Dakle, idemo sada na prvu točku dnevnog reda to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o posebnom porezu na kavu i bezalkoholna pića, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 828 Predlagatelj je Vlada na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Molio bih predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje. Poštovani ministar financija i potpredsjednik Vlade Zdravko Marić, izvolite. Sada se javlja kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, tražim stanku od, u trajanju od 10 minuta radi dodatnih konzultacija vezanih uz ovaj zakon. I ovdje bih još jednom naglasio da je nedopustivo skretanje sa procedure, uobičajene procedure rada Hrvatskog sabora kakvu imamo danas. Točka dnevnog reda koja se jučer počela raspravljati morala se danas raspraviti, jednostavno se morala raspravila i vi ste morali naći način i predstavnik Vlade je mogao biti ovdje. Uostalom i gospodin Marić je predstavnika Vlade, pa je i on mogao zapravo biti taj predstavnik Vlade. S druge strane ja ovdje moram istaknut da imam jednu čudnovatu situaciju, imamo jedan vjerodostojni SDP koji je stranka danas globalistička, znači stranka koja još uvijek evo ima simpatije prema zvijezdi petokraki, ima simpatije prema drugu Titu, sa sjetom se sjeća Jugoslavije i u skladu s tim oni, oni su također i za što liberalniji pobačaj. Međutim, s druge strane imamo jedan licemjerni HDZ, Plenkovićev HDZ moram reći koji se deklarira kao stranka kršćanskih demokrata, a koji ne žele, koji ne žele donijeti zakon u skladu [[Upadica: Kolega Zekanović, kolega Zekanović ja vas molim.]] s onim što su deklarirali, ne žele donijeti zakon.
Kolega Zekanović stanite. Ma nemate pravo, dakle, samo malo nećete vi određivati, ja sam predsjedavajući i to je pravo i obaveza koju imam ovdje u Poslovniku, da štitim Poslovnik. Dakle, iskoristili ste ovu stanku da pričate o nečem što nema veze sa ovim točkama dnevnog reda. Dakle, stanka se traži vezano uz točku dnevnog reda to jasno u Poslovniku piše, a vi ovdje govorite o nečemu što s tim nema nikakve veze. Dakle, ja vam to ne mogu dozvoliti jer bi ja kršio Poslovnik i molim vas ako želite nastaviti da se držite točke dnevnog reda i budite korektni i korektno tumačite Poslovnik. Izvolite.
Dakle, predsjedniče sabora vi imate jedan pik na ono što ja govorim iz razloga što vas to smeta očito, to vas smeta, to vas boli.
Kolega Zekanović, sada vam, sada vam dajem opomenu, sad ću vam dati i drugu. Ma to je nebitno jeste vi rekli. Kolega Zekanović, dajem vam drugu opomenu … [[Upadica: Ne razumije se.]] zato što kršite Poslovnik … [[Upadica: Ne razumije se.]] ne, ne puštam ja nikoga da krši Poslovnik. Kolega Zekanović o tome što je istina niste niti vi, a niti ja određeni govoriti kao vjernici to jako dobro trebamo znati. Ajde sada izvolite se sjesti, dobili ste dvije opomene i nemojte da vam oduzimam riječ. Nemam ja nikakav pik na vas niti na bilo koga drugoga, nego se držim Poslovnika, a vi Poslovnik kršite namjerno, sustavno, svakodnevno. Tako da vas molim da to ne radite, a istinu govorite u točkama kada je dnevni red, govorite ispred sabornice, govorite u slobodnom govoru, danas imate slobodni govor 5 minuta, možete govoriti što god želite i nikad vas nisam prekidao tijekom, ne, ne, ne, kada govorite, kada govorite u skladu s onim što je predviđeno Poslovnikom govorite vrlo slobodno, vrlo kritično, ponekad po meni i prelazite ono što je u redu, ali vas ne prekidam. Tako da vas molim da se držite samo Poslovnika. Da li želite stanku?
Naravno da želim.
Dobro odobravam onda stanku do 9,55 sati. [[STANKA U 9,45 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,59 SATI]] Nastavljamo s radom pa bih molio potpredsjednika Vlade i ministra financija, poštovanog Zdravka Marića da da dodatno obrazloženje prijedloga, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici. Vrlo kratko, dakle zakon o izmjenama i dopuni Zakona o posebnom porezu na kavu i bezalkoholna pića donesen je na 15. sjednici Hrvatskog sabora 29. studenog 2019. g., stupio je na snagu 1. siječnja ove godine. Iz zakona proizlazi obveza donošenja uredbe o posebnom porezu na bezalkoholna pića i prilikom pripreme prijedloga uredbe i komunikacije s proizvođačima bezalkoholnih pića, uočeno je da postoje nedoumice oko definicija predmeta oporezivanja. Radi otklanjanja svih dvojbi, predlaže se ovaj hitni postupak za donošenje zakona kojim se precizno i nedvosmisleno određuje predmet oporezivanja, konkretno u čl. 7. precizno se definira način utvrđivanja iznosa porezne obveze gdje se kombinira volumen izražen u hektolitru bezalkoholnog pića te udio šećera, metilksantina i taurina a način izračuna i visine sastavnica za izračun posebnog poreza bezalkoholnog pića uredit će se već spomenutom uredbom. Prema nacrtima uredbe, neka bezalkoholna pića naravno ako imaju manji udio šećera bi mogla i pojeftiniti a ona koja imaju veći udio naravno i poskupiti. U svakom slučaju, to će sve biti izloženo javnosti jer je u konačnici i plan da se sa uredbom ide prvo u javno savjetovanje prije same formalne procedure Vlade RH. Hvala lijepo.
Imamo pet replika, prvi je kolega Lovrinović, izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] dakle vrlo kratko izlaganje međutim u tim silnim krugovima porezne reforme, vidite vi ste zaboravili precizno obrazložiti, treba oporezivati, to su tzv. porezi na grijeh, znači više šećera, alkohol ovo, ono, to razumijemo međutim zašto oporezujete kavu? Zašto kavu oporezujete? Pa to već stoljećima ljudi piju, znači vi kažete rasteretili smo građane prirez od 9 milijardi kuna, nije točno jer EUROSTAT, Europska statistička agencija pokazuje da je porezna presija najviša u EU, vi imate prihode od kave oko 130 milijuna kuna godišnje, pa nemojte ljudima to zadovoljstvo ukidati kad sjednu da piju da znaju da će kava biti gorka jer im sada unosite dodatne namete, ukinite taj porez, stranka Promijenimo Hrvatsku se zalaže za ukidanje poreza na kavu. Šećer i ovo ostalo razumijemo.
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Evo shvatiti ću ovo vaše pitanje ili na neki repliku kao sugestiju koju ćemo u svakom slučaju razmotriti kao što i brojne druge prijedloge što smo čuli u Hrvatskom saboru, o toj temi smo već u nekoliko navrata i interno na razini Vlade razgovarali ali ja bih iskoristio priliku da ne bi se doveli slučajno u jednu malu zabludu kao što je bio slučaj kada se o izmjenama i dopunama ovoga zakona razgovaralo odnosno raspravljalo upravo u okviru tog IV. kruga porezne reforme obzirom da zakon obuhvaća i kavu i bezalkoholna pića. Intervencija u zakon kako s kraja prošle godine tako i u ovim sada predloženim izmjenama je isključivo na bezalkoholna pića. Konkretni posebni porez na kavu je praktički na istoj razini i u istoj formi i obliku već više od dva desetljeća i nije namjera bila ovim izmjenama ulaziti u tu problematiku, dakle bez obzira što je u naslovu kava, o kavi zapravo nema govora u ovim izmjenama, hvala lijepo.
Kolega Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, hvala na pojašnjenju jer bilo je doista i u raspravi u ovom zakonskom prijedlogu o tome riječi. Naime, nekako u javnosti se stječe dojam kad ste zadnji put obrazlagali, danas to niste rekli, da je intencija ovog zakona briga o zdravlju građana, jel', onda ljudi s pravom kažu samo da se Ministarstvo financija ne brine za naše zdravlje jer kad dođe porez onda nam redovito tlak poraste. Dakle treba o ovom razmisliti, nije dobro, evo i u skladu sa Zakonom o sigurnosti prometa na cestama, gdje je alkohol jedan od najvećih ubojica u prometu, pa zašto bi onda ovim zakonom tjerali da recimo cedevita i kava poskupe u kafiću za kunu i pol do dvije kune. O tome, dobro ste rekli, treba vodit računa o porezu na kavu, doista kava zbližuje ljude, kavu ljudi piju jer je zbog društva i o tome treba razmisliti a što se tiče ovih bezalkoholnih pića sa velikim udjelom šećera, meni smetaju što su ovdje i sirupi jer vidim da su sirupi izbačeni praktički malo ih ljudi više i kupuje a ono evo da kažem konkretno pitanje, zašto bi sok od bazge bio predmet oporezivanja?
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Pa evo, i vama hvala na replici jer moram opet dodatno pojasniti, još jedanput reć, dakle kava uopće se ništa ne mijenja u smislu oporezivanja. Spomenuli ste konkretno i cedevitu, naravno nije naše ovdje sada da ikoga reklamiramo ili ne reklamiramo ali cedevita ima konkretno status dodatka prehranu pa također nije obuhvaćena ovim samim zakonom međutim u svakom slučaju, dakle, mi smo puno puta već o tome govorili, ne samo ovaj zdravstveni aspekt, gledamo naravno i činjenicu da konkretni posebni porez na bezalkoholna pića je dva i pol desetljeća, dakle 25 g. na snazi isti, 40 kn po hektolitru i mi smo u isto vrijeme rekli da idemo ga modernizirati u smislu oporezivanja i raditi određenu razlikovnost, uvažili smo recimo komentare industrije da se sladila isključe iz oporezivanja, vi ste spomenuli sirupe, sirupi ne, sirupi ostaju međutim pretpostavljam da ste mislili na nektare, dakle oni koji imaju veći udio voća, prirodnog voća unutra, sukladno tom postotku će biti umanjenje tog posebnog poreza, hvala.
Hvala vam. Kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani ministre, vrlo kratko, mislim da samo nadovezujemo se na ono što smo pričali već prošle godine i smisao ovoga zakona koji ima zapravo dvostruki efekt, jedan je naravno veće oporezivanje, znači veći prihodi ali ujedno i potencijalno smanjenje troškova ako znamo koliko bolesti su prouzročene samim konzumacijom šećera, od pretilosti do dijabetesa itd. i jedan je to i zdravstveni aspekt. Ovo što je kolega rekao za sirupe, svakako je bitno da su i sirupi unutra, jer teoretski vi imate puno sokova koji dolaze u sirupu pa se miješaju sa vodom i CO2 tako da moraju biti sirupi tu jer to su oni iz automata što bi rekli, tako da je dobro da smo s ovim pokazali da svaki zakon je podložan promjenama, a prati se, da se gleda i da ništa nije uklesano u kamen. Znači sve ono što je dobro se može uvijek i poboljšati, a pogotovo ono što se propustilo da se popravi i mislim da ćemo s ovim dobiti jedan dobar zakon koji treba ići korak dalje u edukaciji i prevenciji naravno za zdravlje naših građana. Zahvaljujem.
Odgovor.
Hvala lijepo i vama zastupniče na replici, dakle nadovezujemo se i na prethodne ali mislim da na neki način koristimo svi priliku da se i o ovoj temi javno razgovara i na neki način u pravo identificiraju koji su to ključni, glavni razlozi. Dakle, mi smo u nekoliko navrata i dan danas radimo i vodimo jedan kontinuirani dijalog i sa predstavnicima industrije jer u svemu ovome, naravno i zdravstveni aspekt, proračunski nikako ne smijemo zanemariti, dapače on je jednako važan u nekim stvarima čak i važniji i ovaj gospodarski. I ne smijemo zanemariti činjenicu kao kad smo razgovarali puno puta i o nekim drugim posebnim porezima i trošarinskim sustavima da RH ima najdulju granicu, fizičku granicu sa zemljama koje nisu članice EU. I to kada kažem ne govorimo samo o nekoj vrsti ilegalnog prijenosa roba nego i legalnoga između ostaloga i sigurno iz te prizme trebamo gledati zato i ovaj rad nakon donošenja nadam se izglasavanja ovih izmjena i dopuna zakon na uredbi koja je već ja bih rekao u poodmakloj fazi, siguran sam da u konačnosti neće dovesti do nekih većih podrhtaja na tržištu. Hvala lijepo.
Kolega Vlaović izvolite vi.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre sa suradnicima, evo hvala što Vlada i vi brinete o zdravlju naših građana samo oni kažu nemojte brinut više o nama sa povećanjem poreza i poskupljenjem hrvatskih poljoprivrednih prehrambenih proizvoda. Zašto to govorim? Zato što opravdano razmišljanje građana da taj porezni pritisak kroz povećanje cijena je na šećere, kave i druge dodatke u hranu neće smanjiti unos tih proizvoda u hrani u našem domaćinstvu nego to treba činiti kroz cjeloživotno obrazovanje, kroz stalnu edukaciju o nutricionizmu jer evo mnoge razvije zemlje poput Danske su odustale od ovakvog poreznog pritiska jer nisu dali rezultat u javnozdravstvenom smislu. A drugo kako komentirate strah gospodarstva da će se ovaj porez preliti kao kupnja preko granice, jer već sad preko 400.000 kuna naši građani dnevno ostave u BiH zato što su tamo ti proizvodi jeftiniji. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na replici, također jako puno ste tema, teško da ću obuhvatiti sve u jednu minutu, ali prije svega dakle što se tiče poljoprivrednih proizvoda vi znate dobro o tome smo nas dva puno u Hrvatskom saboru razgovarali o ova 4 kruga, poglavito o onom dijelu koji se tiče PDV-a koji je možda neprepoznatljiviji, ali u isto vrijeme i čitav niz drugih izmjena koje su upravo išle in favorem, dakle u korist poljoprivrednih proizvođača. Vi dobro pamtite i znate da je to bio zapravo doprinos Vladinih prijedloga, a u konačnici Hrvatski sabor izglasao kroz smanjivanje stopa PDV-a upravo od inputa poljoprivrednoj proizvodnji stočne hrane skroz do određenih outputa bilo da govorimo o svježem mesu, svježoj ribi, voću, povrću, bilo da govorimo o jajima, živoj stoci itd. Što se tiče prekogranične trgovine upravo evo na i prethodnu repliku sam to apostrofirao vodimo računa o tome, dakle neki ekstremniji zahvat ovakav zakon sigurno da bi mogao otvoriti i zato mi i jesmo između ostaloga se odlučili za ovakav princip i između ostaloga vjerujemo da neće doći do nekakvih većih podrhtaja. Hvala.
I kolega Bulj izvolite vi.
Hvala lijepo. Ministre oporezivanje, znači pića bezalkoholnih koji imaju šećere, naravno da to nije zdravo u velikim količinama, međutim ovde ne znam kako ćete vi definirati proizvođače OPG-ova koji na tradicionalan način proizvode primjer od kupina, drenina, bazge, višnje svoje sokove i žele ga plasirati na tržište. Da li će se deklarirati u biti na taj način, da će biti kroz porez ili će biti nekakva povlastica, mislim povlastica, omogućit da na tržištu budu konkurenti. Jel činjenica da ovi uvozni proizvodi koji ulaze kroz …/nerazumljivo/… da su 90% to laži i obmane da to ima veze sa prirodom i da su uopće u tome postotku. Kako u biti dovesti u ravnopravan položaj naše proizvođače kojih je vrlo malo ostalo nažalost, koji proizvode znači sokove, prirodne sirupe, kako njih zaštititi ovim zakonom da budu konkurentni? Hvala lipo.
Evo odgovora ministra.
Hvala lijepo i vama na replici, također jako dobro i korisno pitanje, pa da dodatno pojasnimo. Dakle, govorimo upravo o ovom segmentu nektara, dakle prirodnih sokova, dakle sa udjelom, visokim udjelom ili u potpunosti 100%-tim udjelom voća, dakle tu u smislu ovoga zakona, dakle nektari su definirani u zasebnom zakonu, a u smislu ovoga zakona koji definira posebni porez na bezalkoholna pića ja mislim da se vrlo jasno vidi i može iščitati i iz zakon, a nakon toga i iz uredbe da je imaju ja bi rekao ne zvuči lijepo, a povlašteni status, ali u konačnici neće biti oporezivani. Što je veći udio toga nektara u smislu voćnog udjela za toliko se umanjuje posebni porez, ako je 100%-tni udio praktički posebnog poreza onda niti nema, ali u svakom slučaju to je bila nekakva intencija da se kroz ovu gradaciju, kombinaciju fiksnog dijela u smislu jednakog za sve kombinira sa ovim varijabilnim dijelom ovisno o udjelima tih šećera i ostalih sastojaka. Hvala.
Zahvaljujem ministru. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu i prvi je na redu poštovani Goran Beus Richembergh u ime Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, gospodine ministre sa suradnicima, pred nama je jedan kratak tekst malo kraći nego što je bilo samo obrazloženje i reklo bi se na prvi pogled benigna stvar ili što bi predlagatelj rekao nomotehničko usklađivanje. Međutim nije baš tako. Ovim se izmjenama pojašnjava nešto što je uvedeno u naš porezni sustav relativno nedavno, što svjedoči zapravo da se kad je riječ o nama radi o primitivnom poreznom društvu. Naime, gledajući kroz prizmu porezne politike možemo generalno podijeliti društva na ona koja su progresivna, proaktivna i na primitivna. U čemu je razlika? Posebni porezi ili trošarine u progresivnim otvorenim društvima nikada ne služe za punjenje rupa fiskusa, a to je kod nas slučaj i kada se govori o trošarinama na cigarete i na kavu i na alkohol i sada na bezalkoholna pića. Samo isključivo praktički slijevamo novac u državni proračun, paralelno pričamo jednu priču koja jako lijepo zvuči, a to je da brinemo o zdravlju građana, a to je zapravo šuplja fraza, to je čisto licemjerje. Činjenica jest i to smo ovih dana također imali prilike čuti u povodu prekjučerašnjeg Dana borbe protiv raka da imamo nevjerojatno velik u odnosu na druge članice EU pobol od raznih vrsta karcinoma, činjenica jest da je još uvijek na prvom mjestu razlog visoke smrtnosti bolesti krvožilnog sustava, također je činjenica da se građane Hrvatske svrstava među one nacije koje se smatraju najviše opterećene pretilošću i iz toga proizlazi čitav niz rizika i čitav niz posljedica. Gotovo da nema Vlade od kada je Hrvatske koja nije govorila o tome da će se posebno skrbiti o unapređenju zdravlja građana suzbijajući te loše brojke u statistici po kojima smo doista na začelju EU ili u negativnom smislu u vrhu. Sve bi to imalo smisla i jedno s drugim imalo bi veze kada bismo mi točno znali koji su učinci ovakvog zakona, to je ono što recimo prijedlozima zakona kada se intervenira u trošarinsku politiku uvijek nedostaje. Što to točno znači? Koliko će se sredstava ubrati i na koji način, kako ćemo mi ta sredstva namjenski potrošiti? Jeste li vi ikad čuli od predlagatelja, a mislim da je ovdje uz ministra financija u tom smislu morao sjediti i ministar zdravlja, da će se pokrenuti u sljedećemu razdoblju niz javnozdravstvenih akcija kojima je za cilj upravo suzbijanje pretilosti, ovisnosti o alkoholu, ovisnosti o nikotinu i svih posljedica kao što su bolesti krvožilnog sustava, visoki pobol od raka itd. i da nas te javnozdravstvene akacije za koje znademo ili barem očekujemo da će proizvesti određeni društveni pozitivni učinak imaju koštati toliko i toliko i da zbog toga trebamo oprihodovati sredstva posebnim porezima na cigarete, na šećere, na alkohol i eventualno kavu. To nikad nismo čuli. Zato je ovo šuplja priča. Dakle mi prikupljamo sredstva u državni proračun koja će ići na sanaciju dugova zdravstvenog sustava koji su se popeli na 9 milijardi i 400 milijuna kuna. Dakle nijedna od ove kune neće biti upotrjebljena da bi se stvarno unaprijedilo zdravstveno stanje nacije nego da bi se sanirali nagomilani problemi koji se inače strukturno ne rješavaju. I to je prava istina. Kada bismo ovdje imali one informacije koje nam nedostaju, kada bismo iza ovoga prepoznali stvarnu namjeru Vlade da se uhvati u koštac s tim problemima, onda bi imalo smisla raspravljati o tome da li je određeni postotak u obračunu visine stopa trošarine, a to smo čuli, to određuje posebnom uredbom Vlada, a mi nemamo pristup toj odluci, onda bismo mogli govoriti o tome da li je to premalo ili previše. Evo nedavno prije čini mi se desetak dana obznanjen je početak Nacionalnog programa suzbijanja karcinoma pluća na velika zvona, još uvijek liječnici obiteljske medicine nemaju nikakvu informaciju, a njih se prebacuje odgovornost izbora i preporuke koji će građani ići na pretrage, radi se prije svega o ciljnoj skupni 50+, oni dakle još uvijek nemaju temelju elementarnu informaciju kako će to činiti, kome će se javljati i kada će program doista početi. Kada bismo promatrali unatrag tri godine što je resor zdravstva napravio po tom pitanju došli bismo do poraznih rezultata. Nacionalni programi koji su proklamirani u principu se uopće ne provode, a sredstva se za to odvajaju. To je najspornije u svemu, poštena Vlada bi pristupila ovom problemu drugačije, napravila bi temeljitu analizu zakona koji tretira posebne poreze i definirala bi, možda ne sve, ali koji dio prihoda ide i za što, tako da znademo kada se već opterećuje potrošnja jer ovo je porezna potrošna u konačnici, da znamo kud ta sredstva idu i što želimo njima postići, a ne da stalno pokrivajući se pričom o brizi o zdravlju nacije ulijevamo nova sredstva u državni proračun koja onda završavaju u sanaciji zdravstvenog sustava, koji onda naravno, budući da strukturnih promjena nema, je ohrabren da i dalje generira gubitke jer državni će proračun to pokriti na ovaj ili onaj način. To nije dobro. U ovom zakonu se između ostalog ovim izmjenama uvodi jedna nova stvar, a to je porez na sve energetska pića jer ta pića sadrže taurin. Dakle treba kazniti recimo vozače koji posegnu za energetskim pićem da bi očuvali koncentraciju i sigurnost u vožnji. A ta su pića skupa inače, sada će poskupiti još više. Da li je dobro destimulirati one koji koriste umjesto šećera sladila, umjetna sladila? Ovim zakonom se oni izjednačavaju, a s jedne strane govorimo da nam je pretilost nacije problem. Pa zar nismo svjesni toga da dijabetičari upravo koriste te proizvode, zar nismo svjesni da ljudi koji imaju problema sa pretilošću u programima koji podrazumijevaju dijete ili promjenu ishrane posežu za sladilima umjesto šećera i kako onda mi stimuliramo ljude da žive malo zdravije, iako postoje naravno i studije koje kažu da ni sladila nisu zdrava, ali su naravno u velikoj disproporciji s onim što se tvrdi o tome koliko je šećer nezdrav. Dakle volio bih znati koji je stav Ministarstva zdravstva oko ovoga i stručnjaka. U konačnici, ove izmjene i dopune neće donijeti ništa osim povećanja cijena, ništa drugo, niti će se financirati konkretni javnozdravstveni programi i nacionalne kampanje. Kada ste vidjeli na televiziji zadnji put nacionalnu kampanju u javnozdravstvenom programu? Nikada. Nikada, to se ne događa, a za to je odgovorno Ministarstvo zdravstva. Oni su ti koji moraju kreirati takve javnozdravstvene programe, predlagati ih za financiranje iz državnog proračuna, a ključni izvor za financiranje takvih javnozdravstvenih programa moraju biti trošarine jer je smisao njihovog uvođenja i ubiranja upravo u tome da se iz tih sredstava saniraju posljedice prekomjerne ili neadekvatne potrošnje određenih elemenata u proizvodima koji izazivaju pobol. I dok god to nije razriješeno, dok god mi nemamo čistu situaciju, sve ovo je zapravo priča o tome hoćemo li nešto poskupiti kunu ili dvije, ali to nije dobro. Mi Liberali se uvijek protivimo novim nametima, pogotovo kada iza toga ne stoji suvisla priča, a mi se s druge strane država, konkretno Vlada, hvalimo stabilnošću našega fiskusa, zdravim financijama, uravnoteženoj proračunskoj politici. Pa zašto onda posežemo za novim rješenjima koja zapravo znače dodatno oporezivanje? Dok god ne vidimo jasnu priču iza toga, dok god ne vidimo jasne argumente, mi ne možemo biti za ovakav zakon. Hvala lijepo.
Idemo na drugi Klub zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Grozdana Perić
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre Marić sa suradnicima. Evo pred nama je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na kavu i bezalkoholna pića. Uvodno, klub HDZ-a naravno podržat će ove izmjene, tim više što iz samog obrazloženja kao što se vidi ovim sustavom i zakonom koji je primijenjen od 1.1. ove godine i sadašnjim izmjenama zapravo se zamjenjuje dosadašnji sustav linearni sustav oporezivanja bezalkoholnog pića u ovaj progresivni iz razloga što je bilo potrebno definirati pojedine točne stavke i oznake kojem bi bilo precizno definiranje na koji način se što oporezuje. Kolega je spominjao evo kao što se ovdje kaže posebno je stavka i značaj upravo ovih dodataka kao što su taurin i metilksantin, poznato je da su ti sastojci zapravo sastojci najčešće u energetskim pićima i oni isto tako služe kao dio kao one baze koje pripadaju bazama za stimuliranje živčanog sustava. Normalno da u tim uvjetima je vrlo važno i pomno definirati u koje skupine koji od tih sastojaka ulazi i na koji način će se onda primjenjivati sustav oporezivanja. U dosadašnjem zakonu u čl. 4 je to bilo vrlo jednostavno definirano pa je to upravo ovaj st. 3 koji kaže da su „pripravci na osnovi ekstrakata esencija ili koncentrata ili na osnovi kave iz tarifne oznake KN210112“ dakle u ovom stavku sada se posebno definiraju iz ovih tarifnih oznaka koje su 2009 i 2002, pa onda dalje ovdje je nabrojano na koje se sve odnosi. A ono što je jako važno da se na taj način onda može zaista precizno definirati da li je udio alkohola veći od 1,2 ili 0,5 u sastavu tih bezalkoholnih pića. Isto tako čl. 2 odnosno izmijenjenim čl. 7 novog zakona se u posebni porez zapravo sada plaća posebni porez na predmet oporezivanja iz čl. dakle 4. stavka 3. koja će se prema volumenu izraženom u hektolitru bezalkoholnog pića te se prema sadržaju šećera dakle metilksatina i taurina i ovdje je isto tako, ovo što je i ministar sam napomenuo, vrlo važno reći da se na ovaj način zapravo svi oni sokovi koji sadržavaju veći udio voća, zapravo njihov postotak i postotni iznos udjela voća na taj način se smanjuju porezi što je direktno na taj način zapravo utjecaj na stimuliranje i svih nas i u zdravstvenom smislu da se koriste prirodni i kvalitetniji sokovi a maje upravo ovi koji štete zdravlju, koji na taj način zapravo stimuliraju i na druge načine šteti živčanom sustavu. Na ovaj način i u ovom zakonu sada kao što je već rečeno, nisu se niti dirali postotci i opterećenja za kavu, samo je zapravo ovaj zakon sadržava u svom nazivu i poseban porez na kavu i bezalkoholna pića ali kažem, u ovom djelu taj dio poreznog opterećenja i promjena se u bitnome ništa ne događa. Dakle, na ovaj način se izmjenama ovog zakona se postavlja i postiže jedna preciznost i jednostavnost norme i na ovaj način zapravo je puno lakše definirati svakom proizvođaču na koji način će i obvezan je plaćat porez. Bitno je isto tako reći da inače svi sustavi i sve države baš kao što je kolega rekao, progresivne jako vode računa i dapače, imaju progresiju upravo u onim sastojcima koje štete zdravlju prema tome, ovo je vrlo kvalitetno na ovaj način definirano i nije točno da progresivne države to tako ne čine. Dapače, u interesu je svih nas da upravo se upozorava i kroz porezni sustav na to i da na taj način vi skupa moramo voditi računa i o svom zdravlju a što se tiče samog utjecaja i sredstava kojim se na ovaj način prikuplja u državnom proračunu, sigurno da i dosadašnje mjere koje su u prevenciji poduzimane i poduzimaju se u raznim oblastima, itekako će koristiti da se onda stvore isto tako još bolji uvjeti da se mogu raditi mnoge akcije i mnogi programi za prevenciju, uostalom mi smo država koja je u tom smislu jako puno napravila o u prevenciji od karcinoma dojke, u prevenciji debelog crijeva, u prevenciji svih ostalih bolesti prema tome, ovo je način da sigurno pridonesemo daljnjem razvoju i brige o zdravlju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prije iduće rasprave, pozdravimo svi zajedno učenike i učenice Srednje škole u Maruševcu s pravom javnosti, dobro nam došli. [[Pljesak.]] Sada je na redu Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, poštovani kolega Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici, poštovani đaci, učenici, srednjoškolci a posebno pozdravljam vas dragi građani. Evo inače se ne javljam, rekao bi neko „što se javljaš zbog ovih trivijalnih tema, kava i to“ ali čujte dragi građani, stranka Promijenimo Hrvatsku je socijalno osjetljiva, mi želimo zaštititi ljude koji žive od svoga rada a takvi je danas najteže žive i danas što svaki čovjek želi sebi priuštiti, to je da ode na kavu, na kavicu, to je medij druženja, socijalizacije, da se malo ljudi izjadaju, da se ispričaju, da jednostavno podruže se ali što se sad događa? Vidite, ova Vlada stalno mijenja porezni sustav, svake godine novi krug porezne reforme, pa ne može reforma, znate što je reforma, reforma je nešto kad se napravi da traje najmanje 10 g. ali svake godine provodit reformu, to je zaista neozbiljno, neću reći cirkus ali krajnje neozbiljno. Pa i nakon 3, 4 kruga, više i ne znamo koliko je provedeno, evo danas nam po hitnom postupku dolazi prijedlog zakona znači o posebnim porezima na bezalkoholna pića koja sadrže znači previše šećera, drugih supstanci ali tu je i kava jer kao tu nije jasno sad kako će se to oporezivati. Vidite, proučio sam, uzeo sam ovdje, kao prvo pozdravljam oporezivanje previše zašećerenih pića, sirupa i to podržavam, mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku prije 3 g. kad sam tek došao u ovaj Sabor, to smo predložili ali eto, ponešto vidite sa kašnjenjem od jedno 3 g. i dođe pa se usvoji, nema veze ali mi ćemo uvijek pozdravit šta je dobro. Ali ne samo šećer, trebali ste i grickalice, vidite, sve što ima previše soli, previše šećera, neka pića doslovno treba zabranit bezalkoholna, za njih nema poreza, treba ih zabranit ali tu Institut za javno zdravstvo mora odraditi svoju ključnu ulogu jer to je štetno, krajnje ugrožava zdravlje ljudi. Ali kud ste baš na kavu navalili pazite? Naravno vi ste rekli nećete povećati poreze, ostaju isti i godišnje uberete oko 120, 130 milijuna kuna na kavu. Pa to u državnom proračunu je marginalan, beznačajan prihod. Prema tome, kažete rasterećujete građane i gospodarstvo, a s druge strane uzimate iz džepa i kud baš na kavu i taj mali užitak građanima umjesto da bude slatka kava vi je zagorčavate ovim posebnim porezom na kavu. Znači zašto je to tako? To je ta filozofija hrvatskog poreznog sustava koja je od uspostave samostalnosti na djelu. Kava je ona? Ona je dragi građani duboko nepravedna. Naš porezni sustav je socijalno neosjetljiv, nepravedan. 25% PDV-a na sve proizvode i usluge plaća i onaj radnik koji dobije 3,4,5 tisuća kuna kao i onaj što dobije 15, 20.000 kuna, pa to je duboko nepravedno, pa tu treba reći, znači ja pored toga što sam zastupnik političar sam i ekonomski stručnjak, najviše se PDV-a kupi da ne kažem od sirotinje od najugroženijih, oni najviše uplaćuju. Znači najmanje zarađuju, a najviše im se uzima kroz PDV, a to je najlakši način oporezivanja. Dođeš kupit nešto ovaj tamo na kasu otkuca plati 25%. Nema tu socijalne pravde za ovakvo društvo nisu ginuli hrvatski ratnici i branitelji, nisu, ovo se izrodilo u neku Hrvatsku koju nisu ni oni ni mi željeli. Znači socijalna pravda, progresivno oporezivanje to mora biti temelj svakog poreznog sustava, porezne politike. Porezni pritisak u Hrvatskoj je neizdrživ, mi smo među dvije, tri zemlje u EU koje imaju najviši porezni pritisak, prsiju prema podacima EUROSTAT-a za EU. Stranka Promijenimo Hrvatsku, voljom birača, ako dragi Bog da, da se pokrene onih 50% koji ne izlaze na izbore jer ljudi moji dogorjelo je do nokata, došlo je do usta, molim te građane da se konačno pokrenu jer jednostavno ovo su sve obmane o dobroj ekonomskoj situaciji. To nije točno. Povećava se vanjski dug, javni dug se povećava, ljudi se nastavljaju iseljavati, a oni kažu povećava se zaposlenost. Da, u Njemačkoj se povećava zaposlenost naših ljudi. Znači Nijemci i Austrijanci vidiš di idu naši radnici ustvari rješavaju problem ogromne nezaposlenosti u Hrvatskoj. A zamislite kako je to tragikomično ova Vlada se time hvali. Znači ona kaže mi smanjujemo nezaposlenost ustvari izvozeći svoju najbolju radnu snagu. E vratimo se sada ovoj temi što je. Dakle, porezni sustav bezalkoholna pića sa visokim udjelom šećera, to su sirupi, dakle to treba vidjeti kako onda potaknuti uistinu, ovdje je već bilo govora, naše OPG-ove prirodne sokove da potaknemo malu tu proizvodnju, posebno tamo u Slavoniji. Hrvatska je idealna za ekološku bio proizvodnju da oni zaista, ali oni ne mogu doći i prodavati svoje proizvode. Zašto? Jer sve najvažnije trgovačke lance u Hrvatskoj drže stranci. A ti strani trgovački lanci u zadnjih deset godina nisu, dragi građani i evo đaci me slušaju, strani trgovački lanci u zadnjih deset godina ni kunu nisu platili poreza na dobit, zamislite to, poreza na dobit. A vaši roditelji, mi i svi drugi mi plaćamo, poduzeća hrvatska plaćaju, ali strani trgovački lanci ne. A kada tome dodamo činjenicu da je 90% banaka u Hrvatskoj u stranim rukama, onda smo mi dragi moji kolegice i kolege, dragi građani jedna moderna kolonija koja funkcionira tako, a zadatak ove Vlade je da predstavlja čitavu priču kao novo carevo ruho. Prema tome, to je prava istina u Hrvatskoj. Znači moramo završiti priču, ne samo pričati o kavi i porezima, mi moramo znati čemu služi taj porezni sustav. Pa on razgrađuje on osiromašuje, povećava socijalne razlike u hrvatskom društvu, one su puno veće. I onda kada zaštekće kalašnjikov negdje onda se zdrma čitava Hrvatska znate. E to su normalne pojave pazite i Hrvatska ide u tom smjeru. Pojavit će se i kvartovi i neboderi gdje će se čuvati zaštitari one koji su puno bogatiji kao što je to po Americi, Meksiku, Brazilu itd. to je put kojim idu ove do sada i ova Vlada takvu će oni Hrvatsku stvoriti, a gospodarstvo će naravno ići k urušavanju. O tome sam jučer govorio kada je bio ovdje guverner koji je jučer zaista, ne znam šta mu je došlo, pa je ovdje sav bio bijesan, počeo omalovažavati i napadati zastupnike itd. E sada što sam htio predložiti dakle ako nešto kritiziramo, evo tu je i ministar, dobro je on uvijek dođe sjedi i sluša i korektno razgovara, vidite gospodine ministre imamo 50 lipa na plastičnu bocu neko vrati pa se ponovo uvelo, uvelo, pa za povrat ovoga onoga, vidite kada se skupi ovaj poseban porez trošarine kako hoćete na bezalkoholna pića sa puno šećera, mi ne znamo kud će to ić. Vi možete donijeti odluku, ustvari Vlada da će to ići u nekom desetom smjeru neke potpuno desete svrhe. Mi iz stranke Promijenimo Hrvatsku predlažemo da se točno zna da će ti dodatni porezi i trošarine ići ja predlažem za zdravstvo, za zdravstvo i mi unaprijed točno znamo da će, recimo za 2021. godinu, zdravstvo dobiti zdravstveni sustav koji i onako grca u gubicima da će dobiti toliko i toliko milijuna, stotina milijuna posebnog poreza, trošarina za sanaciju toga sustava. Znači onda ćemo imati vezu znat ćemo mi potrošači građani zašto nam se uzima ta posebni porez i kuda on ide. Međutim, naravno netko će reći šta to znači, što to znači kad su tamo 9,5 milijardi kuna nepodmirene obveze zdravstvenog sustava, a gospodine ministre evo vi ste znači školovan, doktor ste ekonomije, vi taj 9,5 milijardi niste uključili u javni dug kao da će platiti neka strana zemlja, jel tako, niste. Pa prema tome javni dug Hrvatske nije 298 milijardi po službenim podacima nego povećajte za 9,5 pa još više. Dakle, vi stalno, a dalje da ne govorimo da nisu uključeni u javni dug dugovi recimo Zagrebačkog holdinga to je još jedno po mojoj procjeni 10-12 milijardi kuna jer ovaj grad nije u minusu milijardu. Zagrebački holding je nema kapitala razumijete, njemu je kapital pojeden, ja sam površnu analizu neku večer radio to je jednostavno propala stvar. Građani Zagreba će tek nadrapati, a i ja sam u Zagrebu, jer to je, pazite Zagrebački holding i Grad Zagreb je posao građevinska firma, a njen gradonačelnik šef gradilišta i pretvorio je čitav grad i holding u građevinsku firmu. Odite u Jelkovac par stotina stanova, poslovnih prostora, garaža zjapi prazno, nema veze on nastavlja dalje, ali nitko ovdje o tome ovdje ne govori. Zašto? Jer u hrvatskoj ekonomiji o pravim problemima, oni, oni znači ideološka pitanja sad su izbori u HDZ-u pa ovo ono itd., ali dragi građani vama se ja obraćam. Mene uopće ne zanima hoće li ovdje biti 2 ili 151 zastupnik jer vi znate da ovdje funkcionira glasačka mašina koja radi samo petkom u 12 sati, to traje jedno 30 minuta, 40 minuta i doviđenja. Znači, ovdje da se vratim na ovu temu oporezivanje potrošnje. Oporezivanje potrošnje je najnepravedniji način uspostave poreznog sustava u nekoj ekonomiji u nekoj zemlji. Zato predlažem ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku dakle mi imamo, naši stručnjaci daju kvalitetne, mi dajemo rješenja, prijedloge, naravno nažalost nemamo ovdje većinu, ali ako Bog da voljom građana bit ćemo dio Vlade i utjecat na poboljšanje života u Hrvatskoj na slijedećim izborima da konačno ispratimo iz ovog sabora, iz političke scene sve one štetočine koje godinama ovde već borave u raznim institucijama, ministarstvima itd. i Hrvatsku guraju prema dnu, ona je znači na predzadnjem mjestu u EU. I evo vidite neki dan je objavljen podatak, institut EU sindikata objavio je neki dan podatak. Da od 28 zemalja EU 6 zemalja, u 6 zemalja radnici znači plaće su, kupovna moć plaća tzv. realne plaće su niže nego prije 10 godina, zamislite. Znači kupovna moć plaća naših, a Hrvatska, u Grčkoj su pale 15%, na Cipru 6%, a u Hrvatskoj 5%. Znači, dakle to su podaci. Znači naši, kupovna moć plaća od našeg čovjeka, radnika koji se bori za život ona je manja nego 2010. godine, a još mu se uvode dodatni porezi, prirezi, trošarine ovo ono itd. Ali evo prijedloga. Povećajte iznos neoporezivog dohotka ili posebnog odbitka kako hoćete sa 4.000 koje su mizerne na 7.000 kuna, 7.000 kuna. Onda ste riješili, što, onda će postati suvišan i onaj vaš prijedlog koji ste ovdje usvojili da pravite razliku među mladim ljudima od, do 25 godine 100% im nemaju porez, a od 25 do 30 pazite 5 godina 50%. Pa kad uvedete 7-7,5 tisuća svi su jednaki. Ljudima će ostati puno više raspoloživog dohotka u džepu. Tada će moći platiti i skuplju kavu ako već uvodite znači i posebne trošarine. Dakle, u ovom saboru moramo čuti govor struke, ovo je govor argumenata struke, ovo nisu naklapanja. Znači počnimo raditi u interesu građana da oni osjete, aha vidiš ovo je porezni sustav. Porezni sustav koji se mijenja svake godine, kao što je u Hrvatskoj on je nestabilan, neće tu doći nikakav strani investitor jer vidi da se mijenja stalno porezni sustav. Znači nije to ni čudno jer nema strategije razvoja, nema ekonomske politike, od nje se odustalo. Sva ekonomska politika usmjerena je na Europske fondove itd., itd., urušava se privredna struktura koja je bila deindustralizacija, nade ima, mi imamo još uvijek unatoč svemu ovome dovoljno kvalitetnih i obrazovanih ljudi, hrabrih ljudi koji su u stanju boriti se za hrvatske interese, ali to građani trebaju prepoznati na izborima. Hvala.
Idemo sada na 5.-tu raspravu, poštovani kolega Branko Hrg, Klub zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, pa kad bih vjerovao da uvaženi kolega prof. Lovrinović ne razumije ovu problematiku ja bih onda vjerovao da on ne zna da kava nije obuhvaćena ovim izmjenama zakona. Dakle, kao što je i ministar u nekoliko već ranijih odgovora na replike govorio ona se nalazi u nazivu i to je bio ovako dosta često spominjan detalj među ljudima, među ugostiteljima zašto se sada ide oporezivati kava pa smo svi provjeravali da li to je tako, rečeno je nije, dakle nije kava, ali je zgodno ovako puntati građane, puntati narod, plašiti ih sa takvim sitnim populističkim metodama, ali to nije potrebno. Dakle, nitko čak ni najoštriji kritičari ne mogu reći da reforma poreznog sustava u ove 4 razine koje su išle nije bila pozitivna i dobra, pa čak i ovdje u sabornici su i zastupnici iz redova oporbe često puta i pohvalili određene poteze porezne reforme. Mi ćemo kao klub podržati ove izmjene jer one samo pojašnjavaju ono što smo već ustvari izglasali za što smo glasali. Ali ono što bih ja ovdje želio napomenuti, reći je činjenica da na neki način dobivamo još, imamo onaj porez na potrošnju koji raspisuje lokalna samouprava i da je sada ovaj porez koji je dakle već izglasan, nećemo uopće više postavljat njegovu upitnost, nećemo stavljat upitnost nego on je već takav je, dakle je još jedan porez na potrošnju. Država je zakonom omogućila da lokalne samouprave ne moraju obračunavati porez na potrošnju. Danas ujutro sam provjeravao kod jednog manjeg kontinentalnog ugostitelja koji nema prehranu dakle ne spada u onu kategoriju smanjenja PDV-a nego ima samo piće, radi se o kafićima, znači ruralni prostor, dva manja kafića, 9-toro zaposlenih od 3-3.500 plaćanja poreza na potrošnju. Kad bi lokalna samouprava ukinula taj porez na potrošnju, a nije on veliki prihod u jedinicama lokalne samouprave ovako u ruralnim gradićima, tamo je to relativno malo, recimo u Križevima je to nekim 140-150.000 kuna godišnje obzirom da izmjenama poreznih zakona o fiskalnoj decentralizaciji grad dobiva 16 miliona godišnje iz državnog proračuna izravnanja onda mislim da ne bi bio nikakav problem da takvi gradovi i takve općine ukinu taj porez na potrošnju i omoguće tim svojim ugostiteljima koji tešku muku muče da bi preživjeli i opstali da mogu svojim ljudima dati plaću. Recimo u ovom slučaju onaj tko plaća 3.000 kuna mjesečno tog poreza on bi mogao dati za svojih 9 zaposlenih dakle 300 kuna svakome veću plaću, da zadrži ljude, da mu ne bježe, da ne odlaze. Dakle, to je nešto što treba također imati u vidu u raspravama u ovakvim porezima gdje se radi o porezima na potrošnju. Dakle, ovo je jedan poziv da se stvarno lokalne samouprave one pogotovo ove u ruralnim prostorima koje nemaju velike prihode od ugostiteljske djelatnosti, da ukinu te poreze, da ih svedu na nulu i da na taj način pomognu opstanku ugostiteljima. Država je to omogućila jer imaju raspon od do kako mogu i normalna stvar da je to u turističkim gradovima druga priča, tamo je to puno veće, tamo su i ugostitelji koji imaju restorane kojima je smanjen PDV, pa onda su oni obuhvaćeni, dakle imaju neke olakšice s druge strane. Ovi u ruralnom prostoru koji se bave samo kafićima nemaju tih olakšica. Evo, mi ćemo kao klub prihvatiti ove dorade i pojašnjenja ovog zakona jer smo ga već i u onoj fazi samoga donošenja prihvatili. Hvala lijepa.
Sada je na redu Klub zastupnika HNS-a i poštovani kolega Stjepan Ćuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege, dakle dotjerivanje zakona koji je u startu iako potencijalno i stvarno vjerojatno će donijeti i veće poreze na određene proizvode pogotovo one koji sadrže šećer, je nešto što onako kad na prvu pogledamo nije, nije u skladu sa našim nekim stavovima smanjivanjima poreza, međutim treba ići korak dalje. Treba gledati da sami iznosi od prikupljanja ovog poreza nisu toliko presudni, jer kao što je ministar i spomenuo ovdje se radi o 40 kuna na hektolitru odnosno na 100 litara za bezalkoholna pića sa dodanim tim šećerima, za 240 kuna za sirupe i određene koncentrate za pripremu istih bezalkoholnih pića ili čak 400 kuna po 100 kg za praške i granule od kojih se prave upravo ti bezalkoholna pića. Kad se to svede na litru proizvoda koju mi kupujemo, to su onda, nisu toliki veliki iznosi koji će biti na udaru. No što je tu glavni problem? Mi moramo tu razmišljati o zdravstvenome aspektu i ja nisam, ne slažem se s kolegama odnosno s kolegom koji je ranije rekao da to neće imati nikakvog efekta jer već sada možemo primijetiti da je tržište reagiralo. Kako je reagiralo? Imamo nove proizvode, bezalkoholna pića koji su sada bez dodanih šećera ili sa smanjenim udjelom šećera koji su čak drastično, drastično smanjeni. Znači tržište je reagiralo i pripremilo se. Ne želim sada tu reklamirati, ali zbilja možete pogotovo kod gaziranih pića naći određene, određeni asortiman koji ima znatni, znatno smanjeni udio šećera pa tako sa 11,4 na 2 na decigrama ili sa 7 na 2 tako, ili čak 0,9 gdje piše nema dodanog šećera samo onaj prirodni od sirupa koji je. To je danas već sada tu. Ja vjerujem da je to i rezultat ovog zakona i da će to u konačnici, ne vjerujem da će nešto pojeftiniti ali vjerojatno će oni koji imaju veći udio poskupjeti i time odvlačiti naše građane za konzumaciju takvih istih. I to je onaj glavni razlog zašto ovaj, bi trebao biti glavni smisao i razlog donošenje ovog zakona. Samo kratko ću reći mi smo među, prema nekim istraživanjima od prije par godina, među prvih 5 europskih zemalja po broju pretile djece, prvih 5. Odnosno u Hrvatskoj za djecu od 8 do 9 godina 35% njih, dakle trećina djeca ima prekomjernu tjelesnu težinu i debljinu, 29% djece više od 3 puta tjedno pije sokove sa dodanim šećerom i evo vraga, da ne govorimo o svim bolestima koje dolaze iz pretilosti, pogotovo jedan od najvećih je naravno i dijabetes, ali da ne govorimo i sve drugo i sve druge posljedice koje imaju s time i to nam mora biti misao vodilja. Ovdje uređujemo pobliže ono što smo prošle godine donijeli, najviše će zapravo ovdje ovisiti upravo o uredbi Vlade koja donosi visine, iznose ovih posebnih poreza. Ono što je jedino meni ostalo nejasno u svemu tome i to bi molio objašnjenje je kada govorimo o pićima koji se tretiraju kao dodatak prehrani. Po meni niti ovaj spomenuti prašak prema kojem baš nisam čuo najbolje zdravstvene razmišljanja bi trebao biti u ovom porezu, svi, pa pogotovo i vode sa okusom i dodanim šećerom koje bi prema ovome zakonu nisu, a te vode ima od 1,5 pa do 4,5 gr. po 100 ml. šećera, samo da demistificiramo, znači, mislim, doduše ja mogu i pričati o markama, tako mi svejedno sad na kraju, kad sam govorio od onim gaziranim, u Coca Colama ima 11,4, novi Sprite koji su izbacili ima 2 gr. na 100 ml., nova fanta 0,9 gr. na 100 ml., to su ti efekti, a recimo Studena limun 1,5 do recimo one senzacije Jamnice 4,5 i sada po čemu je zdravije piti Jamnicu sa 4,5 gr. šećera dodanog nego taj Sprite? E tu bi volio, taj dodatak prehrani da se malo pobliže odredi jer stvari su jednostavne, koliko šećera, toliko poreza, dodatak ili ne dodatak prehrani tako svejedno jer Cedevita spomenuta meni baš ne spada u neki dodatak prehrani i ne znam koliko tu u njoj ima ajme meni šećera i koliko tu to prolazi, pogotovo negdje na nekim stranim tržištima, to treba i vidit. Zato bi volio da se to samo malo, taj dio još pobliže odredi jer smatram da sigurno ovo osim ja mislim neznatnog utjecaja na, na punjenje proračuna, će imati puno veći utjecaj na odvraćanje kupovnih navika i skretanje pozornosti na onim sa manje šećera, sa manje izloženosti i ne kažem da su one bez šećera sa nekim umjetnim stvarima puno bolje, ti čak mogu bit čak i zdravstveno gore ili lošije jer ko zna šta tamo pijemo sve, a kao nije šećer, ali sigurno ovi sa smanjenim da će biti privlačniji, da će biti ja se nadam interesantniji građanima za kupovinu, a ako im je cijena i manja apsolutno će to tome pridonjeti i to je sav smisao koji ovdje radimo, idemo djecu polako maknuti sa tih pošasti novoga doba jer nama standard raste, dok smo mi bili mali nije baš bilo uvijek u svakoj kući normalno imati takve sokove, pili su se oni sirupi, što bi rekli mućkavi sokovi, danas hvala Bogu nam je standard puno veći, sve je dostupnije, razno razne proizvodi, pogotovo oni za djecu, pa u krajnjoj liniji koji izazivaju određene ovisnosti, šećerne prije svega, tako da moramo o tome vodit računa i zato ćemo mi podržati i ovaj zakon kao što smo ga i podržali i ove izmjene, al bi volio da i ministar da obrazloženje i da vidimo jel možemo ić korak dalje da zbilja ove dodatke prehrani svedemo na ono što jesu, zvali se oni kako god, najzdravija pića na svijetu, al ako imaju šećera moraju spasti u tu grupu, ne može se neko provlačiti kroz dodatak i reć da je voda, a imat više šećera od soka, pa makar to i proizvodila naša tvrtka. Zahvaljujem.
Fala vam lijepa, idemo dalje, ispred Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, govorit će g. Davor Vlaović, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS, kolegice i kolege, uvaženi ministre sa suradnicima, vezano uz Prijedlog zakona o posebnom porezu na kavu i bezalkoholna pića sa konačnim prijedlogom zakona treba reći i mi iz HSS-a smo za to da se zakoni koji se donose ovdje u HS donose na način da budu u praksi provedivi, jasni i nedvojbeni i evo u obrazloženju ovoga zakona ministar financija upravo kaže da se ovim zakonom pojašnjavaju pojedine odredbe kako bi bio lakše provediv u praksi i kako ne bi bilo dvojbi u primjeni i kako ne bi bilo dvostrukog oporezivanja i evo taj dio pozdravljamo da ne ispadne uvijek da HSS i ja nešto kritiziramo, pozdravljamo da propisi idu u tom pravcu da bude u praksi primjenjiv i nedvojben u primjeni, ali ono, ono što želim posebno istakniti uz ovaj prijedlog zakona da prije svega treba raditi na edukaciji, na cjeloživotnom obrazovanju, na medijskoj kampanji o potrebi zdrave prehrane i o potrebi kupovanja hrvatskih proizvoda, kupovanja proizvoda pogotovo prehrambenih od naših OPG-ova i od naših tvrtke koje su registrirane i plaćaju porez u RH. Porazan je podatak da u RH danas ima 57,4% odraslih i 34,9% djece koja ima prekomjernu težinu. Ono što još mene i nas iz HSS-a posebno zabrinjava, a to je trend da je u posljednjih proteklih 12.g. udio djece s prekomjernom tjelesnom masom i debljinom povećao za gotovo 15%, znači izostala je edukacija, izostala je medijska kampanja od vrtića, osnovne škole, srednje škole, pa dalje, da se radi sa djecom o pravilnoj prehrani da nije dobro ovaj sjedalački način života i ne bavljenja sportom i ne kretanja, da je to rezultat da u Hrvatskoj imamo i povećan broj djece sa prekomjernom težinom ali i kod odraslih građana, povećan broj onih koji pobolijevaju od kardiovaskularnih bolesti, karcinoma i drugih problema a vezano uz ishranu. Znači, mi iz HSS-a smo da se ovi problem ne rješavaju porezima i povećavanjem poreza uvođenjem novih tzv. zdravih poreza jer ovih prijedlogom zakona se uvode u Hrvatsku ti zdravi porezi s kojima se želi potaknuti građane da ne kupuje takve proizvode sa povećanim udjelima šećera, masti, duhana, alkohola ali evo rezultati iz drugih država govore da to ne ide samo sa porezima nego da je upravo potrebno što ja i mi naglašavamo, edukacija i stalna edukacija, cjeloživotno obrazovanje građana u pravcu potreba zdravog života i zdrave ishrane jer evo. npr. Mađarska ima porez na lošu hranu i slatka pića. U lošu hranu spadaju i brza hrana, zasićena štetnim masnim kiselinama poput hamburgera, čipsa, slatkiša, čokolade i energetskih pića. Kod nas je već poznato da pušači i ljubitelji piva, kave i žestokih alkoholnih pića već plaćaju posebne poreze odnosno trošarinu za svoje poroke. Od toga je lani skupljeno u državni proračun rekordnih 5,9 milijardi kuna ako je točna podatak koji imamo a najviše od trošarina na duhan, čak 4,8 milijardi kuna. E sad je ono pitanje koje je već ovdje izrečeno, ja ga ponavljam, na koji način se troši taj novac? Te mi podatke nemamo i bilo bi dobro da se onda ti novi ciljano troše putem Ministarstva zdravstva, putem HZJZ-a kroz akcije koje su usmjerava naše mlade, našu djecu a i sve nas na potrebu zdravog života, na edukaciju što to znači ako kupujemo takve proizvode, kako to utječe na naše zdravlje i na koji način se hraniti. Stručnjaci koji su komentirali ovaj zakon, kažu da nijedan od nutricionista ne bi predložio samo porez na zašećerene napitke, to je kažu, populistički, golem broj proizvoda ima prazne kalorije a to nisu samo oni masni, slani i zašećereni, mnogi imaju malo proteina a puno masnoća i stalno su na akcijama. Ovdje je naglasak i stalno su na akcijama jer te moćne kompanije stalno reklamiraju te proizvode, stalno su na akcijama a obzirom da naši sugrađani imaju male plaće, male mirovine, prisiljeni su pratiti te akcije i kupovati proizvode po nižim cijenama a ne gledajući na sastav i što one sve u sebi sadrže i kako će to sutra utjecati na njihovo zdravlje. Zato je evo potrebno educirati ljude da jedu dobro, da jedu ono što je za njih zdravo a često država i države u susjedstvu idu sa širokim kampanjama u koju se uključuju i mediji a kod nas to očito izostaje. Znači prvo je naglasak prvo educirati a porez tek na kraju jer na koji način ljudi reagiraju kad se poveća porez na neki proizvod, kad se poveća cijena u maloprodaji pa često iskazuju bunt i kupuju neke slične proizvode, to je evo i anketa koju ju je provela, studija koju je provela Europska komisija je pokazala da često onda ljudi kupuju neke druge slične proizvode a ono što ja ovdje želim istaknuti je da kako reagiraju naši sugrađani a podaci koje smo dobili od državnih tijela iz BiH-a, da je prošle godine u BiH-u podnešeno zahtjeva za oko 520 milijuna kuna povrat poreza jer su tamo ti proizvodi i slični proizvodi, poljoprivredno-prehrambeni proizvodi jeftiniji do 17% u BiH-u, zbog tog naši sugrađane odlaze preko u kupovinu i rezultat ovih poreznih rasterećenja i poreznih novih opterećenja je da je preko 60 milijuna kuna više na taj način potrošeno u 2019. nego u 2018. samo u BiH-u. Od toga, evo podatak koji je posebno ovako zanimljiv, da više od 528 000 kuna dnevno Slavonci ostave u Bosanskoj Posavini što je više u odnosu na 2018., oko 26 milijuna kuna. I pazite, to nije ukupna brojka jer to su samo podaci za što se podnio zahtjev za povrat PDV-a a ono što prenesu u svojim prtljažnicima automobila je puno više je ne podnose svi zahtjev za povrat poreza. Zato evo pitanje ministru i suradnicima, na koji način se troši ovaj novac, a rekao sam da je to negdje oko preko 5 milijardi u državnom proračunu od trošarina, da li se to koristi u javno-zdravstvene edukacije, akcije da se smanji unos štetnih proizvoda u organizme i na koji način promišljaju, da li je porezno rasterećenje a ne samo opterećenje kako bi se povećao kućni budžet naših sugrađana, pogotovo nas u Slavoniji jer evo, apsurd je da broj pretilih raste, ispada da mi dobro živimo a najveći rizik od siromaštva je upravo u tim depriviranim područjima među koje spada Slavonija, Baranja i Srijem. Pa upravo još jednom apel prema i ministru financija i ministru zdravstva, više edukacije, više suradnje sa sugrađanima, više brige o našim domaćim proizvođačima i više marketinške i medijske prisutnosti naših proizvođača u medijima, u akcijama, da ne budu samo na akcijama strani proizvodi nego da to budu proizvodi naših OPG-ova i da to budu proizvodi iz RH. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada će ispred SDP-a govoriti g. Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, g. potpredsjedniče, g. ministre. Kada govorimo o Konačnom prijedlogom zakona o izmjenama i dopuni Zakona o porezu na kavu i bezalkoholna pića, ovdje u ime Kluba zastupnika SDP-a mogu reći da nikad nismo sretni sa povećanjem poreznih opterećenja i pogotovo kada govorimo o području koje je proteklih godina porezno opterećeno, a radi se o ugostiteljskoj djelatnosti, radi se o tome da je nažalost Vlada premijera Plenkovića kada je došla u opoziciju 2016. godine odmah automatski podigla PDV sa 12 na 25% i sa te strane dovela u gotovo nemoguću poziciju mnoge ugostitelje u RH koji su nekoliko godina bili u izrazito teškoj poziciji i ja bih rekao jedan pozitivan zamah iz turističkog sektora investiranja i svega dovela pod znak upitnika. Da je tome tako i da je to bilo nepotrebno 2016. godine govori i podatak da je Vlada Andreja Plenkovića od toga na kraju odustala i da je vratila stope PDV-a koje po našem mišljenju treba još smanjiti. Znači sa te strane kada gledamo jednu od naših najvažnijih gospodarskih aktivnosti i industrija i kada vidimo u biti Hrvatska na koji način se pozicionira na tom tržištu, apsolutno smo svjesni potrebe da se još dodatno rastereti sektor ugostiteljstva odnosno turizma i da pokušavamo napraviti bilo šta je u našoj moći kako bi ljudi mogli investirati i na kraju krajeva biti konkurentniji na turističkom tržištu koje je izuzetno bitno za RH. I sada gledamo jedan prijedlog koji će sigurno, ne samo u potrošnji građana imati određeni negativni učinak nego vjerojatno i u ugostiteljstvu, mada se ne radi o ne znam kako velikim količinama, ali svaka takva mjera koja ide za većim opterećenjem teško može dobiti podršku i onih konzumenata i ugostitelja na kraju krajeva, ne bi trebala dobiti podršku ni od nas ovdje u Hrvatskom saboru. I zato evo kažem da prije svake takve mjere, pogotovo s obzirom da očekujemo sljedeću godinu možda i problem odnosno sljedeću turističku godinu, možda i problem što se tiče putovanja s obzirom i na pandemiju koja že možda sprema u svijetu vezano uz koronavirus, mislim da bi trebalo voditi računa o tome da se svaka takva mjera koja može utjecati na određene trendove u sektoru turizma dva, tri puta promotre. Tako da mi možemo shvatiti i zabrinutost i Vlade vezano uz potrošnju određenih napitaka, možemo shvatiti zabrinutost Vlade i oko toga da određene napitke i određena bezalkoholna pića se može još dodatno opteretiti s obzirom da možda nije interes da se takva jedna potrošnja radi, ali kada ona značajno utječe na turističku ponudu onda bi o tome trebalo voditi računa. A ovdje sigurno značajno utječe jer se radi o proizvodima koji su dominantni kada govorimo o nekim manifestacijama vezano uz turistički sektor, recimo u Splitu, siguran sam da će se to osjetiti na potrošnji koja bude tijekom poznatih festivala koji se održavaju u srpnju mjesecu. Tako da s te strane niti jedno dodatno porezno opterećenje u ovako osjetljivim vremenima kada i gospodarski rast nije onakav kakav bi htjeli, bez obzira šta su stope blizu 3%, ali i dalje smo na začelju EU. Mislim da svaka od ovih mjera treba biti tri puta analizirana prije nego se donese i sa te strane mislim da ovo nije pravi trenutak za takvo nešto. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Miro Bulj, ali to su već pojedinačne rasprave. Izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, ovim zakonom tj. ovim poreznim kako ste vi rekli uravnoteženjem bezalkoholnih pića tj. pića koja imaju štetne učinke koji imaju velike koncentrate šećera u tim svojim poglavito u sirupima i poglavito trebamo govoriti i razmišljati o tome o visoko energetskim pićima koja se konzumiraju i koja nanose velike štete na zdravlje. Prije svega kada govorimo o ovim poreznim izmjenama onda bi tribalo spomenuti da je najbitnije a to sam vas u replici pitao, vidim da ste u tome smjeru i razmišljali kod ovih izmjena da se zaštite domaći proizvođači u ovom današnjem tržištu, poglavito OPG-ovi koji se tradicionalno bave seoskim načinom, tj. tradicionalnim načinom proizvodnje ili sirupa ili sokova, a svi koji su neka generacija prije koji su kod svojih baka dolazili to se je radilo i prije, međutim danas imamo OPG-ove koji se bave ili sa proizvodnjom sokova, divljih biljaka, kupina, ovih, onih ili oni koji imaju tu proizvodnju bave se proizvodnjom, sadnjom kupina, malina, višanja, svega onoga što je u proizvodnji, a naravno tu imaju i oni koji od divljih biljaka. Ja mislim da je bitno zaštiti te ljude u ovom tržišnom ajmo reći nekontroliranom cirkusu gdje nam se svašta uvozi, svašta prolazi kroz brojne lance nekontrolirano. Ali ja samo kada pogledam koliko prehrambenih proizvoda u RH koliko uvoz raste, sada smo prešli 3 milijarde između ostaloga ovdje je dio tih napitaka bezalkoholnih koji su štetni smatraju se prehrambenim proizvodima. Ja ne znam koliko su tu nekakvi koji ulaze da ne promoviram te tvrtke koliko su oni hranjivi. Međutim kada pogledam samo ovaj dio visoko energetskih štetnih znači štetnih napitaka koji se reklamiraju na utakmicama, na sportskim događajima, koji nose imena sportskih klubova, koji nose imena i reklamiraju se kroz sport a u biti su štetni, to su visokoenergetski napitci koji čak koriste i djeca malodobna, ne poznajući a u biti dokazano je da djeluju na tlak, srčane, krvožilne bolesti, znači da djeca imaju s tim problema. Na taj način bi trebalo uvesti porez međutim kavu svakako izostaviti, kavu izostaviti, domaću proizvodnju zaštititi, domaće proizvođače maksimalno na ovome tržištu je ja čisto sumnjam da u trgovačkim lancima strani proizvodi koji se deklariraju da je kvaliteta i visina udjela prirodnoga u proizvodnji bezalkoholnih pića je ona koja je prikazana na deklaracijama, to je dokazano i kod drugih proizvoda, kod čokolade, da su čokolade koje se proizvode vani u trgovačkim lancima iste tvrtke, da jednostavno ovdje su niže kvalitete ali je isto pakovanje, oni su u biti isto pakovali samo što je ovdje skuplje. Znači i taj dio je bitan, šta je nama na policama, da li su ti strani proizvodi u biti ono što su deklarirano prirodni, znači postotak možda, da li je taj postotak koji je prirodni postotak šećera, da li je vjerodostojan. Svi zakoni na tržištu u biti moramo težiti tome da se zaštite domaći proizvođači koji proizvode u skladu sa zakonom tj. i/ili na tradicionalan način, da se ti proizvođači zaštite. Vrlo bitno je da građani znaju da tj. da mi svi skupa shvatimo da je kava način života, kava je način razgovora, kava je način življenja, a u kavu i te proizvode ne bi trebalo ulaziti. Međutim ove proizvode koji se reklamiraju na način kao visokoenergetski da nam daju krila, nažalost i rekao sam i kroz sportske klubove i kroz bitne sportske manifestacije, svjetska prvenstva, auto trke, pratim to da baš te tvrtke koje proizvode visokoenergetske napitke, bezalkoholne, koji nanose ogromne štete, jednostavno njihova reklama da daje vam krila, još kad vidimo saznanja iz medija tj. kad se čuje da koliko to maloljetnici koriste pa čak u kombinacijama sa alkoholom stvara jedan strašno loš, jednu katastrofu po pitanju zdravlja. Znači ima puno tih stvari koje bi trebalo uz ovaj zakon, ne može samo Ministarstvo financija, Ministarstvo financija će dati određeni okvir međutim sama kontrola poglavito uvoznih bezalkoholnih pića, u biti je pod velikim upitnikom i to bi se trebalo posvetiti da se kontrolira, da nadležne institucije kontroliraju te napitke koji se deklariraju sa velikim postotkom da je prirodni udjel jer ponavljam, imamo dokaz da su jedna čokolada koja se prodaje u drugoj državi EU-a i proizvodi, da nije iste kvalitete na našim tržištima, pitanje je šta je na našim ladicama, da li su te deklaracije vjerodostojne i time mi u biti gušimo domaću proizvodnju i male naše proizvođače i OPG-ove. Znači mi moramo sve zakonske mogućnosti u okviru u kojem možemo, zaštititi i osloboditi poreza, tj. naše proizvođače domaće, male proizvođače, OPG-ove pa ako treba i veće ali nažalost nemamo ih nešto puno. Imamo mi pojava u društvu, evo tu je ministar financija, volio bi da čujem, znam, u okviru je teme, ali van teme, ono što utječe puno na naše građane, uz ovaj problem zdravstveni, imamo jednu pojavu, ja ću sad spomenuti je li, iskoristit ću ovu prigodu, imamo područja u RH tj. jedan veliki problem koji se pojavljuje a to su igre na sreću, tu Ministarstvo financija ima utjecaj u davanju određenih dozvola, tako ja evo recimo, tu utječe puno na naše građane, na naš život, uz škole, uz ova pića koja se reklamiraju, visokoenergetska, promoviraju se i igre na sreću. Tako da imamo industrijsku zonu u Sinju gdje se pogoduje osobi koja ne poštiva prostorni plan grada Sinja, koja radi što želi, bivša područja pekare i bez obzira na protivljenje vijeća, na protivljenje građana, postavljaju baznu stanicu na dimnjak bivše pekare, odjednom je dobio dozvolu, Ganga se zove tvrtka, uvaženi ministre, dobio je dozvolu, blizu je to škole, evo govorim, bivša pekara, industrijska zona, čovjek je tražio prenamjenu ali bio je uvjet da poštiva GUP, da makne bazne stanice iz naseljenoga mjesta, nije to poštivao odluku gradskoga vijeća, ostala je industrijska zona i sad će naravno tu se otvoriti kockarnica, tu je blizu škola, naravno blizu sve, i to muze pare. Imamo jednu sad pošast, ministre a vi dajete te dozvole, što se tiče igara na sreću uz određene uvjete pa razmislite o tome zakonu jer u ovoj industrijskoj zoni umjesto da se nešto proizvodi jer ako je poslovna, da ti poštivaju zakone, u biti sve je izmuzeno, kroz ove štetne napitke koje vi spominjete, uništena je domaća proizvodnja, bezalkoholna pića a ovako će nam izmusti novac. Otvaraju se evo, ovaj primjer Sinja, u industrijskoj zoni, industrija igara na sreću. Bez obzira što ti ne krše sve zakone i na taj način izvlače novac, i to je jedan od ogromnih pitanja koje bi trebali kroz zakone o igrama na sreću, kroz pravilnike o igrama na sreću, također mi ovdje regulirati, to je jedna nemila pošast koja se reklamira kao i ova energetska pića, visokoenergetska, koja nam daju krila i to kroz sport reklamiraju, sportski klubovi, sportska prvenstva, najvećeg znači ranga natjecanja i to je jedna industrija koja u biti promovira kao zdrav život, sport je zdravlje, a u biti kroz te visokoenergetske napitke ugrožavaju zdravlje svih a poglavito djece jer kad netko kaže ako popijete 2 dcl nekakvog energetskog napitka koji je, visokoenergetskog napitka punom šećera, svega čega ne, onda naravno da je to vrlo lako, još kad se reklamira jednostavno imamo jednu konfuziju interesa koji u biti guše ono što je zdravo, ono što je dobro, ono kako bi tribalo živjeti, a u biti promiče se kroz promidžbu da je najvećim sportskim natjecanjima govorim o sport gdje bi trebao biti onaj koji govori o zdravom životu, a ne promicati kulturu nezdravog življenja. I to je jedan od ogromnih problema, ali to je malo ukupno i van okvira ministra financija. Evo, hvala lijepa
Hvala lijepa. Replika gospodin Jovanović.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bulj, vi, a i dio kolega zastupnika danas vrlo korisno iskoristio ovu našu raspravu da ukaže na zdravstvene rizike u RH jer nažalost po pokazateljima koje smo nedavno imali čitati Europske komisije Hrvatska je po svim parametrima ispod prosjeka u smislu kvalitetnih životnih navika u RH što utječe na naš život, kvalitetu života i zdravstvene troškove. Živimo u prosjeku 3 godine kraće od europskog prosjeka, a upravo su ključne prehrambene navike pri čemu je danas dobro istaknuta u kojoj mjeri je to vezano uz zdravlje mladih koji su daleko na ljestvici pretilih među svojim vršnjacima u EU. I stoga je dobro da danas iz sabora šaljemo ovu poruku u ovoj raspravi, koliko je bitno da se promijene životne navike ali ne samo mladih nego i odraslih jer upravo te životne navike su ključni razlog ovako loših zdravstvenih pokazatelja u Hrvatskoj.
Odgovor izvolite.
Kolega Jovanović, vi kao liječnik znate da u Hrvatskoj educira se mladih po pitanju štetnosti evo po primjeru visokoenergetskih napitaka, da kroz sportske evo spomenuo sam natjecanja gdje bi se trebao promicati život, znači mi nemamo edukaciju što, mislim kad neki visokoenergetski napitak vi reklamirate koji je štetan po zdravlje „daje vam krila“, a imamo sportsko natjecanje, imamo na klubovima na njihovim dresovima „daje vam krila“ letite kad to popijete, u biti mladima je vrlo lako na to nasjesti i oni su sritni, a naravno svi, ne samo mladi. A to je štetno za zdravlje, ugrožava zdravlje, …/nerazumljivo/… međutim vrlo malo se o tome govori na taj način. Evo, ta industrija je očito prejaka financijski, da ne reklamira znači zdravi život, zdravu prehranu i mi moramo raditi na tome da se vratimo tradicionalnoj proizvodnji, a sve što je očito štetno i šta je lošiji proizvodi u drugim državama EU nažalost završe u Hrvatskoj.
Hvala, vrijeme. Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama. Gospodin Saša Đujić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege, dakle ovaj zakon iako se zove Zakon o posebnom porezu na kavu i bezalkoholna pića jasno je da se ovdje radi o energetskim pićima i u biti oporezivanju istih i ovo, ovaj zakon su u biti tehničke izmjene koje stvaraju preduvjete da se može provodit odluke koje smo u biti donesli sa izmjenom poreznih zakona odnosno poreznom reformom lani u 12. mjesecu. Ja želim danas govoriti o ovome da podsjetim na neke stvari na koje sam ukazao i kada smo raspravljali o paketu poreznih zakona. Dakle, osobno podržavam oporezivanje i energetskih pića i pića sa viškom šećera i kao što su i kolege prije mene govorile mi u Hrvatskoj se susrećemo sa i pretilošću sve većom među našim građanima i bolestima koje proizlaze iz konzumacije ovakvih proizvoda, međutim ne mogu podržati ovaj zakon kao ni mi u SDP-u zato što je on dio upravo porezne reforme cjelovite koju mi ni nismo podržali tada i ne podržavamo ni dalje. Tako da neću podržati ni ovaj zakon, ali želim skrenut pozornost na jednu temu koju sam otvorio tada, a mislim da bi to trebala biti jedna cjelovita politika ove Vlade, dakle ne, ne samo ove porezne izmjene na način da oporezujemo energetska pića i da oporezujemo dodatne šećere nego da bi ovaj, ovi zdravstveni porezi, ja ću ih tako nazvati, dakle i tu je i duhan koji nije ovdje bi se trebali onda preusmjeriti u prevenciju, u edukaciju, pa u konačnici i u sport. Dakle, ja znam da zakonski to u ovom trenutku nije moguće nego da Vlada jednostavno ubire ove poreze i iz njih financira, oni se raspoređuju kako se raspoređuju, ali da bi trebala Vlada voditi jednu ideju o cjelovitoj politici, dakle tu smo sada govorili o financiranju sporta i kako upravo ove industrije koje su štetne zdravstveno su često nekada i sponzori, sponzori i reklamiraju se upravo na sportskim događajima i natjecanjima, a s druge strane možda to ne bi bilo ni potrebe za time da se dio ovih poreza usmjeri upravo u financiranje sporta, sportaša, stipendija kod naših sportaša itd. Tako da tu želim apelirati na vas da o tome vodimo računa. Znam da je i sada i već bivši ministar Kujundžić očekivao da će upravo prihod od ovih poreza i poreza na duhan se usmjerit u zdravstvo, znam da to nije moguće, ali Vlada bi možda trebala reći, da politika je ili možda i zakonski to regulirati da sredstva od ovih zdravstvenih poreza idu upravo u prevenciju, edukaciju i financiranje sportaša. Možda bi to bio onda jedan odgovor, odgovor na sport. Znamo da je ovoga prije 10, 15, 20 godina npr. došlo do zabrane isto reklamiranja i duhanskih proizvoda i javno, a tako i u sportu, pa možda je ovo put, ali ne možemo zabraniti sada trenutno firmama koje proizvode energetske napitke da ovoga sponzoriraju sportaše, jer sportašima fali novca, ali kada bi prihode od ovih poreza usmjerili u tom pravcu onda bi možda mogli ići na onu radikalniju odredbu da zabranimo uopće i reklamiranje takvih proizvoda npr. na sportskim natjecanjima i događajima koji se dešavaju. Uglavnom, smatram da o tome treba voditi računa i da bi sve to trebala biti dio jedne cjelovite, pa i zdravstvene politike koju bi Vlada trebala provoditi i da to sve skupa treba biti povezano. Uglavnom pozdravljam oporezivanje štetnih, štetnih proizvoda koji utječu i na zdravlje ljudi i imaju troškove kasnije, ali evo pozivam vas da razmislite malo i o, o, o, o cjelovitoj politici zdravstvenoj, ne samo o ovom fiskalnom, fiskalnom učinku, hvala lijepo.
Fala i vama, g. Prelec ima prvu repliku.
Hvala poštovani predsjedavajući. Kolega Đujić, vi ste rekli da u stvari ne protivimo se jasno ovakvim porezima za proizvode koji su štetni, ali ja bi reko da se protivim, ja osobno protivim se, stalno mijenjaju poreze, činjenica da mi više ni sami ne znamo koliko imamo poreznih stopa, koliko često mijenjamo poreze, a to nije dobro za nijednu državu, svi oni investitori koji dolaze u RH moraju se zapitati koliko mi često stvarno poreze mijenjamo, tu se nikako ne mogu složiti i nakon evo 4, skoro 4.g. ove Vlade ne znam koliko poreznih stopa smo mijenjali. A drugo, podržavam ovo što vi kažete, moramo znati kad dižemo već poreze za što su oni namijenjeni, ako je to za prevenciju borbe protiv pretilosti, borbe protiv svih oblika karcinoma, slažem se, al onda to treba točno definirati u poreznom zakonu da vidimo koja prevencija nam dolazi od tih prihoda, od tih novih poreza, to je nešto što treba definirati i onda će ljudi moć shvatiti zbog čega dižemo porez. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Prelec, ja ću vam reć, rekli ste da ne znate koliko smo imali ovaj izmjena, u 3.g. ove Vlade imali smo 3 cjelovite porezne reforme i porezne izmjene i da to nije dobro, to stvara jednu određenu nesigurnost i kod investitora i kod ljudi koji rade, donosimo mnoge strategije u ovom saboru, uostalom u svakoj toj strategiji piše da se recimo porezna politika 5.g. ne bi trebala mijenjat, ja ću sad opet podsjetit, kada smo razgovarali, tu se razgovaralo i danas i o ugostiteljstvu i o ovom famoznom PDV-u u turizmu, temelj za ta porezna rasterećenja bivšoj Vladi je bila i strategija razvoja turizma RH u kojoj je isto pisalo da se 5.g. ne bi trebala mijenjat porez i prvo što je ova Vlada napravila kad je došla na vlast je promijenila te poreze, tako da u biti bi trebali nekad imat tu stabilnost i dosljednost, a da nisu ove godine izbori prije, prije 11.-12. mjeseca, vjerojatno bi išli u četvrtu cjelovitu poreznu reformu, tako da to u svakom slučaju nije dobro.
Pardon, g. Vešligaj.
Pa evo, ja ću isto se referirati na ovo što ste vi istaknuli, a to je da se mi nalazimo konstantno ovaj u mandatu ove Vlade u nekakvoj poreznoj reformi i to stvarno sa aspekta poreznoga sustava uistinu nije dobro niti za poduzetnike što je spomenuo kolega u replici prije, ali niti za građane jer građani bi valjda isto trebali znat koliko će poreza plaćati. Naravno da ako gledamo da je bilo tu i dobrih poteza i da je vjerojatno i ovo jedan od dobrih poteza također, međutim imali ste dobrih poteza koji su kasnije poništeni, mi konstantno idemo za tome da se oporezuje sve manje i manje rada, šta je dobro za građane, imaju veće plaće, ali s druge strane imate problem da nam je cijeli porezni sustav odnosno svi prihodi jedinica lokalne samouprave se financiraju iz poreza na dohodak, što smatram jednostavno da nije dobro i nije dugoročno i naš, naša struktura jedinica [[Upadica: Fala]] lokalne samouprave neće to moć izdržati.
Fala na odgovoru, g. Đujić.
Kolega Vešligaj, ja sam iskoristio ovu raspravu opet da skrenem pozornost na jedan problem za koji smatram da je važan, a to je sport koji onda opet ljudi kad se bave sportom upravo rade i prevenciju ovih zdravstvenih problema koji se uzrokuju s ovim i mislim da bi ovakve teme trebale potaknut donošenje cjelovite politike a, jer recimo sport se dosta financira upravo iz ove lokalne razine što vi govorite, dakle mi danas u RH uopće ne znamo koliko novca u sport odlazi na razno raznim nivoima i mislim da bi tu država trebala napravit da, da, da, da se zna koliko ide, otkuda ide, ali onda bi se možda rasteretili isto i gradovi i općine da se na, na, na nivou države napravi jedan model financiranja i da to ide tamo kamo treba i da to ima nekakve rezultate. Ista stvar je i sa ovim načinom financiranja gradova i općina, dakle treba razmislit o promjeni cijelog modela da se gradovi i općine nije glavni prihod u biti i najveći porez na dohodak.
Jovanović.
Hvala lijepo. Kolega Đujić, prema mišljenju instituta, prema istraživanju Instituta za javne financije za sport se ukupno u RH izdvaja preko 2,5 milijarde kuna, tako da ove paušalne ocjene koje čujemo su zapravo vrlo površne. Prema tome, dobro ste povezali i zaista ovakva rasprava o porezima, posebno o tzv. nezdravim porezima treba ići u paketu sa raspravom o zdravstvu i sportu jer to treba biti dobar način za financiranje raznih preventivnih programa u rješavanju zdravstvenih rizika jer je RH upravo po toj preventabilnoj smrtnosti u Europi među najlošijim zemljama. Međutim, ono što ja uvijek inzistiram, dakle ne pristajem da se novac tek tako daje u sustav zdravstva, a da pri tome ne postoji nikakvo upravljanje troškovnom stranom, a to je upravo bio ključan problem aktualne zdravstvene administracije, tako da nikakav fiskalno održivi sustav nije uspostavljen. Prema tome, mi smo prošlu godinu završili sa 3,1 milijardom kuna dugova u zdravstvu uz sve sanacije koje su bile [[Upadica: Fala]] prisutne.
Odgovor g. Đujić.
Kolega Jovanović, dakle brojke govore o, o, o, o svemu tome i upozoravaju nas na određene probleme i zbog toga treba provodit rasprave i trebaju bit cjelovite rasprave i o zdravstvu i o sportu i o svim tim problemima i onda bi one možda trebale ponudit određena rješenja i ne pričat samo o porezima, dakle porezno opterećivat, ne znam, bez ova energetska pića o čemu pričamo, treba možda razgovarati o poreznom rasterećenju, dakle u nekim europskim zemljama neki ljudi koji, ajmo reć to tako, zdravo žive, znači nepušači plaćaju manje neke, neke druge poreze ili davanja i to su sve neke stvari o kojima moramo razgovarati i vidit koji su modeli najbolji u konačnom cilju, a to je zdravlje naših građana i da državu, u biti kasnije onda to liječenje ljudi koji obolijevaju zbog nezdravog načina života, manje košta, dakle zemlje koje na vrijeme to prepoznaju krenu u tom pravcu, kasnije imaju manje troškove i u biti im se to puno, puno bolje vraća nego, nego zemlje koje imaju zaostale metode.
I na kraju gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Đujić. Dakle oko pojedinih sportova se vrti ogroman novac i samo pojedini sportaši koriste blagodati toga novaca, isto je tako i sa sponzorima. Vi spominjete energetske ili bezalkoholne ili alkoholne napitke koji se onda sponzoriraju vezano uz te sportske događaje, međutim riječ je o posebnim porezima i zbog toga bi država trebala voditi računa da se financiraju i populariziraju oni sportovi koji su manje plaćeni. Ja ću ponovno navesti primjer ženskog nogometa u RH koji je nepravedno diskriminiran, pa tako recimo ni HRTV ne želi prenositi žensko finale dok istovremeno prenosi muško finale u kategoriji veterana što nikako nije poruka mladim ljudima, evo u ovom slučaju ženama da se bave sportom, da se bave zdravim životom i to su stvari o kojima treba misliti čitava Vlada, a ne samo Ministarstvo financija. Ali Ministarstvo financija je to koje ubire sredstva koja bi trebalo onda pravilno raspodjeljivati da se eto zastupe svi sportovi jer kao što ste vi rekli to je pravi način borbe protiv ovisnosti i bolesti.
Odgovor, gospodin Đujić.
Pa da to je jedna složena tema, puno mi ovdje pričamo i o sportu i često pričamo, sada ne možete ulaziti u to koji sport ima više novca jer normalno neke stvari su i na tržištu, nešto je atraktivnije, nešto više ljudi gleda, a onda su tu više zainteresirani i sponzori i sve, ali upravo bi država trebala biti tu ta koja će pomoć ovim manje atraktivnim sportovima, ajmo ih tako nazvat. Imamo sada ovaj model financiranja od igara na sreću, s druge strane imamo još uvijek neriješen problem oporezivanja online klađenja koji ni do dan danas, i ne mislim da je tu sada problem ove Vlade, to je problem već desetak, 15 godina koji se ne uspijeva riješit, ali gdje se vrti ogroman novac koji se onda može usmjeriti u ove ajmo reći manje atraktivne sportove. Ali uglavnom zahtijeva jednu sveobuhvatnu raspravu, jedan zajednički stav politike financiranja koji onda donosi opet, još jednom ću ponoviti, rezultate na kraju za sve.
Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama, gospodin Nenad Stazić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi ministre, kolegice i kolege. Kratak zakon pa će i rasprava biti kratka. Porezi imaju određenu svrhu, s jedne strane oni služe zato da se puni državni proračun, s druge strane, posebno ovakva vrsta poreza posebni porezi, u tome da se potiče određeni tip društveno poželjnog ponašanja ili da se obeshrabri društveno nepoželjno ponašanje. Tipičan primjer je posebno porez na duhan. E sad, koliko poreznom politikom možemo zapravo promašiti taj cilj možda najviše pokazuje porez na duhan. On je rastao zadnjih godina, a da li je rezultirao smanjenjem broja pušača u Hrvatskoj? Nažalost nije. On se povećava, a pogotovo kod ljudi u adolescentskoj dobi što nas treba zabrinuti dakako, ali nam treba i objasniti da nismo dobro upotrijebili alate koji nam stoje na raspolaganju. Naime, nije dovoljno to raditi samo poreznom politikom, to se mora raditi i edukacijom i mora se raditi prevencijom. Mi te edukacije npr. nemamo u zdravstvenom odgoju u osnovnoj školi, nemamo je u dovoljnom broju, inače bismo valjda imali malo bolje rezultate nego što ih imamo. Isti slučaj je sa zloupotrebom alkohola, opojnih droga, mi gubimo tu bitku polako, mi tu bitku u društvu gubimo, a naša je odgovornost da ju dobijemo jer mi donosimo zakone, mi to reguliramo. Pri tome se mora voditi računa o situaciji u okruženju. Evo kolikogod da smo podizali cijene duhanskih proizvoda ljudi ih sve manje kupuju domaće proizvode, a sve više ih uvoze iz BiH jer to je tako ne znam dva ili tri puta jeftinije. I šta smo postigli? Ništa. Napravili smo glupost jer smo nedovoljno vodili računa o tome da to ipak mora biti usklađeno i da ne može ići povećanje cijena ili povećanje trošarina ili povećanje posebnih poreza ne može ići u nedogled. I nije to panaceja, nije to lijek za sve, podić porez i sada smo riješili problem. Ovo je dakle usmjereno na oporezivanja energetskih napitaka, ali vidite mi hoćemo tu jednu zdravstvenu svrhu, a istovremeno dopuštamo reklamiranje energetskih napitaka, to je ono o čemu govorimo. Te akcije moraju biti usklađene, pa ako smo se odlučili da smanjimo potrošnju energetskih napitaka pa onda zabranimo i njihovo reklamiranje. Koriste ih uglavnom studenti kažu da povećavaju koncentraciju kod učenja, koriste ih vozači da bi bili sabraniji u vožnji, pa se čovjek pita sad da li je veća šteta od toga što imaju malo više šećera ili je veća korist što se pojačava koncentracija. Kaže se da je ovo protiv šećera u bezalkoholnim napitcima, ali šećera ima i drugdje, ima ih u svim kanditorskim proizvodima, pa bi onda bilo logično ako smo protiv šećera, ako smo za to da ljudi jedu manje šećera jer je to nezdravo da onda napravimo jednu cjelokupnu strategiji oko toga i obrazovnu strategiju i poreznu strategiju i strategiju reklamiranja takvih proizvoda, onda bismo mogli očekivati efekta. Međutim, ovo nije zakon koji ima samo tu svrhu, on ima jednu važniju svrhu, naime, on je donesen u 12. mjesecu prošle godine i ovo je popravak. Tamo se nije ovo uzelo u obzir, nije se baš precizno radilo pa sad to treba popraviti, ajmo to reći, ajmo to reći i ovo smo morali ispraviti jer nismo dobro ni pametno ni sveobuhvatno napravili to kod zadnjih izmjena. Ne vidim nekakav poseban razlog zašto se ovakav zakon ne bi prihvatio ali pozivam Vladu, ali pozivam Vladu da kod promišljanja poreznih politika djeluje međuresorno ne samo kroz Ministarstvo financija nego i kroz Ministarstvo obrazovanja, kroz Ministarstvo sporta, dakle da Vlada tu djeluje kao cjelina jer mislim da ćemo tada kao društvo imati bolje rezultate nego što ih imamo.
Imamo nekoliko replika, prvu repliku ima g. Jovanović.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Stazić, ipak da ne ostane nedorečeno, ne možemo reći da u Hrvatskoj nema programa, dakle naša Vlada je uvela u sve škole zdravstveni odgoj i obrazovanje za zdravije društvo i u tom segmentu je upravo jedan modul „Živjeti zdravo“ posvećen ovim temama ali će proći vremena dok vidimo da li je to dalo rezultata. Tu je i program HZJZ-a, „Živjeti zdravo“ gdje također ima 5 modula koji je na građane u Bruxellesu, koji je jedan od najboljih programa u smislu prevencije ali naravno to treba uporno ponavljati i inzistirati da se provodi. Također jedno lutanje ove Vlade vidi se i kad je riječ o cigaretama. Dakle, upravo je završila e-savjetovanje o jednoj uredbi koju nećemo imati mogućnosti ispraviti u Saboru pa je dobro da to ste spomenuli, dakle trošarine na e-cigarete koje se dižu prema ... [[Govornik se ne razumije.]] tekućine a ne prema nikotinu i drastično će poskupiti, dakle treba dizati po miligramu nikotina a ne prema mjeri tekućine, to je recimo potpuno krivo u ovoj uredbi i ono će smanjiti broji ljudi koji prelaze na e-cigarete a to je dobro u prevenciji karcinoma.
Hvala, odgovor.
Kad se radi o edukaciji, ... [[Govornik se ne razumije.]] mislim da su nedovoljni, mislim da to treba krenuti od 1. razreda osnovne škole, da treba postojati jedan pregled koji bi se zvao ovisnosti. Ali to nije samo ovisnost o drogama, to nije samo ovisnost o duhanu, to nije samo ovisnost o alkoholu, to je u zadnje vrijeme ovisnost o mobitelu, o laptopu, različiti novi pojavni oblici ovisnosti se javljaju a mi kao društvo nemamo dobar ili dovoljno dobar odgovor na to. Kad govorimo o cigaretama, evo sad se pojavilo baš nedavno jedan program ranog otkrivanja karcinoma pluća, nabavljeni su novi CT uređaji, vrlo pohvalno, krenulo se u široku akciju, pozivaju se pušači stariji od 50 g. da dođu na preglede i to je ono kako ja mislim da bi trebalo djelovati. Znači ne samo povećat cijenu cigareta nego raditi i edukativno i preventivno.
G. Klisović.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. G. Stazić, dopala mi se ova vaša teza o potrebi usklađenosti državnih politika dakle i one koje idu prema prevenciji određenih ponašanja koja nisu poželjna kao i porezna koja moraju biti u to uvezena. Svakako treba to uskladiti. I naravno, represija nije jedino i najbolje rješenje no ljudi vrlo često dobro reagiraju kada budu opaljeni po džepu a mi znamo koliko košta zdravstveni sustav velike količine pušača u našoj zemlji. Znamo i koliko košta zdravstveni sustav prekomjerna konzumacija slatkih, vrlo slatkih pića kao i svi programi preventivni koje također treba od nekuda financirati. Zato podizanje poreza u ovom segmentu i ne mora nužno biti loša stvar ako je praćena i usklađena sa ostalim dijelovima politike koja mora biti.
Odgovor, g. Stazić.
Gotovo da vam nemam što odgovoriti jer ste u svojoj replici iznijeli one moje osobne teze, da, treba djelovati što usklađenije. Ako budemo djelovali usklađeno, imat ćemo rezultate.
Hvala lijepa, idemo dalje. A Saša Đujić, oprostite, nisam vas vidio.
Skoro ste me zaboravili, potpredsjedniče. Hvala lijepo. Kolega Stazić, upravo je ključ svega ta cjelovita usklađenost a i rekli ste ali nisam zbog toga, to sam rekao i u raspravi, vi ste ponovili više puta, javio sam se jer ste rekli da danas donosimo ovaj zakon radi popravka i to je točno jer nije dobro odrađen posao u 12. mj. kad se ova ideja rodila ali ja uskoro očekujem možda još jedan popravak zato jer po informacijama koje ja imam, kad se krenulo u ove izmjene, onda je ideja bila da se oporezuje šećer u pićima bezalkoholnim. Dakle da ide prema šećeru. U međuvremenu su se pobunili neki proizvođači takvih pića i onda se dodala ova odredba o taurinu da se to precizira onda isključivo na energetska pića ali mi imamo sada, dogodit će se situacija da imamo neka bezalkoholna pića koja nisu energetska, koja će imat više šećera čak i od nekih energetskih a neće past pod ove škare i tu u biti treba vodit onda tu cjelovitu politiku da se zna šta se oporezuje i zbog čega i koji bi efekti tu trebali biti na kraju toga.
Hvala lijepa. Odgovor, g. Stazić.
Ako se to dogodi, tim gore, tim gore, to znači da ne znamo promišljati dovoljno unaprijed. Jako, jako treba sad razmisliti da li oporezivati šećer u nekim namirnicama. Šta će onda? Povećat porez na čokoladu, na Kanditovske proizvode, na kekse, mislim, povećati u slastičarnicama njihov porez zato što prodaju proizvode sa puno šećera. Znači ne može se tako, znate, uzet jedan mali segment pa onda na njemu graditi nego malo treba to šire zahvatiti.
Sada je na redu g. Ivan Pernar, nema ga, gubi pravo. G. Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicima. Pa evo jedna rasprava koja je ipak zaokupila saborske zastupnike koji su u svega 5 članaka ipak našli motiva da raspravljamo o Zakonu o posebnom porezu na kavu i bezalkoholna pića čak i štoviše, jedan zastupnik je bio posebno spreman danas, čuli smo ga, došao je ovdje, utvrdio da je posebno spreman, da se spremio za zakon i da je utvrdio da ovaj zakon samo u djelu koji se odnosi na kavu, građanima odnosi 120 milijuna kuna godišnje i da im narušava njihov socijalni mir kojeg imaju dok piju zajedno kavu i razgovaraju o svim temama koje ih muče u toku godine. Međutim, nema ga sada ovdje pa vjerojatno mi ne može odgovoriti, tako da ovaj jednostavno moramo se i na ovakav način razgovarati jer nije sama rasprava o zakonu, rasprava o 5 članaka nego i malo šira priča. Utvrdili smo i onu slijedeću činjenicu čitav Klub SDP-a podržava oporezivanje, veće oporezivanje bezalkoholnih pića sa viškom šećera ali su protiv zakona koji bi to trebao riješiti i to možemo shvatiti kao kontinuitet jedne vjerodostojne, dobre politike koja u biti je nekakvo drveno željezo koje ne može ovaj funkcionirati u naravi, ali su i dodali bili smo protiv 4 kruga porezne reforme i kao formalni završetak te porezne reforme u 4-tom krugu ovaj zakon, bit ćemo i protiv njega. I to je u redu. I tu je neka točka ili pravac ili crta razdjelnica između ove Vlade Andreja Plenkovića koju podržava ova većina i SDP-a koji želi sutra voditi ovu državu jer su pokazali kroz svoje glasovanje, kroz svoje rasprave da 4 kruga porezne reforme ne podržavaju. Nisu htjeli podržati povećanje poreznih odbitaka kroz porez na dohodak koja su značila povećanja plaća građanima, nisu htjeli podržati smanjenje poreza na dobit za ne znam poduzetnike koji ostvaruju prihode do 7,5 miliona kuna do 3 miliona kuna, pa to smanjenje sa 18 na 12% itd., nisu htjeli podržati politiku za mlade u smislu plaća da ih se oslobađa u potpunosti od poreza na dohodak do njihove 25 godine i od 25 do 30 50%, nisu htjeli podržati porez tj. smanjenje PDV-a na usluge hrane tj. hrane i slastica i ukupni učinak ta 4 kruga od nekih 9 milijardi kuna oni su proglasili svojim zalaganjem glasovanjem, nevažnim, bez veze, nebitnim i da građani u biti i nisu kao ni poduzetnici zaslužili takvo rasterećenje jer njihova je politika kad su oni imali priliku da vode ovu državu bila je u biti povećanje svih vrsta poreza i naravno svih davanja u smislu režija, energenata, ne znam bilo čega što god se ticalo kućnog budžeta u ta 4 godine svjedočili smo samo povećanjima. I to su točke razdjelnice. To ono što možemo mjerit, znači sutra kad budemo u nekakvim mogućnostima da raspravljamo javno u nekakvim kampanjama i tako, uvijek možemo reći SDP je bio protiv toga, mi smo bili za to. I to građani vjerojatno mogu ili ne moraju shvatiti. Svatko u svom kućnom budžetu može primijetiti i ne mora primijetiti bilo o kojem području da govorim. Pa možda i o ne znam učiteljima, profesorima, zdravstvenim djelatnicima to su one dokazive stvari koje se mogu utvrditi i u fonogramima rasprava i u statistikama i u svemu onome što i ovaj dom radi. Tako i ova priča. Svi smo mi za to da pokušavamo utjecati na to da nam djeca žive zdravije da piju napitke koji su zdraviji itd., kad trebamo učiniti takav potez mi smo protiv toga iz političkih razloga, partijskih razloga, ne zato što se mi s time ne slažemo. I to je jedan legitiman politički cilj ili argument koji treba uvjeriti građane da su oni zaista alternativa koja sutra treba drugačije voditi ovu državu. Ja se s time ne slažem, slažem se samo sa učincima ili argumentima koji kroz određeni postupak, kroz aktivnost doprinose. Mislimo da ovaj zakon treba doprinijeti. Bilo je je proročanstava, vjerojatno takve su primjedbe koliko sam vidio bile i na javnoj raspravi. Znači da nisu svi obuhvaćeni pa da je to nepravedno ili da će se povećati uvoz i to je ovo što govore kolege. Postoje iskustva drugih država koje su takav porez uvele, ona su negdje pozitivna negdje nisu ostvarila učinak koji se smatrao. Da li je na nama da gledamo samo jednolično i kažemo e ovdje gdje su pozitivne to prihvaćamo, gdje nije ostvaren učinak taj dio nije naš. Vjerojatno će i takav nekakav učinak ovakvog zakona sutra možda ostvariti određeni pozitivan pomak, ali ajmo pružiti priliku. Zašto to govorim? Kad smo imali vladu SDP-a u kojoj su sjedili i neki aktualni zastupnici ovdje onda je svaki zakon ovdje, too much bio sam u oporbi tada, da je svaki zakon i donošenje zakona u stvari mogućnost koju građani hoće ili neće iskoristiti, poduzetnici hoće ili neće iskoristiti. Kad dolazimo na ovakve akte ili na ovakva zakone koje predlaže ova Vlada e onda su to gotovi fakti je ili nije, nema mogućnosti i to je ono o čemu se mi kao trebamo ovdje razlikovati. Osobno sam za ovo jer smatram da sigurno nismo ušli u ovo čisto zato što nemamo što raditi nego jednostavno smatramo da i u tom dijelu možemo doprinijeti nekakvim zdravstvenim navikama, učincima na cjelokupno zdravstvo, a neka vrijeme ili neki drugi pokažu da li je to bilo dobro ili nije bilo dobro. Zbog toga kažem još jedanput, Ministarstvu financija i ovoj Vladi želi ovaj reći, poručiti da su učinili dobro za hrvatske građane bez obzira na sva osporavanja i se nerede koje pokušavaju stvoriti ne bi li uvjeravali ljude da depresijom, defetizmom, nekakvim ponašanjem koje treba biti rušilačko čemu smo svjedočili i sinoć ovdje ne ovoj sjednici u biti se stvara alternativa koja treba nadomjestiti konkretan, argumentirani učinak koji se može osjetiti. Znači samo govorimo, lažimo, izmišljajmo, budimo negativni i kao takvi smo vrlo podobni da sutra budemo nekakav nova vlast koja će onda u jednom trenutku utvrditi da je ovoj sve državi, da je u ovoj državi sve lijepo, odjedanput će biti kao što će se to vjerojatno sada utvrditi gore na nekom drugom brdu. Sve će biti super. Nema više nikakvih problema. Eto, o tome na kraju želim reći znači da ćemo uživati u sučeljavanjima jer su tragovi ostali. Tragovi su ostali i svaki put kad je SDP stisnao, stisnuo crveno on je rekao svoj stav, protiv smo da se građane rasterećuje, protiv smo da gospodarstvo ima manje poreze i to je jedina mjerodavna činjenica koja se da dokazati brojkama, sve ostalo su dojmovi, a o tome će onda građani.
Prva replika g. Đujić.
Kolega Borić, sve ostalo su dojmovi, ali lijepo ste rekli, ovo su točke razdjelnice i da i tu će građani onda ovoga ocjenjivati i govoriti, puno je tu laži i to ste dobro isto rekli samo što ste u tom slučaju govorili o sebi. Dakle, kad budemo govorili o nekakvim razdjelnicama i šta nas razlikuje nas i vas onda ćemo da, SDP je bio protiv uvođenja poreza na prvu nekretninu, HDZ je oporezivao prvu nekretninu mladim ljudima koji prvi puta kupuju stan, SDP je bio protiv toga da bogatima plaće rastu još više, a siromašnima ne rastu, HDZ je bogatima davao puno više nego šta su imali, sirotinji nije davao ništa, vidite koji ste vi manipulatori, vi ste prvoj poreznoj reformi uveli porez u ugostiteljstvo, a sada govorite da smo mi protiv toga da se tamo skida, ne mi smo protiv takve porezne reforme bili zato što ste vi uvodili te poreze i to su stvari koje nas ovoga dijele i koje nas razlikuju i o tome ćemo govoriti, veselimo se tim sučeljavanjima samo nemojte manipulirat bez veze.
Odgovor g. Borić.
Hvala lijepo. Kolega Đujić, ja ne manipuliram, ja uvijek govorim ono što ja mislim, mislim da je ovo istina i argumentirano, porez na ugostiteljske usluge, o tome ćemo uvijek govorit, bit će na početku i na kraju mandata 13% bez obzira što vi govorili, tako da, ali onaj što ste vi ostavili od 22 na 25%, 23, pa na 25% je osto, nažalost i tu smo u poreznom četvrtom krugu odustali od smanjenja sa 25 na 24 da bi zadovoljili neke druge prohtjeve ili mogućnosti i to ste vi bili i protiv toga, znači još jednom ponavljam, protiv većih plaća svim građanima, protiv, protiv, znači toga da gospodarstvo ima manje poreze koje plaća na dobit, pogotovo sa 93% onih koji su imali prihode do 7,5 milijuna kuna koji su se do tada oporezivali sa 18%, sada će to biti sa 12%, vi to morate reć jasno da smo bili protiv toga jer da ste ostali na tom stavu i da ste vi imali većinu, oni bi danas plaćali 18%, tu nema manipulacije, to je mjerljivo i zna se koliki je učinak takve mjere i bili ste protiv toga da mladi plaćaju manji porez na dohodak od 20 do 30.g., to piše.
Vrijeme. g. Klisović.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS. g. Borić, puno ste u svojoj raspravi pričali o SDP-u, čak ste nas proglasili i nevjerodostojnim, jedno se zalažemo kod konkretnih sektorskih politika, a drugo kada dođe proračun i treba dobit novce za njih, da se ne zalažemo za veće plaće ljudi, to je osnova socijaldemokracije, prema tome morali bi malo bolje pratit naš rad, ali proglasiti SDP nevjerodostojnim, a onda ste promrmljali samo nešto kako HDZ-ovo obećanje dano da će PDV sa 25 se smanjiti na 24% eto nije se desio, di je tu vjerodostojnost ili su tu neki sada, neka obrazloženja, izlike, bilo šta, ali ne održavanje vlastitog obećanja, e vidite to zovemo nevjerodostojnost. Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Klisović, upravo je SDP bio taj koji je bio na stavu da ne treba smanjiti sa 25 na 24% … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Jeste, vi, vi kad ste obećavali u onom planu ako se sjećate kad ste vi bili zamjenik ministra vi ste rekli da Plan 21 je u biti želja hrvatskog naroda i da kad vi dođete, kad ga ispunite da će taj narod biti sretan. Međutim, na kraju ste rekli da je taj plan bio nekakva izmišljotina i laž, da to niko nikad nije ni obećo, jer ste shvatili da je učinkovitost vaše Vlade bila nikakva, apsolutno, da se ništa iz tog plana nije moglo riješiti i to je bilo pitanje vaše vjerodostojnosti, to nisam govorio ja, to je nažalost rekao čovjek koji je danas postao predsjednik države i to je sve bilo u redu, ali ova priča od 25 na 24, upravo je SDP prvi izašo i reko nemojte to raditi jer ćete osloboditi sredstva koja nažalost neće biti korisna i kad smo mi to napravili vi ste bili opet protiv toga i stisnuli ste crveno i rekli mi ne podržavamo izmjene Zakona o PDV-u u onom drugom dijelu [[Upadica: Vrijeme]] apsolutno.
Fala, fala, fala, hvala g. Maras.
Hvala lijepa. g. Borić, vi ste sebe prozvali argumentirani učinak koji djeluje, e sad zanima me točno šta to znači, kako ste vi konkretno Josip Borić argumentirani učinak koji djeluje, tako da, to je vrlo zanimljiva teza i vjerujem da će mnogi u svojim političkim raspravama koristit tu terminologiju jer je efektna i ovaj dosta značajno objašnjava određene stvari, jedino moraju ljudi shvatiti o čemu se radi, pa vas ja molim da objasnite građanima što znači da je Josip Borić argumentirani učinak koji djeluje. Hvala lijepo.
Molim vas argumentirajte to.
Pa nisam ga uspio razumit, on uvijek ima ovaj nažalost neke svoje eskapade jer jednostavno ovaj svjestan je, svjestan je da je kao ministar bio vrlo uspješan i da ga obilježilo to da je imao lift poseban s kojim je putovao dnevno do svog ureda i nazad i da je tu bio jedini taj argumentirani učinak kojeg je mogo na kraju svog mandata pokazati jer kad bi spomenuli sve one negativne strane, one desetke tisuća zatvorenih poduzeća, obrta itd., koje je omogućio sa svojom politikom, kad su mu izmislili ministarstvo da bude ministar, on danas ovdje kažem prosipa svoja nekakva mirno djelujuća, djelujuća ovaj razmišljanja koja bi trebala oduševljavat hrvatski puk. Nažalost, često to ispada krivo, pa bude nervozan, pa bude pa čak i u lošim stanjima i zbog toga kažem ova rasprava treba pokazati crtu razdjelnicu između onih koji su za to da pomažu građanima i poduzetnicima i onih koji su bili protiv tog i to je jedina argumentirana rasprava.
Fala, g. Šuker.
Fala ljepo, pa kolega Borić, vi ste sve to ljepo proanalizirali, međutim treba, treba reći nešto da s obzirom da govorimo o posebnim porezima ili trošarinama da oni imaju svoju namjenu ili hoće nivelirat cijenu određenih proizvoda ili žele na takav način dodatno oporezovat proizvode koji su štetni za građanstvo. Ako se ne varam, ako je taj famozni PDV toliko problematičan mi smo ovdje jasno rekli da smo donesli političku odluku da nećemo smanjiti PDV opću stopu za 1%-tni poen zbog situacije u zdravstvu koja je naslijeđena i koja nažalost traje već ohoho godina, a isto tako je tada naglašeno i rečeno da će se posebni porezi na štetne proizvode koji itekako djeluju na zdravlje hrvatskih građana, tu se prije svega misli na duhanske proizvode i na proizvode koji sadrže puno šećera da će tu uvesti dodatni porezi i na takav način pokušat preventivno djelovati, a s druge strane Ministarstvo zdravstva će doć na takav način do dodatnih sredstava da ispravi sve ove nepravilnosti koje je ima do sada.
Vrijeme, vrijeme. Odgovor, izvolite gospodine Borić.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, kaže još jedanput razlika između ove vlade i one vlade koju su vodili oni je očigledna i da se mjeriti. Zbog toga imamo sa strane njih na neki način i smijanje na sve ovo što mi govorimo jer tamo je jedan jedini čovjek koliko vidim ipak na kraju kada je mogao pokušao voditi brigu o tome što država radi, što je napravio i uspio je napraviti, a ovi drugi su trošili ko pijani milijuner, nije ih uopće bilo briga. 70 milijardi javnog duga u četiri godine i nemaš brige. Posudiš, potrošiš i ostaviš sljedećem nek se brine i onda ga lijepo iskritiziraš kako je to sve bez veze i ništa ne znaš i to je to, dojam u javnosti i percepciji. Što je ostalo? To možemo mjeriti i tu postoji razlika i o tome govorim i zato ovo oni ne vole slušati, to njima smeta jer su na tankom letu jer ono što je ostalo iza njih je bilo praktički ništa, ništa. Ali danas prosipaju pamet kao da znaju sve.
Hvala. Idemo dalje, gospodin Stjepan Čuraj pojedinačna rasprava. Nema ga, gubi pravo. I na kraju gospodin Gordan Maras. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, tražim stanku od 10 minuta u ime kluba HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike zbog toga da bismo se konzultirali o ovim dvama zakonima koji su na dnevnom redu. Naime radi se o tome da je monetarni sustav u RH narušen i oštećen izuzetno zadnjih 15 g., po tom pitanju HNB kao institucija nije učinila ništa, ona se brine samo o profitu banaka, ne zanima ju to što su građani RH oštećeni upravo jednim lopovskim ponašanjem hrvatskih banaka koje su osuđene 2014. najprije zbog nezakonitih kamata, 2019. zbog valutne klauzule, HNB nije učinila ništa kao netko tko obavlja nadzor i superviziju da prekine bankarsko nepošteno, nezakonito, lopovsko ponašanje. HNB imala je dužnost na temelju prve pravomoćne presude iz 2014. prekinuti ponašanje hrvatskih banaka koje su primjenjivale nepoštene kamatne stope. Zatim ministar ne želi to čuti, zatim je HNB trebala prekinuti banke u uporabi nezakonite valutne klauzule CHF jer postoji određeni broj kredita u kojim se i dalje primjenjuje valutna klauzula CHF a HNB to nije zaustavila a trebala je budući da je to izvršni dio presude u slučaju Franak gdje piše osim da su banke nepošteno ugovarale takve kamatne stope, da se banke tako ne smiju više ponašati. HNB imala je dužnost kao nadzornik, supervizor prekinuti takvo ponašanje banaka, naložiti im da moraju prekinuti s primjenom nepoštenih kamatnih stopa i da moraju prekinuti s primjenom valutne klauzule CHF u onim kreditima u kojima se i dalje primjenjuje takva valutna klauzula. HNB to nije učinila kao nadzornik i kao supervizor. Hvala.
Vrijeme. G. Đujić, replika.
Kolega Maras, vi ste vrlo argumentirano, sadržajno i sveobuhvatno razgolili potpuno licemjerje HDZ-a i njihove politike i ja želim vama ukazati isto na jedan primjer. Dakle, evo HDZ nas proziv da smo mi protiv poreznog rasterećenja na plaće mladih do 30 g. jer smo protiv toga glasali. Da, ja sam recimo dao amandman da porezno rasterećenje u iznosu od 100% bude za sve mlade do 30, ne 50%, da ne kažnjavaju oni koji studiraju i koji idu na fakultete. HDZ je taj moj amandman odbio, a ja da su ga prihvatili, ja bi podržao tu reformu. E sad, ja sam dao amandman zato jer mislim da to treba mijenjat. Jel neki problem možda? [[Upadica Radin: Ne, ne.]] Ok, hvala lijepo [[Upadica Radin: Nije, nije problem.]] Da, da, mislim tu je nastalo neko komešanje, nervoza u HDZ-u, pa gledam šta se dešava [[Upadica Radin: Da, ali jedini problem je što ide vrijeme.]] Pa vrijeme će se zaustaviti jer ja ne mogu govorit, niste mi ostavili uvjete tako da ja ću sad završit svoje dvije rečenice [[Upadica Radin: Ajde završite vi to, molim vas.]] Da, da ali ako mogu, ako mogu, ako su se kolege [[Upadica Radin: Ja bi vas molio da završite.]] Da, ako im je tlak u redu, zdravstvo, stanje u redu [[Upadica Radin: Lijepo vas, ponizno vas molim da završite misao.]] Ok, hvala potpredsjedniče [[Upadica Radin: Izvolite.]] Dakle, ja sam dao amandman koji da je HDZ prihvatio, ja bi podržao poreznu reformu a dao sam ga jer ide u cilju boljeg života građana, nisam ko HDZ dao 15 amandmana na GUP da bi pokrio [[Upadica Radin: Hvala.]] i stavio smokvin list na suradnju sa Bandićem i da bi tu nešto kamuflirao [[Upadica Radin: Hvala.]] Moje namjere su bile iskrene, njihove nisu i to je ta crta razdjelnica koja nas Upadica: Minus 30 je opasno za zdravlje već, molim vas sjedite./… pa dobro duže je trajala nervoza u HDZ-u od ovih 30 sekundi. Hvala lijepo potpredsjedniče.
Hvala, hvala vam, hvala vam lijepa, hvala vam, hvala vam, hvala vam, izvolite sjesti. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Đujiću, jasno da je nervoza jaka, a pogotovo zato šta premijer Plenković ne može javno reći da podržava naš prijedlog, a htio bi, o pobačaju, on bi to htio jer siguran sam da on to podržava s obzirom na njegov profil i odnose prema tome i ne da Kovaču i Stieru da ovdje javno kažu šta oni misle o tome, ali evo ajde kada gospodin Plenković prođu ti izbori onda će se moći olakšati i reći da nas podržava u tome. Tako da jasno je zašto je ta nervoza i jasno je zašto ovo što ste vi pričali nema nikakvog smisla, znači oni su olakšali mladima do 30 godina porezno ih rasteretili, ali to će moći tek konzumirati 2021. kad budu dobivali povrat poreza, znači to je sa odgodom. Neka druga vlada će imati fiskalne učinke [[Upadica: Vrijeme.]] njihove pomoći. Hvala lijepo.
Hvala, hvala. Gospodin Stazić.
Kolega Maras cijeli svoj govor ste iskoristili da opišete Vladu HDZ-a pogotovo kroz izjavu našeg kolege Borića sada već čuvenu izjavu koju će sigurno prenijeti svi portali o argumentiranom učinku koji djeluje. Mislim da kad bismo htjeli opisati tu politiku i kolegu Borića da bi bolji izraz bio da je to niz neargumentiranih učinaka koji ne djeluju.
Odgovor, gospodin Maras.
Hvala lijepa. Siguran sam da će taj citat i ta formulacija ući i u politološke udžbenike jer teško je uopće zamisliti političku raspravu u budućnosti bez tog citata. I ova vaša kontrateza ima isto logike i vjerojatno će se sama po sebi nametnuti, ali vjerujte mi kada je vi i ja izgovaramo ne zvuči toliko uvjerljivo jer treba biti iskusan i uvjerljiv govornik kao što je to kolega Borić. Znači, ja i vi se moramo potruditi da uopće dođemo u tu razinu da bi takvom jednom rečenicom doprijeli do srdaca i svijesti naših sugrađana. Ali apsolutno slažem se s vama ovo je izjava za udžbenike i vjerojatno će takva biti okvalificirana. Generacije politologa će možda pisati i diplomske radove, diplomske radove na temelju argumentiranih učinaka koji djeluju. Hvala lijepo.
Gospodin, oprostite, odgovor na repliku. Ne, ah, toliko govorite gospodine Maras da ne znate, više se ne zna kad replicirate kad govorite. Gospodin Klisović, izvolite.
Hvala lijepo. Evo da damo gospodinu Marasu još malo mogućnosti da govori. Ovaj moram kazati da se njegova rasprava jako dobro meni uklopila u ono što je gospodin Šuker sa smiješkom nazvao sjajnom analizom zastupnika Borića. Dakle, vjerodostojnost o tome tko podržava, koga podržava narod i građani, oni su i sami iskazali u svim onim prosvjedima tijekom mandata ove Vlade koje je spomenuo gospodin Maras. Jel se netko možda netko sječa tako brojnih prosvjeda protiv vlade tijekom SDP-ove vlade? O tako važnim pitanjima, pa baš i ne. Tako da ja mislim tu je sve i puno rečeno, a da ne kažem da iseljavanje ljudi iz Hrvatske uključujući mladih, za koje se eto zalaže gospodin Borić nikad nije veće nego u zadnje 4 godine. Pa gospodine Maras jesu li to vjerodostojni podaci ili ona briljantna analiza koja će ući u politološke udžbenike? Hvala.
Pretpostavljam da ste replicirali na gospodina Marasa, jel da jer se nije shvatilo? Je, dobro, izvolite.
Hvala lijepo normalno gospodine potpredsjedniče se radi o replici onome tko je govorio, ali pod dojmom jer vi morate shvatiti da ćemo mi biti još dugo pod dojmom rasprave gospodina Borića. To je nemoguće apsorbirati u 15, 20 minuta ili sat vremena. Znači o ovoj raspravi i o ovom terminu će se raspravljati još danima. I sa te strane morate to razumjeti, razumite i nas zastupnike, a vjerujem da i gospodin Šuker je upravo u tom trenutku zaključio da je rasprava bila sjajna kad je čuo taj termin koji će se još dugo ponavljati. Znači sa te strane argumentirani učinci koji djeluju će od današnjeg dana vjerujte postati neizostavni dio svake političke rasprave. Hvala vam lijepo.
Ajde, recimo da je se replicira na vaše izlaganje o gospodinu, o tome što je rekao gospodin Borić i što je rekao gospodin Šuker. Više-manje tako, jel da? Dobro, ok. I sad je gospodin Borić.
Hvala lijepo. Kolega Maras da ste se potrudili, kao što ste se i nekada potrudili da onaj izraz silikonska dolina ostane u javnosti i ostala je, moguće da je vaš način politike upravo to što radite. Pokušati se rugati kao nekakav zbor podrugljivaca svakome i svemu misleći o sebi da ste savršeni, najpametniji, najbolji. Ali upravo to što sam rekao da možemo mjeriti, mjerimo. I kad ste bili ministar u vladi i vi ste smanjili nekakav zdravstveni doprinos sa 15 na 13, digli ruku, nakon godinu dana sa 13 na 15, digli ruku, sve 5. To je ono što se mjeri, samo što vi to želite zaboraviti. Kad vas netko podsjeti kao ja na takvu stvar onda se idemo rugati, rugajte se, imate dovoljno članova s kojima bi se dalo itekako ne samo rugati ima i boljih izraza od toga. Ali, iza svakog od nas nešto ostaje, vidjet ćemo što će narod reći.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo, ne mogu se ne složiti sa vašom raspravom osim u jednom bitnom dijelu, vama se niko nije rugao ovdje, nemojte to shvatiti kao ruganje, mislim kolege su vas hvalile redom, evo kolega Klisović, kolega Đujić, kolega Stazić se divio vašoj raspravi, tako da tu ne govorimo o nikakvom ruganju i mislim da ste potpuno krivo shvatili, problem je naravno šta, ono o čemu ste govorili djeluje na građane apsolutno drugačije nego što mislite da djeluje, stotine tisuća iseljenih iz RH vam je najbolji odgovor na to kako djeluje, kako djeluju vaši organizirani učinci, argumentirani učinci, pardon i žao mi je što jučer g. Kovač nije imo priliku reći svoj stav koji je suprotan stavu Andreja Plenkovića o našem Prijedlogu zakona o pobačaju, evo to mi je žao jer mu to niste omogućili. Hvala lijepo.
g. Kirin.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre, uvaženi zastupniče, u raspravu o porezu na bezalkoholna pića dobro se uklopila rasprava o gradonačelniku Bandiću jer on vjerojatno pije samo bezalkoholna pića, a to uvaženi zastupnik zna.
g. Maras odgovor.
Ja zbilja ne znam šta Bandić pije, iskreno nemam pojma šta on pije, ne, al njegovo djelovanje mi djeluje kao da ne pije samo bezalkoholna pića, ali ovaj g. Kirin, mislim mi se možemo ovako malo šaliti i, i, i u ovim nekim raspravama uklopiti određene stvari, ali ljudima nije do šale, sramotno je da HDZ ne može reći ne toj netransparentnoj i lopovskoj gradskoj vlasti u Gradu Zagrebu, sramotno je to, zbog par, par mjeseci fotelja u Vladi RH, HDZ to nije u stanju reći i vidjet ćete g. Kirin, vi ste u Rijeci, ali ovi koji su tu u Zagrebu, doduše nema nijednog, ima g. Kovač je iz Zagreba, vidjet ćete kako će HDZ proć na slijedećim izborima u Zagrebu, bit ćete sretni ak vam dobi kandidat 10%, zbog sveg će to Zagrepčani zapamtit. Hvala vam lijepo.
Fala, fala lijepa. Gđa. Glasovac, skoro sam reko Glasnović, nisam, nemam naočale.
Hvala g. potpredsjedniče, vidite kako 3 slova čine bitnu razliku. Kolega Maras, dobro ste vi apostrofirali da je ova Vlada na sebe navukla stigmu kaosa i korupcije. Međutim, ono što je možda najveći problem je ignoriranje, pa čak i podrivanje ustavnopravnog poretka u RH, ne samo da centri za socijalnu skrb sebi uzimaju za pravo ne izvršavati odluke Upravnog suda nego ni Vlada RH nakon 2.g. ne postupa po nalogu Ustavnog suda i ne predlaže novi recimo Zakon o prekidu trudnoće u HS, kada mi odlučimo pomoći Vladu, Vladi da djeluje u skladu sa poretkom u RH, Vlada zbog unutarstranačkih izbora ne želi se očitovati o toj temi i na taj način onemogućava raspravu u saboru. Nakon unutarstranačkih izbora doći će parlamentarni izbori, Andrej Plenković ponovno neće imati hrabrosti reći podržava li ili ne podržava besplatan siguran i dostupan pobačaj u RH koji ne smije biti, ne smije biti [[Upadica: Vrijeme]] prvo nego zadnje rješenje, ali mora biti dostupan [[Upadica: gđa. Glasovac…]] svim ženama.
…vrijeme. Odgovor g. Maras.
Hvala lijepo, gđo. Glasovac, evo potpuno ste u pravu i non stop je neko vrijeme za, za ne donošenje odluka premijera Plenkovića, on je u tome doktorirao, znači on je kralj ne donošenja odluka i iznošenja stavova i zbog toga na kraju će proć na izborima kako će proć i ljudi bi više cijenili kada bi čovjek rekao svoj stav i kada bi izašao iz ormara i priznao da je tu na istoj strani što se tiče ovog, ove, ove teme sa nama kao predlagačima i jednostavno je blokiran ovim pritiskom jer se boji da će izgubiti svoje, svoje birače i vidite da u ovom trenutku kada pričamo o tome izlazi i njegov kandidat za potpredsjednika van iz dvorane, kolega Bačić, znači i on ne može tu komentirati i reći ono šta Andrej Plenković misli jer su u strahu da će to unutar stranke izazvati određene gubitke koje će onda kapitalizirati g. Kovač. Hvala lijepo.
I tako zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Dakle, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o posebnom porezu na kavu i bezalkoholna pića, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 828. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 79 glasova za i 10 protiv donesen Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o posebnom porezu na kavu i bezalkoholna pića.
Kao što smo jutros odlučili sada prelazimo na sjedinjenu raspravu o slijedećim točkama: -Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HNB-u, prvo čitanje, P.Z.E. br. 829 i -Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama, prvo čitanje, P.Z.E. br. 830. Predlagateljica je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Raspravlja li, prvo je, prvo je čitanje [[Upadica: Da, da]] jel da kao što ste sami mogli primijetiti. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. g. Marić ministar financija će govorit, će dat ovaj dodatno obrazloženje, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvažene dame i gospodo zastupnici, evo objedinjeno ću nastojati predstaviti i jedan i drugi prijedlog zakona, kao što smo čuli dakle ovo je prvo čitanje, dakle bit će prilike o njima raspravljati danas, ali i još jedanput dakle što se tiče Zakona o HNB-u kao i ovaj drugi, ali za njega prvo govorim, dakle on je izrađen s ciljem daljnjeg usklađenja hrvatskog pravog okvira s propisima EU u tom području. Podsjetit ću vas sve skupa, dakle RH je 4. srpnja 2019. g. zemljama članicama euro područja, Danskoj i institucijama EU-a, pismo namjere poslala o ulasku o europski tečajni mehanizam, ERM II. Uz samo pismo namjere, dostavljen je i akcijski plan u kojem su detaljno opisane reforme koje će RH provesti do svibnja 2020. g. kada se očekuje donošenje odnosno razmatranje i donošenje odluke Europske središnje banke o uspostavi bliske suradnje sa HNB-om. Bliska suradnja između Europske središnje banke i nacionalnog tijela države članice sudionice čija valuta nije euro, uspostavlja se odlukom Europske središnje banke kada su ispunjeni svi propisani uvjeti. Jedan od uvjeta je da su prije uspostave bliske suradnje doneseni svi relevantni nacionalni propisi kojima će osigurati provedba bliske suradnje. Odluka Europske središnje banke o uspostavi bliske suradnje objavljuje se u službenu listu EU-a i u pravilu primjenjuje 14 dana nakon same objave. U svezi s tim, nužno je bilo pristupiti izmjenama određenih zakonskih propisa pa tako i ovim izmjenama Zakona o HNB-u i time omogućiti uspostavu bliske suradnje Europske središnje banke sa HNB-om kao i ulazak u jedinstveni sanacijski mehanizam te izvršiti dodatno usklađenje odredbi koje stupaju na snagu danom uvođenja eura kao službene novčane jedinice RH. Par tehničkih napomena prije nego što krenemo u meritum onih izmjena, dakle 15. srpnja 2019. g. osnovana je radna skupina za izradu zakonskih prijedloga u cilju priprema za uvođenje eura kao zakonskog sredstva plaćanja u RH čije je zadaća bila izrada zakonskih prijedloga iz područja kreditnih institucija, sanacije kreditnih institucija i poslovanja HNB-a. Članovi radne skupine su uz predstavnike Ministarstva financija bili i predstavnici HNB-a, Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga i Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka. Prijedlog zakona bio je izrađen do 15. listopada te je poslije dorađivan sukladno primjeni komentarima tijela državne uprave. Sam prijedlog zakona bio je objavljen na portalu e-savjetovanje 24. prosinca i trajalo je javno savjetovanje do 7. siječnja, nakon toga je upućen u proceduru Vlade, Vlada je na radnim tijelima i nakon toga na sjednici Vlade usvojila i uputila u Hrvatski sabor 23. siječnja 2020. godine. Što se tiče zakona, dakle važećim Zakonom o HNB-u, uređeni su status, položaj, cilj, zadaci i ustroj HNB-a, odnos HNB-a sa RH, kreditnim institucijama, međunarodnim institucijama i organizacijama te tijela i institucijama EU-a, zadaci i nadležnost HNB-a od dana pristupanja RH EU-u, zadaci i nadležnost HNB-a nakon uvođenja eura kao službene novčane jedinice u RH a prijedlogom zakona bi se uredili i zadaci i nadležnosti HNB-a u okviru bliske suradnje sa Europskom središnjom bankom te isto tako nadležnosti u suradnji sa jedinstvenim sanacijskim odborom. Koje su slijedeće novosti? Nekoliko je njih pa ću ih pobrojati po redu. Dakle prijedlogom zakona predviđa se da HNB primjenjuje smjernicu Europske središnje banke. Ta smjernica je iz 2016. g. o pravnom okviru za računovodstvo i financijsko izvještavanje u europskom sustavu središnjih banaka a ta smjernica Europske središnje banke bi bila umjesto međunarodnih standarda financijskog izvještavanja. Središnjim bankama koje nisu članice euro sustava, dana je mogućnost da primjenjuju smjernicu Europske središnje banke uz nacionalnu valutu, dakle i prije uvođenja eura. To su već učinile Slovačka, Estonija i Latvija koje su između ostalog u međuvremenu i uvele euro te Poljska i Švedska koje smjernicu Europske središnje banke primjenjuju uz nacionalnu valutu. Primjena smjernice Europske središnje banke osigurat će približavanje računovodstvenim pravilima ostalih središnjih banaka država članica EU-a i podršku boljoj pripremljenosti HNB-a za uvođenje eura kao službene novčane jedinice RH. Zatim uvođenje smjernice Europske središnje banke posljedično utječe i potrebu izmjena relevantnih članaka važećeg zakona koji se odnose na opće pričuve i izračun dobiti odnosno gubitka HNB-a kao i na potrebu uvođenja kategorija revalorizacijskih računa i rezervacija za rizike. Unutar kapitala više ne bi postojale opće i posebne pričuve već samo opće koje se formiraju radi pokrića općih rizika poslovanja HNB-a. sukladno smjernici, nerealizirani dobici po tečajnim razlikama i promjeni tržišnih cijena, ne ulaze u izvještaj o dobiti i gubitku odnosno ne ulaze u izračun financijskog rezultata. Kada bi se ova smjernica primjenjivala recimo na razdoblje ili period 2018. g., bio bi iskazan dobitak odnosno dobit. Mijenja se raspored dobiti i pokrivanja gubitka HNB-a. Dobit HNB-a se raspoređuje u omjeru 20%:80% i to na način da se 20% iskazane dobiti raspoređuje u opće pričuve HNB-a dok se preostalih 80% iskazane dobiti raspoređuje u korist državnog proračuna. Međutim ako su opće pričuve niže od propisanog iznosa, donjeg iznosa, u opće pričuve rasporedit će se odlukom Savjeta HNB-a i iznos dobiti potreban za dostizanje donjeg iznosa općih pričuva. Gubitak bi se i dalje najprije pokrivao iz općih pričuva HNB-a a ako je gubitak veći od iznosa općih pričuva, iznos gubitka koji prelazi visinu općih pričuva, pokrit će se iz dobiti narednih godina. Uvodi se mogućnost da kamatna stopa za novčana sredstva koja je HNB primila u depozit budu negativna. Dosadašnji zadatak HNB-a koji je bio definiran kao pridonošenje stabilnosti i financijskog sustava u cjelini, proširen je na način da se isti ostvaruje provođenjem makrobonitetne politike koju HNB provodi djelujući u skladu sa pravnim aktima EU-a, njezinih institucija i tijela. S navedenim je prilagođena i nova nadležnost samog guvernera odnosno funkcije guvernera HNB-a. Područje upravljanja međunarodnim pričuvama bi se reguliralo na način da se više ne bi navodili pojedinačni oblici imovine ulaganja već se međunarodne pričuve definiraju kao svi oblici imovine u stranoj valuti i plemenite kovine. Uvode se sigurnosne provjere u selekcijski postupak prilikom postupka zapošljavanja za pojedino sigurnosno rizična radna mjesta. Temeljenu sigurnosnu provjeru kandidata provodila bi agencija nadležna sa sigurnosnu provjeru tj. Sigurnosno obavještajna agencija, SOA i to na zahtjev HNB-a. Uređuje se konsolidacija financijskih izvještaja HNB-a na način se propisuje konsolidacija izvještaja društva u kojima HNB ima većinski udio u kapitalu ako su ta društva pojedinačna ili skupno značajna za financijske izvještaje. Daje se ovlast HNB-u da vodi postupak za utvrđivanje povrede propisa za čiji je nadzor ili superviziju nadležna te da u suglasnost jedinstvenog sanacijskog odbora donese provedbene akte za primjenu odredbi smjernice jedinstvenog sanacijskog odbora. Nove ovlasti Savjeta HNB-a su odlučivanje da kreditna institucija propada ili će vjerovatno propasti te odlučivanje o davanju prijedloga za otvaranje postupka sanacije nad kreditnom institucijom ili odlučivanje o davanju prijedloga za pokretanje stečajnog postupka nad kreditnom institucijom ili odlučivanje o pokretanju postupka prisilne likvidacije kreditne institucije. Nove ovlasti guvernera su da provodi makrobonitetnu politiku i donosi podzakonske propise, preporuke, odluke i rješenja iz područja makrobonitetne politike, propisuje pobliže uvjete i način provedbe sanacijskog nadzora te postupak nalaganja mjera prema kreditnim institucijama u postupku sanacijskog nadzora te da donosi rješenje u postupku sanacijskog nadzora nad kreditnim institucijama. Što se tiče stupanja na snagu odredbi ovog zakona, predloženo je da zakon stupi na snagu 8 dana od dana objave u Narodnim novinama osim odredbi u vezi s primjenom smjernice Europske središnje banke u HNB-u koje stupaju na snagu 1. siječnja 2021. g., odredbi u vezi s uspostavom bliske suradnje s HNB-om koje stupaju na snagu s danom primjene bliske suradnje te odredbi koje stupaju na snagu nakon uvođenja eura kao službene novčane jedinice RH. Što se tiče drugog zakona, dakle zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama, moj uvodni dio i razlog između ostalog donošenja ovog zakona, mogu u potpunosti ponoviti međutim naravno da se bacim odmah sam meritum stvari a to je da je na temelju zakona o dopunama Zakona o kreditnim institucijama koje je donesen u srpnju 2019. g., dana je ovlast Europskoj središnjoj banci da prije uspostave bliske suradnje provede sveobuhvatnu procjenu kreditnih institucija u RH. Europska središnja banka je započela sveobuhvatnu procjenu 5 hrvatskih banaka, Zagrebačka banka, Privredna banka, Erstesteiermarkische banka, OTP banka i Hrvatska poštanska banka. Očekuje se da će Europska središnja banka na temelju konačnih rezultata sveobuhvatne procjene, donijeti i razmotriti odnosno donijeti odluku o uspostavi bliske suradnje. Što se tiče onog tehničkog djela, također u smislu radne skupine, javnog savjetovanja, procedura Vlade, gotovo u potpunosti identična kao i kod zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HNB-u. Važećim Zakonom o kreditnim institucijama uređeni su vjeri za osnivanje, poslovanje i prestanak rada kreditnih institucija sa sjedištem u RH, supervizija njihova poslovanja te uvjetima pod kojima pravne osobe sa sjedištem izvan RH mogu pružati bankovne i/ili financijske usluge u RH. Prijedlogom zakona detaljnije se uređuje provođenje uredbe iz 2014. Europskog parlamenta i vijeća utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju. Što se tiče novosti ovoga prijedloga zakona, prvo ću spomenuti dakle da je prijedlogom zakona se radi postizanja pravne sigurnosti u odnosima sa kreditnim institucijama nakon uspostave bliske suradnje preciziraju aktivnosti koje HNB poduzima u zajedničkim postupcima sa Europskom središnjom bankom a osobito u postupcima izdavanje odobrenja za rad kreditnoj instituciji, izdavanje prethodne suglasnosti za stjecanje ili povećanje kvalificiranog udjela u kreditnoj instituciji, izdavanje prethodne suglasnosti za obavljanje funkcije člana uprave kreditne institucije odnosno člana nadzornog odbora kreditne institucije, procjene planova oporavka, nalaganja mjera rane intervencije, izricanje upravnih sankcija. Postupak izricanja upravnih sankcija je upravni postupak koji vodi HNB i predstavlja novost koja se uvodi u sustav kažnjavanja. Predloženim izmjenama omogućava se HNB-u nalaganje mjera koje će biti potrebno provesti kao rezultat sveobuhvatne procjene koje provodi Europska središnja banka. Dalje, važeći zakon nadopunjuje se odredbama o makrobonitetnim politikama odnosno mjerama koje HNB može propisati rado očuvanja stabilnosti financijskog sustava te izbjegavanje i smanjivanje sistemskih rizika. U tu svrhu HNB može podzakonskim aktom propisati mjere koje se odnose na najveći dozvoljeni omjer vrijednosti instrumenta osiguranja odobrenog iznosa kredita, najveći dozvoljeni omjer iznosa kredita i dohotka koji ostvaraje korisnik kredita, najveći dozvoljeni omjer iznosa otplate obroka ili rate kredita i dohotka koji ostvaruje korisnik kredita, najdulje dozvoljeno trajanje kredite te zahtjeve vezane za metodu obračuna otplate kredita. Prijedlogom zakona propisuje obveza HNB-a da na temelju podataka koje kreditne institucije dostavljaju za regulatorne potrebe, izračunava i objavljuje nacionalnu referentnu stopu prosječnog troška financiranja hrvatskog bankovnog sektora, već poznata NRS stopa. Navedeno je potrebno zbog važnost NRS-a kao referentne kamatne stope koja služi kao indeks za određivanje promjenjivog djela promjenjive kamatne stope na potrošačke kredite. Važeći NRS izračunava i objavljuje Hrvatska udruga banaka na temelju podataka na temelju podataka HNB-a o troškovima financiranja kreditnih institucija u RH. I na kraju, zbog činjenice da je Hrvatski registar obveza po kreditima, HROK u svibnju 2018. obustavio razmjenu podataka za građane, predložene su dorade odgovarajućih odredbi kako bi se omogućila razmjena informacija nužnih za procjenu kreditne sposobnosti klijenata. Izuzeće od obveze čuvanja bankovne tajne prilagođava se zahtjevima opće uredbe o zaštiti podataka, GDPR, u djelu davanja privole za obradu povjerljivih osobnih podataka te ako se povjerljivi podaci o klijentu priopćavaju izravno drugoj kreditnoj instituciji i/ili financijskoj instituciji ili se priopćavaju pravnoj osobi koja prikuplja i razmjenjuje podatke o kreditnoj sposobnosti između kreditnih i/ili financijskih institucija a podaci su potrebni za procjenu kreditne sposobnosti klijenta. Propisuje se zakonska obveza kreditnim institucijama da razmjenjuju minimalni propisani obuhvat podataka vezanih za obveze klijenata, a koje su potrebne radi procjene kreditne sposobnosti upravljanja kreditnim rizikom. Razmjena informacija može se odvijati neposredno između kreditnih institucija posredstvom baze podataka kojom upravlja zasebno pravna osoba, recimo HROK ili na drugi primjereni način. I također na kraju, što se tiče stupanja na snagu, dakle predloženo je da i ovaj zakon stupi na snagu 8 dana od dana objave u Narodnim novinama osim djela odredbi koje stupaju na snagu danom primjene bliske suradnje Europske središnje banke sa HNB-om sukladno odluci Europske središnje banke o toj uspostavi koje će biti objavljene u službenom listu EU-a. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. G. Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime kluba MOST-a 10 minuta da se konzultiramo oko ova dva prijedloga zakona Vlade, Zakon o kreditnim institucijama i Zakon o HNB-u kao dva značajna zakona koja u biti definiraju uvođenje eura u RH kao valute. Mislim, to treba jasno reći da je ovo priprema toga terena međutim i uređivanje tj. prilagođavanje HNB-a da se uskladi s time. Međutim postavljaju se ovdje brojna pitanja i to građani moraju znati zašto nisu također zemlje ušle, uvele euro kao što su Češka, Poljska, Danska, Švedska, koje također su u euro zoni, koje imaju određene, kao i mi imaju situaciju, međutim oni ne prihvaćaju euro. Narod bi ovdje trebao znati i građani i zastupnici, zbog čega euro ili zašto ostaviti kunu. O tome bi se trebalo raspravljati javno i sučeliti mišljenje od stručnjaka koji biti učinci na gospodarstvo, na gospodarski rast, na razvoj a poglavito utjecaj na građane, na poskupljenje. Mi ovdje apsolutno nemamo nikakvih relevantnih čimbenika u RH uvodeći euro, ovo je zakon kojemu se priprema znači definitivno uvođenje eura. Ja mislim da je ovaj način jedan od lošijih načina uvođenja eura ugasujući svoju valutu, kakva je, takva je, hrvatska je i mislim da bi trebalo o tome razgovarati na način da stručnjaci kažu što će biti sa gospodarskim rastom. Kaže jučer guverner, uvaženi ministre da je velika štednja, znači dio štednje u eurima, da, onih 6% koji su otišli, 6,6% koji plaćaju ovdje, koji se iseljeni naši ljudi, koje ste poslali vani a to ste demantirali ovdje, znači taj novac, isterali ste vanka, hrane vas, vi se s time hvalite a u biti ovo je zakon o uvođenju eura. Hvala.
Hvala, vrijeme. G. Aleksić, također se javio, vjerovatno za stanku.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, tražim stanku od 10 minuta u ime kluba HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike zbog toga da bismo se konzultirali o ovim dvama zakonima koji su na dnevnom redu. Naime radi se o tome da je monetarni sustav u RH narušen i oštećen izuzetno zadnjih 15 g., po tom pitanju HNB kao institucija nije učinila ništa, ona se brine samo o profitu banaka, ne zanima ju to što su građani RH oštećeni upravo jednim lopovskim ponašanjem hrvatskih banaka koje su osuđene 2014. najprije zbog nezakonitih kamata, 2019. zbog valutne klauzule, HNB nije učinila ništa kao netko tko obavlja nadzor i superviziju da prekine bankarsko nepošteno, nezakonito, lopovsko ponašanje. HNB imala je dužnost na temelju prve pravomoćne presude iz 2014. prekinuti ponašanje hrvatskih banaka koje su primjenjivale nepoštene kamatne stope. Zatim ministar ne želi to čuti, zatim je HNB trebala prekinuti banke u uporabi nezakonite valutne klauzule CHF jer postoji određeni broj kredita u kojim se i dalje primjenjuje valutna klauzula CHF a HNB to nije zaustavila a trebala je budući da je to izvršni dio presude u slučaju Franak gdje piše osim da su banke nepošteno ugovarale takve kamatne stope, da se banke tako ne smiju više ponašati. HNB imala je dužnost kao nadzornik, supervizor prekinuti takvo ponašanje banaka, naložiti im da moraju prekinuti s primjenom nepoštenih kamatnih stopa i da moraju prekinuti s primjenom valutne klauzule CHF u onim kreditima u kojima se i dalje primjenjuje takva valutna klauzula. HNB to nije učinila kao nadzornik i kao supervizor. Hvala.
Hvala lijepa. Radi iznošenja stajališta klubova i nezavisnih zastupnika, dati ću ne 10 koliko je traženo nego 8,5 minuta pauze radi konzultacije, konzultirajte se brzo i dođite u 1 ovdje, hvala. STANKA U 12,51 SATI
Sad ćemo se vratiti našim raspravi o objedinjene dvije točke. Nastavit ćemo sa replikama. Prvi se javio poštovani zastupnik Bulj. Izvolite.
Hvala. Ministre ova dva zakona su u biti koja priprema za uvođenje EUR-a u RH. Činjenica je da ovim zakonom od HNB-ci, HNB u biti postaje filijala Europskoj centralnoj banci i činjenica je da tu Hrvatska gubi svoj suverenitet. I to tribamo jasno, dio svoga suvereniteta, međutim bez javne rasprave, snažne one rasprave i bez odluke naroda referendumom, gubiti suverenitet nitko nam to nam za pravo nije dao. Ni oni prije nas koji su potpisali to, nisu tražili referendum, a niti nas imaju pravo oduzimati ovaj oduzimati pravo da narod odluči o ovoj bitnoj odluci. Ovde je samo tribalo se sjetiti Stjepana Radića, ne srljajte kao guske u maglu.
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zastupniče. Pa ja se evo iskreno nadam da ćemo i danas tijekom rasprave doprinijeti ovoj javnoj i argumentiranoj raspravi na korist svima, poglavito hrvatskim građanima da se jednostavno i raspravljajući o ova dva specifična zakona koja definiraju jedan uski dio cjelokupne problematike uvođenja eura otvorimo odnosno dodatno na neki način prezentiramo argumente za, argumente protiv, da ponovno o toj temi između ostaloga na taj jedan pravi način raspravljamo kako bi između ostalog i hrvatski građani bili bolje informirani. Što se tiče tematike referenduma, ja tu moram ponoviti još jedanput što smo nekoliko puta govorili da je RH provela referendum oko ulaska u EU, on je bio većino za i kada je potpisala pristupni ugovor praktički već je s tim potpisom preuzela obvezu uvođenja eura, naravno ostavivši još uvijek pod znakom pitanja kada. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Aleksića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi ministru Mariću. Zašto ja neću podržati ulazak u eurozonu? Još uvijek prije svega zbog toga jer je monetarni sustav RH narušen pljačkom hrvatskih banaka koje su opljačkale hrvatske građane. HNB nije učinila ništa po tom pitanju, Vlada RH ne čini ništa po tom pitanju i ja čak i ne govorim tu o nekakvom donošenju zakona, zakon je zadnja stvar koja mene zanima. Mene više zanima situacija u kojoj niti HNB niti Vlada RH ne poduzimaju nikakve mjere da pomognu građanima da dođu do svog novca, a pomoć je moguća. U području zaštite potrošača vaše ministarstvo i Ministarstvo gospodarstva i HNB zajedno svi skupa možete jednom politikom koja je proaktivna prema hrvatskim potrošačima opljačkanim od banaka pomoći tim građanima da dođu do svog novca i time podići cijelu situaciju na viši nivo. Pravomoćno su banke opljačkale hrvatske građane, pravomoćno je utvrđeno, vi i HNB morate pomoći da građani dođu do svog novca. Hvala.
Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče. Pa ja ću se evo referirati na ovaj dio koji ste rekli i mislim da se tu svi možemo složiti, a to je da je potrebno raditi što je moguće više na dodatnoj edukciji naših građana, poglavito mlađe dobi populacije učeničke, studentske da se između ostaloga ta financijska pismenost u RH diže na što je moguće višu razinu. Ovo što se tiče nekakvih odnosa na koje se vi referirati i sfera pravosuđa i sfera odgovornosti djelokruga HNB-a ja ju ne mogu niti budem komentirao, ja mogu samo komentirati iz naše perspektive, dakle čitav niz aktivnosti koje je potrebno provesti da se i ljudi bolje informiraju pa evo i kao saborski zastupnik nadam se da možete tome pridonijeti jel i sami ste između ostaloga svojedobno bili dužnik u švicarskim francima pa ja vjerujem da je u tom trenutku i tada bilo malo više informacija na samom raspolaganju, možda bi i neki drugačije donijeli osobne odluke. Hvala.
Hvala. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Žagara. Izvolite.
Hvala. Uvaženi ministre nadam se da ću u kratkom vremenu uspjeti precizno formulirati pitanje. Naime, HNB je i do sad bila limitirana u provođenju monetarne politike. Većina banaka je stranom vlasništvu, dakle oni su mogli neutralizirati zapravo monetarnu politiku NNB-a time što su se zaduživale kod svojih matica u europodručju u kojem jesu. Moje pitanje sad glasi, što će se dogoditi sa bankama koje su u vlasništvu RH, prije svega to je HPB i Croatia banka, prilikom ulaska u eurozonu, koliko će se na njih odraziti taj nedostatak monetarne politike koju ja vjerujem da je HNB barem prema njima mogla voditi takvu suvislu monetarnu politiku, koliko će se to na njih odraziti i hoće li to značiti kraj njihovog poslovanja u RH? Vidimo da je HPB bila među jednim od nekoliko banaka koje su imale veliku dobit.
Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče. Pa samo na ovaj zadnji dio odgovor je vrlo kratak. Ne, dakle neće značiti nikakav kraj poslovanja ulaskom u eurozonu za HPB i za bilo koju drugu hrvatsku banku, a to nije element ili razlog zbog kojeg bi neka banka mogla okončati svoje poslovanje. Pa u konačnici maloprije sam uvodno i rekao HPB je na popisu ovih najvećih hrvatskih banaka koje su trenutno po dodatnim nadzorom i analizom kvalitete portfelja i ono što se zove kolokvijalno, a i suštinski testiranje otpornosti same banke na određene šokove ili stresove koji se mogu dogoditi u financijskom tržištu, bankarskom tržištu bilo lokalno, bilo globalno. Znači sam element eurozone na taj dio praktički nema presudnu ulogu. I ono što je važno da HPB kao i za bilo koju drugu banku u RH bitno je da ona vodi poslovanje sukladno zakonskim propisima, da ima jaku kvalitetnu kapitalnu osnovu i da naravno radi ono što se očekuje od nje. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Lalovca.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre. Moje pitanje vezano za spominjali ste jedinstveni sanacijski mehanizam i jedinstveni sanacijski fond, pa me čisto zanima sad ta neka tranzicija vezano i za DAB, ulazak u europodručje itd. znači kako će se tu sada regulirati budući da će vjerojatno taj dio sredstava koji sad se u DAB-u ići u taj jedinstveni, taj sanacijski fond, čisto taj tranzicijski proces vezano za DAB. Hvala lijepa.
Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče. Hvala vam na ovom pitanju zato što je to jedna u nizu od tema koje mislim da treba dodatno i pojasniti. Dakle jedinstveni sanacijski mehanizam kao jedan od tri originalna i temeljna stupa bankovne unije koji je implementiran prvi i drugi, dakle jedinstveni mehanizam nadzora supervizije i ovaj drugi koji su već praktički zaživjeli. RH onim činom i pristupanjem ovoj bliskoj suradnji sa Europskom središnjom bankom između ostaloga dolazi i u obvezu prenošenja i uplate dijela ovih sredstava iz Državne agencije za sanaciju banaka i osiguranje štednih depozita u ovaj jedinstveni sanacijski odbor odnosno u fond. Ono što je važno da i kolege iz same agencije hrvatske kao i ostale institucije vode upravo taj dijalog da se napravi jednostavno jednoznačno koliki će to iznosi biti, po kojim godinama dakle krećemo praktički, računamo s tim od ove godine. Hvala.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Lovrinovića, izvolite.
Hvala. Poštovani g. ministre vidite dvije stvari, jedna je ovim prijedlogom zakonom vi želite narodnu banku u budućnosti spriječiti da gomila gubitke, a ostvarila je 3,5 milijarde kuna gubitka. Zašto? Jel uvodite nova računovodstvena pravila da ih zaštite od negativnih tečajnih razlika koje čine gubitak, ali ćete ga zadržat za banke, poduzeća itd., o tome ću poslije govorit. Drugo, ni riječi niste rekli da se planira izgradnja trezora HNB-a, okolo se već gleda zemljište i pošto se traži u ovom zakonu da se to proglasi strateškom, strateškom inicijativom, pročitajte dobro, ja sam čitao ako vi niste, vi ste očito postali teklić Vujčićev, samo donosite zakon, prijedloga, a oni su ga napisali, prema tome, a znate što je osobina ako je, u tom slučaju neće trebat javni natječaj nego izravna pogodba, a to košta stotine milijuna kuna, možda i milijardu prema mojim informacijama, informirajte se možda [[Upadica: Hvala lijepa]] [[Govornik se ne razumije]]
Odgovor poštovanog ministra Marića.
Hvala lijepo poštovani zastupniče i profesore, ja vas uvijek na lijepo, a vi mene uvijek pogrdnim imenima, ali nema veze, neću vam ni ovaj puta zamjerit, dakle nisam ničiji teklić, radim i obnašam svoju dužnost, jučer ste imali guvernera HNB-a ovdje mogli ste ga pitati svaki mogući detalj poslovanja HNB-a i sve što je vezano između ostaloga i izgradnju i formiranje tog trezora kao i neki bilo koji drugi element, ja samo mogu reći dakle što se tiče formalne procedure onakva kakva je definirana, dakle Vlada RH je predlagatelj ovih zakona, ja sam ovdje da o njima govorim, da ih predložim, da argumentirano raspravljam s vama, odgovorim na sva pitanja, ali isto tako poštujući ono što je između ostaloga u temeljnim aktima RH i zapisano, a to je neovisnost HNB-a, međutim opet ponavljam, imali ste dovoljno prilike jučer kroz raspravu … [[Upadica iz klupe se ne razumije]]
Kolega Lovrinović, nemojte vikat iz klupe … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] ne, dajem vam opomenu, dosta je toga.
Ne bježim nego se referiram na vaše obraćanje meni, pa vam na taj način između ostaloga i odgovaram. Hvala lijepo.
Dosta je te nepristojnosti. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Đujića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani ministre, pa teško je sad ipak malo i govorit o nekakvom, kad dođeš na red za repliku nakon sat i pol vremena, nakon što si je dignuo, pa onda možda to malo izgubi smisao, ali ono što sam želio reći je da jučer smo upravo prilikom rasprave o izvještaju HNB-a puno razgovarali upravo o uvođenju EUR-a koji je glavna tema u biti bila cijele te rasprave, vidim da će to tako biti i danas i mislim da je to dobro i u biti ove izmjene zakonske su praktički prvi korak jedan od priprema za uvođenje EUR-a u RH i mislim da treba otvorit tu raspravu i da ta rasprava treba bit argumentirana sa činjenicama i tu možemo razgovarat onda i o drukčijim pogledima, ali bez nekakvih populističkih paušalnih ocjena i zato ću u svojoj pojedinačnoj raspravi u biti se osvrnut na tu temu kao što sam govorio i jučer uostalom.
Poštovani ministar Marić.
Hvala lijepo, poštovani zastupniče, pa evo hvala na replici i, i to i je na neki način ja mislim svima u interesu i očekivanja od nas između ostalog i za vrijeme današnje rasprave bi trebala ić u tom smjeru, svi koji nas gledaju i slušaju i prate da imaju i izvuku nekakve dodatne argumente, ja što se tiče upravo ove analize argumenata za i protiv, pluseva i minusa, kako god ih nazvali, uvijek mislim da trebamo upravo tako kako ste i vi rekli argumentirano voditi raspravu, osobno sam čak sklon i o tome da ako treba idemo prvo razgovarati o potencijalno negativnim elementima da njih između ostaloga ne bi neko protumačio da se stavljaju sa strane ili skrivaju, dakle u svakoj od tih elemenata ako građani kažu da između ostaloga jedan od glavnih razloga zašto nisu za uvođenje EUR-a je možebitni strah od inflacije, ponukan iskustvima iz prijašnjih sustava gdje naši poglavito roditelji i starija populacija jako dobro prati i zna situacije gdje je preko noći izgubljena ovoga nekakva vrijednost imovine i taj element kao i svaki drugi i pluseva i minusa apsolutno raspravit. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Želi li predstavnik, želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, onda ću otvoriti raspravu, no prije nego što dam riječ poštovanoj zastupnici, ja bih samo htio najavit da ćemo danas raditi do 5 sati i 45 minuta, tako da si znate rasporediti vrijeme, a prvi, prva će u ime Kluba zastupnika GLAS-a govoriti poštovana zastupnica Vesna Pusić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, g. ministre sa suradnicom, kolegice i kolege, dakle Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o HNB-u je bez ikakve sumnje i niko to niti ne prikriva, niti nema razloga za prikrivanje je važan korak u prilagodbi HNB-a i pravila kojima se regulira njeno poslovanje i izvještavanje na putu prema uvođenju EUR-a u RH. Mi sad možemo otvoriti raspravu o tome je li sada pravi trenutak, treba li možda odgoditi ulazak RH u Eurozonu itd., dakle o tome se bez daljnjega da raspravljati, no o činjenici samog ulaska RH u Eurozonu odnosno činjenici uvođenja EUR-a odlučili smo ulaskom u EU odnosno potpisivanjem pristupnog ugovora u kojem je to jasno napisano, u kojem je to jasno prihvaćeno od hrvatskih građana, naravno kako tamo stoji kad se za to steknu uvjeti, šta je uobičajena fraza, drugim riječima kada se smatra da je to i ekonomski, ali ja bi rekla dakle i politički važno, potrebno i za RH interesantno. Na tom putu ili u toj proceduri ulaska RH u Eurozonu koju smo kao što sam rekla prihvatili i potvrdili. RH se prvo mora obvezati da će se pridružiti Europskom tečajnom mehanizmu, to podrazumijeva usku suradnju HNB-a sa Europskom centralnom ili središnjom bankom i ulazak u jedinstveni sanacijski mehanizam, dakle Eurozonski, da tako kažem, sanacijski mehanizam. Ovim zakonom se predviđa ili određuje preuzimanje zadaća kontrole boniteta kreditnih institucija u RH od strane Europske centralne banke. Zakonom, navodim samo neke od elemenata, ministar je naveo čini mi se sve, zakonom se uvodi i mogućnost korištenja negativnih kamatnih stopa kao instrumenta monetarne politike, mijenjaju se i odredbe vezane za opće pričuve i izračun dobiti HNB-a, proširuju se nadležnosti guvernera HNB-a na provođenje i kontrolu makrobonitetne politike. Drugim riječima, ovim izmjenama i dopunama usklađuju se pravila sa smjernicama Europske centralne banke, pa i sa zakonima koji su doneseni u RH od 2013.g. upravo kako bi se olakšao ulazak u Eurozonu. Kao što sam rekla, tu smo obvezu preuzeli i potvrdili potpisivanjem i onda ratificiranjem hrvatskog pristupnog ugovora EU i jedina tema u vezi s tim bi mogla biti trenutak. Kada? Dal je ovo pravi trenutak? Osim toga vremena su se promijenila, pa je danas nekako postalo da ne kažem moda, ali na žalost dosta široko prihvaćeno kršenje međunarodnih ugovora i tako bi se moglo argumentirati ili barem zagovarati teza da bez obzira što smo mi potpisali da ćemo ući u Eurozonu da ćemo mi taj svoj potpis pogaziti odnosno da nećemo poštivati međunarodni ugovor kojim smo pristupili. Zato ću navesti uvjetno rečeno jači razlog iako ja sam veliki protivnik toga da se gaze, gazi vlastita riječ, a naročito potpisani međunarodni ugovori, ali navesti ću i jedan ajmo reći pragmatični razlog za ulazak RH u Eurozonu, a to je hrvatski interes. Kao što smo svjedoci svakodnevno, EU ili države članice ili EU se nalazi u jednom neobičnom položaju, a to je da je bez obzira na gospodarsku snagu, na snagu sdruženih BDP-ova država članica na prisutnost globalnu u, od razvojne pomoći do investicija istovremeno u fazi u kojoj mora odlučiti i u kojoj se mora profilirati kao geopolitička snaga ili ne ili defakto postepeno ići prema disocijaciji i slabljenju vlastitog utjecaja, slabljenju vlastite globalne uloge, to je ne samo protivno onomu što je najavila nova predsjednica komisije, to je protivno i hrvatskom direktnom interesu. Da ne idem dalje od našeg susjedstva, od našeg kvarta, pogledajte šta se događa u Crnoj Gori, to je jedan ponovno puzajući pokušaj državnog udara, nestabilnost je nešto što u jugoistočnoj Europi je u ovom trenutku nažalost u velikoj mjeri na dnevnom redu i jedino što može spriječit tu destabilizaciju i nestabilnost je Europski projekt, kao što se vidjelo ni NATO to ne sprječava. Moje je mišljenje da je EU pogriješila odnosno vijeće je pogriješilo kad nije započelo pregovore sa ili barem dalo datum za početak pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, nadam se da će to sada ispraviti i da će taj datum sada biti dat, međutim ono što između ostalog slabi šanse Europe da postane geopolitički čimbenik, da dakle ima i neku stvarnu političku snagu zajednički je između ostalog i ta Europa ne znam koliko brzina, u ovom času tu su dva elementa koja, na temelju kojih se razlikuju države članice, jedno je članstvo ili ne članstvo u Eurozoni, dakle pripadnost Eurozoni ili ne i drugo je Schengen, na sreću i jedno i drugo za sada je rješivo, dakle i jedno i drugo je nešto za što se države postepeno mogu kvalificirati. U ovom trenutku bez obzira po mom mišljenju na svu ostalu argumentaciju RH je u interesu da bude dio ne samo prve grupe članica nego da uđe u tu prvu grupu država članica EU upravo zato ne samo da bi doprinijela, ali i da bi se politički osigurala koliko je to uopće teoretski moguće u današnjim okolnostima. Prema tome, Klub GLAS-a će obzirom na funkciju ovog zakona, a to je promoviranje Hrvatske da tako kažem barem po ovom kriteriju u prvu grupu država članica EU, će ovaj zakon podržati. Hvala vam lijepo.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika biti će onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege, uvaženi ministre s svojom suradnicom, kao što sam i rekao ovo je u biti, zakoni, priprema tj. kao kaže ministar preuzeta obaveza da se sve pripremi za uvođenje EUR-a u RH. Ja sam i rekao kroz repliku, sjetio sam se riječi Stjepana Radića koji je rekao „ne srljajmo kao guske u magli“. Rekao sam to ne u zloj namjeri nego da dobro razmislimo što radimo, da pogledamo dosadašnja iskustva država koje su uvele EUR-o koje su puno manje od nekakvih, od drugih država kad bi se dogodila kriza, primjera Grčka, pa što bi se dogodilo u tim situacijama, da se dogodi u jačim članicama i općenito kada govorimo o uvođenju nove znači EUR-a i kad se pozivamo na EUR-o na evo predvodimo sada time se premijer kružno, znači ciklički predvodimo EU, smo u, tj. predsjeda se u RH. Mislim da je ovo pitanje, pitanje o kojima trebaju raspravljati stručnjaci, ne samo saborski zastupnici i da je ovo pitanje od općeg narodnog interesa i da na kraju krajeva o ovome može odlučiti isključivo i samo narod. To je moj nekakav stav kojega ja dajem. Isključivo dajem ga kad slušam, čitam i pratim sve što govoriš je bio i ova dva zakona, evo najprije ću malo ću se Zakonu o HNB-u. Jučer je bio dva izvješća za prošlu godinu polugodišnja davao ovaj guverner. Činjenica da dosadašnji nerad Hrvatske i ja sam rekao i nenarodne banke, sada da ne nabrajam sve činjenice, ona gubi suverenitet. HNB ovim zakonom gubi suverenitet, predaje Europskoj centralnoj banci u ovome trenutku, sad donošenje ovoga zakona HNB je ispostava i de facto sad postaje, a do sada je bila naravno samo nije bilo potvrđeno ovim dokumentom kojega se nadam da nećemo ga tek tako izglasati bez nekakvih širih rasprava. Jedino što će ostati suvereno u HNB-u da guverner Vujčić uredno raspisiva natječaje kako sljubljivati za masterschefove i kuare kako sljubljivati, koji su stručni jel, sljubiti ribu, oboritu ribu sa raznim vinima, sad koja riba to će mu jedini suverenitet ostati i puno veći utjecaj plaća nego što imaju saborski zastupnici, što imaju, znači on jednostavno taj suverenitet mu uvaženi ministre ostaje. Ja mislim da hrvatski narod ne zaslužuje da na ovaj način donosimo odluke protivno volji građana. A to je i HNB pokazala jer je anketa provođena, znači HNB je provodila anketu koja kaže da 50% građana je protiv EUR-a, znači to je HNB rekla. A ovi šta su uvođenje EUR-a da su tek u razdoblju, najveći dio tih je da u razdoblju od 10 godina minimalno da se sve vidi, svi pokazatelji. Ja znam da premijeru i guverneru uz dobru oboritu ribu, vjerojatno i sljubljeno vino uz tu ribu sad o kojoj se ribi radi, oradi ili ne znam koju ribu oni sad koriste, da vjerojatno njima odgovara sad reći evo mi predsjedamo EU i mi smo donijeli to. Ali hoćemo li pitati nešto narod? Oće se nešto pitati narod i oće li biti stručna rasprava? Znači ja ovo postavljam kao zastupnik izabran zastupničkim nekakvim legitimitetom, predstavnik naroda u ovome tijelu i moje je da pitam ono što se postavlja u javnosti i ono o čemu naši građani pričaju. Čega se boje? Tko garantira da će biti bolje kad se uvede EUR-o našim građanima, da će biti jeftinije cijene ili da će biti iste cijene ili da će im biti bolje plaće? Bojim se dosadašnjim primjerom, što se događalo u drugim državama, da su rasle cijene, a da su plaće ostajale iste. Znači imamo bezbroj pitanja koje bi treba netko raspravit. Ne jednostrano iz pozicije nekakvog stručnjaka koji zastupa nekakvu poziciju, ja sam za EUR-o, međutim smatram da bi tribalo stručno, javno i transparentno u jednom razumnom roku, ali da bude otvorena rasprava pa doslovno referendumska kapanja da se vidi stavovi stručnjaka za, protiv i dosadašnja iskustva koja smo imali u drugim državama. Jer je činjenica da države koje su puno jače od nas u EU su duže od nas, razvijenije su od nas, one ne žele EUR-o. Imamo Češku, imamo Poljsku, imamo Švedsku, imamo Dansku, pa imamo i naše susjede Mađare. Znači mi brojne države imamo u našem okruženju u toj EU koji ne žele EUR-o. Brojne razloge je sinoć guverner ovdje navodio, zbog čega EUR-o, štednja najveća je u EUR-u, kaže 70% hrvatske štednje je u 70% u EUR-u, a isto tako ja imam argument da je 6,6% BDP-a od onih koji su iselili se van od naših građana koji priko doznaka, to je prama podacima HNB-a to što je prošlo, a koliko usuvo ljudi koji zarađuju van i daju svojoj obitelji mi imao dvije trećine Hrvatske prazne. I naravno da u ovome trenutku nama 20 milijardi kuna dolazi od iseljenih ljudi i to je loša politika, ja sam to danima govorio, ja sam danima ovdje upozoravao. Meni su govorili da su to tlapnje, premijer mi govorio što sam govorio, dok u jednom mediju onda poslije toga nakon par dana nije objavljeno, kao ipak se novci vraćaju vanka, to je bio više evo da se nekako omekša to što sam govorio, naravno jer se mene promatra čovjek nije stručnjak. Ne, ja sam samo zastupnik, moje je da postavljam pitanja sa ljudima koji su od struke koji mi govore da postavljam ova pitanja od običnih građana jel se ljudi boje, boje se. A kuna je u biti hrvatska kuna je mislim stvar, nije ovo jednostavno prominit po meni, to je hrvatski novac, to je jedan od simbola, znači mi kada se Hrvatska stvarala imala je hrvatska puška na hrvatskom ramenu, evo to su gospoda iz HDZ-a oni će to bolje znati i hrvatska lisnica u hrvatskom džepu. Nažalost, HNB kada pogledamo kako je se ponašala do sada vidimo tj. vidimo u ovome drugome zakonu da će banku Zagrebačku, ne znam nabrojao je pet banaka koje će kontrolirati Europska središnja banka, napravit će nekakav uzorak što se događa, pa kažu hrvatske banke, one posluju u Hrvatskoj, one su date davno džabakana one su otišle u tuđe ruke davno. Znači u samom ovom zakonu u obrazloženju kaže se doće se kontrolirati hrvatske banke, one samo posluju u Hrvatskoj, one imaju možda naziv pojedine hrvatski. Ja sam mislio da će ministar ovdje žešće kroz ovaj zakon pokušati doći ili kazati u obrazloženju ovo šta rade hrvatske banke koje plaćaju PR da se lobira kod hrvatskih institucija. Znači to se ne more u normalnoj državi dogoditi da se javno poziva natječaj za lobiranje u ustavnom sudu, to je direktan udar na ustavnopravni poredak, tako možda su … da lobiraju kod vas jel kod nas ovdje u Saboru. Ja mislim da u ovome Saboru triba raspravljati otvoreno, a kada se govori o stabilnosti i o svemu ne znam što bi se dogodilo. Evo izašla je sada Velika Britanija, otišla je, istupila je šta bi se dogodilo kada bi par članica istupilo većih iz EU, kada bi se ugrozila, mislim pa nisu valjda toliko bedasti. Velika Britanija pa ona je izašla palo joj na pamet, ja neću ulaziti u njihove razloge, ali narod je odlučio, narod je odlučio i izašao je. Prema tome, smatram da na ovaj način bez šire rasprave, bez volje naroda, bez naroda koji će referendumom, izravno demokracijom kazati da li je za ukidanje hrvatske kune i ja mislim da je ovo besmisleno, da je ovo podvala, da nemamo javnu raspravu. Nemamo dobre argumente, nemamo dobre argumente, otišli ste ministar vi i Vlada imate te pozicije, mi moramo, mi moramo uvesti euro, ja ne vidim niti jedan drugi argument. Zašto Češka ne kaže, Danska mi moramo, Švedska, Poljska, Mađarska, Bugarska, Rumunjska evo i oni, uvela je i Grčka mislim imamo li mi pozitivne i negativne primjere i građani se boje za svoj standard, a HNB nit je narodna, nit je mislim da je narodna da bi još bilo u trezorima zlata. Tako smo jedina država i bez zlata. Znači mi jednostavno ne znam, ovo sam čitao ali evo kao što sam na početku rekao ovo je uvođenje ubiti eura, ovo su zakoni koji se pripremaju, HNB gubi suverenitet apsolutno, ona postaje filijala, ona jedino kao što sam rekao postaje jedino suverena u raspisivanju natječaja za master šefove crvene tapete, oboritu ribu, sljubljivanje kvalitetnih vina i jedno to ostaje. Koje su pozitivne stvari, vjerojatno će ministar to bolje kazati, pozitivne stvari, sinoć se trudio i guverner, guverner koji je jednostavno bio ili viceguverner ili guverner kada je bila ugrožena financijska stabilnost RH, kada vijeće za stabilnost nije reagiralo, kada je Todorić i njegova korporacija Agrokor trošila 10 milijardi kuna, 10 milijardi mjenica bez pokrića bilo, znači plaćao je papirom čovjek i ugrožena je stabilnost. Ta HNB ne štiti naše građane, HNB tribala je samo raditi svoj posa kada se pojavio tzv. švicarci franak krediti. Oni su osnovali agenciju, tj. direkciju koja će pratiti zaštitu potrošača. Šta radi ta, mislim šta u ovome trenutku se radi za zaštitu naših građana od kamatarenja, od vidimo ništetnosti ugovora? Evo mi smo kolegice i kolege, donili dvotrećinski jednoglasno Zakon o ništetnosti ugovora štedno kreditnih zadruga tj. institucija koje su kao što je Raiffeisen štedno kreditne zadruge i taj se zakon isto ne poštiva, jednoglasno. Tada je to predložio kolega Škibola, to je bilo u onome trenutku preslagivanja jel je falila jedna ruka ili dvi, ministre ne mogu se sitit i u tom trenutku i šta sada, evo donio Sabor dvotrećinskom većinom jednoglasno, više nego kad se je Ustav donosio, taj zakon od ništetnosti toga ugovora. I dalje ti ljudi se kamatare, oduzimaju se njihove, znači HNB ne radi svoj posao ni sada. Prema tome, evo ja bi na kraju još samo jednom i ponovio ono ključno, gubimo ministre s ovom odlukom bez odluke naroda, srljamo. Imamo negativnih iskustava u drugoj državi, nije ovo samo što je jučer rečeno da je sada … govoriti o kuni nacionalistički kao da ti predstavljaš nešto jel, ne nego razmišljam kao saborski zastupnik gdje ću kritički gledat, slušat, ali bez javne rasprave stručne i referendumskih odlučivanja naroda o ovakvoj bitnoj temi ovo je izdaja nas zastupnika ako ovo izglasamo, ovo je veleizdaja, bez volje naroda pridati dio suvereniteta, da HNB bude ispostava Europskoj narodnoj banci, ispostava i da je ovo u biti početak uvođenja EUR-a i to javnost mora znat o čemu mi raspravljamo, bar da zna da raspravljamo, da ovi zakoni u biti što su. Evo ja bi na kraju samo zamolio ministra kad bude davo argumente zašto za EUR-o, neka on kaže svoj stav zašto ne, zašto ne referendum, zašto Češka i ove države ne uvode i druge države koje su razvijenije Poljska, Švedska, Danska, Mađarska i druge države koje nabrajam, koje su razvijenije od nas, a i država Rumunjska, Bugarska i druge, a ove koje su uvodile imale su šokove na cijene, na standard građana, na standard običnog čovika, a mi saborski zastupnici morali bi inzistirat u ovim, vakvim odlukama kad se tiče ovakvih odluka, kad govorimo o novoj valuti, uvođenju nove valute, ukidanju kune, onda bi morali, u biti ovo je postupak, dolazak do te faze, kad HNB postaje ispostava Centralnoj europskoj banci onda bi dobro tribali razmislit o čemu mi glasamo u ovome trenutku, dal ćemo za 10, za 2 i 5.g. moć pogledati narod u oči ako budu loše odluke, prema tome o ovome mora narod odlučivati na referendumu.
Hvala. Kolega Lovrinović je dignuo ruku, pretpostavljam da traži stanku.
Hvala g. potpredsjedniče, evo u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku, Živi zid, tražim stanku u trajanju od 10 minuta, naime dopustite da obrazložim vezano uz ovu točku dnevnog reda, prijedlog izmjene Zakona o HNB-u jer sam primijetio, primijetili smo da ministar financija, dr. Marić ovdje kad sam mu postavio pitanje o trezoru, o izgradnji novog trezora HNB-a on je mene proglasio malte ne da nisam pročitao i da ne znam o čemu pričam, e sad ću vam pročitati, dakle u sadašnjem čl. 2., slušajte dobro piše, a prijedlog je treći članak piše, dodaje se citiram, lokacije, građenja trezora i trezorsko poslovanje HNB-a od posebne su važnost za financijsku, gospodarsku, sigurnost za interes RH, te za obranu RH, e poštovani g. ministre možda ste vi stvarno preko ovoga dobronamjerno mislili šta to, ništa, nema veze, ali vjerojatno ne znate da u Zakonu o javnoj nabavi ako se nešto proglasi ovakvim od nacionalnog interesa sigurnosnim i za obranu onda ne treba javni natječaj, to vi vjerojatno, ja vas želim zaštititi jer ova zemlja je ogrezla u korupciji, a po mojim informacijama već se traži zemljište, već se projektira, prema tome želi se taj trezor, trezorsko poslovanje napraviti bez javnog natječaja jer tu kad, kad se proglasi ovako važnom institucijom i radovima, ja vas molim da kao ministar financija i član Vlade, poduzmete sve da vidite što se događa jer HNB je postala davno anacionalna, ona nema nikakav epitet, prema tome ona nas ne štiti od ničega nego nas uvaljuje u živo blato još više, od nastojanja da uvedemo EUR-o ćemo nažalost evo i vi doprinosite, a možda javnost i zastupnici ne znaju da ste vi uz Martinu Dalić i sadašnjeg guvernera, vas troje potpisali sve predpristupne ugovore vezane za ekonomiju, to je 7 poglavlja, tako da se to zna o čemu govorimo, znači vi ste isti ljudi koji guraju te stvari, o tome ću kasnije [[Upadica: Hvala]] govorit.
Čini mi se da stanku traži i poštovani zastupnik … [[Govornik se ne razumije]] , izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, tražim stanku u ime Kluba HNS-a kako bi se konzultirali dalje oko ovo točke, naime s obzirom na maloprije izrečeno i izlaganje drugih kolega moram se dobro zamisliti kad neko spomene riječ veleizdaja, što to onda ovdje mi radimo, na koji način mi tu i koga i kako činimo tu veleizdaju jer kada pogledamo sve činjenice i argumente, sve drugo osim pametnog ulaska u ovaj sustav u kojem mi već danas itekako i debelo jesmo, bi bila veleizdaja interesa hrvatskog građanina i direktno raditi kontra interesa hrvatskih građana koji danas kupuju auto u EUR-ima, nekretnine u EUR-ima, imaju štednju u EUR-ima, kredite u EUR-ima i cijela naša valuta je pokrivena u EUR-ima, pa o čemu mi ovdje pričamo, mi htjeli mi to ili ne htjeli, nekom se to sviđalo danas il ne sviđalo, snosimo svu budućnost rizik Eurozone jer smo toliko već oslonjeni na taj EUR-o, zašto, pa još od one marke, još od Markovićeve Jugoslavije, još od rata, pobjegli smo negdje gdje je bilo sigurno i to je u našem mentalitetu, reći nešto da nije tako bilo bi ić protiv interesa naših građana, a mi nosimo sve rizike, a nemam ni jedan benefit odnosno nemamo te benefite valutnog rizika kojeg bi maknuli apriciacije, depriciacije, troškovi investicija i svega onoga što nam donosi u krajnjoj liniji snižavanje kamatne stope i onda naravno da se moramo zapitati i još jednom promisliti ko je tu veleizdajnik i na koji način jer ja zato što nisam neki onaj ovdje, najlakše bi mi bilo reći ne dam kunu svoju, to je hrvatsko, ja hrvatsko ne dam, svi vi, da ne kažem šta da radite, to nije u interesu hrvatskog naroda, to ovako možda lijepo će zvučat, zato ja još jednom molim stanku u ime Kluba HNS-a da to još jednom prodiskutiramo.
Hvala. Još neko traži slučajno stanku, ako ne onda dajem naravno stanku do 14,34. [[STANKA U 14,24 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,34 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege stanka je istekla, pa će sada u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovani zastupnik Boris Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima evo danas se nastavlja rasprava koju smo negdje jučer bili počeli malo i o monetarnoj politici i o, a danas konkretnim prijedlozima Zakona o HNB-u i o kreditnim institucijama koji se donose radi približavanja krajnjem cilju, znači uvođenju EUR-a kao zakonskog sredstva plaćanja u RH, kao država članica koja je, danas se nalazi izvan Europodručja, mora se prethodno ona obvezati da će pružiti europskom, pridružiti se Europskom tečajnom mehanizmu uspostavljanjem, koji je bio uspostavljen rezolucijom Europskog vijeća iz '97.g. U tom smislu RH naime podnosi zahtjev za ulazak u Europski tečajni mehanizam 2, u okviru toga pored dužnosti pridruživanja tom mehanizmu dodatno se obveže na, za omogućavanje bliske suradnje između HNB-a s Europskom središnjom bankom. U svezi s tim nužno je pristupiti izmjenama određenih zakonskih propisa, pa tako i izmjenama Zakona o HNB-u gdje se i omogućava uspostava, ta suradnja između Europske središnje banke sa HNB-om kao i ulazak u jedinstveni sanacijski mehanizam, te izvršiti dodatno usklađivanje odredbi koje stupaju na snagu danom uvođenja EUR-o kao službene novčane jedinice RH, tako da je dosta bilo rasprave o uvođenju EUR-a, ono što jesu činjenice i ono što je jučer govorio zapravo i guverner o euriziranosti hrvatskog bankarskog sustava što se tiče depozita, s druge strane vrlo visoke euroiziranosti jel znamo da nam 20% BDP-a čini turizam, a zapravo najvažnija valuta koju primamo kroz turizam je zapravo EUR-o, također najveći dio sredstava iz EU fondova zapravo primamo danas u EUR-ima, sve određene investicije koje osiguravaju određeni dio greenfield investicija, one su u EUR-ima, no s druge strane postoje određene, kao što je danas bilo govora i bojazni hrvatskih građana o određenoj, povećanja određenih cijena, međutim ono što je činjenica je da sve one bojazni koji zapravo i proizlaze najvećim dijelom proizlaze iz krize Europodručja koja je bila tamo negdje 2012., '13.-te do '15. gdje se brojni hrvatski građani sjećaju onih nemilih scena u Grčkoj i one trojke koja je dolazila u Grčku vezano za, za, za njihov bankarski sustav, također brojni su bili natpisi i o krizi EUR-a u Italiji i krizi EUR-a u Španjolskoj, u većim, većim područjima, onda se, ozbiljna rasprava se u europskom zapravo krugovima vodila u EUR-o, o EUR-u u više brzina, znači s višim stupnjem integracije gospodarstva i odnosno onim zemljama koji ne pristupaju Europodručju, znači da manji stupanj integracije, znači neće samo ovo područje biti jednostrano da se ulazi u EUR-o, znači ulazak u Europodručje znači još tjesniju suradnju, ekonomsku suradnju između pojedinih država, pojedinih država članica, tako da vjerojatno će se mijenjati brojni, brojni drugi zakoni ukoliko se u konačnici i ne samo kao ekonomska odluka donese, nego prvenstveno i to je jedna i politička odluka, znači uvođenje EUR-a kao valute je, nije samo ekonomska odluka nego i politička odluka i … [[Govornik se ne razumije]] da se ovdje kroz ovu raspravu, danas smo ovdje čuli da li će to biti referendumi, da li će to biti nekakve odluke HS, da li će to vjerojatno biti nekakav novi zakon, uvođenju Zakona o EUR-u il nekakve druge, tako da će vjerojatno još te rasprave o ulasku u Europodručje, Europodručje, biti. Međutim, ovi zakonski prijedlozi mijenjaju i način sastavljanja financijskih izvještaja HNB-a tako da će HNB od sad primjenjivati smjernice Europske središnje banke o pravnom okviru za računovodstvo i financijsko izvještavanje, primjena, primjena smjernica ESB-a obvezna je za europske banke Eurosustava za računovodstvene svrhe i svrhe financijskog izvještavanja, ali se također preporučuje njihova primjena u najvećoj mogućoj mjeri za nacionalne i financijske izvještaje Nacionalnih središnjih banaka. Ovim se prijedlogom zakona propisuje obveza primjene smjernica ESB-a u HNB-u od 1. siječnja 2021.g., te uvođenje smjernica posebno utječe na potrebu izmjene relevantnih članaka zakona koji se odnose na opće pričuve, ovdje smo čuli uvodno od ministra, čini mi se da je danas jel 50:50 uplata u proračun ili je viši danas omjer, kolko u HNB-u uplaćuju u proračun, omjer uplate HNB-a … [[Upadica iz klupe se ne čuje]] trenutno je nula da, ali ovaj dobro zbog ovih njihovih … [[Govornik se ne razumije]] međutim, ovo je, sada se mijenja 80:20, sada je, znači ovim novim izmjenama više će ić uplate u državnom proračunu onaj dio dobiti HNB-a, evo čuli smo od ministra, znači da je ta trenutno uplata puno odnosno nema je. Također da hrvatska, znači na ovaj dio da će se promijeniti sustav općih pričuva, kao i na uvođenje određenih revalorizacijskih računa i rezervacija za rizike te propisani određenim daljnjim smjernicama. U drugom zakonu kada se govori o kreditnim institucijama, važeći Zakon o kreditnim institucijama mijenja se i dopunjuje u bitnim aktivnostima radi postizanja pravne sigurnosti u odnosu na kreditne institucije nakon nulte uspostave bliske suradnje, znači izdavanje za odobrenje za rad u kreditnoj instituciji, izdavanje prethodne suglasnosti za stjecanje i povećanje kvalificiranog udjela u kreditnoj instituciji, te izdavanje prethodne suglasnosti za obavljanje funkcije člana uprave kreditne institucije i člana nadzornog odbora kreditne institucije. Također tu se uvode i novine su zapravo … [[Govornik se ne razumije]] određenih upravnih sankcija, upravni postupak koji će sada voditi HNB i prestat, to je određena novost u sustavu kažnjavanja, nadležnim izmjenama omogućit će nalaganje mjera koje će biti potrebno provesti kao rezultat sveobuhvatne procijene u tijeku strane ESB-a. Također ovdje je danas bilo govora i o određenim makrobonitetnim mjerama, ne znam čini mi se da i dan danas da i HNB ima podzakonske akte, rješava ovaj u svrhu kaže danas se ovdje govori da će se u svrhu radi propisivanja stabilnosti financijskog sustava, izbjegavanje smanjivanja sistemskih rizika, a to je čini mi se HNB već pristupio vezano za ove gotovinske, gotovinske nenamjenske kredite ovaj ovdje se kaže da se sad podzakonskim aktima mogu propisati mjere odnose se na odnos između dozvoljenog omjera vrijednosti instrumenata u suradnji i odobrenog iznosa kredita. Odnos znači kolaterala i onoga što možete dobiti kredit, najveći. Znači dozvoljeni omjer između kredita, ovdje kažu u zakonu dohotka, na raspravi u saboru smo rekli da vidjet ćemo da li će tu biti dohodak ili će biti ukupni primici, to je ono što smo rekli da se još i kroz ovaj određeno pitanje jel je dohodak jedna kategorija, a u Hrvatskoj su primici zapravo puno šira kategorija od dohotka koju ostvaruje korisnik kredita. Zatim odnos između omjera odnosa iznosa otplate obroka rate kredita i dohotka koju ostvaruje korisnik kredita. Znači, bitno je građanima, znači ovdje se sada zakonskim, podzkonskim aktima, čini mi se da je i dan danas isto podzakonskim aktima ovaj dio, HNB tu regulira ovaj vezano za njihovo poslovanje te se danas sa Hrvatske udruge banaka miče ovaj obveza izračuna NRS-a kao nacionalne referentne stope koji danas čini mi se Hrvatska udruga banaka, podatke koristi, a najviše će se to prebaciti na HNB. Te ono što je uvodno govorio ministar zapravo vezano za registar obveznika korisnika kredita kod tzv. rok i da će se omogućiti razmjena informacija nužnih za procjenu kreditne sposobnosti, a sve sukladno GDPR-u. Znači ovo si određene zakonske izmjene koje idu u drugo čitanje, koje je danas su najvećim dijelom su se bile odnosile najvećim dijelom na političku odluku o tome da li EUR-o da ili ne u Hrvatskoj. Ovdje se danas čulo na brojne činjenice da se i obračuni i nekretnina danas većinom vrše u EUR-ima, kad kupujete određeno vozilo uglavnom ga denominirate u EUR-u, vezano pa čak i nekakve vrsta plaća ljudi više komuniciraju sa euro područjem. To je jednostavno iz naše povijesti. Međutim, ovdje je jako bitno da li će biti nekakvih dodatnih i kakav će biti euro područje 2023., '24., '25. to je ono što još nitko ne zna, to je ono što, da li će biti nekakvih dodatnih zahtjeva, u kojem će se smjeru kretati euro područje, da li će to zahtijevati nekakve jače integracije gospodarstva da li će to tražiti određeni dio osim ovaj dio prebacivanja monetarne suverenosti na Europsku središnju banku kroz jedinstveno tržište kapitala, kroz jedinstvenu bankovnu uniju, mi zaboravljamo da smo i prilagodili sve ostale zakone, jel tako i Zakon o tržištu kapitala, o bankarskom poslovanju, znači cjelokupni set zakona, ne samo ova dva smo zapravo prilagodili jedinstvenom europskome tržištu kroz one brojne direktive koje smo ovdje raspravljali i usvajali, tako da je ovo samo jedan određeni dodatni dio seta tih zakona. Međutim, legitimno je pitati šta će i kako će biti euro područje 2025. godine, hoće li neka nova kriza u Italiji ili Španjolskoj promijeniti cjelokupni taj jedan sustav euro područja. Znači nije više problem manjih ovih rubnih zemalja jer ove sve rubne zemlje zapravo i Grčka, Italija, Španjolska, znači sve te rubne zemlje ovaj su uzdrmale jako euro područje i to u zapravo najvećim dijelom koliko ćemo i mi biti jednog dana na nekakvim ulaznim vratima 2024. i '25. godine sigurno će ovisiti o tim velikim zemljama, prvenstveno o Italiji kako će se oni nositi sa eurom, kako će se njihovo gospodarstvo nositi, kakvi su njihovi problemi u bankarskom sektoru i vrlo visokoj razini NPL-ova kako će to poslovati u Španjolskoj. Sigurno da će i ta dinamika tih velikih zemalja utjecati, utjecati i na Hrvatsku kada budemo jednog dana trebali odlučivati da li ulaziti u EUR-o ili ne. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Slijedeći, slijedeći je Klub zastupnika je onaj Živog zida i Promijenimo Hrvatsku u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, a posebno pozdravljam vas cijenjeni građani koji nas pratite, ako nas možete pratiti jer o ovim temama se ne izvještava nema prijenosa na HRT-u to je inače demokratska javna televizija u stvari tipična partijska televizija gdje oporba nema mogućnosti nastupa, a ova oporba koja se zove najveća i prava ona ustvari daleko od toga, možemo ih što se kaže prilično izjednačiti sa jedne i druge itd., ali neću o tome govoriti. Danas je tema prijedlog novog zakona izmjena Zakona o HNB-u i o kreditnim institucijama pa evo to da se, umjesto da raspravljamo o bankama posebno, tu su veliki problemi, veli daj da to stavimo pod jedno i onako to da što prije završimo, nemojte čačkati vi po tome, pa ajde da pokušamo nešto napraviti u ovih nekoliko minuta. Vidite zašto nije bilo nikakvog razloga da se mijenja ovaj Zakon o narodnoj banci ona je mogla sve veze za Europskom središnjom bankom obavljati i na temelju postojećeg zakona. Međutim, dvije su stvari ovdje ključne vidite. HNB je u 2017., 2018. ostvarila gubitak ukupni od 3 milijarde 500 miliona kuna, a takav gubitak u 2 godine nije ostvario nitko, ni Agrokor kao veliki koncern, nitko. I nitko, umjesto da smo mi očekivali građani da će rukovodstvo odgovarati, biti smijenjeno, ne to rukovodstvo je dobilo mandat na još 6 godina, ali je dobilo i zadatak od ove Vlade da gura projekt EUR-o i sad što će oni, dakle ako hoćeš dobit novu poziciju za držat, moraš gurat projekt EUR-o, hvalit preko medija, to propagandna mašinerija dobro radi, to su uvijek isti ekonomisti unazad 20 godina sa nekim njihovim pomlatkom. Tu ozbiljne rasprave nema, akademske zajednice, već to se gura politički kao što se sve guralo i time u stvari nas dublje sve više guraju u živo blato ovi koji su nas do sada vodili. E dakle to je ta priča zašto se to nameće, znači zašto se mijenja Zakon o HNB-u, e sada da bi se spriječili gubitci, a inače nije zgoreg ni podsjetit da je sadašnjeg guvernera ustvari SDP izabrao. A zašto ga je HDZ zadržao, znači vidite kako oni dobro paše, kako oni dobro surađuju, imaju istu politiku pa vidite i o euru isto razmišljaju. Dakle oni bi uveli euro sutra i to za njih nije problem, a ovi koji se smatraju nekim liberalima tu njima i onako oni uopće to ne razumiju, daj sve što neko traži i to je to. Prema tome, to je jedan cirkus kao što vidite dragi građani ovdje i to treba sada na izborima pomest jednostavno znate, ovdje 80%, 90% ljudi nema šta tražiti jel, ali sačekat ćemo izbore. E sada o čemu se dalje radi? Dakle što je zadatak izmjene ovog Zakona o HNB-u? Spriječiti sadašnje rukovodstvo da ne napravi ponovo gubitke. A kako? Pa uvesti nove računovodstvene standarde po kojima se negativne tečajne razlike koje se pojavljuju zbog upravljanja deviznim rezervama neće više knjižiti kao do sada, to se oduvijek radi kao gubitak, to se knjiži kao gubitak i banaka i poduzeća, e ali sada to neće vrijediti za HNB. Vidite kako ste vi, nema tu, tu vi štitite svoje i do daske, ali vama je važnije zaštititi tu instituciju i te ljude, pa makar Hrvatska propala. Evo to je to vaše domoljublje i samo važno je staviti ruku, koju, lijevu, desnu na srce i guraj dalje. E ali što dalje? Drugi razlog je također vrlo važan, zašto je ovaj zakon donesen ovdje u Sabor. vidite ja sam maloprije, nestao je ministar, žao mi je da je otišao ali ga je očito pogodilo ovo što sam mu citirao. U prijedlogu čl. 2. izmjene članka postojećeg 2 kaže se da gradnja trezora gdje se odvija trezorsko poslovanje, gotovima, ovo, ono itd., da se ima smatrati sigurnosnim pitanjem, pitanjem važnim za nacionalnu obranu. E ali ima tu dragi građani jedna kvaka, svaki projekt koji se znači gradnja novog trezora koji se gradi, on da ako se proglasi na ovaj status da ima sigurnosni znači oznaku sigurnosti nacionalne obrane, e taj projekt ne mora ići na javni natječaj po Zakonu o javnoj nabavi. Prema tome, po nekim indicijama već se traži zemljište okolo Zagreba i već se govori da će to par stotina milijuna kuna koštati, a onda ide izravna pogodba. Dalje vam ne treba objašnjavati kako se to u Hrvatskoj radi. E pa zato smo mi rijetki ovdje u Saboru koji smo došli ovdje, otvorili pitanje HNB-a, bankarskog sustava, eura, kune o tome prije nitko ovdje ne da nije, nego nije smio zucnuti. Mi smo na velika vrata to donijeli i smatramo i molim vas građani da nas još čvršće podržite da možemo očistiti i konačno Hrvatsku pokrenuti u pravom smjeru. Znači gradnja trezora, to je prava, ova dva znači spriječiti da ovo rukovodstvo i dalje unatoč tome što je nesposobno i pravi ogromne gubitke upravljanja deviznim rezervama, e sada će ga se računovodstvenim standardima zaštititi i drugo je da se omogući izgradnja trezora, a bez javnog natječaja. A gdje je do sad bio trezor? Pa bio je gdje je bio. Pa kako to da do sad nije bio pitanje nacionalne sigurnosti obrane? E vidite na to pitanje ćemo očito odgovarati u danima i mjesecima koji dolaze. Ajmo sada malo na neka druga pitanja vezano za ovu temu. Podsjećam još jednom da je HNB središnja banka u svakoj zemlji je jedna od stožernih institucija. I zašto? Jer u toj instituciji se stvara, proizvodi novac. A naš narod kaže, narod je pametan, da novac vrti tamo gdje svrdlo ne može. Prema tome ima jedna bugarska izreka koja kaže što se ne može kupiti novcem može se kupiti sa puno novca. Prema tome, zato je važna ta institucija. E sad ako ta institucija radi u interesu da potiče razvoj gospodarstva, blagostanje građana, to vam je kao melem, ali ako ta institucija godinama radi suprotno interesima gospodarstva, pa uništava ga nerealnim tečajem od '94. godine, pa visokim kamatama, lihvarenjem, pušta banke da lihvare građane u slučaj Franak, RBA zadruge onda vi imate instituciju koja pomaže da se isisava akumulacija, da se isisava štednja ili medicinski da kažemo da se nekom isisava krv, a krvožilni sustav napaja sve stanice organizma, ako je on ugrožen organizam propada i tako je to ovdje. Prema tome, nama ta institucija vidite ovim dodatnim izmjenama zakona kaže nije dovoljno da ova institucija bude toliko neovisna 100% kao što je bila nek bude 110% otprilike to je sadašnja namjera, ali bez ikakve odgovornosti. Znači imate potpunu neovisnost, slobodu, ali odgovornosti gospodo nema, dragi građani. Dakle, važno je govoriti o ovim temama, važno je reći kako stvari stoje. I naravno jučer vi ste vidjeli da je ovdje guverner pobjesnio, ja ga nikad nisam u ove 3, 4 godine u Saboru da je izgubio živce jer očito je vidio, svjestan je problema i gubitaka koje ima. I ne samo to, Narodna banka pod njegovim rukovodstvom u samo 3, 4 godine zadužila je Hrvatsku 3 milijarde eura u strukturi vanjskog duga hrvatskih, to piše u njihovom biltenu. A kada zadužite državu, dodatno za 3 milijardi eura onda vam kreditni rejting pada, a mogli su imati viši kreditni rejting, niže kamatne stope u inozemstvu, sve je to povezano. E dakle ovdje na svu sreću došli su ljudi koji znaju tumačiti stvari znanstveno, argumentirano kako je, a ne propagandno i po nalogu vašeg velikog šefa ovdje preko puta koji sjedi. Ali vi ćete se s njim i onako ubrzo obračunavati. Želim mu puno sreće. E sada, ajmo dalje. Kako izgleda da potkrijepim znači ja nisam došao u sabor da pričam pričice ili da pravim ovdje neke cirkusantske ispade, nego da mi vidimo malo kakva je kreditna politika banaka i NHB-a, kako to izgleda. Pa evo kako izgleda, vidite HNB je u, ustvari bankarski sustav je u 2019. godini odobrio ukupno 259 milijardi kuna kredita, ali znate kako je, kome je odobravao bankarski sustav, kako izgleda distribucija tih kredita. 121 milijardu su odobrili građanima, 40 milijardi državi, a poduzetnicima samo 80 milijardi. Pazite u normalnoj zemlji, obrnuto je gospodarstvo bi trebalo dobiti 120 milijardi, a građani 80, 90. Zašto? Jer tamo se stvara proizvodi. A zašto je ovdje, zašto se ovdje pila okrenula naopako? Pa država i stanovništvo od banaka dobivaju 69% svih kredita, pa to je jasna stvar da pilimo granu na kojoj se sjedi i da se ide u lošem smjeru. E vidite, na taj način se iscrpljuje. Znači, zašto građane se toliko kreditira? Pa ti građani kad dobivaju kredite oni uglavnom kupuju dominantnu uvoznu robu, jel tako, a kupuju uvoznu robu upravo iz onih zemalja čije banke ovdje posjeduju naše banke. Pa zašto? Pa nisu oni ludi da potiču konkurenciju hrvatskih proizvođača da konkuriraju njima. Narodna banka tim uvoznicima 24 godine čuva stabilnost deviznog tečaja kune, da nemaju valutnog rizika. Isto to radi bankama da mogu voziti kredite izvana da nemaju valutnog rizika. Ali u svemu tome urušavaju se i propadaju proizvođači, industrija koja mora, znači gdje je devizni tečaj važan, a 25 godina se vodi politika nerealnog deviznog tečaja. I vidite, to je taj problem. Znači mi ovdje govorimo o suštini čemu služi kreditna politika bankarskog sustava. Mi vidimo da je ona okrenuta rješavanju nezaposlenosti u inozemstvu, kupovini njihove robe, a Hrvatska vi se snalazite kako znate i umijete. Njihova je koncepcija bila, to je naprosto đavolji krug zatvoreni, dakle što više odobravate kredita građanima oni kupuju sve više strane robe, što više kupujemo strane robe nama se platna bilanca urušava jer imamo više deficit i povećamo vanjski dug. I to je taj đavolji krug koji vi ne samo da ne želite prekinuti, vi ga hranite, dakle vi ga potičete dakle vi koji ste sada na vlasti. Znači, poštovani građani nije mi namjera sa ovim znači da ulijevam dodatni strah, ne naprotiv već da vam pokažemo da mi točno znamo, mikroskopski što treba napraviti da postoje rješenja da to možemo napravit i da postoje ljudi u Hrvatskoj koji promijeniti ovu nepodnošljivu situaciju. I do čega je dovela ova politika? Vidite ovdje se Vlada hvali da smanjuje broj nezaposlenih, pa naravno jer stalno izvozi u inozemstvo, znači izvozom mladih ljudi ona smanjuje nezaposlenost time se hvali. Kaže da rastu plaće, e vidite to je jedna od većih laži. Po podacima jučer sam o tome spomenuo, ponovit ću Instituta ujedinjenih sindikata, europskih sindikata u protekli 10 godina u Hrvatskoj su realne plaće pale za 5%. U prijevodu znači da radnik danas u Hrvatskoj sa prosječnom plaćom može kupiti manje 5% onoga što je mogao kupiti prije 10 godina. A zašto je to tako? Zato što narodna banka je zamrznula devizni tečaj, ona ga vodi 25 godina fiksnim, ne mijenja ga i jedini način povećanja konkurentnosti hrvatskog izvoza jest da ljudima smanjujete plaće i to se zove interna devalvacija. Sve ovo što govorim prošla je i prolazi Grčka. Ta država se neće spasiti unutar euro zone, njoj javni dug ponovo raste, ona je najteži bolesnik EU, nije jedini. Britanija je neki dan izašla, ona nikad nije ni namjeravala uvesti EUR-o. Da se još par riječi kažem o EUR-u. To je političko pitanje, vidite. Mi uopće ekonomski nismo spremni, posebno u ovoj situaciji destabilizacije euro zone EU, izašla Britanija, u Španjolskoj politički problemi Katalonija itd., Danska ne želi, a najbogatija, Švedska najbogatija ne želi. Bio sam u Poljskoj, Češkoj, Mađarskoj prije ljeta oni mi se samo smješkaju kad ih pitam pa vi super stojite zašto ne uvedete EURO-o, kaže slušajte pa mi se izvrsno razvijamo uz svoju valutu što je vama. Dakle, poštovane kolegice i kolege, imamo znanja, imamo struke, imamo iskustva nećemo dati da nas se dalje gura u živo blato osim ovoga pukoga govora za govornicom u saboru mi smo počeli vidite podizati kaznene prijave protiv HNB-a i to smo učinili valjda je zbog toga jučer guverner bio dodatno nervozan i ovdje ponižavao saborske zastupnike, ali dolazi naše vrijeme da kažemo dosta jer se borimo za svoju djecu, za našu domovinu i poštovani građani podržite nas u svemu tome. Hvala.
Klub zastupnika HDZ-a također se javio za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govorit će zastupnik Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, pa slušajući jučer rasprave oko izvješća o financijskom stanju u RH i slušajući danas rasprave o ova dva zakona ja si postavljam pitanje, zar jednu takvu kaotičnu državu oče EU, zapravo prihvatila je da bude njena punopravna članica, a isto tako, zar jednu takvu kaotičnu državu, sa jednim takvim kaotičnim stanjem Europska centralna banka praktički smo ušli u europski tečajni mehanizam. To je ono pitanje koje si naprosto svi mi skupa trebamo postaviti kad čujemo ovakve priče, jer tko hoće nered u vlastitoj kući, nitko. Uvijek ima problema i sad ćeš najedanput jednu zemlju koja je toliko neinteresantna kao što neki kažu ili interesantna kad im paše da kažu interesantna, sad najedanput je u silu hoćeš uvuć sebi. To govore oni koji nisu sudjelovali u mukotrpnim pregovorima koje je Hrvatska provela da bi postala članica EU. Da ja vama kolegice i kolege postavim jedno elementarno pitanje. Kakav bi situacija u Hrvatskoj bila danas da nismo članica EU, počevši na ono što se događa u našem susjedstvu? Dakle, da nismo postali članica NATO saveza i EU do ekonomske situacije. Da li bi mnogi hrvatski poduzetnici koji danas slobodno izvoze na europsko tržište mogli to raditi da Hrvatska nije članica EU? Da li bi mnogi nažalost naši građani koji nisu našli zadovoljavajući posao u RH mogli otići tražiti posao? I da li bi kolega Bulj toliko vremena proveo pričajući kolike su doznake izvana da nismo članica EU? To je nažalost sudbina svih novih članica, nažalost sudbina. Jer kad pogledate onih 10 zemalja koje su ušle daleko prije nas, nažalost i iz njih je puno, puno mladih ljudi otišlo u starije članice EU. To je nažalost sudbina. Međutim, kolegice i kolege da bi postali dio nečega onda morate prihvatiti određena pravila igre. Isto tako i Hrvatska kad je završila pregovore, kad je potpisala sporazum o završetku pregovora smo se obavezali određene stvari napraviti. Tada nikakve velike halabuke nije bilo oko određenih pitanja, a između ostaloga smo se obavezali da ćemo uvesti EUR-o. To je bilo prije skoro 8 godina. Zašto tada svi ti danas koji toliko viču, zašto tada nisu digli glas? Zašto tada nisu rekli, mi ovako, mi onako? Međutim, isto tako treba reći da nikome, ni jednoj vladi, pa ni jednom ministra financija, ni jednom guverneru centralne banke nije u interesu da kad Hrvatska zadovolji sve uvjete da uđemo u euro zonu da navrat nanos to naprave. To je naprosto činjenica. Ali kolegice i kolege ja bi vam samo postavio jedno pitanje. Da li ste vi za to da Hrvatska bude u situaciji da uđe u europsku zonu ili ste za to da imamo veliki deficit državnog proračuna, da imamo makroekonomske neravnoteže kao što su ih imali prije 4-5 godina? Gospodine predsjedavajući? Gledajte vrlo duhovito, ja volim mlade duhovite ljude, ali iza duhovitost obično treba nešto stajati. Dakle, kad bi pogledali proračun RH prije ulaska u EU i nakon ulaska u EU onda bi vidjeli velike razlike, ali o tom potom. Dakle, ono što definitivno Hrvatsku čeka, ako hoćemo imati bolje makroekonomske pokazatelje nego što ih imamo danas, iako su i oni danas u odnosu na većinu europskih država dobri, mi moramo provesti reforme. Ali gledajte kolegice i kolege, danas ste imali vrlo malo prilike čuti da svi klubovi koji su govorili prije Kluba HDZ-a da su se kolege pozvale na određeni članak, da li Zakona o HNB-u ili Zakona o kreditnoj instituciji i rekli u zakonu ste predložili to, to i to, mi smatramo da to ne bi trebalo biti tako, nego da bi to trebalo biti tako, tako i tako. To je za mene konstruktivna rasprava, sve izvan toga je nekonstruktivna. Mi raspravljamo o ovome što ovdje piše i možemo promijeniti amandmanima samo ovo što je Vlada predložila izmjene. Mi ne možemo mijenjati članke ako ih Vlada nije predložila temeljem našeg Poslovnika. Ali vi danas niste čuli ovdje niti jedan prijedlog da članak taj ne bi trebao glasiti ovako ili onako. A što o ova oba dva zakona možemo reći? I jedan i drugi što mijenjaju? Pa mijenjaju određene odnose, definiraju određene stvari koje uvjete moraju ispuniti i kako čelnici HNB-a, tako i čelnici kreditnih institucija. Kakvi su njihovi međusobni odnosi, kako tko u kojem trenutku treba reagirati, kakav je odnos HNB-a prema Europskoj centralnoj banci? Kako kreditne institucije iz RH mogu osnivati svoje podružnice u članicama EU? Do niza i financijskih izvještavanja i ovoga i onoga. I možemo razgovoriti ovdje, u zakonu se govori i definiranje i gubitka i dobitka. Možemo i o tome razgovarati. Imali ste priliku, jučer vam je guverner HNB-a govorio o toj temi. Imali ste mu priliku postaviti mu pitanje, ali kad je čovjek odgovorio činjenice onda je nastalo ono što je nastalo. Dakle, kolegice i kolege ja ću samo pročitati neke stvari i odredbe koje se definiraju Zakonom o kreditnim institucijama, pa ćemo si postaviti svi pitanje da li je itko od prethodnika spomenuo tu jednu točku. Krenut ću, dakle, definiranje ukupnog prihoda, definiranje uloge HNB-a, definiranje odnosa HNB-a i Europske središnje banke, definiranje stjecanja kvalificiranih udjela, dakle to sve govorim o Zakonu o kreditnim institucijama. Definiraju se uvjeti za članove uprave, definiraju se uvjeti za članove nadzornog odbora, definiraju se kako i pod kojim uvjetima i u kojim rokovima se trebaju izdati odobrenja za rad i za prestanak rada. Rekao sam već podružnice u zemlji članicom EU, razmjena informacija, definiraju se i primici i to je bila ono kolega Lalovac je to spomenuo, to smo imali na odboru za financije, da li primici, da li dohodak, međutim objašnjenje je Ministarstva financija da je dohodak precizniji ovoga termin i da će to ovoga najjednostavnije, najvjerojatnije ostati ovoga takva definicija. Razmjena informacija za potrebe i procjene kreditne sposobnosti, to su samo neke stvari koje se mijenjaju Zakonom o kreditnim institucijama, ali koje su najvažnije promjene i da li je veliki stručnjak o tim najvažnijim promjenama govorio. Ja nisam čuo niti jednu riječ o tim najvažnijim promjenama, a mi ovaj Zakon o kreditnim institucijama možemo isključiti i promijeniti ovaj Zakon o kreditnim institucijama, možemo isključiti i promijeniti prijedlog Vlade, isključivo sa amandmanima na članke koji se mijenjaju i to naprosto treba biti činjenica, to zbog naših gledatelja koji ne znaju naš Poslovnik pa nekakvo tu slobodno štivo kad si netko napiše, priča o svemu i svačemu a ne o zakonu, onda ispadne tako i tako. Dakle koje su najvažnije promjene? Prvo, u vezi sa bliskom suradnjom, radi postizanja pravne sigurnosti u odnosu sa kreditnim institucijama, nakon uspostave bliske suradnje, preciziraju se aktivnosti koje HNB poduzima u zajedničkim postupcima sa Europskom središnjom bankom a osobito u postupcima izdavanja odobrenja za rad kreditnoj instituciji, izdavanje prethodne suglasnosti za stjecanje ili povećanje kvalificiranog udjela u kreditnoj instituciji, izdavanje prethodne suglasnosti za obavljanje funkcija članova uprava kreditnih institucija, procjena plana oporavka, nalaganja mjera rane intervencije, izricanje pravnih sankcija, makrobonitetne mjere usmjerene na korisnike kredita, dakle važeći zakon se dopunjuje sa odredbama makrobonitetnim mjerama usmjerene na korisnike kredita koje HNB može propisati radi očuvanja stabilnosti financijskog sustava te izbjegavanja smanjivanja sistemskih rizika. Dakle kolegice i kolege, to je samo jedan mali dio, pročitat još nekoliko stvari a da li ste čuli da uvaženi kolega je govorio o tome? Nije. A govori da je bankarski sustav u kaotičnom stanju. Ako je taj bankarski sustav u kaotičnom stanju, onda logično da predložiš mjere s kojima ćeš vršit kontrolu i taj kaotični sustav preusmjerit u nešto drugo a to možeš samo ovim odredbama koje su u Zakonu o kreditnim institucijama. Dakle, HNB ovim zakonskim prijedlogom se propisuje obveza HNB-a da na temelju podataka koje kreditne institucije dostave za regulatorne potrebe, izračunava i objavljuje nacionalnu referentnu stopu prosječnog troška financiranja hrvatskog bankarskog sektora, navodno je potrebno zbog važnosti hrvatskog bankarskog sektora kao referentnoj kamatnoj stopi koja služi kao indeks za određivanje promjenjivog djela promjenjive kamatne stope na potrošačke kredite. Razmjena informacija o obavezama klijenata zbog činjenice da je hrvatski registar obavezan po kreditima od svibnja 2018. g. obustavio razmjenu podataka za građane, predlaže se dorada odgovarajućih odredbi koje bi se omogućile razmjena informacija nužnih za procjenu kreditne sposobnosti klijenata i za potrebe upravljanja kreditnim rizikom. Izuzeća od obveza čuvanja bankovne tajne, prilagođava se zahtjev opće uredbe o zaštiti osobnih podataka u djelu davanja privole da se određeni povjerljivi podaci mogu priopćiti drugoj fizičkoj ili pravnoj osobi i to ako su povjerljivi podaci o klijentu priopćavaju izravnoj drugoj kreditnoj instituciji ili financijskoj instituciji ili se priopćavaju pravnoj osobi koja prikuplja i razmjenjuje podatke o kreditnoj sposobnosti između kreditnih i financijskih institucija su potrebne za procjenu kreditnih sposobnosti klijenata ili upravljanje kreditnim rizikom. Dakle kolegice i kolege, ovim zakonom je predlagatelj pokušao ispraviti ono sve što možda nije dobro funkcioniralo u prošlosti. To ne kaže da u budućnosti … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Gospodine predsjedavajući, hoćete onaj gore klub smiriti, mi smo svi pristojno šutjeli dok su oni govorili. Dakle, kolegice i kolege, ako tvrdimo da nešto ne valja, ako tvrdimo da nešto ne funkcionira, ako neke stvari poboljšavamo i želimo učiniti boljima onda je logično da onaj tko tvrdi da nešto ne funkcionira i nešto ne radi, da to kaže da to treba promijeniti a ne se baviti čupanjem nekakvih podataka vrijeđanjem zastupnika jer gledajte, riječ je o Visokom domu, potpredsjedniku Vlade i ministru da je teklič je nešto što si naprosto ne može dozvoliti nitko pa čisto elementima kućnog odgoja, da ne govorim o nečemu drugom jer mi naprosto ovdje svi moramo paziti kako se međusobno ophodimo iz poštovanja jedni prema drugima. To je elementarna stvar ali vrijeđat nekoga drugoga a ne dozvolit da tebi niko ništa ne kaže, e to je nešto što naprosto ne pije vodu. I to se jučer dogodilo. Kad je guverner iznio određene činjenice koje su bile neoborive, onda je nastala panika. Ali i jučerašnja točka dnevnog reda i današnja točka dnevnog reda je prilika da se kaže šta ko ima. Ali ponavljam po peti puta u ovoj svojoj raspravi, ja nisam čuo primjedbu niti na jednu odredbu, članak koji se mijenja. Također kolegice i kolege, jučer je bilo puno priča o Državnoj reviziji, pa Državna revizija sad može ući u HNB. Državna revizija može i kontrolirat kako će se taj budući trezor graditi a iskreno, govoreći poslije se pitam i koji pametan čovjek bi išao u takvu investiciju bez natječaja, taj stvarno bi se trebao zamisliti sam nas sobom. Prema tome, definicija nečega što zakonodavno znači je dovesti u situaciju da idete u investiciju od nekoliko stotina milijuna bar bez pozivnog natječaja, ja mislim da to više govori o onima koji kažu da će to neko raditi nego o onima koji su odgovorni za društvena sredstva. Dakle, bez obzira šta ko pričao, hrvatski bankarski sektor, hrvatski bakarski sektor je iz velike gospodarske i financijske krize izišao stabilan, nijedna hrvatska banka nije posrnula, hrvatska država danas ima dobre makroekonomske pokazatelje, hrvatska država danas zadovoljava praktički mastriške kriterije, udio javnog duga u BDP-u, ponavljam udio javnog duga u BDP-u se kontinuirano smanjuje i to je nešto što nas sve treba činit ponosnima. Mi trebamo biti nesretni kad se stvari odvijaju loše, sve dobre stvari, na to trebamo biti ponosni, ustvari uvijek mogu biti bolje. Isto tako, sve loše stvari treba prokomentirati ali prokomentirati sa argumentima. Klub HDZ-a podržava ova dva prijedloga zakona da idu u drugo čitanje. Hvala lijepo.
Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisni Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića također je zatražio sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnik Hrvoje Zekanović.
Hrvatski suverenisti su protiv uvođenja EUR-a, kratko i jasno i reću u svoje osobno ime kao što sam i bio protiv ulaska u EU, glasovao samo protiv ulaska u EU, kao što je glasovalo i 1/3 stanovništva RH, 1/3 građana RH na tom referendumu glasovala protiv ulaska u EU i to je ono što je istina i od toga ne bježimo. Međutim, kad govorimo o EUR-u evo da malo pojasnimo građanima o čemu se radi, vi ste kolega Šuker počeli govoriti i danas mi je i ministar Marić objašnjavao da smo u klopci odnosno da kada smo, kada su građani, prije koliko će sad već biti godina, glasovali za ulazak u EU, da su zapravo sa pristupanjem EU da smo se obvezali uvesti EUR-o i jedina država koja se nije obvezala uvesti EUR-o je Danska, ako se ne varam prema onome što mi je danas ministar rekao, sve ostale su se obvezale, pa tako i RH. Međutim, ima jedna mala razlika, postoji jedno pismo koje se, koje glasi želimo da uđemo u tečajni mehanizam ERM2 i mnoga nisu poslali, mnogi nisu, znate sve koje zemlje da ne nabrajam, ali npr. Hrvati jesu, jesu Bugari, mi želimo ući u europsku Eurozonu. Kad smo ga poslali, e sada kroz jedno očekuje ministar pola godine otprilike plus koji ili minus koji mjesec ovi iz Središnje europske banke će lijepo procijeniti jesmo li mi zadovoljili kriterije i reći će okej vi ste za ulazak u EU spremni, pardon u Eurozonu spremni ili niste spremni, znači to možda do Nove Godine će doći to pisamce odnosno odgovor i oni će vjerojatno reći okej možete uvesti EUR-o i evo vam 2.g., evo malo edukacije, onda prolaze 2.g. kroz koje se testira, gleda stanje u hrvatskim financijama gdje se dobro kontroliraju sve hrvatske banke, ove važnije hrvatske banke, njih 6-7 su već zapravo, njihovi predstavnici su već gore u središnjoj banci na, na nekakvim opservacijama i onda otprilike za 2,5.g. RH uvodi EUR-po inerciji. I sad ono ključno pitanje možemo li još to napraviti u ovom trenutku, pa uvijek se može, jesmo li mi suverena država, ja vjerujem da jesmo, ja vjerujem da ovaj dom može odlučiti o, o sudbini svog naroda i svoje države i da ovaj dom može o svemu reći svoju zadnju, po svakom pitanju koje se tiče hrvatskog naroda i hrvatske države, jel tako, ja mislim da bi mogli. Što se može napraviti? Može li se tražiti preispitivanje ugovora sa EU? Može li? Pa može, naravno da može, zašto ne bi moglo, pa ugovori su ti koji se mijenjaju, ugovori se poništavaju, ratificiraju, deratificiraju, potpisuju, paraju, iz suradnje se izlazi i ulazi, pa ja sam za to. Da se razumijemo, ja se osjećam također Europljaninom, jednim, znači dijelom jednog kršćanskog kontinenta, a i EU što ja uvijek naglašavam, nemojte zaboraviti, osmislili su veliki kršćanski aktivisti i političari, Adenauer, Schuman, Alcide De Gasperi, i zamislili su Europu kao zajednicu suverenih država, kršćanskih država, danas se Europa odmaknula od toga i danas postaje jedna nadtvorevina za koju zapravo nitko i onaj tko je glasovao za EU nije znao da će se u ovo pretvoriti. Ima li EU neke benefite? Ima definitivno, neke stvari su se dobre dogodile, ima tu nešto i vezano i za Europske fondove što nije loše i mogućnost putovanja bez putovnice nije loša. Ima li loših stvari? Sad je to ono što vi nećete nikad izgovoriti, ima, meni je krivo što smo mi kod njih došli isključivo kao tržište jer mi nemamo razvijenu proizvodnju, pa isključivo kupujemo njihove proizvode, a nema carine. Krivo mi je što naši ljudi masovno odlaze vani, a nismo obeštećeni za to i krivo mi je što u čitavom periodu otkad smo članice EU smo puno manje novaca povukli nego što smo platili članarine i to je istina i to je loše. I onda se u svemu mora napravit jedna Cost-Benefit analiza, jedna studija isplativosti i zašto mi u ovom domu, a to je ono ključno, kolega Šuker zašto mi u ovom domu ne bismo na jedan lijepi način razgovarali o tome što nama EU donosi, a što nam odnosi, što nam je članstvo donijelo, što odnijelo, argumentirana rasprava, plus i minus i vi ste financijaš i onda s papirom i olovkom lijepo staviti ovo je plus financijski, ovo je plus još jedan, ovo je minus, ovo je minus, pa da podvučemo crtu i nemojmo zaboraviti da je netko prije 2, 3, 4.g. rekao da će se dogoditi brexit, pa ljudi bi se smijali, a dogodio se i Velika Britanija izlazi iz EU, a vrijeme će pokazati hoće li im biti bolje ili lošije, vrijeme će pokazati. Ja mislim da će oni i ekonomski i na drugi način ipak prosperirati, e sad je već mantra svih onih eurofila koji ne promišljaju kritički EU, e šta oni kažu, e europska, drugačije je Velika Britanija, EU može bez nas, super, dakle onda nas ne bi lomili tako kao što lome Veliku Britaniju, ali ja ću sad ovdje opet izgovoriti onu stvar koja je jako bitna, ja sam samo za razgovor i analizu, da svi mi zajedno ovdje u ovom domu i na široj razini imamo jednu kritičku javnu raspravu o benefitima i manama našeg boravka, našeg znači članstva u EU. Jel to problem? Zašto bi to bio problem? Ja ne vidim zašto bi to bio problem. Međutim, o tome se ne razgovara. Kao što je i Vlada napravila poslala to pisamce, a da se nije konzultirala s nama ovdje, da nikoga nije pitala pa da malo vidimo iskustva zemalja koje su uvele euro što je plus, što minus. I sada, ja nisam financijaš međutim čujem da će to i ministar tvrdi i potvrđuje, skočit će nam cijene u maloprodaji i to znamo svi, to je već stvar koja je uredu. Ok nešto će biti većeg reda kod uvoza-izvoza, ok, to je benefit, ali znači vlastita valuta, vlastiti monetarni sustav je odraz suverenosti kao što je i vojska, kao što je predsjednik, kao što je i predsjednik Sabora i dopredsjednik Sabora i vlastiti Parlament odnosno Sabor, to su odlike suverene neke države i valuta i to je jako bitno. I u ovom trenutku kada se mi odreknemo valute mi smo manje suvereni. E sada će neko reći baš nas briga što nismo suvereni ako bolje živimo. E nije istina. Sada ja mislim da se sve stvari ne mogu kupiti novcem, ja mislim da neke stvari poput suverenosti, poput pripadnosti nekoj državi, narodu da vrijede nešto više nego što novac može ponuditi. To će neki razumjeti, neki to razumjeti neće. I na kraju, bi li Ujedinjeno Kraljevstvo moglo izaći iz EU da je bilo u eurozoni? Odgovor je jasan, ne bi. Ne bi moglo. Znači taj euro je takav kohezivni element da on jednostavno onemogućuje svaku daljnju raspravu o eventualnom izlasku iz EU, a ja to ne želim, ja ne želim. Ja želim kritički razgovarati o EU i da je ovaj Dom, da ovaj narod kad god mu to padne na pamet kroz referendum ili neki drugi institut kaže, ok, smatramo da će nam biti bolje u toj zajednici, samostalno, na ovaj ili onaj način. Ne želim da nam iko stavi okove, bilo koje okove u ovom slučaju euro okove. Dakle ne euru, ne euro okovima, ja sam za kritičku raspravu i naravno za suverenu Hrvatsku.
Klub zastupnika Nezavisne liste mladih također se javio za sudjelovanje u raspravi i u njihovo ime govorit će zastupnik Marin Škibola. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo danas imamo ponovo priliku govoriti o ulasku Hrvatske u eurozonu, jučer smo se također mogli dotaknuti te teme. Vidjeli smo zapravo argumentacije guvernera po tom pitanju i nikakve konkretne rasprave u javnom prostoru nije bilo po pitanju uvođenja eura. Kada je Hrvatska ulazila u EU onda je postojao konsenzus svih parlamentarnih političkih opcija, mi samo danas iz ovih izlaganja u Hrvatskom saboru vidimo zapravo koliko klubova zastupnika je protiv trenutnog uvođenja eura. Znači ima tu različitih stavova, neki su apsolutno protiv uvođenja eura, neki smatraju da jednostavno nije došao trenutak za uvođenje eura. Međutim, ono što me zabrinjavanja, zabrinjava me što Vlada RH ne želi čuti parlamentarne opcije koje imaju kritički osvrt i koji smatraju da bi trebalo ipak pričekati sa tim procesom jer vidimo što se događa u EU. Znači u EU se događaju određene promjene, Velika Britanija je prija par dana izašla i mudro je, mudro je pričekati kako će se situacija odvijati u ekonomskom kontekstu i u kontekstu same monetarne unije. Ako mi srljamo u monetarnu uniju i uopće nas ne interesiraju nikakvi vanjski faktori koji utječu direktno na stanje u eurozoni, onda se postavlja pitanje, da li mi racionalno idemo u neku odluku ili idemo isključivo kroz jednu političku agendu koja je davno prije zamišljena, koja nema nikakvu alternativu i izvršavaju se diktati Bruxellesa, a nema neke suverene politike Vlade RH. Druge države na takav način ne pristupaju ovoj problematici. Mi znamo da ima još dosta država članica EU koje nisu uopće prihvatile ulazak u taj RM2 tečajni mehanizam, znači oni jednostavno čekaju, imamo tu i Češku, imamo tu i Poljsku, Mađarsku, Švedsku, ali svakako treba napomenuti da pojedine države članice EU nisu se uopće obvezale prilikom pristupnih ugovora u EU da moraju samim time implicitno i prihvatiti euro. Znači Danska u ovom slučaju, a Velika Britanija isto je također imala tu mogućnost znači options out, oni se prilikom pretpristupnih pregovora obvezali na preuzimanje eura. I mene zanima iz kojeg razloga Hrvatska ne bi bila taj pozitivni primjer određenih suverenih i određenih mudrih politika? Iz kojeg razloga su uvijek druge države te koje mi moramo navoditi kao pozitivan primjer određenih suverenih politika? To je ono pitanje koje se postavlja. Guverner narodne banke ne želi uopće govoriti o negativnostima ulaska u euro zonu, on ne želi reći da se tim činom gubi bila kakva, bilo kakva mogućnost suverene monetarne politike. Što to znači? To znači da se gubi mogućnost da HNB kao voditelj na neki način monetarne politike, aktivno provodi monetarnu politiku u kontekstu poboljšanja gospodarskog stanja u državi i društvu. Kada se prihvati EUR-o takav instrument se gubi, takav instrument se gubi i to je jedna velika šteta. Druga negativna anomalija, tj. druga negativna pojavnost jest također i tzv. asimetrični šokovi. Što znače asimetrični šokovi? Znači, imamo monetarnu uniju i svaka država članica unutar te monetarne unije ima određeno svoje gospodarstvo, ima određenu konkurenciju tog svog gospodarstva i ima određeno ekonomsko stanje u nekom momentu. I u nekim gospodarstvima je potrebno provoditi ekspanzivnu monetarnu politiku, to je najviše u gospodarstvima gdje vlada recesija, znači gdje bi se trebala stimulirati ovaj malo viša ponuda novca da bi se to potaklo jel da investicije i da budu niže kamatne stope kako bi se moglo izaći iz recesije, a u nekim državama gdje je veća inflacija, u nekim državama gdje je veći prosperitet, e tamo se može provoditi umjereno i restriktivna monetarna politika. Ali ako jedna država ima tu potrebu provodit ekspanzivnu, a druga država restriktivnu monetarnu politiku, a Europska središnja banka može provoditi samo jednu unificiranu monetarnu politiku onda je to problem jer ta država kojoj je potrebna druga vrsta monetarne politike ona će biti zakinuta. Ja bih htio navesti ovdje primjere određenih drugih država članica EU kako je bilo pitanje cijena nakon što su prihvatili EUR-o. Pa je njemački ministar financija Hans Eichel priznao u svibnju 2002. godine kako je uvođenje EUR- dovelo do porasta cijena te da je teret tranzicije na novu valutu prebačen na potrošače. Ono što je Eichel tada potvrdio je činjenica da je tranzicija više koštala potrošače nego što su vlasti očekivale te kako su cijene najviše porasle u sektorima prehrane i uslužne industrije. I onda se ovdje navode podaci da je u Njemačkoj cijena povrća porasla za 18,3%, cijene restorana za 3,9%, a neki proizvodi recimo televizori ili pak parking za automobile porasli su čak dvostruko. Ovaj, možemo navesti primjer Latvije koja je prešla na EUR-o 1.1.2014. godine kaže da su cijene počele rasti već i nekoliko mjeseci prije prelaska na EUR-o odnosno prije 1. siječnja, a i nastavile su rasti nekoliko mjeseci nakon. I ovdje piše da trgovci neće naglo dići na sam dan prelaska na EUR-o zato što bi to moglo rezultirati određenim protestima i socijalnim nemirima, već se ta tranzicija provodi postepeno kroz 6 mjeseci ili više. Znači, mogli ste razgovarati npr. sa našim susjedima Slovencima kakvo je bilo stanje u Sloveniji kada se implementirao EUR-o i kako se to odrazilo na standard građana tamo, možete razgovarati sa Talijanima, svi će vam podijeliti to iskustvo, jedno negativno iskustvo. I mi možemo vidjeti danas da u tim državama raste jedna negativna klima spram EUR-a. Znači svi bi se rado vratili na svoje vlastite valute. I to su istraživanja, to su fakti. Znači imate službena istraživanja Eurobarometra, službenog glasila EU, Eurobarometar kaže da je u Hrvatskoj preko 55% građana trenutno protiv uvođenja EUR-a. I onda se postavlja pitanje ako je preko 55% građana protiv uvođenja EUR-a, a Vladu to uopće ne interesira, Vladu ne interesira to što ne postoji konsenzus u Hrvatskom saboru, postavlja se pitanje kakvi su interesi da se tako brzo uvede EUR-o, jer što mi imamo od toga da na silu uvodimo EUR-o, a pogotovo kada nismo proveli neke ključne strukturne reforme koje bi trebali provesti i pogotovo kada znamo da naše gospodarstvo trenutno nije u takvom stanju da jednostavno apsorbira šok koji bi nastao u momentu kada bi se uveo EUR-o. Znači, cijene bi rasle sigurno, znači to su egzaktni, empirijski podaci što se dogodilo u drugim državama, samo je pitanje da li naše gospodarstvo može izdržati taj rast cijena ili ne može. Ja osobno smatram da trenutno hrvatsko gospodarstvo to ne može izdržati i to možemo vidjeti prema tome koliko mladih ljudi napušta državu, možemo vidjeti prema velikom ljudi koji su i blokirani i ono što je već nama poznato da ne ponavljamo uvijek isto. Što se tiče situacije u Italiji, u Italiji npr. kada su prihvatili EUR-o, e onda prvo vrijeme kako bi cijene ajmo reći ostale iste onda su uz EUR-o imali i lire, pa se onda ljudi su mogli usporediti onda bi vidjeli cijene nisu rasle. Međutim, kada su makli, kada su makli lire, automatski posljedično nakon toga trgovci su naglo dizali cijene. Znači nešto što bi koštalo npr. 500 lira, sada bi bilo 50 centi i ljudi percepcijski, psihološki ne bi jednostavno ne bi shvatili da se radilo o porastu, ali porast bi bio značajan. Tako da su isto je rastao npr. za duplo su rasle neke elementarne namirnice kao što je kruh, mlijeko itd. Ono što treba također reći jest da postoji ta euro skupina ili euro grupa kada uđe se u euro zonu i ta euro skupina to je neformalna skupina koja se sastoji ona od ministara financija članica euro zone. Međutim, ta euro skupina nije institucionalizirana da tako kažem, znači ona nema uopće neki poslovnik prema kojem se radi, ona je još na razini neformalne skupine, ti sastanci se održavaju jednom mjesečno i čitao sam bio izvještaj gdje je Varoufakis bivši grčki ministar financija on je pričao o svom vlastitom iskustvu kad je sudjelovao na tim sastancima, ona je on čak rekao da su mu čak tamo i oduzeli pravo govora i da on uopće neko vrijeme nije smio govorit na tim sastancima i zapravo pitao je kojim je to poslovnikom ovaj određeno da on ne može govoriti, ali oni nisu imali nikakav poslovnik jer ta sama skupina nije formalizirana. Zašto bi mi trebali isto također pričekati sa uvođenjem EUR-a? Postoje tendencije da i neke veće države članice žele npr. uvesti i tog jedinstvenog ministra financija, pa onda želi se ići, neki žele ići u dublje integracije, neki žele manje integracije, znači bi trebali pričekati bar još 10 godina da vidimo kako će se ta situacija cjelokupna se euro zonom odvijati i onda donijeti odluku. I upravo je to rekao premijer Poljske, on je rekao pozitivne stvari. On kaže držimo palčeve da euro zona preživi, da prevlada svoje neminovne probleme, dakako usklađivanje se ne odvija onako kako su autori zamislili, mi želimo da euro zona bude snažna i tak onda za koju godinu vidjet ćemo kako se snalazi. Znači, evo to je jedna odgovornija politika nego ova što je naša, jedna mudrija politika nego ova što je naša i ono što treba znati, treba znati da u ERM II tečajnom mehanizmu, gospodin Šuker je rekao da mi zadovoljavamo sve konvergencijske kriterije, međutim on nije tada rekao da mi ne zadovoljavamo konvergencijski kriterij 60%, 60% javnoga duga u odnosu na BDP. Znači, to niste rekli, vi ste rekli da se smanjuje i to je u redu, to ste točni, smanjuje se, međutim ne zadovoljavamo taj konvergencijski Maastrichti kriterij, njega još ne zadovoljavamo. Tako da to ste zaboravili napomenuti i treba reći da određene države članice tj. države koje su pristupile tom ERM II tečajnom mehanizmu, najmanje su u tečajnom mehanizmu treba biti 2 godine, ali neke države poput Latvije i Litve bile su čak 10-tak godina u ERM II tečajnom mehanizmu jer nisu dovoljno dobro zadovoljavale te kriterije. Moja poruka Vladi RH jest da se ne ide prisilno na uvođenje EUR-a bez da se pita hrvatske građane i hrvatski narod i bez da se ostvari jedan široki politički konsenzus u ovom saboru kao što je to bilo po pitanju ulaske Hrvatske u EU. Hvala.
Klub zastupnika HNS-a također se javio za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govorit će zastupnica Božica Makar. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolege Ministarstva financija, kolegice i kolege, nesporno je da je u RH proveden referendum na kojem su se građani izjasnili da ulaze u EU. Na temelju toga sklopljen je i ugovor o pristupanju RH i samim tim RH se obavezala uvesti EUR-o kao službenu valutu kad se za to ispune uvjeti. U vezi s time Vlada RH i HNB izradile su strategiju za uvođenje EUR-a kao službene valute u RH. RH je u srpnju 2019. sa zemljama članicama, svim zemljama članicama euro područja i institucijama EU, uputila pismo namjere o ulasku u europski tečajni mehanizam, a isto tako i plan radnji koji treba odraditi do svibnja 2020. Moram napomenuti da nigdje nije određeni datum kad mi ulazimo i kad je EUR-o naša službena valuta. U najidealnijim uvjetima to bi se moglo dogoditi tek 1.1.2023., međutim opet napominjem mi odlučujemo kad će to biti. Ja mislim da ovih 55% koliko je prema izjavama kolege, prema podacima protiv ulaska Hrvatske u euro zonu zapravo još i malo kakva se sve propaganda radi protiv EUR-a i ulaska Hrvatske u euro zonu. Stvarno se građani plaše svime i svačime. Tu smo danas čuli podatak da mi više uplaćujemo u, za članstvo u EU fondovima nego što smo povukli. Pa da li netko od nas tu koji sjedimo stvarno ne može provjeriti tu informaciju nego iz dana u dan mora govoriti ovdje dezinformacije? Pa nas slušaju građani i od nas ipak očekujemo da damo točne informacije. Bar bi tako trebalo biti da nam nakon toga i vjeruju, da stojimo iza naših izgovorenih riječi. Međutim, tu čujemo stvarno sve i svašta. Borimo se uporno protiv tog EUR-a, a svjesni smo koliko smo euroizirana država i da zapravo naša štednja je u EUR-ima, naši krediti su u EUR-ima, kada kupujemo nešto veće opet se izražavamo u EUR-ima, a kad govorimo o našim gospodarstvenicima dolazim iz dijela gdje je stvarno izvoz značajna grana. Nakon ulaska Hrvatske u EU taj izvoz je značajno porastao i dajte pitajte, jednoga mi nađite koji veli kako mu je sad daleko lošije poslovanje nego mu je bilo ranije. Normalno da ugovara cijene u EUR-ima, fakturu ispostavlja u EUR-ima, nakon toga kad mu se plati u EUR-ima on mora prodati, pretvoriti u kune, platiti banki naknadu, plaću isplaćuje u kunama, dakle mora sve svoje obaveze servisirati u kunama, a dobije u EUR-ima. Kod samog tog dijela već su značajne, značajni troškovi. Govorimo o tečaju, govorimo o značajnom povećanju cijena maloprodaje, jednostavno ja ne vidim razloga da se to dogodi jer zna se kako će se određivati tečaj, da se to radi temeljem prosjeka koji se određuje, dogovara, utvrđuje. Ne smije biti ni gubitnika, ni dobitnika. Cijene možemo odrediti koliko će dugo biti izražene u kunama, koliko i EUR-ima da budu paralelno i da se može to pratiti. Ja stvarno ne znam koji bi razlog morao biti da netko duplo poveća cijenu samo zbog toga jer će sad biti izražena u EUR-ima. Mislim stvarno ne stoji to, a mi s ove govornice uporno plašimo naše ljude s takvim stvarima. Nismo govorili posebno o tome što sad se mijenja ovim zakonom, što se regulira jer zapravo većina ovih rasprava se svodi na ove dvije stvari. To nije dobro, netko drugi će nama odlučivati i mi smo protiv EUR-a. Slažem se onim dijelom i svim onim kolegama koji su rekli da treba raspravljati o tome, da treba iznijeti argumente i svakako da treba naše građane upoznati sa svim dobrim i onim eventualnim rizicima što to nosi, ali ne na ovaj način. Neću više o ovom djelu, nego samo ću još se samo osvrnuti na ovaj zakon koji imamo Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama i to istaknuti onaj dio što smatram da je dobro, čini mi se da je i kolega Šuker to izdvojio, da se propisuje obveza HNB da na temelju podataka koje i kreditne institucije dostavljaju za regulatorne potrebe preuzme izračun i objavu NRS-a od Hrvatske udruge banaka. I da Hrvatska udruga banaka izračunava i objavljuje RNS koristeći kao osnovu podatke koje HNB objavljuje o troškovima financiranja kreditnih institucija u RH te da HNB izračunava NRS počevši od NRS-a za prvo tromjesečje već 2020. i po prvi puta objavljuje na svojim internetskim stranicama u svibnju 2020. sukladno utvrđenom kalendaru objave. I evo, samo za kraj, još vas jednom molim kolegice i kolege, razgovor svakako da, informacije da, ali molim vas iz ove govornice i iz klupa i molim vas stvarno kao kolege dajmo građanima prave informacije, a ne dezinformacije. Klub HNS-a će podržati ovaj zakon. Hvala.
Klub zastupnika HSU-a, SNAGE, nezavisnih zastupnika i Nove politike također zatražio sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime govorit će zastupnik Aleksić i zastupnik Žagar.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, ja ću imati niz prijedloga i na Zakon o kreditnim institucija i na Zakon o HNB-u na izmjene i dopune. Budući da se radi o prvom čitanju, da se ne radi o amandmanima ti prijedlozi mogu izlaziti izvan kruga onih članaka koji se spominju u izmjenama pa ću u skladu s time predložiti konkretne promjene koje se prije svega tiču faktoring agencija koje ja nazivam lešinarskim agencijama, koje nisu dovoljno nadzirane u RH i s druge strane koje se tiču pravorijeka presude u slučaju Franak gdje ću nastojati da se propišu određene obveze HNB-u, ali i bankama da postupe u skladu s tom presudom u onome dijelu u kojem je moguće zakonom intervenirati prema njima da moraju poštovati tu presudu. Što se tiče samog ulaska u euro zonu o kojem se dosta danas govori i zbog kojih se ovi zakoni između ostalog donose, ja sam potpisnik deklaracije protiv ulaska u euro zonu prije nego što se provede jedna široka javna rasprava. Upravo kolegica Makar je govorila kako ne treba ljude plašiti euro zonom, slažem se, ali zato treba provesti široku javnu raspravu i u toj širokoj javnoj raspravi ljudima sve objasniti jednim jednostavnim jezikom, što će to za njih značiti, što će znači za dužnike s EUR-o kreditima, što će značiti za dužnike s kunskim kreditima, što će značiti u smislu cijena itd., itd., što će to značiti za guvernera Vujčića koji odlazi na plaću ne znam jel 20.000 EUR-a, spominje se takva neka cifra, jel on to zaslužio kao guverner, dobro to je manje bitno, ali eto ja mislim da nije zaslužio jer HNB nije obavljala svoj posao koji je trebala obavljati do danas. Pa glavni prijedlozi koje ću imati u tim izmjenama zakona tiču se toga da ću nastojati da HNB preuzme nadzor lešinarskih agencija u onome dijelu gdje te agencije preuzimaju dugove od hrvatskih banaka, jer ako lešinarska agencija preuzima dug od HNB-a koja se tiče kredita ili nečeg sličnog onda je red da HNB nastavi nadzirati tu agenciju kako što nadzire banku. Druga stvar nastojat ću da se pravorijek kolektivne presude poštuje, a u tom pravorijeku piše da banke ne smiju u budućnosti nakon pravomoćne presude, primjenjivati nepoštene kamatne stope i valutnu klauzulu CHF. One to u jednom djelu kredita i dalje primjenjuju, u onom djelu kredita koji nije konvertiran i u onom djelu eura kunskih kredita gdje nije ugovorena kamatna stopa na pravilan način. To se može zaustaviti, to se može spriječiti, to uopće nije problem stoga ću imati takav prijedlog, da se u tom smjeru pokrenu i institucije RH kao što je HNB ali i same kreditne institucije kako to gordo zvuči, institucije zamislite, ma nisu to institucije, to su najobičnije pravne osobe, društva koja se bave trgovinom novca. Nikakve to nisu institucije, to je tako jedan krupan pojam, banka pa institucija, zamislite, to institucija. Pa za mene banka nije institucija, za mene je banka trgovačko društvo koje trguje novce i pritom zarađuje ogroman novac. Ja moram opet napomenuti da hrvatske banke u RH zarađuju 100% do 200% više na kamatama nego u jednoj Njemačkoj, u jednoj Švedskoj, u jednoj Danskoj itd., itd. jer kamatne stope su na vrlo niskim razinama, oko 0% za štednju građana, svi krediti, 99% potrošačkih kredita u RH plasiraju se iz depozita hrvatskih građana čija cijena je 0% i banke na tome zarađuju kamatne stope od 3% pa do 10%. Dok u Njemačkoj, Danskoj itd., itd., zaračunavaju kamatne stope od 1% pa do nekih 4, 5%. To znači da banke ovdje zarađuju 100% do 200% više na uloženom kapitalu nego u Njemačkoj, nego u Danskoj i sličnim zemljama što znači da je RH Eldorado za poslovanje hrvatskih banaka. Ministru Mariću sam replicirao, nažalost nema ga sada ovdje, replicirao sam mu upravo na način da je žalosno da HNB kao netko tko regulira i nadzire tržište kapitala, monetarni sustav itd., nije naložila bankama da se prestanu nezakonito ponašati na što je meni ministar Marić počeo govoriti o financijskoj pismenosti. Financijska pismenost, kakva financijska pismenost, ovdje se radi o pravnom problemu. Financijsku pismenost upravo spominju gospoda iz Hrvatske udruge banaka, konstantno govore kako mi nismo bili financijski pismeni kad smo dizali kredite. Ne radi se dame i gospodo, o financijskoj pismenosti, radi se o ugovorima koji su pravno nevažeći ugovori. Radi se o ugovorima u kojima su bitni sastojci ništetni, radi se o ugovorima o kreditu u kojima su ništetni i cijena a to je kamatna stopa i predmet kredita, a to je valutna klauzula CHF, radi se o pravnom propustu banaka, ne radi se o financijskoj pismenosti onih koji su kredite dizali. Financijska pismenost svakog pojedinca znači da on zna upravljati svojim financijama, drugo ništa nego samo to. Financijska pismenost ne znači da on mora znati pravnu regulativu kada podiže potrošački kredit. TU pravnu regulativu mora znati trgovac a to je banka. Banka kao trgovac propustila je ugovoriti kamatnu stopu na pravilan način a ugovaranje kamatne stope na pravilan način promjenjive kamatne stope znači da se ugovaraju parametri za promjenu kamatne stope. Banke nisu niti u CHF kreditima niti u euro kreditima, niti u kunskim kreditima ugovarale kamatnu stopu koja se mijenja na pravilan način sve do zaključno 10. siječnja 2013. godine. 10. siječnja 2013. g. stupile su na snagu izmjene Zakona o potrošačkom kreditiranju gdje je točno decidirano određeno da se kamatna stopa koja se mijenja, mora sastoji od fiksnog djela i od promjenjivog djela koji je tržišno uvjetovan a ne uvjetovan bankarskim odlukama. I onda su banke tvrdile kako one su i prije radile po zakonu jer to nije bilo tako prije propisano. To nije istina, i prije je bilo propisano ali puno šire. Zakonom o obveznim odnosima, propisano je bilo tada a propisano je i sada da se ugovorna činidba mora ugovarati na način da bude ili određena a kada se radi o kamatnoj stopi, određena ugovorna činidba je samo fiksna kamatna stopa ili mora biti odrediva a odrediva kamatna stopa ako je promjenjiva je ona kamatna stopa koja se sastoji od parametara koji su tržišno uvjetovani a nisu uvjetovani odlukama banaka kao što su banke ugovarale kod nas kredite i HNB je upravo koja je svojim propustima dopustila da banke u RH ugovaraju kamatnu stopu koja je neodrediva, upravo HNB koja je sve do pravomoćne presude do 2014. g. držala na svojoj web stranici informaciju kako se kamatna stopa koja se mijenja odlukom banke, tako smije ugovarati. Točno tako je pisalo i to na stranicama koje se tiču zaštite potrošača. I cijelo vrijeme dok nije došlo do pravomoćne presude, meni su iz HNB-a govorili kako je to u redu, kako je to normalno, kako je to dopušteno, kako je normalno da banka svojom odlukom mijenja kamatnu stopu. Nažalost HNB, ja moram ustvrdit da HNB nije obavljala svoj posao, da je ona držala informaciju koja je laž na svojim stranicama i da je ona na taj način držala lojtrice hrvatskim bankama koje su zahvaljujući tome što je HNB njima držala lojtrice, pljačkale, pelješile, kako god hoćete to nazovite, hrvatske građane i opelješile su ih za 20 milijardi kuna u CHF kreditima i još za 5 milijardi kuna u euro i kunskim kreditima. U CHF kreditima opelješile su ih za preplaćene kamate i za preplaćeni tečaj a u euro i kunskim kreditima opelješile su ih za onaj rast kamata koje nije bio dopušten. Na sreću hrvatskih građana, Vrhovni sud RH odlučio je da nema zastare potraživanja pa će tako euro i kunski dužnici moći tužiti za svoje preplaćene kamate i moći će dobiti svoje kompletne iznose međutim ono što ja želim predložiti kroz ove zakone jest da se prekine nezakonito poslovanje banaka koje još uvijek u jednom djelu postoji. Naime, banke su tijekom 2013. g. na temelju Zakona o potrošačkom kreditiranju svojim samovoljnim odlukama, odredile fiksni dio kamatne stope i promjenjivi dio kamatne stope i onda su takvu jednu svoju samovoljnu odluku, stavile na dopis i dopis poslale potrošačima i rekle su od toga dana primjenjuje se ovaj fiksni dio kamatne stope i promjenjivi dio kamatne stope i od toga dana to je tako u vašem kreditu. Međutim ono što su propustile banke učiniti jest da to i ugovore sa potrošačima. Naime, promjena kamatne stope odlukom banke gdje je ona npr. ugovori 4% kamatnu stopu pa je mijenjala 5, 6, 5,5, 4,5 kako joj se kad svidi, ista je stvar kao i kad banka samovoljno fiksni dio i promjenjivi dio kamatne stope a to ne ugovori sa potrošačem, a banke to tijekom 2013. g. u postojećim kreditima koji ih je bilo, šta ja znam, 300, 400 000 potrošačkih kredita koji su bili na snazi a u kojima nisu bili ugovoreni parametri, banke su samovoljno te parametre utvrdile, dopisom poslale informaciju potrošačima kako je to tako i tvrdile kako je to sve zakonito. I nakon toga, dame i gospodo, i nakon toga iz HNB-a govore kako je to u redu, kako je to zakonito, kako su banke postupile po zakonu. I na moju sreću i na sreću svih tih ljudi koji su ugovarali takve kredite, mi imamo sudski vlast. A sudska vlast je u 2018. g. utvrdila revizijom 1172/18 da takav način formiranja kamatne stope gdje banka svojom voljom odredi parametar i fiksni dio kamatne stope, nije zakonit način određivanja kamatne stope jer banke se žale u sudskim postupcima koje gube, banke gube postupke, možda manje od 1% dobivaju sudske postupke ali to će se isto promijeniti u korist potrošača ali 99% banke gube postupke i u tim postupcima one moraju vratiti svu preplaćenu kamatu i pripadajuću zateznu kamatu, u zadnje vrijeme i tečaj jer je tečaj nedavno isto pravomoćno presuđen, one gube te sporove i one u tim sporovima tvrde kako su one dužne vratiti ustvari preplaćeni kamatu samo do 2013. jer su navodno 2013. one postupile po zakonu, definirale su parametre i sad je to u redu međutim Vrhovni sud je svojom revizijom 1172/18 decidirano, nedvojbeno i jasno rekao ne, drage moje banke, takav način određivanja kamatne stope također je nezakonit i to što vi govorite da ste postupile po zakonu, niste u pravu jer nije dovoljno definirati te parametre nego je potrebno te parametre s potrošačima ugovoriti jer to je dvostrani ugovor. U dvostranom ugovoru ne može jedna strana definirati a druga da nema na to nikakav utjecaj. E pa dakle, koliko takvih kredita sada ima u kojima su banke samovoljno definirale parametre a nisu ih ugovorile s potrošačima, ja to ne mogu znati. To bi morala znati HNB, ona je regulator. HNB bi trebala poslati upit bankama, koliko imate kredita u kojima niste ugovorile parametre. Koliko imate kredita u kojima ste parametre samovoljno definirale i poslale dopis potrošačima. I HNB bi trebala naložiti hrvatskim bankama da u svim kreditima u kojima nisu ugovorile fiksni dio i promjenjivi dio kamatne stope nego su samovoljno odredile i o tome obavijestile potrošače, u svim takvim kreditima, HNB bi trebala naložiti hrvatskim bankama da prestanu primjenjivati tako određene parametre i da u momentu vrate kamatnu stopu na početni iznos kamatne stope ukoliko je početni iznos kamatne stope manji od onoga koji se primjenjuje u ovom trenutku. Ukoliko je iznos kamatne stope manji od početnog iznosa, onda nije potrebna promjena kamatne stope jer promjenjiva kamatna stopa nije ništetna i banka smije smanjivati kamatnu stopu na niže ali ne smije ju povećati na više, to je tako sudski utvrđeno. Dakle, banke ne smiju povećavati kamatnu stopu koju nisu ugovorile na pravilan način iznad početne veličine kamatne stope. Evo to je ta stvar koju želim da se HNB-u definira zakonom da ona to mora naložiti bankama jer kao što je sudac Sesa već nekoliko puta rekao, mi smo sud, mi utvrđujemo što ne valja ali mi nemamo niti mač niti kesu. Nemamo mač da to zaustavimo, a nemamo niti kesu da vratimo ljudima novac nego to mora zaustaviti netko drugi a novac moraju vratiti banke. I tu se ja sa sucem Sesom slažem. Tu sada nastupa izvršna i zakonodavna vlast koja može svojim nekakvim zakonskim promjenama te stvari regulirati pa eto između ostalog, nastojat ću da se to u HNB-u regulira što da naloži bankama. Hvala.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se zastupnik Miro Bulj kojeg nema pa gubi pravo govora. Također javio se i Saša, zastupnik Saša Đujić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa ja želim se kratko se u biti nadovezat na raspravu koju smo vodili jučer, mislim da je to i danas jedna od glavnih tema a to je opet i ove izmjene koje idu, znači osim koje se tiču prilagođavanja plus poslovanja HNB-a i prema ovim, prema europskim direktivama, ove izmjene koje radimo su i priprema za uvođenje eura kao valute u Hrvatskoj i o tome vodili jučer jednu raspravu i ja želim i danas na tom tragu kratko se osvrnuti. Dakle mislim da je to tema o kojoj je dobro raspravljati, da trebamo raspravljati, da trebamo suočiti argumente, da trebamo otvarat neke činjenice i da trebamo počet u Hrvatskoj sve više i više otvarat tu temu da bi upravo riješili nejasnoće naših građana, i kako što je jutros već bilo rečeno, možda otvoriti prvo ove negativne efekte pa da razriješimo te dileme a onda krenut možda i na one benefite koje bi imali od toga. Dakle, još jednom želim reći da danas nije pitanje uopće u Hrvatskoj hoćemo li mi uvesti EUR-o ili nećemo, to smo se obvezali pristupanjem EU. Također građani kada su podržali referendum za pristupanje Hrvatske EU može se reći da su podržali i sve one pravne posljedice koje smo tada potpisali, pa je to tako i uvođenje EUR-a. A ono o čemu mi moramo razgovarati je kada je najbolji trenutak za Hrvatsku i kako što bezbolnije provesti tu, bezbolnije provesti tu tranziciju. Jer po do sada ovoga iskustava ostalih zemalja pokazuju da u pravilu svaka zemlja kad je uvela EUR-o nakon toga je osjetila određenu krizu financijsku i upala je u određene poteškoće i mi moramo gledati kako to probati izbjeći što mislim da će biti teško, ali kako najbezbolnije taj dio riješiti. Tu će recimo HNB imati jednu veliku ulogu i puno će o njihovom radu i aktivnostima ovisiti kako će cijeli taj proces tranzicije proći. Ono što trebamo vidjet je kada je za Hrvatsku najpogodniji trenutak da se u tom pravcu krene. Opet ću ponovit, zašto sam jučer rekao pa su mi kolege prigovorile da bi ja to uveo sutra, ne bi, ali zašto je važno naći što prije recimo i tečaj po koje će se obračunavati konverzija, zato da npr. se već taj tečaj onda počne i u javnosti koristiti. Npr. to su mjere da u trgovine počnu već sada iskazivati cijene i u kunama i u tom tečaju koji će biti da bi se spriječio rast cijena u budućnosti kada to stupi na snagu. To su sve mehanizmi koji se onda koriste da bi se to sve skupa olakšalo. Uglavnom, mislim da je vrijeme da o tome razgovaramo i mislim da to uopće nije pitanje i da taj dio ovoga će još više biti kako se to bude približavalo u javnosti prisutan, a da li će to biti za 3 godine što govori jučer guverner da ćemo već biti spremni već 2023. ili će biti za 5 ili 10 godina o tome trebamo razgovarati i vidjet. Ali tom problemu treba pristupit odgovorno i probat svatko dati svoj doprinos da otvoreno i argumentirano o tome raspravljamo i da donesemo najbolje moguće odluke. Uglavnom ove izmjene zakona ja podržavam i nemam tu nekih primjedbi. Evo toliko. Hvala lijepo.
Zastupnik Gordan Maras javio se za riječ, budući da ga nema gubi pravo. Zastupnik Ivan Lovrinović također se prijavio za pojedinačno sudjelovanje u raspravi, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici Ministarstva financija, raspravljamo o prijedlozima izmjena Zakona o HNB-u i izmjenama Zakona o kreditnim institucijama, podsjećam vas da sam ispred stranke Promijenimo Hrvatsku prije otprilike 1,5 dana predložio i izmjene Zakona o HNB-u, međutim to su zdušno dvije stranke koje su vladale Hrvatskom odbile i meni je žao zbog toga, čak što više iznenadilo me što je predstavnik SDP-a izravno protiv toga glasovao, ali mi je danas drago čuti što nisu za brzo uvođenje EUR-a i da treba mirne glave raspraviti, ne srljati u to, već gledati dobre primjere Poljske, Češke, Danske, Švedske, dakle zemalja koje znaju koristiti svoju monetarnu politiku, svoju središnju banku, svoju valutu i sviđa mi se evo ovo što je rekao i sada evo novi predsjednik države Milanović, koji me iznenadio moram reći svojim stavom kad je rekao čujte ja sam za kunu, kakva je takva je naša je. Samo malo se ušutio kad je izabran valjda čeka dok znači službeno nastupi i bilo bi dobro da i on kao novi predsjednik zaista ponovi ono što je govorio jer u ovoj zemlji treba glasovi razuma, a o ovoj temi prije svega trebaju govoriti akademska zajednica i ljudi koji znači imaju što o tome reći, a ne da šegrti majstorima govore kako se kuća pravi jer. E sada, meni je žao i kad sam došao u ovaj sabor mi smo mogli provesti jedan zakon o HNB-u, tada sam bio u MOST-u i bilo je dovoljno vremena 6-8 mjeseci, moglo je al eto MOST je prokockao povijesnu šansu, bilo je šta je bilo, znamo što je poslije što se događa i meni je osobno žao, ja sam tu zaista kao i svi hrvatski građani polagao velike nade, ali eto borimo se i nastavljamo dalje. Ja bi danas ovdje još kada je riječ o izmjenama Zakona o HNB-u ponovio, da kada je riječ o izmjenama Zakona o HNB-u dvije su stvari ovdje bitne koje naglašavam. Njima nije bitan EUR-o oni će uvesti ove političke strukture dolar, japanski jen, šta god hoće samo da su na vlasti, da iskorištavaju resurse Hrvatske, oni nisu Hrvatsku doživjeli kao domovinu, nego imovinu, privatnu državu, a sad koja će valuta biti pa to je njima tako svejedno. Kakva kuna, njima je do kune kao do lanjskog snijega razumijete. Dakle, to su ti ljudi koji jedino još pokazuju domoljublje polaganjem lijeve ili desne ruke na srce, na srce dakle u nekim obrednim situacijama kada svira himna itd., itd. Znači, oni žele sada uvesti još veću zaštiti rukovodstvo HNB-a koje je napravilo 3,5 milijarde kuna gubitka u protekle dvije godine, to je astronomski gubitak, koji su zadužili Hrvatsku, povećali vanjski dug za 3 milijarde EUR-a i sad ih se želi zaštititi, njihova nesposobnost da ne bilježe nove gubitke uvođenjem novih računovodstvenih standarda gdje se te negativne tečajne razlike neće knjižiti kao gubici, molim vas, zamislite vi to. A banke i poduzeća će morati knjižiti i dalje negativne tečajne razlike kao svoje gubitke. I dakle, što mi ovdje imamo problem vidite, opstanak EU, euro zone doveden je u pitanje zbog toga što se prebrzo širi EUR-o u zemljama koje nisu spremne i drugi razlog EU nije država ljudi moji. EUR-o je novac nepostojeće države. Od EUR-a se traži da ujedini EU odnosno da stvori državu, više o tome neću vam držati predavanje pogledajte na video prilogu koji sam snimio, znači čista akademska rasprava prije 6 mjeseci na Youtube-u upravo o EUR-u dakle da ne trošim vrijeme na to, pa koga zanima znači može doći do argumenata, povijesnog razvoja sveg itd., itd. Međutim, gledajte sad i drugi razlog zašto se forsira ove izmjene Zakona o HNB-u jest izgradnja trezora, trezorskog poslovanja gdje će se deponirat gotovina, odvozit, dovozit i vidite oni traže da se taj trezor koji će se gradit, za koji se traži zemljište koji će koštat 100-tine milijuna kuna proglasi strateškim projektom važnim za obranu i nacionalnu sigurnost, a to o Zakonu o javnoj nabavi onda će tražit da se ne mora provesti postupak javne nabave nego da se ide na izravnu pogodbu. E vidite to su dva ključna razloga zašto se forsira zakon, kakav EUR-o, kakve trice. E sada, vidjeli smo jučer da je ovdje guverner bio vrlo nervozan jer su počele se podizat kaznene prijave protiv njega, protiv rukovodstva HNB-a i doći će vrijeme znači da se te neke stvari poravnaju. On je vrijeđao jučer zastupnike da su neznalice, da ne razumiju o čemu se radi, osilila se financijska oligarhija u Hrvatskoj, ne samo kod nas nego i u Europi i u svijetu i zato svijet ima problema jer su se banke podigle osilile na našem novcu, pazite. Kad građani osvijeste u svojim glavama da banke nemaju svog novca nego da upravljaju našim novcem i na tome grade moć i koriste moć protiv nas, e onda će početi otpor građana, onda će građani izlazit na izbore birati nove ljude koji će dovesti, znati dovesti i bankarski sustav i HNB pod demokratski nadzor, što bi rekli u red da ovaj podržavaju razvoj gospodarstva i blagostanje građana, a ne da lihvare i kamatare gospodarstvo i da ljudi zbog ogromnih dugova i zaraženih toksičnih i financijskih proizvoda moraju bježati iz svoje zemlje. Ono što guverner mora odgovoriti na pitanje što mu je postavima N1 televizija zašto se tri puta čak sastajao sa predstavnicima Knighthead fonda, to je lešinarski fond iz SAD-a koji je važan sada suvlasnik Fortenove grupe. U početku je govorio da se jednom našao, pa onda ček dva, pa onda je na kraju ispalo 3, pa čak i izvan središnje banke. Nijedan se središnji guverner, neke središnje banke ne sastaje sa takvim osobama iz investicijskih fondova posebno ne izvan službene institucije. Previše je ovdje poštovani kolegice i kolege zastupnici, poštovani građani otvorenih pitanja. Mi u HNB-u ne znamo kako stvari stoje. Tamo se od 100 funkcija koje su znači najodgovornije od izvršnih direktora, šefov odjela, direkcija nema javnih natječaja u novinama, portalima, čak nema internih javnih natječaja, nego se zapošljava izričito postavljanjem, to nema nigdje ni u vojsci više. Dakle, imamo instituciju koja je po svemu država u država, ne odgovara nikome. Ovdje kada dođu predstavnici vređaju, ponižavaju zastupnike, čak im je ovdje iz poniženja doći. Zašto? Jer su ljudi koji ovdje sjede i koji zdušno podržavaju oni su im to omogućili, a o svemu drugom možda ćemo saznati u nekom budućem vremenu. Ono što bih posebno naglasio, ponovo upozoravam sa ove govornice, zaustavite rast gotovinskih nenamjenskih kredita oni su novi mogući slučaj Franak i to još veći. Franak je bio radilo se o iznosu oko 39 milijardi kuna ovaj iznos je već dostigao 52 milijarde kuna i do ljeta će on prestići iznos stambenih kredita u Hrvatskoj. Direktno HNB kumuje ovome, znači ona je kao dala preporuku bankama, a to je u stvari signal radite što hoćete. Na taj način znate uz koje kamatne stop ljudi u pola sata daju kredite, tu ih se dobiva, oni ne znaju šta bi radili, moraju platiti stare dugove. Ti krediti brzi ili pola sata, koštaju od 7 do 8%, a u isto vrijeme depoziti oročeni na godinu dana kod tih banaka na njih plaća 0,1 do 0,2% ovo je ogromna prostor znači, Hrvatska je zemlja lihve. U tom smislu ovdje će biti veliki problemi kad nastupi recesija, gubitak radnih mjesta, nažalost dogodit će se, doći će do problema otplate, banke će imati velike gubitke, a onda će tražiti da mi porezni obveznici plaćamo njihove promašaje kroz veće poreze i sve ostalo. Neka se zna i u ime stranke, ispred stranke Promijenimo Hrvatsku tražim da se, jednostavno mi ćemo biti protiv ovog zakona i pozivam građane da konačno se dignemo, nemojmo čekati dragi građani i gledati više što se događa i onih pola sata kad su izbori dođite da zajedno promijenimo Hrvatsku jer ovo je neizdrživo. Hvala lijepo.
Zastupnik Saša Đujić zatražio je repliku.
Ma samo kratko, ne bi ovaj, neću ulazit uopće u polemike, nego jučer ste spominjali u nekoliko navrata novog predsjednika Zorana Milanovića i danas ste ga spomenuli. On nije rekao da je protiv EUR-a, on je rekao da EUR-o zašto ne, ali da o tome treba razgovarati, upravo ovo što govorimo i mi u SDP-u. Dakle, da ta, pogledajte video na njegovom profilu gdje je govorio o tome. Dakle, da možemo o tome razgovarati i moramo o tome razgovarati i da se ta odluka nikako ne smije donesti preko koljena, odlukom s nekog kolegija iz nekog ministarstva, nego da o tome mora odlučivati zajednica ljudi koja brine o svojoj sudbini za slijedećih, budućnosti za svojih slijedećih 20 do 30 godina. To je rekao. Znači nije isključio tu mogućnost nego se upravo zalaže za to što mi u SDP-u stalno govorimo da o tome treba razgovarati, otvoriti sve dileme i da o tome moraju odlučiti ljudi koji, koji odlučuju o svojoj sudbini u Hrvatskoj, a ne ono uži dio na nekom kabinetu.
Odgovor na repliku izvolite.
Pa uvaženi kolega, kao što vidite, upravo taj uži dio odlučuje, razumijete, ljudi ovdje a spominjem ponovo sadašnji ministar, bivša potpredsjednica Dalić i guverner Vujčić, potpisali su sve, 7 pretpristupnih ugovora, svi se odnose na ekonomiju. Ti isti ljudi pa vidite koliko godina oni vode čitavu igru i oni nas žele ubaciti u to. A štose tiče uvođenja eura, naravno tražimo raspravu ali jeste čuli što jučer guverner kaže, dođite kod nas u Narodnu banku, mi ćemo vam objasnit tamo, šta ćete vid ovdje u Saboru, mi smo glavni, dakle to je poruka. I možda je najbolje objašnjenje slijedeće, kad Hrvatska bude imala 80% prosjeka njemačke plaće i 80% produktivnosti njemačkog radnika, ja ću prvi stati u red da potpišem zahtjev da se sutra uvede euro a ovo što sam rekao sad svaki čovjek razumije. U protivnom ćemo biti Grčka, Hotel California u koji možeš ući ali izać ne možeš.
Hvala. Zastupnik javio se za pojedinačno sudjelovanje u raspravi, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Rekao sam da ću predložiti određene izmjene, sada bih nešto rekao o jednom djelu koji nisam govorio u ime kluba, govorio sam o izmjeni koja se tiče HNB-a, koja bi trebala bankama naložiti da se ponašaju u skladu sa kolektivnom presudom. Jedna druga izmjena koju ću predložiti tiče se lešinarskih agencija i prodaje dugova, cesija, gdje banke prodaju dugove po diskontnoj cijeni i onda kupac duga zarađuje na razlici. Kupac duga kupi za 20, 30% vrijednost dug i zarađuje na razlici, naplaćuje zatezne kamate, ima i često neku nekretninu pod hipotekom vezanu za taj dug pa sam danas u slobodnoj raspravi govorio o jednom takvom slučaju, o EOS Matrixu, o strukturi vlasništva EOS Matrixa, o tome kako taj EOS Matrix i druge lešinarske agencije nisu nadzirani kako treba. Oni rade što hoće ovdje. Kupe za male pare, zarade puno, zarađuju na tuđoj nevolji. Pa tako sam rekao da je OTTO grupa u Njemačkoj vlasnih EIOS grupe koja je također u Njemačkoj, EOS grupa je vlasnica EOS Matrixa, a EOS Matrix je vlasnik EOS nekretnina. A vlasnik te OTTO grupe je Michael Otto, njemački bogataš pa tako da mi imamo ustvari svojevrsnu financijsku okupaciju u RH gdje se na hrvatskim građanima zarađuje ogroman novac a RH od toga nema apsolutno nikakve koristi. Od toga imaju korist samo stranci. Umjesto oružja, koristi se oruđe a oruđe je financijsko. Pa tako sam spomenuo taj jedan primjer koji je bitan za ovu izmjenu koju će predložiti, da se takve stvari spriječe ubuduće radi boljeg nadzora, radi bolje regulacije, govorio sam o situaciji gdje je RBA banka prodala dugovanje od 3 milijuna kuna i 290 000 zateznih kamata EOS Matrixu i uz to je bila nekretnina pod hipotekom koja vrijedi prema procjeni 13 milijuna kuna. Procjena je 13 milijuna kuna. Taj dug od 3 milijuna kuna, nije dugo 3 milijuna kuna zato jer se radi o CHF kreditu, kad se tu oduzmu preplaćene kamate, preplaćeni tečaj, taj dug je možda milijun kuna, nije više ali je prodan za 3 milijuna kuna zato jer potrošač koji je u pitanju, koji je ovršenik, još nije završio sudski spor protiv banke koji je pokrenut. I što je EOS Matrix učinio nakon što je preuzeo dug? Odmah nakon nekog vremena, nakon mjesec, dva, tri, ne znam ni ja koliko, prodao je nekretninu pod hipotekom, dakle ovršio je tu nekretninu i prodao je tu nekretninu pod hipotekom sam sebi jer ima EOS nekretnine. EOS Matrix prodao je nekretninu koja vrijedi 13 milijuna kuna sam sebi za 7,5 milijuna svojoj kćeri EOS nekretninama. I sad je to u biti njegova nekretnina. Iako pravno gledano možda nije ali je zato jer je to njegova kćer. I što sad imamo? Imamo 7,5 milijuna kuna, imamo 3 milijuna duga i još 2 milijuna i 900 000 zateznih kamata. Odjednom se u tom dugu pojavljuje zatezna kamata koja je 900% veća nego ona koja je bila u vrijeme konverzije CHF kredita jer taj kredit je konvertiran. Tada je bilo 290 000 zateznih kamata a danas ima 2 milijuna i 900 000 zateznih kamata. I to je ukupni dug oko 6 milijuna kuna. A 7,5 milijuna kuna je na računu, dakle 6 milijuna kuna će pripasti EOS Matrixu a milijun i pol kuna će se dati ovršeniku jer je to višak onaj iznad duga. Ali osim toga ostaje vrijednost same te nekretnine iznad 7,5 milijuna kuna pošto ona vrijedi 13 od 5,5 milijuna kuna. To znači da će EOS nekretnina jednog dana prodati tu nekretninu pošto je to vrijedna nekretnina u Samoboru pa ako ju proda za 11 milijuna kuna, zaradit će još koliko, još 3,5 milijuna kuna će još zaraditi na tome kreditu, od 7,5 do 11 je 3,5, jel tako? Znači zaradit će sigurno još 3,5 milijuna kuna na tome. Na dugu od 3 milijuna kuna, koji je ustvari milijun kuna, na zateznim kamatama kojih u stvari ne bi trebalo biti jer su one naplaćivane na dug koji ne postoji, EOS Matrix je obrnuo, koliko, ajmo ovako, platio je recimo, taj dug je možda platio milijun i pol ako je 50% diskont, platio je milijun i pol, dobit će na nekretnini ukupno 11 milijuna kuna, od toga je 6 milijuna kuna vratio kroz taj dug koji ima ovršenik i još ima dodatnih 5 milijuna kuna zarade. Znači on je zaradio u biti 2 milijuna, do 11 je 9, zaradio je nekih 400% na tome kupljenom dugu, zamislite vi u roku od 2 g. zaraditi 400% na nečijem dugu i to samo zato je tržište neregulirano jer se dopušta lešinarskim agencijama da ovdje lešinare, da na dugovima građana zarađuju ogroman novac i da ne poštuju ustvari hrvatske zakone jer dug koji dolazi iz kredita, koji je imala banka preko sebe, koja podliježe Zakonu o potrošačkom kreditiranju, Zakonu o kreditnim institucijama, Zakonu o bankama, Zakonu o HNB-u, dakle takva jedna institucija prodaje svoj dug jednoj agenciji koja je ad hoc formirana ovdje na temelju kapitala nekog tamo Nijemca bogataša, potpuno izlazi iz nadzora HNB-a i radi što hoće i zarađuje 400% na samo jednom takvom dugu od nekoliko milijun kuna a koliko takvih dugovanja ima manjih i većih i kakvu korist ima RH od toga. Dakle, predložit ću izmjenama zakona da se nadzor nad agencijama ukoliko se radi o prijenosu dugovanja banaka na agenciju nastavlja od strane HNB-a. Jedino HNB ima kakve takve alate da nadzire rad takvih individua. I druga stvar, predložit ću, to sam već i prije predlagao ali mi nije prošlo, da banka obavezno po diskontnoj istoj cijeni ponuditi dugovanje onome tko je dužan banci i sad ćete opet vi iz Vlade RH reći kako to onda postaje, kak vi to nazivate, kakav je to biznis, ne mogu se sjetiti, znat ćete vi, vi ćete meni opet na jednak način odgovorit da je to onda na neki način kockanje dugom pa će netko unaprijed smatrati da će tako moći svoj dug vratiti pa će namjerno ugovoriti veliki novac da bi kasnije mogao za mali novac to otkupiti. Ne, to tako ne funkcionira, to tako ne može bit, mora se ponudit dužniku isto po toj diskontnoj cijeni njegov dug ako on to može kupiti, platiti, neka plati neka otkupi svoj dug, ušao je u probleme zbog čega je ušao, neka riješi svoj problem, zašto bismo davali nekakvoj lešinarskoj agenciji da zarađuje ogroman novac na dugovanjima. I koja je banka bila u pitanju popularna, Raiffeisen banka u ovom slučaju o kojem sam govorio. Slavna i popularna Raiffeisen banka koja želi pritiskati sudove. Zanimljivo, zar ne? U završnom govoru u ime kluba ću govoriti u globalu o svemu onome što želim predložiti u okviru izmjena Zakona o kreditnim institucijama i Zakona o HNB-u a dotle hvala vam lijepo.
Zastupnik Pernar javio se za pojedinačno sudjelovanje u raspravi, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, danas se u Hrvatskom saboru događa veleizdaja zato jer naša država monetarnu vlast odnosno vlast nad procesom stvaranja novca predaje u ruke stranih entiteta odnosno Europske središnje banke. Navest ću neke od primjera, čl. 87. a novog Zakona o HNB-u kaže da HNB postupa u skladu s uputama Europske središnje banke. Znači ne s uputama hrvatske države niti nekim svojim uputama nego s direktivama iz Bruxellesa. Imamo dalje situaciju, čl. 77. kaže u skladu sa propisima EU-a, HNB izdaje i ukida odobrenje za rad kreditnim institucijama, obavlja superviziju i nadzor poslovanja kreditnih institucija, obavlja druge poslove iz svoje nadležnosti i donosi podzakonske propise kojima se uređuje bankarsko poslovanje i utvrđuju standardi stabilnog i sigurnog poslovanja kreditnih institucija. I u ovom slučaju nisu relevantni hrvatski propisi nego propisi EU-a. Također što je bitno, čl. 118. mijenja se i glasi na dan uvođenja eura kao službene novčane jedinice RH, prestaju važiti slijedeće odredbe ovoga zakona i tu se nabraja čl. 1. stavak 1. podstavak 4. onda stavak 4., pa 6., 7., 9., 33. do 35., čl. 38. i 39., članak da tako ne nabrajam dalje, uglavnom malti ne 1/3 Zakona o HNB-u jednostavno nestaje. I logika stvari koja se postavlja jest kada se suočimo sa ovakvom izdajom ravnoj onoj kada je 1914. vlast nad stvaranjem američkog dolara predana tobožnjim federalnim rezervama a zapravo privatnim strukturama koje se nalaze trenutno u njihovom vlasništvu, obitelji Rotschild, istu situaciju imamo danas samo što mi ne predajemo vlast monetarno odnosno nad novcem nekoj privatnoj osobi iz Hrvatske nego ju predajemo zapravo stranoj instituciji koja od sada zapravo vlada nad našim procesom stvaranja novca. Stavljanje vlastite zemlje u ovisan položaj o drugim subjektima, stranim, to je u suštini bit veleizdaje i vjerojatno se pitate što će hrvatski narod učiniti po tom pitanju. Pa po mome sudu, ja pretpostavljam da će opet glasat za, velika većina barem naroda za HDZ i SDP i da će zapravo podržati veleizdaju na izborima međutim sukladno tome ne treba nas onda čuditi niti sudbina tog i takvog naroda koji glasa sam protiv sebe i htio bi jednu misao šokantnu ukazati, a to je da je 1950. u Hrvatskoj bilo rođeno 95.000 djece, 1950. u doba pod navodnicima crnog komunizma, danas u doba tzv. EU demokratije koju nam HDZ i SDP zdušno guraju rođeno je samo 36.000 djece u posljednjih 100 godina nije bilo rođeno tako malo djece na ovim prostorima. Znači, ako samo taj podatak uzmete u vid shvatit ćete da će za recimo 70 godina biti 2,5 puta manje ljudi znači te generacije nego ih je bilo sada, nego što ih trenutno postoji. Što u prijevodu znači da će broj stanovnika naše zemlje rapidno, rapidno opadati jasno je da marionetska vlast ne čini ništa da to zaustavi. Umjesto toga marionetska vlast nudi kao rješenje jednostavno dijeljenje stanova migrantima iz zemalja 3 svijeta dok u isto to vrijeme naši vlastiti građani žive u ruševinama, plaćaju skupo podstanarstvo, ne mogu riješiti svoje stambeno pitanje ali zato određeni ljudi članovi HDZ-a, imamo slučaj sad načelnicu neke općine, dobivaju povlaštene kredite da im zapravo država plaća rate kredita ili imamo slučaj šefa direktora APN-a koji je zapravo od iste institucije u kojoj je radio kupio stan opet po povlaštenoj cijeni, duplo manjoj od tržišne. I zapravo ono što se u Hrvatskoj događa jest da dolazi do jednog raslojavanja društva u kojem zapravo HDZ odnosno te pretpostavljam da bi SDP radio isto da je na vlasti jer su isto i radili kad su bili na vlasti. Vidjeli smo kako su društvo isto premrežili svojim uhljebima. Govorili su kad su dolazili na vlast sa Račanom dobar život svima, a ne samo njima, to je bila jedna od parola, na kraju SDP-ovci su dobro živjeli, ali obični ljudi ne i onda je SDP izgubio izbore. Onda je opet Milanović obećavao ljudima bolji život. Ista stvar. Ljudi su živjeli sve gore, zato je SDP izgubio i s Milanovnićem parlamentarne izbore. Međutim, naš narod ima pamćenje ko one ribice, 8 sekundi, brzo oni zaboravljaju što je Milanović bio zašto su ga manuli s mjesta gdje je bio itd. i što vam hoću reći, ta ciklička izmjena HDZ-a i SDP-a na vlasti će u konačnici dovesti do daljnjeg raspada našeg društva, do daljnje stagnacije odnosno pada rapidnog broja stanovnika. I sad da vas nasmijem malo, pričao sam jučer sa guvernerom Vujčićem i kaže on meni, kažem ja njemu guverneru pa jel vi vidite kako rapidno pada broj novorođene djece iz godine u godinu, pa ovo nije održiv sustav. Kaže on meni, Ivane ima jedna svijetla stvar u ovoj cijeloj priči. Ja ga pitam koja? Veli on, BPD per capita raste jer je capita sve manja, lova je sve manja, ljudi je sve manje. I ono što u konačnici će se dogoditi jest da će ostat s jedne strane uhljebi, a s druge strane ovi ostali ljudi, jednostavno će biti ili neće imati uvjeta da zasnuju obitelj ili će pobjeći iz zemlje kao što svake godine Hrvatska zapravo gubi grad veličine Pule. Ja ne znam jeste vi uopće ljudi iz HDZ-a i SDP-a svjesni toga, jeste li svjesni toga da je propadanje Hrvatske se sukcesivno događalo i kad ste i HDZ i SDP bili na vlasti. I još šta je bitna stvar, SDP je obećavao obračun sa HDZ-ovim kriminalom, ništa od tog obračuna se nije dogodilo, nije bila revizija pretvorbi i privatizacije. I usudio bi se samo reći politika kontinuiteta. Sjećate se tko je većinu bankarskog sustava predao u ruke stranaca. To nije učinio HDZ. To je učinila vlada Ivice Račana. I sada i Vlada HDZ-a i SDP-a zajedno se zalažu zajedno za uvođenje EUR-a i zapravo nakon što je bankarski sustav predan u ruke stranaca, sad se i financijski sustav u smislu procesa stvaranja novca odnosno monetarna vlast, sad se i to daje u ruke stranaca. Pri tome se narod uvjerava da je to u njegovom interesu. Mnogi ljudi naravno i vjeruju u tu laž i ta zabluda da ljudi misle ili čine ili smatraju nešto što zapravo oni ne smatraju nego im je netko drugi to sugerirao odnosno tuđu volju prihvaćaju kao svoju vlastitu, jedna od najopasnijih zabluda. I u konačnici ono što će sigurno se dogodit uvođenjem EUR-a to je rast cijena, to se dogodilo u svim zemljama gdje je EUR-o uveden, vrlo brzo. Znači, Italija, Njemačka, Austrija, Slovenija i zapravo posljedica toga nužna je i pad kupovne moći. Međutim, opet se postavlja pitanje kakav je to mozak u glavama naših rađana da će nastavit podržavat HDZ i SDP, a ne recimo osobu koja govori protiv te globalističke organizacije odnosno protiv globalista koji se, kao što sam svojedobno rekao, kod kuće osjećaju i svugdje i nigdje. To su ljudi koji nisu vezani za svoj dom, za svoj narod, za svoju zemlju. Oni gledaju samo sebe i nažalost u tom procesu gledanja samo sebe su spremni žrtvovati sve druge ljude oko njih. Ne znam koja je budućnost hrvatskog naroda, ali svjestan toga da hrvatski narod podržava politiku HDZ-a i SDP-a ne vidim neku priliku za, da tako kažem, veselje, ne vidim neku viziju sretnije budućnosti s njima na čelu. Mogu se samo nadati da će nove generacije koje će doći osuditi vas koji ste ih upropastili na izborima. I nadam se još jednom, kak se kaže, molim Boga da narod moj otvori oči i da vidi kao ide sa ovom politikom koju podržava. Najstrašnije mi je bilo kad sam vidio u drugom krugu izbora, milion ljudi HDZ, milion ljudi SDP, ono za Kolindu i Milanovića. Jednostavno nisam mogao vjerovat da ima toliko ljudi koji su izmanipulirani od strane medija i da sudjeluju u toj prividnoj borbi između dvije stranke, a u biti je stvarna vlast negdje izvan naše zemlje. Hvala.
Zastupnik Đujić zatražio je repliku.
Kolega Pernar, s obzirom da ste vi bili i član SDP-a i član HDZ-a zanima me u kojim periodima ste to bili? Da li ste u SDP-u bili dok smo mi bili na vlasti, ista stvar i sa HDZ-om ili ste bili obrnuto? I s obzirom da je i vama ipak neko vrijeme trebalo da prođete to cikličko prosvjetljenje od SDP, pa u HDZ, pa Živi zid, pa sad imate svoju stranku, nemojte se ljutiti na građane što njima isto treba određeni period. Možda će jednog dana po vašem uvjerenju to progledati. Mislim krenite od sebe, vama je isto dugo trebalo, da prođete sve te, sve te opcije.
Izvolite, odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Đujić, nisam nikad bio član SDP-a, nikad se nisam učlanio niti u forum mladih, ako imate kojim slučajem mene u evidenciji članstva, pokažite to javno i siguran sam da ćete to lako moći pronaći. Međutim, moram vam reći zašto sam se učlanio u HDZ, to je bitan detalj, a to je situacija kad je SDP na čelu upravo sa vama odnosno sa Račanom doveo zemlju u užasno stanje, sva obećanja koje ste davali niti jedno nije bilo izvršeno, ljudima je bilo teže živjeti, a ne lakše, isto kao i nakon odnosno tijekom Milanovićevog mandata i mislio sam pod utjecajem medijske manipulacije da je Ivo Sanader neki pozitivac, da je EU dobra stvar itd. Međutim, vrlo brzo sam shvatio da ti europski prijatelji Ive Sanadera, kao i on sam rade protiv naše domovine. Hvala.
Dao bih vam i minutu više da mogu. Zastupnik Goran Aleksić održat će završnu riječ u ime Kluba zastupnika HSU-a, SNAGE, nezavisnih zastupnika i Nove politike. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ja ću ukratko sažeti što ću ja to predložiti između dva čitanja i zašto ću to predložiti u izmjenama Zakona o HNB-u i Zakona u kreditnim institucijama. Najprije moram reći zakoni se između ostalog donose zbog ulaska u euro zonu. Ja sam protiv ulaska u euro zonu prije nego što se provede široka javna rasprava o tome. Ljudi moraju o tome sve znati. Potpisnik sam jedne takve deklaracije i prema tome dok se to sve skupa ne riješi ja sam protiv ulaska u euro zonu. To je jedna stvar. Druga stvar, HNB nije regulirala na temelju kolektivne sudske presude poslovanje banaka koje je i dalje nepošteno u jednom dijelu, gdje i dalje u jednom dijelu koriste nepoštene kamatne stope koje su mijenjali svojim odlukama, koje su kasnije opet samovoljno definirale pa nisu ugovorile to sa svojim klijentima. I dalje primjenjuju u dijelu kredita koji nisu konventirani nepoštenu valutnu klauzulu CHF iako u presudi piše da to ne smiju raditi. Prema tome, predložit ću da se izregulira dio Zakona o HNB-u tako da HNB mora postupiti kao regulator, kao netko tko nadzire i izvršava super reviziju, super reviziju nad bankama da im naloži da se prestanu tako ponašati i da taj nalog bude izvršen. Ne ulazim u sferu vraćanja novca, do je druga sfera. Ulazim u sferu prekida poslovanja banaka na način na koji oni posluju. To je moguće i to je ostvarivo. Isto tako Zakon o kreditnim institucijama, propisati točno što banke trebaju učiniti da bi se prestale nezakonito ponašati i onda ćemo imati dva zakona. Jedan zakon gdje regulator nalaže bankama što da rade i drugi zakon gdje piše točno što banke trebaju učiniti da se prestanu ponašati onako kao što se ponašaju. Nažalost ministar financija je pokazao potpuno neshvaćanje kolektivne presude u slučaju Franak, gdje on optužuje potrošače za financijsku nepismenost, a financijska nepismenost nema blage veze sa slučajem Franak. Blage veze s time nema. Sa slučajem Franak veze ima samo pravo, pravo i ponovo pravo. Dakle, pravo je to koje je prekršeno, poštovani ministre financija vi dolazite, sad ću vam ponoviti. Dakle, spomenuli ste da su potrošači financijski nepismeni bili kada su ugovarali te kredite koji su bili nepošteni, međutim ne radi se o financijskoj pismenosti nego se radi o pravu. Ugovori koje smo potpisivali su pravno neutemeljeni, oni imaju pravne nedostatke, nemaju financijske nedostatke, nego pravne nedostatke. Ti pravni nedostaci su utvrđeni kolektivnom presudom. Utvrđeno je točno što ne valja u tim kreditima i utvrđeno je da se banke tako više ne smiju ponašati, a banke se i dalje jednim dijelom tako ponašaju. Pa sam rekao da ću onda u zakonima, u ovim zakonima koji se predlažu predložiti određene izmjene da se to ponašanje banaka prekine. Dakle, neću predlagati nekakvo vraćanje novca, pustimo to sudovima, nego ću predložiti određene mjere da se prekine to nepošteno poslovanje banaka koje traje i dalje. Slijedeća stvar koju ću predložiti jest da se kod prodaje duga banaka lešinarskim agencijama, po diskontnoj cijeni najprije dug mora ponuditi onome tko je dužan. I konačno predložit ću i to da se agencije koje otkupljuju, u onom dijelu gdje otkupljuju dugove od banaka stave pod nadzor HNB-a jer govorio sam u svojoj pojedinačnoj raspravi kako je struktura vlasništva očigledno takva da je u tijeku financijska okupacija RH. Spomenuo sam EOS Matrix koji ima vlasnik je bogati Michael Otto iz Njemačke, vlasnik Otto grupe, Otto grupa je vlasnik EOS grupe iz Njemačke, EOS grupa je vlasnica EOS Matrixa, a EOS Matrix je vlasnik EOS Nekretnina i gdje onda EOS Matrix otkupi nečiji dug koji ima nekretninu pod hipotekom i onda na tome dugu, na toj hipoteci, na toj nekretnini koju proda sam sebi EOS Nekretninama zarađuje 400 do 500% od one vrijednosti koju je platio banci. To je jedan vrlo nemoralan posao koji se mora dovesti u red, koji se može dovesti u red i zbog toga ću predložiti između dva čitanja određene izmjene kojima se sve to može koliko, toliko popraviti. Hvala.
Zastupnik Ivan Lovrinović održat će završnu riječ u ime Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku.
Ej kolege, poštovani ministre sa suradnicima, evo malo nas je ostalo, nema javnog prijenosa, javna televizija smatra da je promjena Zakona o Narodnoj banci, HNB-u i bankama, kreditnim institucijama, ona smatra da to nije važno, zašto, čitao sam malo i njihove knjige, ubrzo ćemo o tome govorit, oni su pored toga što smo im uplatimo godišnje na teret TV pristojbe milijardu 100 milijuna kuna, zadužuju se dodatno kod banaka oko 180 milijuna kuna i zato naravno ne puštaju nas iz oporbe da govorimo preko javne televizije koju mi plaćamo ali doći će ubrzo vrijeme kad ćemo to napraviti. Evo ga, slijedeća financijska kriza još će više uzdrmati projekt euro a možda ga poslati u povijest nažalost. Projekt EU-a je dobar, vizionarska ideja, kršćanska ideja, humanistička ideja da okuplja ljude, da ne ratuju, da trguju, da razmjenjuju znanje međutim, tu dobru ideju ukrali su, tko? Korporativni, znači financijska oligarhija i ona je EU umjesto unije naroda, suverenih naroda i država, pretvorila u uniju suverenog kapitala. A onda su suru dali integrativnu funkciju da od te unije stvori državu što je nemoguće. E vidite, zbog toga se drma Italija čiji je javni dug 2 tisuće 200 milijardi eura a njihov BDP je oko 1800 milijardi. Prema tome, onog trenutka kad počnu rasti kamatne stope u euro zoni, Italija će se počet žestoko tresti i vi vidite već da raste tzv. populizam a to su ustvari samo ljudi koji se bore za interese talijanskog naroda, onih osiromašenih ali njih nazivaju populisti iako riječ populist izborno znači borca za dobro svoga naroda. E zašto će nama Italija pomoć? Pa zato kad se počne tresti Italija, onda će jednostavno projekt eura još ovdje u Hrvatskoj, stavit će se do znanja, ljudi moji, pa nemojte biti, jeste vi normalni? Pa pogledajte zemlje velike se tresu poput Italije a vi mala zemljica hoćete kad svi suzdržani, kad neće, kad čekaju, vi gurate, vi gurate iz osobnih razloga euro, iz političkih razloga samo za određenu skupinu i to hrvatskom narodu biti jasno. Ali na svu sreću, spasit će nas Italija, spasit će nas i Grčka koja je još u većim problemima međutim Italija je vidite, dolaskom ovih novih snaga političkih, oni su već pokrenuli i završili projekt paralelne valute, ponovno vraćanje lire i u određenom trenutku kad bude trebalo, oni mogu jednostavno, cijene koje postoje, izražavati u euru i u novoj valuti, valjda neka nova lira, i oni imaju spreman taj projekt. Naravno da su ovi premrli u Frankfurtu i Bruxellesu, o tome se ne priča ali znamo mi koji se time bavimo. Prema tome, budimo pametni poštovani građani, raduje me vaša zdrava logika, sve više se zadužujete u kunama, pazite, nitko to nije rekao, ja ću s ponosom reć, po prvi put je iznos svih odobrenih kredita u kunama, u ukupnom iznosu svih odobrenih kredita, prvi put je došao na 50% a do prije nekoliko godina je bio 70% u korist deviznih kredita vezanih uz valutnu klauzulu a 30% samo u kunama. Znači, već smo došli na 50-50% što smatram, sretan sam, ponosan, ako sam barem 1, 0,1% doprinio da promijenim vašu svijest, zarađujete u kunama, tražite isključivo kredite u kunama, ne dopustite da nam kunu tjeraju iz optjecaja jer oni imaju ideju da uvedu euro, to nije naša valuta, to je valuta koja nema svoju država, ne zna se tko za nju odgovara, razumijete. A kad nas za to nastupa nered u Europi, EU-u, i zato je projekt EU-a doveden u pitanje euro zone i svega ostalog. U tom smislu, dakle euro sigurno znači ako bi se uveo, sigurno rast cijena, pad plaća, pad konkurentnosti, jedina ušteda bi bila na troškovima konverzije, to su toliko zanemarive koristi da ih nije vrijedno spominjati pa prema tome, naša kuna, ja bi zaista rekao stvarno kakva je, takva je, naša je, moramo joj dati priliku ali ne sa ovim ljudima koji 20 g. već uništavaju domaću monetarnu politiku, nema ekonomske politike, prognana je kuna, to su ljudi koje moramo potisnuti sa političke scene, evo hvala.
Ministar Zdravko Marić javio se u ime predlagatelja za završnu riječ, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo, Evo samo na kraju da se zahvalim na raspravi, na replikama, na komentarima, pitanjima i svemu onom što je bilo tijekom rasprave, mislim da dobar dio rasprave je protekao u jednom konstruktivnom tonu, mislim da smo se dobar dio nas složio da na ovakvoj jednoj važnoj temi je dobro da se, dapače, ne samo dobro nego poželjno i potrebni obvezno za sve nas skupa, da se vodi jedna prava zdrava argumentirana rasprava, da hrvatska javnost, građani budu itekako dobro upoznati. Ništa se neće dogoditi preko noći, dug je put još ispred nas na ovoj temi, ove zakonske izmjene su jedan samo mali dio ukupne problematike i temeljem iskustava koje smo imali sa pristupanjem Hrvatske EU-u, zapravo zaključak se može, ja bi rekao u dobrom djelu isti ili vrlo sličan donijeti a to je da što mi bolje učinimo naše pripremne radnje, što se moguće bolje pripremimo za tako važne iskorake, dublje integracije RH u EU-u, to će Hrvatska i hrvatski građani imati veće koristi i sigurno da treba o svim stvarima argumentirano razgovarati. Maloprije sam odgovarajući na jednu repliku vrlo jasno rekao da čak mislim da bi vilo potrebno i uvijek naglašavati prvo i na prvom mjestu potencijalno negativne stvari, eventualne rizike kako bismo svi itekako bili svjesni njih ali isto tako uzeti u obzir i sve pozitivne efekte, znate i sami da su HNB i Vlada RH prije već sada možemo reći i godinu i pol dana, izradile jedan dokument koji je analitički, koji je kvantitativne prirode, koji pokušava sagledati, izmjeriti upravo i troškove i koristi na neki način ih sučeliti na jednom mjestu. U svakom slučaju, treba vidjeti jako puno stvari, jako puno elemenata, mislim da i Hrvatski sabor ima tu svoju ulogu da se i kroz ove rasprave i općenito sudjelovanje u tome svemu skupa doprinese jednoj konstruktivnoj raspravi, ali u konačnici i svemu onome što želimo, a to je naravno boljitak hrvatskih građana. Zahvaljujem se naravno i svima onima koji su me prozivali za vrijeme mog odsustva, pa ću ima samo kratko reći išao sam na sjednicu Vlade RH. Hvala.
Zastupnik Aleksić javio se za repliku. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi ministre Mariću nemojte se ljuti ali molim vas da više nikad ne spominjete financijsku nepismenost ili pismenost hrvatskih građana kada su u pitanju nepošteni ugovori o kreditima koji su takvima utvrđeni kolektivnom sudskom presudom. Dakle, to nema veze sa financijskom pismenošću građana nego ima veze s pravnim nedostacima u tim ugovorima. Za te pravne nedostatke u ugovorima odgovorne su isključivo i jedino banke kao trgovci koje su se tako nepošteno ponašale što je utvrdio uostalom i Sud EU, kao vrhunska sudska instanca u EU. I molim vas da između ovih dvaju čitanja pomno proučite moje prijedloge i da ih usuglasite s Ministarstvom pravosuđa i Ministarstvom gospodarstva jer iako se radi o zakonima iz vašeg područja vrlo je bitno i vrlo je bitno da se u to uključe Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo pravosuđa da pogledaju što ja to predlažem. Ništa revolucionarno, ali jako važno. Hvala.
Odgovor na repliku, ministar Marić.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče, pa dobro to je ona situacija kad netko želi čut ili čuje ono što želi u tom datom trenutku. Ja sam odgovarajući vama na vašu repliku, uopće se nisam referirao na problematiku švicarca to je vaša tema koju stalno ovdje pokrećete, ja govorim ipak o cjelokupnom sustavu financijskom i moja odgovor je bio na temu financijske pismenosti da je potrebno u RH, poglavito među mlađom populacijom činiti sve što je moguće na dizanju te svijesti, dizanju kvalitete općenito financijske opismenjenosti hrvatskih građana. Nisam se uopće referirao na ovu temu bez obzira što mi stižu poruke vaših internih grupa koje imate, koje su protumačile te moje riječi na ne znam koji način. Nikome nisam držao, niti držim ikakve lekcije samo govorim da je odgovornost svih nas, Ministarstvo financija je jedno od integralnih institucija i mi dajemo svoj doprinos da se jednostavno financijska pismenost diže na što je moguće višu razinu. Ja mislim da su hrvatski građani i te kako jako i pametni i inteligentni i financijski opismeni, međutim i novi trendovi i općenito dinamika kojom se financijski sustav u svijetu razvija iziskuje od svih nas da naravno budemo uvijek pažljivi sa tim i naravno da se nadograđujemo svoje znanje. Hvala lijepo.
Hvala. S ovim zatvaram, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci, prvo čitanje, P.Z.E. broj 829. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da iz razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 78 za i 9 suzdržanih donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Slijedeća točka na dnevnom redu je: - Treća revizija Programa razgradnje Nuklearne elektrane Krško i treća revizija Programa odlaganja radioaktivnog otpada (RAO) i istrošenoga nuklearnog goriva (ING) Nuklearne elektrane Kriško, /davanje prethodne suglasnosti Hrvatskoga sabora za potvrđivanje/ Podnositelj je Izaslanstvo RH u Međudržavnom povjerenstvu za praćenje provedbe Ugovora i obavljanje drugih zadataka u skladu s Ugovorom između Vlada RH i Vlade Replike Slovenije o uređenju statusnih i drugih pravnih odnosa vezanih uz ulaganje, iskorištavanje i razgradnju Nuklearne elektrane Krško. Raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Gospodin Ivo Milatić, član izaslanstva RH u međudržavnom povjerenstvu. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici, kao član izaslanstva Rh u međudržavnom povjerenstvu za praćenje provođenja ugovora između Vlada RH i Vlade Replike Slovenije o uređenju statusnih i drugih pravnih odnosa u vezi ulaganja, korištenje i razgradnje Nuklearne elektrane Krško dozvolite mi da predstavim treću reviziju programa razgradnje Nuklearne elektrane Krško i programa odlaganja radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva iz pogona i razgradnje Nuklearne elektrane Krško te zatražim suglasnost Hrvatskog sabora za usvajanje treće revizije. Elektrana je u vlasništvu slovenskih i hrvatskih državnih energetskih tvrtki, Gen energija d.o.o. i HEP-a u omjeru 50% : 50%. Postrojenjem upravlja Nuklearna elektrana Krško d.o.o., sav radioaktivni otpad i istrošeno nuklearno gorivo nastali radom elektrane skladište se na lokaciji postrojenja. Radioaktivni otpad se kondicionira i pakira u čelične posude koje se skladište u internom skladištu čvrstog radioaktivnog otpada. Istrošeno nuklearno gorivo skladišti se pod vodom u posebnom bazenu za tu namjenu. Da bi se poboljšala sigurnost skladištenja istrošenog goriva Nuklearna elektrana Krško planira izgraditi suho skladište istrošenog nuklearnog goriva, a početak rada predviđa se za 2021. godinu. Ugovorom između Vlade RH i Vlade Republike Slovenije o uređenju statusnih i drugih pravnih odnosa vezano uz ulaganje, iskorištavanje i razgradnju Nuklearne elektrane Krško iz 2003. regulirani su međusobni odnosi u vezi sa statusom Nuklearne elektrane Krško, iskorištavanjem, razgradnjom i zbrinjavanjem radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva iz Nuklearne elektrane Krško. Ugovorom je također predviđeno i osnivanje Međudržavnog povjerenstva za praćenje, provođenje ugovora između Vlade RH i Vlade Republike Slovenije u uređenju statusnih i drugih pravnih odnosa u vezi ulaganja, korištenja i razgradnje Nuklearne elektrane Krško. Povjerenstvo prati provedbu međudržavnog ugovora, potvrđuje program odlaganja radioaktivnog otpada i istrošenog goriva iz Nuklearne elektrane Krško i program razgradnje Nuklearne elektrane Krško, rješava otvorena pitanja vezano za međudržavne odnose te je ključno tijelo za reguliranje odnosa između stranka te međudržavno povjerenstvo čine izaslanstva ugovornih stranaka, a svako izaslanstvo ima predsjednika i 4 člana, na čelu je uvijek ministar zadužen za energetiku u jednoj i drugoj državi. Ugovorom je predviđeno da će se razgradnja i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva iz pogona i razgradnje provoditi u skladu s programom razgradnje Nuklearne elektrane Krško i programom odlaganja radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva iz pogona i razgradnje Nuklearne elektrane Krško. Programe sukladno ugovoru odobrava međudržavno povjerenstvo, a program razgradnje također i odobrava međudržavno povjerenstvo a program razgradnje također i upravni organ Republike Slovenije nadležan za nuklearnu sigurnost. Njima se predviđa plan dekomisije elektrane i zbrinjavanje radioaktivnog otpada istrošenog nuklearnog goriva te troškovi tih aktivnosti. Programe treba revidirati najmanje svakih 5 g. u svrhu detaljnog i pouzdanijeg planiranja predviđenih aktivnosti kako se približava vrijeme njihove provedbe. Međudržavnim ugovorom također je propisano da će stranke tražiti rješenja sporazumno i financirati ih u jednakim udjelima pa je važna uloga revizije programa, revidiranje troškova kako bi se prema potrebi korigirale uplate u nacionalne fondove koji su osnovani za svrhu prikupljanja sredstava za dekomisiju elektrane i zbrinjavanje radioaktivnog otpada istrošenog nuklearnog goriva. Prve revizije ovih dvaju programa izrađeni su 2004. g. a međudržavno ih je povjerenstvo usvojilo po suglasnosti Hrvatskog sabora 2005. godine. Tijekom 2011. g. izrađena je kao jedinstveni dokument druga revizija programa razgradnje Nuklearne elektrane Krško i odlaganje radioaktivnog otpada istrošenog nuklearnog goriva koja međutim nije upućena u proceduru usvajanja. Hrvatska i slovenska strana nisu se tom prilikom uspjele usuglasiti oko sadržaja dokumenata te ona unatoč obvezi revizije programa svakih 5 g. nije nikada usvojena. Zbog toga na 11. sjednici međudržavnog povjerenstva je donesena odluka o prihvaćanju projektnih zadataka za izradu treće revizije programa razgradnje i programa odlaganja radioaktivnog otpada istrošenog nuklearnog goriva iz pogona i razgradnje Nuklearne elektrane Krško. Treću reviziju pripremili su Nuklearna elektrana Krško, Agencija za radioaktivne otpatke iz Slovenije, ARAO, te naš Fond za financiranje razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada istrošenog nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško, fond NEK. Program razgradnje i program odlaganja sastoji se od dokumenata izrađenih na engleskom jeziku obzirom da je riječ o materijalima koji izrađuju obje zemlje i koji je podložan međunarodnom tenderu te međunarodnoj recenziji. Dokumenti sadrže opis aktivnosti i procjenu troškova razgradnje Nuklearne elektrane Krško nakon prestanka rada koji je previđen za 2043. godinu, prijedlog moguće podjele i preuzimanja radioaktivnog otpada, kriterije prihvatljivosti za odlaganje te rokovi i troškovi zbrinjavanja radioaktivnog otpada istrošenog nuklearnog goriva. Obzirom da su navedeni dokumenti rađeni na engleskom, sastavljen je sažetak treće revizije programa razgradnje Nuklearne elektrane Krško i treće revizije programa odlaganja radioaktivnog otpada istrošenog nuklearnog goriva. Sažetak sadrži sve bitnije informacije vezane za procjenu navedenih troškova te je kao takav važan dokument za daljnji slijed osiguravanja adekvatnih sredstava. Iz dokumenata je vidljivo kako će troškovi za svaku državu iznositi oko 1,7 milijardi eura, od toga je najveći dio troškova vezan za dubinsko geološko odlagalište koje treba izgraditi nakon 2100. godine. Međudržavno povjerenstvo je na 13. sjednici održanoj u rujnu 2019. g. zaključkom primilo na znanje treću reviziju programa razgradnje i programa odlaganja te ustvrdilo kako su programi propisno pripremljeni za daljnje postupanje sa sukladno internim zakonodavnim procedurama obje zemlje. Sukladno Zakonu o potvrđivanjima međunarodnog ugovora, obveza hrvatskog izaslanstva međudržavnog povjerenstva je da ishodi prethodnu suglasnost Hrvatskog sabora na navedeni program kojeg nakon toga može i usvojiti. Zbog toga je pokrenuto i javno savjetovanje za zaključak Vlade RH za program razgradnje i program odlaganja koje je provedeno u razdoblju od 15. studenog do 15. prosinca 2019. g. a dokumenti i sve prateće studije su dostupni na mrežnim stranicama Ministarstva zaštite okoliša i energetike. Nakon provedenog savjetovanja, Vlada je zaključno na svojoj 202. sjednici održanoj 16. siječnja 2020. g. dokument primila na znanje te ga je predsjednik izaslanstva RH u međudržavnom povjerenstvu dostavio Hrvatskom saboru kako bi od ovog cijenjenog doma dobio prethodnu suglasnost za konačno usvajanje treće revizije programa razgradnje Nuklearne elektrane Krško i programa zbrinjavanja radioaktivnog otpada istrošenog nuklearnog goriva iz pogona iz razgradnje Nuklearne elektrane Krško. Slijedom navedenog, molim vas da međudržavnom povjerenstvu date suglasnost za zauzimanje stajališta izaslanstva RH u međudržavnom povjerenstvu po potvrđivanju treće revizije programa razgradnje i programa odlaganja na slijedećoj sjednici a čije održavanje je predviđeno kraj veljače ove godine. Hvala vam na pažnji.
Hvala, imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Kirina, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. 2004. g. prvi je puta je napravljen program koji je naravno usvojen 2005. godine. Planira se zatvaranje nuklearke 2043. godine. Molim vas, da li je dogovoreno ili manje-više se zna gdje će biti zbrinut radioaktivni otpad i istrošeno gorivo? Da li će to biti u Sloveniji, u Vrbini ili će to biti u Trgovinskoj Gori jer znamo da se 2015. g. kada se raspravljalo o tome, spominjala Istra, spominjale su se Međimurske gorice, Bilogora itd.?
Odgovor poštovanog Ive Milatića.
Hvala uvaženi saborski zastupniče. Što se tiče potencijalnih lokacija, što se tiče hrvatske strane, one još nisu određene a objektivno postoji samo dvije varijante, da zasada od onih koje u postojećim dokumentima imamo, to je eventualno Vrbina u Sloveniji i eventualno sukladno našem nacionalnom programu, područje Čerkezovca u Hrvatskoj, ali jasno, to je još tek u ideji, da bi se do toga došlo, imamo još dugi put i sve odluke koje trebaju.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Žagara, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Dakle kolega Kirin je zapravo pitao ono što sam ja htio pitati, naime u raspravi koja se čuva u javnosti od stručnjaka, vi ste naveli ovdje troškove i za Republiku Sloveniju i RH, te troškove ne možemo izbjeći, međutim čak se pojavila informacija da bi RH bilo manji bi trošak bio ako bi u dogovoru sa Slovenijom ipak to bilo na teritoriju Republike Slovenije, naravno ako bi Republika Slovenija pristala umjesto na području općine Dvor, Čerkezovac. Dakle, u tom smislu RH će morati imati troškove ali bi ti troškovi bili manji ako bi bilo na području Republike Slovenije. Imate li u ovom trenutku saznanja, bi li Republika Slovenija uopće pristala na takav scenarij? Dakle da ukupno skladište bude na njihovom području?
Odgovor poštovanog Ive Milatića.
Hvala na pitanju, uvaženi zastupniče. To što ste čuli, to je ipak na sistemu rekli bismo ono „rekla-kazala“, nije to baš tako da bi to bilo jeftinije u Sloveniji ali ono što vam mogu reći, osnovni problem kojeg za sada imamo sa susjednom državom a to je na zadnjem međudržavnom povjerenstvu, Republika Slovenija je izrijekom odbila da bi eventualno rješenje koje bi bilo zajedničko u Sloveniji, prihvatilo i hrvatski institucionalni otpad. Tu je onda problem za RH jer ako se rješavamo samo otpad niski, ovaj nisko radioaktivan iz elektrane a nismo riješili ono što je ovdje fala bogu po našoj državi, po bolnicama onda nismo riješili ništa, tako da studije su u tijeku, izračuni su u tijeku, to će biti predmet budućeg rada.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Domagoj Mikulić, izvolite.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege saborski zastupnici. Nuklearna elektrana Krško koja predstavlja prvu nuklearnu elektranu zapadnog tipa, vlasništvo je RH i Republike Slovenije s udjelima od 50% gdje svaka strana dobiva i 50% proizvede električne energije. U skladu sa međudržavnim ugovorom, obje strane su podjednako odgovorne za osiguranje svih materijalnih uvjeta također i za traženje rješenja i sporazumno financiranje u jednakim udjelima. U slučaju nepostizanja dogovora o zajedničkom rješenju odlaganja radioaktivnog otpada istrošenog nuklearnog goriva do kraja redovnog životnog vijeka, obvezuje se najkasnije 2 g. nakon roka, završiti s preuzimanjem i odvoženjem radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog otpada s lokacije nuklearne elektrane i to svaka po polovicu te će se odvijati sukladno programu odlaganja i razgradnje. RH i Republika Slovenija su osnovale međudržavno povjerenstvo za praćenje provedbe ugovora i obavljanje drugih zadataka o uređenju statusnih i drugih pravnih odnosa vezanih za ulaganje, iskorištavanje i razgradnju Nuklearne elektrane Krško. Povjerenstvo također prati provedbu ovoga ugovora, potvrđuje program radioaktivnog otpada istrošenog nuklearnog goriva te otvorena pitanja vezana za međudržavne odnose i ključno je tijelo za reguliranje odnosa između dvaju država. Razgradnja i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i iskorištenog nuklearnog goriva zajednička je obveza ugovornih strana te mora se provesti sukladno međudržavnim ugovorom. Sama razgradnja i odlaganje radioaktivnog otpada će se provoditi prema već donesenim programima koji uključuju kako financijska sredstva tako i rokove za njihovo provođenje. Općeniti cilj ove revizije su pregled prve i druge revizije, razvoj zbrinjavanja radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog otpada te procjene nominalnih troškova za razvijene scenarije. Zbog produženja životnog vijeka Nuklearne elektrane Krško u skladu sa projektnim zadatkom i nacionalnim strategijama i zbrinjavanja radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog otpada, razmatra se inačica razgradnje i zbrinjavanje prema kojoj Nuklearna elektrana Krško prestaje s radom 2043. godine. RH je od iznimne važnosti da se rad Nuklearne elektrane Krško odvija u potpunosti u skladu sa svim sigurnosnim, ekonomskim i financijskim aspektima kao i sukladno međudržavnom dogovoru između naše dvije zemlje kojima se regulira sami rad elektrane. Stoga će kub HDZ-a podržavati davanje suglasnosti RH međudržavnom povjerenstvu za praćenje provedbe ugovora i obavljanja drugih zadataka u skladu s ugovorom između Vlade RH i Vlade Republike Slovenije o uređenju statusnih i drugih pravnih odnosa vezanih uz ulaganje, iskorištavanje i razgradnje Nuklearne elektrane Krško.
Hvala. Slijedeći je trebao Klub zastupnika Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, trebao je govoriti poštovani zastupnik Zekanović, nema ga, gubi pravo na govor. Slijedeći je trebao biti Klub zastupnika Nezavisne liste mladih, govoriti je trebao poštovani zastupnik Tomislav Panenić, nema ga, gubi pravo na govor. Nakon toga je trebao biti Klub zastupnika SDSS-a i govoriti poštovani zastupnik Boris Milošević, nema ga, gubi pravo na govor. U pojedinačnoj raspravi javio se poštovani zastupnik Miro Bulj, nema ga, gubi pravo na govor. Nakon toga javio se u pojedinačnoj raspravi poštovani zastupnik Saša Đujić, nema ga, gubi pravo na govor. I javio se poštovani zastupnik Gordan Maras, pojedinačnu raspravu, nema ga, gubi pravo na govor. Time zaključujem raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Hvala vam lijepo, time ćemo završiti današnji rad. Sutra ćemo, u petak u 9 i 30 započeti sa radom a prva točka bit će Izvješće o radu probacijske službe za 2018. godinu. Hvala vam lijepo i ugodno popodne. SJEDNICA PREKINUTA U 17,14 SATI
Treća revizija programa razgradnje Nuklearne elektrane Krško i treća revizija programa odlaganja radioaktivnog otpada i istrošenoga nuklearnog goriva Nuklearne elektrane Krško, davanje prethodne suglasnosti Hrvatskog sabora za potvrđivanje. Podnositelj izaslanstvo RH u Međudržavnom povjerenstvu za praćenje provedbe ugovora i obavljanje drugih zadataka u skladu s Ugovorom između Vlade RH i Vlade Republike Slovenije o uređenju statusnih i drugih pravnih odnosa vezanih za ulaganje, iskorištavanje i razgradnju Nuklearne elektrane Krško. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje odluku o davanju prethodne suglasnosti. Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 80 za, 18 suzdržanih i 5 protiv donijeta odluka u tekstu kako ga je predložilo matično radno tijelo.