоб Президент не мав це ветувати. Бо точно буде на це вето, бо це є ганьба. І я дуже просив би вас розібратися всередині вашої фракції, як такі речі можуть відбуватися. Ще раз, чи ви всі в долі? Я не хочу в це вірити. Справа десятків мільйонів доларів, яку просунули ось так, тишком-нишком, щоб ніхто не бачив. І ви знаєте чудово прізвища цих людей, дуже легко відкрити ці правки, подивитись, хто є автор, хто як один з керівників фінансового комітету це проводив, в кого є роздрібна торгівля цигарками в місті Києві. Все це легко перевірити. Тому друзі, я закликаю вас всіх, зараз підтримати мою постанову, не доводити цю ганьбу до Президента, і спитати, спитати, хто поверне державному бюджету декілька мільярдів гривень втрачених. Тільки від того, що зупинилась фабрика в Прилуках, державний бюджет втрачав по 50 мільйонів гривень на день. На день! Ви тут розповідаєте про те, що як там треба скоротити. Мільярди викинули, тому що хтось хотів набити свої кишені. І я ще раз ставлю питання: де той "большой брат", про якого казали, що він дивиться за голосуванням і за діями депутатів "Слуги народу"? Я не хочу вірити, що "большой брат" уже в долі. Дякую.
Дякуємо. Запрошую до слова народного депутата Мамояна Суто Чолоєвича, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя". А, він передає. Прошу.
Шановні колеги, я дуже радий, що, нарешті, дійшло питання до цієї постанови, яка висить вже три місяці, якщо я не помиляюся, чи більше. Ну, в принципі, пан Гончаренко вже сказав абсолютно аргументовано: це просто якийсь хрестоматійний приклад лобізму, настільки такого, знаєте, один з найперших прикладів у Верховній Раді нової каденції. Я причому переконаний, що навіть більшість представників більшості, вибачте за каламбур, не усвідомлює взагалі, про що мова йде. Я дуже сподіваюсь, що тут є професіонали, які потім окремо на фракції ще пояснять, коли абсолютно якісний, правильний, необхідний законопроект руйнується включенням туди однієї правки ввечері через лобіювання конкретних інтересів власників конкретної мережі реалізації цигарок, і через це, дійсно, зупиняються підприємства. Європейська Бізнес Асоціація приходила до Зеленського, Американська торгова палата приходила до Зеленського, зверталися абсолютно до всіх фракцій, тому що ніхто не зрозумів, як таке може бути, якісний законопроект, за який я також в тому числі голосував, тому що не міг собі уявити, що в останній момент там може з’явитися правка про цигарки. Причому тут соціальний внесок і цигарки? Якщо ми сьогодні це не виправимо, то ми дамо якраз. ніяких інвестицій, про які так часто говорить Президент не буде, тому що встановлювати маржу, тобто це чистий комуністичний дирижизм – втручатися в те, скільки має заробляти на конкретному товарі виробник, а скільки має реалізатор. Це має бути предметом їх внутрішніх домовленостей. Тому я закликаю всіх підтримати скасування цього закону. Закон доведеться переголосувати ще раз, тому що він якісний. Я впевнений, що пан Гетманцев знайде механізм, щоб, власне, питання соціального внеску було реалізовано, тому що він став жертвою цього лобізму, цей закон. Але в цілому, я сподіваюсь, що в майбутньому це буде для всіх уроком, що не можна настільки нахабно включати вузькі партикулярні особисті інтереси в законодавство державної ваги. Дякую.
Дякую, Олеже Анатолійовичу. Я запрошую до слова народного депутата Яценка Антона Володимировича, депутатська група "За майбутнє".
Шановний головуючий, шановні колеги! Ну, тут, хто не знає, такі депутати молоді, да, це називається "паровоз" на парламентській такій лексиці, коли річ, яка не стосується тіла законопроекту, туди включається. І т я хочу сказати, що такий законопроект, він не може пройти кимось одним. Це візує його голова комітету. Дуже, до речі, цікаво запитати пана Гетманцева, як це взагалі цей "паровозік" з’явився в тілі соціального закону фактично. І коли ми зараз спостерігаємо, коли дійсно завдано великі збитки і бюджету України, й іміджу України, й інвестиційному клімату, то дуже цікаво, як такі "паровози" попадають в тіло закону. Тому дуже хотілось би почути позицію профільного комітету, що у вас там взагалі проходить і хто там в темі і в долі. Дякую.
Ще, будь ласка. Оскільки було згадано ім’я Данила Олександровича Гетманцева, право на репліку. Будь ласка, Данило Олександровичу.
Хочу подякувати представникам старої команди політичної за те, що вони вчать нас термінології, яка була в минулому парламенті. Я переконаний в тому, що в цьому парламенті цієї термінології не буде і ми дійсно будемо приймати чесні рішення для країни. Щодо конкретної поправки. На жаль, в тютюновій галузі склалася ситуація, коли існувала монополія на ринку роздрібного продажу. Чи правильна ця поправка, чи ні, є дискусія і ми її проводимо. Будьте переконані, що ми жодним чином не порушимо права галузі, і всі права будуть відновлені, і всі будуть працювати відповідно до Конституції та законів України. Але сама по собі ця правка підняла таку тему, яку ви намагалися не піднімати всі 10 років існування цієї монополії. Дякую.
Дякую. І останнє з мотивів – народний депутат Качура.
Олександр Качура, фракція "Слуга народу". От я слухав виступ представника прекрасної півночі Одещини. І я хотів би сказати, шановний, будь ласка, якщо у вас такі голослівні звинувачення, ви в себе у фракції розберіться, ви розберіться краще із заводами по виробництву цукерок, у вас заводів і пароходів більше, ніж у всіх представників парламенту, а ви маєте совість щось розказувати. Ви в себе розберіться, хто в темі і долі, а потім будете мати право говорити про щось нам. Думайте і совість майте, на вас дивляться зараз мільйони людей. Дякую.
Шановні колеги, якщо немає більше бажаючих з мотивів, тоді я ставлю на голосування проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України про прийняття в другому читанні та в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо запровадження єдиного рахунку для сплати податків і зборів, єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування (реєстраційний номер 1049), від 29 серпня 2019 року, реєстраційний номер проекту 1049-П. Шановні колеги, ви готові голосувати? Прошу визначатися та голосувати. [[17:22:22]] За-145 Рішення не прийнято. Дякую. Покажіть по фракціям. Дякую. Ми переходимо далі. Наступний законопроект. Секундочку! Оголошується розгляд проекту Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо забезпечення виконання рішення Конституційного Суду України стосовно оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою. Номер законопроекту - 2315. Доповідає голова Комітету з питань правоохоронної діяльності. перепрошую. Ми повинні проголосувати за скорочену процедуру, да? Шановні колеги, є пропозиція підтримати розгляд цього питання за скороченою процедурою. Готові проголосувати? Шановні колеги, скорочена процедура. Прошу підтримати та голосувати. [[17:23:30]] За-238 Рішення прийнято. Тепер я запрошую до слова голову Комітету з питань правоохоронної діяльності Монастирського Дениса Анатолійовича. Будь ласка, Денис Анатолійович.
Доброго дня, шановні колеги. Законопроект, який я представляю, це технічний, але дуже і вкрай важливий законопроект, який має фактично подолати прогалину, яка утворилася в законодавстві після рішення Конституційного Суду від 13 червня 2019 року. Власне, цим рішенням визнано неконституційним положення частини другої статті 392, статті Кримінального процесуального кодексу, якою унеможливлювалося окреме апеляційне оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою, постановлене під час провадження у суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті. Фактично це означає, що цим законопроектом ми надаємо можливість оскаржувати такий запобіжний захід як тримання під вартою, а також продовження строку тримання під вартою також у суді першої інстанції. Фактично апеляційна скарга на такі ухвали може подаватися в тому числі безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Цей законопроект є технічний, на нього є позитивний висновок Головного науково-експертного управління. Комітет з питань правоохоронної діяльності підтримав даний законопроект. Тому я також прошу підтримати цей законопроект у першому читанні. Дякую вам за увагу.
Шановні колеги, будь ласка, запишіться: два – за, два – проти. Алєксєєв Сергій Олегович.
Шановні колеги, це той поки що, на жаль, нечастий випадок, але це дуже позитивний закон, коли Верховна Рада виконує рішення Конституційного Суду і приводить у відповідність положення закону до Конституції. Так, вноситься зміна в 392 статтю КПК, якою передбачається оскарження, зараз передбачається оскарження строків тримання під вартою в тому разі, коли справу розглядає суд. Це дуже позитивний закон. Фракція "Європейська солідарність" буде його підтримувати і це закріплює і надає нові права громадянам саме на. закріплені Конституцією, саме на оскарження рішення суду. Тобто у захисту буде додаткове право оскаржувати ухвали про продовження строку тримання під вартою в тому разі, коли справа розглядається судом. Дякую за увагу. Прошу проголосувати і підтримати цей законопроект.
Дякую. Власенко Сергій Володимирович.
Дякую, шановний пане Голово. Я дозволю собі не зовсім погодитися із висновком голови комітету, який презентував цей законопроект. Це не технічний законопроект. Насправді цей законопроект, який прийнятий не просто на. буде прийнятий не просто на виконання рішення Конституційного Суду. Це закон, який може стати законом в тому числі в частині виконання Україною міжнародно-правових зобов’язань. Низка рішень Конституційного Суду неодноразово вказувала на те, що в Україні відсутній такий механізм захисту прав людини як оскарження постанови про продовження тримання під вартою. Я хочу нагадати абсолютно непересічне рішення Європейського суду з прав людини у справі Юлії Тимошенко, в якій, окрім того, що було встановлено політичні мотиви переслідування Юлії Володимирівни, також зазначалося, що Україна зобов’язана вирішити це питання. Тому фракція "Батьківщина" буде підтримувати цей законопроект. Ми сподіваємось, що до другого читання там не з’являться те, що попередній колега називав "паровозами". Ми сподіваємось, що там не з’являться якісь підводні камені і течії, тому що в такому вигляді, як цей закон є, його і треба приймати. Треба надати можливість апеляційній інстанції без розгляду справи, без винесення вироку, відмінно від вироку розглядати апеляційні скарги на ухвали, і в тому числі про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Тому я погоджуюсь з паном головою комітету, що це абсолютно позитивний закон, але, ще раз підкреслюю, це закон не технічний, це закон про права людини, про права людини, яку звинувачують у скоєнні злочину і тримають під вартою. Тому закликаю всіх цей законопроект в першому читанні прийняти. Дякую.
Дякую. Арешонков Володимир Юрійович.
Володимир Арешонков, група "Довіра". Я абсолютно погоджуюсь із своїми колегами, і, власне, таку детальну характеристику законопроекту дав голова комітету пан Монастирський. І я теж хочу підкреслити, що права учасників судового процесу, справедливе досудове розслідування на всіх етапах забезпечення прав, в тому числі і реалізація справедливих рішень суду першої інстанції, право на оскарження – це надзвичайно важливі елементи змагального процесу. Тому необхідно виконати рішення Конституційного Суду і внести зміни до частини другої статті 392 Кримінально-процесуального кодексу України. Тому депутатська група "Довіра" буде голосувати за даний законопроект. І закликаю своїх колег підтримати нас. Дякую.
Дякую. Шуфрич Нестор Іванович.
Дякую, шановний головуючий. Прошу передати слово за наполяганням Суркісу Григорію Михайловичу.
Суркіс Григорій Михайлович.
Жартує Нестор Іванович. Прошу передати слово Мамці.
Ні, шановні колеги, два рази слово не передається. Вибачте. Шановні колеги, Лубінець – з мотивів. І після цього переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до зали. Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановні колеги, депутатська група "За майбутнє" підтримує всіх виступаючих і буде теж підтримувати даний законопроект в першому читанні. Водночас хочу звернути увагу на висновок ГНЕУ прийняти за основу з урахуванням висловлених зауважень. А саме. Звертаюсь до всіх юристів, особливо, які працювали адвокатами до обрання народними депутатами. Як ви вважаєте, що "надати судді, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, право брати участь у перегляді в апеляційному порядку ухвал щодо обрання заміни, продовження запобіжного заходу"? Адже суддя, який вже брав участь в розгляді досудовому цієї справи, вже сформував свою точку зору. Тому, безумовно, цей законопроект потрібен і його потрібно приймати. Але не надавати право брати участь в апеляційній інстанції судді, який приймав вже участь і розглядав дану справу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця. Шановні колеги, є достатньо серйозна підтримка в залі, наскільки я бачу, цього законопроекту. Комітет рекомендував за основу. Голова комітету звертався з пропозицією. Може, в цілому? За основу? І строки скорочено, я зрозумів, добре. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо забезпечення виконання рішення Конституційного Суду України стосовно оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою (реєстраційний номер 2315). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:32:55]] За-361 Рішення прийнято. Шановні колеги. [[Шум у залі]] Ні, в цілому. дві фракції кажуть, що ні. Може в цілому? Три фракції. [[Шум у залі]] Готові в цілому? Ні. Добре. Шановні колеги, згідно частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків підготовки до другого читання та надання пропозицій та правок до законопроекту реєстраційний номер 2315. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:34:00]] За-339 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо створення національного органу інтелектуальної власності (реєстраційні номери 2255, 2255-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:34:41]] За-247 Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Стефанчуку Руслану Олексійовичу.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо створення національного органу інтелектуальної власності (№ 2255) розроблений з метою завершення інституційної реформи державного управління у сфері інтелектуальної власності та спрямований на запровадження дворівневої системи замість трирівневої. Необхідність створення національного органу інтелектуальної власності передбачено у проекті Національної стратегії розвитку інтелектуальної власності України на період з 2020 по 2025 рік, а також розроблено в рамках Меморандуму про співпрацю між Всесвітньою організацією інтелектуальної власності та Міністерством економічного розвитку і торгівлі України. Проект передбачає створення національного органу інтелектуальної власності України як юридичної особи публічного права, що належить до сфери управління Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства. Прийняття закону до зволить запровадити в Україні ефективну і якісну, і оптимальну модель державної системи правової охорони інтелектуальної власності, що здатна, працюючи на прозорих та публічних принципах, запропонувати дієві інструменти сфери інтелектуальної власності як стимули для розвитку споріднених економічних та суспільних чинників. Завершення інституційної реформи також сприятиме усуненню умов для корупційних ризиків в результаті мінімізації суб’єктивного чинника у прийнятті рішень: ухвалення рішень в результаті широкого соціального діалогу та з урахуванням громадської думки, проведення громадського та професійного моніторингу тощо. В цілому прийняття законопроекту призведе до поліпшення якості та підвищення ефективності роботи органів управління державної системи правової охорони інтелектуальної власності. В цілому я хотів би ще декілька слів від себе, що якраз даний законопроект розроблявся в повній співпраці з Всесвітньою організацією інтелектуальної власності, і в нас є порозуміння з авторами альтернативного законопроекту про подальше доопрацювання його з метою винесення хорошого єдиного законопроекту. Тому прошу підтримати. Дякую.
Тарасенко Тарас Петрович, народний депутат України.
Проект закону визначає правові, організаційні і фінансові засади функціонування і розвитку державної системи правової охорони інтелектуальної власності в Україні та її суб’єктів і спрямований на забезпечення формування та реалізації державної політики у сфері інтелектуальної власності. Проект розроблено з метою запровадження дворівневої державної системи охоронної інтелектуальної власності, за якої Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері інтелектуальної власності та створює національний орган інтелектуальної власності, який виконує окремі повноваження з реалізації державної політики у сфері інтелектуальної власності. Проект закону розроблений із урахуванням принципів державної політики у сфері інтелектуальної власності, а зокрема: гарантування державою створення сприятливих умов для інтелектуальної творчої діяльності; використання об’єктів права інтелектуальної власності у господарській інноваційній діяльності, охорони і захисту прав інтелектуальної власності; справедливого збалансування приватних та публічних інтересів у сфері інтелектуальної власності; економічної обґрунтованості встановлення плати за надання послуг національного органу інтелектуальної власності; недопущення проявів необґрунтованого ускладнення та затримання процедур захисту прав інтелектуальної власності іншими державними органами. Основними перевагами законопроекту є: ним створюється чітка, прозора дворівнева система органів, як це передбачено концепцією. Проект закону містить склад, структуру НОІВ, функції основних органів, порядок їх формування, а також порядок створення наглядової ради як інструмент громадського та професійного контролю за діяльністю національного органу інтелектуальної власності. Дякую.
Слово для співдоповіді надається заступнику голови Комітету з питань економічного розвитку Підласій Роксолані Андріївні.
Шановні колеги, доброго дня. За даними глобального індексу конкурентоспроможності в 2019 році Україна посідає 118 місце у світі за рівнем захисту прав інтелектуальної власності. Права на інтелектуальний продукт в Україні захищені значно гірше, ніж в країнах-сусідах, наприклад в тій же Росії чи Молдові. Правовласники у всіх сферах вимагають від уряду і парламенту завершення реформи у сфері захисту прав інтелектуальної власності. Ця реформа, без перебільшення, триває вже 5 років. В основі реформи, як вже сказали попередні доповідачі, лежить створення дворівневої структури системи захисту прав інтелектуальної власності. На першому рівні орган - який формує політику (це Міністерство економіки), на другому рівні - орган, який реалізує політику. Зараз функції реалізації політики у сфері інтелектуальної власності розкидані по різним структурам. Це і Мінекономіки, і Укрпатент, і Національний офіс з питань інтелектуальної власності. Обидва законопроекти, і оригінальний, і альтернативний, пропонують впорядкувати цю сферу і створити єдиний національний орган інтелектуальної власності. Комітет економічного розвитку рекомендував до ухвалення в першому читанні законопроект 2255, оскільки він є більш системним і вносить зміни до чинних законів, а не створює ще один галузевий закон. Це питання кодифікації законодавства у сфері інтелектуальної власності, яке в експертних та наукових колах обговорюється вже не перший рік. Разом з тим, я хочу підтвердити, що Комітет економічного розвитку дійшов принципової згоди врахувати низку пропозицій законопроекту 2255-1 в оригінальному тексті до другого читання. Ми про це говоримо публічно і відкрито вже зараз. Наразі прошу підтримати законопроект 2255.
Дякую. Необхідно обговорення? Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, по фракціям.
Чийгоз Артем Зейтуллайович, будь ласка, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Кубіву, будь ласка.
А, Степан Іванович, будь ласка.
Степан Іванович Кубів.
Шановні колеги, доброго дня! Хочу сказати, що фракція політичної партії "Європейська солідарність" буде підтримувати прийняття законопроекту 2255 за основу. Друге. Хочу сказати, що цей законопроект, де і співавтором є я, пропонує створити, як говорилося тут, дворівневу систему управління інтелектуальною власністю в державі. Це не є щось надзвичайне, тому що така система, сьогодні не можна оцінити її як ноу-хау, вона розроблена з врахуванням досвіду Німеччини, Японії, Польщі, Естонії, Данії, Сінгапуру, Фінляндії, Південної Кореї і Франції. Цей законопроект пропонує максимально прозору публічну модель функціонування національного органу інтелектуальної власності. На нашому комітеті була, дійсно, дискусія, і даний законопроект став результатом, підсумком, результатом кількарічної фундаментальної спільної роботи фахівців і Міністерства економічного розвитку, за що я хочу подякувати, тому що з 2018 року цей законопроект був базовим. Ми розуміємо, що функціонування і переваги на світовому рівні дані принципи законопроекту грають дуже важливу роль. Україна зараз відстає від провідних європейських країн, і тут було озвучено - 118 місце, яке сьогодні не може бути для нас перемогою, а навпаки. Разом з тим, прийняття сьогоднішнього законопроекту стане переломом проведення реформи у сфері захисту інтелектуальної власності за новими, світовими зразками. Це дозволить нам в повній мірі інтеграцію з європейськими країнами, європейськими принципами. І ми можемо гарантувати Україні преференції співпраці з Сполученими Штатами Америки. І зауваження ГНЕУ ми повинні врахувати між першим і другим читанням законопроекту 2255-1. Дякую.
Батенко Тарас Іванович.
Прошу передати слово Лубінцю, народному депутату.
Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Депутатська група "За майбутнє" підтримує прийняття даного законопроекту, ми будемо голосувати в першому читанні. Всі ми за те, щоб створювався якісний національний український продукт: національні фільми, національні пісні. І, дійсно, потрібно, щоб ми захистили виробників такого продукту. Тому створення національного органу інтелектуальної власності ми підтримуємо, він повинен запрацювати. І я підтримую попереднього виступаючого, який сказав, що Україна практично на останніх місцях в світі по захисту прав власності, інтелектуальної власності. Якщо ми хочемо, щоб наші виконавці, творці залишались і працювали на території України, ми повинні їх захистити. Тому, безумовно, голосуємо – за. І думаю, що тут точно весь парламент, який до цього голосував практично в повному складі присутніх народних депутатів, і цей законопроект підтримають. Дякую. Всі голосуємо "за".
Нестор Іванович Шуфрич. Папієв Михайло Михайлович.
Дякую. Шановні народні депутати України, шановні колеги! Здавалося би, закон такий, знаєте, з першого погляду, простий. Але якщо дуже уважно і прискіпливо подивитися і прочитати його, то він ставить дуже серйозні питання, на які мають дати відповідь народні депутати України. Тобто сама ідея створення державної дворівневої системи захисту інтелектуальної власності - це абсолютно правильний підхід. Але при цьому всьому і наша фракція "Політична платформа – За життя" наполягає на тому, щоб ми вирішили для себе два питання. Перше питання. Для того, щоб закони діяли, вони мають бути збалансовані. Тобто я знаю, що деякі люди, які представляють інтереси різних грантових організацій, вони сьогодні відстоюють основне – це захист інтелектуальної власності, яка належить іншим державам, на території України. І при цьому їх абсолютно не цікавить захист нашої, української, інтелектуальної власності не тільки в межах території України, а й за межами території України. І ще одне питання, на яке нам треба дати відповідь, - це представники громадськості, які діють або в наглядових радах, або в комісіях. У нас зараз настала необхідність взагалі-то внести зміни до Закону України "Про громадські об’єднання", тому що у нас сьогодні представниками громадськості і інститутів громадянського суспільства всюди стали "грантоїди", оці експерти так звані. Нам треба чітко і ясно відокремити експертів від громадських організацій, ввести репрезентативність цих громадських організацій, щоб вони не представляли якісь гранти чи фінансові фонди, а щоб вони саме представляли об’єднання українських громадян. Саме тому наша фракція "Політичної платформи - За життя" наполягає на тому, що нам треба голосувати "тире один" закон, хоча вони обидва нормальні, в принципі, і поставити.
Соболєв Сергій Владиславович. Тарута Сергій Олексійович.
Шановні депутати, це дуже важливий проект закону, який направлено як на формування політики, так і реалізацію цієї політики відносно інтелектуальної власності. Тому просимо підтримати цей дуже важливий проект закону. Фракція "Батьківщина" буде підтримувати. Відносно 2255-1, там є гарні новації. І домовилися, що в другому. між першим і другим читанням ми доопрацюємо, і все те, що покращує проект закону, візьмемо за основу і проголосуємо в цілому. Дякую.
Дякую. Железняк. Після цього переходимо до голосування. Ярослав Іванович Железняк.
Шановні колеги, нам, безумовно, болить питання врегулювання інтелектуальної власності, і це дуже погано, коли ми в цій сфері на рівні з Угандою і Парагваєм, при всій повазі до цих країн. Нам треба рухатися швидше в цьому питанні. Але ми вважаємо, що законопроект 2255-1, він є більш комплексний. І якщо ми почитаємо дуже уважно висновки Головного науково-експертного управління, то там є суттєві зауваження до обох законопроектів. Ми вдячні комітету за те, що вони вже зараз погоджуються з тим, що певні норми треба перенести з нашого законопроекту у законопроект 2255, але, тим не менш, будемо підтримувати саме альтернативний законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозиціями комітету щодо врахування законопроектних уточнень при підготовці до другого читання, згідно зі статтею 116 Регламенту, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо створення національного органу інтелектуальної власності (реєстраційний номер 2255). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[17:50:35]] За-307 Рішення прийнято. Покажіть, будь ласка, по фракціям. Шановні колеги, вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення охорони і захисту прав на торговельні марки і промислові зразки та боротьби з патентним тролінгом (реєстраційний номер 2258). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[17:51:23]] За-265 Рішення прийнято. Шановні колеги, продовжую засідання на 15 хвилин, до розгляду цього питання. Слово для доповіді надається заступнику голови Комітету з питань економічного розвитку Підласій Роксолані Андріївні.
Шановні колеги, законопроект 2258 має дві основні складові – захист права інтелектуальної власності на торгівельні марки та боротьба з патентним тролінгом. Мені особисто соромно за те, що в Україні досі патентні тролі можуть реєструвати патенти на усім відомі. відомі в усьому світі вироби. Це можуть бути сірники, зубочистки, запальнички, рух залізницею по колу та багато інших абсурдних прикладів. І робиться це для того, щоби шантажувати добросовісний бізнес. Оскаржувати фейкові патенти довго, дорого і складно, а відповідальність за тролінг майже символічна. Якщо хтось використовує вашу торгівельну марку або дуже схожу на неї, у правовласника сьогодні немає можливості це оскаржити, окрім як в судовому порядку. І на жаль, я мушу визнати, що з чинною судовою системою таке оскарження – це теж довго, дорого і складно. Ці проблеми вирішує законопроект 2258. Ми пропонуємо закріпити перелік підстав для відмови у реєстрації торговельної марки чи промислового зразка. Більше не буде в Україні патентів на рух залізниці по колу. Якщо виявиться, що торговельна марка чи промисловий зразок порушують чиїсь права, це можна буде швидко оскаржити в Апеляційній палаті – колективному органі при Міністерстві економічного розвитку. Цей механізм відомий в усьому світі як пост-грант опозиція. Він суттєво розвантажить як судову систему, так і прискорить оскарження в питаннях реєстрації торгівельних марок, стане потужною зброєю проти тролінгу. Ми також повністю відкриваємо бази даних заявок на торговельні марки, щоб забезпечити механізм дореєстраційного захисту, так званий pre-grant opposition, що дуже важливо для доброчесного бізнесу. Нарешті, ми встановлюємо суворі санкції до порушників прав на інтелектуальну власність, грошове стягнення у розмірі до 2 мільйонів гривень. Разом ці інструменти роблять маніпуляцію з торговельними марками та промисловими зразками дуже складними, економічно невигідними і ризиковими. Додам, що прийняття законопроекту 2258 забезпечить узгодження українського законодавства з європейським, а також виконання зобов’язань, взятих Україною в рамках Угоди про асоціацію. Я пропоную нам сьогодні нарешті зробити перший крок до того, що ми позбудемося такого ганебного явища, як патентний тролінг, та забезпечимо гідний захист інтелектуальної власності в Україні. За результатами обговорення Комітет економічного розвитку ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти за основу законопроект 2258. Прошу підтримати.
Шановні колеги, необхідне обговорення цього питання? Да, чи можемо голосувати? Запишіться: два – за, два – проти. Три фракції наполягають. Устінова Олександра Юріївна.
Железняку передайте слово, будь ласка.
Железняк Ярослав Іванович.
Звичайно, з питань тролінгу виступає депутат з півночі Одещини, але, якщо перейти до цього питання, то я повністю згоден з доповідачами, це дуже важливо для українського бізнесу. Ви знаєте, у нас є приклад, коли реєстрували компанію Go Ogle, а потім компанія Google довше судилася за свій домен. У нас є приклади, коли спеціально реєструють домен Starbucks і після цього дуже багато йде судових процесів для того, щоб нарешті можна було справедливо використовувати цю торгову марку. І не пов’язуючи з політикою, але у нас є і питання патентного тролінгу щодо марки "Київського торту". Тому ми вважаємо, що це питання вже назріло. Я тут хотів би бути вдячним і минулому складу Міністерства економічного розвитку, яке теж доопрацьовувало цей законопроект. І ми вважаємо, що в першому читанні ми просто зобов’язані його прийняти. Тому – ні патентному тролінгу в українському бізнесі! І трішки можемо дозволити тролінгу в українському парламенті. Дякую.
Дякую. Іонова Марія Миколаївна. Кубів Степан Іванович.
Шановний пане Голово, шановна президія, колеги, дані законопроекти три: 2255, 2258 і 2559 – це дуже важлива зміна, яку ми, дякую вам, підтримуємо сьогодні на засіданні Верховної Ради. Друге. Цей законопроект є необхідним кроком для виконання євроінтеграційних зобов’язань нашої держави. Він готувався дійсно професійним середовищем Міністерства економічного розвитку декілька років, і сьогодні завдяки тому, що ми розглядаємо, реформа системи охорони прав інтелектуальної власності забезпечує не лише більш вдосконалену процедуру реєстрації, захисту прав на промислові зразки чи торгівельні марки, але й дає механізм, за допомогою якого можна буде боротися, як реєстрація інтелектуального права прозоро. А зникне таке питання, як недобросовісне заробляння коштів, так званий патентний тролінг. Водночас хочу звернути увагу, що ГНЕУ підкреслює неузгодженість законопроекту в окремих директивах ЄС від 2015 року. Ми обов’язкового доопрацюємо, так як ми розглядали його на засіданні комітету і знайшли спільний знаменник щодо вирішення даної проблематики, для того щоб виконати в повній мірі завдання перед нашою країною щодо реформування. Фракція політичної партії "Європейська солідарність" буде підтримувати даний законопроект і буде підтримувати за основу в першому читанні. Дякую.
Колтунович Олександр Сергійович.
Колтунович, "Опозиційна платформа – За життя". Наша фракція буде підтримувати у першому читанні даний проект закону, а саме 2258, щодо боротьби з патентним тролінгом. І, безумовно, важлива норма в ньому полягає в тому, що тут імплементується важлива Директива Європейського Союзу, а саме 9871, про правову охорону промислових зразків і Регламенту Ради ЄС номер 6/2002 цього ж напрямку. Однак це вже другий йде проект закону, який стосується захисту так чи інакше питань інтелектуальної власності. Але я хотів би звернути увагу правлячої більшості на більш глибшу проблему, тому що таке складається відчуття, що ми продукуємо унікальний інтелектуальний продукт і тут тільки залишається питання в тому, щоб його захистити. Я хотів би звернути увагу на те, що тут згадували сьогодні попередні виступаючі рейтинги. Так от, у нас 56 місце з 60 країн світу за рейтингом Bloomberg інноваційних економік. Вдумайтесь: 5 місце з кінця. Ще один дуже важливий рейтинг. 85 місце в глобальному рейтингу конкурентоспроможності, і ми постійно падаємо. Це в тому числі свідчення того, що у нас неефективна інноваційна політика і відсутність реальних інноваційних розробок. Ще один вирок для економіки України, її технологічної відсталості – це менше 1 відсотка інноваційної продукції у виробленій промисловій і так далі, і так далі, і тому подібне. Тому технологічна відсталість України, відсутність реальних інноваційних продуктів, унікальних інноваційних проектів насамперед має на перше місце виносити питання стимулювання розробки науково-дослідних і дослідно-конструкторських розробок, технологій 5-го і 6 технологічних укладів. І тоді, безумовно, питання захисту інноваційних цих проектів буде актуальним. І питання інтелектуальної власності буде тоді захищати національну економічну систему і суб’єктів, які створюють відповідні унікальні інтелектуальні розробки. Дякую. Повторюсь, будемо підтримувати у першому читанні.
Лубінець Дмитро Валерійович.
Шановний головуючий, шановні колеги, депутатська група "За майбутнє" буде підтримувати даний законопроект, буде голосувати. Водночас звертаємо вашу увагу на висновок ГНЕУ, що є зауваження. До другого читання закликаємо профільний комітет їх виправити. Водночас, безумовно, сама ідея прибрати таке явище, як тролінг в промисловості, є дуже позитивним. І ми дуже багато приймаємо законопроектів, а саме, напевно, ось ці два законопроекти, які ми прийняли попередні, і цей законопроект, дійсно, захистить виробників, які працюють на території України або які хочуть зайти інвестори на територію України. Маючи захищену торговельну марку і маючи механізм захисту від держави, дійсно, повинні зайти і працювати на території України. Тому дякую колегам за те, що проголосували за попередній законопроект. І закликаємо всіх підтримати і проголосувати за даний законопроект. Дякую.
Іонушас Сергій Костянтинович – з мотивів, "Слуга народу". Після цього переходимо до голосування. Будь ласка, підготуйтесь до голосування.
Шановна президія, колеги народні депутати! Наприкінці минулого року Єврокомісія опублікувала свою доповідь щодо захисту та забезпечення прав інтелектуальної власності. Наразі, за результатом моніторингу експертами ЄС, Україна потрапила до списку країн, які не дотримуються прав інтелектуальної власності і наносять шкоду бізнесу. За кількістю порушень ми поступились лише Китаю, який посідає першу позицію. На моє переконання як патентного повіреного, в питаннях захисту прав на торгівельні марки і промислові зразки в Україні, а також боротьба з так званим патентним тролінгом, потребує негайного законодавчого врегулювання. Хочу повідомити колегам, що в Україні існує недобросовісна практика щодо реєстрації дуже винахідливим способом загальновідомих торгівельних марок або таких в якості промислових зразків. Отже, такий стан потребує негайної і послідовної зміни чинного законодавства України. Тому, звісно, законопроект має хоча і певні недоліки, але, як сказано у висновку ГНЕУ, його потрібно підтримати. Дякую вам за увагу. Та прошу підтримати законопроект, захистивши галузь інтелектуальної власності від неправомірних посягань. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення охорони і захисту прав на торговельні марки і промислові зразки та боротьби з патентним тролінгом (реєстраційний номер 2258). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:03:52]] За-350 Рішення прийнято. Шановні колеги, Федієнко Олександр Павлович - з процедури. На 15 хвилин продовжуємо.
Дякую, Дмитре Олександровичу, за надане слово. Дивіться, у нас тут вже заплановані парламентські слухання.
Колеги, хвилинку уваги! Будь ласка, послухайте.
парламентські слухання і дати вже визначені. Нам по процедурі їх потрібно проголосувати, щоб ми почали готуватися, бо дати вже визначені. Тут три, одна, перепрошую, чи три постанови про проведення парламентських слухань. Я пропоную їх проголосувати зараз, час є, і підемо готувати вже парламентські слухання далі. Дякую.
Шановні колеги, мова йде про проекти постанов реєстраційні номери: 2748, 2760, 2622 і 2777 – це парламентські слухання. Подивіться, будь ласка, у вас розклад є. Якщо зал буде згоден їх проголосувати без обговорення, можемо це зробити зараз. Готові? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Захист інвестицій в житлову нерухомість та шляхи вирішення проблем постраждалих інвесторів" (8 квітня 2020 року) (реєстраційний номер 2748). Прошу підтримати та проголосувати. [[18:05:41]] За-340 Рішення прийнято. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Стратегія деокупації та реінтеграції в Україну тимчасово окупованої території Автономної Республіки Крим та міста Севастополь" (18 березня 2020 року) (реєстраційний номер 2760). Прошу підтримати та проголосувати. [[18:06:23]] За-343 Рішення прийнято. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Чорнобильська катастрофа. Стан соціальної захищеності постраждалих осіб та актуальні завдання подолання наслідків" (18 травня 2020 року) (реєстраційний номер 2622). Прошу підтримати та проголосувати. [[18:07:01]] За-341 Рішення прийнято. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Кібербезпека, критична інфраструктура, електронні комунікації в Україні: стан, проблеми, шляхи їх вирішення" (15 квітня 2020 року) (реєстраційний номер 2777). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[18:07:39]] За-342 Ще одна, шановні колеги. Рішення прийнято. Все, ні. Там рекомендації. Там не парламентські слухання. Не буду. Все. Все. Оголошення.
Шановні колеги, створено міжфракційне депутатське об’єднання "Жінки. Мир. Безпека". Співголовами цього об’єднання обрано народних депутатів України: Королевську Наталію Юріївну, Білозір Ларису Миколаївну, Констанкевич Ірину Мирославівну, Забуранну Лесю Валентинівну, Верещук Ірину Андріївну, Дмитрієву Оксану Олександрівну та Бєлькову Ольгу Валентинівну.
Шановні колеги, вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Всім дякую. До завтра.