Шановні народні депутати, доброго ранку вам всім! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:00:33]] Зареєструвалися картками у залі 392 народних депутатів. Не встигли? Будь ласка, розставляйтеся. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження нашого колеги Мірошниченка Юрія Романовича. Давайте привітаємо його і побажаємо успіхів. [[Оплески]] Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 2 лютого 2011 року. Розглянуто 13 питань порядку денного, за результатами розгляду: прийнято одну постанову, 4 законопроекти прийнято за основу, один законопроект повернуто на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи, 7 законопроектів та один проект постанови відхилено. Шановні колеги, нам потрібно. Прошу уваги! Нам потрібно буде, шановні колеги, включити два законопроекти до порядку денного, так я прошу вас мобілізуватися, по-перше. А, по-друге, зараз оголошується до розгляду проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Про стан і перспективи розвитку економічних відносин з ЄС [[зона вільної торгівлі]] та Митним союзом". Пропонується провести ці парламентські слухання 13 квітня. Давайте ми це питання, шановні колеги, оскільки воно установчого характеру, розглянемо за скороченою процедурою. Нема заперечень? Прошу голосувати. [[10:02:48]] За-185 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, доповідач – Арсеній Петрович Яценюк, співдоповідач – Борис Іванович Тарасюк. Будь ласка, Арсеній Петрович.
Доброго ранку, шановні народні депутати України! Представляю на ваш розгляд законопроект про проведення парламентських слухань про перспективи України в цілому, про перспективи в зовнішній економіці і про перспективи в зовнішній політиці. На превеликий жаль, до сьогоднішнього моменту, не дивлячись на чітко задекларований курс України на шляху до європейської інтеграції, як зовнішня політика, так і зовнішня економіка України залишається невизначеною. З одного боку, українська делегація проводить перемовини щодо створення зони вільної торгівлі з Європейським Союзом, з іншого боку, Президент України Янукович та Прем’єр-міністр Російської Федерації Путін неодноразово заявляли про начебто необхідність вступу України до Митного союзу. Необхідно зазначити, що для України вкрай важливо створення зони вільної торгівлі. Погляньте на статистику поточного рахунку платіжного балансу. В 2010 році поточний рахунок платіжного балансу України погіршився на 47 відсотків, загальний обсяг мінусового сальдо 2,6 мільярда доларів США. І це виникло тільки внаслідок одного, погіршення структури зовнішньої торгівлі України. Нам немає з ким торгувати, і нам немає що продавати. Неодноразові заяви Президента України про покращення стосунків з Російською Федерацією, на превеликий жаль, взагалі не відображаються в цифрах зовнішньої торгівлі. Статистика наступна. Якщо в 2009 році Україна продавала. Україна мала негативне сальдо з Росією 5 мільярдів доларів, тобто Росія на 5 мільярдів доларів більше продавала товарів в Україну, ніж ми в Росію, то статистика 2010 року ще гірша – 7 мільярдів доларів. Погіршення української економіки на 2 мільярда і покращання, відповідно, російської також на 2 мільярда. З огляду на це, ми повинні чітко визначити про те, в якій стадії знаходяться перемовини України з Європейським Союзом щодо поглибленої.
Мікрофон ввімкніть. Будь ласка.
Щодо Митного союзу, то хотів би дуже чітко зазначити, що Митний союз жодним чином не стикується як з європейською інтеграцією України, так і з зоною вільної торгівлі. Думаю, що за результатами парламентських слухань ми зобов’язані, по-перше, прискорити процедуру підписання угоди про створення зони вільної торгівлі з Європейським Союзом. По-друге, парламент, який наділений конституційною функцією щодо визначення основних засад внутрішньої і зовнішньої політики, повинен поставити крапку в питаннях начебто вступу України до Митного союзу. А щодо стосунків з Росією, вважаю за необхідне дати пряме доручення уряду України накінець-то підписати з Російською Федерацією Угоду про зону вільної торгівлі з Російською Федерацією, так як у нас її немає. Дякую за увагу.
Дякую, Арсеній Петрович. Борис Іванович Тарасюк, голова Комітету з питань європейської інтеграції. Будь ласка, Борисе Івановичу про рішення комітету.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Комітет з питань європейської інтеграції як профільний комітет з цього питання розглянув проект Постанови Верховної Ради про проведення парламентських слухань на своєму засіданні 12 січня. На жаль, жоден з авторів не з’явився на розгляд їхнього законопроекту. Проте, я хочу зауважити, що члени комітету підтримали в принципі необхідність проведення парламентських слухань, на яких народні депутати, представники виконавчої влади, експертної та наукової спільноти могли обговорити такі актуальні питання, як напрями та перспективи економічного співробітництва України з Європейським Союзом і СНД. В результаті обговорення в комітеті виявилися різні точки зору навіть серед представників урядових структур. Водночас я хочу зауважити, що у членів комітету викликала зауваження назва парламентських слухань, яка передбачає обговорення в рамках єдиного заходу двох різних рівнів економічної співпраці: зону вільної торгівлі з Європейським Союзом і митний союз з країнами СНД. Європейська інтеграція на законодавчому рівні визначена пріоритетом державної політики. І одним з напрямів реалізації цієї політики є переговорний процес щодо створення зони вільної торгівлі між Україною і Європейським Союзом, який триває з 2008 року. Однак вступ України до Митного союзу з Росією, Білорусією і Казахстаном виключив би можливість створення зони вільної торгівлі з Європейським Союзом. Тому на сьогодні питання вступу України до митного союзу носить радше теоретичний характер, на відміну від створення зони вільної торгівлі між Україною і Європейським Союзом. Слід також врахувати, що сьогодні Україна одночасно з переговорами щодо створення зони вільної торгівлі з Європейським Союзом веде також перемовини про створення на принципах.
Мікрофон, будь ласка. Дайте завершити виступ.
зони вільної торгівлі з країнами СНД. У цьому зв’язку комітет запропонував змінити назву слухань, змінивши згадку про митний союз на зону вільної торгівлі з країнами СНД. Крім того, комітет запропонував визначити профільним, головним комітетом у цьому питанні Комітет з питань європейської інтеграції. У зв’язку з цим, за результатом розгляду комітет прийняв рішення рекомендувати авторам законодавчої ініціативи врахувати пропозиції комітету та внести на розгляд Верховної Ради законопроект на заміну раніше поданого. Прошу підтримати пропозицію про направлення законопроекту на доопрацювання. Дякую за увагу.
Дякую, Борис Іванович. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатись, для того щоб обмінятися думками з приводу даної законодавчої ініціативи. Так, будь ласка, Андрій Павловський, фракція «БЮТ – «Батьківщина».
Андрій Павловський, «Батьківщина». Прошу передати слово народному депутату Курпілю. Курпілю – слово.
Народний депутат Курпіль, будь ласка.
Шановні народні депутати, позиція фракції «БЮТ – «Батьківщина» полягає у тому, що ми підтримуємо проведення парламентських слухань на тему стану і перспектив розвитку економічних відносин з Європейським Союзом та з’ясування наших економічних відносин і перспектив з країнами СНД. Зокрема, в цьому контексті вкрай необхідно визначити, які перспективи переговорів щодо Митного союзу. Адже, переговори і з Європейським Союзом, і з країнами Митного союзу є абсолютно протирічиві і неприпустимі, тому що одне виключає інше. Фактично, вступ України до митного союзу означав би хрест на нашому євроінтеграційному процесі і вступі до Європейського Союзу. Україні потрібно врешті-решт чіткі сигнали давати Європейському Союзу і світовій спільності, щоб вона чітко розуміла, куди ми рухаємося. А то іноді складається враження, що Україна іде до Європи так, як бравий вояк Швейк ішов до чеських Будийовець. Коли його питали, чому він іде в протилежному напрямі, то він відповідав, що з будь-якого місця у Чехії до чеських Будийовець можна потрапити. Так от, щоб ми не йшли у Європейський Союз через Москву, саме тому такі парламентські слухання є необхідні і ми підтримуємо їх проведення. Пропозиція Бориса Івановича Тарасюка щодо зміни назви мені здається конструктивною і коректною, вона є більш точною і більше відповідає суті цієї проблематики.
Дякую. Олег Зарубінський, фракція Народної партії, потім – Іван Попеску. І хто з фракцій не виступав і бажає, подайте сигнал.
Олег Зарубінський, фракція Народної партії. Шановні колеги, специфіка зовнішньоекономічних зносин України із світом полягає у тому, що на товарообіг з Європейським Союзом, точніше з країнами Європейського Союзу припадає приблизно третина, на товарообіг з Російською Федерацією і двома іншими суб’єктами Митного союзу, можна сказати, СНД, припадає приблизно третина, і на весь інший світ, перш за все, мається на увазі Північна і Південна Америка і країни Південно-Східної Азії припадає ще третина. От така є реальність. Тому взаємини економічного формату з Європейським Союзом і з країнами, які входять до Митного союзу, а точніше, з країнами співдружності незалежних держав, є абсолютно актуальною темою. Тому, очевидно, можна погодитися з тим, що проведення цих парламентських слухань буде актуальним, і хотілось би, щоб воно було конструктивним. Що стосується назви, було вже сказано і наведені аргументи. Я хотів би підтвердити і сказати такий нюанс. Європейський Союз – це феномен і інституція, яка зовсім інша і вагоміша за своєю вагою и питомою вагою, ніж Митний союз, бо питання Митного союзу – це питання абсолютно конкретних речей і формату економічних взаємин. Питання функціонування Європейського Союзу – це питання економічних, політичних, культурних, геополітичних і інших взаємин. Це зовсім інші вагові категорії. Коли ми ставимо це через кому, ми просто є некоректними. І тому питання, очевидно, варто переглянути щодо зміни назви парламентських слухань. Самі вони, ще раз хочу сказати, потрібні, але дуже б не хотілось, щоб ці парламентські слухання просто використовувалися як інструмент спекуляцій з приводу наших зовнішньополітичних орієнтирів. Дякую.
Так, Іван Попеску, фракція Партії регіонів.
Дякую. Попеску, фракція Партії регіонів. Вельмишановні колеги, у статті 11 Закону України "Про застави внутрішньої і зовнішньої політики» ключовим завданням зовнішньої політики визначено забезпечення інтеграції України в європейський економічний простір. З 2008 року тривають складні переговори стосовно створення зони вільної торгівлі між Україною та ЄС, яка є складовою масштабної угоди про асоціацію. Передбачається, що у другій половині 2011 року ці перемовини закінчаться. На сьогоднішній день йдуть переговори щодо створення також зони вільної торгівлі з країнами СНД. Публічного обговорення питань, пов’язаних із співробітництвом України з країнами Митного союзу та регіонального співробітництва в рамках СНД, також викликає певний суспільний інтерес. Тому рекомендації парламентських слухань з такою тематикою сприятимуть вдосконаленню та підвищенню ефективності дій виконавчої влади у сфері регіональної економічної інтеграції, чіткому визначенню шляхів і перспектив, розвитку контактів з ЄС та Митним союзом. Партія регіонів підтримуватиме проведення таких слухань. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. У нас з цього приводу виникає така ситуація. На 13 квітня, як пропонують автори проектів постанов, у нас заплановано проведення парламентських слухань про державну політику щодо вирішення проблеми повернення та компенсації втрачених знецінених заощаджень громадян. Отже, 13 квітня ми не можемо проводити парламентські слухання. Тому я просив би авторів, коли готують ці постанови, заглядати в святці і потім вносити відповідну дату. Але це питання технічне. В принципі можна тоді було б пропонувати такі дати, якщо Верховна Рада підтримує саму ідею парламентських слухань, 20 квітня, що буде порушенням певним Регламенту, або, скажімо, 11 травня. То можна було б, якщо б не заперечували автори проекту постанови, говорити про 11 травня. Разом з тим є висновок комітету – повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Тому пропозиція така, шановні колеги. Давайте я спочатку відповідно до Регламенту поставлю на голосування про прийняття проекту постанови про проведення парламентських слухань на цю тематику, але 11 травня. Коли Верховна Рада підтримає, значить будемо готуватися до цих парламентських слухань. Якщо ні, то тоді будемо голосувати другу пропозицію комітету про повернення на доопрацювання. Немає заперечень? Отже, перша пропозиція про прийняття проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: «Про стан і перспективи розвитку економічних відносин з ЄС [[зона вільної торгівлі]] та Митним союзом» 11 травня 2011 року. Реєстраційний номер 7432. Прошу визначайтесь. [[10:17:43]] За-380 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати! Нам потрібно включити в порядок денний два питання. Перше – це проект Закону України про схвалення рішення Президента України [[щодо направлення миротворчого контингенту для участі України в наданні підтримки операції ООН в Кот-д’Івуарі]]. Реєстраційний номер 8057. Ставлю на голосування пропозицію про включення питання до порядку денного. Прошу голосувати. [[10:18:36]] За-236 Рішення прийнято. Я прошу комітет невідкладно розглянути це питання для того, щоб ми могли прийняти рішення, часу у нас практично немає. Нам треба негайно приймати рішення. Тепер друга, шановні колеги, пропозиція. Про включення до порядку денного проекту Закону України про внесення змін до статті 75 Закону України «Про банки і банківську діяльність». Реєстраційний номер 8050. Прошу голосувати. Про включення до порядку денного. Зараз після голосування. [[10:19:24]] За-246 Рішення прийнято. Станіслав Аржевітін, мікрофон.
Шановні народні депутати, ви щойно проголосували за законопроект, який дозволяє продовжити тимчасовій адміністрації з одного року на півтора роки. Я захищаю банківську систему, але це той випадок, коли потрібно подумати про клієнтів. І клієнти, які зараз мають проблему на протязі року, вони будуть мати ті самі проблеми на протязі півтора року, в тому числі депозитні проблеми. Тому, коли ви будете сьогодні в другій половині дня голосувати за цей законопроект, подумайте, будь ласка. Якщо банк проблемний, його потрібно закрити і не потрібно ці проблеми переносити на плечі українських людей. Тому що депозити, які залишилися, і по ним не нараховуються проценти по тим угодам, які не переукладені, ще півроку не будуть нараховуватись проценти по депозитам. Тому подумайте, будь ласка, в цій ситуації. Проблемні банки повинні бути закриті. З фонду гарантування повинні бути виплачені кошти українцям і ми повинні в такий спосіб очищати банківську систему, а не перекладати проблеми на плечі клієнтів. Подумайте, будь ласка.
Дякую. Я думаю, що в процесі обговорення цього закону будемо враховувати всі пропозиції для того, щоб прийняти виважене рішення. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про виноград та виноградне вино" [[щодо захисту якості вітчизняної виноробної продукції і посилення боротьби з її фальсифікацією]] [[реєстраційний номер 5364]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Перестенко Марина Володимирівна [[друге читання]].
Дякую. Шановний головуючий, шановні народні депутати, Комітетом Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин на ваш розгляд пропонується підготовлений до другого читання проект Закону України про внесення змін до Закону України «Про виноград та виноградне вино» [[реєстраційний номер 5364]] від 19 листопада 2009 року, поданий народним депутатом Черноморовим. В установленій статті 116 Регламенту Верховної Ради України в строк до комітету надійшло 33 пропозиції народних депутатів України, з них: враховано 20 поправок, врахована частково одна і відхилено 12 поправок. Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти проект Закону про внесення змін до Закону України «Про виноград та виноградне вино» у другому читанні та в цілому як закон. Зараз можна пройтись по відхиленим і зовсім. по поправках. Перша відхилена поправка.
Зараз будемо йти по поправках, одну хвилиночку. Зараз Юрій Кармазін, п’ята поправка. Ви наполягаєте на ній? Так. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я пропоную відновити частину двадцять чотири статті 1 залишити в редакції діючого закону. Відновити пункт 24, визначення, «вино натуральне – це столове вино, виготовлене шляхом повного зброження цукрів сусла чи часткового бродіння, призупинено із застосування фізичного або біотехнічного засобу. При цьому не використовуються сторонні добавки, будь-якого походження за винятком речовин, дозволених у певних дозах для освітлення вина та його стабілізації». Оскільки цей термін потрібно буде й далі використовувати, і якщо ми цього не зробимо шановні, то порошкові вина, які сьогодні за різними даними захопили половину нашого внутрішнього ринку і далі будуть панувати тут, і ніхто їх не виловить, тому що цьому заважає суцільна корупція. Тому в цей закон, я хочу, щоб стояв на захисті нашого здоров’я.
Справа в тому, що комітетом цей закон приймався у гармонізації до міжнародних правил виноробства. Тому в частині двадцять четвертій діючого закону дійсно давалося тлумачення терміну «вино натуральне». Але ненатуральних вин не буває. Це вже не вино. Згідно з гармонізованою системою опису та кодування товарів продукція виноробства відноситься до коду 2204 і має назву «вина виноградні», включаючи кріплені, суслові, виноградні і далі за текстом. Таким згідно гармонізованої системи всі вина є натуральними. Тому є таке формулювання в законі і воно повинне бути виключено. Не натуральні віна, це вже фальсифікат і вони не стосуються цього закону.
Ставлю на голосування поправку 5 Юрія Кармазіна. Прошу, визначайтесь. [[10:24:51]] За-14 Поправка не проходить. Далі поправка 16 і 17-та. Чуднов і Кармазін, наполягаєте на ній? Поправка 18-та. Чуднов. Поправка 19 Кармазіна, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, очевидно ви не бачите, коли я піднімаю руку. Я 16 і 18 поправки.
Будь ласка.
У частині першій статті 5 у першому і другому реченнях після слова «вина» додати слово «бренді» і далі за текстом. Доповнити частину першу статті 5 таким змістом: «До моменту затвердження нових правил виробництва і зберігання тихих вин, правил виробництва і зберігання ігристих та шампанських вин, правил виробництва коньяків в Україні, відповідних технічних умов і технологічних інструкцій діють відповідні правила, державні стандарти, технічні умови та технологічні інструкції, які діяли в Україні до набрання чинності цим законом». Чому? Тому що, якщо ми зараз одне знищуємо, а другого ще не буде, то має бути оцей перехідний період. Саме для забезпечення оцього перехідного періоду і забезпечена моя поправка. Дякую.
Справа в тому, що в цій статті виключено слово «бренді» в зв’язку з тим, що мова в статті йде про правила для виробництва і зберігання тихих вин, ігристих, шампанських, а також коньяків, які затверджені відповідними стандартами та технологіями, технологічними інструкціями і не стосуються бренді. Про бренді йдеться в інших статтях цього закону, а ця стаття бренді не стосується.
Ставиться на голосування поправка 16 і 17. [[10:26:59]] За-7 Поправка не підтримана. Наступна поправка. Чуднов, 18-та. Наполягає на ній? Ні. Кармазін, 19-та. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я просив би відповідального від комітету відповідати на ті поправки, які є. Там 17-та, 16-та, 17-та стосувалися - інша частина ще і технічних умов, по яких роблять перехідний період. І вони так обійшли це все. Я розумію, що для чого воно йдеться, але тоді це буде не закон, щось інше. Що стосується поправки 19. Поправка 19 така: частину третю статті 5 доповнити в такій редакції: «розмір шрифту тексту з інформацією щодо країни походження, місця розливу повинні бути однакові, але висота літер не повинна бути менше, ніж 8 міліметрів. У випадку виготовлення вина з порошкових матеріалів, під назвою цього вина шрифтом того ж розміру та кольором, що і назва вина повинно бути написано: «виготовлено з порошкових матеріалів». Шановні, давайте берегти здоров’я нашого населення. Прошу врахувати цю поправку. Дякую.
Справа в тому, що комітет відхилив цю поправку, бо маркування виноробної продукції регламентується Законом України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів», і не є предметом цього закону. Але зал хай визначається.
Ставиться на голосування поправкам 19 Юрія Кармазіна. [[10:28:52]] За-12 Поправка не підтримана. Наступні поправки: Чуднов не наполягає. 21-ша Кармазіна. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Я пропоную вилучити доповнення статті 5 новою частиною статті.частиною дванадцять. Прошу її вилучити. Дякую.
Будь ласка, позиція комітету.
Ну, ці поправки 20 та 21 стосуються слів «Академія аграрних наук і Міністерство аграрної політики». Ну, комітет вважає, що не тільки Мінагрополітики та продовольства України є замовником науково-дослідних робіт. Також такі науково-дослідні роботи виконують у разі порушення, пошукових научних робіт, а також по прямим договорам підприємств виноробної галузі. У разі необхідності розповсюдження результатів науково-дослідної роботи та інші підприємства, затвердження нових марок виноробної продукції недослідних партій здійснюється Мінагроплітики та продовольства. При проведенні науково-дослідних робіт, спрямованих на розробку нових технологій, нового обладнання, випробування нових сортів винограду, нових. дріжджів та інше інститутами "Магарач" або імені Таірова розробляються нові марки вин, які проходять дослідну апробацію. Затвердження таких нових марок повинно проводитися по відомчому принципу, тобто Національною академією аграрних наук, оскільки це пов’язано із захистом інтелектуальної.
Шановні народні депутати, ставиться на голосування 21 поправка Юрія Кармазіна. [[10:30:47]] За-12 Поправка не підтримана. 23 поправка Юрія Кармазіна. Мікрофон, будь ласка, Кармазіна.
Юрій Кармазін. Дуже погано, що пояснення. не врахувала по цій поправці те, що ми вже встановили в частині одинадцятій статті 5, що спеціально уповноважений центральний орган виконавчої влади сільського господарства затверджує нові марки виноробної продукції за поданням підприємств і організації та на підставі висновку Центральної дегустаційної комісії виноробної промисловості, і вставляємо в цей закон відверто лобістські речі. Через те я і просив ту поправку вилучити. Ну що ж, воля залу. Хочете лобіювати – лобіюйте. Наступна поправка, яка стосується, мова, поправка така. Пропоную частину першу статті 6 викласти в такій редакції "вина столові виготовляються натуральними або купажованими". Прошу підтримати цю поправку і усвідомити, що мова йде про здоров’я нації, яка споживає те вино. Дякую.
Комітетом була ця поправка відхилена. Тому що формування змішувань, формулювання цієї поправки змішує поняття. Вина можуть бути натуральними або ж штучними, тобто фальсифікованими. І вина можуть бути сортовими або купажованими. Тому що купаж – це смєсь різних сортів, декількох сортів винограду.
Ставиться на голосування поправка 23 Юрія Кармазіна. [[10:32:38]] За-11 Поправка не врахована. Поправка 31, Чорноморов, наполягаєте на ній? Ні. 32-га? Ні. 33 поправка Кармазіна врахована частково. Нема заперечень, Юрій Анатолійович? Немає. Будь ласка, рішення комітету.
Комітет рекомендує прийняти закон у другому читанні та в цілому.
Шановні народні депутати! Прошу уваги! Ставлю на голосування пропозицію, ставлю на голосування. Шановні колеги! Комітет пропонує прийняти закон в другому читанні і в цілому. Разом з тим Головне юридичне управління висловило ряд зауважень. Проте, комітет їх не врахував.
Але кінцеве заключення Головного юридичного управління – все ж таки прийняти його в цілому як закон.
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України «Про виноград та виноградне вино» [[щодо захисту якості вітчизняної виноробної продукції і посилення боротьби з її фальсифікацією]]. Реєстраційний номер 5364. Прошу голосувати. [[10:34:15]] За-240 Закон прийнято. Пропоную вашій увазі, шановні колеги, проект Закону про внесення змін до статті 3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і реалізації цукру» [[щодо ліцензування оптової торгівлі цукром]] [[реєстраційний номер 7195]]. Доповідач – Марина Володимирівна Перестенко, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати. Вашій увазі пропонується доопрацьований проект Закону про внесення змін до статті 3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і реалізації цукру» [[щодо ліцензування оптової торгівлі цукром]], поданий на розгляд Кабінетом Міністрів України. Законопроектом передбачається законодавчо врегульовувати норми Закону України «Про державне регулювання виробництва і реалізації цукру» та Закону України «Про ліцензування певних видів господарської діяльності» з цього питання. Під час підготовки законопроекту до другого читання надійшла одна пропозиція народного депутата України Кармазіна, яка, фактично, на думку комітету, вилучає норми законопроекту, схваленого у першому читанні Верховною Радою України. У зв’язку з викладеним, комітет пропонує не підтримувати поправку, народного депутата Кармазіна, а законопроект прийняти в остаточній редакції, запропонованій комітетом. Прошу підтримати.
Так, дякую. Будь ласка. Тут одна, шановні колеги, поправка Юрія Кармазіна. Ви вже чули думку комітету. Будь ласка, мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Давайте подумаєм, для чого ми приймаєм цей закон. Для того, щоб лобіювати іноземців чи для власного виробництва. Тому моя поправка із трьох частин, до всіх трьох частин є поправка. Я пропоную редакцію «у межах квоти: а) за заявками підприємств, які на території України, наголошую, на території України, займаються оптовою торгівлею цукром, що вироблений за межами України або в Україні із сировини, яка завезена із-за меж України, крім того, який вивозиться за межі України, уповноваженим Кабінетом Міністрів України органом видаються спеціальні дозволи-ліцензії на реалізацію цукру на ринку України з урахуванням квартальних, місячних обсягів». Необхідно підтримувати випуск цукру національним товаровиробником, із сировини, яка вирощується в Україні, а не із сировини, яка завозиться із-за її меж. Частину другу статті 3 пропоную викласти в такій редакції: «Суб’єкти підприємницької діяльності, які є власниками сировини для виробництва цукру, вирощеної ними в Україні, так само як і безпосередні виробники цукру і сировини, яка вирощується в Україні, здійснюють оптово-роздрібну.».
Шановні колеги, завершили. Думку комітету ми вже чули. Яка пропозиція остаточна? Наполягає на голосуванні, тому я ставлю поправку першу колеги Кармазіна на голосування. Прошу визначатися. [[10:37:30]] За-20 Поправка не підтримана. Я ставлю на голосування про прийняття у другому читанні і в цілому, як закону про внесення зміни до статті 3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і реалізації цукру [[щодо ліцензування оптової торгівлі цукром]] [[реєстраційний номер 7195]]. Прошу голосувати. [[10:38:04]] За-226 Закон прийнято.
Шановні народні депутати, ми зараз маємо розглядати проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо встановлення відповідальності за антиконкурентні узгоджені дії. Разом з тим три фракції звернулися з проханням відтермінувати розгляд цього законопроекту у зв’язку з необхідністю погодити ряд позицій. Немає заперечень, давайте перенесем його. Тим більше, що і доповідач відсутній. Дякую. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо дорожньо-транспортних пригод та виплат страхового відшкодування. Разом з тим, шановні колеги, інформую вас, що Головне юридичне управління висловило зауваження, а саме, що текст законопроекту не відповідає вимогам статті 116 Регламенту Верховної Ради України. Тому я пропоную комітету привести у відповідність із статтею 116, тоді ми повернемось до розгляду цього питання. Ні, ну не привели, немає ж його. Будь ласка. Що? [[Шум у залі]] Справа в тім, що Головне юридичне управління вважає, що законопроект суперечить статті 116 Регламенту, тому, будь ласка, зараз я викличу начальника Головного юридичного управління, з ним поспілкуйтесь і прийміть рішення. Якщо так, повернемось тоді до розгляду цього питання. Так, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України щодо порушення порядку вигулу домашніх тварин [[собак]] [[реєстраційний номер 5126]]. Доповідач – Мойсик Володимир Романович.
Володимир Мойсик, партія «За Україну!». Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати! Законопроект розроблений нашими колегами Геращенко Іриною і Олею Герасим’юк і спрямований на посилення кримінальної відповідальності за порушення правил тримання домашніх звірів, якщо це спричинило тяжкі, середньої тяжкості тілесні ушкодження або навіть і смерть потерпілого. Під час підготовки законопроекту до другого читання надійшло 23 пропозиції від колег народних депутатів України, з них 17 враховані повністю, частково чи редакційно, 6 із пропозицій відхилені. Саме відхилення було тому, що, як правило, такими поправками порушувалась стаття 116 Регламенту, і деякі змістовно не відповідали ідеології цього законопроекту. А зараз, Володимир Михайлович, можна іти за поправками народних депутатів України. Дякую за увагу.
Так, поправка номер 2. Народний депутат Дубіль наполягає на ній? Ні. Геращенко, Герасим’юк, 3 поправка? Ні. Коваленко Юлія, 4 поправка, наполягає? Ні.
Ковалевська.
Так, Дубіль наполягає? Ні. Так. Далі.
7-а.
Поправка 20-а. Кармазін. Будь ласка, мікрофон. Наполягає Юрій Анатолійович? Ні?
Ні.
Юрій Кармазін. Я не наполягаю на поправці.
Всі інші. А, і 23-а поправка Кармазіна. Юрій Анатолійович, наполягаєте на ній?
Час набуття чинності.
Ну вона фактично там технічна, так що нема там проблеми.
Ні, не наполягаю.
Не наполягаєте. Шановні колеги, всі інші поправки враховані. Пропозиція комітету, будь ласка.
Юридичне управління і комітет пропонують прийняти як закон. В другому читанні як закон.
Шановні народні депутати, водночас інформую, що є певні зауваження Головного юридичного управління, але комітет вважає, що у нас є всі підстави розглянути питання щодо прийняття законопроекту в другому читанні і в цілому як закон. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України щодо порушення порядку вигулу домашніх тварин [[собак]] [[реєстраційний номер 5126]]. Прошу голосувати. [[10:43:24]] За-104 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування про направлення. Про направлення на повторне друге? [[Шум у залі]] Ну будь ласка, Володимир Бондаренко, мікрофон.
Володимир Бондаренко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановні друзі, я думаю, що багато хто не голосував, тому що звужується поле використання цього закону, коли добавляється слово «собак». Сьогодні є тварини, навіть можна їх називати не домашніми. Дехто гуляє з барсом у Києві в паркові, хтось гуляє там з коровою, хтось із конем і так далі, тобто мова йде про те, що треба сказати «правило вигулу тварин» - без «домашніх» і без «собак». Тоді б мабуть більше голосувало. Дякую.
Шановні колеги, враховуючи таку пропозицію Володимира Бондаренка, давайте проголосуємо на повторне друге, щоб врахували водночас і зауваження Головного юридичного управління. І потім ми приймемо це рішення. Тут же політики, я думаю, немає. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про направлення на повторне друге читання законопроекту [[реєстраційний номер 5126]]. Прошу голосувати. [[10:44:57]] За-340 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, оголошую до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 155 Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо обґрунтованості застосування взяття під варту]]. Доповідач – перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Олійник Володимир Миколайович. Хто від комітету буде доповідати? Значить, комітет, шановні колеги, прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України розглянути пропозицію щодо прийняття закону в другому читанні і в цілому як закон. Тепер давайте по зауваженнях, які не враховані. Сьома поправка, Бондика, відхилена. Наполягаєте на ній? Мікрофон.
Шановні колеги, я наполягаю на своїй поправці, тому що, дійсно, це превентивний захід, як тримання під вартою, тому тут потрібно більш гуманно підходити до того, хто тримається під вартою. Це європейська, міжнародна практика. І взагалі, слідчі не повинні зловживати правом обрання арешту. Є ще деякі заходи, які передбачені Кримінально-процесуальним кодексом: і застава, і порука, і задаток і таке інше. Тому я наполягаю на своїй поправці. Дякую. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування поправку номер 7. [[10:46:47]] За-112 Так, 112-ть, поправка не підтримана. Тепер поправка 13 Валерія Бондика. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Володимире Михайловичу, вибачаюсь. Також наполягаю, але в зв’язку із тим, що немає доповідача від комітету, він би повинен був розказати більш підробніше. Тому що, давайте, тоді я можу виступити замість комітету. Але я наполягаю на цій поправке, прошу підтримати. Дякую.
На превеликий жаль, я не можу виконувати функції ще й за комітети. Тому я ставлю на голосування 13 поправку. [[10:47:35]] За-50 Поправка не підтримана. Шановні колеги, всі інші поправки враховані. Комітет пропонує прийняти цей законопроект як закон. Є певні зауваження Головного юридичного управління, але комітет їх вважає за непотрібне враховувати. Тому прошу уваги, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому, як закон проекту Закону про внесення змін до статті 155 Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо обґрунтованості застосування взяття під варту]]. Реєстраційний номер 7084. Прошу голосувати. [[10:48:28]] За-350 Закон прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону, проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо врегулювання трудових і службових правовідносин та усунення правових прогалин в законодавстві з питань державної таємниці]]. Доповідач – голова Комітету з питань національної безпеки і оброни Гриценко Анатолій Степанович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, цей законопроект було підтримано в першому читанні, він опрацьований спільно із Службою безпеки України одноголосно підтриманий членами нашого комітету і має забезпечити ситуацію, коли державні чиновники отримують доступ до державної таємниці лише тоді, коли до цього є підстави. І створюються умови для Служби безпеки для відповідних перевірок. А для тих, хто призначений на посаду, але не отримав допуск до державної таємниці, їм пропонується інше місце роботи, не пов’язане з державною таємницею, або вони звільняються. Цього раніше в законі не було, і вже діяльність нинішнього уряду, так само, як і попередніх, супроводжувалася якраз такими трудовими конфліктами. Було дві поправки. Одна технічно врахована, інша, яка змінює суть і суперечить статі 116 Регламенту, не врахована. Прошу прийняти в цілому. Дякую.
Шановні колеги, немає заперечень до пропозицій комітету? Будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Я вважаю, що закон треба приймати, але в мене є поправка, вона стосується того, що частину першу статті 24 Закону «Про державну таємницю», вважаю, що треба дати трошки іншу редакцію. Тут невеличка відмінність, і я не розумію, чому її не врахували. Суть поправки така, таку редакція: «Перевірка громадян у зв’язку з їхнім допуском до державної таємниці здійснюється органами Служби безпеки у місячний строк у порядку, встановленому цим законом і Законом «Про оперативно-розшукову діяльність». Оскільки, на мій погляд, недоцільно збільшувати строк перевірки громадян, тим більше, що потреба в допуску до державної таємниці [[кількість таких громадян]] з кожним роком зменшується одночасно із зменшенням обсягу повноважень та об’єктів, що знаходяться у власності держави з одночасним розвитком інформаційних технологій. До того ж подібне збільшення строку перевірки призведе до збільшення чисельності апарату органу, що здійснює таку перевірку. Дякую.
Шановні колеги, ми розглядали уважно цю поправку і просимо підтримати позицію комітету. Чому? Навіть вивчаючи досвід країн Європейського Союзу, там термін перевірки від двох до шести місяців для того, щоб вона не була формальною. Частина з наших чиновників, службовців, посадовців отримували освіту десь на території Російської Федерації, Казахстану, Узбекистану, працювали в Магадані, на Колимі і так далі. І за місяць достовірно перевірити всі дані немає можливості. Тому, рахуючи досвід Європейського Союзу, просимо 2 місяці, так, як і запропоновано. Дякую.
Шановні колеги, ставиться на голосування поправка Юрія Кармазіна, це поправка номер 1. Прошу визначатися. [[10:52:19]] За-19 Поправку не підтримано. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо врегулювання трудових і службових правовідносин та усунення правових прогалин в законодавстві з питань державної таємниці]]. Реєстраційний номер 7233. Прошу голосувати. [[10:52:59]] За-349 Закон прийнято. Дякую. Шановні колеги, ми зараз з вами мали розглядати проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення порядку випуску видавничої продукції на умовах державного замовлення. Разом з тим Головне юридичне управління висловило зауваження, а саме: текст законопроекту не відповідає вимогам статті 116 Регламенту. Я прошу Володимира Олександровича разом із комітетом допрацювати це питання. Немає заперечень? Будь ласка, мікрофон Яворівського.
Володимир Яворівський, голова Комітету з питань культури і духовності. Шановні колеги, справді, потрібно перенести аж на наступний цей тиждень наш сесійний, тому що буквально в останні якісь години появилося зауваження від нашого Головного юридичного управління. Ми домовилися із Плаксюком, головою Державного комітету з радіомовлення і телебачення, ми ще попрацюємо десь день-два і тоді через тиждень внесемо. Бо цей закон потрібний і він нормальний. Але там є деякі моменти, ми не хочемо, щоб він пройшов сирим. Дякую. Я думаю, що ви так і зробите.
Дякую. Немає заперечень? Відтерміновуємо розгляд законопроекту. Шановні народні депутати! Пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо підстав звільнення від доказування]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Льовочкіна Юлія Володимирівна, будь ласка.
До законопроекту було внесено ряд поправок, практично нівелюючи цей законопроект, оскільки ми його прийняли в першому читанні і так зробивши невеличку помилку. Тому практично всі поправки враховані, якщо є заперечення, то можна їх послухати.
Шановні колеги! Як ви почули від доповідача всі поправки враховані або враховані частково. Кармазін, не наполягаєте на своїх? Будь ласка, Юрій Анатолійович. Вона врахована частково, значить, якщо немає.
Юрій Кармазін. Моя поправка врахована повністю, а не частково, це поправка 7-ма, Адам Іванович.
Шановні колеги!
Так, поправка Кармазіна врахована повністю, цей законопроект.
Вибачте, я не туди подивився.
Законопроект докладно розглядався на комітеті і практично ми дійшли згоди з усіма депутатами, які подавали свої поправки.
Тоді я ставлю на голосування про прийняття в цілому, як закону, про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо підстав звільнення від доказування]]. Реєстраційний номер 3456. Прошу голосувати. [[10:56:18]] За-52
Закон не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію. [[Шум у залі]] Шановні колеги! Комітет пропонував прийняти в другому читанні. Я ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання. Давайте так, якщо немає підтримки в залі, то будемо вважати, що законопроект скасовано, бо ми відправляємо на повторне друге читання, щоб відтягнути проблему. Але я ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу, визначайтеся. Іде голосування, зараз побачите. [[10:57:12]] За-1 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, вноситься на розгляд проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оскарження рішення третейського суду та видачі виконавчих листів за рішенням третейських судів [[друге читання]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Дмитро Юрійович Шпенов. Будь ласка, Дмитро Юрійовичу.
Уважаемые коллеги, я предлагаю рассмотреть законопроект 4806 вместе со следующим в повестке дня законопроектом 5322, поскольку они вносят аналогичные изменения в Гражданский и Хозяйственный процессуальные кодексы. Комитет, принимая решения по законопроектам, также поддерживал целесообразность их рассмотрения вместе. Законопроект 4806 был принят в первом чтении 7 сентября 2010 года, законопроект 5322 – 21 октября 2010 года. Оба законопроекта направлены на урегулирование вопросов обжалования решений третейских судов и выдачи на их основании исполнительных документов. Для чего предлагается внести изменения в процессуальные кодексы, в Гражданском и Хозяйственном процессуальных кодексах появляются разделы о порядке обжалования решений третейских судов и о выдачи на их основании исполнительных документов, в которых будут особенности такого вида производства. При этом, ключевой момент основания для обжалования и отмены решений третейских судов являются такие же основания, которые устанавливают у нас в Законе Украины о третейских судах, ничего мы не поменяли. Во время работы над законопроектом 4806 к нему было подано 66 поправок, из них большинство – 51 поправка учтена, в том числе частично, отклонены 15 поправок. К законопроекту 5322 было подано 90 поправок, из них также большинство учтено, в том числе частично, 68 учтено, 22 поправки отклонены. Комитет по вопросам правосудья рассмотрел данные законопроекты на своем заседании 1 декабря 2010 года. Результатами работы комитета являются сравнительные таблицы ко второму чтению, которые были розданы народным депутатам. Юридическое управление согласовало оба законопроекта без замечаний. Прошу поддержать решение комитета, и принять законопроекты – 4806 и законопроект 5322 – во втором чтении и в целом. Спасибо.
Шановні народні депутати! Тепер переходимо до поправок. Перша поправка Валерія Коновалюка. Відхилена. Наполягає на ній Коновалюк? Ні. Йдемо далі. Поправка 24 Коновалюка. Не наполягає. 25-та, 26-та – не наполягає. 27 поправка Юрія Кармазіна. Мікрофон Кармазіну.
27 поправка. Юрій Кармазін. Я пропоную частину другу статті 290 зі значком 4 в редакції першого читання – це стаття 401.4 викласти в такій редакції: «Протягом п’яти днів, – наголошую, – п’яти днів після надходження справи, суддя вирішує питання про прийняття скарги до розгляду» Дякую.
Будь ласка, позиція комітету.
Изменение срока будет противоречить общим положениям Гражданско-процессуального кодекса, который установлен частью четвертой статьи 122, который будет распространятся и на жалобу и на решение третейского суда. На этом основывалось решение комитета.
Ставлю на голосування поправку 27 Юрія Кармазіна. [[11:01:16]] За-9 Поправка не підтримується. Йдемо далі. Поправка 29 Коновалюка. Не наполягає. Поправка 35 Юрія Кармазіна. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Мова йде про статтю 401.6, яка говорить про судовий розгляд справи. Поправка моя стосується внесення зміни дати, яка передбачена на оскарження. Поки що записано, що справа про оскарження рішення третейськогосуду розглядається суддею одноособово протягом 1 місяця з дня надходження скарги до суду. Я ж пропоную записати, щоб вона розглядалася протягом 10діб, днів з дня надходження скарги до суду. Для чого зменшення дати існує? Та для того, щоб неправосудне рішення було якомога швидше скасоване, по-перше; і для того, щоб не було волокити в судах, по-друге. Тому моя поправка направлена на захист інтересів людей в даному випадку. Прошу врахувати. Дякую.
Будь ласка, позиція комітету.
На мнение комитета, сильное сокращение сроков рассмотрения дела противоречит статье 157 Гражданско-процессуального кодекса, где установлены общие нормы для рассмотрения дел в разумный срок, но не более 2 месяцев. Может привести данная поправка, если мы сократим эти сроки, может привести к постоянному нарушению сроков при рассмотрении дел.
Ставлю на голосування поправку 35 Юрія Кармазіна. [[11:03:10]] За-11 Поправка не підтримана. 46 і 47 поправки Коновалюка. Не наполягає. 49-та. Не наполягає. Так, поправка 63 Коновалюка. Не наполягає. Так, поправка 64 Юрія Кармазіна. Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я неодноразово наголошував і, думаю, що колись зал дозріє до того, щоб ми писали в розділі «Прикінцеві положення», що цей закон набирає чинності з дня наступного після дня його опублікування. Ну вдумайтеся самі, сьогодні він опублікований і сьогодні вже хтось біжить, чи хтось починає його виконувати. Ну, очевидно, це ж нерозумно. Європейська практика, що закон набирає чинності з дня після. наступного після дня його опублікування. Якщо ми так на словах всі наполягаємо, наближаємося до Європи, давайте і в цьому наближатися до Європи і в цивілізованості. Дякую.
Ставлю на голосування поправку Юрія Кармазіна.
Прошу підтримати! Вася, підтримай. [[11:04:47]] За-21 Рішення не прийнято. Шановні колеги, всі ми поправки розглянули, які були не враховані. Ми зараз маємо таку винятково-позитивну ситуацію, коли і висновок комітету, і висновок Головного юридичного управління співпадають, а саме: щодо необхідності прийняття проекту як закону. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо оскарження рішення третейського суду та видачі виконавчих листів за рішення третейський судів [[реєстраційний номер 4806]]. Прошу голосувати. [[11:05:42]] За-245 Закон прийнято. Тепер, шановні колеги, переходимо до розгляду поправок до другого законопроекту – 5322, щодо якого вже наш колега Дмитро Юрійович зробив доповідь. Так що йдемо по поправках. Поправка 32 Коновалюка. Наполягає? Ні. Юрія Кармазіна 33 поправка. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, мова йде про частину другу статті 131, яку я пропоную викласти в такій редакції. До речі, я дякую доповідачу, що враховані більшість моїх поправок. Але в даному випадку я пропоную записати таку редакцію: «Про відмову в прийняття заяви постановляється ухвала, яка надсилається сторонам у спорі, що вирішений третейським судом. Ухвала про відмову в прийняття заяви постановляється не пізніше двох робочих днів з дня її надходження і надсилається сторонам у спорі не пізніше наступного робочого дня після її прийняття». Це, моя поправка викликана тим, щоб не було волокіти при розгляді таких спорів. І, на мій погляд, достатньо часу, двох робочих днів, для ухвалення цієї ухвали, якщо відмовляється в прийнятті заяви, для того, щоб можна потім далі оскаржувати це. Прошу підтримати цю поправку.
Будь ласка, позиція комітету.
Из редакции первого чтения исключены статьи, которые регулируют общие положения, предусмотренные Хозяйственно-процессуальным кодексом и которые будут распространяться и на случаи рассмотрения жалоб на решение третейских судов. Это статья 62 – отказ от принятия искового заявления.
Ставиться на голосування поправка 33 Юрія Кармазіна. [[11:08:06]] За-15 Поправка не підтримується. Поправка 34 Чуднова. Наполягає? Ні. Левцун, 35-та. Наполягає? Ні, ні. Левцун, 35-та. Ні. Коновалюк, 36-та? Ні. Левцун, 37-ма? Кармазін, 38-ма? Мікрофон. І 39-та, Юрій Анатолійович, ваша поправка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний Володимир Михайлович! 38-ма і 39-та в зв’язку з тим, що змінено, ми і попередній кодекс приймали, попереднє голосування було, і це, тобто попередній закон я маю на увазі, 4806, який ми зараз проголосували, він трошки змінив зараз всі статті, через це відпадає потреба в 38 і в 39 поправці Кармазіна. Я прошу на ній не голосувати, тому що ми змінили вже її суть. Дякую.
Дякую вам також. 70 поправка. Юрій Анатолійович, ви наполягаєте на ній?
Юрій Кармазін. 70 поправка стосується внесення змін до абзацу п’ятого частини першої статті 143, яку я пропонує викласти у такій редакції. "Ухвала про повернення заяви. Постановляється не пізніше двох робочих днів з дня її надходження і надсилається сторонам у спорі не пізніше наступного робочого дня після її прийняття". Наголошую, що весь час намагаються зробити так, щоб людям було зручніше, щоб не було того, що справи волокитяться довгий час. І не зважаючи на те, що будуть говорити, що це вже врегульовано в загальних частинах і так далі. Я все-таки наголошую, що скарги людей, які йдуть сьогодні на те безчинство, яке робиться в судах з термінами розгляду справ, заставляють мене саме так діяти. Прошу підтримати поправку. Дякую.
Будь ласка, позиція комітету.
Из редакции первого чтения исключены статьи, которые регулируют общие положения и предусмотрены Хозяйственным процессуальным кодексом. Это предусмотрено статьей 63 – возврат, исковое заявление.
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку номер 70. [[11:10:59]] За-12 Поправка не підтримується. Всі інші поправки узгоджено. Шановні колеги, щодо цього законопроекту співпадають позиції і комітету, і Головного юридичного управління. Отже, у нас є всі підстави поставити на голосування пропозицію про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України [[щодо оскарження рішення третейського суду та отримання виконавчого листа]] [[реєстраційний номер 5322]]. Прошу голосувати. [[11:11:47]] За-246 Закон прийнято. Шановні колеги! Оголошую до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 81 Цивільного процесуального кодексу України [[щодо визначення порядку сплати витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справ про визнання та виконання рішень іноземних судів в Україні]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Льовочкіна Юлія Володимирівна.
Комітет Верховної Ради з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні 22 грудня 2010 року у другому читанні проект Закону про внесення змін до статті 81 Цивільного процесуального кодексу, [[реєстраційний номер 6407]] та вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти закон у другому читанні та в цілому як закон. Головне юридичне управління зауважень до законопроекту не має. До законопроекту була подана одна поправка і вона врахована.
Шановні колеги! Комітет пропонує прийняти законопроект в другому читанні і в цілому як закон. Зауважень з боку юридичного управління немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення зміни до статті 81 Цивільного процесуального кодексу України [[щодо визначення порядку сплати витрат на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справ про визнання та виконання рішень іноземних судів в Україні]]. Реєстраційний номер 6407. Прошу голосувати. [[11:13:39]] За-320 Рішення прийнято. Шановні колеги! Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" [[щодо спеціальної підготовки кандидатів на посаду судді]]. Реєстраційний номер 7451. Доповідач – член Комітету з питань правосуддя Володимир Пилипович Пилипенко. Будь ласка.
Дякую. Шановний пане головуючий Юрія Кармазіна. [[11:16:47]] За-19 Поправка не підтримана. Поправка 2 Юрія Кармазіна. Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Дуже погано, що ми з вами не рахуєм державних грошей, тому що кошти на «Урядовий кур’єр», на «Голос України» ідуть з платників податків. А ми так вільно зберегли просто стару редакцію і все, і не подумали скільки-то зразу коштів. Ось як печемось про народ. Поправка 2 стосується внесення змін до пункту п’ятого частини першої статті 66. Її пропоную викласти у такій редакції: «Направлення кандидатів, які успішно склали іспит та пройшли необхідні перевірки, для проходження спеціальної підготовки у юридичному вищому навчальному закладіIV рівня акредитації, який знаходиться в іншому регіоні України ніж той, де кандидат проживає останні 5 років». В Україні існують такі регіони, як: південний, східний, західний, центральний. Через це я не бачу чому не врахували мою поправку. Її треба було врахувати. Дякую.
Дякую. Рішення комітету – відхилити цю поправку, оскільки у даному випадку юридично вона не є обгрунтована. Географічний поділ України на регіони не повинен позбавляти особу проходити відповідну підготовку у тому закладі, який визначений законом.
Ставлю на голосування поправку 2 Юрія Кармазіна. [[11:18:30]] За-12 Поправка не підтримана. Поправка 6 Юрія Кармазіна. Мікрофон, будь ласка.
6 поправка стосується того, щоб частину першу статті 69, яка стосується спеціальної підготовки кандидата на посаду судді, викласти у такій редакції: «Спеціальна підготовка кандидата на посаду судді включає теоретичну підготовку судді у юридичному вищому навчальному закладі четвертого рівня акредитації». Прошу її врахувати. Дякую.
Так, комітет що з цього приводу думає?
Комітет вважає, що запропонована редакція більш повно відображає необхідність підготовки, яку повинен проходити кандидат на посаду судді, зокрема, це не тільки теоретичне, як пропонує Юрій Анатолійович, але і практичне навчання за денною, очною чи заочною формою. Тому рішення комітету, поправку цю було відхилено.
Ставлю на голосування 6 поправку Юрія Кармазіна. [[11:19:44]] За-12 Поправку не прийнято. 7 поправка Володимира Яворівського. Ви наполягаєте на ній, Володимир Олександрович? Мікрофон, будь ласка. А, знято? Дякую. Так, далі йдемо. Поправка 12 Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін. Я дякую, що враховані мої попередні поправки. А 12 поправка стосується того, що я пропоную відновити абзац четвертий пункту 1 розділу ХІІ «Прикінцеві положення» і викласти в такій редакції: «Статті 69 пункту 2 частини першої статті 82, пункту 6 частини першої статті 91 цього закону щодо спеціальної підготовки кандидата на посаду судді, які вводяться в дію з 1 липня 2011 року», нам же якийсь термін треба. Цей термін я бачу таким – 1 липня 2011 року. Дякую. Прошу підтримати.
Комітет не підтримує цю поправку і пропонує ту редакцію, яка надана в порівняльній таблиці.
Ставиться на голосування поправка 12 Юрія Кармазіна. [[11:21:10]] За-10 Поправка не приймається. Поправка 17 Юрія Кармазіна. Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я просив би вас виключити абзац сьомий пункту 7 розділу ХІІІ «Перехідні положення»: «Призначення на посаду судді вперше кандидатів, які подали заяви про участь у доборі на посаду судді до моменту повного введення в дію положень частини 1 статті 55, пунктів 5 і 6 частини 1 статті 66, статті 69 частини 1 статті 70 цього закону здійснюється без проходження ними спеціальної підготовки». Прошу цей пункт вилучити. Дякую.
Будь ласка, комітет що думає з цього приводу.
Рішення комітету. Ця поправка відхилена, оскільки вона фактично змінює ту суть і необхідність прийняття цього закону в цілому, тому підтримати її комітет не вважає за доцільне.
Так. Шановні колеги, ми пройшли по всіх поправках, які були не враховані. Комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Є певні зауваження Головного юридичного управління, з якими не погодився комітет. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" [[щодо спеціальної підготовки кандидатів на посаду судді]] [[реєстраційний номер 7451]]. Прошу голосувати. [[11:22:54]] За-237 Закон прийнято. Шановні народні депутати! Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 6 Закону України "Про третейські суди" [[щодо підвідомчості справ у сфері захисту прав споживачів третейським судам]] [[реєстраційний номер 6670-1]]. Доповідач – член Комітету з питань правосуддя Дмитро Микитович Притика. Будь ласка.
Шановні народні депутати! На ваш розгляд в порядку другого читання виноситься законопроект номер 6670-1, автор – народний депутат Мірошниченко Юрій. Цим законопроектом пропонується внести зміни до статті 6 Закону України "Про третейські суди" з метою виключення із підвідомчості третейських судів справ, стороною в яких є споживач. Під час підготовки законопроекту до другого читання народними депутатами запропоновано 9 змін, з яких Комітетом з питаньправосуддя підтримано 4. У Юридичного управління зауважень до законопроекту немає. Прошу підтримати рішення комітету – і прийняти законопроект у другому читанні як закон.
Тепер поправка. Аржевітін наполягає на своїй поправці? Ні. Чуднов наполягає? Ні. Аржевітін. Знову ж таки не наполягає. Чуднов не наполягає. Всі інші поправки враховані. Шановні колеги, і комітет, і Головне юридичне управління рекомендують Верховній Раді України прийняти проект як закон. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до статті 6 Закону України «Про третейські суди» [[щодо підвідомчості справ у сфері захисту прав споживачів третейським судом]] [[реєстраційний номер 6670-1]]. [[11:25:21]] За-256 Закон прийнято. Пропоную вашій увазі, шановні народні депутати, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про поштовий зв’язок" [[щодо вкладень, заборонених до пересилання у поштових відправленнях]] [[реєстраційний номер 6577]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань транспорту і зв’язку Мороко Юрій Миколайович. Юрій Миколайович Мороко, будь ласка. Так. Ну, буду я працювати тоді за комітет. Перша поправка, Юрія Кармазіна. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Володимир Михайлович! Юрій Кармазін. У мене тут є кілька поправок. Я зараз подивився: порівняно з тим, що ми зараз пропустили, не врахували зауважень Юридичного управління, ці поправки є такими, які носять технічний характер. І я зараз знімаю ці поправки заради того, щоб законопроект був прийнятий, тому що він потрібен, по великому рахунку. Так що я знімаю свої поправки, Володимир Михайлович. Дякую.
Добре. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України «Про поштовий зв’язок» [[щодо вкладень, заборонених до пересилання у поштових відправленнях]]. Прошу голосувати. [[11:27:15]] За-328 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо скасування інституту народних засідателів у кримінальному процесі]]. Реєстраційний номер 7154. Доповідач – перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Володимир Миколайович Олійник.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, Комітетом Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підготовлений до розгляду в другому читанні, поданий народними депутатами України Пилипенком та Олійником проект Закону України про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо скасування інституту народних засідателів у кримінальному процесі]]. Реєстраційний номер 7154. Хочу нагадати, що проектом пропонується внеси зміни до Кримінально-процесуального кодексу України, якими ліквідувати інститут народних засідателів у кримінальному процесі, а справи, які на сьогоднішній день відсутні скла. підсудність складу суду за їх участю, передати до компетенції складу суду, що утворюється з трьох професійних суддів. Комітет пропонував відхилити законопроект. Недивлячись на це, Верховна Рада України прийняла законопроект у першому читанні за основу. Комітет наголошує, що законопроект суперечить вимогам статті 124 та 127 Конституції України, відповідно до яких правосуддя в Україні здійснюється за безпосередньої участі народу, формами якої є участь у судочинстві народних засідателів і присяжних. Крім того, законопроект суперечить і Закону України «Про судоустрій та статус суддів», положення якого регламентує загальний порядок участі народних засідателів у здійснені правосуддя у системі судів загальної юрисдикції. Готуючи законопроект до розгляду у другому читанні, комітет вирішив врахувати всі поправки народного депутата України Кармазіна, які зводяться до того, що необхідно визнати такою, що втратила чинність, Постанову Верховної Ради України від 21 грудня 2010 року номер 2832/4 про прийняття за основу проект Закону України про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо скасування інституту народних засідателів у кримінальному процесі]] та зняти законопроект з розгляду, про що подав відповідну постанову. Таким чином, прошу підтримати рішення комітету, а саме: зняти з розгляду проект Закону України про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо скасування інституту народних засідателів у кримінальному процесі]] [[реєстраційний номер 7154]], поданий народними депутатами України Пилипенком та Олійником. Друге, визнати такою, що втратила чинність, Постанову Верховної Ради України від 21 липня 2010 року номер 2832. Прошу підтримати.
Да, будь ласка, Юрій Кармазін. Тобто ми знімаємо з розгляду, да?
Ні, це не так просто, це треба голосувати. Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я щиро вдячний зараз пану Олійнику, що він підтримав мої поправки, аж 13. Абсолютно правильне приймається рішення. Справа у тому, що допускається порушення при прийнятті, нами було прийнято тоді ще, я оголосив, ви не чули мене, що порушується статті 124, 127 Конституції про те, що правосуддя здійснюється за безпосередньої участі народу, формою якого є участь у судочинстві народних засідателів і присяжних і збільшення контролю за прийняттям рішень судами, які вже стали ще більш підконтрольними виконавчій владі. Через це абсолютно правильно сьогодні нам поступити так, як зараз пропонується комітетом – це прийняти постанову. Абсолютно правильно. Із двох пунктів. Дякую.
Шановні колеги, комітет рекомендує Верховній Раді України зняти законопроект з розгляду. То я ставлю на голосування пропозицію комітету. Якщо вона не буде підтримана, тоді будемо визначатися, власне, із проектом закону. Тому ставлю на голосування пропозицію про зняття з розгляду проекту Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо скасування Інституту народних засідателів у кримінальному процесі]]. Реєстраційний номер 7154. Прошу голосувати. [[11:32:36]] За-255 Рішення прийнято. Законопроект знято з розгляду. Шановні колеги, на черзі у нас розгляд проекту Закону про внесення змін до статті 1 Закону України "Про підвищення престижності шахтарської праці" [[щодо поширення дії закону також на шахтарів нерудних та розсипних родовищ]]. Разом з тим є лист від комітету про перенесення розгляду цього законопроекту у зв’язку з тим, що доповідач перебуває на лікарняному, тобто хворіє. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про перенесення розгляду проекту Закону про внесення змін до статті 1 Закону України "Про підвищення престижності шахтарської праці" [[щодо поширення дії закону також на шахтарів нерудних та розсипних родовищ]]. Реєстраційний номер 4314. [[11:33:46]] За-255 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, переходимо до розгляду проекту постанови про рекомендації парламентських слухань про становище молоді в Україні на тему: «Молодь за здоровий спосіб життя». Доповідач – голова Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму Костенко Павло Іванович. Будь ласка.
Шановні колеги! Відповідно до постанови Верховної Ради України, яка була прийнята 6 жовтня 2010 року, 3 листопада поточного року відбулися парламентські слухання на тему про проведення парламентських слухань про становище молоді в Україні на тему: «Молодь за здоровий спосіб життя». Хочу вас проінформувати, що в роботі зазначених слухань взяли участь понад 500 осіб, серед яких народні депутати України, представники уряду, міністерств, державних комітетів, місцевих органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування, науковці, працівники соціальних служб для сім’ї, дітей та молоді, представники молодіжних та дитячих громадських організацій тощо. Багато з них брали участь у попередніх парламентських слуханнях, що відбулися в 2003 році і були присвячені формуванню здорового способу життя молоді в Україні. І, на жаль, практично всі виступи та інформаційно-аналітичні матеріали, надані урядом до слухань, констатують: за минулих сім років так і не вдалося причепити моду на здоровий, спортивний спосіб життя. Лейтмотивом слухань була думка щодо нагальної потреби на всіх рівнях суспільної свідомості утвердити розуміння того, що здоров’я – це сукупність фізичного, духовного, соціального, морального, естетичного стану нашої молоді. На даний час, підкреслювалося на слуханнях, становище щодо цих визначальних складових життя, здоров’я українських громадян залишається складним. На думку учасників, зазначені парламентські слухання досягли своєї мети – всебічно і ґрунтовно обговорено широке коло проблем, пов’язаних з формуванням здорового способу життя молоді в Україні, запропоновані шляхи подолання існуючих перешкод. Внесено значну кількість пропозицій до рекомендацій парламентських слухань з зазначеної теми. Переважна більшість пропозицій, висловлених учасниками, врахована при опрацюванні рекомендацій парламентських слухань, де визначені шляхи, конкретні програми і заходи, які повинні забезпечити розв’язання цілого ряду ключових проблем щодо поліпшення фізичного стану дітей та молоді, перспектив соціального становлення молодих громадян. У зв’язку з тим, що у день попереднього розгляду, два тижні тому, проекту постанови на пленарному засіданні до комітету надійшли вагомі зауваження від народних депутатів, на пропозицію комітету проект постанови був направлений на доопрацювання. Всі зауваження майже були враховані. Комітет пропонує прийняти доопрацьований проект постанови щодо зазначених рекомендацій за основу і в цілому. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Шановні колеги, комітет пропонує прийняти рекомендації. Нема інших міркувань? Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому проект постанови про рекомендації парламентських слухань про становище молоді в Україні на тему: «Молодь за здоровий спосіб життя» [[реєстраційний номер 7384]]. Прошу голосувати. [[11:37:47]] За-332 Рішення прийнято. Шановні колеги, давайте ми зараз розглянемо закони з пропозиціями Президента України для того, щоб наш іменинник мав можливість далі діяти за творчим планом, а потім будемо розглядати інші питання. Нема заперечень? Шановні колеги, оголошую до розгляду питання Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про акціонерні товариства" щодо вдосконалення механізму діяльності акціонерних товариств" з пропозиціями Президента України від 11.01.2011 року. Доповідач – представник Президента України у Верховній Раді України Юрій Мірошниченко, співдоповідач заступник голови Комітету з питань економічної політики Юрій Миколайович Воропаєв. Будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу, за добрі слова і Верховній Раді за можливість в такій послідовності розглянути питання порядку денного. Шановні виборці! Шановні колеги! Юрій Мірошниченко, представник Президента України у Верховній Раді України. Верховна Рада України 22 грудня 2010 року прийняла Закон України про внесення змін до Закону України «Про акціонерні товариства [[щодо вдосконалення механізму діяльності акціонерних товариств]]. Законом пропонується внести низку змін до Закону України «Про акціонерні товариства», спрямованих на подальше вдосконалення його положень. Зокрема, щодо створення акціонерного товариства, порядку проведення загальних зборів акціонерів, формування наглядової ради, відчуження акцій, виплати дивідендів та інших аспектів діяльності акціонерного товариства. Президент України 11 січня 2011 року повернув до парламенту зі своїми пропозиціями Закон України про внесення змін до Закону України «Про акціонерні товариства [[щодо вдосконалення механізму діяльності акціонерних товариств]] для його повторного розгляду. На думку глави держави, цей закон не може бути підписаний з таких причин: по-перше, запропонована норма, згідно якої акції публічного акціонерного товариства можуть купуватися та продаватися на фондовій біржі, є кроком назад і не сприятиме розвитку вітчизняного фондового ринку. Діючим законом передбачено, що публічне акціонерне товариство зобов’язане пройти процедуру лістингу та залишитися у біржовому реєстрі принаймні на одній фондовій біржі. Зараз на біржовому ринку України укладається менше 10 відсотків загального обсягу договорів купівлі-продажу цінних паперів. Між тим, ринкова капіталізація, за якої іноземний інвестор робить висновок про розвиток фондового ринку в державі, розраховується за обсягами організованого ринку. Біржова торгівля та проходження процедури включення до біржового списку сприяє підтримці біржового курсу цінних паперів, змушує емітента дотримуватися вітчизняних. визначених – перепрошую – показників у своїй діяльності, що, в свою чергу, гарантує потенціальному інвестору надійність та ліквідність таких цінних паперів. Крім того, включення цінних паперів акціонерного товариства до біржового списку сприяє встановленню справедливої ринкової ціни на цінні папери, підвищенню прозорості фондового ринку, а також поліпшенню інвестиційного клімату та підвищенню довіри іноземних та українських інвесторів та бізнес-партнерів до вітчизняних акціонерних товариств. У зв’язку з цим пропонується доповнити закон положенням про те, що публічне акціонерне товариство зобов’язане пройти процедуру включення акцій до біржового списку хоча б однієї фондової біржі. По-друге, запропонована норма, щодо примусового викупу акцій товариства, суперечить Конституції України. Законом, що надійшов на підпис, передбачається право великого акціонера вимагати примусового відчуження акцій міноритарних акціонерів лише на підставі володіння такими акціонерами або особами, що діють спільно, 95 і більше відсотками акцій. При цьому таке право не розглядається як виняток, його реалізація цілком залежить лише від бажання відповідного великого акціонера. Дрібний же власник акцій, здебільшого приватний, позбавляється можливості будь-яким чином впливати на розвиток подій, захистити своє право власності. Наведене не відповідає Конституції України, за якою примусове відчуження об’єктів права приватної власності може бути застосоване лише як виняток з мотивів суспільної необхідності. Це частина п’ята статті 41 Конституції України. Крім того, позбавлення права власності одних власників на користь інших не зумовлене суспільною необхідністю, є й порушенням норм частини четвертої 41 Конституції України, за якою ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Встановленням такого дискримінаційного за своєю суттю права позбавлення власності порушуються й інші основоположні конституційні принципи та гарантії. А саме: рівність всіх суб’єктів права власності перед законом, право кожного володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, непорушність права приватної власності, захист державною прав усіх суб’єктів права власності та інше. У цілому положенням закону, який надійшов на підпис, стосовно позбавлення конституційного права власності одних осіб на користь інших порушуються базові норми Основного закону держави щодо рівності конституційних прав громадян. На неприпустимість порушення конституційних гарантій права власності, неодноразово звертав увагу і Конституційний Суд України. З огляду на це, глава держави пропонує виключити положення щодо примусового викупу акцій товариства. По-третє, запропонованими змінами передбачено, що рішення про вчинення значного правочину, якщо ринкова вартість майна робіт або послуг, що є предметом такого правочину, становить 50 і більше відсотків вартості активів, приймається більш як трьома чвертями голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі в загальних зборах товариства та є власниками голосуючих з цього питання акцій. Враховуючи, що загальні збори акціонерного товариства мають кворум за умови реєстрації для участі у них акціонерів, які сукупно є власниками не менш як 60 відсотків голосуючих акцій, рішення про вчинення значного правочину може бути сховане за наявності лише 40, схвалених, перепрошу, за наявності лише 45 відсотків голосів акціонерів товариства. Оскільки запропоновані законом зміни, можуть призвести до зловживань з боку мажоритарних акціонерів, Президент України пропонує встановити: що рішення про вчинення значного правочину приймається більш як 50 відсотками голосів акціонерів від загальної їх кількості. По-четверте, законом, що надійшов на підпис із кола осіб, що є заінтересованими у вчиненні товариством правочину, виключаються зокрема афілійовані особи посадових осіб органів товариства та акціонери, які володіють 25 і більше відсотками простих акцій товариства. Таким чином, фактично пропонується вилучити з-під регулювання та легалізувати дві найпоширеніші схеми виведення прибутку чи активів товариства через укладання правочинів на не вигідних для товариства умовах з особами, що пов’язані з великими акціонерами товариства або з посадовими особами товариства. Відсутність належного регулювання цього питання фактично означатиме можливість для недобросовісних менеджерів чи великих акціонерів цілком легально без будь-яких обмежень вилучати активи акціонерного товариства без жодних шансів у інших акціонерів або інвесторів виявити та довести недобросовісність таких дій, запобігти відповідній транзакції, притягнути винних до відповідальності чи компенсувати завдану шкоду. Неефективне регулювання правочинів, щодо вчинення яких є заінтересованість, може стати сигналом для іноземних інвесторів стосовно несприятливості українського регуляторного середовища для іноземних інвестицій та погіршення інвестиційного клімату держави. Також необхідно підкреслити, що в умовах нестабільності та фінансової кризи легалізація схем виведення активів негативно вплине на макроекономічну стабільність, ситуацію з виконанням контрактів та захистом прав інвесторів та кредиторів. У зв’язку з цим Президентом України запропоновано викласти відповідне положення закону в новій редакції, що передбачає включення до складу заінтересованих осіб також найближчих членів сім’ї посадової особи органів товариства, юридичних осіб, в якій частка, що належить посадовій особі органів товариства, членам її сім’ї становить 25 і більше відсотків, акціонерів, які одноосібно або разом з членами сім’ї володіють 25 і більше відсотками простих акцій товариства. Шановні колеги, Президент України пропонує утриматись від внесення змін до статей 85, 86 Закону України "Про акціонерні товариства" щодо визначення відповідності товариств-правонаступників та за зобов’язаннями акціонерного товариства під час його поділу та виділу. Президент пропонує переглянути Закон України про внесення змін до Закону України "Про акціонерні товариства" і ухвалити його з урахуванням його пропозицій. Дякую, шановні колеги, за увагу і прошу підтримати пропозиції Президента України. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, запитання до Юрія Мірошниченко є? Якщо є такі, то запишіться. Немає. Якщо немає, будь ласка, сідайте Юрій Романович. Запрошу тоді заступника голови Комітету з питань економічної політики Воропаєва Юрія Миколайовича.
Уважаемые коллеги, уважаемый головуючий! Данные предложение Президента были рассмотрены на заседании Комитета по экономической политики и решением комитета рекомендуется учесть эти предложения Президента и утвердить Закон в полном виде с учетом замечаний. Хотел бы ваше внимание обратить на то, что комитет предлагает, учитывая замечания Президента в отношении голосования по значним правочинам, уточнить также отсылочную норму, которая находится в таблице у вас на странице. одну секундочку, я скажу, на странице 13 там, где отсылочная норма к той же статье, которую Президент поправляет.
Шановні колеги, давайте ми таким чином. Зараз проголосуємо пропозиції Президента, які були враховані. У разі їх підтримки у нас будуть всі підстави поставити на голосування пропозицію про прийняття законопроекту з врахуванням пропозицій Президента України. Немає заперечень? Я ставлю на голосування поправку номер 1 Президента України, яка врахована комітетом. Ставлю на голосування про підтримку пропозиції Президента України, яка викладена у поправці номер 1. Прошу голосувати. [[11:50:59]] За-259 Рішення прийнято. Тепер ставлю на голосування пропозицію Президента, яка міститься у поправці номер 2. Комітет її підтримує. Прошу голосувати. [[11:51:23]] За-259 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, вноситься на голосування пропозиція Президента, яка сформульована в поправці номер 3 і підтримана комітетом. Прошу голосувати. [[11:51:50]] За-255 Рішення прийнято. Тепер, шановні колеги, пропозиція Президента, яка розміщена в поправці номер 4 і врахована комітетом. Прошу голосувати. [[11:52:14]] За-254 Рішення прийнято. Ставлю на голосування поправку номер 5, яка також підтримана Президентом України. Прошу голосувати. І підтримана комітетом. [[11:52:37]] За-257 Прийнято рішення. Ставлю на голосування поправку номер 6 з пропозиціями Президента України, яка врахована комітетом. Прошу голосувати. [[11:53:00]] За-256 Прийнято рішення. Шановні колеги! Вношу на голосування поправку номер 7 з пропозиціями Президента України, яка також врахована комітетом. [[11:53:26]] За-259 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття закону в цілому з врахуванням пропозицій Президента України. Прошу голосувати. [[11:53:53]] За-261 Закон прийнято. Шановні колеги! Давайте ми з вами розглянемо оперативно ще один закон із зауваженням Президента. Це про внесення змін до законів України "Про здійснення державних закупівель" та "Про організацію та проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу в Україні" з пропозиціями Президента України від 11.01.2011 (реєстраційний номер 7348). Справа в тім, що мова йде про внесення технічного уточнення, а саме слова та цифри «з 30 листопада 2010 року» замінити словами «з дня опублікування». Тобто, щоб закон не мав, не вступав в дію з заднього числа, як Конституція вимагає. ([[Шум у залі]]) То давайте таким чином, шановні колеги. Я поставлю на голосування цю поправку Президента, яка підтримана комітетом. Просив би її врахувати. А потім, ми поставимо в цілому. Зрозуміле прохання? Ставлю на голосування поправку Президента слова та цифри «з 30 листопада 2010 року» замінити словами «з дня його публікування». Прошу голосувати. [[11:55:21]] За-260 Поправка прийнята. Я ставлю на голосування про прийняття закону в цілому з урахуванням пропозиції Президента України, які щойно Верховна Рада України підтримала [[реєстраційний номер 7348]]. Прошу голосувати. [[11:55:50]] За-261 Рішення прийнято. Шановні колеги є прохання. Давайте ми зараз розглянемо проект Постанови про відзначення 65-річчя входження Закарпатської області в склад України і потім оголосимо перерву. Нема заперечень? ([[Шум у залі]]) Я ставлю на голосування пропозицію, щоб розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:56:26]] За-249 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат Голуб Олександр Володимирович. Співдоповідач – голова Комітету з питань культури і духовності Володимир Олександрович Яворівський.
Шановні колеги, Володимире Михайловичу! В січні 1946 року відбулася історична подія – включення Закарпатської України Підкарпатської Русі до складу України і створення на її території Закарпатської області. Ця подія зміцнила ресурсний потенціал і геополітичне становище України, послужило об’єднанню історичних українських земель, створило передумови для успішного економічного і соціально-культурного розвитку регіону, який раніше входив до складу інших держав. Прийняття цієї постанови сприятиме проведенню на належному рівні комплексу культурно-освітніх заходів, які підтвердять державне правове значення возз’єднання Закарпатської України у складі єдиної соборної України, засвідчать важливе значення цього акта для населення Закарпатської області та України в цілому і послужить зміцненню національної злагоди, суспільно-політичної стабільності у Закарпатті.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Володимир Олександрович Яворівський.
Шановні колеги народні депутати, шановні наші виборці! Ідея цієї постави у суті своєї добра. Звичайно, що вона спрямована ще раз на соборність України, на об’єднання України, вона актуальна. Одначе комітет, приймаючи своє рішення, запропонував авторам доопрацювати цю постанову. У чому річ? Є указ Президента, який діє, який регламентує, коли ми відзначаємо певні дати. Йдеться тільки-но про круглі дати. У даному випадку ця дата не є круглою, тобто вона не відповідає тим нормативам, які закладені в указ Президента. Через те вирішувати вам – народним депутатам – тут у залі. Я тільки хотів би, маючи таку можливість, нагадати вам про те, що, звичайно, прагнення Закарпаття до возз’єднання із Україною було постійно. І у 18-19-х роках в селі Ясіня, це знамените село на Закарпатті, де було утворено тимчасовий український уряд. Він, звичайно, був певною мірою, звичайно, декоративний, бо це було в одному селі, але вони прийняли ухвалу об’єднуватися із великою Україною, тобто з Українською народною республікою, а також із Західноукраїнською народною республікою. Одначе, це не було виконано, тому що накотилися зовсім інші події. І друга спроба була у 1939 році, і вже, звичайно, в 1945 році, коли Закарпаття стало частиною України. Через те вирішувати вам, але я ще раз просто хочу вам сказати, що 65-річчя не входить ні у 25-річний, ні у 10-річний цикл для ювілеїв, і є деякі суттєві недоліки з нормо-проектного боку. У тексті проекту постанови немає положень ні про утворення організаційного комітету, ні про плани заходів, тобто немає всіх тих ритуальних речей, які ми вкладаємо у кожний проект постанови.
Мікрофон, будь ласка.
Да. Я завершую. Очевидно, варто було би створити комітет, розписати якісь конкретніші речі. Тоді від цього постанова б тільки виграла. Повірте, що нічого іншого за рішенням комітету немає. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є потреба обмінятись думками? Запишіться, будь ласка. Давайте оперативно обміняємося думками. Кульчинський Микола Станіславу Аржевітіну передає право на виступ. Потім Ярослав Сухий.
Шановні народні депутати, потрібно підтримувати цю постанову. Але я хотів би нагадати, що майже тисячу років українцям із того боку Карпат потрібно було, щоб возз’єднатись із українцями з цього боку Карпат. 6 країн світу довелось пройти закарпатським землям, для того щоб потрапити у склад незалежності нашої України. У березні 1939 року закарпатці визначились. І ви знаєте, була проголошена Карпатська Україна, яка обрала гімн, який ми сьогодні з вами разом виконуємо, обрала синьо. той прапор і ті барви, які сьогодні є в нашій незалежній державі, обрала українську мову і таке інше. У такий спосіб наші закарпатці продемонстрували своє ставлення до України. Лише Друга світова війна зупинила карпатську Україну, але в 1944 році народні ради Закарпаття прийняли рішення про возз’єднання з радянською країною і, незважаючи, звичайно, на ті всі негаразди, які були принесені в наш край державними спецслужбами і таке, але в цілому, звичайно, за часи радянського періоду Закарпаття розквітло. Це є факт. Почалося будівництво шкіл, доріг, заводів, фабрик. Велика генерація закарпатців приїхала в Київ і сьогодні десятки і десятки є академіків, член-корів. І ви знаєте, герой України Євген Станкович – це світило всього Радянського Союзу як композитор. Тому без сумніву треба віддати залежне тому періоду, тому що це були одні із кращих часів для закарпатців, для їхнього розквіту. Але сьогодні, я думаю, закарпатці найбільше тішаться, що вони є в незалежній Україні. І те, що вони зробили 96 голосами у 1939 році справдилось сьогодні. Дякую. Підтримаєм постанову.
Ярослав Сухий, будь ласка, мікрофон.
Прошу слово передати Голубу Олександру Володимировичу.
Олександр Голуб, будь ласка.
Шановні колеги! Ну перш за все. я хотів би сказати, що це свято не лише для закарпатців, тому що дійсно 65 років – це визначна дата. Визначна дата і для людей, і для регіону. І абсолютно справедливо казали попередники тут яких досягнень цей край досяг за роки радянської влади. Але я хотів би сказати, що, приймаючи цю постанову, ми рекомендуємо Кабінету Міністрів в бюджеті на наступні роки передбачити виділення коштів на подолання депресивного стану і прискорення соціально-економічного розвитку Закарпатської області. Тобто це не є просто визначення або відзначення певної дати. І ще я хотів би сказати, що, коли нам кажуть, розписати тут якісь заходи, які будуть приймати, це все ж таки справа місцевого самоврядування. І я думаю, що вони в стані це зробити і без Верховної Ради України. Тому я прошу голосувати за цю постанову.
Юрій Одарченко. Михайло Косів буде?
Да, прошу передати слово Михайлу Косіву.
Михайло Косів, мікрофон, будь ласка.
Михайло Косів, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Шановні колеги, я насамперед хотів би звернути вашу увагу, що пропонується відзначити 22 січня 2011 року. Сьогодні вже, слава Богу, 3 лютого, отже, сама дата вже пройшла. Потім, як ми можемо передбачити видатки у бюджеті, коли бюджет на 2011 рік уже прийнятий, і, звичайно, що видатків на проведення цього ювілею уже передбачити неможливо? Наступне. Ну, все-таки неправильно названий сам документ, бо йдеться не про входження Закарпатської області в склад України, а в склад Української Радянської Соціалістичної Республіки, а через УРСР – до складу СРСР. Отже, і про це треба було би тут уточнити. А, крім того, це те, про що вже говорили мої попередники-колеги. Та ж недавно ми відзначали 22 січня, коли в 1919 році на площі Святої Софії у Києві відбулося проголошення Акту злуки усіх українських етнічних земель в єдиній державі, і туди входило і Закарпаття. А потім те, що говорить колега Аржевітін. Та ж в 1939 році під керівництвом президента Волошина було проголошено Українську.
Завершіть, будь ласка.
Отже, треба врахувати ці історичні реалії. Без врахування цих історичних реалій саме відзначення буде неповним. Звичайно, що потрібно підтримати сам задум, але його, ну, просто необхідно забезпечити цими історичними реаліями, без яких історія Закарпаття.
Дякую, дякую. Шановні народні депутати, я зачитаю проект цієї постанови. Я її тут дещо підпрацював з урахуванням зауважень, що прозвучали. Якщо ви погодитесь, тоді такий текст можна поставити на голосування. Я читаю сам текст: «Враховуючи пропозиції органів місцевого самоврядування та громадсько-політичних об’єднань, керуючись статтею 7, статтею 113 Конституції України, Верховна Рада України постановляє: відзначити на загальнодержавному рівні 65-річчя входження Закарпатської області до складу Української РСР. Друге. Рекомендувати органам місцевого самоврядування та виконавчої влади провести урочисті збори громадськості, зустрічі з учасниками боротьби за визволення Закарпаття, встановлення народної влади, вшанування ветеранів, тематичні виставки, наукові конференції, публікації, уроки, лекції, бесіди та інші заходи, присвячені висвітленню історичного значення цієї події. Третє. Кабінету Міністрів при внесенні змін до Державного бюджету на 2011 рік і при опрацюванні державних бюджетів на наступні роки, передбачити кошти для подолання депресивного стану і прискорення соціально-економічного розвитку Закарпатської області. Четверте. Постанова набирає чинності з дня опублікування». Отакий текст, якщо немає заперечень, тоді я поставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту постанови як постанови у викладеному щойно змісті [[реєстраційний номер 7292]]. Прошу голосувати. [[12:08:33]] За-316 Постанову прийнято. Шановні народні депутати, оголошую перерву до 12 годин 40 хвилин. Після перерви ми одразу розпочнемо розгляд питання про обрання та звільнення суддів. Прошу всіх бути в сесійній залі.
Шановні колеги, ми будемо продовжувати роботу. Будь ласка, оголосіть, щоб депутати заходили до сесійної зали, бо нам треба ж приймати рішення. Шановні колеги, переходимо до розгляду питання обрання та звільнення суддів. Доповідач – голова Вищої кваліфікаційної комісії суддів Самсін Ігор Леонович і голова Вищої ради юстиції Колесниченко Володимир Миколайович. Ігор Леонович, будь ласка. Давайте, можливо, таким чином поступимо: ви всі постанови, які є про призначення, ви їх оголосите, а якраз люди з’являться тут і ми тоді будемо голосувати, добре. А якщо будуть застереження, тоді до кожної постанови ми.
Шановний Голово Верховної Ради, шановні народні депутати, згідно частини третьої статті 76 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Вища кваліфікаційна комісія суддів України здійснила перевірку дотримання кандидатами на посаду судді безстроково вимог статті 127 Конституції України, статей 53, 64 цього закону, а також розглянула звернення громадян, громадських організацій, підприємств, установ, організацій усіх форм власності, органів державної влади та органів місцевого самоврядування щодо діяльності кандидатів на посаду суддів, які надійшли до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України станом на час розгляду комісією питання про надання їм рекомендацій для обрання на посаду суддів безстроково. Відповідно до пункту 27 частини першої статті 85, частини першої статті 128 Конституції України, статті 78 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» вношу подання Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та прийняті нею рішення про рекомендування кандидатів для обрання на посаду суддів безстроково. До вашої уваги пропонуються наступні проекти постанов.
8047, будь ласка.
Обрати на посади суддів безстроково: Петровського районного суду міста Донецька Владимирську Ірину Миколаївну; Баранівського районного суду Житомирської області Васильчук Олену Василівну; Святошинського районного суду міста Києва Оздобу Марину Олексіївну; господарського суду Донецької областіПлотніцького Бориса Дмитровича.
Шановні колеги, питання дуже серйозне. Ви готові до голосування? До уваги, я запрошую вас усіх. Шановні народні депутати, припиніть розмови по телефону, давайте, у нас дуже відповідальне голосування. Я ставлю на голосування проект постанови [[8047]] про обрання суддів. Прошу голосувати. [[12:43:50]] За-309 Рішення прийнято. Дякую. Наступний проект постанови – 8047-1.
Обрати суддів раніше обраних безстроково, на посади суддів: апеляційного суду Донецької області Попову Світлану Анатоліївну; Севастопольського апеляційного адміністративного суду Привалову Анжеліку Вячеславівну; Рівненського апеляційного господарського суду Дужича Сергія Порфирійовича, Юрчука Михайла Івановича; Севастопольського апеляційного господарського суду Дмитрієва Віктора Євгеновича; господарського суду міста КиєваШевченка Віталія Юхимовича.
Шановні колеги, немає зауважень? Ставлю на голосування пропозицію про обрання суддів [[реєстраційний номер проекту постанови 8047-1]] прошу голосувати. [[12:44:56]] За-327 Рішення прийнято. Тепер проект постанови 8047-2.
Обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посади суддів: апеляційного суду міста Севастополя Леся Володимира Івановича, Лівінського Сергія Володимировича, Моцного Миколу Володимировича,Нікітіна Геннадія Володимировича, Саліхова Віталія Валерійовича, Юненка Миколу Олександровича.
Шановні колеги, жодних пропозицій немає, зауважень, застережень щодо названих кандидатур? Немає. Ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 8047-2]] про обрання суддів. Прошу голосувати. [[12:45:55]] За-329 Рішення прийнято.
Обрати суддів.
Це постанова 8047-3, так?
Так. Обрати суддів Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Горелкіну Наталю Андріївну, Дембовського Сергія Георгійовича, Євтушенко Олену Іванівну, Ізмайлову Тетяну Леонідівну, Касьяна Олексія Петровича, Лагнюка Миколу Михайловича, Леванчука Андрія Олексійовича, Лесько Аллу Олексіївну, Мазур Лідію Михайлівну, Макарчука Михайла Андрійовича, Матієк Тетяну Василівну, Мостову Галину Іванівну, Наумчука Миколу Ілліча, Писану Тамілу Олександрівну, Слинька Сергія Станіславовича, Суржка Анатолія Васильовича, Умнову Олену Володимирівну, Фаловську Ірину Миколаївну, Хопту Сергія Федоровича. Прошу підтримати.
Шановні народні депутати! Застережень до названих кандидатур немає? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови про обрання суддів [[реєстраційний номер 8047-3]]. Прошу голосувати. [[12:47:31]] За-327 Рішення прийнято. Тепер проект постанови 8047-4, будь ласка.
Обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Донецької області Мальованого Юрія Михайловича; Індустріального районного суду міста Дніпропетровська Зосименко Світлану Георгіївну; Заводського районного суду міста Запоріжжя Забіяко Юлію Георгіївну; Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ярмолу Оксану Яківну; Брянківського міського суду Луганської області Снегірьова Віталія Андрійовича; Миколаївського районного суду Миколаївської області Терентьєва Геннадія Вікторовича; Малиновського районного суду міста Одеси Дрішлюка Андрія Ігоровича; Октябрського районного суду міста Полтави Савченка Анатолія Григоровича; Дубенського міськрайонного суду Рівненської області Ходака Сергія Костянтиновича; Конотопського міськрайонного суду Сумської області Гетьмана Вадима Володимировича; Чортківського районного суду Тернопільської області Яковець Наталію Василівну; Зміївського районного суду Харківської області Россолова Вячеслава Володимировича; Куп’янського міськрайонного суду Харківської області Волчек Ольгу Олексіївну; Жовтневого районного суду міста Харкова Шульгу Наталію Вікторівну; Новотроїцького районного суду Херсонської області Вейтас Інну Вікторівну; Деснянського районного суду міста Чернігова Харечко Любов Костянтинівну; Печерського районного суду міста Києва Вовка Сергія Володимировича; господарського суду Донецької області Матюхіну Наталю Олександрівну. Прошу підтримати.
Шановні народні депутати! Застережень, зауважень до названих кандидатур немає?
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України як Постанови «Про обрання суддів» [[реєстраційний номер 8047-4]]. Прошу голосувати. [[12:49:51]] За-324 Постанова прийнята.
Дякую.
Дякую вам Ігоре Леоновичу. Шановні колеги! Прошу привітати суддів [[оплески]], яких ми щойно обрали на посади, побажати їм успіхів, відповідальної діяльності при гарному здоров’ю. Шановні народні депутати! Тепер я запрошую до доповіді голову Вищої ради юстиції Колесниченка Володимира Миколайовича
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Шановні присутні! Вища рада юстиції на своєму засіданні 25 січня цього року відповідно до статей 126, 131 Конституції України статті 100, 109 Закону України «Про суди і статус суддів» в статті 31 Закону України про Вищу раду юстиції розглянула матеріали про звільнення суддів з посад за загальними обставинами та прийняла рішення про внесення відповідного подання до Верховної Ради України. У всіх суддів є з’ясоване їх дійсне волевиявлення, стороннього впливу або примусу при прийнятті ними рішення про звільнення не встановлено. Вища рада юстиції пропонує звільнити з посад суддів, постанова номер 8058 про звільнення суддів. Звільнити з посад суддів: апеляційного суду Вінницької області Морозовського Володимира Івановича -у зв’язку з поданням заяви про відставку; апеляційного суду Черкаської області Лигу Михайла Павловича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; Київського апеляційного господарського суду Євдокимова Олександра Валерійовича - у зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я, що перешкоджає продовженню виконання обов’язків; Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області Витвицького Василя Володимировича - у зв’язку з поданням заяви про звільнення з посади за власним бажанням; Лисичанського міського суду Луганської областіМіщенко Аллу Миколаївну - у зв’язку з поданням заяви про відставку; Червонозаводського районного суду міста Харкова Андрущенко Наталію Миколаївну - у зв’язку з поданням заяви про звільнення з посади за власним бажанням; Скадовського районного суду Херсонської області Орендовського Анатолія Володимировича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; І Святошинського районного суду міста Києва Пізняхівського Федора Миколайовича - у зв’язку з поданням заяви про відставку. Прошу підтримати рішення Вищої ради юстиції.
Шановні колеги, зауважень, міркувань, пропозицій до запропонованого проекту постанови немає? Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про звільнення суддів. Реєстраційний номер 8058. Прошу голосувати. [[12:52:33]] За-333 Рішення прийнято.
Дякую.
Шановні колеги, прошу подякувати суддям, яких щойно ми рішенням Верховної Ради України звільнили з посад в зв’язку із різними обставинами, насамперед в зв’язку з поданням заяв про відставку і побажати їм міцного здоров’я і душевного спокою на багато років життя [[Оплески]]. Шановні колеги, переходимо до розгляду законопроектів в режимі повторного першого читання. Пропонується вашій увазі проект Закону про державне регулювання діяльності з проведення лотерей в Україні [[реєстраційний номер 5417-д]]. Є пропозиція розглядати це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:53:47]] За-197 Рішення прийнято. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Білий Олексій Петрович. Олексій Петрович, будь ласка. Шановні колеги, ми можемо таким чином: якщо у вас не буде заперечень, на ранковому засіданні розглянути питання, їх не так багато в нас тут залишилося, і після того попрацювати в комітетах, якщо немає.
Да. Так, хто від комітету буде доповідати? Комітет з питань економічної політики. Ні. Справа в тім, шановні колеги, що тут пропозиція є комітету – прийняти за основу і висновок науково-експертного управління таке. Є всі документи. Прошу записатися на обговорення питання. Ми вже ввійшли в режим розгляду і тепер знімати не можемо його. Я прошу секретаріат, займайтеся тим, щоб були народні депутати і голови комітетів, будь ласка. Юрій Одарченко.
Прошу передати слово Дмитру Шлемку.
Народний депутат Шлемко, будь ласка, мікрофон або з трибуни, як ви тут визначитесь.
Дмитро Шлемко, фракція «БЮТ – «Батьківщина». Безперечно, що такий закон потрібний. Бо потрібно чітко визначити правові засади в діяльності з організації та проведення лотерей на території України, і встановити контроль та відповідальність за організацію їх проведення. Однак запропонований законопроект не врегульовує ці пропозиції. Так, наприклад, пропонується залежно від території випуску ділити лотереї на державні і місцеві. От складно сьогодні дати відповідь, що собою являють у правовому полі місцеві лотереї. До того ж, рішення про проведення місцевої лотереї, як пропонується, приймає сільська, селищна і міська рада. Вона ж і затверджує і порядок проведення місцевої лотереї. Ну можна лише уявити собі, скільки в нас тепер появиться нових "МММ" у країні на основі проведення і організації лотерей. По-друге, пропонується встановити грошові, грошово-речові і інші види лотереї. Ну, я думаю, що творча думка аферистів під видом "інші" теж нам не складно собі уявити, якою може бути. І, по-третє, ну як це все узгоджується з фінансовою стороною законодавства? Відповідь – аж ніяк. Тому що передбачувані відрахування від державних і місцевих лотерей протирічать як податковому, бюджетному законодавству, так і Господарському кодексу України. Слід негативно і оцінити пропозиції щодо контролю за організацією та проведенням лотерей, особливо місцевих, тому фракція "БЮТ – "Батьківщина" пропонує відхилити даний законопроект.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Дякую. Шановні колеги, я і записався проти, і буду виступати проти, і хочу підтримати пропозицію шановного колеги Шлемко, і впевнений, що таку ж точку зору підтримає і народний депутат України Кармазін, який буде виступати після мене. Такі закони мають мати системний комплексний характер. У відриві від вимог Цивільного, Господарського кодексу такі речі приймати не можна. Це виглядає не як закон, а якась декларація про якісь побажання когось до чогось. Це перше зауваження. Друге зауваження. Нам відомо, що найближчим часом в сесійній залі буде внесений законопроект, який має бути днями зареєстрований, від уряду, який підходить до розгляду проблематики державного врегулювання діяльності з проведення різного роду лотерей в Україні саме з позицій системності та комплексності. Інакше ми цю проблему не розв’яжемо і будемо дальше множити, як лучше сказав народний депутат України, різного роду "МММ" і різного роду фінансові піраміди. Тому я зараз пропоную цей законопроект відхилити. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні народні депутати, я десятикратно проглядав цей законопроект вдовж і впоперек і згадував ті часи, коли в Україні були і лотерея ДОСААФ і інші лотереї, починаючи від 30 копійок, закінчуючи одним карбованцем і так далі. І я згадую, як практично ті лотереї, по-перше, об’єднували суспільство, по-друге,були прозорими, по-третє, вони акумулювали значні кошти на значні серйозні об’єкти. І це було, це практично не такий великий проміжок часу пройшов, але ми це забули. Натомість зараз заміняється це все тим, що відбувається сьогодні в ефірах телепрограм, і ми бачимо, як відбуваються ті лотереї. Через це у мене подвійне враження. Звісно, закон можна зробити краще, але як його зробити, якщо ми не будемо підходити до того. Назва закону мені подобається. Назва Закону про державне регулювання діяльності з організації та проведення лотереї в Україні. Яким чином все виписано? Да, є проблеми. Але коли ми, скажіть, будь ласка, підійдемо до цих проблем. Мені говорять, що ось-ось підійдемо. Я думаю, що треба підходити. Для цього треба брати брусок, якщо хочемо видалити якусь деталь, і починати щось робити. Якщо буде воля залу, законопроект вноситься членами більшості, то можна нарощувати і м’ясо на цьому законопроекті. Я вважаю, що у першому читанні любий законопроект треба прийняти про державне регулювання діяльності з організації проведення лотерей, але.
Шановні колеги, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління також вважає, що він може бути прийнятий за основу. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про державне регулювання діяльності з проведення лотерей в Україні. Реєстраційний номер 5417. [[13:00:57]] За-28 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено, оскільки це повторне перше читання. Шановні колеги! Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 3 Закону України "Про трансплантацію органів та інших анатомічних матеріалів людини" щодо виготовлення антиретикулярної цитотоксичної сироватки [[реєстраційний номер 5197-д]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань охорони здоров’я Сорочинська-Кириленко Раїса Миколаївна. Пропоную розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:01:50]] За-202 Рішення прийнято. Будь ласка, доповідач, прошу.
Немає.
Я звертаю увагу керівників фракцій, голів комітетів, що це неподобство не може ж продовжуватися тривалий час. Ну і, звісно, керівників секретаріату. Прошу записатися на обговорення питання. Прошу прізвища народних депутатів. Володимир Карпук, будь ласка, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Володимир Карпук, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні колеги! Ми вже розглядали цей законопроект, він був запропонований Раїсою Миколаївною Сорочинською-Кириленко. Законопроект отримав жваве обговорення. Але з урахуванням всіх цих пропозицій, комітет доопрацював цей законопроект, він досить короткий. І вносяться зміни до статті 3 Закону України «Про трансплантацію органів та інших анатомічних матеріалів людини», такі зміни. Частину другу після слів «взяття анатомічних матеріалів для діагностичних досліджень» доповнити словами «та виготовлення антиретикулярної цитотоксичної сиворотки та інших лікарських засобів тваринного походження». Одноголосно він проголосований в нашому Комітеті з питань охорони здоров’я, я думаю, що його можна прийняти і в цілому. Дякую.
Хто ще наполягає на виступі. Будь ласка, Сергій Шевчук, фракція «БЮТ – «Батьківщина», мікрофон.
Шановні колеги, звичайно цей законопроект має певні позитивні моменти, оскільки він збільшить арсенал лікарських засобів для лікування певної патології в людини. Однак, по великому рахунку, звичайно треба робити широку громадську дискусію навколо основних положень закону про трансплантацію, який діє в даний час. Я вже виступав раніше, і зараз хочу сказати, про що йдеться. Йдеться про те, щоб ми прийняли усвідомлені рішення чи ми будемо і далі дотримуватись тих положень, коли має бути згода, прижиттєва згода громадянина, на те, щоб після смерті його органи і системи використовувались; чи буде так звана презумпція згоди, коли наперед відомо, що в разі якихось ситуацій в людини, в стані після клінічної смерті, будуть вилучатись органи і системи. А от окремі законопроекти, вони не приносять користі, оскільки тільки збурюють ситуацію. Дякую.
Шановні колеги, а що з цього приводу думає Кабінет Міністрів України, з приводу цього законопроекту?
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые депутаты, Министерство здравоохранения не поддерживает данную поправку, в связи с тем, что она вступает в противоречие с двумя законами: с Законом о трансплантологии и Законом о «Про поховання та похоронну справу». Згідно цих двох законів потрібно мати згоду або пацієнта, або його близьких. Ця сировина є біоімплантант, як це біоімплантант згідно Закону про трансплантологію. Поетому Міністерство охорони здоров’я не підтримує цей законопроект.
Шановні колеги, така позиція Кабінету Міністрів в особі першого заступника Міністра охорони здоров’я Олександра Володимировича Аніщенка. Я думаю, що депутати будуть брати до уваги цю позицію. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 3 Закону України «Про трансплантацію органів та інших анатомічних матеріалів» щодо виготовлення антиретикулярної цитотоксичної сироватки [[реєстраційний номер 5197-Д]]. Прошу, визначайтесь. [[13:06:41]] За-44 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошую проекту Закону про саморегулювальні організації [[реєстраційний номер 4841-Д]]. Ставлю на голосування про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:07:15]] За-203 Рішення прийнято. Доповідач і співдоповідач – голова Комітету з питань промислової в регуляторної політики та підприємництва Наталія Юріївна Королевська, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Вашему вниманию предлагается проект Закона о саморегулируемых организациях, и цель законопроекта – предоставить предпринимателям законодательную основу для самоорганизации и самоконтроля. Он призван освободить предпринимателей от излишней государственной опеки и освободить от тотального государственного контроля, который сегодня у людей убивает само желание проявлять свою предпринимательскую инициативу. Нам известно, что заниматься сегодня бизнесом в нашей стране – это не только делать дело, а в первую очередь это отражать атаки контролирующих органов. И в таких атаках, к сожалению, не всегда остается победителем предприниматель. Необходимо сегодня менять структуру экономики и закладывать новый экономический фундамент, и создавать настоящую эффективную конкурентную Украину. Проект закона 4841-Д предлагает передать часть функций государственного контроля объединениям предпринимателей, саморегулируемым организациям. Речь идет о том, чтобы, с одной стороны, дать предпринимателям больше экономической свободы, а с другой стороны, предоставить больше экономической ответственности. Украинский бизнес уже готов к этому, вопрос в том, готова ли к этому исполнительная власть. Мы не предлагаем изобретать велосипед, а предлагаем применить у нас мировой опыт, который работает во многих европейских странах. Самоуправление в экономике – это ключевой принцип современного рынка, к которому мы должны идти. В Украине де-факто саморегулирование уже работает, но существует лишь на определенных рынках: рынки оценщиков, рынки ценных бумаг, рынки финансовых услуг. Нет единых правил, единого закона, который бы регулировал их деятельность, и в результате от этого страдают все. Государство зря растрачивает силы и не может обеспечить достойный контроль. Организации работают в условиях нормативного хаоса. Предприниматели не могут создать эффективное экономическое самоуправление. Потребители не получают качественной продукции. Данный законопроект улучшит бизнес-климат в нашей стране и приблизит экономику к стандартам Украины ХХІ века, к экономике ХХІ века. А саморегулируемые организации станут контролерами и защитниками прав участников саморегулирования. Главное научно-экспертное управление Верховной Рады Украины предлагает принять законопроект номер 4841 за основу. Я, как голова комитета, хочу выразить благодарность всем авторам, которые активно принимали участие над разработкой данного законопроекта. Мы помним, что в первом варианте было предложено три варианта законопроекта, после чего мы смогли найти единое мнение. И с авторами предыдущих законопроектов Кинахом Анатолием Кирилловичем, Ляпиной Ксенией Михайловной мы нашли единую точку зрения и смогли подготовить единый законопроект. Поэтому Комитет по вопросам промышленной и регуляторной политике и предпринимательству считает законопроект 4841-Д своевременным и полезным, а также предлагает принять его за основу. Прошу поддержать предложение комитета. Благодарю за внимание.
Дякую, Наталія Юріївна. Шановні колеги, прошу записатись на обговорення цього питання. Прошу прізвища народних депутатів. Ольга Боднар, фракція «БЮТ-«Батьківщина».
Ольга Боднар, «Батьківщина». Шановні колеги, фракція прийняла рішення підтримати в першому читанні даний законопроект, і я озвучу це рішення нашої фракції. З свого боку я хочу сказати, що далі, ніж в першому читанні я не бачу, щоб його можна було приймати в цілому, тому що концепція, яка закладена. вірніше бажання і концепція трішечки розходяться. На мою думку, що мало би бути з цим законопроект? Цей законопроект мав би покращувати правове поле тих саморегулювальних організацій, можливо навіть забезпечувати захист споживачів тих послуг, які будуть надавати ці саморегулювальні організації. Хотілось би, щоб це було дійсно так, бо, наприклад, фраза, яка вправі створити компенсаційний фонд, з якого здійснюватимуться виплати у випадках, встановлених порядком відшкодування збитків, завданих членами СРО споживачам та іншим особам, як на мене, виглядає, що вони мають право або не мають права його створювати. Відповідним чином споживачі в даному випадку не отримають або не завжди отримають ту, скажем так, можливість бути захищеними від неякісних послуг. Мені не подобається, я не можу зрозуміти яким чином компілюється з тим, що ми зараз говоримо активно про адміністративну реформу бажання створити ще один центральний орган саморегулювальний виконавчої влади з питань саморегулювання, які буде здійснювати контроль за дотриманням саморегулювальними організаціями вимог законодавства про саморегулювання. Якщо цей центральний орган, який вже створено, треба якимось чином передбачити ці функції в тому органі, які на сьогодні є. поки що я читаю це як можливість, потенційна можливість створення нового центрального органу виконавчої влади. Отже фракція підтримає даний законопроект в першому читанні. Дякую за увагу.
Юрій Кармазін, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я уважно прочитав цей законопроект. З огляду на прізвища людей, які вносять його – це дуже поважні народні депутати, - і, мабуть, законопроект буде прийнятий. Але я хотів би висловити ті зауваження, з якими звернулися до мене представники 23 громадських організацій. Вони прийшли на бланку Громадської ради з питань розвитку саморегулювання в Україні при Державному комітеті України з питань регуляторної політики та підприємництва з підписами керівників 23 організацій. Вони висловлюють серйозну критику на цю версію, останню, законопроекту. І роблять таку оцінку, що інститут саморегулювання по запропонованій моделі ефективно не працюватиме. Внесення поправок до другого читання, на які сподіваються розробники, нічого зазначеному законопроекту не дасть – це я цитую їх, - тому що в даному законопроекті спотворена сама концепція саморегулювання, яка має будуватися на таких, на їх погляд, основних китах: формування ринку, наявність обов’язкової додаткової цивільно-правової відповідальності перед споживачем, встановлення мінімальних вимог до членства в організації, фінансова, інформаційна прозорість, внесення пропозицій з формування галузевого законодавства, статутність організацій саморегулювання. І вони роблять висновок, що, якщо ухвалити закон у тому вигляді, в якому він існує на даний час, саморегулювання працювати не буде. Так, під гаслом саморегулювання буде прийнята видозмінена версія Закону «Про об’єднання громадян», буде втрачено час, а дерегуляція економіки країни призведе до колапсу та зловживань, соціальної напруги у суспільстві. Озвучуючи їхню точку зору, я хочу сказати, що вона має право на існування. Я її довів, моя совість абсолютно чиста. Можна в першому читанні прийняти закон, але, якщо ми не врахуємо цих поправок, в тому числі цих.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, я би попросив вас, ви зверніть увагу на ті листи, які надходять на нашу адресу, і на вимоги громадських організацій, з якими ми постійно стикаємося. Чого вимагають від нас люди? Вони вимагають від держави, вони вимагають від уряду встановити, врегулювати ціни на найбільш життєво важливі товари і продукти харчування, паливно-мастильні матеріали. Закликають нас: розберіться, з’ясуйте, де тут собівартість, що у нас з рентабельністю, чому такі торгові націнки і накрутки – це з одного боку. З другого боку, я повністю підтримую колегу Кармазіна, цей законопроект державний контроль за ціноутворенням просто-на-просто відкидає геть, на узбіччя. І ні до чого доброго цей законопроект не призведе, це не дерегуляція, про що ми говоримо, якщо дійсно необхідно застосувати до окремих галузей народного господарства. Він посилить хаос і свавілля тих, для якого прибуток і «золотий тілець» є понад усе, користуючись, наприклад, спекулятивним моментом, потім цей спекулятивний момент мене, впасти ціна вже не може і галузь пропадає, і люди постраждають. І тому в мене питання, на які я сам собі відповідаючи, даю відповідь: голосувати за нього я не буду. Чому необхіден закон щодо окремого виду діяльності? Разом з тим, в цьому законі разом зводиться в єдине ціле. Ну, ми ж знаємо прекрасно, є специфіка торгово-промислової палати і асоціації якихось товаровиробників, чи торгівців, і організація роботодавців – не остання. І останнє, якщо на те пішло, то чому б не внести зміни, чи доповнення до Господарського кодексу з конкретною концептуальною метою. Цей закон написаний похапцем, він не відображає тих устремлінь в сфері виробників і реалізаторів торго. матеріальних благ, про які ми сьогодні нібито турбуємося. Я пропоную його відхилити.
Шановні народні депутати, розгляд законопроекту, точніше кажучи, обговорення законопроекту завершено. Комітет пропонує, прийняти його за основу. Головне науково-експертне управління також вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу, тобто для подальшої роботи в парламенті. Оскільки, шановні колеги, це повторне перше читання, в нас щодо цього законопроекту є лише один патрон, так би мовити, ми можемо тільки прийняти одне рішення, бо далі направляти на повторне перше ми його не зможемо. Тому таке прохання: давайте ми його приймемо до роботи, а далі в процесі доопрацювання можна буде визначитися щодо цього закону в його остаточному варіанті. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про саморегулювальні організації (реєстраційний номер 4841-Д). Прошу голосувати. [[13:18:36]] За-105 Ні, на доопрацювання ми не можемо, оскільки вже. я ж не випадково говорив, вже було повторне перше читання, шановні колеги. [[Шум у залі]] Ні, не можемо вже все. Будь ласка , Наталія Королевська. Я просив же вас, давайте приймемо його. Якщо будете наполягати, я можу поставити на голосування про повернення до розгляду, а після того ще раз.
Уважаемые коллеги, я прошу обратить особое внимание к данному законопроекту, а особенно представителей большинства, потому что когда мы голосуем за законопроекты, призванные угробить наш украинский бизнес в виде Налогового кодекса, то сразу же единство в зале появляется. А когда мы голосуем за законопроекты, предусмотренные Программой реформ Президента в статье «дерегуляция» и являющемся одним из самых базовых по дерегуляции, то все-таки я считаю, здесь нужно тоже проявлять какую-то долю экономического патриотизма и понимать, что мы можем долго вести дискуссию, и проявляются специалисты в зале, либо создавать карманные организации и кормушки для отдельно взятых саморегулируемых организаций, либо создавать условия, при которых действительно будет дерегуляция переходить от государства к предпринимателям. Поэтому я предлагаю вернуться все-таки к рассмотрению данного закона, принять его в первом чтении, и до второго чтения учесть все проблемы, пожелания и предсказания, иначе на этой сессии мы уже не сможем вернуться к рассмотрению данного.
Шановні народні депутати, враховуючи емоційно- аргументований виступ Наталії Королевської, я ставлю на голосування пропозицію про повернення до розгляду законопроекту [[реєстраційний номер 4841-Д]]. Прошу голосувати. [[13:20:30]] За-101 На жаль, ця пропозиція не знайшла підтримки. Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо порушення законодавства про захист персональних даних. Реєстраційний номер 7355. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[13:21:08]] За-208 Рішення прийнято. Доповідач – Урядовий уповноважений у справах Європейського суду з прав людини Лутковська Валерія Володимирівна. І співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Віктор Вікторович Шемчук. Будь ласка.
Шановні народні депутати, вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо порушення законодавства про захист персональних даних. Хотіла б нагадати, що Верховною Радою України прийнято Закон України "Про захист персональних даних", що стало підставою для того, що Україна ратифікувала Європейську конвенцію про захист осіб у зв’язку з автоматизованою обробкою персональних даних та додатковий Протокол до неї. На виконання Закону про ратифікацію цієї конвенції, власне, урядом і був розроблений цей законопроект, який дозволить ефективно реалізувати і положення конвенції, і положення чинного законодавства щодо захисту персональних даних. Цим законопроектом пропонується внести зміни до Кримінального кодексу, до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо внесення змін в частині відповідальності за порушення законодавства про захист персональних даних, до Кримінально-процесуального кодексу України, а також до Закону України "Про інформацію" шляхом приведення деяких термінологічних визначень у відповідність до Закону України "Про захист персональних даних". Прошу підтримати.
Дякую, вам. Віктор Вікторович Шемчук. Будь ласка, рішення комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! У Комітеті Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо порушення законодавства про захист персональних даних, поданий Кабінетом Міністрів України. Законопроект розроблено з метою приведення законодавства України в частині встановлення відповідальності за порушення вимог щодо захисту персональних даних у відповідність до положень Конвенції Ради Європи. Зокрема, законопроектом пропонується внести зміни до Кримінального кодексу, Кодексу України про адмінправопорушення, Кримінально-процесуального кодексу України та Закону «Про інформацію» з метою встановлення відповідальності осіб за порушення законодавства у сфері захисту персональних даних. Проект Закону України погоджений без зауважень Міністерством фінансів, Міністерством економіки України і Міністерством внутрішніх справ. Окремі зауваження щодо змісту законопроекту висловлено Службою безпеки України. Головне науково-експертне управління Верховної Ради України вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект доцільно повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Комітет за результатами розгляду цього законопроекту, а також з врахуванням зауважень і пропозицій, висловлених членами комітету, Головним науково-експертним управлінням, Службою безпеки України дійшов висновку, що переважна більшість зауважень може бути врахована під час доопрацювання законопроекту до другого читання. З огляду на викладене, комітет пропонує Верховній Раді України прийняти за основу проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо порушення законодавства про захист персональних даних, поданий Кабінетом Міністрів, та доручити Комітету Верховної Ради з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності доопрацювати зазначений законопроект при підготовці до другого читання. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Шановні колеги! Прошу записатись на обговорення цього питання. Прошу прізвища народних депутатів. Сергій Соболєв, фракція "БЮТ - "Батьківщина", Миколі Томенко передає право на виступ, будь ласка.
Шановні колеги! Я хотів би спочатку добру новину вам сказати, я тут прочитав, що кілька хвилин назад Президент України підписав Закон «Про доступ до публічної інформації» та зміни до Закону «Про публічну інформацію». І ця приємна новина не просто за те, щоб Президент підтримати чи парламент, який одноголосно проголосував, а те, що два дані законопроекти, які ми прийняли, значною мірою пов’язані з даним законопроектом, який ми розглядаємо. Тими двома законопроектами ми чітко визначили і розширили сферу до доступу до інформації і тепер виникає серйозна проблема. Я розумію, що уряд це робив якби в диспозиції, коли цих законів не було, а враховуючи, що ці два закони ще появилися, мені здається, що ці нові обставини та аргументований підхід, який викладений Головним науково-експертним управлінням, змушує нас більш ретельно підійти до цього питання. Перше, скажімо, я сумніваюся, що тут в законі ви бачите, тут внесення змін до низки законів. Я сумніваюсь, що доцільно чіпати Закон «Про інформацію» як базовий наш закон, і скажімо, пропонувати нове визначення, що таке інформація про особу. В діючому законі це є, вже всі до нього звикли, всі розуміють, а оця обмежена версія визначення може спричинити дуже багато негативних наслідків. Друга позиція, пов’язана з тим, що більш жорстка відповідальність, яка запропонована по цьому закону, вона такий парадоксальний характер носить. Виявляється, що пропонується більш жорстко карати в десять разів більше, коли не забезпечує захист персональної інформації, а за те, що злочин в частині розголошення, в десять разів менше. Тобто фактично найбільша біда, коли розголошується інформація, яка не має права цього робити, аніж, скажімо, незабезпечений захід. І багато інших речей, на які, ще раз кажу, звертає увагу наше Науково-експертне управління. Ще одна обставина, про яку хочу сказати. Прийнятий Закон про захист персональних даних і зараз Міністерство юстиції думає, як запустити той закон. Тобто, як реєструвати бази персональних даних і так далі. Я б, умовно кажучи, не поспішав би з цією історією, тому що два закони, що підписав Президент, адаптація Міністерством юстиції нашого Закону про захист персональних даних створить фактично нову законодавчу базу, яка значною мірою вступить в суперечність з законом, який ми розглядаємо. Тому я б вважав за необхідне або його повернути на доопрацювання і не голосувати сьогодні.
Микола Шершун, фракція Народної Партії.
Микола Шершун, фракція Народної Партії. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, запропонований законопроект якби посилює дію статті 32 Конституції України, згідної якої не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом. Проте, в цьому законі я також погоджуюсь з колегами, багато є неузгоджень. Абсолютно погоджуюсь із висновком Головного експертного юридичного управління про те, що в законопроекті якби йде взаємозаміна понять «інформація про особу» та «персональні дані». Вони мають бути розділені, а поняття «інформація про особу» краще вживати у варіанті Закону України «Про інформацію». А запропоновані зміни до Кримінального кодексу України щодо встановлення відповідальності за незаконні операції з базами персональних даних слід узгодити вже з існуючими кримінально-правовими нормами, щоби не відбувалося їх дублювання. У цілому законопроект варто прийняти в першому читанні, але дуже відповідально допрацювати до другого читання, аби прийняти його як закон. Дякую.
Дякую. Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна –Народна самооборона".
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! У червні 2010 року ми, Верховна Рада України, даємо доручення уряду в той час, коли ратифікуємо конвенцію про автоматизовану обробку персональних даних. В дорученні уряду пишемо: «розробити норми, направлені на захист і так далі». Зараз розробили ці дані. Цей законопроект. Краще-гірше – інше питання, як виконали доручення Верховної Ради, тому що на три аркуші законопроекту Науково-експертне управління аж написало шість аркушів зауважень. Але, якщо їх проаналізувати, то я пропоную погодитися з думкою профільного комітету, яку нам зараз висловлено тут нашим колегою, і прийняти цей законопроект у першому читанні. Через що? Через те, що він, і я звертаюся до Миколи Володимировича Томенка, він не порушує і не дисбалансує той законопроект, до якого ми всі йшли, демократичні сили, і який, Слава Богу, накінець, підписав Президент. Більше того, гарантує і той закон, і забезпечує його силою Кримінального кодексу. Через те, що доповнення до 182 статті Кримінального кодексу, вони покликані тим, щоб забезпечити конфіденційність цієї інформації про особу, в тому числі в публічному виступі, творі, який демонструється. Вводяться нові статті: 182.прим. «Порушення вимог, щодо захисту інформації про особу», 182 зі значком 2. Вносяться зміни до Закону «Про інформацію». І я хочу вам сказати, що маю претензії до цих законопроектів, але приймати треба в першому читанні. Дякую.
Так, шановні колеги, розгляд, обговорення законопроекту завершено, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект доцільно повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Ставлю на голосування першою пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо порушення законодавства про захист персональних даних. Реєстраційний номер 7355. Прошу голосувати. [[13:32:06]] За-257 Рішення прийнято. Шановні колеги, а тепер вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо здійснення попереднього документального контролю у пунктах пропуску через митний кордон. Реєстраційний номер 7195. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань податкової та митної політики Пінчук Віктор Андрійович, це повторне друге читання. Будь ласка.
Є. Справа в тому, що комітет його не дуже прагнув розглядати і вилучав. Але ми його повинні розглянути відповідно до часу і відповідно до того, що є звернення Президента з проханням розглянути цей законопроект. Будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати, у зв’язку зі зверненням Президента України, яким запропоновано Верховній Раді України законопроект 2766, тут трохи, да, тут трохи помилка, неправильно.
2766?
Да. Тут неправильно вказно.
В якому першому читанні? Не кричіть, будь ласка.
Ні. За реєстраційним номером 2766 невідкладно розглянути протягом пленарного тижня 1-4 лютого цього року. Комітетом Верховної Ради України з питань податкової та митної політики на своєму засіданні повторно розглянутий і опрацьований до повторного другого читання Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо здійснення попереднього документального контролю в пунктах пропуску через митний кордон [[внесений Кабінетом Міністрів України]]. Законопроект передбачає покладення на посадових осіб, митних органів функцій щодо здійснення попереднього документального контролю окремих товарів, підконтрольних органам санітарно-епідеміологічного, ветеринарно-санітарного, фітосанітарного, екологічного контролю та контролю за переміщенням культурних цінностей у пунктах пропуску через державних кордон України. Прийняття законопроекту дасть можливість спростити та прискорити режим контролю у пунктах пропуску через державний кордон щодо переміщення вантажів, а також спрощення документального оформлення процедур перетину кордонів відповідні до міжнародного права і практики організації спільного контролю митницями України із сусідніх держав. В ході підготовки до повторного другого читання, розглянуто результати кількох засідань і робочої групи, створеної комітетом з метою врегулювання неузгоджених положень законопроекту. У роботі вказаної групи активно взяли участь відповідальні посадові особи Державної митної служби, інших зацікавлених міністерств і відомств. На окремому засіданні робочої групи розглянуто зауваження Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України. Робочою групою у підсумки отримано достатнє обґрунтування щодо прийняття законопроекту, що прийняття законопроекту створюють законодавчі підстави для запровадження спрощеного та прискореного режиму контролю у пунктах пропуску через державний кордон при переміщенні вантажів. А також спрощення документального оформлення процедур в перетину кордонів відповідно до міжнародного права і практики організації спільного контролю митницями України із сусідніх держав. Та не призведе до зниження рівня ветеринарно-санітарного та фітосанітарного контролю в Україні. Зокрема, з цією метою Кабінетом Міністрів згідно з положенням законопроекту затверджуються перелік товарів, що підлягають державному контролю у разі переміщення через митний кордон України та порядок здійснення такого попереднього документального контролю. Водночас комітет пропонує внести у текст два незначних уточнення. Рядок 8 порівняльної таблиці у абзаці другому підпункту 1 пункту 1 розділу один законопроекту після слів "окремих товарів" доповнити словами "в тому числі продуктів та сировини тваринного походження". А також рядок 25 порівняльної таблиці у абзаці другому підпункту 1 пункту 4 розділу один законопроекту після слів "окремих харчових продуктів" доповнити словами "та сировини тваринного походження". Враховуючи викладене та враховуючи звернення Президента України щодо невідкладного розгляду законопроекту за реєстраційним номером 2766, комітет рекомендує Верховній Раді України на пленарному засіданні визначитись щодо прийняття законопроекту за цим реєстраційним номером. Дякую за увагу. Якщо закінчити. одно слово, то цей законопроект, скажімо, знешкоджує таку ганебну практику. прийняти за основу. Прийняти як закон.
Як закон. Уже приймали його за основу.
Як закон, я вибачаюся.
Шановні колеги, є інші якісь міркування з цього приводу?
Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо здійснення попереднього документального контролю в пунктах пропуску через митний кордон [[реєстраційний номер 2766]] з урахуванням уточнень, про які щойно було виголошено від комітету. Прошу голосувати. [[13:37:24]] За-251 Закон прийнято. Шановні колеги, пропонується вашій увазі проект закону про внесення змін до статті 30 Закону України "Про місцеве самоврядування" [[щодо обліку та технічної інвентаризації]] [[реєстраційний номер 2060]]. Є прохання розглянути його за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[13:37:59]] За-210 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Гордієнко Сергій Володимирович. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Трайдук Микола Федорович. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги! Цим законопроектом пропонується внести зміни до статті 30 Закону України про місцеве самоврядування. Закон направлений насамперед на захист прав місцевого самоврядування. Більше 80 років тому держава віддала свої повноваження з реєстрації обліку та інвентаризації об’єктів нерухомого майна виконавчим комітетом місцевих рад. Адже на місцеве самоврядування покладено вирішення найбільш складних для життя громад питань – це утримання і функціонування інженерних споруд, комунікацій, вуличного господарства, транспорту, систем забезпечення та прибудинкових саме територій. Для виконання таких повноважень якраз і потрібні точні дані про об’єкти нерухомості, що знаходяться на території населених пунктів, а також інформація про їх юридичний статус. До останнього часу всі ці, підкреслюю, всі ці функції виконувалися комунальними підприємствами, які називалися Бюро технічної інвентаризації і в яких сьогодні працює 30 тисяч фахівців інженерного профілю. Ці дані, які вони робили, потрібні для широкого використання всіма органами державної влади, місцевого самоврядування, працівниками комунальних служб, всього міського господарства, будівельниками і проектувальниками. Кілька років тому було вирішено створити державну систему реєстрації прав на нерухоме майно і функції з реєстрації забрати від місцевого самоврядування та передати територіальним органам юстиції. Ця система повинна запрацювати з 1 січня 2012 року. Але на сьогодні державна реєстрація таких прав продовжує здійснюватися місцевими органами самоврядування. У мене викликає подив висновок науково-експертного управління, що цей закон нищить державну систему реєстрації. По-перше, її ще немає. А, по-друге.
Мікрофон, будь ласка.
А, по-друге, в нашому законопроекті навіть слова немає про державну реєстрацію. Хай воно будується і працює, як саме державне. Забрали її від самоврядування, передали Мін’юсту, нехай розбудовуються. Але функції обліку нерухомості в місцевого самоврядування залишись. Вони залишися як делеговані. А ми хочемо, щоб у цьому законопроекті вони були закріплені, як власні, самоврядні і ніким не відчужуваними. А облік має залишити, і облік має залишитися за місцевими радами як їхні власні повноваження. Я нагадаю на завершення і наголошую, що якраз облік, інвентаризація -є інженерними завданнями. Органи самоврядування мають знати всі технічні дані. Виміри по будинках і спорудах. Дані про комунікації, водопроводи. Вони саме через це не, саме не можуть планувати ремонтні роботи. А як збирати податок із нерухомості, якщо такого не буде? Тому є пропозиція. Хай юридичний бік справи робить Мін’юст. А облік якраз залишиться за органами місцевого самоврядування. Давайте ми зробимо одне. Не балакати на словах про повноваження місцевого самоврядування, а підтримавши саме цей законопроект дамо йому саме справді право на облік цих споруд.
Дякую. Микола Федорович Трайдук, будь ласка. Яке рішення комітету з цього приводу?
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування розглянув на своєму засіданні проект Закону України про внесення змін до статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» щодо обліку та технічної інвентаризації. Проектом закону пропонується внести зміни до частини першої статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Тобто зазначений законопроект внесений з метою законодавчого закріплення за виконавчими органами сільських, селищних, міських рад повноваження щодо обліку, не реєстрації, а обліку та технічної інвентаризації об’єктів нерухомого майна, права на які підлягають державній реєстрації. Тобто передача повноважень найближчим до людини ланкам владного механізму. Комітет з питань бюджету надав позитивну відповідь. Комітет з питань економічної політики, як і Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради, пропонують законопроект повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. В той же час після вивчення ситуації в країні щодо цього питання, консультацій, дуже багатьох, з органами місцевого самоврядування, комітет дуже просить і настійливо рекомендують Верховній Раді прийняти цей проект за основу. Шановні колеги, якщо у когось єсть якісь сумніви, тут недалечко, підіть будь ласка в наше київське БТІ. Люди тижнями, до двохсот чоловік черги, вистоюють черги ці.
І вислухають. Да, роками даже, от підказують, Катерина Семенівна. І, чи практично. давайте вислухають ту всю правду, що говорять люди і про нас, законотворців, і про владу. Тим більше, що є уже доручення Прем’єр-міністру щодо цього питання, щоб вирішити це питання. Тому комітет просить, дуже просить, підтримати цей законопроект. Спасибі.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього законопроекту. Так, будь ласка прізвища народних депутатів. Валерій Баранов, фракція Народної Партії.
Уважаемые депутаты, очень жаль, что у нас каждая власть, приходя на работу, начинает с декларации о развитии местного самоуправления, но как только начинается работа, делается все для того, чтобы местное самоуправление уничтожить. Продолжается, и раньше, и сегодня, централизация власти, забираются все деньги в центр – ничего не передается на места для развития, то есть ручное управление сохраняется. Сейчас пошли разговоры о том, что землю будет распределять и распоряжаться ею администрации, а не местные советы; дороги, с этого года, денег у местных советов нет, нужно будет собирать сметы на каждую дырку на сельской дороге и отправлять в Укравтодор и они будут вам ремонтировать, пока бумаги сдадут, осень наступит и новый год. Теперь изымается право регистрировать и иметь базу данных имущества. Мы так придем к полной ликвидации местного самоуправления. Поэтому, если в БТИ стоит очередь, то нужно убрать от туда начальника и навести порядок. Не во всех БТИ стоит очередь, только там, где созданы коррупционные системы. Поэтому нужноэтот закон возвращать на доработку.
Народний депутат Демчишен, фракція Партії регіонів.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, колеги! В цілому, підтримуючи таку, скажемо, стурбованість і грунтовність виступів своїх колег і по комітету, і колеги Баранова, хотів би зазначити, що справді питання надзвичайно актуальне, питання надзвичайно гостре, і розуміючи актуальність і гостроту питань і для органів місцевого самоврядування, сільських тих самих рад, в яких залишилося не так багато і власних повноважень, але разом з тим ту проблематику, яку піднімає цей законопроект, і неврегульованість. Я пропоную цей законопроект відправити на доопрацювання. Дякую.
Володимир Бондаренко, фракція "БЮТ - "Батьківщина".
Володимир Бондаренко. Безумовно, ми спостерігаємо досить тривалий і дуже настирливий процес згортання місцевого самоврядування в Україні. Якщо говорити про ті три китини, на яких тримається місцеве самоврядування, то це якраз фінанси, майно і земля. І це вже не перший рік іде процес, коли фактично сільські, селищні і міські ради позбавляються певних повноважень, вони поступово перекочовують в адміністративну систему, і це створюється перш за все деякими рішеннями центральних органів, а також кадровою політикою. Зокрема, землеупорядників у більшості сіл немає, немає кому вести фінанси. Була ще одна така особливість для місце утримання БТІ, які зберігали досить серйозні напрацювання за десятки років, архіви і таке інше. Якщо ми сьогодні змінимо цю систему, передамо ці функції до Міністерства юстиції, яке, в принципі, має зацікавленість у тому, щоби за великі гроші продавати бланки про реєстрацію прав власності і не більше. Вникати у ці проблеми йому ніколи, бо воно занадто централізоване. І таким чином ми позбавимо місцеве самоврядування ще одної дуже важливої функції – контролю за тим майном, яке знаходиться на території, перш за все технічного контролю. В Мін’юсті нема таких фахівців, які б технічний контроль здійснювали. Вони не розуміються на інженерних проблемах, а будинки падають не тільки в Києві, а й у менших містах також. Вибухають газові мережі, які неправильно прокладені. Тобто нема нормальної інвентаризації і контролю, на жаль, тому що весь час оця проблема є, хто чим займається. Цей закон надзвичайно потрібний. Треба його приймати в першому читанні і, можливо, доопрацьовувати по тим зауваженням, але відкидати цю проблему не можна. Вона повинна бути розв’язана в Україні на користь, перш за все, місцевого самоврядування і громадян, які живуть на території селищ, сіл і міст. Дякую.
Шановні колеги, одну хвилиночку. Від фракції 1 хвилину, якщо фракція не виступала, ви маєте право, будь ласка. Гордієнко, мікрофон.
Шановні колеги, фракція Компартії України, Гордієнко Сергій Володимирович. Я хотів би сказати, щоб ми, ті, хто пропонує відправити його на доопрацювання, сказали чітко, що там повинні ми доопрацювати. А питання в одному, або ми робимо, що це самоврядні повноваження органів місцевого самоврядування, або ми кажемо, що органи місцевого самоврядування знищуються на території України, і вони нікому не потрібні. Бо вся інфраструктура знаходиться там в органів самоврядування, вони несуть за все відповідальності, а в їх забирають саме навіть право обліковувати об’єкти. Вдумайтеся, що ми там будемо доопрацьовувати! І думайте про ті схеми, які ми будуємо під Міністерство юстиції і під державу.
Шановні колеги, обговорення законопроекту завершено. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» щодо обліку та технічної інвентаризації [[реєстраційний номер 2060]]. Прошу голосувати. [[13:50:01]] За-147 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію, яка міститься в рекомендаціях Головного науково-експертного управління, повернути законопроект суб’єкту права законодавчої ініціативи для його доопрацювання. [[13:50:33]] За-336 Рішення прийнято. Шановні колеги, у нас залишилось розглянути відповідно до плану два законопроекти. Я пропоную продовжити нашу роботу до завершення – я зараз оголошу яких – до завершення розгляду цих питань. Це проект Закону про облік та технічну інвентаризацію об’єктів нерухомого майна, права на які підлягають державній реєстрації, також проект Закону про внесення змін до Закону України "Про тваринний світ" [[щодо посилення заходів по боротьбі з браконьєрством]] – те, що було передбачено планом. Оголошую до розгляду проект закону [[реєстраційний номер 2788]]. Пропонується розглянути його за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:51:24]] За-211 Доповідач – заступник голови Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Черноморов Олександр Миколайович. Будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! Вашему вниманию предлагается Закон Украины. проект Закону України про облік та технічну інвентаризацію об’єктів нерухомого майна, права на які підлягають до державній реєстрації. Хочу обратить внимание, что данная тема законодательно урегулирована в нашей стране до настоящего момента не была. Соответствующего закона не было просто. Это абсолютно новый закон, который касается именно темы обліку та технічної інвентаризацію об’єктів нерухомого майна. Как уже говорилось, органы. Бюро технической инвентаризации присутствовали в стране с 1927 года. За это время наработана база очень большая объектов именно нерухомого майна в вопросе учета и технической инвентаризации. Что такое «техническая инвентаризация»? Техническая инвентаризация - это комплекс мер по обсчету и обмеру объектов недвижимого имущества и изготовление необходимых документов. Всегда ранее эта функция была в функциях местного самоуправления. Во время принятия Закона «О местном самоуправлении» в 1997 году данное понятие просто как-то выпало из определения, кому же эта функция принадлежит. При принятии Закона о правах. на нерухоме майно, реєстрації прав на нерухоме майно было определено, что регистрация объектов нерухомого майна возлагается на органы Министерства юстиции. На сегодняшний день дело обстоит следующим образом: при каждом БТИ есть регистратор, который как бы учится у БТИ осуществлять эти функции. Может быть, он перейдет в органы юстиции. То, что касается технической инвентаризации, здесь вообще не определено как.
Будь ласка, завершуйте.
Если учет на сегодняшний день делегирован органами юстиции органам местного самоуправления, то техническая инвентаризация - про это вообще ничего не говорится. Но, в отличие от других стран, мы не имели закона, поэтому предлагается как бы узаконить процесс технической инвентаризации, что это такое, дать понятие, терминологию – и с тем дальше двигаться. Я думаю, что его необходимо было принять. И комитет на своем заседании предлагает принять его за основу, а все неугодженості до второго чтения устранить.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Від комітету. Юрій Воропаєв, будь ласка.
Уважаемые коллеги, тут произошел такой казус. Этот законопроект неоднократно вносился на рассмотрение нашего комитета, но, к сожалению, автор не являлся, и поэтому мы не смогли его рассмотреть. Но мы его изучали, обсуждали, этот законопроект. Он фактически закрепляет нынешнее существование органов БТИ, и, естественно, закрепляет то, что органы БТИ находятся в коммунальной собственности. В первом чтении его можно принимать. Поэтому комитет рекомендует его принять в первом чтении.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на виступи. Так, Олена Боднар. Ольга Боднар, перепрошую, фракція «БЮТ – «Батьківщина». Наступна буде виступати Катерина Ващук.
Ольга Боднар, фракція БЮТ, партія «Батьківщина». Шановні колеги, оскільки ми не змогли найти консенсусу в залі стосовно законопроекту 2060, я би дуже просила, щоб зал все ж таки підтримав даний законопроект, який дотичний до попереднього і розглядає те саме по., фактично, питання тільки під іншим кутом. На сьогодні, насправді, місцеве самоврядування не здатне в повній мірі визначати наявне майно, яке належить місцевому самоврядуванню, а також ті землі, за виключенням тих, які перелічуються в цьому законопроекті. Тому в даному випадку для того, щоб місцеве самоврядування все ж таки мало інформаційну наповненість і також могло розпоряджатися тим майном, яке належить громаді, я вважаю, що було би надзвичайно правильно і актуально повернути Бюро технічних. БТІ повернути в компетенцію місцевого самоврядування, а також, якщо є бажання, прописати в законодавчому полі ті, скажімо, нормативні бази, на яких має працювати цей орган. Тому я пропоную підтримати цей даний законопроект в першому читанні. Дякую.
Так, Катерина Ващук, фракція Народної партії.
Шановні колеги, всі ми, буваючи на місцях і працюючи з населенням, з виборцями, відчуваємо велику таку проблематику в роботі всіх реєстраційних служб, і Бюро технічної інвентаризації і реєстрації об’єктів нерухомості. Але з нашої точки зору і тих, хто з цими питаннями працює більш професійно, цих два закони, які сьогодні обговорюються, мали б мати єдину сутність і бути єдиним законом, де мали би бути виписані усі права положення. Що там головне і чому одна структура і друга тут будуть працювати і перетягувати винні платити люди за здійснення тих актів. І мені б хотілось бачити у цих законопроектах, і в у попередньому, і в цьому, норму, яка б визначала якийсь певний невеликий відсоток від вартості того майна, за здійснення тих актів. Бо на місцях проходять будь-які ціни, доходять до немудрих цін, коли людина за те, щоб зареєструвати будинок, який побудований ще у 60-х роках, бо помер чоловік, а переписати треба на дітей, має наїздитися, находитися і наплатитися. Особливо, якщо це з далекого села. От цього не можна допустити. Приймаючи закони, ми маємо бачити і відчувати людей, які будуть жити і працювати за тими законами. Тоді вони будуть більш дієві і наближені до життя.
Шановні колеги, хто ще наполягає на участі в обговоренні цього питання? Немає. Обговорення законопроекту завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про облік та технічну інвентаризацію об’єктів нерухомого майна, права на які підлягають державній реєстрації [[реєстраційний номер 2788]]. Прошу голосувати. [[13:59:36]] За-320 Рішення прийнято, дякую. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про тваринний світ" [[щодо посилення заходів по боротьбі з браконьєрством]] [[реєстраційний номер 6458-1]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[14:00:07]] За-210 Рішення прийнято. Доповідач – Микола Томенко. Співдоповідач – член Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Володимир Андрійович Даниленко.
Шановні колеги, маю честь представити законодавчу ініціативу групи народних депутатів: Томенка, Даниленка, Горошкевича, Семиноги та напрацювання низки громадських організацій, які опікуються захистом природного середовища. В силу певних, я думаю, суб’єктивних, не об’єктивних обставин в листопаді 2010 року даний законопроект нам повернули на повторне перше читання. І ми проконсультувалися, намагалися працювати з цими структурами влади. І тільки сьогодні ще я з представником уряду уточнив застереження Міністерства охорони навколишнього середовища і згодом пізніше скажу, що ми погоджуємося його врегулювати між першим і другим читанням. Про що йдеться? Йдеться про те, що ми хочемо за досвідом європейських країн, а і з 1 січня 2000 року, досвідом Російської Федерації. Я перепрошую, 2000 року Республіки Білорусь, 1 січня 2009 року Російської Федерації заборонити ввезення в Україну браконьєрських знарядь іноземного виробництва. Йдеться передовсім про риболовецькі сітки, електровудочки, капкани і таке інше. На сьогоднішній день ситуація виглядає наступним чином. Експерти і фахівці, які працюють у рибному господарстві, вилучають приблизно 100 тисяч браконьєрських знарядь і вважають, що на руках у рибних браконьєрів порядку 10 мільйонів заборонених знарядь лову. Найбільшу небезпеку створюють сьогодні для водойм так звані сітки разового використання. Сьогодні на дні водойм накопичилося кілометри викинутих синтетичних сіток, які не гниють роками, в які потрапляє риба і гине. Отож, ми пропонуємо заборонити ввезення таких браконьєрських засобів. І під кінець кажу, що ми погоджуємося, що між першим і другим читанням треба чіткіше сформулювати і замінити "синтетичні сітки" на "монониткові сітки", щоб дати можливість тим організаціям, які мають право на промисловий вилов риби, закуповувати такі знаряддя з-за кордону. Таким чином ми не зупинимо промисловий вилов риби, і зупинимо те махрове знищення риби і водойм, яке є в Україні. Просив би підтримати нас в першому читанні, а ми з нашими міністерствами і комітетом доопрацюємо до другого читання.
Володимир Андрійович Даниленко, будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи на своєму засіданні 2 лютого 2011 року розглянув доопрацьований законопроект Закону України про внесення змін до Закону України «Про тваринний світ» [[щодо посилення захисту по боротьбі з браконьєрством]] [[реєстраційний номер 6458 від 19.11.2010 року]]. Метою прийняття законопроекту є нагальна необхідність законодавчої заборони, виготовлення, продаж, використання браконьєрських знарядь, а також заборона ввозу до України капканів, синтетичних сіток і електровудок, які використовуються виключно з браконьєрською метою. Законопроект пропонується доповнити новою статтею 50.1 «Заборонені знаряддя добування об’єктів тваринного світу», а також доповнити статтю 53 «Про тваринний світ». Відповідно до висновку Головного науково-експертного управління законопроект може бути прийнятий за основу. Зауваження Міністерства охорони навколишнього природного середовища, Державної митної служби та Державного комітету рибного господарства, які поступили і маються, можна буде ліквідувати при підготовці до другого читання, як було сказано доповідачем. Всеукраїнська рада українського товариства мисливців і рибалок підтримують даний законопроект. Зважаючи на актуальність даного питання та загрозливу ситуацію, яка склалася із станом запасів водних живих ресурсів в рибогосподарських водних об’єктах державного значення, причиною якої є масове браконьєрство, комітет пропонує проект Закону про внесення змін до Закону України «Про тваринний світ» щодо посилення заходів по боротьбі з браконьєрством прийняти за основу. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання. Юрій Одарченко, фракція «БЮТ – «Батьківщина».
Шановні колеги, безумовно, погоджуючись з необхідністю вирішення проблеми браконьєрства в Україні, слід зазначити, що браконьєрство, як явище, набуло загрозливих масштабів протягом останніх 10 років. І масовість проявів браконьєрства є наслідком, зокрема, виникнення великої кількості нових мисливських організацій, які отримали в користування мисливські угіддя на тривалий термін, інколи строком понад 49 років. І стали, по суті, непідконтрольним обласним управлінням лісового та мисливського господарства. Єгерські служби новоутворених VIP-мисливських організацій здебільшого виконують функцію охоронних структур і займаються охороною не тваринного світу, а охороною своїх хазяїв від місцевого населення та контролюючих органів. Задекларовані такими мисливськими організаціями проекти розвитку мисливського господарства та упорядкування мисливських угідь не реалізується, натомість відбувається безконтрольне та безпрецедентне знищення тваринного світу. Мають місце непоодинокі факти полювання під час заборони,. тварин із-під колес та під фарошукачі. За таких обставин заборона на ввезення знарядь браконьєрського добування тварин є необхідною, але в принципі не вирішує проблеми збереження тваринного світу. Назріла необхідність здійснення моніторингу стану збереження тваринного світу, організації робіт з охорони, використання та відтворення мисливських тварин в новоутворених мисливських організаціях та прийняття відповідних рішень і заходів реагування. Шановні колеги, я думаю, що нам в найближчому майбутньому слід запросити на засідання Верховної Ради голову Державного агентства лісових ресурсів України Сівця Віктора Миколайовича для надання інформації щодо заходів, які вживаються територіальними органами Державного агентства лісових ресурсів. А даний.
Завершуйте, будь ласка. Володимир Карпук, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Володимир Карпук "Наша Україна". Буде більш вагомим, якщо з даного питання виступить Іван Заєць.
Іван Заєць, будь ласка.
Іван Заєць Українська Народна Партія. Шановні народні депутати! Ми маємо визнати, що добування об’єктів тваринного світу перейшло всякі допустимі межі. І якщо говорити про браконьєрство, то тут так само ми маємо таку картину. Річ в тому, що об’єкти тваринного світу добуваються сьогодні із застосуванням цілої низки засобів таких як: отруйних принад, колючих чи давлячих та капканоподібних знарядь лову, електровудок, вибухових речовин, пташиного клею та синтетичних сіток. Тому автори законопроекту якраз пропонують нам заборонити добувати ці об’єкти тваринного світу саме цими знаряддями. І кожний з вас знає, якої завдається шкоди в природі від застосування цих знарядь. І я б не хотів би, щоб ми концентрували увагу тільки на браконьєрські добування об’єктів тваринного світу. Мова йде і про промислові речі, мова йде взагалі про нашу діяльність. Хоча закон якраз орієнтує нас от в цей бік. Справа в тому, що рибні браконьєри щорічно виловлюють у прісних водоймах, Чорному чи Азовську морях скільки риби, скільки виловлюється у промисловий спосіб. Вдумайтесь в цю цифру, і які застосовуються для цього засоби? Ми за останні десятки років скоротили у десятки раз рибні запаси України. Ми скоротили половину, а може й більшу чисельність мисливських тварин таких як: олені, козулі, лосі, дикі качки, гуси, кулики і багато й багато інших. Тому я хотів би до вас звернутися з таким проханням. Є тут зауваження до цього законопроекту, його можна відпрацювати у другому читанні, але зараз треба прийняти його в першому читанні і покласти край цьому безконтрольованому добуванню.
Завершуйте, будь ласка. Шановні колеги, хто ще наполягає на виступі? Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління також вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України «Про тваринний світ» (щодо посилення заходів по боротьбі з браконьєрством». Реєстраційний номер 6458-1. Прошу голосувати. [[14:11:12]] За-339 Рішення прийнято. Будь ласка, Бондаренко з мотивів голосування.
Я хотів би звернутись до авторів законопроекту з проханням все-таки трошки ширше глянути на цю проблему. Надзвичайно багато тварин гине від таких дій, організованих дій, організованих дій, які є в Україні. Зокрема, випалювання стерні, масивне вирубування лісів, коли ореол однієї тваринки, допустимо того ж зайця, чи лося, чи кози декілька разів поміщається на пляму, яка вирубана, хімічна обробка лісів, що знищує комах і не тільки, а також меліорація, що є дуже страшним явищем, бо приводить до деградації рік, а значить знищення боліт і всіх тих тваринок, які живуть на болотах. Тобто є такі речі, які здійснюються державою, або приватними власниками на землі, які приносять надзвичайно велику шкоду тваринному світові. І тому треба, очевидно, розширити погляд на цю проблему, це також є своєрідна форма браконьєрства, яка знищує іноді більше тварин, ніж там персональні якісь дії окремої людини. Дякую.
Шановні народні депутати, ми розглянули всі питання, які були визначені розкладом на четвер. Тому я оголошую ранкове засідання Верховної Ради України закритим. Вечірнього засідання ми не будемо проводити у зв’язку з тим, що ми вичерпали розгляд питань, визначених розкладом. Я просив би, тоді голів комітетів організувати роботу в комітетах і в фракціях безпосередньо. Завтра ми будемо працювати за розкладом на п’ятницю. Буде «година запитань до Уряду». На запитання народних депутатів буде відповідати перший заступник міністра Хіврич у зв’язку з тим, що віце-прем’єр – [[тире]] міністр Віктор Тихонов перебуває у відрядження, яке планувалося раніше набагато. А після того – депутатські запити, а потім ми розглянемо проекти законів, які визначені розкладом на п’ятницю. Дякую за роботу. І до завтра.