Hvala poštovani predsjedniče Sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Moja današnja tema bit će beskućnici u RH. O beskućnicima u Hrvatskom saboru jako rijetko govorimo. Zašto jako rijetko govorimo o beskućnicima u Hrvatskom saboru, zato što se de facto niti jedan zakon ne odnosi na hrvatske beskućnike i zapravo nemamo čak nikakvih europskih direktiva koje bi uređivale problem hrvatskog beskućništva. S druge strane, parlamentarnim strankama, a i izvan parlamentarnih stranka, beskućnici nisu interesantni kao određena interesna grupacija, kao određeno biračko tijelo, zato što oni de facto niti ne izlaze na izbore toliko i oni su vrlo marginalizirana skupina u hrvatskom društvu. Danas imamo relativno veliki broj beskućnika koji žive na cesti ili u prihvatilištima, prenoćištima i nemaju adekvatnu zdravstvenu skrb. Također prije tranzicije u RH broj beskućnika je bio mali i u to vrijeme se rijetko događalo da osobe izgube posao i završe na cesti. Prema procjenama Hrvatske mreže za beskućnike, trenutno je Hrvatskoj više od 1000 beskućnica i beskućnika. Danas imamo 14 prihvatilišta, odnosno prenoćišta u različitim gradivima diljem Hrvatske i problem beskućništva je uglavnom spušten na lokalnu razinu. Ukupni smješteni kapaciteti prihvatilišta i prenoćišta u Hrvatskoj su do 420 korisnika i beskućnike imamo jedno tisućinjak. Znači zapravo preko 500 beskućnika živi na javnim površinama i nemamo ih gdje uopće smjestiti. U Rijeci beskućnici se često nalaze pored terminala, tamo ima jedan objekt koji je natkriven i nekada znam onuda proći i postaviti si pitanja, koji je njihov smisao, koja je njihova, da li oni uopće imaju ikakve nade u životu i zapravo, da li netko na njih gleda kao na ljude, kojima je potrebna pomoć i koje treba integrirati u sustav rada. Ono što je zaista nepravedno i govori o suštinskom nepoznavanju ove problematike od strane zakonodavca, je to što Zakonom o socijalnoj skrbi iz 2013. g. donesena odredba prema kojoj beskućnici u prihvatilištima nemaju pravo na stalnu novčanu pomoć, tzv. zajamčenu minimalnu naknadu. Dakle, oni ne dobivaju nikakvu novčanu pomoć, osim ponekad jednokratne pomoći. Onaj koji je takvu odredbu odredio, išao je logikom da oni u prihvatilištima imaju sve što im je potrebno. I da imaju i hranu i prenoćiše i obuću i obuću. Međutim, to i nije baš tako. S druge strane, ako se želi integrirati u sustav rada, potrebna im je neka pristojnija odjeća, a ako oni nemaju minimalnu naknadu, bar mjesečno od 800 kn, kako da oni kupe, uopće ikakvu pristojniju odjeću i idu kod poslodavca i probaju se zaposliti. Mnogi od njih imaju i djecu, kako da ode vidjeti dijete, ako nema ni 100 kn u džepu kako bi kupio autobusnu kartu. Jedan dio hrvatskih beskućnika uopće nam pristup zdravstvenoj skrbi. Naime, nakon što su ostali bez posla, oni koji se nisu prijavili u roku od 30 na HZZ, a mnogi nisu, zato što su morali rješavati svoju egzistenciju, jer su ostali bez krova nad glavom, ostali su bez prava na zdravstveno osiguranje. To znači da postoji i značajan problem pristupa zdravstvenoj skrbi ovim ljudima, od kojih gotovo trećina njih ima kronične probleme sa zdravljem. Poslodavci, često se događa da poslodavci ne žele zaposliti beskućnike, zato što su u javnosti imaju taj status neke stigme i da zapravo ako zaposle nekog beskućnika, da će samim time samo imati probleme. I zato kao rješenje bi bilo, da se njih financira iz naknade sustava rada a ne možda iz socijalne skrbi, jer bi na taj način više ušli u taj radni kontekst i bilo bi ih lakše integrirati u sustav. Hvala.
Zahvaljujem. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,00 SATI]] Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, nastavljamo s radom. Sada ćemo provesti objedinjenu raspravu o slijedećih pet točaka. To je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o patentu, drugo čitanje, P.Z. br. 271 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o žigu, drugo čitanje P.Z. br. 272 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o industrijskom dizajnu, drugo čitanje P.Z. br. 273 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga, drugo čitanje, P.Z. br. 274 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o zaštiti topografija poluvodičkih proizvoda, drugo čitanje P.Z. br. 275 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika Hrvatskog Sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloženje Prijedloga. S nama je poštovani Matko Glunčić, državni tajnik u Ministarstvu znanosti i obrazovanja. Izvolite. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Kolega je već repliku dao.
… [[Govornik nije uključen.]] proizvoda. Mikrofon, je li? A uključen je. Dobro. Konačnim prijedlozima izmjena ovih zakona u pogledu pravnog lijeka ovi zakoni se usklađuju sa Zakonom o općem upravnom postupku i Zakonom o sustavu državne uprave na način da se odluke Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo kao središnjeg tijela državne uprave više ne može izjaviti žalba, već se umjesto toga može pokrenuti samo upravni spor. Naime, postojećim zakonodavnim okvirom kojim se uređuju prava priznavanja industrijskog vlasništva na teritoriju RH kao pravni lijek u pogledu odluka o prvostupanjskim postupcima priznavanja prava industrijskog vlasništva, propisan je institut žalbe, a Zakon o patentu i zajednički institut žalbenih vijeća kao drugostupanjskog tijela u svim postupcima priznavanja industrijskog vlasništva u nadležnosti Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo. Od uvođenja ovakvog rješenja 2008. godine, provedena je reforma upravnog sudovanja i zakonodavnog okvira kojim se uređuje upravni postupak, te se u praksi pojavio niz problema u funkcioniranju žalbenih vijeća u području prava industrijskog vlasništva kao posebnog drugostupanjskog tijela. Stoga je u ovom trenutku potrebno, pojavila se potreba za odgovarajućim izmjenama zakonskih rješenja. U tom smislu, konačnim prijedlozima zakona predlaže se ukidanje, kao što sam rekao, instituta žalbe i prestanak rada žalbenih vijeća u ovom jednom slučaju, kao sadašnjeg posebnog neovisnog drugostupanjskog tijela, a umjesto toga, dosadašnje žalbe kao pravni lijek na odluke u postupcima priznavanja industrijskog vlasništva, propisuje se upravna tužba Upravnog sudu u Zagrebu i njeno rješenje po hitnom postupku. Konačnim prijedlogom Zakona o patentu propisuje se da žalbena vijeća koja su do sada postojala, nastavljaju radom sve dok svi postupci za priznavanje industrijskog vlasništva o kojima je Državni zavod za intelektualno vlasništvo donio odluku prije stupanja na snagu predmetnih izmjena zakona, ne budu pravomoćno riješeni, nakon čega prestaju sa radom. Ovim konačnim prijedlozima zakona nastoji se osigurati veća pravna sigurnost i učinkovitost u postupku zaštite ostvarivanja prava industrijskog vlasništva. To će se naime postići skraćivanjem trajanja postupka, smanjivanjem stupnjeva preispitivanja odluka Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo za 3 na buduća 2 stupnja. Naime, postojanje čak 3 stupnja preispitivanja odluka Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo dodatno usporava postizanje pravne sigurnosti za stranke u postupku i zainteresirane treće strane. Uz navedeno, neusklađenost formalnih sustava žalbenih vijeća i njihovih članova sa sustavom državne uprave u praksi kontinuirano stvara probleme koji ometaju njihovo učinkovito djelovanje, a u nekoliko navrata takvi problemi izazvali su dugotrajne prekide u njihovom radu te prouzrokovali pravnu nesigurnost u pogledu valjanosti prava industrijskog vlasništva. Konačnim prijedlozima zakona propisuje se također i hitnost postupka po upravnoj tužbi, budući da brzina rješavanja ovih pitanja utječe na pravnu sigurnost kako stranaka u postupku i s time povezanim njihovu opstojnost, konkurentnost na tržištu i isto tako i pravnu sigurnost zainteresiranih trećih strana. Ovakvom odredbom pozitivno će se utjecati na gospodarsku klimu odnosno poticati će se gospodarsko kretanje, konkurentnost hrvatskog gospodarskog sustava, naravno i ulaganje u znanost što je u skladu sa strategijom poticanja inovacija RH, u skladu je sa industrijskom strategijom i također strategijom pametne specijalizacije. Također, propisivanje nadležnosti samo jednog upravnog suda, u ovom slučaju Upravnog suda u Zagrebu, od 4 nadležna upravna suda, nastoji se osigurati mogućnost ekonomične i učinkovite specijalizacije sudaca, ponajviše u izrazito složenim predmetima iz područja patenata koji zahtijevaju specifična specijalistička znanja. Za provedbu predmetnih izmjena navedenih zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu RH, kao niti u proračunima jedinica lokalne i područne samouprave, budući da se ne očekuje da će isti imati utjecaj na ukupni državni proračun. Odredbe konačnih prijedloga zakona ne razlikuju se odredbi prijedloga ovih zakona na temelju kojih je provedeno prvo čitanje u Hrvatskom saboru budući da Odbor za zakonodavstvo i također Odbor obrazovanje, znanost i kulturu nisu imali nikakvih primjedbi, te također niti u raspravi u Hrvatskom saboru nije bilo dodatnih primjedbi i prijedloga kojim bi bilo potrebno dopuniti ili izmijeniti prijedloge zakona. I na samom kraju, s obzirom na sve navedeno predlaže se Hrvatskom saboru da usvoji konačne prijedloge zakona o izmjenama predmetnih zakona kojima se uređuje priznavanje prava industrijskog vlasništva na teritoriju RH. Zahvaljujem.
Hvala državnom tajniku. Imamo jednu repliku. Poštovani kolega Sokol, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, gospođo ravnateljice, kolege zastupnici. Vi ste spomenuli važnost intelektualnog vlasništva pa na tragu toga i ovog zakona a da se stimulira ulaganje u znanost, istraživanje i razvoj, što se svi slažemo da je od ključnog značaja za RH. Znači taj dio posla je bitan što se tiče ovih privatnih ulaganja, znači da se stimuliraju privatne firme, gospodarstvenici kako bi ulagali u istraživanje i razvoj i kako bi od toga onda imali na kraju krajeva i neku korist. Međutim, mislim da je isto tako bitno napomenuti i ovaj dio koji je u ingerencijama ajmo reći države, prvenstveno države a koji se tiče europskih fondova. Znači mislim da, koliko sam upućen, mislim da je u tijeku jedan jako veliki investicijski ciklus u području znanosti, istraživanja i razvoja, stimuliran novcima europskih fondova. Pa budući da znam da ste vi pripremali mnoge od tih projekata ako bi nam ukratko mogli reći znači o kojim projektima se radi koje ste vi pripremali dok je to bilo u vašoj ingerenciji, o kojim iznosima se radi, kako bismo između ostalog i razbili ovu sliku da se u znanost i obrazovanje i istraživanje u Hrvatskoj ništa ne ulaže. Pa evo ako možete samo par brojki tu reći konkretno.
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem na pitanju, u principu jako dobro pitanje. Tijekom mog dijela u ministarstvu znanosti dok sam još bio državni tajnik za znanost, vi ste u jednom dijelu bili i pomoćnik ministra za znanost. Znači ulaganje u centre izvrsnosti je bilo ostvareno, znači pokrenuti su centri izvrsnosti i vrijednost ulaganja na 5 godina je 380 milijuna kuna. Zatim su pokrenuti ovi veliki infrastrukturni projekti koji će tek biti potpisani ugovori u vrijednosti od otprilike milijardu kuna, zatim doktorski studenti, znači pokrenut je program financiranja doktoranata u vrijednost od nekih 500 milijuna kuna. Sada će krenuti UKF projekti, to su znači projekti sa Hrvatima u dijaspori u suradnji sa Hrvatima koji, znanstvenicima koji su ovdje u vrijednosti nekih 35 milijuna kuna. I na kraju od većih projekata, to su znači 2 velika strateška projekta i dva velika projekta u vrijednosti od preko milijun kuna koji su potpisani, milijardu kuna, pardon, koji su potpisani upravo. I kada sve to zbrojimo, ja ovdje imam, radi se negdje između 2,5, do 3 milijarde kuna je znači u zadnjih godinu dana uloženo u znanost u Hrvatskoj, preko institucija Ministarstva znanosti. Zahvaljujem.
Hvala. Idemo sada raspravu Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Tomislav Sokol. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, gospođo ravnateljice, kolege zastupnici, zastupnice koliko vas ima u sabornici. Znači pred sobom imamo paket konačnih prijedloga zakona iz područja intelektualnog vlasništva, ja ih neću sada ponovno nabrajati jer se zapravo materija svih njih, odnosno svih ovih izmjena i dopuna je zapravo ista. Predmet ovih zakona, odnosno izmjena postojećih zakona su pravni lijekovi na odluke Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo. Institut žalbe na odluke Zavoda prvostupanjskim postupcima, priznanja, prava industrijskog vlasništva uveden je 2008. godine iz razloga specifičnosti postupaka priznanja prava industrijskog vlasništva odnosno na druge upravne postupke. Naime, prema tada važećem Zakonu o upravnim sporovima bila je isključena mogućnost žalbe na odluke ministarstva i tijela središnje uprave a sve upravne sporove rješava isključivo upravni sud RH, znači samo jedan upravni sud koji je tada postojao, zbog čega je njegov rad bio opterećen prije svega kvantitativno te dodatno uslijed činjenice da je morao odlučivati u vrlo brojnim i različitim upravnim područjima što je rezultiralo dugim vremenskim razdobljem potrebnim za ishođenje odluka toga suda. Znači u tom slučaju se po tadašnjim važećim propisima, tadašnjim Zakonu o upravnim sporovima preispitivala samo zakonitost provedenog postupka dok se nije ulazilo u sadržaj same upravne stvari. Od uvođenja instituta žalbi, uspostave žalbenih vijeća koja su spomenuta ovdje 2008. godine došlo je do značajnih promjena u sustavu upravnog sudovanja u RH a također su se i očitovali određeni formalno pravni i financijski probleme odnosno razlozi koji su doveli do toga da se preispita uloga i svrha samih žalbenih vijeća u postupku odlučivanja o intelektualnom vlasništvu. Rad žalbenih vijeća ometan je tijekom duljih razdoblja zbog niza problema kako formalnih, tako i financijskih. Kao najistaknutiji pojavili su se sljedeći problemi. Upitnost ovlaštenja žalbenih vijeća za donošenje odluka u kontekstu njihovog formalnog statusa jer bi trebali biti tijela javne vlasti odnosno javna tijela, znači u tom smislu zakoni nisu bili do kraja usklađeni, nemogućnost imenovanja predsjednika, zamjenika predsjednika i članova kod izmjene mandata, zbog nedovoljnog broja interesa stručnjaka u ovom području. Problemi vezani uz mogući neizravni sukob interesa imenovanih članova s obzirom na prethodnu točku da jednostavno nema dovoljno takvih stručnjaka, većina njih zapravo čim se nalaze u žalbenim vijećima su na neki način i u sukobu interesa. Dalje, tako da je u tom smislu bilo potrebno to urediti. Taj problem je vezan i uz određivanje primjerene visine naknada za rad žalbenih vijeća s obzirom na specifičnost složenost predmeta kao i alociranja odgovarajućih proračunskih sredstava za njihovo financiranje. Dalje osim ovog dijela što se tiče žalbenih vijeća istaknuo bih i novu pravnu regulativu koja je donesena 2010. a tu prvenstveno mislim na novi Zakon o upravnim sporovima kao i Zakon o sudovima. Znači te godine uvedeno je dvostupanjsko upravno sudovanje sa 4 prvostupanjska upravna suda, te Visokim upravnim sudom RH u kojem je osigurana provjera kako zakonitosti upravnih akata, tako u proceduralnom smislu, tako i u materijalnom smislu. Znači tu je došlo do velike reforme upravnog spora, među ostalog kao i dio procesa pristupanja EU, to je bio jedan od zahtjeva u reformi pravosuđa koji smo morali ispuniti. Znači ono što je međutim posebno bitno je da je uvedena dvostupanjska sudska zaštita. Znači ono što prije toga nismo imali i to je bio razlog da se uvedu žalbena vijeća što ste prije imali samo jedan upravni sud koji je bio konačne instance i u tom smislu jednostavno je falio taj dodatni jedan stupanj provjere. Budući da sada imamo 4 upravna suda i Visoki upravni sud, dvostupanjska sudska zaštita je osigurana. Dalje, analiza važećeg zakonodavstva RH iz djelokruga drugih tijela državne uprave koji kao i zavod pripadaju kategoriji državnih upravnih organizacija kao središnjeg tijela državne uprave, znači tu spadaju Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost, državna geodetska uprava, državni zavod za mjeriteljstvo itd., znači koji imaju istu ingerenciju u upravnom postupku kao i Državni zavod za intelektualno vlasništvo pokazalo se da ni na rješenja tih tijela nije dopuštena žalba već se izravno može pokrenuti upravni spor. Znači takve odredbe sadržane su u nizu zakona, da ih sada ne bih nabrajao, tu je Zakon o sustavu civilne zaštite, Zakon o HGSS-u, Zakon o mjeriteljstvu, itd.. Također ne samo da je takvo zakonsko rješenje za središnja tijela državne uprave nego i za mnoge agencije. Recimo tu bi spomenuo Zakon o zaštiti tržišnog natjecanja, gdje imamo Agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja, znači gdje se odluke također može direktno pokrenuti upravni spor, nema mogućnosti žalbe. Dalje tu je postupak javne nabave, znači državna komisija itd. Što znači da ovakvo uređenje, gdje imamo izravni upravi spor, a nema prava na žalbu, nije ništa neuobičajeno u našem pravnom sustavu. Na kraju bi spomenuo, da su rasprave pogotovo na Odboru za obrazovanje i znanost pokrenulo i pitanje obveza prema EU. Znači u smislu da je i uvođenje žalbenih vijeća bilo doneseno u postupku pregovora sa EU. Međutim, ono što bi naglasio pri tom je sljedeće. Znači, unutar EU, države članice su slobodne same definirati vlastita … [[Govornik se ne razumije.]] pravila, uključujući kazneni postupak, građanski postupak, ali naravno i upravni postupak i upravni spor. One su pri tome vezane na čelima ekvivalencije i učinkovitosti. Što to znači? Znači načelo ekvivalencije znači da procesna zaštita prava koja proizlazi iz propisa EU, ne smije biti slabija u odnosu na prava koja proizlaze iz domaćih propisa. Dalje, načelo učinkovitosti, znači da zaštita prava koja proizlazi iz europskih propisa mora biti učinkovita u procesnom smislu, bez obzira na način, kako je to provedeno. Drugim riječima nacionalno procesno pravom, ne smije u praski činiti zaštitu subjektivnih prava, koja se temelji na normi i prava EU, nemogućem ili pretjerano teško. Znači u tom smislu, ovako dvostupanjsko upravno sudovanje, gdje imamo 2 istance nakon upravnog suda u Zagrebu, također i Viski upravni sud, mislim da osiguravaju i jedno i drugo od tih temeljnih načela. I u tom smislu je bitno za naglasiti da je u odnosu na ono što se pregovaralo tamo 2006., '07. i '08. kada su uvedena žalbena vijeća, upravo ova reforma upravnog spora je promijenila situaciju i omogućila da se, da dođe do ovih promjena zakona, a da istovremeno budu u skladu sa navedenim načelima prava EU i mislim da taj dio nikako, nije ni u čemu dvojben. Tako da zaključim, mislim da je ovo dobra reforma, odnosno, da su ovo dobre i kvalitetne izmjene zakona, da će pojednostavniti cijeli postupak, da će unaprijediti zaštitu prava iz intelektualnog vlasništava i Klub HDZ-a iz tih razloga podržava ovaj zakon. Hvala.
Hvala kolegi Sokolu. Nema više prijavljenih, tako da ja zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. Prelazimo sada na glasovanje. Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o patentu, drugo čitanje, P.Z. br. 271. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o patentu, molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 76 glasova za donijet zakon o izmjenama Zakona o patentu. Izvolite, kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Tražim stanku od 10 minuta kako bismo se dogovorili o daljem glasovanju [[Upadica Grmoja: Obrazložite stanku, predsjedniče, tražite da obrazloži stanku, nemaju većinu.]]
Samo malo, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, povrijeđen je članak 248. Poslovnika, gospodin Bačić je morao tražiti stanku vezano uz dnevni red i obrazložiti je. Nemoj mi molim te ti mahat s prstom, ne. Znači tu je predsjednik Sabora i vrijedni Bukarica koji će to protumačit a moje je da kažem da je to povreda Poslovnika i da je trebalo obrazložiti, vezati se na točku itd. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Samo malo, kolegice i kolege, samo malo. Dakle kada sam odobrio stanku 5 klubova koji su tražili stanku, isto tako ono zbog čega ste tražili stanku nije bilo vezano uz dnevni red jer ste govorili o Agrokoru. … [[Upadica Maras, ne razumije se.]] Dobro, kolega Maras, molim vas. I odobrio sam vam stanku [[Upadica Grmoja: Nema kvoruma.]] Sada je kolega Bačić zatražio na isti način stanku zbog konzultacija i ja mu kao i svima vama što sam odobrio, tu stanku moram odobriti, izvolite.
Gospodine predsjedniče, tražio sam stanku kako bi se dogovorili oko daljnjeg glasovanja na što imam prema Poslovniku pravo i nemamo potrebe nikakvog daljnjeg obrazlaganja.
Hvala vam lijepo. Nastavljamo u 10 sati i 30 minuta. Hvala. STANKA U 10,10 SATI. Idemo sada na: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 242 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda, primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno članku 197. Poslovniku. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Molio bi predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloženje. S nama je poštovani Mario Šiljek, državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Pred vama je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama u drugom čitanju. Kao što znate, ovaj Visoki dom je na 6. sjednici održanoj 8. prosinca 2017. g. donio zaključak koji se prihvaća prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama, a sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja, na isti su upućeni Vladi RH, kao predlagatelju, radi pripreme ovog konačnog prijedloga zakona. Sukladno prihvaćenim primjedbama i prijedlozima Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora, dorađen je izričaj pojedinih odredbi u pravnom i nomotehničkom smislu. Nadalje, prihvaćene su i primjedbe relevantnih tijela na nacrt konačnog prijedloga zakona, te su dodatno poboljšane pojedine odredbe u odnosu na prijedlog zakona. Uzevši u obzir sve navedeno, izračen je ovaj konačni prijedlog zakona, koji je Vlada RH, uputila predsjedniku Hrvatskog sabora 8. ožujka 2018. g. Napominjem da iz rasprave u Hrvatskom saboru, u prvom čitanju, nije proistekla niti jedna primjedba na konkretni članak prijedloga zakona, a načelne primjedbe uvaženih zastupnika smo primili na znanje, ali iste nisu mogle biti prihvaćene, odnosno, inkorporirane u konkretne članke zakona. Radi lakšeg praćenja, napominjem i da su razlike između rješenja kojim se predlažu ovim konačnim prijedlogom zakona, u odnosu na rješenja iz prijedloga zakona, kao i razlozi zbog kojih su te razlike nastale, detaljnije navedeno u normativnom dijelu zakona. O konačnom prijedlogu zakona, raspravlja Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora na 51. sjednici, 14. ožujka 2018. g. koji je utvrdio da je ovaj zakon u potpunosti usklađen s odredbama primarnih i sekundarnih izvora prava EU, te navedeni odbor nije imao primjedbi na tekst konačnog prijedloga zakona i jednoglasno je podržao njegovo donošenje. Još jednom podsjećam na osnovan pitanja, koji se uređuju ovim konačnim prijedlogom zakona. Provedeno je dodatno usklađivanja sa relevantnim direktivama EU, s područja voda i to okvirnom direktivom o vodama, direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda i direktivom o procjenu upravljanja rizicima o poplavama, a sukladno preuzetim obavezama iz relevantnih EU pilota, između ostalog u pogledu, prvo, predmet uređenja zakona. Zakon o vodama se sada odnosi na sve vode, bez izuzetka i na podzemne vode i na površinske vode, uključujući priobalne vode, teritorijalno more, mineralne geotermalne vode u pogledu postizanja ciljeva zaštite voda. Dakle, korištenje priobalnih mineralnih i geotermalnih voda, ostaje posebnim zakonima regulirano, to su zakoni iz područja pomorstva, energetike i rudarstva, a zaštita tih voda, odnosno, svih ovih voda koje sam nabrojao, propisuje se Zakonom o vodama. Drugo, uvedena je definicija vodnih aktivnosti i to zahvaćanje, akumuliranje, skladištenje, pročišćavanje i distribucija površinskih podzemnih voda i prikupljanje, pročišćavanje i ispuštanje otpadnih voda, što je bio također uvjet EU pilota. Učinci definicije vidljivi su u izmjenama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva. Ostale definicije su izmijenjene, dopunjene ili brisane dijelom zbog usklađenja sa zahtjevima EU pilota, a dijelom zbog poboljšanja. Treće, propisan je postupak utvrđivanja prevladavajućeg javnog interesa, za zahvate koji se u postupku procjene utjecaja zahvata na okoliš, utvrdi značajan negativan utjecaj na okoliš, te zbog toga zahvat ocjenjen je neprihvatljivim. Prijedlog odluke o prevladavajućem interesu i nepostojanju ili ne postojanju tog interesa ministarstvo upućuje Vladi RH koja donosi konačnu odluku. I pod 4. dodatno su uređene odredbe od prethodne procjene rizike od poplava uključujući karte opasnosti i karte rizika od poplava, te o planu upravljanja rizicima od poplavama što je također bio zahtjev EU pilota. Također su uređene nove odredbe o preispitivanju, usklađivanju vodopravnih dozvola i drugih akata s planom upravljanja vodnim područjima te je time ispunjen zahtjev Europske komisije s bilateralnog sastanka od 3. srpnja 2014. godine. Nadalje, uređuje se poseban pravni režim kod izgradnje vodnih građevina za proizvodnju električne energije koje se grade na vodnom dobru i javnom vodnom dobru ili proširenom javnom vodnom dobru neovisno o tome da li je investitor privatni ili u njemu RH ima potpuni ili većinski udio. Investitor vodnih građevina za proizvodnju električne energije koje se grade na javnom vodnom dobru može ih graditi na temelju prava građenja na rok od 99 godina, iznimno od toga akumulacije, odvodne i dovodne kanale i tunele investitor gradi u korist vlasništva RH jer su akumulacije fizički neodvojive od zemljišta pod akumulacijama. Prijelaznim odredbama ovog zakona omogućuje se osnivanje prava građenja odnosno pravo upravljanja u određenim dijelovima hidro energetskih objekata za proizvodnju električne energije izgrađenih na javnom vodnom dobru u korist Hrvatske elektroprivrede. Zadržat će se vlasništvo RH nad izgrađenim akumulacijama, dovodnim i odvodnim kanalima i tunelima radi osiguranja vodnog toka, a Hrvatska elektroprivreda će steći pravo građenja nad ostalim dijelovima postojećih hidro energetskih objekata izgrađenih na javnom vodnom dobru i to na rok od 99 godina dok na akumulacijama, dovodnim i odvodnim kanalima i tunelima stječe samo pravo upravljanja na isti rok. Zaključno, možemo reći ovaj zakon će omogućiti zatvaranje eu pilota vezanih uz navedene direktive kao i rješavanje značajnih pitanja za vodno gospodarstvo od kojih je jedno od najvažnijih pitanja pravni režim vodnih građevina za proizvodnju električne energije. Uzevši u obzir navedeno kao i činjenicu da se radi o iznimno važnom zakonu za hrvatsko zakonodavstvo, očekujem konstruktivnu raspravu o ovom konačnom prijedlogu zakona i njegovo usvajanje. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine državni tajniče. Sami ste rekli, a to je i zakon definirao, da se u smislu ovoga Zakona o vodama smatraju i teritorijalno more. Ovdje bih ja jednu važnu distrakciju izdvojio kako ne bi došlo do zabune. Ono se može smatrati vodama u smislu zaštite i upravljanja vodama, ali kada je u pitanju pravni režim koji se odnosi na javno dobro i vodno dobro treba istaknuti da to nije slučaj sa teritorijalnim morem koji i dalje ostaje pomorsko dobro. Tako da je mislim da je to vrlo važno istaknuti s obzirom na drugačiji način koncesioniranja, na pristup upravljanju itd., itd. Inače svakako da podržavam ovakvo donošenje zakona u pravom redu što će omogućiti jednostavniji investicijski ciklus Hrvatskoj elektroprivredi i drugim investitorima kada je u pitanju izgradnja hidro energetskih objekata. To sam htio posebno naglasiti, dakle kada se govori o vodama i o teritorijalnom moru.
Hvala. Želite li odgovoriti? Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Da, složio bih se s vama, kao što sam i naglasio znači pravni režim teritorijalnih voda ostaje u okviru drugih zakona, a cilj ovoga je bio omogućiti sveobuhvatnu zaštitu voda. Znači ovaj propisuje isključivo zaštitu voda da imamo zaštitu voda i na kopnu i u priobalju i teritorijalnih voda. Hvala.
Sada bi mogli govoriti izvjestitelji odbora, međutim mislim da ih nema ovdje pa onda prelazimo na raspravu. Prvi je u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Pero Ćosić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predlagatelji, kolegice i kolege. Ovim Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama u pravni poredak RH u potpunosti se prenose odredbe direktive o uspostavi okvira za djelovanje zajednice u području vodne politike, direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda i direktive o procjeni upravljanja rizicima od poplava. Također se provodi usklađivanje sa horizontalnim nacionalnim propisima koji su u međuvremenu stupili na snagu kao što je to Zakon o prostornom uređenju, Zakon o gradnji i Zakon o zaštiti okoliša. Uz navedeno uređuje se i obveza preispitivanja usklađivanja vodopravnih dozvola i drugih akata u svrhu prilagodbe ciljevima zaštite okoliša, uvodi se obveza stavljanja u javnosti na raspolaganje prethodne procjene rizika od poplava, karata opasnosti, karata rizika i plana upravljanja rizicima od poplava. Podsjetit ću još jednom ovo o čemu su sada kolege raspravljali da se ovaj zakon sada odnosi na sve vode, bez izuzetka i to na podzemne vode, površinske vode uključujući priobalne vode, teritorijalno more, mineralne i geotermalne vode u cilju zaštite okoliša, a pitanje korištenja priobalnih mineralnih i geotermalnih voda ostaju posebnim zakonima iz područja pomorstva i energetike, a njihova zaštita se propisuje ovim zakonom. Ovim se zakonom konačno razjašnjavaju pitanja vlasništva prava građenja i upravljanja hidro energetskim objektima koje je HEP izgradio na vodnom dobru. Zakon zadržava pravo vlasništva RH nad akumulacijama, dovodnim i odvodnim kanalima i tunelima jer se njima osigurava kontinuitet vodnog toka koji je narušen izgradnjom akumulacija i preusmjerenje vodotoka. A HEP-u se omogućuje dvije vrste prava, prvo pravo je građenja na vodnom dobru za objekte strojarnice brane, vodne komore i drugih objekata koji se koriste isključivo za proizvodnju električne energije. I drugo pravo je upravljanje nad akumulacijama, dovodnim i odvodnim kanalima i tunelima što je po kvaliteti identično pravo koje hrvatske vode ostvaruju nad zemljištem javnog vodnog dobra. Naime, ovim zakonom pod upravljanjem u smislu članka 24. ovog zakona, smatraju se poslovi investitora građenja vodnih građevina, a to je njihovo održavanje, čuvanje i korištenje za namjene kojima građevine služe. Pravo građenja se osniva na 99 godina bez naknade, a dok ono traje, traje i pravo upravljanje HEP-a nad akumulacijama i drugim odvodnim i dovodnim kanalima i tunelima. Na ovaj način HEP nastavit će neometano upravljati hidro energetskima objektima, a vodno dobro i dio hidro energetskih vodnih građevina koje su nužne za osiguranje kontinuiranog vodnog režima ostaju u vlasništvu RH. Isti režim je predviđen i za izgradnju novih energetskih objekata, bilo da se radi o privatnom investitoru HEP-u ili nekom trećem poslovnom subjektu. U prvoj raspravi o ovom Zakonu predlagatelj je prihvatio niz prijedloga i mišljenja i ugradio ih u konačni Prijedlog zakona. Osim što je uvažio niz primjedbi novotehničkog i pravnog značaja, izvršena su i usklađenja sa odgovarajućim propisima iz upravnog područja poljoprivredne. Jedna od izmjena sadržana je u čl. 72. Konačnog prijedloga Zakona kojom se uređuje iznimka od općeg pravila da koncesije za gospodarsko korištenje voda nisu potrebne RH, jedinicama lokalne i područne samouprave niti pravnim osobama kojima RH i navedene jedinice jedini dioničari ili osnivači sa isključivim pravom odlučivanja. Ovom Uredbom uređuje se iznimka od tog općeg pravila, isključivosti javnih investitora od stjecanja koncesije na način da su koncesije za korištenje vodne snage radi proizvodnje električne energije ipak potrebne pravnim osobama kojima RH, jedinice lokalne i područne samouprave jedini dioničar ili osnivač, a razlog ovog uvođenja je u činjenici da proizvodnja električne energije predstavlja gospodarsku djelatnost u kojoj se prodajom električne energije ostvaruje značajan prihod, a kada to obavljaju profitni poslovni subjekti u maniri dobrog gospodarstvenika i ostvaruje se i značajna dobit iz prihoda koncesionara od se prije oporezivanja mogu ostvariti značajne koristi za društvo kroz koncesijsku naknadu. Također se uređuje da se koncesije za korištenje vodne snage radi proizvodnje električne energije pravnim osobama koje RH jedini udjelničar, dioničar i osnivač s isključivim pravom odlučivanja izdaju na zahtjev što je omogućeno i Zakonom o koncesijama. Cilj ovog uređenja je izbjeći prigovor sukoba interesa mogućem konkurentnom postupku. To znači, ukoliko bi RH objavila javno nadmetanje za dodjelu koncesije za proizvodnju električne energije na određenoj lokaciji, dionici vodotoka neke rijeke i na isti se prijavi HEP, neki drugi domaći ili svjetski proizvođač električne energije, isti bi se mogli žaliti na to nadmetanje jer HEP je nekom trenutku, siguran sam, radio na predstudijama i studijama za ispitivanje pogodnih lokacija za proizvodnju električne energije, što bi se tumačilo da ima povlaštene informacije i bio bi, odnosno došlo bi do sukoba interesa. Znači, taj dio se još uvijek uređuje i HEP dobiva koncesije na zahtjev, što je omogućeno Zakonom o koncesijama. Tamo gdje ne postoji opasnost prigovora sukoba interesa od koncesije za korištenje vodne snage radi proizvodnje električne energije pravnim osobama kojima su jedinice lokalne i područne samouprave jedini udjelničar, dioničar ili osnivač s isključivim pravom odlučivanja daju se u postupku propisanim Zakonom o koncesijama u konkurentnom postupku odnosno u javnom nadmetanju. Ovim izmjenama Zakona o vodama dodatno su uređene i tzv. dodatne dopunske djelatnosti isporučitelja vodnih usluga koji ne može bez zakonskog uređenja obavljati nikakve druge komunalne djelatnosti, niti gospodarske odnosno komercijalne djelatnosti, a smisao ovog uređenja je da isporučiteljima omogući da pažnjom dobrog gospodarstvenika koristi svoj puni potencijal, svoje tehničke i druge kapacitete, ako su oni povezani sa obavljanjem vodnih usluga ili nastali kao posljedica obavljanja vodnih usluga. Po važećem Zakonu o vodama isporučitelj vodnih usluga dodatno je mogao obavljati 3 djelatnosti, a ovim novim izmjenama Zakona dodaju se 4 nove djelatnosti, naravno koje su povezane sa djelatnostima obavljanja vodnih usluga ili su nastale kao posljedica obavljanja vodnih usluga. Tri djelatnosti koje su do sada bile, to je uzorkovanje, ispitivanje zdravstvene ispravnosti vode za ljudsku potrošnju, za vlastite potrebe, drugo je bilo izvođenje priključaka na vodu i kanalizaciju na svom distributivnom području, treće je ovjeravanje vodomjera i pripreme vodomjera za ovjeravanje, a 4 nove djelatnosti koje su propisane ovom izmjenom Zakona je proizvodnja električne energije u procesu obavljanja djelatnosti javne vodoopskrbe i javne odvodnje, uključujući i prodaju, ako ispunjava uvjete iz posebnih uvjeta. Npr. u procesu pročišćavanja otpadne vode na uređaju za pročišćavanje u anaerobnoj obradi mulja nastaje plin koji se u bio-plinskom postrojenju može koristiti za proizvodnju električne energije koja može služiti i za vlastite potrebe, a Zakon omogućava i prodaju te energije, naravno uz ispunjenje uvjeta posebnih uvjeta za proizvodnju i prodaju električne energije. Peta djelatnost je isporuka vode pročišćene u uređaju za pročišćavanje otpadnih voda u svrhu ponovnog korištenja, uključujući i prodaju. Naime, ta voda, zavisi o stupnju pročišćavanja, može se dalje koristiti kao tehnička voda ili voda za navodnjavanje, pogotovo tamo gdje dovoljne količine vode nema, npr. dalmatinski otoci. I šesta je isporuka obrađenog mulja nastalog u postupku pročišćavanja otpadnih voda, uključujući i prodaju. Znači, ukoliko je mulj dovoljno pročišćen i bezopasan, može se koristiti i prodavati u poljoprivredne svrhe. Sedmo je gospodarenje građevnim i drugim neopasnim otpadom koji nastaje u pogonu održavanja komunalnih vodnih građevina ako ispunjava uvjete iz posebnih propisa. Istaknuo bih radi čega je Zakon o vodama izrazito važan zakon. Njime se uređuje pravni status voda, vodnog dobra i vodnih građevina, upravljanje kakvoćom i količinom voda, zaštita od štetnog djelovanja voda, detaljna ... [[Govornik se ne razumije.]] odvodnja i navodnjavanje, djelatnosti javne vodoopskrbe i javne odvodnje, te posebne djelatnosti za potrebe upravljanja vodama. Prihvaćanjem pravne stečevine EU, RH preuzela je i regulative koje utječu na definiranje buduće politike gospodarenje vodama, stoga RH je dužna dostignuti europske standarde u upravljanju vodama i stoga su nužne i ove izmjene Zakona, a polazeći od činjenice da su svi oblici života i sve ljudske aktivnosti više ili manje vezane uz vodu, jasno proizlazi važnost odnosa prema voda i značenje svih zakonodavnih dokumenata kojima se taj odnos uređuje. Gospodarski razvoj i urbanizacija dovode do velikog porasta potreba za vodom, ali i do ugrožavanja vodnih resursa i vodnog okoliša. Struka procjenjuje da će do 2050. godine samo za proizvodnju hrane biti korišteno 50% više vode u odnosu na količinu koje se danas koristi. Zato je naša zadaća da osmislimo politike i strategije uređenja, iskorištavanja i zaštite vodnih resursa, tim više što RH se ubraja u skupinu vodom relativno bogatih zemlja u kojoj problemi s vodom i oko vode još nisu zaoštreni, vodni resursi zasad nisu ograničavajući čimbenik razvoja. I na kraju istaknuo bi da voda nije kao drugi prirodni resursi komercijalna roba već je javno dobro, nasljeđe koje treba čuvati, zaštititi i postupati s njim kao takvim. Stoga je neophodna daljnja integracija zaštite i održivog upravljanja voda i u druga područja kao što su energetika, promet, poljoprivreda, ribarstvo, regionalna politika i turizam. Stoga će klub HDZ-a podržati Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Ćosiću. Prije nego što idemo dalje s raspravom, pozdravio bih učenice i učenike Elektrotehničke škole iz Zagreba, dobro nam došli. [[Pljesak.]] Idemo sada dalje s raspravom. U ime Kluba zastupnika HSS-a trebao bi govoriti poštovani kolega Vlaović, međutim nije ovdje pa gubi pravo govora. Isto tako Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a poštovana kolegica Mrak-Taritaš nije ovdje, gubi pravo govora kao i prvi za pojedinačnu raspravu poštovani kolega Franjo Lucić. Tako da nastavljamo sada sa poštovanim kolegom Josipom Đakićem, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine državni tajniče i gospođo pomoćnice ministra. Pa evo današnji zakona koji je pred nama u drugom čitanju jasno govori o tome što je to u zakonom regulirano, promijenjeno, pravni status voda, vodnog dobra, vodnih građevina kao i njihovih građenja, održavanje planskih dokumenta upravljanja vodama, koncesije za gospodarenje i korištenje voda te za javne usluge i radove institucija koje provode ili sudjeluju u provedbi upravljanja vodnim djelatnostima javne vodoopskrbne i javne odvodnje posebice djelatnosti potrebne za upravljanje vodama te nadzor nad provedbom ovog zakona. Sve je definirano ovim zakonom i on je u biti u datim momentima kroz ova tri pilota usklađena sa europskim direktivama. Poboljšanja koja su se dogodila jasno govore o tome kako dalje upravljati vodama kao bogatstvom RH i vjerujemo da smo postigli određeni napredak u zakonskim okvirima. No ono o čemu ja želim reći je plan upravljanja rizicima od poplava tih istih voda koje su nam korist, koje su nam dobrobit i bez čega kao što javnost zna reći, bez vode nema ni života. Ali vode su u nekim momentima i ugroza stanovništva, gospodarskih objekata pa tako i plan upravljanja rizicima od poplava jasno je definiran kroz ovaj zakon i sastavni dio je ovog zakona. Ono što želim naglasiti je da dobar zakon treba i provoditi. Provoditi u svakom segmentu njegovom kako ne bi došlo do poplava ako danas imamo regulaciju svih naših kanala, prvog, drugog i trećeg reda, njihovo čišćenje kako bi kapaciteti tih kanala bili što veći za prihvat što većih oborina u slučajevima elementarnih nepogoda, onda dolazimo do toga da ti kanali se ulijevaju naše rijeke a naša rijeke se ne čiste. I u tome je problem, ja bi naglasio čak da je moguće bilo staviti da elementarne nepogode kao što su kiše, snijeg itd., nisu jedini uzrok naših poplava u Rh i elementarnih nepogoda koje se događaju nego i začepljenost ili nataloženost naplavinama u našim rijekama jer korita nemaju više apsorpcijsku mogućnost kao što su imala do sada jer su od pola metra do 2,5 metra velike naslage u našim koritima rijeka koje se ne čiste iako ovim zakonom i prijašnjim zakonom je regulirano eksploatacija mineralnih sirovina, one se događaju, ili se događaju u tako smanjenom obimu koji nije dostatan kako bi kapacitet napih rijeka bio što veći, tj. korita samih rijeka a onda ono što je izvan korita, to su zaštitni nasipi, vodoplavna područja. Vjerujem da svaki čovjek razumije što govorim, o čemu govorim. Znači plan upravljanja rizicima od poplava mora se intenzivirati u čišćenju korita naših rijeka kako bi kapacitet vodnog prihvata bio što veći kao što to činimo na našim potocima prve, druge i treće kategorije koji se ulijevaju u rijeke, tako je nužno čistiti korita samih rijeka. Da je voda i opasnost jasno se govori u tom planu upravljanja rizicima od poplava koji sadrži odgovarajuće ciljeve za upravljanje rizicima a ja bi kao jedan od glavnih ciljeva stavio ne samo građenje nasipa do neba ili dizanje korita rijeke iznad površine zemlje, to je neprihvatljivo, to je neprimjereno, to je građevinski nestručno nego čišćenje korita na njihov nivo, vađenje mineralnih sirovina, pijeska i šljunka kao gospodarska djelatnost koju je Hrvatska zapostavila a koja u svom desetogodišnjem nerabljenju sigurno ima gubitak od 5 milijardi kuna koji su uvezeni iz Srbije, Mađarske, Republike Srpske i BiH-a. Cijeli koridor 5c je sagrađen na šljunku, našem, uvezenom iz ovih susjednih zemalja. S obzirom da se granična crta na rijeci održava negdje na pola rijeke, oni vade sa svoje strane, naravno da se brdo valja u rupu i tako naš šljunak se prodaje nama. Ovo sam imao za pravo reći jer smo i na nekoj tematskoj sjednici Komisije za procjenu šteta od elementarnih nepogoda započeli sa ovom temom i dobro je da je ovaj zakon danas pred nama koji treba striktno primijeniti u svakom detalju. I ne možemo dozvoliti ni zaštitarima okoliša koji se na svaku gospodarsku djelatnost našim rijekama dižu na zadnje noge, upotrebljavaju sve kako bi spriječili gospodarsku djelatnost koja u cilju ima zaštitu od poplava. Znači povećanje opsega prihvata vode u našim rijekama koje su nataložene i koje su zapuštene jasno bi spriječio poplave koje se događaju, a doprinjeo bi RH dodatnu djelatnost koja se zove eksploatacija mineralnih sirovina u korist naših građevinskih tvrtki, poduzeća i privatnika. Jednako tako želim naglasiti da ovo što provodimo danas i što je pravilnikom omogućeno da se eksploatacija mineralnih sirovina od naših rijeka može raditi samo u korist toga kako bi se stvarale barijere i nasipi u obrani od poplava, mislim da je to zapravo samo kap u moru jer do sada smo i taj šljunak i pijesak koji trpamo u vreće uvozili izvana. I to je ono što je problem za mene, i to je nedopustivo. I vjerujem da će ubuduće ovaj zakon biti primijenjen od članka do članka i da će ministar svojim uredbama i pravilnicima definirati što je to eksploatacija pijeska i šljunka koja je opisana u članku 71. u stavku 5. iz obnovljivih ležišta u području značajnim za vodni režim. Kada se koncesija iz članka 1. ovog članka ne može ostvariti bez prava građenja na javnom vodnom dobru na to se građenje primjenjuju odredbe članka 16. ovoga zakona. Pravo gospodarenja, korištenja kopnenim vodama, itd.. Mislim da šljunčarenje ili eksploatacija mineralnih sirovina u vidu pijeska i šljunka je gospodarska djelatnost koju ne smijemo više zapostaviti ni zaustaviti. Ona je opće korisna u našem društvu, ona doprinosi u prihod jedinica lokalne samouprave, regionalne samouprave od koncesija i same države. Ona omogućuje uzajamno posljedično i prinos sredstava koje bi bile uložene u obranu od poplava u … [[Govornik se ne razumije.]] nasipa, u građenju nasipa ali prije svega čišćenje korita naših rijeka je imperativ od kojega ne smijemo odustati i ne možemo dozvoliti da nam bilo koji zaštitar prirode koji nije ni jednu pticu preselio u slučaju poplava, ni jedno gnijezdo tih ptica kada dođu velike vode, nije izmjestio na drugu lokaciju kako bi ih spasio, ti nam dijele lekcije i govore o tome da se ne smije vršiti eksploatacija mineralnih sirovina na našim rijekama. Stoga pozdravljajući ovaj zakon apeliram na sve dionike i sve zastupnice i zastupnike da i dalje pratimo, gledamo primjenu ovog zakona i ovih zakonskih odredaba kao i usklađenja sa europskim direktivama kroz ove članke koji su uvršteni u ovom zakonu. Ali jednako tako da pratimo i ono što se zove održavanje korita naših rijeka koja su uzrok poplavama i ja mislim čak i jedan od najvećih uzroka. Jer kada pogledate na kojim dionicama su podignuti nivoi korita rijeka za pola metra, do 2,5 metra dobijete statističke podatke koji su frapantni, koji govore o tome da je bitno, ili čak skoro do jedne trećine smanjen protok vode kroz naše rijeke ovakvim začepljenjima i stoga moramo prionuti poslu, riješiti i primijeniti zakon u svakom segmentu a naročito kažem zaštita od poplava i kao preventiva mora biti čišćenje korita naših rijeka. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo tri replike. Prvi se javio poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Đakić, s pravom ste se osvrnuli na održavanje plovnih putova naših rijeka i to s dva aspekta. S jedne strane zbog vađenja šljunka i pijeska, pa onda jasno u tom smislu i doprinosa gospodarskom razvoju tog dijela Hrvatske a s druge strane i zbog omogućavanja plovnosti rijeka, bilo da je to Sava, bilo da je Drava. Naime tu Dunav, više-manje, manje, o njemu se može manje govoriti. U tom smislu je Hrvatska i osnovala Agenciju za vodne puteve, a s druge strane smo i kao država postali članica Savske komisije. Pa bih ja na tragu ovoga što ste vi rekli i apelirao na Hrvatske vode, ali i u svakom slučaju i na resorno ministarstvo i na Agenciju za vodne puteve, odnosno Ministarstvo mora, prometa, infrastrukture da se u ovom smislu o kojemu ste vi govorili, dakle i o gospodarskom iskorištavanju a s druge strane vezano i na plovnost rijeka doista priđe ovim aktivnostima. Hvala.
Hvala kolega Bačić. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Pa kolega Bačić, da, plovni putevi, zapravo ih nisam spomenuo, oni su totalno zapušteni, oni ne funkcioniraju a mi imamo odgovornost i po Rajnskoj konvenciji imamo potpisano o plovnosti putova. I vaša Delta Neretve je začepljena pijeskom a pijesak, kamen i šljunak uvozimo iz Albanije brodovima. Jednako tako Drava je plovna 11km a Agencija za plovne putove, a sada Agencija za vode, u svom desetogodišnjem radu nisu zaradili niti jednu svoju plaću. Osim pojedinog projekta i njih treba preispitati. Oni narede vađenje šljunka u rijeci Dravi, u zimskoj luci Osijek i prebacivanje istoga toga šljunka na drugo mjesto u istoj rijeci. Pa mislim zamislite o čemu se tu radi. O najvećoj hrvatskoj gluposti.
Hvala. Kolega Stričak, sada je vaš red. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Đakiću, vi ste veći dio svoje rasprave posvetili štetnom djelovanju voda pogotovo kada zbog velikih oborina tj. kiša dolazi i do poplava. Ja ću ovdje samo podsjetiti da prije kojih 5 godina, upravo zbog velikih oborina došlo do brojnih elementarnih nepogoda, klizišta tla, odrona, poplava uz rijeke Bednju i Plitvicu gdje je šteta bila procijenjena na kojih 110, 100 do 105 milijuna kuna. Sada Hrvatske vode pripremaju obranu od poplava gdje bi se to spriječilo nasipima i retencijama i ukupna investicija je procijenjena na 120 milijuna kuna. Međutim, javio sam se za repliku upravo zbog ovog navoda da i susjedna Mađarska i BiH mogu čistiti korita rijeka a Hrvatska ne. Pa doslovno mi kupujemo svoj šljunak i pijesak, doslovno svoj od njih. Hvala lijepo.
Odgovor kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Stričak, potpuno ste dobro shvatili o čemu ja govorim, da naše susjedne zemlje uz našu suglasnost eksploatiraju šljunak i pijesak i rekao sam kako se to događa. Brod sa usisnim mehanizmom vadi metar od granične crte, stvara se ogroman prostor, u njega se kotrlja naš šljunak i prodaje se nama. I to je hrvatska pamet. To radimo evo 10 zadnjih godina. To je ono što je neprimjereno i zbog čega nitko do sada nije snosio odgovornost. Ja sam i sada iduća tematska sjednica prije odbora, u kojem zaključci moraju biti, da nisu samo elementarne nepogode, poplava, uzrokovane oboranima, nego i zapuštenošću korita naših rijeka. I to je ono što je sigurno. Uvozi nam Mađarska, uvozi Srbija, Republika Srpska i BIH su uvoznici, koridor … [[Govornik se ne razumije.]] sagrađen na način šljuku i pijesku iz Save, iz … [[Govornik se ne razumije.]] iz Bosne iz Republike Srbije.
Hvala. Sada je na redu poštovani kolega Križanić, izvolite.
Kolega Đakić, hvala vam da ste vi pokrenuli ovu temu, a ja hoću reći, da smo zajedno tu temu pokrenuli i kao predsjednik povjerenstva na sjednici povjerenstva za elementarne nepogode i da će se uskoro održati tematska sjednica, kao što ste već rekli između 3 restorana odbora, Ministarstva poljoprivrede, zaštite okoliša i zaštite prometa, na kojemu sigurno moramo dobiti odgovore, od pojedinih ministarstava, ali ćemo tražiti da dođu ljudi koji mogu davati odgovore, ili ministri ili državni tajnici, upravo na temu koju čini zapuštenost rijeka, ne samo u smislu toga što se dižu korita rijeka, nego i što su rijeke obrasle raslinjem, pa se zbog toga događaju velike elementarne nepogode, koje onda mi svi snosimo posljedice, a zbog sitnih interesa pojedinih udruga. Zahvaljujem.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa kolega Križanić, da, kao predsjednik povjerenstva, dobro ste vodili i prezentirali ono što se događa. Ja sam danas to jasno objasnio, cijelom hrvatskom narodu, kao i svima onima koji upravljaju i koji bi trebali savjesno, stručno, kvalitetno upravljati obranu od poplava, pravno upravljanju od rizicima od poplava, kao i opće korisnim potrebama voda. Mogu reći samo da su procesi vrlo spori, da se ne vodi briga o koritima naših rijeka u dovoljnoj mjeri. Da agencija za vodne puteve ne radi svoj posao, kao što sam tamo rekao, i da nije do sada zavrijedila ni jednu svoju plaću, sa svih svojih 40 djelatnika. To su stvari o kojima moramo raspraviti i jasno dati za cilj, što je to agencija i kakve su njezine obaveze u smislu plana upravljanja rizicima od poplava. Da li oni imaju kakvih aktivnosti ili nemaju? Da li oni jesu za to ili nisu?
Hvala. Idemo dalje sa raspravama, sada je na redu, poštovana kolegica Ljubica Maksimčuk. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani izvjestitelj, kolegice i kolege. Danas je pred nama ovaj zakon, u drugom čitanju, vidimo da je to usklađivanje s pravnom regulativom EU išao je u dva čitanja, u raspravi su, svi do sada imali pravo sudjelovati, vodila se rasprava sa zainteresiranom javnošću. Moramo zaključiti da je Hrvatska zemlja bogata vodom, vodni resursi su 23000 kubnih metara godišnje po osobi. U samom smo europskom vrhu po pitkoj vodi. Imamo dugu tradiciju gospodarenja i upravljanja vodnim resursima starim preko 140 g. Ovim zakonom je provedeno dodatno usklađivanje s relevantnim direktivama EU, proširuju se odredbe o važenju ovoga zakona, tako da se ovaj zakon odnosi na sve vode, površinske, priobalne, teritorijalne, more, mineralne, geotermalne i sve u pogledu zaštite vode. Djelatnost javne vodoopskrbe i javne odvodnje, uključuje sljedeće aktivnosti, zahvaćanje akumuliranje, skladištenje, pročišćavanje i distribuciju vode, prikupljanje i pročišćavanje otpadnih voda, koje se zatim ispuštaju u vode. Ovim zakonom se omogućuje osnivanje prava građenja odnosno, upravljanja određenim hidroenergetikom objektima izrađenim na javnom dobru. Dodane su odredbe o prethodnim procjenama, rizika od poplava, karata opasnosti, te plana upravljanja rizicima od poplava. Na odgovarajući način, uređeno je i građenje novih hidroenergetskih objekata, za proizvodnju el. energije. Vodama se upravlja prema načelu jedinstvenog sustava, kojim se zadovoljavaju potrebe ali ne ugrožavaju se prava budućih generacija. Svake godine zbog nedostatka pitke vode, umre oko 3 milijuna djeca, mlađe od 5 g. u svijetu. Mi se zato moramo pohvaliti i moramo biti sretni što imamo vrlo kvalitetnu i dovoljno pitke vode. No, međutim, evo ja se kao Brođanka moram osvrnuti na incident koji se nedavno desio u gradu Slavonskome brode, jer ne mogu, a da kroz ovu raspravu to ne spomenem. No, međutim, grad Slavonski Brod, svakih 10 g. zahvati nekakav incident s vodom, tako da je početkom '90. godina, u vodi su se pojavili povećane količine željeza i mangana. Ustanovljeno je kako se filter zasitio, ukrutio, te je bila potrebna hitna regeneracija, tadašnje rukovodstvo vodovoda, svojom odlukom mijenja pijesak u filterima i tek tada nastaju problemi. Više nema povećane koncentracije željeza i mangana, ali se pojavljuju nitrati. Tada se Hrvatske vode odlučuju izraditi novu tvornicu vode, vrijednu preko 100 milijuna kuna. Krivac po ovom prvom slučaju, nikada nije procesuiran, nikada nitko nije podnio ostavku za ovaj incident. Drugi incident, ponovno uzrokuje čovjek, dogodio se 2008. g. kada se u naselju Slavonija 1 dogodio prodor mazuta iz postrojenja toplane u pitku vodu, to traje od 21. rujna, do negdje početka studenoga. Tim incidentom bilo je pogođeno 260 stanova i jedna srednja škola, ni taj puta nitko nije odgovarao niti je podnio ostavku. Trećine nemilih događaja, dogodio se pred Uskrs kada se uvodi naš, kada su se u vodi našle velike količine ugljikovodika i naravno, prvi dan kada su uzeti uzorci, te količine su bile oko 200 puta veće od dozvoljenih, no međutim, već sutradan ti ugljikovodici su nestali, voda je bila ispravna za piće, no međutim, to je sve trajalo 10-tak dana i evo, Brođani naravno da su s pravom nezadovoljni, s pravom ne vjeruju institucijama mene zanima da li će evo znam da to nije više u ingerenciji vašega ministarstva, no međutim vodovodi jesu tako da me zanima da li će ovaj puta netko odgovarati za ove incidente koji se dešavaju za ovaj posljednji koji se desio u Slavonskome Brodu za Uskrs gdje su moji sugrađani ostali bez pitke vode desetak dana? Iskreno se nadam da neće završiti kao prethodna dva slučaja. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovani kolega Ante BAbić. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa slučaj zagađenja vode o kojem ste vi govorili kolegice Maksimčuk pratili smo ovdje tih petnaestak dana ili agonije svih građana Slavonskog Broda i to se hvala Bogu riješilo i voda je pitka. Međutim, ova dva zadnja dana pojavljuju se informacije da bi određena otrovna tvar koja dolazi iz rijeke Bosne iz pravca BiH, dobro da je tu i kolega državni tajnik Šiljeg pa bi možda bilo dobro da se i o tome nešto kaže, da će se uljeti vrlo skoro u SAvu iz Bosne kod Slavonskog Šamca što je nekih tridesetak kilometara od Slavonskog Broda, pa bilo bi dobro evo ukoliko imate nekakvih saznanja zajedno sa Hrvatskim vodama da vidimo o čemu se tu radi i jeli moguće prevenirati s obzirom na te informacije. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega BAbiću, ja se iskreno nadam da institucije nadležne resorne prate ovu situaciju i ovo zagađenje koje dolazi iz BiH. Ono bi moglo ugroziti vodocrpilište Sikirevci, mislimo da do Slavonskog Broda ne, nadam se da su svi spremni da otklone ovaj incident jer mislim da je Brođanima i građanima Brodsko-posavske županije dosta incidenata koji se ponavljaju svako malo, pa evo mislim da više informacija može reći državni tajnik koji zasigurno prati ovu situaciju. Hvala.
Druga replika poštovani kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Maksimčuk, vi ste predstavnica građana ovdje Slavonskog Broda u Hrvatskom saboru i ja moram reći da evo dvije godine smo već ovdje, situacija u Slavonskom Brodu kao da se tamo sva ekološka nesreća i katastrofa svalila na taj grad i tu županiju, non stop neki problemi, a ne rješavamo one osnovne stvari, a to je ono što već deset godina evo rekao je gradonačelnik se rješava problem Rafinerije u Bosanskom Brodu. I ja vas ovdje evo pozivam pošto prošle godine niste podržali prijedlog koji sam dao u Hrvatski sabor, a to je da onemogućimo dobavu nafte u Bosanski Brod sada ću uputiti taj prijedlog ponovo kroz Zakonu o transportu i naftnim derivatima, da to podržite i da napravimo tu ne samo stranačko glasanje kako je to bilo zadnjih puta nego da napravimo nešto u korist Brođana, a da se njih konstantno prestane već jednom trovati i to traje već jedno dugo vrijeme i moramo to zaustaviti. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Uvaženi kolega Maras. Da, evo Slavonski Brod vidjeli ste zahvaćaju svako malo nekakvi incidenti. Naravno da evo vezano za plinifikaciju Rafinerije u Bosanskom Brodu potpisan je protokol, mi očekujemo da će čim prije početi s radovima, da će se plinificirati rafinerija. Naravno, protok nafte su međunarodni ugovori, ne bismo željeli tako rigorozno ići, to bi bila zadnja mjera koju bi željeli građani i naravno i ja osobno kao građanka Slavonskoga Broda.
Zastupnik MIro Bulj, javio se za pojedinačnu raspravu.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi tajniče. I u pravom čitanju sam kazao da izmjene Zakona o vodama je HEP postaje vlasnik građevina vodnih, a komunikacijski kanali će ostati u biti u vlasništvu države. Da li je ovo pokušaj privatizacije, tj. onoga što je Andrej Plenković i najavio u ime Vlade da će se prodajom HEP-a, dijela dionica ići na kupnju INA-e? DA li je ovo nalog HNS-a koji je već u bivšim vladama Vrdoljak najavljivao prodaju HEP-a jer ovako HEP-u dajemo velike vrijednosti tj. dio državne imovine što je na državi, naravno da je i HEP državna tvrtka, međutim ovim postaje na tržištu puno jasnije i spremnija je za prodaju? Kada govorimo o vodama vrijeme da napravimo zakon da zaštitimo naše vode jel sve što se događa i o Zakonu o koncesijama radilo je se zbog voda. Moramo znati da se vode na hrvatskim vladama tj. izvori pitke vode donosili se na sjednicama Vlade, a kako prethodne Vlade Zorana MIlanovića izvor Cetine je dat u koncesiju za 200 kuna dnevno, rasprava je trajala niti 37 sekundi. Znači 6 tisuća kuna mjesečno je koncesija za izvor rijeke Cetine. Ja mislim da bi vodu tribalo štititi da bi trebalo zakone donositi da zaštitimo Plitvička jezera. Pogledajte što je u Plitvičkim jezerima, komplet kanalizacijski sustav sliva se direktno u Plitvička jezera bez ikakvih pročišćivača niti fizičkih, niti bioloških, niti kemijskih. Volio bih da mi na ovo odgovori gospodin Šiljeg jer ako zakonom ovim pripremate privatizaciju HEP-a ako ćete uknjižiti vrijedne građevine, imovinu na HEP da li je to zbog prodaje HEP-a, da li je to zbog najave Andreja Plenkovića da će prodajom dionica HEP-a postati vlasništvo da bi se otkupila INA i da li je u biti taj cilj ovim zakonom jer ne vidim drugoga interesa u biti, nego da se to obećanje koje je HNS gurao godinama, da se ovdje i napravi. Što se tiče vašega Ministarstva, trebalo bi javno i jasno kazati da li se ovim Zakonom gdje građevine postaju vlasništvo HEP-a pogoduje prodaji HEP-a, tj. namjerama da se dionice HEP-a kao, o dionicama HEP-a prodajom, otkupi INA. Evo, ja bih vas molio da mi odgovorite sad u vašem zadnjem, kad budete govorili u ime predlagatelja. Hvala lijepa.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici, kada imamo ovaj Zakon ispred sebe, odnosno izmjene, nemoguće je ne komentirati određene stvari koje su se dešavale vezano uz problematiku onečišćenja voda, prije i poplava itd., ali mislim da je ključna stvar ono što se desilo proteklih mjesec i nešto dana u Slavonskom Brodu odnosno Brodsko-posavskoj županiji gdje je velika količina ljudi bila izložena, ja bih rekao, nemogućnosti na ono svoje osnovno pravo, a to je da imaju kvalitetnu i čistu i vodu, odnosno da imaju dostupnu vodu za svoj svakodnevni život. I kud baš u Slavonskom Brodu, gradu koji proteklih desetak godina trpi najveće ekološke nasrtaje i štete na svojem teritoriju odnosno nad svojim građanima koji jednostavno ne ostvaruju pravo da imaju kvalitetan život i zaštitu svog zdravlja od svakodnevnog onečišćenja koje dolazi evo, primjerice iz Bosanskog Broda i tu moramo još jednom upozoriti da nikakvi protokoli niti načelna rješenja koja će riješiti problem u narednih 5, 6, 7 godina neće zadovoljiti naše sugrađane dok mi ne napravimo pritisak koji moramo i možemo napraviti, a to je da donesemo zakon koji će onemogućiti dobavu nafte za ona postrojenja koja truju naše sugrađane. Da li se radi tu o vodi, da li se radi tu o Bosanskom Brodu odnosno tamošnjoj rafineriji, nebitno je. Znači, mi moramo osigurati našim sugrađanima zaštitu na način da se onemogući dobava te sirovine koja ih svaki dan truje. I sa te strane, pozivam još jednom sve zastupnike u Hrvatskom saboru da podrže takvu inicijativu i jer je do sada nisu podržavali jer je nažalost, evo i tu su kolege iz Slavonskog Broda iz HDZ-a gospođa Maksimčuk i gospodin Ćosić, oni su glasali po stranačkoj stezi. Nisu glasali na način da podrže takav Zakon koji sam ja predložio prošle godine, da se onemogući ta dobava sirovine u Bosanski Brod i da na taj način naši sugrađani u Slavonskom Brodu imaju mogućnosti i država Hrvatska da ima mogućnost pritiska na rusku kompaniju koja ne želi modernizirati rafineriju u Brodu čitav niz godina. Ali, kada je u pitanju Agrokor, onda nema problema. Onda se otvaraju vrata i vidimo da ruske kompanije će na kraju postati vlasnici Agrokora. Znači, tu se stvari rješavaju na način na koji to odgovara primjerice, ruskim partnerima i pitam se da li bi bilo normalno da hrvatska Vlada iskoristi i svoju mogućnost i napravi pritisak na rusku stranu da preko tih kompanija koja će sada očito preuzeti Agrokor utječu na ove koje su u Bosanskom Brodu da moderniziraju rafineriju kako bi zaštitili naše sugrađane u Slavonskom Brodu. Zašto se to ne radi? Zašto se pušta stvari da idu svojim tijekom i onda još kao šećer, nažalost, ne šećer nego gorki šećer na kraju, neugodno iznenađenje na kraju se desi još ovaj incident sa vodom gdje nitko nije zadovoljan kako je to odrađeno i gdje ozbiljna ekološka katastrofa koja se desila zaslužuje i ozbiljne sankcije za one koji su odgovorni, ne samo prijetnje kaznenim tužbama i kaznenom odgovornošću, nego tu postoji i politička odgovornost. Znači, ukoliko građani Slavonskog Broda, ukoliko gradonačelnik Slavonskog Broda nije zadovoljan odgovorima koje je dobio od države, onda netko ne radi svoj posao. Nije gospodin Duspara uzeo na zub HDZ pa ih sada maltretira oke te situacije, nego je čovjek očajan zbog toga što ne može zaštititi svoje sugrađane od ekološke katastrofe zbog toga što vidi da država gotovo ništa pa ne radi i pitaj boga kako se i zbog čega se onečistila tamo voda i koji još mogu biti i dalje potencijalni rizici za vodovod i izvore vode u okolici Slavonskog Broda ili u Slavonskom Brodu. Znači, to je ono što po meni, država nažalost, je ovdje propustili napraviti i ja mislim da bi bilo pošteno makar preuzeti dio i političke odgovornosti na sebe kao Vlada i reći: da, moglo se napraviti više ili smo mogli određene stvari prevenirati koje nismo prevenirali, a ne da se tamo sve završava na tome da se podijelila voda i da se evo, kao napravilo sve što moglo napraviti jer se nije napravilo sve i očito se ne radi sve jer da se radi sve, onda ovakvi incidenti ne bi bili u Slavonskom Brodu prisutni. Znači, deset godina tamo naši ljudi imaju problemu. Tu ne bježim od odgovornosti niti jedne bivše Vlade, ali ne možemo sada na način da prebacujemo odgovornost s jednih na druge, ne napraviti ništa dvije godine. Dvije godine smo u mandatu ove Vlade, dvije godine. Što se napravilo? Potpisao se jedan protokol. Pa to je ništa. I sa druge strane, kada se konkretno od strane opozicije predloži neki zakon, onda zastupnici HDZ-a ne glasaju u interesu svojih sugrađana, nego glasaju kako su rekli iz resornog ministarstva, odnosno iz Vlade RH. Volio bih da me demantiraju tu gospođa Maksimčuk i gospodin Ćosić, da je dovoljno samo taj protokol, da su oni zadovoljni s time da se napravio samo protokol i da će to riješiti sve probleme naših ljudi koji su tamo. A kažem sa druge strane ruske kompanije ulaze u Hrvatsku na velika vrata, nemam ja ništa protiv toga da ne bi neko shvatio da sam ja protiv toga da strane kompanije ulaze u Hrvatsku, ako je to posljedica određenih poslovnih procesa ili interesa hrvatskih kompanija, ali sam protiv toga da se onda ništa ne napravi kada se može napraviti sa Rusima u Bosanskom Brodu osim protokola i osim toga da je gospođa predsjednica KOlinda Grabar Kitarović zahaklala ministra vanjskih poslova na margini jednog skupa u Njemačkoj, rekla evo to ćemo sada riješiti, sutradan sazvala ljude u Slavonskom brodu, godina dana opet ništa. I šta imaju naši sugrađani od toga? Pa zavrnite pipu JANAF-a na mjesec dana pa ćete vidjeti kako će se promijeniti logika ljudi u kompaniji u Rafineriji u Bosanskom Brodu. Napravite to. Ja sam predložio takvo rješenje, inicirao sam tu raspravu u SAboru, niko od strane vladajućih to nije podržao. Tada HNS još nije bio vladajući oni su podržali tada, vidjet ćemo da li će podržati sada. Imat će priliku glasat ponovo o istom zakonu, znači tad je to bilo ok, sada ćemo vidjeti da li će biti. Znači ono što želim reći kada govorimo o ovim zakonima moramo voditi računa da se iza usvajanja zakona krije konkretni interes naših građana, zdravlje naših sugrađana da s tim zakonima možemo konkretne stvari poboljšati i unaprijediti odnosno ovo što sada čini hrvatska Vlada, a ne čini gotovo pa ništa, ne raditi, ne rješavati probleme i dovoditi u očaj čitav jedan grad, jednu županiju i gradonačelnika kojem ovim putem dajem podršku da se i dalje bori za svoje sugrađane kada već nema tu podršku od strane vladajućih. Hvala lijepo.
Zastupnik Miro Bulj javio se za repliku.
Hvala lijepo. Kolega Maras, HNS … bio vaša koalicijski partner i oni su imali namjeru i ministar Vrdoljak tada je gurao prodaju HEP-a tj. da građevine postanu koje su u vlasništvu države da postanu u vlasništvu HEP-a da se lakše proda naravno i da ta vrijednost … da li vi mislite da je to nastavak politike HNS-a ovim zakonom? I šta se tiče Slavonskog Broda tu se slažem da su svi zakazali, tako vam je i Plitvice, tako vam je ugrožen i Jadro cijeli Split također ima ovih problem sa vodom. Zbog čega? Zbog toga što se pogoduje štetnim projektima kao što je bio pokušaj TE Peruća koju smo zaustavili na rijeci Cetini, kao što je sada vidimo nemamo zaštite vode i čak sve se svelo na koncesije tih dobara. I u Plitvicama imamo problem također šta je komplet kanalizacijski sustav u odlazi u Plitvice nacionalni park. Nitko ništa ne poduzima, evo pa ako možete odgovoriti na ova pitanja.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, ha ispravno ste nažalost konstatirali ali to je tako ne. više bi me smetalo da mi kažete da sam bio najgori ministar u povijesti hrvatske Vlade nego da mi spominjete da je HNS bio s nama u koaliciji. Znači evo ako možete tu moju malu molbicu uvažiti ubuduće, govorite mi rađe da sam bio najgori ministar nego je HNS bio s nama u koaliciji jer to jednostavno sada kako se situacija razvila me više smeta nego ovo šta bi netočno naravno govorili. Druga stvar, što se tiče Splita pa apsolutno ste upravu, znači nevjerojatno je da mi u Splitu imamo vodovod koji se koristi tu stotinama, ako ne i više stotina godina, da se investira da ljudi drhte kada će biti malo jača kiša da se ne zamuti voda. Znači i u Splitu i u Dubrovniku u turističkoj zemlji, a ne zbog turista nego zbog naših sugrađana, znači da nište ne investiramo u vodovode u Splitu i u Dubrovniku, to je gotovo pa neprihvatljivo. Hvala lijepa.
Zastupnik Pero Ćosić javio se za repliku.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Maras. Evo već dva, tri puta ste u svojoj raspravi prozvali kolegicu Maksimčuk i mene kao da mi nedovoljno štitimo građane grada Slavonskog Broda i ne poduzimamo ništa po pitanju zaštite od onečišćenja zraka iz Rafinerije u Bosanskom Brodu. Naime, s vama se slažem da treba rigorozna mjere svakako treba biti zatvaranje pipe JANAF-u što ste vi rekli, ali vi ste bili u vladi četiri godine ministar koja je kada je ona prestala s radom sedam godina je to zagađenje postojalo, nije napravljeno ništa. Zašto tada niste predložili taj zakon o distribuciji ugljikovodika ili sirove nafte onim postrojenjima koji zagađuju okolinu? Znači imali ste dovoljno vremena četiri godine, sedam godina je bilo zagađenje u Slavonskom Brodu ta vlada u kojoj ste bili vi nije napravila ništa po pitanju toga. Ova Vlada je potpisala protokol i radovi se rade. Sve u druge i svi građani Slavonskog Broda bili su za to da se dovede plin i to će vjerojatno biti ove godine gotovo, ali evo i dalje će sigurno raditi na zaštiti zraka u Slavonskom Brodu.
Hvala. Zastupnik Gordan Maras odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Gospodine Ćosić, molim vas malo vrijeme ipak zbog mikrofona. Hvala lijepo gospodine Ćosić. Ništa ne trzaju. Hvala lijepo gospodine Ćosić. Ja bih vas molio da se ne vraćamo, šta imaju sada građani Slavonskog Broda od ove vaše replike? Vi ste bili, mi smo bili, oni su bili, a i dalje zagađenje na djelu. Pa dajte da napravimo nešto, pa pustite ko je šta bio. Sada ste maloprije rekli da se slažete sa zakonom koji sam ja predložio, niste glasali za njega. I još ste rekli da zašto nisam taj zakon predložio prije, pa predložio sam ga prije godinu dana, predložit ću ga sada ponovno pa dajte podržite. Pa nemaju građani ništa od toga od ovog prepucavanja ko je šta kada, kako mogao. Pa napravili su tisuće pogrešaka u RH od devedesete nadalje. Naš je zadatak rješavati sada probleme koji se dešavaju. Zbog toga vas pozivam, ajmo napraviti i riješiti taj problem. Hvala lijepo.
Za završnu riječ u ime predlagatelja, gospodin Mario Šiljeg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici, prije svega želim vam se svima skupa zahvaliti na konstruktivnoj raspravi i upravo rasprava koja je provedena povodom ovog zakonskog rješenja, pokazuje koji je nama bio ovdje u biti cilj. Kolega Đakić je istaknuo veliku važnost vađenja šljunka i pijeska u korist osiguranja vodnih puteva i tu bih upravo rekao da je upravo ovim Zakonom se htjelo liberalizirati i postići upravo ono što su zastupnici iz Varaždinske županije i kolega Đakić naglasili. Dozvolite samo zato, u tom smislu da kažem tri rečenice o povijesti, u biti koncesija za eksploataciju šljunka i pijeska u RH iz ... [[Govornik se ne razumije.]] ležišta. Svi znamo da je ona bila dosta liberalizirana do 2010. godine upravo u smislu u kojem ste vi, uvaženi zastupniče Đakić govorili. Međutim, 2010. godine udruženim, rekao bih, angažmanom udruga civilnog društva došlo je do zabrane tih raspisivanja tih koncesijskih rješenja. 2013. godine ponovno su uvedene mogućnosti koncesijski rješenja, ali uz jako, rekao bih, izražene i usudio bih se reći, stroge mjere zaštite okoliša, tj. uz obavezu provođenja studija utjecaja na okoliš, procjene utjecaja na prirodu i to samo za održavanje vodotoka i plovnih puteva. I upravo što se svi saborski zastupnici danas istakli u svojoj raspravi, ja bih se usudio reći da je to i glas struke i glas javnosti i glas hrvatskog gospodarstva koje nas upozorava na tu situaciju i mi smo maksimalno željeli ovim izmjenama i dopunama izaći upravo u susret, tako da sada će se moći koristiti po ovom zakonskom rješenju, znači, i šljunak i pijesak, imati ćemo eksploataciju i šljunka i pijeska i za izvanredne mjere obrane od poplava. To je što se tiče tih koncesija za eksploataciju šljunka i pijeska. Nadalje, htio bih se osvrnuti i na raspravu uvažene saborske zastupnice Maksimčuk gdje je također istakla određenu kronologiju problematike održavanja uređaja za pripremu vode za piće u Slavonskom Brodu. Tu jedino što mogu reći je slijedeće, da nažalost danas imamo na raspolaganju, rekao bih, vrlo značajnu možda nikad veći iznos novaca kojima EU sufinancira vodno-komunalne objekte, ali ljudi često zaboravljaju da je izgraditi objekata samo dio posla. Izgraditi objekat nije niti 40% u odnosu na ono koliko u objekat treba uložiti tijekom njegovog održavanja. I upravo zato, Ministarstvo zaštite okoliša, odnosno inspekcijske službe i naša Uprava za vodno gospodarstvo i zaštitu mora ide u smislu jačeg koordiniranog inspekcijskog nadzora rada i održavanja tih postrojenja. Što se tiče incidentne situacije u BIH i izvanrednog onečišćenja rijeke Spreče, evo tu uz žaljenje što se to naravno desilo, mogu sa zadovoljstvo obavijestiti, ukoliko ne znate, da je jučer prekinuta, odnosno završena je uzbuna. Znači, treba voditi računa o tome da je udaljenost između zagađenja, znači Spreče do Save negdje cca 140 km i sigurni smo da nije bilo zagađenja rijeke Save, da je izvor onečišćenja znači, u BIH, znači prioritetnim radovima uklonjen, znači, završen je izvor onečišćenja i sreća u nesreći je da nije bilo organskog onečišćenja nego je riječ prije svega o anorganskim tvarima znači, kalcijevim hidroksidima i kalcijevim oksidima koji su anorganskog karaktera, imaju negativni naravno utjecaj zbog visoke ph vrijednosti, ali kažem, sreća u nesreći je da nije bilo organskog onečišćenja tih voda. Kolega, uvaženi zastupnik Bulj je ponovo sugerirao, znači problematiku HEP-a, znači uknjižavanja vlasništva. Ja bih rekao da je cilj i ono što donosi ovo zakonsko rješenje da ćemo po prvi put imati konkretan podatak, u biti konkretnu bilancu vlasništva, između ostalog i HEP-a. Ono što je bitno istaknuti, a stvarno je velika rasprava vođena u tom smislu i u ovom zakonskom rješenju su uključeno i državno odvjetništvo, znači svi su upoznati sa ovim rješenjem. Znači, bila je provedena vrlo intenzivna rasprava sa svim zainteresiranim stranama. Bitno je naglasiti, ono što je u javnom vodnom dobru, znači nitko ne može imati. To je vlasništvo RH, daje se pravo građenja na 99 godina, a ovi objekti koji su, uvjetno rečeno, od posebnog značaja za vodni režim, znači, kao što su akumulaciji, dovodni i odvodni kanali, tu čak ne mogu dobiti ni pravo građenja, nego pravo upravljanja na 99 godina. Vlasništvo HEP-a će biti i ostalih hidroenergetskih objekata koji će se graditi odnosno tvrtki koje će graditi nove hidroenergetske objekte, može biti uknjiženo samo u one dijelove objekta koji nisu unutar javnog vodnog dobra. Znači, ono što nije unutar javnog vodnog dobra, tu možemo govoriti o vlasništvu o kojemu uvaženi zastupnik, sa opravdanjem je li i sa zabrinutošću govorio, ali evo, ja još jednom sa ovog mjesta kao i prvi put, uvjeravam da se nije išlo u koristi pogodovanja HEP-u nego čisto zbog i sređivanja njihovih bilanca, a to će biti zadnji benefit da će konačno u svojim bilančnim knjigama reći to je moje i s tim mogu raspolagati. Znači, javno vodno dobro je i objekti na javnom vodnom dobru su apsolutno zaštićeni. Generalno želim još jednom reći, znači, da smo sa ovim izmjenama i dopunama mi u potpunosti konačno uskladili sa pravnom stečevinom EU. Mi smo imali konkretne pilote s kojima smo se ovom prilikom, ovim zakonskim rješenjem uskladili i bitno je još jednu stvar reći, da ovo zakonsko rješenje ide u smislu veće zaštite vode jer su obuhvaćene konačno sve vode i kopnene i priobalne i podzemne i nadzemne i geotermalne, po prvi put imamo zakonsko rješenje kojem je cilj zaštita, a korištenje voda i pravni režim voda su i dalje obuhvaćeni i predmet su drugih zakona odnosno drugih zakona za koje su zaduženi drugi resori koji i dalje ostaju na snazi. Znači ovdje nam je prije svega bio cilj zaštiti maksimalno vode sukladno direktivama EU koje sve više usmjeravaju upravljanje voda u smislu zaštite voda. Hvala vam lijepo.
Za repliku javio se zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče. Da li je ovim zakonom govorili ste o građevinama koje će HEP imati u svojim bilancama i moći ih prikazati, da li je ovo zadnji uvjet da se može privatizirati HEP tj. da se namjera Vlade RH tj. šta već od bivših vlada vaš … partner Vrdoljak želi da se HEP privatizira, dali je ovo zadnji uvjet? I da li je sada moguće da se HEP kada se ovo uredi da se HEP privatizira, to niste odgovorili. Što se tiče očuvanja voda mogu vam nabrojiti o ugroženosti Jadra. Znate šta je sa Lećevicom, Dalmatinskom zagorom, znamo šta je sa Plitvicama, pogledajte Plitvice otvorena kanalizacija. Ja bih volio da u tome smjeru ide zakon, a vidimo da veliki gradovi sve teže i teže imaju dostupnu pitku vodu veliki gradovi kao što je Split, što je turistički naš biser Dubrovnik, Slavonski Brod neću ni govoriti, sve više i više gradova zbog onečišćenja voda i ne kontrole nemaju više pitku vodu. Hvala.
Odgovor na repliku državni tajnik Mario Šiljeg.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi saborski zastupniče gospodine MIro Bulj. Evo moj odgovor i po ovom dodatnom vašem pitanju je sljedeći, da ovaj tekst pred vama koji danas usvajamo o kome danas raspravljamo znači nije tekst o privatizaciji HEP-a, čak šta više znači na jednaki način propisuje i HEP i buduće hidro energetske tvrtke koje će se baviti proizvodnjom i energijom odnosno njihovim vlasničkim pravima. Znači nije namjera bila omogućiti lakše ili odobriti privatizaciju HEP-a. Hvala.
Ovim zaključujem raspravu, glasovat će se kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama, drugo čitanje P.Z.E. br. 242. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio klub zastupnika HSS-a. Molio bih predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. S nama je poštovani Ivo Miletić, državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike. Poštovani državni tajniče, amandman broj 1 molim vas.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, ne prihvaća se obrazloženje. Vodno dobro uključujući i njegovo uređeno i neuređeno ... [[Govornik se ne razumije.]] područje služi namjenama iz čl. 9. Zakona između ostalog i za građenje i održavanje regulacijskih i zaštitnih vodnih građevina i građevina za osnovnu melioracijsku odvodnju, za održavanje korita i obala vodotoka, te održavanju i uređenje inundacijskog područja i provedbu obrane od poplava. Ove namjene izričito isključuju bavljenje poljoprivrednom proizvodnjom u vodnom dobru i jasno je političko opredjeljenje ovoga Zakona zasnovano na pravilima hidro-tehničke struke da se poljoprivredna proizvodnja zabrana u vodnom dobru. Stoga je Zakonom izričito zabranjeno u uređenom inundacijskom području orati zemlju, saditi i sjeći drveće i grmlje. Dakle, Zakon izričito zabranjuje ratarsku proizvodnju u javnom vodnom dobru. U praksi se izbjegava dopuštanje ispaša krupnije stoke, goveda i drugih zbog mogućeg narušavanja stabilnosti nasipa, a negdje se iznimno dopušta košnja i ispaša u pravilu ovaca i koza kojim se održava javno vodno dobro. Konkretno, predlagač amandmana ukazuje na neiskorišten poljoprivredni potencijal pašnjaka ... [[Govornik se ne razumije.]] u općini Oprisavci, Brodsko-posavska županija, koje je vodno dobro, a nije javno vodno dobro. Riječ je o zemljišnoj čestici između rijeke Save i nasipa površine 2 milijuna, 802 tisuće metara kvadratnih, dakle o uređenom inundacijskom području u vlasništvu RH koje je po sili zakona javno vodno dobro. Ta čestica trenutačno služi kao… ... [[Upadica: ne čuje se.]] [[Upadica predsjednik: na kraju s vremenom.]] Hvala. Svakako, ne prihvaća se.
Dobro. Očitovanje, poštovani kolega Vlaović. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče, nismo zadovoljni obrazloženjem jer upravo ovim predloženim amandmanom ostavljamo mogućnost u Zakonu da jedinica lokalne samouprave uputi zahtjev nadležnom Ministarstvu i Hrvatskim vodama da se utvrdi da li su neke čestice javno vodno dobro, vodno dobro, da li su u funkciji obrane od štetnog djelovanja voda ili nisu i da na temelju takve jedne stručne analize onaj dio koji nije u funkciji zaštite od štetnog djelovanja voda se omogući izdvajanje iz javnog vodnog dobra i davanje jedinicama lokalne samouprave da ugrade u programe raspolaganje državnim poljoprivrednim zemljištem i da se da na korištenje poljoprivrednim proizvođačima. Vi imate na terenu situaciju da su neke inundacije i kilometrima udaljene od nasipa od rijeke Save, Drave i da kao takve bi mogle služiti poljoprivrednoj proizvodnji. Na ovaj način odbijanje ovoga amandmana ostavljamo status Q, imamo jednu pravnu nesigurnost jer i sami ste sad naveli primjer Gajne u općini Oprisavci koja je dana na korištenje osnovanoj braniteljskoj zadruzi gdje se radi ispaša. Po tom modelu bi se mogli i drugi pašnjaci koji su u javnom vodnom dobru koristiti. Dakle, sami sebe ste pobili i tražim glasovanje o ovome.
Glasujmo onda o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na amandman br. 2.
Ne prihvaća se. Obrazloženje. Ostvarenje prava najma zakupa služnosti prava građenja iz članka 16. zakona je iznimka, a ne pravilo postupanja s javnim vodnim dobrom i to samo onda kada to pravo neće utjecati na namjene iz članka 9. zakona. Kako je opće opredjeljenje zakona da je javno dobro u vlasništvu RH, da Hrvatske vode upravljaju javnim vodnim dobrom u ime RH, da Hrvatske vode u prvom stupnju odlučuju o pravima najma zakupa služnosti i prava građenja, da se javno dobro daje u zakup u svrhu poljoprivredne djelatnosti u samo u iznimnim slučajevima, košnje i ispaše radi održavanja javnog vodnog dobra ne vidimo nikakav organizacijski ili drugi razlog da se ova javna ovlast s razine središnje vlasti podijeli između Hrvatskih voda i jedinica lokalne samouprave. To ne bi ubrzalo donošenje odluka, a Hrvatske vode bi bespotrebno izložiti argumentima i kontraargumentima lokalnih preferencija i prioriteta koji nisu ni na koji način povezane s upravljanjem vodama.
Izvolite kolega Vlaović.
Hvala predsjedniče. Uvaženi državni tajniče, ne prihvaćamo vaše obrazloženje. Znajući da nećete prihvatiti prvi amandman predložili smo ovaj drugi upravo to da bi upravljanje javnim vodnim dobrom približili i uvrstili u mogućnost jedinica lokalne samouprave da sudjeluju u tom procesu, da jedino član povjerenstva pri raspisivanju natječaja za zakup tih javnih vodnih dobara što se u praksi čini da bude i predstavnik jedinica lokalne samouprave jer sada trenutno imate praksu na terenu da za neke čestice daje zakup Hrvatske vode, a za neke čestice daju jedinice lokalne samouprave potvrdom o mirnom posjedu. To se sada utvrdilo kroz izrade programa raspolaganjem državnim poljoprivrednim zemljištem, znači imate pravnu nesigurnost. Uvrštavanjem ovoga amandmana u zakon omogućili bi da jedinica lokalne samouprave sudjeluju u tom procesu, da omoguće da i lokalno stanovništvo dio tog zemljišta koristi za ispašu i druge namjene u bavljenju stočarstvom, a na ovaj način vi gušite poljoprivrednu proizvodnju, imate pravnu nesigurnost. I čudi me da kao dugogodišnji član HSS-a i vi odbijate taj prijedlog, znam da ste zajedno sa mnom zagovarali da ovakva područja budu stavljena na raspolaganje jedinica lokalne samouprave da ojačamo fiskalne kapacitete jedinica lokalne samouprave i predlažemo ovim amandmanom i podjelu tog prihoda 50% Hrvatskim vodama, 50% jedinicama lokalne samouprave na taj način bi osnažili jedinice lokalne samouprave koje sada imaju trošak izrade programa raspolaganja državnim poljoprivrednim zemljištem, ogromne troškove oko toga, a ubirat će plod Hrvatske vode. Drago mi je da Hrvatske vode investiraju na terenu, a vi kao član HSS-a da ovo odbijate ne mogu vjerovati da na taj način pristupate jer nećete dozvoliti ni jedinica lokalne samouprave da uopće sudjeluju u tom procesu, a imate na terenu situacija da je pravna nesigurnost jer u jednom slučaju daju potvrde Hrvatske vode, a u drugom slučaju jedinice lokalne samouprave. Zašto je tomu tako? Zato što je neuređen sustav mi ga predlažemo urediti ovim amandmanom. Hvala.
Hvala. Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova. Pa prelazimo sada na glasovanje o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama. Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je zakon dobio 76 glasova dakle jednoglasno smo donijeli zakon o izmjenama i dopunama Zakona o vodama.
Sljedeća točka je: - Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija, drugo čitanje, P.Z. broj 214. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave članak 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Gospodin Ivo MIlatić državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani zastupnice i zastupnici. Predmetnim Konačnim prijedlogom zakona u drugom čitanju predlaže se prestanak važenja Zakona o Centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija, prestanak rada centra i utvrđivanje pravnih učinaka koji se odnose na preuzimanje poslova centra od strane ministarstva nadležnog za poslove energetike, preuzimanju opreme sredstava za rad, prava i obveza centra, dovršetak postupaka koji su u tijeku te preuzimanje radnika. Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija osnovan je temeljem istoimenog zakona koji se uredilo praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija. Centar je kao pravna osoba s javnim ovlastima osnovan prvenstveno da pruža stručnu podršku i sudjeluje u izradi prijedloga strategije i programa investicija te da sudjeluje u projektima javno privatnog partnerstva, ali i da samostalno djeluje na energetskom tržištu. Reformom uprave aktivnosti centra koje se tiču investicijskih projekata i javno privatnog partnerstva postali su dio nadležnosti drugih pravnih subjekata pa su ukidanje centra nametnulo kao jedno od reformskih mjera koje uključeno u Nacionalni program reformi. Također centar nije uspio ostvariti održivost svoga djelovanja kroz samostalno pokrenute investicijske projekte ili kroz projekte suradnje s lokalnom zajednicom gdje je nastupio kao konzultant. Od poslova centra bitno je spomenuti da je on imenovan nacionalnim koordinacijskim tijelom za energetsku učinkovitost i uspostavljanje infrastrukture za alternativna goriva. Stoga posebice treba naglasiti da ovo ministarstvo preuzima nadležnost centra kao nacionalnog koordinacijskog tijela za politiku alternativnih goriva u prometu povrh zadaće nacionalnog koordinacijskog tijela za energetsku učinkovitost koji je već obavljalo što je pojašnjeno u odnosu na prvo čitanje prijedloga ovog zakona u članku 3. stavku 1. podstavcima 3. i 8., a sve sukladno komentaru Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja. Nacionalno koordinacijsko tijelo će biti samostalna organizacijska jedinica unutar resornog ministarstva koje uređenje nije neuobičajeno u državama s malim tržištem kao što je tržište RH. Poslove iz predmetne nadležnosti obavlja ministarstvo nadležno za energetiku dok u našem slučaju s obzirom na veličinu samog tržišta RH nema potrebe za osnivanjem novih specijaliziranih agencija iz domene energetske učinkovitosti kada se sagleda obujam poslova i broj djelatnika koji se bave navedenim poslovima. Također uobičajeno je da su predmetni poslovi u djelokrugu rada ministarstva nadležnog za energetiku unutar samog ministarstva ili unutar agencija pod resornim ministarstvom te je takva praksa i u drugim državama članicama EU. U odnosu na prvo čitanje izmijenjeni članak 7. na način da ministar zaštite okoliša i energetike podnosi nadležnom sudu prijedlog za brisanje centra iz sudskog registra u roku od osam dana od dana stupanja na snagu ovoga zakona, a kako bi se ubrzali svi procesi vezani uz preuzimanje centra od strane ministarstva. U ovom trenutku centar ima devet djelatnika s ugovorom o radu na neodređeno vrijeme, centrom rukovodi predsjednik upravnog odbora sa aspekta smanjenja rukovodećeg kadra za jednog rukovodećeg zaposlenika za 2018. i 2019. godinu očekuje se ušteda u iznosu od 166 000 150 kuna godišnje. Prestankom plaćanja zakupa poslovnog prostora smanjuju se materijalni troškovi za 2018. i 2019. radi čega se očekuje ušteda u iznosu od 702 000 kuna godišnje. Zaključno, ovim konačnim prijedlogom zakona predlaže se stavljanje van snage Zakon o centru za praćenje poslovanja energetskog sektora investicija a što za posljedicu ima i prestanak rada centra da bi se postigla racionalizacija poslovanja, optimizacija procesa i organizacijske strukture. Zahvaljujem na pažnji, hvala.
Zastupnik Vlaović javio se za repliku, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege, državni tajniče. Pozdravljamo smanjenje troškova i ukidanje centra, međutim ključno je pitanje zašto je centar osnovan. Trebao je inicirati razvoj energetskog sektora i kreiranje projekata zajedno sa gospodarstvom Hrvatske ako je moguće da, ako je točna informacija, nije nijedan projekat napravljen da se zbog toga ukida centar, odnosno da li ima ijedan projekat u pripremi koji će ministarstvo nastaviti voditi, možemo li očekivati nekakve razvojne projekte od kojih će imati koristi naše gospodarstvo i nova radna mjesta? Hvala.
Odgovor na repliku, državni tajnik Milatić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Cijenjeni zastupniče, točno je da centar nije ispunio očekivanja koja su od njega očekivali, to nije samo mišljenje ove Vlade, to je mišljenje i nekoliko prethodnih Vlada, tako da svi oni poslovi koji su u tijeku a biti će upotrijebivi i oni će se isti moći realizirati, jasno da će ovo ministarstvo nastaviti, a činjenica je da se energetski projekti u načelu razvijaju putem naših energetskih javnih poduzeća kao što su HEP, Plinacro, Janaf i ostali i jasno kad je u pitanju privatne inicijative, znači da u ovom slučaju djelatnici centra će se priključiti upravi za energetiku gdje itekako imaju dovoljno posla osim ovih poslova koji su kao nacionalno koordinacijsko tijelo a to je praćenje energetske učinkovitosti i praćenje alternativnih goriva. Jasno da i u ove ostale poslove će se uključiti, a obzirom da nam slijedi predsjedanje 2020. godine, znači pojačanje ljudi koje ćemo dobiti iz centra će nam sigurno dobro doći.
Hvala. Zastupnik Miro Bulj javio se za repliku.
Pa evo, ono što je i kolega prije mene pitao u biti, imali smo Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora investicija, jedino što smo imali u Hrvatskoj što se tiče energetike, znači štetne investicije koje su se provukle čak i kroz obnovljive izvore energije kao što su vjetroparkovi koji imamo veće štete u RH zbog toga što plaćamo skuplju struju za milijardi i pol kuna godišnje, subvencioniramo je tko zna kome i tko zna zbog čega a dok solare ljudi nisu mogli na svojim kućama upasti u kvote. Znači da i ti projekti koji su građeni, netko mora odgovarati, nije dovoljno reći gasimo, tko je za sve štete koje su nanesene, ne znam jel' to područje možda bušenja Jadrana i sve ostale koje spada pod ovaj centar, tko će odgovarati za ovo. Nije dovoljno kazati mi gasimo. Tko je odgovaran za ovaj kao i nered i za skuplju struju što građani plaćaju svaki mjesec, milijardu kuna godišnje samo za vjetroparkove subvencioniramo stranim investitorima. Hvala.
Odgovor na repliku državni tajnik Ivo Milatić.
Poštovani saborski zastupniče Bulj, što se tiče štetnih poslova, ja to ne bi nazvao takvim imenom, to su poslovi koji su sklopljeni sukladno zakonskim rješenjima, sukladno odlukama, sukladno svim provedenim zakonskim procedurama. Tamo se taj posao odvijao onako kako je zakon propisao i uskoro će doći u ovaj cijenjeni dom izmjena i dopuna Zakona o obnovljivim izvorima energije na temelju kojeg ćemo moći raspravljati na tu temu Što se tiče poslova koje je vidio CEI, CEI je osnivan kasnije nego što su ovi projekti i krenuli, veliki dio projekata je krenuo o kojima vi govorite prije nego što je osnovan CEI. Jasno da je CEI u svojem poslovanju ako je imao dodira s time, dao svoje mišljenje koje je dao, svakako ne plaćaju građani skuplju struju i ne plaćaju građani struju bilo gdje, nego građani plaćaju naknadu za obnovljive izvore energije sukladno Zakonu o obnovljivim izvorima energije na temelju čega se to sve financira.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne, otvaram raspravu. Klub zastupnik HDZ-a prijavio se za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnik Darko Horvat. Povreda Poslovnika, zastupnik Bulj, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Predlagatelj je povrijedio Poslovnik od 234. do 236. u cijelosti jer je rekao neistinu da građani ne plaćaju skuplju struju međutim plaćaju skuplju struju za milijardu kuna godišnje dok ste bojkotirali solare gdje bi građani bili neovisni. Za taj novac koji plaćamo subvencioniranu zbog vjetroparkova, zbog toga danas bi imali na svim kućama u RH solare, mogli bi mukte izgraditi građanima. Hvala lijepo.
Zastupnik Miro Bulj, vi ste povrijedili Poslovnik. Naveli ste članak 234. do 236., ako će se govoriti o povredi Poslovnika, onda je to 238. pa bih molio samo da citirate konkretno, precizno Poslovnik [[Upadica Bulj: Prihvaćam.]] Hvala. Zastupnik Darko Horvat u ime kluba HDZ-a.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pa evo nakon gotovo 3, 4 mjeseca pred nama je drugo čitanje prijedloga zakona u kojem mi ustvari i ja pozdravljam uopće intenciju, ne stvaramo ili novu zavrzlamu u rješavanju i ishođenju potrebnih akata, da bi se određene investicije, u energetskom, a i u inom drugom sektoru na prostoru RH dogodile, već ukidamo jednu instituciju, koja stvarno, niti u trenutku, kada je osnivana, a pogotovo ni danas nema nikakvog smisla. Dakle, 2012. g. kada se s nekim kadrovima nije znalo kuda, niti kamo, formirana je jedna nova institucija, u koju su ti kadrovi zbrinuti i nakon 2012. g. svjesni smo činjenice, da u ovih proteklih 6 g. institucija, koja je tada nazvana centar za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija, nije iznjedrila ama baš niti jednu investiciju, a s obzirom da nije bilo niti jedne investicije, nije imala što niti pratiti. Dakle, koji je bio cilj donošenje zakona te 2012.? Željelo se povećati financijsku učinkovitost i transparentnost poslovanja energetskog sektora u RH, nažalost, uspjelo se nije. Htjelo se ubrzati proces odlučivanja u trgovačkim društvima, u energetskom sektoru. Nažalost niti ta trgovačka društva, u državnom ili pretežito državnom vlasništvu, nisu iznjedrila od 2012. g. niti jednu ključnu, za nacionalnog karaktera bitnu investiciju. Htjelo se odgovarajuće i ciljano usmjeriti financijska sredstva, na način, koji osigurava najveći i dugoročni ekonomski povrat, stabilan rast te centralizirano i sustavno praćenje investicija u RH. Tu ću malo stati, presti ću citirati one rečenice, koje su u pripremi ovog prijedloga zakona, bile iznjedrene kao obrazloženje. Dakle, željelo se usmjeriti financijska sredstva, na način, koji osigurava, najveći i dugoročni ekonomski rast. Dakle, maknuti ću se sad samo od činjenice da je ovaj centar, trebao ujediniti i poduprijeti funkcioniranje modela javno privatno partnerstvo. Onakvog istog modela, koje su zapadno europske zemlje, davno, davno napustile, jer javno privatno partnerstvo i projekti javno privatnog partnerstva, koji ne mogu isfinancirati sami sebe, su u samom početku i prije samog ugovaranja, bili spremni, odnosno, bili osuđeni na propast. I onda se pojavila jedna nada. U čemu je bila sadržana ta nada? Da ćemo malo drugačiju metodologiju, primjene javno privatnog partnerstva, konačno, sinergijom javnog i privatnog novca, uspjeti iznjedriti, investicije iz nacionalnog interesa, prvenstveno u energetskom sektoru, jer energetika je bila ta, koja je gradnjom tih projekata proizvodila proizvod koji je tržište tražilo, bez obzira na cijenu i mogla tu investiciju, javno privatnu i vratit. No međutim, do toga nije došlo. I investicije u energetski sektor, jednostavno nije bilo i danas, kada raspravljamo i razgovaramo o nastanku nove energetske strategije, nemamo lepezu novih projekata. Ako krenemo od Dubrovnika i završimo u Osijeku, opet će nam se u toj strategiji pojaviti isti lokaliteti, koji su u prostornim planovima, isti karakter investicija, željeti ćemo ih ili ih na određeni način, nećemo željeti, ali novih projekata, u novoj energetskoj strategiji, jednostavno neće biti. Moći ćemo samo novom filozofijom, pristupiti izgradnji obnovljivih izvora, ali poštovane kolege, ne više premijskim sustavom. Država više za premiju u sustavu obnovljivih izvora, novaca nema, niti ih je potrebno investirati, jer danas više nismo u fazi razvoja projekata, nekakvih diveloperskih, novih, … [[Govornik se ne razumije.]] rješenja, već smo u procesu, izgradnje komercijalnih projekata, koji se isto tako moraju graditi po komercijalnim cijenama i ona cijena prosječne proizvodnje, koju je danas Hrvatska spremna platiti, za nabavu električne energije, kojoj Hrvatskoj nedostaje, mora isfinancirati, kroz premijski sustav, svaki novi objekt u segmentu obnovljivih izvora. Dakle, taj isti … [[Govornik se ne razumije.]] u svemu onome što nije, trebao je pružiti stručnu podršku i sudjelovati u izradi prijedloga strategija i programa investicija. Poštovane dame i gospodo, ini put s ove govornice, napomenuti ću jednu čudnu činjenicu, RH, u ovom je istom Visokom domu, jednoglasno usvojila energetsku strategiju 2009. g. ali do dana današnjega, do 2018. nije napravljen program provedbe, ti projekti koji su bili obuhvaćeni energetskom strategijom, nisu ukalupljeni, niti u vremenski, a niti u financijski okvir, niti su dana zaduženja od strane Sabora, odnosno, Vlade Republike Hrvatske tko od javnih ili privatnih igrača na ovom tržištu treba izgraditi ili investirati u koji projekt. Iz tog razloga, imamo činjenično stanje, kakvo imamo. Što je današnja realnost? I uz postojanje energetske strategije, uz postojanje zakonodavnog okvira, nemojmo se zavaravati i javnost plašiti s time, da Hrvatska nema zakone. Hrvatska ima i strategiju, energetsku strategiju, usklađenu sa strategijom prostornog razvitka, Hrvatska ima i Zakon o obnovljivim izvorima, Hrvatska ima i Zakon o tržištu eklektičnom energiju, tržištu prirodnog plina, RH ima zakonodavni okvir, koji danas, pravnim rječnikom, ima i prijelazne i završne odredbe i ti zakoni nisu izvan funkcija. Čekati na novi dokumenat godinu ili dvije je gubljenje vremena. Čekati novu filozofiju a ne ispoštivati ili izgraditi one projekte koji su ugovoreni i od hrvatskog regulatora tržišta energijom verificirani i dobili svoju tarifu je manipulacija. Danas je hrvatsko tržište prebogato projektima koji se prodaju, imaju sve potrebne dozvole a ne grade se. To su bili špekulanti koji su ulazili na tržište obnovljivih izvora i puni je pogodak bio otvoriti tržište obnovljivih izvora samo i isključivo privatnom kapitalu a državna, javna poduzeća ovlastiti i zadužiti da stvaraju uvjete za pristup takvih projekata na mrežu. No međutim, u proteklih 6 ili 7 godina u RH umjesto da se sužava broj suglasnosti i potrebnih dozvola za izgradnju projekata stvarali su se ovakvi čudni mehanizmi koji su bili jednostavno kamen spoticanja i nisu doprinosili niti fleksibilnosti, niti učinkovitosti investicija pogotovo ne u energetski sektor. Rekonstrukciju Hidroelektrane Zakučac ugovorili smo, odnosno HEP je ugovorio 2008. odnosno 2009. godine. HE Zakučac rekonstruirana sa novim turbinskim i generatorskim sustavom sa povećanjem snage puštena je u pogon tek prošle godine. Dakle energetski projekti su teški projekti pogotovo teški projekti u smislu pripreme projekata ali onoga trenutka kada pokoristimo sve postojeće lokalitete, tek tada možemo razmišljati o novim projektima, o novim točkama u prostornim planovima na kojima se mogu razvijati energetske investicije. Ali opet ću napomenuti ključnu riječ, prvenstveno i prvo temeljne energetske proizvodnje. Obnovljivi izvori ili tzv. alternativni izbori, ili alternativa ne mogu biti temelj industrijskog razvoja. Ne u onom segmentu kako je projekt, uvođenje obnovljivih izvora osmišljen na samom početku u RH. Dakle obnovljivi izvori i projekti koji se grade u Hrvatskoj nemaju svoju prateću industriju. I oni zameci proizvodnje foto naponskih modula, vjetrotrubina i inih drugih komponenti potrebnih za razvoj obnovljivih izvora a koji su trebali uključiti novo zapošljavanje, razvoj novih tehnologija, uvođenje … [[Govornik se ne razumije.]] u RH i razvoj industrijske proizvodnje jednostavno su nestali. U RH obnovljivi izvori su se dogodili samo i isključivo zbog proizvodnje električne energije i to po tarifnom sustavu koji je mogao doprinijeti i razviti projekte u onom samom početku kada je tehnologija bila skupa, kada je tehnologija bila nova. Danas tehnologija obnovljivih izvora je otprilike 3x cjenovno pala i razgovarati o tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] tarifama istog onog iznosa kakav je bio 2007., '08. ili '09. godine potpuno je ne komercijalan. Joj je jedna stvar koja nekako bode u oči ovdje kod nas u RH. Dakle sve one kompanije, bez obzira da li oni bili državni ili bili privatni igrači na energetskom tržištu vode svoje vlastite politike. Danas HEP, JANAF, Plinacro, INA i ine druge kompanije koje posluju na prostoru RH nemaju zajedničku interesnu politiku. Prvenstveno ne u onom reguliranom dijelu gdje se mora graditi infrastruktura. Kod nas se neki od projekata, pa čak i u privatnom sektoru događaju stihijski na lokalitetima na kojima energenti nisu dostupni. Pa konekcija takvog objekta do transportnog sustava bez obzira da li u plinu ili u segmentu električne energije iziskuje postotak investicije koji prelazi 30% postojećim ovim općim uvjetima i u segmentu građenja plinske mreže i u segmentu građenja elektroenergetske mreže trošak priključka prevaljen je na proizvođača. Samim time investicija se multiplikativno poskupljuje i pitanje je koliko takvih investicija na kraju tržišno ima svoju fizibilnost ili su već u samom početku iste takve osuđene na propast. I ono čime ću završiti naravno uz podršku ovom zakonu, u proteklih mjesec ili dva dana imali smo nekoliko interesantnih rasprava u hrvatskoj javnosti. Birali smo novog državnog odvjetnika. I gledajući tu diskusiju znate tko je raspravljalo o imenu i djelu predloženog čovjeka? Prvenstveno pravnici. Pa smo nakon toga imali polemike oko toga da li dr. Paladinu treba ili ne treba produžiti status na Rebru. Znate tko je o toj tematici raspravljao? Liječnici. A onda gledam i pratim neovisne energetske analitičar koji su formalne naobrazbe, Bog te pitaj kakve, koji sve znaju o energetici, burzovni mešetari kojima je danas cilj i ingerencija i prioritetno pitanje na koju će se burzu hrvatski transportni sustav i u segmentu plina i u segmentu tržišta električnom energijom priključiti. Pa poštovane dame i gospodo, na burzu idete samo iz dva razloga kada nešto trebate ili kada nešto nudite. Obzirom da mi skoro pa ništa nemamo za ponuditi, nama je bitno na koju burzu ući da bismo na toj burzi kupovali. I iz tog je razloga u zadnjih 30-ak godina u RH zaboravljena temeljna energetska proizvodnja. Jer poštovani dame i gospodo da je RH prateći Strategiju energetskog razvitka iz 2009. godine izgradila sve one projekte i objekte temeljne energetske proizvodnje, ne bi nam bili toliko skupi obnovljivi izvori, ne bismo toliko uvozili i da su se dogodili takvi projekti, ne bismo danas strijepili što će biti sa hrvatskom energetikom u slijedećih 10 godina. Hvala lijepo.
Hvala. Prije nego nastavimo, s nama su na galeriji učenici srednje škole Ban Josip Jelačić iz Zaprešića. Molim da pozdravimo ih jednim pljeskom. Pljesak! Slijedeći Klub zastupnika koji se javio za sudjelovanje u raspravi je Klub zastupnika MOST-a. U njihovo ime govoriti će zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Naravno, evo vidimo da se nije previše zastupnika javilo za ovu raspravu i mislim da će većina kad dođe glasovanje podržati ovaj Prijedlog. Ono što bih ja želio naglasiti ovdje da mandat MOST-a u Ministarstvu zaštite okoliša, energetike nisu obilježile samo velike najave poput one na Badnjak 2016. Andreja Plenkovića o povratku INA-e u RH. On je tada dao najavu, a mi smo predložili model na koji način to učiniti. Međutim, model očito nije odgovarao onima koji žele prodaju HEP-a i to je alternativa koju predlaže NHS i HDZ, znači da se proda dio HEP-a kako bi se povratila INA. Isto tako, cijenu struje građanima i cijenu plina mudro smo se izborili na kraju da ne dođe do poskupljenja, a što se tiče Agencije, tu bih mogao reći štošta. Štoviše, mi smo u Ministarstvu uprave ostavili gotov zakon, dok Vlada opet najavljuje tek u travnju 2019. osigurati zakon koji će racionalizirati sustav pravnih osoba s javnim ovlastima. Ono što je činjenica, da je ovaj proces koji mi ovdje danas dovršavamo Prijedlogom ovog zakona, da smo mi to još započeli u Ministarstvu zaštite okoliša, energetike. Znači, nepovratni proces gašenja ove Agencije. Ono što ovdje treba naglasiti, što su mediji pisali, da u RH postoji 56 agencija koja servisiraju 9000 radnih mjesta i plaća. Kao što sam naglasio, mi smo pokrenuli u Ministarstvu zaštite okoliša, energetike proceduru spajanja 4 agencije u jednu i paralelno s tim ukidanje ovog centra za praćenje poslovanja energetskog sektora investicija. Agencija se, znači sada prema našem prijedlogu ukida, ali postavljam pitanje tko će odgovarati za bačenih 50 miliona kuna u 5 godina od 2013. do 2017., a neizravnog troška puno više. Znači, mi smo ovaj proces započeli, a evo, godinu dana od MOST-ovog izlaska iz Vlade, mi imao prijedlog da se ta Agencija tek ukida. Pitanje što se čekalo do sada? A tu imam i nekoliko intervjua gdje je državni tajnik Čikotić najavio da se ide u tom smjeru i evo, tek godinu dana, dolazimo do toga, ali kao što sam rekao, naravno mi ćemo to podržati. Javni sektor i agencije u RH su okupirane klijentelizmom i političkim kadroviranjem. Znači, potrebno je smanjiti državni aparat koji ne pruža kvalitetnu uslugu građanima i poduzetnicima, što smo vidjeli u mnogim slučajevima. I ono što treba reći ovdje s ovog mjesta da je takvom upravljanju bez odgovornosti i političkom kadroviranju, ja mislim vrijeme završeno i da svi trebamo ovdje u Hrvatskom saboru gurati u tom smjeru. Čuli smo jučer najave o povećanju minimalne plaće, dolaze razno-razni prijedlozi, ali dok mi imamo ovakav, ovoliki državni aparat koje je neefikasan, koji opterećuje naše poduzetnike razno-raznim davanjima, što poreznim, što neporeznim davanjima, parafiskalnim nametima, mi ne možemo očekivati ni da će situacija za naše radnike biti bolja, da će se otvarati nova radna mjesta što će u konačnici dovesti i do boljih uvjeta za naše radnike na tržištu. Ali evo, mi i dalje idemo jako sporo u toj racionalizaciji tog državnog aparata, ukidanju agencija poput ove. Evo, tu je jedan članak iz, ja mislim da je Slobodna Dalmacija, nevjerojatna državna agencija u kojoj na 10 zaposlenih postoji 13 šefova. Ovo je priča o raju za preplaćene uhljebe i državi koja baca milijune u vjetar. Znamo kome odgovara ovakva situacija. Odgovara HDZ-u, odgovara SDP-u kad je na vlasti za uhljebiti svoje kadrove, za one koji su odradili vrlo dobro za te stranke izbore, što lokalne, što županijske, što državne i naravno da politička volja za ukidanje takvih agencija, za smanjivanje državnoga aparata, za smanjivanje te birokracije kod tih stranaka ne postoji. Ali evo, vidimo i to pokazuju i istraživanja javnog mnijenja da ti politički dinosauri, ja bih ih tako nazvao, su pred izumiranjem. Pojavile su se nove političke vrste na hrvatskoj političkoj sceni i ja sam uvjeren da će vrijeme, a i da će građani sve više otvarati oči i da će nove političke opcije preuzeti primat što na političkoj sceni, što ovdje u sabornici, što u hrvatskoj Vladi i da će se ove stvari o kojima sam danas ovdje govorio početi rješavati. Ono što je zanimljivo da tu političku volju i taj pritisak koji postoji u javnosti od strane medija, od strane građana, te političke stranke ne žele nikako implementirati, ne žele ići u tom smjeru. Ovo je jedan mali korak, ali kao što sam rekao, nakon gotovo godinu dana što je Ministarstvo zaštite okoliša, energetike krenulo u tom smjeru. Mi ćemo ovo podržati, ali ovo je nedovoljno ambiciozno znači, ne ide se dovoljno u smanjenje broja agencija, ne ide se dovoljno u smanjenje državnoga aparata, koji ne služi ničemu, osim uhljebljivanju političkih podobnih kadrova. Hvala.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi, javio se zastupnik Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine državni tajniče sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege. Evo, 6 g. nakon što je centar za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija osnovan zakonom, ovih dana ćemo o glasovanjem o njegovim ukidanju, praktično završiti jednu priču, koja je možda čak u svom startu imala i dobru namjeru, a to je da se na razini Hrvatske, uspostavi institucija, koja bi pratila s jedne strane poslovanje najvažnijih energetskih kompanija u Hrvatskoj i na taj način bila potreban infrastruktura Vladi RH. A s druge strane da pomaže investiranju u energetski sektor u Hrvatskoj i kada je u pitanju javna investicija i kada je u pitanju privatna investicija. Ja ovdje ispred sebe imam što sam tada kao oporbeni zastupnik i u ime kluba i pojedinačno govorio o osnivanju centra, za praćenje poslovanje energetskog sektora. I sve što sam tada govorio, a to je to zapisano, dakle, 23. veljače 2012. i 2017. i 10. 2012. govorio, danas bih potpisao. A tada sam govorio da Hrvatskoj, ovakva institucija ne treba. Pored činjenice da u Ministarstvu gospodarstva postoji uprava za energetiku, pored činjenice, da postoji agencija za investicije i konkurentnost, pored činjenice da najvažnije energetske kompanije u Hrvatskoj ima respektabilne stručnjake i kada je u pitanju HEP i kada je u pitanju PLINACRO i kad je u pitanju JANAF. I da pored tih stručnjaka i institucija, ovakav centar nema opravdanje za njegovo postojanje. I kažem, evo 6 g. je od tada proteklo. Ovaj zakon govori da sam tada bio u pravu, kada se nisam zalagao za njegovo osnivanje, a osim toga, tada sam naveo i nekoliko drugih nelogičnosti, kada je u pitanju osnivanje i centra. No to ne znači da Hrvatska ne treba brinuti o s jedne strane, poslovanju tih svojih najvažnijih kompanija, premda oni imaju, kao što sam prije rekao, respektabilne stručnjake u svom sastavu. Da Hrvatska ne treba poticati investicije u energetici. Govorio sam, ako je prvih 10 g. ovog stoljeća bilo prioritetno okrenuto, velikim kapitalnim investicijama u prometni sektor, u prometni sustav, u prvom redu u cestovni sustav, a ja bi rekao ne tako, ne puno manje, niti u sustav izgradnje morskih luka od Rijeke pa do Dubrovnika, gdje su uloženo preko milijardu eura, gdje se razvijaju investicije od preko milijardu eura. A koje su investicije u tom javnom, cestovnom prometnom sektoru bile u najvećoj mjeri investirane javnim sredstvima, dakle, bilo zaduživanje na međunarodnom financijskom tržištu, bilo kroz naknade iz goriva, bilo iz cestarine, da će ovih drugih 10 g. 21. stoljeća morati se Hrvatska ukinuti ulaganjima u energetski sektor. Tako da, sada, su u Hrvatskoj potrebne, investicije, koje će sukladno strategiji i energetskog razvoja, o čemu je lijepo, prije govorio kolega Horvat, morati biti, imati prioritet u ulaganjima u RH. U tom smislu, postojeći zakonodavni okvir, koji govori o strategiji energetskog razvoja RH, energetski okvir, koji govori o strategiji, prostornog, zakonodavni, okvir, koji govori o strategiji prostornog uređenja. Zakon o rudarstvu, Zakon o ugljikovodicima, dakle, svi ti zakoni daju dovoljan i svi ti strateški dokumenti davaju dovoljnu podlogu, da resorno ministarstvo zajedno s drugim tijelima, koji u svom djelokrugu, prate poslovanje energetskog sektora, jesu dovoljna administrativna infrastruktura, da se u Hrvatskoj može krenuti u taj novi iskorak u realizaciji projekata energetskoga sektora. Zato pozdravljam donošenje ovog zakona, kojim ćemo to, kojim će se praktičko propustiti tim tijelima, da odlučuju o investiranju u energetiku u RH, s jedne strane, a s druge strane da prate poslovanje, vrlo važnih, za hrvatsko gospodarstvo, energetskih tvrtki, kompanija, kao što su HEP, JANAF i PLINACRO. Prema tome, mi smo prije, čini mi se mjesec ili dva ovdje u Saboru raspravljali u prvom čitanju, o Zakonu o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, u tom kontekstu smo i sukladno tom zakonu, kada je donese prije 5 g. osnovali posebnu agenciju za istraživanje i eksplantaciju ugljikovodika, koja sada zajedno sa HANDOM nastavlja djelovanje i koja praktično na sebe, preuzima taj jedan dio, vrlo važan dio energetskog sektora, kada je u pitanju istraživanje i eksploatacija ugljikovodika. Kada govorim o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, onda ću posebno još naglasiti, da sam u ime Kluba zastupnika HDZ-a 2014. g. napisao interpelaciju, u kojemu sam tvrdio tada, da je postupak istraživanja i eksploatacija ugljikovodika nezakonit, netransparentan i na taj način, kako je opisan da je štetan za RH. Na tom tragu sam i dao u okviru prijedloga Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika u prvom čitanju nekoliko primjedaba, nekoliko sugestija koje bi evo zamolio i predstavnike ministarstva da posebno uvaže kako ne bismo došli u situaciju da ponovno zakonom o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika krenemo u određeno ispitivanja i istraživanja prvenstveno ugljikovodika na Jadranu a koji nije u skladu sa ostalim prostorno-planskim dokumentima u RH. Naime, prema sada važećoj Strategiji prostornog uređenja RH nije moguće vršiti istraživanje pa onda jasno ni eksploataciju ugljikovodika u teritorijalnom moru RH a znamo da je teritorijalno more 12 milija od vanjskih otoka ili od polaznih crta a prema natječaju koji je bio raspisan prije 4 godine, bilo je moguće 6 km od vanjskih otoka odnosno 10 km od obale istraživati i utvrđivati mogućnost korištenja i vađenja ugljikovodika kako nafte tako i plina iz Jadrana. Zato kada bude ovdje u Saboru drugo čitanje, to koristim priliku, kažem nazočnost predstavnika ministarstva, da itekako vodimo računa o svim onim elementima koji definiraju postupanje prilikom istraživanja Jadrana kada govorimo o mogućoj eksploataciji ja bih rekao plina a ne nafte iz Jadrana kako nam se ne bi ponovilo situacija koju smo imali prije 4 godine kada je u Hrvatskoj hrvatska javnost itekako bila zabrinuta tim postupkom koji je bio i do kraja netransparentan a koji nije bio po meni u skladu sa zakonom. Dakle da zaključim, pozdravljam donošenje ovog zakona, držim da nam taj centar nije bio ni potreban, da su na njega potrošena određena sredstva, centar je provodio određene aktivnosti, pratio je poslovanje tog energetskog sektora, bio je angažiran na praćenju investicija o energetskom sektoru ali pored postojećih tijela u RH, pored postojeće uprave za energetiku, pored Agencije za investiranje i konkurentnost, pored ja bih rekao i Energetskog instituta Hrvoje Požar, držim da nam nema potrebe osnivati još jedno tijelo, još jednu instituciju, još jedan centar koji bi samo dovodio do preklapanja u nadležnostima kada je u pitanju investiranje u Hrvatskoj a ponavljam, to je rekao i u ime kluba kolega Horvat, da je zakonodavni okvir koji govori s jedne strane o strateškim dokumentima s druge strane o provedbenim dokumentima itekako dobro postavljen da onda ovaj centar po meni doista nema razloga postojati ali je nužno napraviti brži i jači iskorak u nove investicije u energetiku u RH. Hvala.
Hvala. Zastupnik Bulj javio se za repliku.
Evo kolega Bačić, rekli ste da je 6 godina centar koji evo sada ćemo vjerojatno svi podržati da se ugasi jer je bio neučinkovit, jer je bio štetan za RH, bio je svrha sam sebi, bio je u biti tvorevina uhljeba. Ja vam postavljam samo jedno pitanje, kad se vratimo unazad, tko je bio ministar zadužen za energetiku kad je donesena odluka o osnivanju ove agencije, tj. Sabor je 24. veljače 2012. godine to izglasao na prijedlog kojeg ministra, moram se sjetiti, ja mislim da je ti bio, možete potvrditi ili negirati, ministar Vrdoljak koji je vaš sad i koalicijski partner, pa ako možete potvrditi, bilo bi mi drago. Evo hvala.
Odgovor na repliku, zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, najprije ću vam reći ako nešto danas gasimo, ako nije bilo nužno osnovati ne znači daje pričinilo štetu, možemo se oko toga slagati ili ne. Što se tiče ministra koji je predlagao, ja vam za svaki zakon imam isti pristup a to je da je za zakon i donošenje zakona najodgovorniji Hrvatski sabor pa tako i mi saborski zastupnici. Vlada predlaže zakon. Ako ćete baš konkretno ime, nije kolega Vrdoljak, tad je potpredsjednik Vlade i ministar gospodarstva bio gospodin Ratko Čačić koji je pretpostavljam, imao najbolju namjeru da se u to vrijeme kada je tada Vlada Zorana Milanovića nagovještavala investicijski tsunami u energetiku pa da mu za to treba posebno tijelo, to je ovaj centar, očito nije bilo dobro predviđeno i to je danas dokaz da od toga odustajemo, da taj centar doista nije bio potreban, o tome sam govorio u pojedinačnoj raspravi.
Hvala. Zastupnik Vlaović javio se za repliku.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bačić, podržavam ovo ukidanje centra i smanjenje poreznog opterećenja za naše sugrađane, na ovaj način će se napraviti uštede jer to od nas traže i obrtnici i gospodarstvo, da se smanji taj državni aparat i da se smanje namete gospodarstvu i poduzetnicima, pa je moje pitanje prema vama uz ovaj centar, a navodno da ima negdje oko 200-tinjak različitih agencija, centara i sličnih institucija, koje još smatrate da nisu opravdali svoje postojanje i da li planirate smanjivati broj agencija što sigurno da bi doprinijelo daljnjem rasterećenju gospodarstva a vidimo kako je koordinirala ovaj centar za energetskim sektorom da postoje problemi i u INA-i, da se ne zna sudbina pogona u Sisku, da su upitna radna mjesta u Sisku, a nova uprava, novi član uprave Mađar radi nekakve kreacije bez pitanja suvlasnika RH pa je pitanje odustajete li od toga da INA bude hrvatska kompanija? Hvala.
Odgovor na repliku zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Vlaović, bilo je jedno vrijeme kada smo pristupali EU-u prihvaćajući brojne direktive, Hrvatska je bila sklona, tu se s vama mogu složiti, osnivanju brojnih neovisnih regulatornih tijela koje smo osnivali a možda a sada i ovakvim gašenjem iako taj centar nije nastao na način kao brojne druge agencije koje su trebale biti neovisna tijela, nije bilo potrebno i ja bih se s vama složio da je značajan broj institucija u RH koje smo osnivali na temelju europskih direktiva, a kasnije se pokazalo da nisu bile potrebne. Na tom tragu ... [[Govornik se ne razumije.]] je već sigurno petnaestak različitih institucija, ali su pripojene drugim institucijama jer smo utvrdili da doista nema potrebe toliki broj agencija, zavoda, centara, institucija u RH koji onda na određeni način značajno opterećuju državni proračun i zbog toga … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ispričavam se, gospodine Petrov, gospodine potpredsjedniče.
Hvala. Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo, da bude i poneka pojedinačna rasprava oko znači, koliko je sad? 12 i 15 jer novim poslovnikom je se dozvolilo da izvršna vlast, tj. predlagatelji izvršne vlasti ovdje dominiraju i nameću teme i naravno, da zakoni i zakonske izmjene, bez obzira što smo mi najavili da ćemo ga prihvatiti, ali je činjenica da ovim Poslovnikom dokazano da Sabor je izgubio i svi zastupnici koji bi trebali biti narodni zastupnici, mogućnost repliciranja, da trebamo čekati pojedinačne rasprave, nemamo raspravne klubove i da je se dobro cilj ispunio HDZ-a i većina da se zaustave govori tj. da se teme ne otvaraju u ovome parlamentu koje bi se trebale otvarati jer jednostavno te su mogućnosti sve manje i nadam se da ćete uskoro uvidjeti da, a narod to već uviđa, da ne smijete pogodovati samo izvršnoj vlasti, nego da morate gledati u interesu saborskih zastupnika jer šutnja saborskih zastupnika i ukidanje prava govora saborskih zastupnika dostignutih prava koji su bili u parlamentu neće doprinijeti puno u demokratizaciji RH nego se stvara jedan faraonski sustav koji očito, evo vidim da će i kolega Bačić replicirati, ja jedva čekam tu repliku. Ali ja bi se okrenuo ovoj temi o kojoj govorimo. Znači, imali smo jednu Agenciju od stotine, tisuće ureda, uprava, agencija. Imali smo jedan Centar koji je imao evo, kao što je kolega Grmoja i kazao, na 10 zaposlenih 13 šefova. Naravno, ja se ispričavam, tada nije bio ministar Vrdoljak, nego njegov tada stranački kolega Radomir Čačić koji je i sada njegova stranka je podržala vas u većini, pa volio bih da kad kolega Bačić, budete davali repliku da kažete je li smisao ove Agencije bio da se razvija hrvatska energetska, da se investira u energetiku ili da projekti budu u biti štetni za RH. Ja ću vam samo nabrojati rijeku Cetinu gdje je planirana TE Peruča, pardon, rijeku Cetinu. Na rijeci Cetini, od izvora do ušća u Omišu imamo znači, 5 hidroelektrana. Izgradnjom hidroelektrane Peruča, akumulacijskog jezera koje je bilo najveće na tom području, koje je najveće i jedna od najčišćih voda na ovome području, se promijenio tijek i sliv i ovaj, rijeke Cetine, tako da se poplavljiva Sinjsko polje, da ljudi imaju samo štete. Znači, na području gdje je u RH najviše energetike bilo, pa spomenuli ste vi kolega kojeg vas poštivam i šteta što niste ministar jer ne bi trebali braniti djedovinu od ministrice sadašnje. Šteta što vi niste preuzeli taj resor, kolega Horvat jer činjenica je na rijeci Peruči, na jezeru Peruča, na rijeci Cetini. Jer činjenica je da hidroelektrana Zakučac, da investicije koje imamo u nju i proizvodnja energije Peruče, Orlovca, ekološke probleme koje imamo s tim problemom, da od toga taj narod u tim krajevima nema ništa. Nemaju poduzetnici. I još su nam htjeli nametnuti termoelektranu Peruču. Jel to bila uloga ... [[Govornik se ne razumije.]] Centra za praćenje poslovanja energetskog sektora inovacija. Da li je to možda bila uloga da takve projekte štiti? Da li je bila uloga da štite projekte da subvencioniramo vjetroparkove, tj. obnovljive izvore energije, a vjetroparkovi koji su izgrađeni da ih subvencioniramo sa milijardu kuna, dok imamo sunca puno više nego što ima u Austriji u Finskoj, koje imaju puno više solana nego mi u RH, viši odnos u postotku proizvodnje energije. Zbog čega se nije išlo na solare? Zbog čega za ovo milijardu i pol kuna godišnje, a u tri godine to je 5 milijardi, nešto manje. Na svaku kuću u RH, na svaku ustanovu, na svaku ustanovu, kuću, privatnu, više na zgrade, mogla je biti ugrađeni solari, solarni paneli. I ne bi bio monopol, ne bi nam trebale termoelektrane, ne bi nam trebala lobirana ministrice vanjskih poslova za projekat njezinog supruga, ne bi trebali. Ne bi trebali ni trošiti energiju za to, nego bi trebali se boriti da dobijemo isključivi gospodarski pojas, da dobijemo neovisnu energetiku, da naša svaki, da nemamo monopol. Jer svako kućanstvo bi proizvodilo, manje bi sirotinje bilo. Ako bi na svaku kuću država besplatno napravila za ovaj subvencionirani dio, ispunili bi kvotu jer bi imali solare, a ne bi davali milijardu i pol kuna strancima. A projekti koji su rađeni i koji su građeni i projekti vjetroparkova, istraživanje je HEP radio, naravno. I onda bivši direktori HEP-a otvaraju preko svojih rodbina il oni sami otvaraju, naravno projektne biroe na temelju istraživanja koje je HEP radio. I to svatko zna. To svak zna živ, a svi šute, a ja mislim da vi ste stvarno bili uvaženi ministar, gospodine Horvat, govorili ste u ime Kluba HDZ-a, najveće stranke, sad ste pojedinačno. Recite jel to istina ili nije? Kome se pogodovalo? Pa ajmo, evo u Sinju primjer. Čovjek je napravio jednu halu veliku gdje je planirao imati hladnjaču za otkup povrća, da se očuva u Cetinskoj krajini i metnuo je 30 kilovata panele. Nikako upast u kvotu. Dragovoljac Domovinskog rata, cijeli rat u ratu, 100%-tni invalid. Međutim, činjenica je HRVI, hrvatski ratni vojni, on ne može dobiti kvotu, naravno kad su dobili vjetroparkovi za obnovljive izvore. A ovdje bi bila nešto što fali Cetinskom kraju bila bi znači otkup da bi mu bilo isplativo. Otkup povrća i voća proizvedenog na tom području. Prema tome, ovi centri, su svrha sami sebi, ovi centri su svrha sami sebi. Nanijeli su samo velike štete koliki je izračun, rekao kolegama, biti će 50 milijuna kuna, ali to je najmanja šteta kada zbrojimo štete, od, što se tiče same energetike, od bijelih noći, koje je počeo SDP, Slavko Linić, do INA MOL slučaja Ive Sanadera i torba brojnih koji su nosane, pa čak nisu znale da su bile pare u torbama. Pa imamo, dalje idemo znači, mislim toliki je kriminal u energetskom sektoru, da je nevjerojatno, da u mom cetinskom kraju, od izvora Cetine, do Omiša, gdje najviše imamo hitro, imamo jezera, najviše prirodni su napravili štete, uništavanja, da poduzetnik nema nikakvu pogodnost, bar da ima jeftiniju struju. Da lokalna samouprava, kao što je Sinj grad, nema nikakve pogodnosti ili olakšice zbog toga. Ništa, apsolutno ništa. Ali, kada se radi o mužu ministrice Burić, vanjskih poslova, e onda trebaju lobiranja, da njezin projekt, njezinoga supruga, koji je privatan projekt, da se izlobira, da on bude u tome području. I to termoelektrana. Zbog čega? Jel to interes naroda? Zbog čega nam ljudi iseljavaju? Zbog čega su ljudi sirotinja, zbog čega se ljudima iskopčaje struja? Zbog čega na tim područjima još su … [[Govornik se ne razumije.]] kao u vestern filmovima? Ja sam jednom pisao, da ih slučajno ne bi skinuo, još dok sam bio, dolje predsjednik mjesnog odbora, vijećnik i tako, da ih ne skine, jer to je ko u vestern filmovima, oni stupovi vise, isčokali ih ptice, katastrofa. Znači ne ulažete u krajeve, odakle crpite tu energiju i ta područja, su vam gospodine Horvat, samo, vi kažete treba dati privatnom sektoru. Kojem privatnom sektoru. Jel na ovaj način koji je bio do sada? Jel na taj način date energetiku? Dajmo i HEP cilj. Kome? Ovome što imaju vjetroelektrane dobiti? Ne znam na koji način vi to mislite, da mi to damo. Na koji se način radio HEP? Pa unutar HEP-a je bio vlasnik VisViva projekta, član obitelji. Znači, jedan od suvlasnika. VisViva govorimo o projektu, znači termoelektrana. A dok nešto niže imamo korita, projekt koji također razvija HEP nešto niže na kamešnici, koji bi regulirao i poplave na području sinjskog polja, od rijeke Cetine, e to iđe u ladicu. E zbog čega? I šta je država, županija sufinancirala, gdje je župan prošle godine, prije izbora, župan Ževrnja, dok ga niste vi smijenili držao tiskovne konferencije, da će biti izgrađena ta … [[Govornik se ne razumije.]] korita hidrocentrala. Međutim, nema je. Još jednom, podržati ću, naravno gašenje ove agencije, ali ovo je samo kap u moru. Narod neka čuje, agencija, koja nije imala niti jedna projekt, koji je HNS predložio, ovaj Sabor prihvatio 2012. sad koalicijski partner HDZ-a, onda koalicijski partner HNS, SDP-a, koji su imali 13 šefova [[Upadica: Vrijeme.]] 30 zaposlenih, možete li vjerovati, evo samo neka narod, zna, a gospodine Bačiću, možete li vi vjerovati? Hvala.
Zastupnik Grmoja, javio se za repliku, izvolite.
Kolega Bulj, bio sam tu sada ispred sabornice i pitaju me novinari, je li sramota, da je ovako prazna sabornica. Ja kažem, moji su kolege tu, koliko nas ima, 8, ima nas više nego kolega iz HDZ-a. Ali, HDZ je odgovoran za ovako praznu sabornicu. Pa čak ni njihovi zastupnici, evo, vidimo, kolega iz SDP-a ima 2, kolega iz Živog zida, nema nikoga. Zašto ih nema? Zato što se uopće ne može replicirati. Mi uopće po ovom novom Poslovniku, što ste vi rekli, ne možemo replicirati, na klubove trebamo čekati pojedinačne rasprave, možemo ovdje sjediti i čekati pojedinačnu raspravu. Ovo je važna tema. Ukida se agencija, to je predložio kolega Čikotić, još dok je bio u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike. I sami ste rekli, koliko je ta agencija imala šefova na broj zaposlenih, koliko je novca potrošila. Kolega Bačić je tada to napadao, za vrijeme dok je HNS bio u koaliciji s SDP-om, sada su mu HNS-ovci dobri, govorio je tada svašta o Radimiru Čačiću i Vrdoljaku, a sada vidimo šta se događa [[Upadica: Vrijeme.]] Ali dobro je da ono što smo mi predlagali da se to sada ostvaruje.
Zastupnik Grmoja, vrijeme. Odgovor na repliku, zastupnik Bulj.
Ova politika koju Vlada provodi, izgleda kao kada je vul u kupusu. Samo što ne dobiva batine onaj što upravlja i šta ulazi non stop u kupus i šta čini štetu kao vo nego dobiva narod batine, narod batine dobiva. Jer je činjenica, da je tada, dobro ste primijetili, kolega Bačić, bio protiv ove, a tada i nije podržavao. E sada je došlo u fazu, kada on od HNS-a smjenjuje jednu agenciju, koja je kap u moru. Mi smo za to, jer ovo je kap u moru. Mi smo za to, ali ovo je kap u moru, od stotine tisuću agencija, to je prvo. Drugo, vrlo bitno ste rekli, pravo govora. Ja sam jutros rano išao, morao sam ići jer je HDZ vlada proglasila Drniš razvijenim krajem. Drniš je izgubio, kolega, kolega Grmoja 6%, dobiti od nacionalnog parka Krka, zbog toga što su ga proglasili razvijenim, jer ovdje to nemam kada reći. Nemam kada reći, jer ste obezvrijedili ovaj Parlament, … [[Govornik se ne razumije.]] Drniš, da se raspitam, da li je stvarno razvijen Drniš [[Upadica: Hvala.]] Čak … [[Govornik se ne razumije.]] nego nema mačke ni miševa nema više. Hvala.
Hvala. Zastupnik Bačić, javio se za repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, dosadašnja ili jutrošnja mlaka rasprava, kako ste vi otprilike označili nije rezultat izmjene Poslovnika. Tome najbolje uvijek govori činjenica, da ste vi, ako se ne varam, jutros već imali 10-tak, 12, 13 javljanja. Vi osobno, dvije pojedinačne, plus replike, dakle i vama kao zastupniku ovaj izmijenjeni Poslovnik ništa ne priječi da se javljate, sudjelujete u raspravi. Kažete ne otvaraju se teme, evo kolega Škibola je jutros u stanci istaknuo problem beskućnika u Hrvatskoj, prema tome ništa nije bitno promijenio ovaj Poslovnik da mi kao zastupnici ne možemo o tome govoriti i ovoj temi i o bilokojoj drugoj temi, prema tome, to ne stoji. Što se tiče investicija koje ste spomenuli, pazite ja jesam za održivi okoliš, kolega Bulj ali ukoliko budemo na svaki projekt gledali kao što vi gledate, onda ćemo u pravilu iseljavati tamo gdje se investicije provode i gdje se brine i o okolišu ali i o radnim mjestima.
Odgovor na repliku, zastupnik Bulj.
Kolega, da Poslovnik nije dobar evo vidjeli ste, premašili ste 20 sekundi, ništa niste rekli. Bila vam je spora misao. Ja sam jutros bio u Drnišu zbog vašega zakona kojega ste vi donijeli, proglasili ste regionalni razvoj zakonom, indeksacijom, Drniš razvijenim gradom. I Drniš je izgubio 6%, ratom obrušeni grad, nikad manje stanovnika a uveli ste zbog kvote zbog zaposlenosti, naravno da nema nezaposlenih u Drnišu kad su svi ljudi otišli ća, tu ste metnuli jedan od kriterija. Prema tome, bio sam u Drnišu jutros, a da ja po vama, po vašim kriterijima sazivam stanku, u vašim zadanim normama, e nećete to, to nećete, vi ste mogli tu biti Sanaderu, Plenkoviću, Kosorici, Karamarku da vi meni rečete kad ću ja imati stanku, po vašim uvjetima, nećete Bačiću, nećete, recite Vladi da se ne ponaša kao vol u kupusu jer ne dobivaju oni batine nego narod. Hvala.
Za pojedinačno sudjelovanje u raspravi prijavio se zastupnik Darko Horvat, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Šteta je stvarno što nekih aktera ove dramaturgije u Hrvatskom saboru danas nema ovdje jer bi se ja usudio prozvati i njih, ali prije nego se usudim bilokoga prozivati tko danas ovdje sjedi, samo ću još sa par kratkih rečenica nadovezati se na izlaganje koje sam imao u ime kluba. Dakle, u jeku želje da se suze administrativne procedure i broj potrebnih što upravnih što neupravnih akata da bi se uopće dogodila bilokakva investicija nakon toga investicija u energetskom sektoru, ja sam siguran da ukidanjem CEI-ja nismo i nećemo stati. Slažem se sa nekoliko komentara koji su danas iz kluba saborskih zastupnika jasno dali do znanja da još uvijek i nakon ukidanja CEI-ja u energetskom sektoru imamo institucije koje multipliciraju potrebu za ishođenjem potrebne dokumentacije ili u izdavanju potrebnih suglasnosti ili ugovaranju priključenja inih drugih stvari koje su bitne u energetskom sektoru i mislim da ćemo vrlo brzo možda čak i prije donošenja nove Strategije energetskog razvoja na stol staviti i proanalizirati ulogu hrvatskog operatera tržištem energije. Danas kada smo kroz … [[Govornik se ne razumije.]] i treći energetski paket a tu nam je pred vratima već i zimski četvrti energetski paket, uspjeli ustrojiti operatere prijenosnog i operatere distribucijskog sustava uz postojanje danas inih drugih agencija i regulatora na energetskom sektoru koji u ovom trenutku je povezan sa istom takvom institucijom u Bruxellesu uz postojanje burze električne energije, pitanje je koje su to danas ingerencije i što to danas ustvari HROTE radi. Ne nabavlja energiju, ne uravnotežuje sustav, izdaje akte odnosno sklapa ugovore u segmentu obnovljivih izvora, ne radi to već protekle 2 godine jer se novi ugovori ne sklapaju i u jednom trenutku siguran sam da će se filozofija koju gaje i imaju zemlje zapadnog svijeta, energetski sektor objediniti po jednu jedinstvenu odnosno jedno jedinstveno operativno tijelo koje ćemo nazvati energetskom agencijom a biti će produžena ruka uprave za energetiku ili možda jednog dana Ministarstva energetike te će one strateške odrednice koje će ministarstvo osmišljavati, upravo ta agencija provoditi u djelo. Još me jedna stvar ovdje danas fascinira, nekako razmišljam da li ju prešutjeti ili ne, ali kolega Bulj, moram se osvrnuti na hrpu netočnosti koje ste iznijeli danas i u replikama i kod bilokojeg javljanja na temu energetika. Dakle, ne da me fascinira to vaše neznanje nego me fascinira uopće nepostojanje želje da shvatite i naučite kako nastaje energetski projekt bez obzira da li on bio javna investicija ili privatna investicija, koliko mu dugo treba u tom razvoju i ono što je najbitnije, da bismo jednog dana bili dio zapadnog civiliziranog svijeta, svaka investicija morati će u Hrvatskoj jednog dana pod istim onim uvjetima i zakonu, pod istom onom fizibilnošću u trenutku kad je odobrena, biti i puštena u pogon. A to što se investitori u jeku razvoja projekta 3 ili 5 puta promijene zakoni, pa ljudi koji investiraju da li vlastiti kapital iz vlastite akumulacije ili kreditna sredstva, projekt završavaju pod potpuno drugačijim uvjetima u odnosu na one pod kojima su počeli, za to nisu krivi investitori i zbog tog razloga investitora pravih u Hrvatskoj nema. Ali ima jedna dobra stvar u toj cijeloj priči. I vi i ja živimo u sličnom, ali vrlo različitom kraju. Dakle, vaša rijeka Cetina je energetski i to bogati energetski izvor. I općine i gradovi, katastarskih općina koji su obuhvat svih tih hidroelektrana koje vi danas spominjete i imaju po svakom kilovatsatu proizvedene električne energije primaju naknadu od HEP-a. Isto tako općine u vašoj Cetinskoj krajini kao i općine u Varaždinskoj i Međimurskoj županiji. I ne fascinira mene to što vi ne znate, nego mene fascinira što vi činjenice ne želite prihvatiti. A ako vas zanimaju činjenice onda nije za učenje Hrvatski sabor nego kao i kolegi Pernaru izrečeno sa ove govornice od strane ljudi koji rade i žive u HAZU probdivene noći koje smo mi neki probdili a vi neki niste. I normalno je da ste se bavili nekim poslom u svom radnom vijeku i taj posao jako dobro znate. I ja se danas ne bih usudio razgovarati s vama o onome što ste vi radili i s čime ste se bavili 25 godina. Ali otkud vama hrabrosti raspravljati o stvarima o kojima pojma nemate, nikad ih čuli niste u onom izvornom pravom smislu a ni volju pokazali niste da ih naučite, ja vam se stvarno divim. I s time ću ovo svoje pojedinačno izlaganje i završiti.
Pitanje je saborski zastupniče Horvat koliko vi možete procjenjivati što je netko radio. Tako da ne upućujem ja sada još jednu opomenu da se ne digne povreda Poslovnika. Zastupnik Bulj zatražio je repliku, izvolite.
Ma vi kao jedan od boljih ministara, i žao mi je što vi ne vodite ministarstvo, ja sam bio 17 godina hrvatski vojnik, časnik hrvatske vojske ali ušao sam u politiku baš zbog ovih situacija koje vi podržavate ali me niste u ničemu demantirali, zbog politika onih koji se, političke elite, intelektualne elite koje su dovele državu ovdje gdje jesu. I nije istina da moj sin dobiva i kune zbog HE Peruča ili bilo koje druge. To provjerite, znači lažete, obmanjujete javnost i to ste navili. To ste navikli i u slučaju INA MOL, to ste navikli, bijele noći. Kako su otišle bijele noći? Je li ja lažem da nisu otišle bijele noći? Šta je s INA-om, na koji način, objasnite narodu vi, vi ste sveznalica, recite evo, vi ste trebali biti ministar, puno ste bolji za energetiku od brojnih drugih, pokazali ste se i dokazali. Pa molim vas da odgovorite zbog čega npr. Sinj nema, kada vi znate da imaju … [[Govornik se ne razumije.]] nema nikakvu naknadu od toga što ima, što se dole na tom području najviše električne energije proizvodi.
Odgovor na repliku zastupnik Horvat.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Bulj, ja se nadam da snimke postoje, ja se nadam da će se nakon što kroz nekoliko dana ustanovimo, a ovdje su i relevantni ljudi koji vam to mogu i potvrditi ili demantirati, svaki kilovatsat proizvedene električne energije u proizvodnim pogonima hidroelektrana podliježu naknadama i HEP ih uredno plaća. Dakle, tvrditi da su to neistine, ili tvrditi da je to izrečeno u ne znam kakvom kontekstu jer upravo ono što ja vama tvrdim, jedno obično neznanje i ne zamjeram vam na tome jer se u životu s tim stvarima nikad niste bavili a čast i dužno poštovanje vama kao hrvatskom branitelju i časniku Hrvatske vojske.
Zastupnik Šuker, javio se za repliku.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Horvat javio sam se za repliku vama da prokomentiramo oko neovisnih regulatora. Mislim da ti neovisni regulatori vrlo često ovom Visokom domu služe za političko prepucavanje. Neovisni regulatori bi trebali biti produžena ruka ovog Visokog doma iz dva razloga. Iz jednoga je što ih mi imenujemo i nama podnose izvješće a neovisni regulatori su ti koji kontroliraju da li se pravila igre koje mi u ovom Visokom domu donesemo kada donosimo zakone primjenjuju u svim dionicama određenih procesa. I to je bit cijele priče. I drago mi je da ste spomenuli da u ovoj državi treba agencija za energetiku a isto tako i ministarstvo energetike jer mislim da Hrvatska ima tu velike potencijale ali ne za politikanska prepucavanja nego stvarno za dobrobit hrvatskih građana.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Horvat.
Hvala. Poštovani kolega Šuker, dakle što bi neke institucije trebale biti a što su one danas o tome bismo mi mogli jako puno vremena potrošiti. I vjerovali vi meni ili ne ja ću se složiti sa jednom od kolege Marasa danas izrečenom rečenicom, ajmo pustiti malo na miru tu našu prošlost i probajmo vidjeti na koji način sustav možemo graditi i izgraditi u našoj bližoj budućnosti. A da na energetskom tržištu, a prvenstveno u razlučivanju tržišnog i reguliranog biznisa i onog što treba investirati u sustav kroz održavanje investicije u izgradnju mreže da moramo imati daleko boljeg i snažnijeg regulatora i to ne politički orijentiranog već stvarnog strukovno ekipiranog i jakog i mislim da nema u ovom Visokom domu ni jednog saborskog zastupnika koji ne dijeli vaše mišljenje. Hvala.
Za završnu riječ u ime Kluba zastupnika javio se Miro Bulj u ime kluba MOST-a.
Evo, u ime kluba bih samo kratko kazao da je dobra činjenica šta uvijek zastupnici tj. moje kolege, u ovom slučaju iz HDZ-a omalovažavaju svaku riječ saborskog zastupnika pa tako malo prije i kolega Horvat, naravno, ja ću još jednom ponoviti, kolega Horvat, da je Hrvatska država dovedena u ovu situaciju poglavito 2/3 Hrvatske zbog toga što se vlade ponašaju kao što sam rekao, kao volovi u kupusu. Međutim, ne dobivaju oni batine, nego dobiva narod batine. Znate, kad vol uđe u kupus, kad dobije batine, neće više. Međutim, ovdje dobiva narod, a ne vi i politike koje ste provodili. Ja zaista sam vas nekoliko puta i pohvalio. Međutim, činjenica je sve što sam govorio da je istina. Pa sjećate se slučaje INA-e. Vi ste onda bili u Vladi, vi ste onda branili da tu nema nikakvih sukoba interesa, da je INA-mol, da dobro funkcionira, a baš zapalo mene. Kako mene nakon 25 godina toga dopalo mene, čovjeka iz Sinja sa Suvača sela, baš da govorim o ovim problemima. Znate zbog čega? Jer živim u kraju gdje ljudi odlaze, jer živim u kraju gdje eneinfrastruktura nisko naponska, visoko naponska, dok dođete dol vidite da nema u western filmovima, a to ću vam potvrditi još jednom. Sinj ne dobiva novac jer se prolazi Cetina kroz Sinj, nekad je dobivao. Međutim, to ništa ne znači što nama Sinjsko polje poplavljuje, niti imamo kakvu naknadu i to vam je istina. Slobodno možete provjeriti jel to istina. Provjerite i vidite. A omalovažavati saborskog zastupnika zbog čega o nečem govori, zbog toga što sam u lokalnoj politici ponikao, već 10 godina tu djelujem, od mjesnog odbora pa naviše. Nije me imenovao ni Karamarko ni Kosorica ni Sanader ni bilo tko. Niti sam ... [[Govornik se ne razumije.]] ni zlatom, nisam tezgario državnim interesima, od bušenja Jadrana do INA-mol, možete sve to pojasniti. Pojasnite sad u ovome. Još ću jednom kazati, agencije kojih imamo znači, 56, 9000 radnika, uprava, ureda, pa to je na stotine tisuća zaposlenih koji je svrha sama sebi. Pa ovdje je dokazano da ova agencija od 2012. je svrha sama sebi. Da niti jedna investicija, osim štetnih koje se pojavljivale. Ja ne znam kako će kolega ... [[Govornik se ne razumije.]] je o tome govorio, kao će kolega Horvat, vidim da je se odmah prijavio u ime kluba, vidim da je se zaoštrila malo tema, pa kako njega kao stručnjaka ja nestručnjak mogu isprovocirati. Kako vi tumačite vjetroelektrane ove podsubvencije za obnovljive izvore energije, da milijardu i pol kuna godišnje dajemo strancima, a da naši ljudi ne mogu dobiti ni na kući solare, ne mogu jednostavno upasti u kvotu, jer u zadnju sekundu se zna i znate po kojem ključu. Gurne se džep i tako je to funkcioniralo. Tako svi poticaji i u poljoprivredi, energetici, tako je to funkcioniralo i na taj način ide. I vi hoćete kazati da ja ne govorim istinu? Pa dobro, vama ako narod vjeruje, gospodine Horvat, neka vam i dalje daje potporu. Ja samo govorim običnim jezikom istinu i činjenicu da je za taj novac na svaku kuću koju dajemo subvencioniramo vjetroelektrane, ove obnovljive izvore vjetroelektrane, tu energiju strancima, da smo mogli na svaku kuću staviti panele solarne, na svaku, besplatno država i da smo mogli imati neovisnu energetiku. Obnovljive izvore, a imamo sunce, ne možete reći da nemamo ako Finska više od nas proizvodi, Austrija i druge države. Znači, to je pitanje logike. Ja znam da ste vi stručnjak, da vas možda ponižava ako ja rečem ove činjenice koje su javne i dostupne, koje možete vidjeti. To je jednostavno tako. Primjera za termoelektranu Peruča je 500 megavata bila. Sa 100 tisuća panela od 5 kilovata mogli smo imati znači, isto obnovljive izvore energije, na primjer. A subvencije koje smo dali za vjetroelektrane i ostalo ili plin je isto obnovljivi izvor. U ovim uvjetima kad se koristi za grijanje i to znate. I tu novac odlazi u nečije džepove, a ne ide za zaštitu čovjeka. Prema tome, sve subvencije, poticaji. Još nešto kolega, na kraju. Mi ćemo podržati ovo. Podržati ćemo. Međutim, novac, mjenice koje je koristio Agrokor, 10 milijardi kuna, mjenice bez pokrića. Znaš tko je digao kaznenu prijavu? Ja. I dokazano je da je točno. To je guverner HNB-a priznao. 10 milijardi kuna. Kako je mene to dopalo? Kako vas nije gospodine Horvat dopalo, kao stručnjaka? Znači, ili bi ... [[Govornik se ne razumije.]] trebao odgovarati ili oni koji su školovani, a znali su i koji su bili na tim mjestima. Evo, pa odgovorite tko bi trebao odgovarati za to. Hvala.
Povreda Poslovnika, zastupnik Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj je u dva navrata povrijedio članak 238. Poslovnika iznoseći neistinu. Naime, kolega Bulj, hidroelektrana Peruča, na kojoj sam i sam 4 godine radio, plaća naknadu kao što vam je to kolega Horvat rekao i to jedinicama lokalne samouprave na kojima se nalazi [[Upadica Petrov: Zastupnik Bačić, ja bih vas moram prekinuti. Niste pravilno citirali čl. 238.]] Je, kako nije? … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Gospodine Bačić, vi ste ti koji ste mijenjali Poslovnik i uopće se s vama neću svađati. Ja vas opominjem da se zaustavite jer niste po čl. 238., nema citata neistina i vaš predsjednik Sabora je mene osobno upozorio da toga nema u čl. 238. Zato bih zamolio cijenjene zastupnike da pravilno citiraju Poslovnik koji su izglasali. Zastupnik Bulj javio se za povredu Poslovnika. Izvolite.
238. povrijedio je govoreći neistinu kolega Bačić, zbog toga što sam ja rekao da grad Sinj gdje protječe rijeka Cetina nema nikakvu naknadu, [[Upadica Petrov: Zastupnik Bulj, ja sam upravo… Zastupnik Bulj,…]] [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Zastupnik Bulj, hvala. Za završnu riječ u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti će zastupnik Darko Horvat.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Još jednom sve skupa lijepo pozdravljam i na samom početku od ovih 5 minuta, kolega Bulj, niti jednom riječju nisam omalovažio ono što ste nekad radili, niti ovo što sada radite. Ja sa svjestan činjenice da postoji jako puno toga što ni ja ne znam, spreman prihvatiti činjenicu da neke stvari ne znam jer nikada se u ovom Saboru neću javljati i raspravljat o socijali, o zdravstvu i takvim temama, uvijek koristim priliku izaći za ovu govornicu i govoriti o onome što sam radio zadnjih 25 godina. Ja ću vam se ispričati s ove govornice zbog ove riječi omalovažiti, ali vam još jednom ponavljam, cijenim vas i kao čovjeka i kao hrvatskog branitelja i ničime vas nisam omalovažio. I nadovezat ću se na ono gdje sam stao. Dolazimo iz sličnih i različitih krajeva. Znate po čemu smo slični? I ja imam rijeku Dravu i ja imam kada se vratim sada do onog Dravograda 11 hidroelektrana na toj Dravi. Ni moja Donja Dubrava nema inih drugih naknada osim naknade za proizvodnju električne energije iz Hidroelektrane Dubrovnik, uzvodno takvih je objekata 11. I znate što je poražavajuće u toj cijeloj činjenici? Što su svi nastali i izgrađeni prije '91. godine. I još jedna stvar je vrlo interesantna, vi tvrdite da iz vašeg kraja postoji egzodus stanovništva. Da, svjesni činjenica da im se uvjeti niti radna mjesta nisu otvorili jer je prioritetna zaštita okoliša, zaštita prirode i jedino u RH u zemljama našega okruženja Studija utjecaja na okoliš može zaustaviti projekt, jedino u Hrvatskoj. U svim drugim zemljama gdje se projekti i objekti grade Studija utjecaja na okoliš veli kako će se gradit i uz koji minimalni utjecaj na okoliš. Jedino u Hrvatskoj studija utjecaja na okoliš može reći objekt se neće graditi i tu je kvaka i tu je greška. Kada svakom investitoru pustite pet ili sedam godina da investira, da ulaže, obećavate mu brda i doline, a nakon sedme godine i utrošenih nekoliko milijuna kuna mu ta ista studija veli da projekt dalje razvijati ne može onda se mi svi skupa pitamo po čemu je to investicijsko okruženje u Hrvatskoj drugačije od zapadnog svijeta. I ono što je činjenica, kolega Bulj, mi smo se u Međimurskoj županiji i u mojoj Donjoj Dubravi davnih, davanih dana prije tridesetak godina počeli baviti time da privučemo investitore, da otvorimo radna mjesta i da kroz te investicije i uplatom dohotka u proračun jedinica lokalnih samouprava gradimo i izgradimo infrastrukturu. Sada su nam se pojavili strukturni fondovi, naučili smo u zadnje tri godine i tim novcem graditi infrastrukturu. Dakle ono što je želja i nas koji smo u 15 zadnjih godina bili u lokalnoj samoupravi u općinskim vijećima i inim drugim institucijama, dinamički kako se proces razvija i noviteti do kojih dolaze njima se prilagođavamo i njih prihvaćamo. I kod nas u Međimurskoj županiji je činjenica prioritet nužni, možda ne i dovoljni uvjet da se infrastruktura ne gradi novcem naših poreznih obveznika već kroz strukturne fondove i državnim investicijama. Jednog lijepog dana kada se u tu Cetinsku krajinu vašu koju sam prošao uzduž i poprijeko, koju cijenim i volim i uvijek se rado u nju vraćam, kada počnu dolaziti investitori i kada se u toj Cetinskoj krajini krene razvijati gospodarska djelatnost onda će i ljudi ostajat i tamo će živjet. Hvala lijepo.
Za povredu Poslovnika javio se zastupnik Bulj.
238. članak, kolega je u svojoj raspravi rekao opet netočnost. Ne dobivaju … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Zastupnik Bulj, upozorio sam na jednak način i zastupnika BAčića, budući da sam ga upozorio kako u članku 238. ne stoji navođenje neistina, članak 238. se ne može koristiti za davanje replika. Upozorio sam na to već i gospodina BAčića. Ne možete ga koristiti kao mogućnost repliciranja.
Rekao je neistinu … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Hvala. Za završnu riječ javio se predlagatelj državni tajnik Ivo MIlatić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Cijenjene zastupnice i cijenjeni zastupnici. Ja bih se u ime predlagatelja Vlade RH i ministarstva zahvalio na raspravi i ustvari zahvaljujem na podršci ovome zakonu jel koliko sam shvatio od svih onih koji su govorili podržavaju da se ovaj zakon usvoji ovako kako je prihvaćen. Ono što eventualno bih još samo dodao, suglasio bih se sa konstatacijom gospodina BAčića da nešto što je bilo osnovano sada ukidamo u svojoj naravi ne možemo nazvati štetno jer činjenica je ja sam sticajem okolnosti bio pomoćnik ministra gospodarstva kada je ovaj centar osnivan. On je itekako u svojim počecima imao jedan zamašnjak i osnivao se registar i sve ostale djelatnosti koje su bile kasnije su određene druge agencije preuzimali svoju djelatnost toga i sada je neminovno da taj centar ukidamo kao što smo predložili jer smo i mi u ministarstvu odlučili preuzeti poslove koje je on radio. Što se tiče ove naknade za zauzeće u prostor tu definitivno stoji konstatacija da je to 10 kuna po MWh i da se sukladno zauzeću o prostoru odlukom Vlade određuje. Nažalost, gospodinu Bulju Sinj očito nije u području HE Peruća neovisno što Cetina prolazi i to je to. Sve u svemu zahvaljujem se i Ministarstvo zaštite okoliša će nastaviti sve raditi što je CEI do sada radio, a to je prvenstveno kao nacionalno koordinacijsko tijelo za energetsku učinkovitost i za biogoriva.
Hvala. S ovim zaključujem raspravu, glasovati ćemo [[Upadica Bulj: Replika, replika.]] Već ste imali 3 replike.
Evo kolega iz HDZ-a pogledajte što znači ovo, opet … [[Govornik se ne razumije.]]
Zastupnik Bulj, molim vas, nemojte kršiti Poslovnik, hvala. S ovim zaključujem raspravu, glasovati ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija, drugo čitanje, P.Z. broj 214, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 76 glasova donijet Zakon o prestanku važenja Zakona o Centru za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicija.
Sljedeća točka je: - Konačni prijedlog Zakona o korištenju psa pomagača i terapijskog psa, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 221 Predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a, na temelju članka 85. Ustava RH i čl. 172. i čl.204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja, da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, članak 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Zastupnik Siniša Varga, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Evo, pred nama je Prijedlog Zakona o korištenju psa pomagača i terapijskog psa, sa konačnim prijedlogom zakona P.Z. 221, koje Klub SDP-a predložio u saborsku proceduru, u više rasprava i na odborima, smo više puta naglašavali zašto je potrebno donijeti ovaj zakon, pa ću ja još jedanput sublimirati ovdje. Naime, dosadašnje zakonsko rješenje, je, odnosno, ovim prijedlogom zakona, na bolji način se uredilo područje korištenje psa pomagača i terapijskih pasa, koje je sada uređeno Zakonom o kretanju slijepih osoba uz pomoć psa vodiča iz 1998. g. Navedenim zakonom, uređeno je pravo slijepih osoba sa psom i vodičem na korištenju prijevoznih sredstava i slobodnih pristupa na javnim mjestima, ali ne i njezino pravo zadržavanja, tj. boravka na spomenutim mjestima. Što u provedbi zakona dovodi do znatnih problema. U predloženom zakonskom prijedlogu, isto bi se bolje definiralo, proširilo bi se krug korisnika usluga, propisalo tko još može obavljati djelatnost, kao i uvjeti za obavljanje djelatnosti uzgoja socijalizacije i školovanje pasa pomagača i terapijskih pasa, što je do sada moglo jedino Hrvatska udruga za školovanja pasa vodiča i mobilitet. Prilagodbom zakona, ujedno bi se i definiralo vrste pasa koje se koristi za pomoć korisnicima. Osobe koje … [[Govornik se ne razumije.]] sudjeluje školovanju, edukaciji i korištenju pasa pomagača, te njihov položaj, prava i obveze. Evo, pred vama je kratki zakon od 26 članaka. Vrlo dobro i cjelovito objašnjava i problematiku i način uređenijeg ovog područja i predlažem svim zastupnicima i zastupnicama da prihvate ovaj zakon. Hvala lijepo.
Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ines Strenja Linić, predsjednica Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane predstavnice ministarstva i ovo malo zastupnika koji ste tu, danas. Htjela bi reći da je Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku još 28. veljače raspravljalo o prijedlogu Zakona o korištenju psa pomagača i terapijskog psa, koji je Saboru dostavio Klub zastupnika SDP-a. Dakle, Odbor je raspravljao o ovom zakonu kao matično radno tijelo i uvodnom obrazloženju predlagatelj objasnio kako bi se prijedlogom zakona, na bolji način uredilo područje korištenja psa pomagača i terapijskih pasa, koji je sada uređeno Zakonom o kretanju slijepe osobe, uz pomoć psa vodiča iz '98. g. Znači dugih godina, mi nismo imali nikakvo poboljšanje na ovom području i zbog toga zapravo je ovaj zakon i predložen. Navedenim zakonom, uređeno je pravo slijepe osobe sa psom, vodičem, na korištenje prijevoznih sredstava i slobodan pristup na javna mjesta, ali ne i njezino prava zadržavanja, tj. boravka na spomenutim mjestima, što u provedbi zakona, dovodi do znatnih problema. U predloženom zakonskom prijedlogu, isto bi se bolje definiralo, proširio bi se i krug korisnika usluga, propisalo se tko još može obavljati djelatnost, kao i uvjeti za obavljanje djelatnosti uzgoja, socijalizacije i školovanja pasa pomagača i terapijskih pasa, što je do sada mogla jedino Hrvatska udruga za školovanje pasa vodiča i morbiditet. Prijedlogom Zakona, ujedno bi se i definirale vrste pasa koje se koriste za pomoć korisnicima, osobe, koje su ostale, na ostale načine, sudjeluju u školovanju, edukaciji i korištenju pasa pomagača, te njihov položaj, prava i obveze. Ministrica za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, obrazložila je mišljenje Vlade RH, kojom se predlaže Hrvatskom saboru, da ne prihvati predložene prijedloge zakone, s obzirom na to da je trenutačno u postupku izrade nacrt prijedloga zakona. Zakonski prijedlog koji je dostavio Klub zastupnika SDP-a, u stvari je preslika nacrta prijedloga, čiji je stručni nositelj izmjene, s manjim izmjenama resorno ministarstvo. Nakon usuglašavanja, s obzirom na opseg i sadržaj dobivenih primjedbi, ministarstvo će ponoviti postupak savjetovanja s javnošću, navela je ministrica. Dakle, članovi odbora u raspravi su postavili pitanje, suglasja prijedloga zakona u odnosu na predlagatelje, Vladu RH i Klub zastupnika SDP-a, slažući se s potrebom što skorijeg donošenja zakona, koji bi na odgovarajući način uredio ovo područje. Nakon, provedene rasprave Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, većinom glasova, znači 2 suzdržana i 5 protiv, nije podržao donošenje zakona, o korištenju pasa pomagača i terapijskog psa. Hvala.
Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje. Marija Pletikosa, državna tajnica u Ministarstvu za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku.
Potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku je kao stručni nositelj nacrta prijedloga Zakona o korištenju psa pomagača već imalo izrađen nacrt ovog zakona u trenutku kada je Klub zastupnika SDP-a Hrvatskom saboru dao svoj prijedlog. Do sada je proveden veći dio postupka donošenja spomenutog zakona sukladno zakonu o procjeno učinaka propisa te su u listopadu 2017. godine prikupljena sva mišljenja nadležnih tijela. S obzirom na opseg i sadržaj dobivenih primjedbi, nakon usuglašavanja s istima, izrađen je dopunjen je tekst nacrta prijedloga zakona. Trenutno je u tijeku radni dogovor radi usuglašavanja novog teksta nacrta prijedloga zakon sa Uredom za zakonodavstvom, Ministarstvom financija, MVEP-om i Ministarstvom poljoprivrede. Nacrt prijedloga zakona još jednom će se objaviti na e-savjetovanju radi informiranja javnosti i prikupljanja primjedbi i prijedloga. Važnim smatramo naglasiti da je dostavljeni prijedlog Zakona o korištenju psa pomagača i terapijskog psa s konačnim prijedlogom zakona koji je u Hrvatskom saboru predložio Klub zastupnika SDP-a, gotovo identičan nacrtu prijedloga Zakona o korištenju psa pomagača čiji je stručni nositelj ovo ministarstvo. Slijedom svega navedenog, Vlada RH ne podržava donošenje prijedloga Zakona o korištenju psa pomagača i terapijskog psa s konačnim prijedlogom zakona koji je u Hrvatskom saboru predložio Klub zastupnika SDP-a samim tim što se navedeni sadržaj već nalazi u postupku izrade i donošenja. Hvala lijepo.
Na izlaganje predstavnika Vlade ostaje replika od zastupnice Marije Alfirev, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, hvala. Uvažena državna tajnice. Evo ja ću se samo replicirati na ovo što ste rekli o proceduri donošenja. Pročitala sam kratko, jasno mi je da ne podržavate zakon SDP-a međutim sami razlozi mi nisu naravno prihvatljivi, to da je nešto u proceduri u da već imate već mi upada u oko da je mišljenje koje ste dali, evo imate ga od 1. prosinca čini mi se, gdje govori da će svi poslovi biti obavljeni tijekom 2017. te da će početkom veljače 2018. već ući u redovnu proceduru. Sada smo svibanj, sada već govorite jednu drugu priču pa mi se nekako čini da se to dosta odugovlači i nekako mi je evo, pod velikim upitnikom, hoćete li vi uopće izaći sa ovim vrlo, vrlo, vrlo važnim zakonom a ne podržavate naš.
Odgovor na repliku.
Poštovana zastupnice, točno je da je to rečeno međutim kako je bio veliki broj primjedbi na prethodni tekst zakona, dok se sve usuglasi i donese, jednostavno potrebno je određeno vrijeme da se ovaj tekst prilagodi. Hvala.
Otvaram raspravu. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista javio se za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnica Ines Strenja-Linić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle, MOST nezavisnih lista će podržati ovaj zakon koji već dugih 20 godina zapravo čeka da ugleda svjetlo dana i mene zbilja ne zanima da li je prijedlog zakona pisao SDP i njegovo ministarstvo nekih 2015., da li je tad odrađeno savjetovanje, da li se na te sve primjedbe odgovorilo do kraja 2017., to niti one koji trebaju ove pse niti svi tu djecu, sve se to osobe koje trebaju tako psa, ne zanima. Mi smo tu i mi to trebamo odraditi. Zbog toga ovaj zakonski prijedlog koji je dobar mi ćemo podržati a ja ću samo par stvari još jednom ponoviti. Dakle, zakonski reguliranje ove djelatnosti i stvaranje temelja za širenje broja pružatelja usluga na području RH pridonijet će smanjenju lista čekanja za procjenu i dodjelu pasa pomagača te različitim korisničkim skupinama počevši od osoba sa invaliditetom, djece s teškoćama u razvoju te osoba s kroničnim bolestima čiji intenzitet je utvrđen posebnim propisima i olakšati im uključivanje u svakodnevne životne situacije. U ovom trenutku jedino slijepe osobe koje imaju potrebu koristiti psa pomagača radi zadovoljavanja osnovnih životnih potreba, imaju pravo koristiti psa pomagača u sredstvima javnog prijevoza te pravo neometanog pristupa i boravka sa psom pomagačem na javnim mjestima, mjestima svog grada, obrazovanja i slično što nije osigurano ostalim korisničkim skupinama. Ovim zakonom čak se i omogućava oni koji treniraju te pse, dakle da i oni mogu proći javni prijevoz i te pse zapravo i naučiti kako bi poslije toga bili dodijeljeni korisniku. Predloženim zakonom osiguralo bi se ustanovama, udrugama i drugim pravnim osobama obavljanje ove djelatnosti te bi se svim korisnicima osiguralo pravo na korištenje sredstava javnog prijevoza te neometan pristup i boravak na javnim mjestima kao i ostalim mjestima zadovoljenja životnih potreba zajedno sa psom pomagačem. Dakle, tek ovim zakonom može se omogućiti da slabovidno dijete može psa imati sa sobom i u predškolskoj ustanovi, za vrijeme školovanja, osobe mogu imati ovog psa i na svom radnom mjestu, dakle mi ovim zakonom sveobuhvatno rješavamo ovu problematiku. Na taj način bi se spriječila mogućnost diskriminacije među korisnicima istih potreba a koji do sada to pravo nisu mogli ostvariti. A ja bi vam samo u par riječi rekla nešto o tim psima. Dakle, pas pomagač ili po svjetskoj klasifikaciji assistance dog širok je pojam kod kojeg je nama najviše poznat pas vodič. Međutim tu su i psi koji pomažu u rehabilitaciji djece, osobama sa oštećenjem sluha, osobama u invalidskim kolicima, pomagači osobama koje boluju od kroničnih bolesti poput dijabetesa i epilepsije. Sve su to psi pomagači. Dakle pas vodič ima dugu tradiciju u Hrvatskoj i možemo reći da danas svi znaju za njega. Zakon o kretanju uz pomoć psa vodiča postoji još od davne '98. i iako još u nekim mjestima, na nekim mjestima u koje pas treba ući, znamo o kojem i kakvom psu je riječ, još uvijek ima problema. Dakle pas pomagač je novi pojam i na njega se tek moramo naviknuti. Dakle osim psa vodiča, tu su i psi pomagači za osobe sa oštećenjem sluha, zatim su tu rehabilitacijski psi za koje ljudi manje znaju i manje su za njih zainteresirani a oni se u svijetu zovu service dog for disabled. To je pas koji pomaže osobama u invalidskim kolicima sa točno određenim zadacima. Zatim postoje psi koji pomažu osobama koje imaju dijabetes, oni njuhom mogu prepoznati da li je ta osoba pala u dijabetičku komu. Zatim epilepsiju, znači psi koji će, zovu se … [[Govornik se ne razumije.]] odnosno … [[Govornik se ne razumije.]] dog, znači reagirati će na osobu koja je dobila epileptički napad, zatim assistant dog for children, odnosno psi pomagači baš za djecu s teškoćama koji se kod nas zovu i terapijskim psima. I naravno postoje oni psi, takve imam i ja kod kuće koji pomažu u samom terapijskom procesu i zovu se zapravo teraphy support dog. To je nešto o čemu se najmanje zna. Što konkretno radi član pomagač? On je član obitelji, ne samo član pomagač. Imamo slučaj recimo terapijskog psa za dijete koje ima cerebralnu paralizu i tetraparezu što znači da je potpuno ovisno o tuđoj pomoći, u kolicima je i teško komunicira i ima dosta jake spazme. Pas mu pomaže, u trenutku kada ima spazme tako da liže prst po prst dok se mišić ne opuste. Znači svaki dan mu taj pas skida čarapice i šlapice, iz ladice vadi nove čarapice, raspoznaje predmete poput kreme, pelena i maramica. Zna što kada treba donijeti. Kada vidi da se već mrači i da je vrijeme za kupanje zna što mora raditi. Zna rutinu i sve postupke i ništa mu se posebno ne mora reći. Pomaže i u komunikaciji. Dakle, školovanje rehabilitacijskog psa traje 5-6 mjeseci a započinje zapravo kroz određeno vrijeme koje taj pas mora provesti u socijalizaciji u porodici, trening se temelji na vježbama po služnosti što korisniku omogućava dobru komunikaciju sa psom. Osnovu programa predstavlja … [[Govornik se ne razumije.]] znači podizanje i donošenje predmeta u ruke, zatim pomoć pri transferu osobe iz kreveta u invalidska kolica, otvaranje i zatvaranje vrata, povlačenje invalidskih kolica na pločnik te mogućnost da pas upali, ugasi svjetlo itd. Nakon uspješnog položenog ispita sa instruktorom pristupa se prijenosu rehabilitacijskog psa prethodno odabranom korisniku. Odabir korisnika temelji se na analizi njegovog zdravstvenog stanja, svakodnevnih životnih potreba a i s druge strane karakteristika tog rehabilitacijskog psa. Svjetska iskustva pokazuju da su rehabilitacijski psi u primjeni kod osoba s vrlo različitim dijagnozama i oštećenjima od paraplegije, mišićne distrofije, multiplaskleroze i epilepsije. Pa zbog toga znači imamo pse terapeute koji poboljšanje na fizičkom i mentalnom planu vidi se primjetno posebno kod Alzheimerove bolesti bez obzira oni budu i sa djecom ali i posebno te osobe, na njih djeluju vrlo povoljno i čak se statistički signifikantno i značajno poboljšava zapravo i njihova depresivna stanja što se utvrdilo u više radova koja su do sada objavljena na tu temu, baš za osobe sa Alzheimerom. Zatim su to psi vodiči osoba sa oštećenim vidom, to su iskusni obučeni psi koji su nekada pratili osobe oštećenog vida prinuđeni da prose, da bi preživjele, da nas se vremena mijenjanju, te osobe su radno aktivne, te osobe mogu skijati, te osobe mogu završiti redovno svoje školovanje i ti psi su posebno prilagođeni njima. Zatim znači imamo pse za osobe sa invaliditetom, posebno pse za osobe oštećenog sluha koji svojim gospodarima ne samo da služe umjesto ušiju nego im pružaju i znatnu psihološku pomoć i njihovo stalno prisustvo i ljubaznost, razvijaju usamljenost osoba sa oštećenim sluhom, smanjuju im anksioznost, omogućavaju da izbjegnu depresiju itd., itd.. Ovi psi su prava vrijednost, naše društvo mora to prepoznati u svoj širini primjene ovih pasa. I zbog toga mene ne zanima tko je prvi pisao zakon, tko ga je dovršio, tko ga nije dovršio, dogovorite se, usvojimo ovakav zakon kako bi psi pomagači mogli napokon i oni koji se bave pripremom tih pasa kako bi korisnici ih dobili i mogli koristiti u svakodnevnom životu od djece do odraslih osoba sa poteškoćama mogli što prije krenuti i dobiti ih na svoju uslugu i ovaj zakon će tome pripomoći. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti će zastupnica Ljubica Lukačić.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Sjećam se dobro te davne 1998. godine kada je donesen prvi zakon koji je slijepim osobama i osobama u invalidskim kolicima za nijansu olakšao kretanje. Neposredno pred donošenje tog zakona, mi osobe sa invaliditetom koje smo bile aktivne u pokretu osoba sa invaliditetom, na sve moguće načine pomagale smo Udruzi pasa vodiča, za vođenje pasa vodiča i mobilitet, da senzibilizira javnost, da senzibilizira političare kako bi shvatili da je pas pomagač izuzetno potreban osobi koja ima bilo koju vrstu invaliditeta, koja iziskuje potrebu za psom. Prošlo je puno vremena, puno se toga nije promijenilo, ali nažalost možemo konstatirati da još i danas mnogi ljudi nisu, neću reći senzibilizirani nego da ne žele postupati pa i sukladno međunarodnim dokumentima. Kao što svi znate Hrvatska je 2007. godine među prvim zemljama potpisala Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom i umjesto da se ponašamo sukladno njoj, umjesto da se ponašamo našim zakonima, nažalost danas imate još uvijek situacija kada zdravstvene ustanove ne dozvoljavaju da psi pomagači koji su npr. slijepim osobama oči da borave s njima u zdravstvenoj ustanovi. Neophodno je potrebno donijeti što prije ovakav zakon, ne ovaj zakon, nego ovakav sličan zakon. Zašto to govorim? Ovaj zakon pripremilo je ovaj tekst, govorim sada o ovom tekstu, pripremilo je ministarstvo još tamo negdje 2014. godine, ako se ja dobro sjećam, a mislim da da, kada je na čelu tog ministarstva bila ministrica gospođa Milanka Opačić. Zašto on nije donesen do kraja mandata SDP-ove vlade, to mi je doista sada teško reći. Međutim prošlo je puno vremena, osobe s invaliditetom koje imaju potrebu za psima pomagačima ili terapijskim psima danas imaju izuzetno puno primjedbi na ovakav prijedlog zakona. I to je jedan od razloga zašto ovaj zakon ide rekla u ponovnu proceduru iz početka. I zato se moram ovdje reći na neki način čudim kolegici STrenja-Linić koja je predsjednica Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku jer kada smo na odboru raspravljali o ovom prijedlogu zakona, ja sam tamo isto to rekla da osobe s invaliditetom, osobe iz Udruga pasa vodiča i mobilitet“, „Centar Silver“ imaju nove prijedloge. Nisu suglasni u potpunosti s onim što ovdje piše. Pa zar je sada teško još malo sačekati, ali da saslušamo njih one koji su najpozvaniji da kažu ono što bi u ovom zakonu trebalo pisati? Prije nepunih mjesec dana u RH održan je veliki skup koji je organizirala Udruga za pse vodiče i mobilitet upravo na ovu temu. Inzistirali su i molili su da se ovakav zakon donese što prije, ali su jednako tako molili da se njih sasluša, da imaju nove prijedloge. I kada su 11. mjesecu kao radna skupina u ministarstvu imali zajednički sastanak, rekli su da će dostaviti nove prijedloge, ima ih još kako bi ovaj zakon doista bio ono o čemu je kolegica STranja-Linić govorila kako bi bio jedno dugoročnije rješenje za one kojima je on doista, kojima će pas pomagač ili pas rehabilitator biti doista potreban. Ja sam na tom skupu, pozvali su me da vidim kako to osobe s invaliditetom koje su slijepe, slabovidne, koje imaju teška cerebralna oštećenja kako to oni surađuju sa svojim prijateljima psima. Prije svega tada sam mogu reći neke prvi puta čula s čim su se sve susreli kada su oslijepili ili s čim su se sve susreli kada su krenuli u život kao osobe s cerebralnim oštećenjima i koliko im je taj pas puno pomogao. I tada sam shvatila, iako je meni to poznato, shvatila sam da doista ne trebamo nikada forsirati neke stvari, ali trebamo, ali baš uvijek i uvijek saslušati osobe s invaliditetom da same kažu ono što žele. Ovaj zakon je neophodno potreban, ovakav zakon je neophodno potreban, trebamo ga što prije donijeti i ja lijepo molim državnu tajnicu da sve prijedloge koji će i ovih dana vrlo vjerojatno stići u ministarstvo, sve ono što nam uputimo molim vas dobro razmotrite. Dobit ćete niz prijedloga i s moje strane i sa strane pravobraniteljice za osobe s invaliditetom, a i od samih korisnika koji već i sada koriste ove pse. A kako se nikada, ali baš nikada više ne bi dogodilo da netko ne dozvoli da pas pomagač kojeg koristi slijepa osoba ili osoba s teškim cerebralnim oštećenjem ne može ući u zdravstvenu ustanovu gdje je osoba s invaliditetom dobila rehabilitaciju. Nije rješenje reći ostavite psa vani i kada onda upitate takve ljude, gospođo a kako bi vama bilo da vam se kaže da ostavite svoje oči vani onda osobe s invaliditetom ispadaju problem. S toga vas molim državna tajnice još jednom, da zajedno s vašim suradnicima, ali doista dobro razmotrite, sve prijedloge koji će vam stići i da što prije, evo, na ovim našim klupama, ugledamo novi, cjeloviti, kvalitetniji primjer prijedlog Zakona koji će osobama s invaliditetom biti put u novi život. Slijedom svega navedenog, Klub HDZ-a neće podržati prijedlog ovog zakona, jer kao što sam obrazložila, naprosto to nije moguće, s obzirom na sve nove prijedloge, koji su došli i koji će još u naredno vrijeme doći sve do upućivanja zakona u javnu raspravu, a sigurna sam da će i u javnoj raspravi, biti prijedloga, koje će ministarstvo morati dodatno razmotriti i onda uputiti zakon, evo, nadam se doista se nadam, što prije, nama, kako bismo ga mogli, raspraviti i donijeti. Hvala vam lijepo.
Ako ima završno mišljenje? Ne. Onda s ovim zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. Po planu redoslijeda rasprava u Hrvatskom sabora, koji je dao predsjednik Sabora, Gordan Jandroković, danas je završene sve točke, tako da se nastavlja sutra u 9,30, s točkom Prijedlog Zakona o kibernetičkoj sigurnosti operatora ključnih usluga i davatelja digitalnih usluga, prvo čitanje, P.Z.E. br. 320. SJEDNICA PREKINUTA U 13,20 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o korištenju psa pomagača i terapijskog psa, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 221. predlagatelj je Klub zastupnika SDP-a, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog Zakona o korištenju psa pomagača i terapijskog psa koji ne prihvaća Vlada ni Saborska radna tijela. Molim glasujmo. Utvrđujem da prijedlog zakona nije donesen jer nije dobio potreban broj glasova. 43 je bilo za i 72 je bilo protiv.