Poštovani delegati, vaše ekselencije, poštovani gosti, predstavnici sredstava javnog informisanja, pozdravljam vas i otvaram 33. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na današnjoj sjednici, 33. prisutno je 14 delegata. Od toga 4 iz reda bošnjačkog naroda, 5 iz reda hrvatskog naroda i 5 iz reda srpskog naroda. Delegat, Osman Brka je opravdano odsutan. Za današnju 33. sjednicu, predlažem slijedeći dopunjeni dnevni red: 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja, 2. Zapisnik 32. sjednice Doma naroda, 3. Izvješće Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o Agenciji za unapređenje inostranih investicija, 4. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjelu prihoda, 5. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o finansiranju institucija BiH, 6. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o carinskoj politici BiH, 7. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Okvirnog zakona o zalozima po hitnom postupku, u skladu sa članom 100. Poslovnika, 8. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o koncesijama po hitnom postupku, u skladu sa članom 100. Poslovnika, 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uvozu i izvozu oružja i vojne opreme – prvo čitanje, 10. Prijedlog zakona o osnivanju Izvozno-kreditne agencije BiH (IGA) – prvo čitanje, 11. Informacija Savjeta ministara Bosne i Hercegovine o unutarnjoj zaduženosti, 12. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Deklaracije o antidopingu u sportu 13. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o razvojnom kreditu (Kredit za prilagođavanje ekonomskog upravljanja – EMSAC) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj – IDA, 2 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o ssradnji u oblasti turizma između Svjeta ministara Bosne i Hercegovine i Savjeta ministara Republike Albanije, 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske o veterinarskoj saradnji, 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o razvojnom kreditu (Drugi projekat podrške zapošljavanju) između BiH i Međunarodne asocijacije za razvoj, 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o razvojnom kreditu između BiH i Međunarodne asocijacije za razvoj (IDA) – Drugi kredit za prilagođavanje socijalnog sektora, 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Bjelorusije o drumskom prijevozu putnika i tereta, 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije o saradnji na zaštiti i održivoj uporabi rijeke Dunav (Konvencija o zaštiti rijeke Dunav). To je posljednja predložena tačka dnevnog reda. Otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Hoće li iko diskutovati, ima li prijedloga za izmjene i dopune? S obzirom da ne vidim, nije se niko prijavio, konstatujem da u skladu sa članom 46. Poslovnika Doma naroda, da je usvojen predloženi dnevni red. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda, Ad.1. Odgovorii na delegatska pitanja i delegatska pitanja Odgovore na delegatska pitanja, pred ovu sjednicu, dobili su slijedeće kolege, Mustafa Pamuk, Osman Brka, Velimir Jukić, Vinko Radovanović i dva odgovora dobio je kolega Tomislav Limov. Da li su delegati zadovoljni odgovorom koji su dobili?
Ja jesam.
Kolega Pamuk se izjasnio da je zadovoljan odgovorom. Molio bih i ostale kolege, dakle gospodina Jukića, naravno samo izvolite.
Gospodine predsjedatelju, kolege zastupnici, članovi Vijeća ministara, predstavnici Međunarodne zajednice, gospodo novinari i gosti, ja sam dobio odgovor na svoje zastupničko pitanje. Ono je glasilo, koliki je broj zaposlenih i kakva je nacionalna struktura zaposlenika a naročito novinara u javnim RTV servisima Bosne i Hercegovine 3 BH T1, RTRS, RTV BiH, odnosno radio televizijskim kućama u BiH koje se finansiraju iz sredstava od RTV takse. Ja se zahvaljujem Vijeću ministara što mi je dostavilo ovaj odgovor i ja bih samo kratko prokomentirao ovo iz odgovora, podatke iz odgovora. Vidljivo je da je prisutan veliki nesrazmjer zastupljenosti konstitutivnih naroda u ukupnom broju, a naročito u novinarskom kadru. I ja bih ovdje potsjetio sve nas skupa, a naročito odgovorne iz ovih kuća, da je ustavna obveza voditi računa o tome i to je po Ustavu obveza da se vodi računa o nacionalnoj zastupljenosti zaposlenika a time, naročito i novinarskog kadra. I smatram da su ljudi koji se ovoga ne pridržavaju odgovorni tu prije svega, mislim na poslovodstvo i menadžment ovih kuća i ja bih ovom prilikom apelirao na njih da oni isto tako se pridržavaju odredbi Ustava i zakona ove države. Jer, vrlo je bitno da se ovdje postigne onaj traženi balans i da ne bude na štetu nikoga. I ne bih želio da se shvati i ja i moje pitanje i traženje zahtjev, da je to cjepidlačenje, da se treba svaki dan prebrojavati. Ne, ali ovo je dokaz da treba samo na vrijeme ovom pitanju porazgovarati argumentima i onda dati zadatak odgovornim da budu na visini svoje odgovornosti i zadatka i da urade ono što im je zakonska i ustavna obveza. Ja se nadam isto tako i glavni smisao mog pitanja je bio upravo to, da za jedno drugo vrijeme, nakon pola godine, godinu dana, kad se ponovo postavi ovakvo pitanje, da neće biti mjesta mome zadovoljstvu i ne samo mom nego i svih onih koji iz ovih podataka vide da nije ovo što ovdje jeste, u skladu sa zakonima ove zemlje i Ustavom ove zemlje. Evo, zahvaljujem na pažnji, ali i Vijeću ministara, što su mi dali korektan i cjelovit odgovor.
Zahvaljujem kolegi Jukiću. Prije nego što dam riječ gospodinu Radovanoviću, htio bih samo da konstatujem da ćemo izjašnjavanje kolege Osmana Brke, da li je on zadovoljan odgovorom na svoje delegatsko pitanje, imati na slijedećoj sjednici, s obzirom na njego opravdani izostanak sa današnje sjednice. Kolega Radovanović, izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, odgovori na moja pitanja su u stvari očekivani odgovori. Ja sam više postavio ovo da bih ukazao na određenu pojavu i nego što bih, odgovori su očekivani. Međutim, želio bih da potsjetim da sam ja prije ovih pitanja postavio dva pitanja na koja nisam dobio odgovor iako su svi poslovnički rokovi prošli, ima već par mjeseci. Pa bih iskoristio ovu priliku da Kolegij upozorim na to i da vidim šta je sa tim pitanjima i da li da idemo u dalje po Poslovniku u davanju u dnevni red, ili ću ja dobiti odgovor na ta poslanička pitanja? 4
Niste zadovoljni s odgovorom.
Što se tiće ovog odgovora, zadovoljan sam. Ali, međutim na odgovore na prethodno postavljena pitanja
Biće konstatovano u zapisniku tako kako ste rekli. Kolega Limov.
Uvaženi predsjedatelju, ja sam dobio odgovore na moja izaslanička pitanja tek sada. S obzirom na sadržaj odgovora koji sam dobio, ja vas molim da mi omogućite idući put da se izjasnim.
Prihvatam.
Hvala lijepa.
Dakle, kolega Limov će se također izjasniti na slijedećoj sjednici. Nova delegatska pitanja, ja vas molim ako ih imate, izvolite. Kolega Genjac.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolege, cijenjeni gosti, ja imam jedno pitanje i moliću pismeni odgovor. Ovih dana je član Predsjedništva, gospodin Čović, izjavio da će biti teško dokazati tužbu BiH pred Međunarodnim sudom pravde protiv Srbije i Crne Gore. Izjava je naravno, izazvala veliko interesovanje javnosti i mislim da je ostala nedorečena. Da bi bilo potpuno jasno pitanje, i da bi bilo potpuno jasno o čemu je riječ, ja molim od člana Predsjedništva da odgovori na slijedeća pitanja. Koje su smetnje po njegovom, da se to teško može dokazati, da bi mi dobili odgovor i da kao parlament vidimo šta se može uraditi? I druga stvar, drugo pitanje, šta je gospodin Čović kao član Predsjedništva poduzeo da se otklone smetnje za dokazivanje tužbe? To je jedno pitanje. I drugo pitanje, Ministarstvo vanjske trgovine, postavio bih dakle, šta se dešava sa cen dozvolama za Međunarodni transport, i zbog čega se u javnosti pojavljuju tvrdnje da se te dozvole mogu nabaviti u trafikama po basnoslovnim sumama? 5 Molio bih Ministarstvo da Parlamentarnoj skuštini u okviru mog pitanja i odgovora na pitanje, u predviđenom poslovničkom roku, dostavi detaljan odgovor, šta se dežava i da li je taj proces izdavanja dozvola pod kontrolom Ministarstva. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Genjcu. U pisanoj formi ćete to dostaviti. Slijedeći je kolega Limov, izvolite.
Hvala uvaženi gospodine predsjedatelju. Koristim prigodu da u ovom svom drugom planiranom javaljanju, u svezi ove točke dnevnog reda, pozdravim sve nazočne i želim iskoristiti prigodu postaviti jedno pitanje Vijeću ministara i Predjedništvu BiH. Naime, motiv za ovo pitanje je u činjenici da smo u svezi sa problemom koji ću iznjet, postavili točno utvrđeni rok. Taj rok istekao je prije od prilike sedam i pol mjeseci i naš zaključak, zaključak Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u tom pogledu nije proveden, odnosno realiziran. Moje pitanje glasi, iz kojih razloga do danas nije realiziran zaključak 12. sjednice Doma naroda Parlamentarne skušpštine BiH održane 30.rujna 2004.godine, kojim je Dom naroda zatražio od Predsjedništva BiH i Vijeća ministara da u prvom kvartalu 2004.godine u tekst dokumenta, Sigurnosna politika BiH ugrade reformska rješenja u BiH iz područja sigurnosne politike i dostave tako dopunjen dokument Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH na usvajanje? Osobno bih volio da umjesto odgovora dobijem dokument koji bi potvrdio da je posao makar i sa zakašnjenjem ipak urađen. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Limovu. Boško Šiljegović, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo, Dom naroda je na 20. sjednici održanoj 6.04.2004.godine, donio slijedeći zaključak. Da se traži od Savjeta ministara Izvještaj o izbalansiranosti kadrova po nacionalnom principu. Mi smo to jednoglasno ovde zaključili. Do 1.06.2004.godine tražene pokazatelje dostavilo je svih devet ministarstava i 22 druga tijela Savjeta ministara koje smo mi kao Klub Srpskih delegata dobili u vidu odgovora. Na 25. sjednici Doma naroda od 29.06.2004.godine, Klub Srpskih delegata stavio je primjedbe na netačnost podataka koji su se odnosili između ostalog, da jednom broju rukovodećih državnih službenika je istekao mandat a da se nalaze u tabelama, da je netačno podatak vezano za Arhiv BiH, jer smo i tamo imali 6 slućaj da je razriješen direktor, pa u Izbornoj komisiji, Agenciji za državnu službu, pa Institutu za standarde i meriteljstvo, Kancelarije zakonodavstvo, znači mi smo vrlo precizno rekli u Agenciji za statistiku, Kancelariji za veterinarstvo, Obavještajno bezbjednosna agencija nije bila obuhvaćena ovim izvještajem. Nije bilo podataka o Agenciji za rad i zapošljavanje. Nisu inovirani bili podaci za Ministarstvo civilnih poslova. I tražili smo tada da iz tabele se brišu savjetnici, jer oni nisu državni službenici. Znači, niz primjedbi je bilo na netačnost podataka i od 29.06.2004.godine, Klub Srpskih delegata ni ovaj Dom nije dobio nikakav odgovor od strane Savjeta ministara na ove primjedbe. Koristim priliku, vezano za ovu materiju, posebno me interesuje Agencija za državnu službu koja je zadužena da prati nacionalnu izbalansiranost, a u vlastitoj sredini stanje koje nam je posljednji put prikazano, bilo je slijedeće, 13 ukupno zaposlenih, 8 Bošnjaci, 2 Hrvati i 2 Srbi. Najnovija saznanja su da u Agenciji za državnu službu nema zaposlenih Srba. Tražim odgovor i najnovije podatke o nacionalnoj zastupljenosti u Agenciji za državnu službu. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Šiljegoviću. Gospodin Velimir Jukić, izvolite.
Evo ja ću postaviti jedno pitanje. Kao uvod u ovo moje pitanje, biće samo potsječanje na ubojstvo župnika Kazimira Višeticukog (?) u Bosanskog Gradiški prije nekoliko dana. I ja bih evo, isto tako izrazio kod ovoga najprije i odao priznanje nadležnim tijelima RS, dakle MUP-u što su brzo otkrili ovog počinitelja, ovog ubojstva razbojničkog. Rečeno je a je iz koristoljublja. Isto tako potsjetio bih sve nas na veliki broj napada na crkvene velikodostojnike, svećenike, na vjerske objekte, a naročito na činjenicu da se neki napadi ponavljaju na iste objekte više puta. Napadi na crkvene objekte, katoličke u Tuzlanskoj županiji. Ne znam da li su počinitelji nađeni i primjereno kažnjeni? Isto tako ne znam da li je, da li su drugi počinitelji ovih napada pronađeni i kažnjeni? I zato upućujem pitanje nadležnim vlastima RS, Federacije BiH i BiH šta vlasti nadležne poduzimaju radi povećanja opće sigurnosti i prevencije ovakvih napada na crkvene i vjerske velikodostojnike i vjerske objekte u BiH, i imaju li neki konkretan plan, da se ovo dovede na što je moguće manju mjeru ili potpuno spriječi? Naročito, ako imamo saznanja da se radi o organiziranim napadima, a ja nisam siguran da nisu organizirani. Mislim da bi trebalo se ovim pitanjem značajno pozabaviti. Ja naravno osuđujem napade na sve vjerske velikodostojnike i vjerske objekte ali evo, potenciram ovo što se zadnjih dana dogodilo u Bosanskoj Gradišci, a inače i napad na kardinala Puljića, istina verbalni ali pitanje, jednog dana verbalni, drugi dan kakav drugi itd. Dakle, da se svi oni koji su zaduženi za sigurnost u ovoj zemlji, 7 pozabave ovim pitanjem i da evo, kroz ovo novo pitanje informiraju Parlamentarnu skupštinu odnosno Dom naroda, o tome šta se konkretno poduzima ili planira poduzeti da se ovo spriječi? Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Jukiću. Ne vidim prijavljenih za nova delegatska pitanja. Prema tome, zaključujem ovu tačku dnevnog reda. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, to je Ad.2. Zapisnik sa 32.sjednice Doma naroda Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Otvaram glasanje o zapisniku. Sad možete glasati. Konstatujem da je zapisnik sa prošle sjednice jednoglasno usvojen. Zahvaljujem. Prelazim na treću tačku dnevnog reda, to je Ad.3. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o Agenciji za unapređenje inostranih investicija Dobili ste izvještaj Zajedničke komisije. Po članu 95. Poslovnika, moramo glasati o izvještaju Zajedničke komisije oba doma. Ako želi predsjednik komisije? Nije potrebno. Dakle, otvaram glasanje. Sad možete glasati, izvinjavam se. Konstatujem, da je jednoglasno usvojen izvještaj komisije. Četvrta tačka dnevnog reda, Ad.4. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda Također ste dobili izvještaj Zajedničke komisije. Po članu 95. Poslovnika, trebamo glasati o izvještaju Zajedničke komisije oba doma. Možete sad glasati, pardon. U redu je znači prihvatio je, jednoglasno, 14 svi prisutni su glasali za izvještaj usvojeni izvještaj komisije. 8 Peta tačka dnevnog reda Ad.5. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o finansiranju institucija BiH Dobili ste izvještaj Zajedničke komisije. Po članu 95. Poslovnika moramo se izjasniti, odnosno glasati o izvještaju Zajedničke komisije oba doma. Otvaram glasanje. Izvještaj komisije je jednoglasno usvojen. Šesta tačka dnevnog reda, Ad.6. Izvještaj Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu Zakona o carinskoj politici BiH Dobili ste izvještaj Zajedničke komisije. Po članu 95. Poslovnika moramo glasati o izvještaju Zajedničke komisije oba doma. Otvaram glasanje. Izvještaj i ove komisije je jednoglasno usvojen. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad.7. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Okvirnog zakona o zalozima po hitnom postupku u skladu sa članom 100. Poslovnika Da vas potsjetim, u skladu sa članom 100. tačka 2 Poslovnika Dom odlučuje o zahajtevu da se zakon razmatra po ovom članu, nakon rasprave. Amandmani se ne podnose. Predstavnički dom je usvojio zakon po hitnom postupku na njihovoj 46. sjednici. Otvram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Ko je za da se zakon razmatra po članu 100. tačka 2 Poslovnika? Otvoreno glasanje. 13 za, 1 uzdržan, Konstatujem da je, da ćemo razmatrati ovaj zakon po članu 100. tačka 2 Poslovnika. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Predlagač da li želi? Evo, kolega Jukić smatra da ime potrebe, pa bih vas zamolio da se obratite Domu naroda. 9
Pozdravljam sve nazočne. Vjerojatno je, evo ja sam Zorka Pudar, savjetnik u Kabinetu zamjenika ministra, gospodina Grubešića. Zakon, Okvirni zakon o zalozima je stupio na snagu u smislu da je njegovo stupanje neupitno, međutim ima odredba u Zakonu o primjeni, znači različit datum primjene od datuma stupanja na snagu. Vjerojatno je netko od vas bio nazočan ovde kad je bila inauguracija ovoga zakona. On je rađen i realizira se putem projekta USAID-a. Budući da se kasnilo u realizaciji, znači u primjeni ovoga zakona, onda se je našla potreba da se vrše izmjene ovoga zakona, u smislu rokova. Pa je u članku 2. stavak 1 gdje su ovi izrazi ranije stečeno pravo, znači da se riječi – prije stupanja na snagu ovoga zakona, zamjenjuju riječima – prije početka primjene ovoga zakona, jer je u članku 39. zakona rečeno da ovaj zakon stupa po isteku roka od tri mjeseca od dana njegovog primjenjuje se, ne može se primjenjivati prije isteka roka od tri mjeseca od dana njegovog stupanja na snagu. Znači, morali su se stvoriti preduvjeti da bi se ovaj, da bi ovaj zakon profukcionirao, da bi stupio na snagu. Nedavno je, ja mislim 1. ovoga mjeseca, da je počeo taj registar zaloga. Još nije određenim intenzitetom, ali ranije stečeno pravo, znači ono pravo koje je stečeno prije stupanja na snagu ovoga zakona, ne može se primjenjivati, budući da ovdje je čak bih rekla moke pogrešna interpretacija u smislu da je stupanje na snagu, znači ne može se izjednačiti stupanje na snagu i njegova primjena. Različito je i ovaj rok od 90 dana, budući da se kasni, pa je prijedlog da se to produži još za 30 dana. Znači, što se tiče članka 36. znači ovaj rok od 90 dana, zamjenjuje se riječima odnosno brojem i riječima – 210 dana. Znači, još za 30 dana. Ja vam skrečem pozornost da je ovaj zakon, jedan veliki napredak što se tiće Bosne i Hercegovine. Ovo je jedna novina. Ni jedna država u okruženju nema ovaj zakon i mi se nalazimo u jednoj kako bih rekla, progresnoj situaciji, znači, a i možemo se pohvaliti da smo bar u nečemu prvi, što se tiče našeg okruženja. I budući da je ovaj registar zaloga, već u primjeni, pa ja bih molila da se ovo požurnom postupku Vijeće ministara je to i uputilo i dalo prijedlog, da se bez nekakvih dvojbi, jer ja mislim da ovde nema ništa nejasno u smislu znači samo je u primjeni, razlika u primjeni stupanja na snagu i primjena zakona. Budući da smo kasnili, nema nikakvih smetnji da se u ovom tekstu kako je predloženo i u izmjenama zakona, da se ne usvoji. Hvala.
Zahvaljujem se, jeste li završili? Jeste. Nema prijavljenih diskutanata. 10 Sada ćemo dakle glasati o zakonu. Ko je za usvajanje ovog zakoga? Otvaram glasanje. 14 za, dakle jednoglasno je usvojen ovaj zakon. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, Ad.8. Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o koncesijama po hitnom postupku u skladu sa članom 100. Poslovnika Dakle u skladu sa članom 100. tačka 2 Poslovnika, Dom odlučuje o zahtjevu da se zakon razmatra po ovom članu, nakon rasprave amandmani se ne podnose, što je u skladu sa tačkom 3 člana 100. Predstavnički dom je usvoji ovaj zakon po hitnom postupku na 46. sjednici. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Ko je za da se Zakon o koncesijama razmatra po hitnom postupku u skladu sa članom 100. tačka 2 Poslovnika? Otvaram glasanje. Imamo 1 uzdržanog, 12 za, neko nije glasao. U redu je, možemo konstatovati dakle, da je, da ćemo ovaj zakon razmatrati po članu 100. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Nema prijavljenih. Dakle, glasamo o zakonu. Ko je za usvajanje ovog zakona? Otvaram glasanje. Konstatujem da je jednoglasno usvojen ovaj zakon. Dake svi smo pročitali obrazloženje koje je bilo vrlo uvjerljivo, koje je sastavio predlagač. Prelazimo na slijedeću tačku dnevnog reda, to je deveta Ad.9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uvozu i izvozu oružja i vojne opreme, prvo čitanje Ovo je prvo čitanje zakona, što je u skladu sa članom 90. Prvo se vodi rasprava o neophodnosti i principima na kojima je zakon zasnovan. Predstavnički dom je usvojio ovaj zakon u prvom i drugom čitanju na 46. sjednici u predloženom tekstu. Ja otvaram raspravu. Dakle, Zakon o uvozu i izvozu oružja i vojne opreme. 11 Kolega Halid Genjac, izvolite.
Mi poštovanje koelge, imamo pred sobom zakon koji je ovaj, jedan od vrlo važnih zakona, jer čini izmjene i dopune Zakona o uvozu i izvozu oružja i vojne opreme na način da se uspostavlja režim kontrole nad robama dvostruke namjene, čime se sprečava njihova zloupotreba i ne dozvoljava nedozvoljene vojne i terorističke svrhe. Ove izmjene, harmoniziraju tu oblast, zakonodavstva BiH sa zakonodavstvom EU u oblasti uspostave režima kontrole nad robama dvostruke namjene. To je jedan od uvjeta za pristupanje BiH EU kao i NATO programa Partnerstva za mir. Ovaj zakon je naravno dio...to je jedan od prvih zakona koji je bio na Zajedničkoj komisiji za odbranu, mada ima vrlo razložno postaviti pitanje da je mogao biti na Komisiji za vanjsku trgovinu recimo. Jer to je obalst koja se tiće uvoza – izvoza. Mislim da su i nakon svega toga i nakon komisije i nakon ostalo nekoliko pitanja neodgovorenih. Ja bih iskoristio ukoliko postoji ovdje predstavnik predlagača da neka pitanja u okviru ove, ovog prvog čitanja razjasnimo. Naime, u tom Prijedlogu zakona o izmjenama, član 13. a) među definicijama, pod tačkom a) navodi da proizvodi dvojne namjene, uključujući i softver i tehnologiju a u smislu ovog zakona, podrazumjevaju proizvode koji se mogu upotrijebiti kako u civilne, tako i u vojne svrhe. I uključuje sve robe koje se mogu upotrijebiti a koje time nisu ograničene, kako za ekskluzivne svrhe, tako i bilo koje druge svrhe za pomaganje, na bilo koji način od proizvodnje hemijskog, biološkog, raketnog i nuklearnog oružja, jer drugih nuklearnih, eksplozivnih uređaja koji su navedeni u listi proizvoda i tehnologija dvojne namjene, u daljem tekstu listi proizvoda. I onda pod b) kaže – Ministarstvo objavljuje i ažurira zvanični prijevod liste proizvoda u «Službenom glasniku BiH». Ovdje meni nije jasno, zvanični prijevod na koji jezik, s kog jezika, i za koju svrhu. Dakle, samo se kaže Ministarstvo objavljuje, ažurira stranični prijevod liste proizvoda u Službenom glasniku. Na koji jezik, s kog jezika, prijevod i u koje svrhe. To je jedno od pitanja. Ima još dva-tri pitanja manjeg značaja, ali mislim da prethodni član 13. a) navodi na pitanje koje mislim, jednostavno zahtjeva odgovor i pojašnjenje i mislim da je vrlo upitno da li ova formulacija može ostati. Naime, u članu 13.e) kaže se – u cilju provođenja režima kontrole uvoza, izvoza i tranzita oružja, vojne opreme i roba dvojne namjene, a u skladu sa članom 6., 7. i 13.b) Ministarstvo vanjskih poslova objavljuje i ažurira listu zemalja pod embargom Vijeća sigurnosti, UN-a, OSS-a i drugih osjetljivih područja uključujući ali se ne ograničavajući na destinacije koje su u regionalnom konfliktu ili koje su povezana sa međunarodnim terorizmom. Pazite ovde je Ministarstvu vanjskih poslova dato da objavljuje, ažurira listu zemalja koje su navedene po kriterijima, koje su djelomično precizni, jasni, a u drugom 12 dijelu vrlo nejasni, vrlo neprecizni i podložni vrlo subjektivnom tumačenju. Dakle, drugih osjetljivih područja, sva područja mogu biti osjetljiva, zavisno kako ko gleda na to. Druga stvar, ovaj, uključujući ali se i na ograničavajući formulacija koja zahvaljujući i plazeći od subjektivnog gledanja, može sve značiti, može ništa značiti itd. Ja mislim, budući da je i vanjska politika inače, i ovo, mislim da bi ovo pitanje moralo ili Predsjedništvo ili Parlamentarna skupština BiH, da se bavi ovim pitanjem i da učestvuje u određivanju i utvrđivanju te ažurirane liste zemalja pod embargom. Mislim dakle da je to čini mi se i neophodno i molio bih ukoliko ima predstavnik Vijeća ministara da odgovori da li tu ima možda neka informacija, neki element koji nama nije dostupan i ne možemo suditi na osnovu nedostupnih elemenata informacija. Dakle, na ova dva pitanja, molio bih odgovor u okviru ove rasprave, a kasnije ću se uključiti.
Zahvaljujem kolegi Genjcu. Imamo predstavnika predlagača iz Savjeta ministara, pa vas molim da izađete za govornicu.
Ja ću pokušati da odgovorim u ime radne grupe koja je radila izmjene i dopune ovog zakona. Ja sam predstavnik ispred Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. I kao pojašnjenja, prvo bih napomenuo da mi tad postojeći Zakon o izvozu – uvozu oružja i vojne opreme, takođe urađen prema evropskim standardima a njegova je manjkavost bila jedina ta, što kontroliše izvoz – uvoz oružja tzv. vojne liste ili kon...naoružanja. Ovde smo mi u izmjenama i dopunama uvrstili proizvode dvostruke namjene i analogno prema postojećem zakonu, ovo je odgovor na prvo pitanje, stavili smo zvaničan prevod liste proizvoda u Službenom glasniku BiH. Naime, prema Regulativi evropskoj 1334/2000 pored zakonodavnih detalja koji su vrlo slični, ovo je faktički možda i kopiranje, kao i ostale sve zemlje u regiji, te Evropske regulative, kao dodatak ili adet postoji lista proizvoda dvostruke namjene, koja je potrebno kontrolisati da bi se zadovoljavali ne samo evropski nego i svjetski standardi. To je prema Rezoluciji UN 1540. I u skladu sa tim, mi smo naveli listu proizvoda koji će se prevesti i objaviti. Nas evropsko zakonodavstvo ne ograničava da mi možemo umjesto prevoda, zvaničnog prevoda praviti i našu nacionalnu listu, ali koja ne smije biti uža od ove liste proizvoda. Budući da smo mi ovaj, odlučili se kao i u oružju i vojnoj opremi, da iskoristimo evropsku listu, mi smo samo odlučili, zvaničan prevod liste u Službenom glasniku. Možda je tehnička mankavost što smo možda morali navesti da je, to ćemo na jezicima naroda i narodnosti, ali smatrali smo da se to podrazumjeva jer svaki dokumenat se mora na tri zvanična jezika BiH. Znači, on se prevodi sa engleskom, sa regulative 1334/2000 i on postaje nacionalna lista. To je pokušaj odgovora na prvo pitanje. 13 Što se tiče drugog pitanja, također potsjetio bih vas da je Savjet ministara prihvatio pravila ponašanja EU kod izvoza oružja, gdje se još šire i detaljnije navodi na koja su to osjetljiva područja, u koje se krše ljudska prava, u kojima postoji u blizini oružani konflikt, pa ukoliko niste sigurni da će roba završiti u matičnoj državi, nego možda da će preći u susjednu državu, odnosno gdje je oružani, i da se spriječi širenje oružja za masovno uništenje, znači povećavanje nego smanjivanje, sve su to pravila koja mora Savjet ministara, odnosno mora nadležna institucija prilikom izdavanja dozvole da prati. A budući da kao što smo rekli izdavanje dozvola se radi za dvostruku namjenu identično kao i za oružjem, znači određene institucije imaju svoju prethodnu saglasnost. Jedna od saglasnosti je koja se dobiva, to je Ministarstvo inostranih poslova koji svojom prethodnom saglasnošću nama daje do znanja da izvoz oružja u tu državu je u skladu sa interesima vanjske politike BiH, neće se kršiti sankcije UN, EU i OSC-a i u skaldu sa tim da bi olakšali ovaj, našim izvoznicima da znaju od prilike u koja područja mogu slobodno da izvoze, mi smo u skladu sa tim stavili samo još dodatnu obavezu Ministarstvu inostranih poslova da objavi listu takvih država u kojima ne bi moglo da se izvozi, kako bi naši izvoznici mogli u tom slućaju da znaju gdje sigurno mogu da izvoze. A inaće, svaka dozvola se posebno provjerava i svaka dozvola će biti pored ovoga gdje će biti lista za svaku državu i mimo toga, moraće proći provjeru, prethodnu saglasnost Ministarstva inostranih poslova, Ministarstva sigurnosti i Ministarstva odbrane. Ja ne znam, ako imate još nešto, ja bih, ja sam Dragiša Mekić pomoćnik ministra Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa.
Hvala vam. Gospodin Hasan Čengić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženo predsjedništvo, poštovane kolege, predstavnici Vijeća ministara, predstavnici Međunarodne zajednice i medija, meni je drago da je gospodin Mekić pokušao odgovoriti na ova pitanja, ali ako dopustite, ja ću biti na tragu onoga što je već rekao doktor Genjac, biću vrlo jasan. Ako gospodin Mekić gleda u tekst ovaj ovdje koji imamo kao tekst dopune zakona, izmjene i dopune zakona, onda se tamo nigdje ne spominje niti Evropska komisija niti evropska lista, dakle u tekstu. Ako ovog časa zamislimo da trebamo glasati, mi ćemo glasati za nešto što apsolutno nije jasno odakle se prevodi, šta se prevodi. S obzirom da je to vrlo ozbiljno pitanje, ja mislim da bi moralo u samom tekstu biti neposredno jasno, iz teksta da se to, da se tu tiče toga. Drugo, i koliko ja razumijem, ovdje teško da se možemo oko toga dogovoriti ovako usmeno, da tako kažem, bez određenih intervencija. Drugo, odgovor na ovo drugo pitanje je zapravo upravo potvrdio da nema odgovora. Ako imate definiciju kakvu imate ovdje u ovom članu, dakle u kome se kaže da će Vijeće ministra objaviti listu, pazite, objeviti listu dakle i drugih osjetljivih područja. Molim vas BiH ovoga časa ima uspostavljene diplomatske odnose sa preko 100 zemalja u svijetu. Niko živ ne zna šta je sutra sudbina bilo koje od tih zemalja, konflikt, 14 nekonflikt, blizina konflikta itd. To da li je jedna zemlja u konfliktu, da li nije, da li je ona u ovoj kategoriji drugih osjetljivih područja, gospodo, ne može određivati jedan činovnik u Ministarstvu vanjskih poslova. To je pitanje vanjske politike države. Prema ovoj formulaciji, to doslovce sjedi jedan činovnik tamo, čita neke novine i piše. S druge strane, molim vas još jednu stvar, ako prihvatamo standarde Evropske zajednice, tehničke standarde npr. koji su vrlo kvalitetni, za kojima idemo i za kojima težimo, to je jedno. Međutim, da prihvatamo politiku Evropske zajednice, to možemo onog časa kad budemo punopravan član. Do tada mi moramo voditi svoju politiku. Tu politiku, vanjsku politiku ove države po Ustavu vodi Predsjedništvo, a provodi Vijeće ministara i unutar toga Ministarstvo vanjskih poslova. Ne može dakle, sada jednu tako važnu stvar, raspravljati, odlučivati, određivati i na listu stavljati neki činovnik. Nemojte se ljutiti. Nemam pojma ko je i danas skoro možda i nema takve osobe, dakle neki činovnik u Ministarstvu vanjskih poslova, u ime Predsjedništva BiH. Postavlja se pitanje, da li smo u tom slučaju, da li funkcioniramo u skladu sa Ustavom, i ustavnim prerogativama ili ne. Čak i ako se složimo da to tehnički treba da objavi Ministarstvo vanjskih poslova što je za mene neupitno, dakle da to zaista treba objaviti, ažurirati u tehničkom smislu, mora postojati prethodan postupak, a to znači od...nadležnog tijela koje se bavi vođenjem vanjske politike. A ako sad na ovo dodate pitanje duple upotrebe, dakle gospodo, mi govorimo o civilnoj proizvodnji, o civilnim tehnologijama, o civilnim istraživanjima, o opremi za civilne potrebe, koja možda može biti upotrebljena za nešto drugo. Vi ćete sutra doći u situaciju da ogroman broj naših proizvodnji današnjih, ne znam Poliem iz Tuzle ili neko drugi Soda so, sutra možda neće moći prodati svoj ugovor o transferu tehnologije nekoj drugoj zemlji jer će neki činovik u Ministarstvu vanjskih poslova napisati da ta zemlja spada u ona osjetiljiva područja. Dakle, mi formalno razgovaramo o jednoj stvari a govorimo zapravo o nečemu drugom. O nečemu što je jako ozbiljno, jako važno. Iz tog razloga, po mom mišljenju, formulacije koje su ovdje navedene su jako neprecizne jer ako bi smo se zadržali da kažemo da će Vijeće ministara objaviti listu zemalja po odluci UN-a ili OSC-a to su vrlo precizne stvari. Zadržimo se tu i potpuno je sve jasno. Ako hoćemo, možemo dati čak i listu Evropske komisije i to je potpuno jasno. Ali čim krenemo dalje u pravcu ove definicije drugih osjetljivih područja koja obuhvataju ali se ne ovaj, ne ograničavaju na onda je to dalje sve vrlo ozbiljno pitanje, jedne vrlo ozbiljne politike, vrlo ozbiljnih studija, vrlo ozbiljnih analiza, vrlo ozbiljnih odluka koje sutra mogu ozbiljno da koštaju ovu državu, njezinu privredu, njezino znanje, njezine naučnike, njezine istraživače, njezine kompanije. Dakle, imam dojam da su ove definicije ovdje neprecizne unatoč potrebi dakle, apsoluto potrebi, da preciziramo sva ova pitanja i da zaista zaštitimo i privredne subjekte i naučnoistraživačke institucije i državu BiH od toga da dođe bilo kada pod udar i sankcije bilo ko od spomenutih, pod udarne sanckije zbog toga što je dvostruka upotreba pretvorila se u onu zabranjenu. Čini mi se da bi ovdje bilo neophodno da se određenim korekcijama, ovih tekstova preciziraju ovi stavovi kako ne bi smo došli u jednu situaciju potpunog volontarizma ili čak eventualno protuustavnog djelovanja određenih državnih institucija. Hvala. 15
Zahvaljujem. Ima li još prijavljenih? Gospodin Genjac izvolite.
Dakle, ja se zahvaljujem također gospodinu Mekići na odgovorima i uz njegovu ogradu da je to pokušaj odgovora i mislim da odgovor sam sadrži u jednom dijelu, jednu rezervu u pogledu možda nepreciznosti formulacija i korisnosti da se možda to formuliše. Čini mi se da je izlaz iz ove situacije moguć, pošto je Zajednička komisija razmatrala i pošto je to tako završeno, ovaj, a na Predstavničkom domu je zakon usvojen, mislim da bi korisno bilo da se danas zakon u prvom čitanju, da se danas zakon u prvom čitanju razmatra i usvoji, a možda da Kolegij dozvoli jedan period da se produži podnošenje amandmana, da se pokušaju ove neke nepravilnosti korigovati. Dakle, držaim da bi to bilo korisno. To pod onim pitanjem, posebnih okolnosti, ukoliko se to može uvažit, u koliko se može uvažit u novim okolnostima, dakle kad imamo situaciju, naravno ovaj, doprinjelo bi preciziranje teksta a ne bi se ništa izgubilo. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Genjcu. Mislim da ovaj prijedlog nije na tragu onoga, poslovničkih rješenja jer evo upozorava me i sekretar Doma, gospodin Tomić dakle, član 79. tačka 2 u slučaju da je neophodno produženje roka, komisija će zatažiti prethodno odobrenje od Kolegija Doma za period duži od prethodnog a mi u ovom slućaju nemamo zahtjev komisije. Dakle, nastavljamo dalje sa procedurom. Da li se još neko javlja za riječ kao diskutant, po ovoj tački dnevnog reda? Nemamo prijavljenih. Ja ću sada dati na glasanje ovaj zakon u prvom čitanju. Dake, Zakon o izvouz – uvozu oružja i vojne opreme, prvo čitanje. Otvaram glasanje. 12 za, 2 uzdržana. Dakle, konstatujem da je ovaj zakon u prvom čitanju usvojen. Predlažem da obavimo raspravu i u drugom čitanju. Otvaram glasanje. Ko je za da obavimo raspravu u drugom čitanju, sad? Dakle 12 za, 1 uzdržan. Konstatujem da imamo, da ćemo obaviti raspravu i u drugom čitanju. Vodi se dakle rasprava o amandmanima, glasa se zakon, pošto nemamo amandmana, imamo izvještaj Zajedničke komisije za odbrambenu i bezbjednosnu politiku i nadzor nad radom odbramenih i bezbjednosnih struktura na nivou BH. Amandmana kao što sam rekao nije bilo. 16 Da li se neko javlja za riječ? Gospodin Čengić, izvolite.
Vidite, ovako uvaženi predsjedavajući, ja razumijem da mi imamo proceduru, ali ja isto tako znam da smo mi Dom koji odlučuje o procedurama i ne držim da je baš uvijek uputno insistirati na proceduri, pogotovo što upravo mi smo ti koji trebamo odlučivati o proceduri. Dakle mi nismo činovnici koji ispod toga provode zakon, nego mi još uvijek odlučujemo o zakonu. Ja moram kazati da držim da mi još uvijek imamo dovoljno prostora da donesemo zaključak kao Dom, da dadnemo, produžimo komisijsku fazu, s obzirom na činjenicu da ovakva, da jedno ovakvo stanje nije definirano postojećim Poslovnikom, s obzirom da Poslovnik ovaj još uvijek nije precizno uredio sva pitanja djelovanja zajedničkih komisija. Ovdje je nadležna Zajednička komisija i imamo jednu situaciju u kojoj objektivno, ponavljam još jedan put, objektivno dolazimo u situaciju da možemo postaviti pitanje da li je ovaj zakon u skladu sa ustavnim nadležnostima, jer se može dobiti dojam da u članu 13.e) se tretiraju pitanja koja su iz nadležnosti Predsjedništva BiH a to je vođenje vanjske politike. Dakle, u ovom smislu, pošto smo usvojili zakon u prvom čitanju, mislim da ne bi bilo loše da razmotrimo mogućnost, da usvojimo zaključak kojim otvaramo prostor za amandmansko djelovanje, recimo u periodu od 8 dana, i onda ako bude amandmana da se izjasnimo. Ako ne bude, ne bude. Ako bude onda da se izjasnimo i da vidimo na koji način. Vjerovatno će biti potrebno obaviti i određene konsultacije sa predstavnicima predlagača koji su učestvovali u ziradi ovoga, i da na taj način izbjegnemo bilo koju vrstu daljeg problematiziranja stvari. A sada, ako dopuste kolege, ja sam uvjeren da su svi pročitali, ali ipak dopustite da vam samo pročitam dio člana 13.b), u ovom prijedlogu zakona koji među ostalim kaže – ukoliko izvoznik-uvoznik odnosno posrednik, ima razloga za sumnju, da proizvodi koji nisu dovedeni u listu navedeni u listi proizvoda jesu ili mogu biti namjenjeni kao cjelina ili dio za bilo koju namjenu za koju se odnosi stav 5, dužni su informaciju dostaviti Ministarstvu radi ažuriranja podataka. Pazite, ova definicija je jako sporna. Ako se gleda u cjelini ovoga zakona, može se izvuči iz zaključka, da onaj ko ovo ne uradi, da je učinio djelo, i sutra će biti da je učini krivično djelo. Dakle, ako on nije posumnjao, ako nije posmunjao i tu svoju sumnju prijavio, ovo je potpuno isto kao u Orvelovom '84., potpuno isto kako je bilo u vrijeme stanjinizma. Gospodo ja ne mogu biti neutralan oko tih stvari. Dakle, postoje državni organi kojima je posao da se bave kontrolom provođenja zakona. Ali neko ko posluje, neko ko posluje sa civilnim poslom, pa nije čak dovoljno upućen u to, ne mora svak imati osjećaj za ta pitanja dvojnog, dvojne uptrebe, ako nije posumnjao i tu sumnju nije prijavio Ministarstvu, ...je počini krivično djelo. Ja držim da ovakve formulacije ne mogu stajati ni u odnosu na naše pozitivno zakonodavstvo. Da li je trebalo kazati nešto drugo, to je drugo pitanje, ali čini mi se da 17 ovakvom formulacijom to nešto drugo nije kazano, a kazano je ono najružnije od svega. Dakle, mi faktički na ovaj način, jednim državnim zakonom propisujemo obavezu, nemojte da kažem čega. Mislim, da se sumnja, pa se sumnja prijavljuje. A ako sve ovo imamo na umu, meni se čini da ne bi bilo loše, da vidimo mogućnost, da ostavimo prostor za amandmane, da porazgovaramo prije svega sa predstavnicima predlagača, da čujemo njihove motive, da vidimo koliko je to, biću vrlo jasan, u skladu sa evropskim standardima i onim šta je uradila Evropska komisija, Evropska zajednica, da pokušamo to usaglasiti, da možda vitimo kao što smo imali iskustava sa prethodnim zakonima, da li je ovdje u pitanju čak možda i neki prijevod, znate. Mislim, mi smo imali prošli put raspravu o onome registraru, pa smo dobili uvjeravanja iz nadležnih institucija koje su pripremale zakon, da je riječ – imenuje, pogrešno prevedena u – raspoređuje. A imenovati sudiju, i rasporediti sudiju na posao, to nije da je neslično, nego to nema veze jedno s drugim, to je potpuno drugo. Dakle, ja zaista ovog časa ne znam šta je ovdje motiv, ne znam šta je ovdje osnova, ne znam da li je ovaj prijevod korektan ili nije itd. a ono što bi mogli dobiti poslije toga bi moglo biti zaista katastrofalno. Ponavljam vam, ovo nije pitanje proizvodnje naoružanja i vojne opreme, ovo je upotreba i rad sa onim što bi moglo bitiduplo. A pošto ovdje ima inžinjera i ljekara i ostalih da vas samo potsjetim na član 13.a) u kome se kaže, da među ostalim, tehnologija podrazumjeva specifičnu informaciju neophodnu za razvoj itd. Ta dakle zabranjena tehnologija koja onda viježe se za dijagrame, za formule, za priručnike. Pazite, dijagrami, formule, priručnici, formule su neprijajteljska djelatnost. Protuzakonita djelatnost. Šta ćemo ako neko sutra bude upotrijebio neku fizikalnu formulu i čak čovjek smisli neku formulu? Pa onda se ta formula može upotrebljavati, a vi dobro znae da život uopće nije jednosmjeran, da je upotreba nuklearnog oružja jedna stravična stvar, a da je proizvodnja struje po tom principu jedna vrlo korisna stvar za čovječanstvo. Dakle, ja hoću samo da kažem da ovdje neke stvari bojim se da su kod prijevoda, ili imate još jedan detalj. Pogledajte, molim vas, u članu 13.a) poziva se na Službeni glasnik broj 21/98 i 10/92 Zakona o carinskoj politici BiH. Mi smo danas u prethodnoj tačci, usvojili usaglašeni tekst Zakona o carinskoj politici. Trećeg decembra je zakazana sjednica Predstavničkog doma, koja treba da usvoji Izvještaj Komisije o usaglašavanju. Od tog časa, mi ćemo ako Bog da imati novi Zakon o carinskoj politici. A ovdje, citiramo stari Zakon o carinskoj politici. Prema novom Zakonu o carinskoj politici, stav d) uvoz znači svaki ulazak proizvoda dvojne namjene. Ovo ulazak svakog proizvoda dakle, je suprotan odredbama sada ovdje danas, ovdje usvojenog zakona, u kojem ulaz, svaki ulaz u državu nije uvoz, jer je to upravo nešto što se tamo definira u slučaju tranzita, u slučaju dodatne obrade ili u slučaju skladištenja, to uopće nije uvoz u smislu carinskoga duga i carinskih obaveza. Dakle, vrlo ozbiljne dihotomije, nesaglasnosti sa postojećim zakonodavstvom se nalazi u ovome zakonu, odnosno ovom prijedlogu. Zato mislim, da bi bilo jako problematično ako prihvatimo da danas odlučimo o ovome a da ne razmotrimo mogućnost da određene stvari popravimo. Da li su one pitanje prevoda ili nečeg drugog, ja to ne znam ali po mom mišljenju ovdje se ne mogu u ovom času podvesti pod tehničke popravke. Hvala. 18
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Cijenim ovaj, ovu zabrinutost i njegovu diskusiju u vezi sa ovim zakonom i iako evo želim da potsjetim da je ovaj zakon u parlamentarnu proceduru ušao u sedmom mjesecu. Ali uvažavajući sve ovo što je gospodin Čengić rekao, ja ću sada dati pauzu od 10 minuta na kojoj će se sastati Kolegij i pokušati na bazi ovih prijedloga gospodina Čengića pronaći neko rješenje. Dakle pauza 10 minuta. Izvolite kolega Genjaca samo još prije pauze, izvolite.
Postoji rješenje naravno, zavisi od Doma. Čini mi se da ima elemenata da se potrudimo i da se pokuša u skladu sa novim činjenicama, jer nova činjenica je u skladu novog Zakona o carinskoj politici. Ima u članu 90. tačka 3 našeg Poslovnika, koja kaže Dom može zatražiti kod komisije da sačini novi izvještaj baziran na novim činjenicama, u roku od 15 dana i to je mislim.
Pozivam šefove klubova dakle, da prisustvuju ovom kratkom sastanku Kolegijuma. Pauza 10 minuta. [[PAUZA]] Stekli su se uslovi da nastavimo sa radom na današnjoj sjednici, iako ste me upozorili da je gospodin Dragiša Mekić se javio za riječ prije nego što sam ja dao pauzu, ja smatram da nema potrebe da ponovo čujemo predlagača, pošto je Kolegijum postigao, našao izlaz odnosno našao je rješenje za ovo o čemu smo govorili prije pauze. I evo Kolegijum dakle predlaže zaključak u skladu sa članom 90. Poslovnika da Dom zatraži od nadležne komisije, da sačini novi izvještaj baziran na novim činjenicama a nova činjenica je da smo danas usvojili Zakon o carinskoj politici dakle, da u roku od 15 dana komisija sačini novi izvještaj i evo predlažem da se izjasnimo dakle o tome. Mislim da se to podrazumjeva, zbog toga to i radimo je li. Dakle, sa mogučnošću podnošenja novih amandmana.Zahvaljujem uvaženom predsjedniku Ustavno-pravne komisije. Dakle, otvaram glasanje o zaključku. Jednoglasno je usvojen zaključak. 19 I prelazimo na slijedeću tačku dnevnog reda, to je deseta, A.d.10. Prijedlog zakona o osnivanju Izvozno kreditne agencije BiH IGA, imamo ga u prvom čitanju Dakle, ovo je prvo čitanje zakona po članu 90. Vodi se rasprava o neophodnosti, principima na kojima je zakon zasnovan. Predstavnički dom je usvojio zakon u prvom i u drugom čianju na 46. sjednici sa četiri amandmana. Ja želim da vam kažem, da je današnjoj sjednici prisutan gospodin Dirk Rajnerman, direktor Svjetske banke za BiH i on se obratio Koligujumu ovaj, sa željom da se obrati Domu naroda Parlamentarne skupštine i Kolegijum je jednoglasno se složio ovaj, da nam se gospodin Rajnerman obrati, te ga ja molim da uzme riječ.
Gospodine predsjedavajući, članovi ovog Doma, zahvalio bih vam se na prilici da ste mi dali mogućnost da govorim danas. I jako mi je drago što ovaj Dom ima interesa za promociju izvoza za BiH. Još 1999.godine, Svjetska banka je dala pomoć BiH u kreditu kojim se osnovala Agencija za Izvozna kreditna agencija, skraćeno IGA. Iznos je bio 30 miliona eur-a zajedno sa sredstvima za urgentni oporavak BiH. Jako je zaista u pravo vrijeme se bavite ovim pitanjem danas, pošto se kredit zatvara krajem ove godine. Jako mi je drago reći da je IGA danas organizovana kao jedna veoma efikasna agencija koja radi na komercijalnim osnovama. Mada je ona vrlo mala i relativno nova agencija, već efikasno radi. Do danas je ona dala kredite za više od 60 kompanija u BiH, ima 20 klijenata u oblasti faktoringa, pomogla je 100-u kupaca u kupovini osiguranja kredita i od prilike 120 miliona dolara je išlo potpore u vrijednosti Ugovora za izvoz. U ovo vrijeme, ovo je od posebne važnosti kada znamo koliko je veliki deficit tekućeg računa BiH a posebno koliko je veliki trgovinski deficit. Ova institucija kako se bude razvijala godinama može postati jedna od najvažnijih institucija za sami izvoz i promociju izvoza za BiH. Po našem gledištu teksta koji je usvojilo Predstavničko vijeće, je za nas zadovoljavajući i može se time uspostaviti jedna efikasna institucija. Samo želim još da naglasim da po našem gledištu je jako bitno da IGA bude izuzeta od Zakona o državnoj službi. A možda razlog za to što smo mi to tražili je bio nepoznat, pa ćemo sada kratko to i da objasnimo. Možda znate za Uniju, Baren uniju, a to je unija saveza svih izvoznih kompanija koje znamo do sada. I ni u jednoj zemlji ni jedna agencija koja se bavi osiguranjem izvoza, ne potpada pod Zakon o državnoj službi. Sve osoblje u ovim agencijama imaju plaće i nadoknade u skladu sa bankarskim sektorom. Tako da je veoma bitno ovakvu strukturu ostaviti u BiH da bi se privukli što bolji i kvalitetniji ljudi u tu instituciju. Ako bi i promijenili to, onda bi stavili u veoma nepovoljan položaj kompanije u BiH u odnosu na njihovu konkurenciju u okruženju. Tako da govorimo o jednom važnom elementu konkurentnosti za ovu zemlju i za privredu i ekonomiju ove zemlje. Ja vas uvjeravam da nacrt ovog zakona i institucija koja će se napraviti time su u skladu sa europskim 20 standardima. I da usvajanjem ovog zakona danas, ćete uspostaviti jednu veoma modernu agenciju koja će raditi za dobrobit i budučnost BiH. Moj kolega Lojd Ečkong koji je ekspert za ovu oblast i koji je radio u mnogim zemljama oko ovoga pitanja i ja smo spremni da odgovaramo na vaša pitanja ako ih bude. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se gospodinu Rajnermanu. I dakle, otvorena je rasprava, otvaram raspravu po ovoj tački dnevnog reda, prvo čitanje Zakona o Izvozno kreditnoj agenciji BiH. Ko se javlja za riječ? Gospodin Hasan Čengić.
Gospodine predsjedavajući, uvaženo predsjedništvo, smatram da je jako važno da smo došli do trenutka kada razgovaramo o ovom zakonu iako držim da kasnimo. Mislim da je o ovom zakonu trebalo razgovarati znatno ranije iz puno razloga. Mi dobro znamo kakva je situacija BiH kada je u pitanju trgovinski deficit na našu štetu, dakle jedan strani trgovinski deficit. Mi znamo činjenicu da u BiH još uvijek krediti su jako skupi, opterećeni nizom realnosti, od političkih rizika i drugih i znamo činjenicu da naša privreda koja se pokušava oporaviti poslije razatanja nije u stanju osigurati sama dovoljno sredstava da proizvodi, pogotovo da izvozi. Kada je u pitanju izvoz, svi mi dobro znamo da je potrebno izvozne poslove osigurati garancijama, za koje su često skupe ili u nekim drugim slučajevima banke jednostavno cijeneći svoj rizik, nisu spremne da uđu u posao. Iz tog razloga držim da posao koji je do sada obavila IGA je vrlo koristan, vrlo važan i bio je od velike koristi za značajan broj kompanija koje izvoze, a to su upravo one kompanije za koje ja smatram da moraju i da će nositi budući razvoj BiH i da im se treba pomoći. Ljudi koji rade u agenciji su savladali svoj posao. To nije običan posao, dakle to je jedan specifičan posao, dio bankarskog posla sav vezan za međunarodne odnose, bankarske i odnose sa osiguravajućim kućama itd. posao koji treba savladati. Njihovo iskustvo je dragocjeno, njihova znanja su dragocjena i ne bi se smjelo učiniti ništa što bi bilo koga od njih obezhrabrilo da ne ostanu raditi taj svoj posao. Na drugoj strani, osobno držim, da smo mogli i trebali učiniti više kao Parlamentarna skupština i kao Vijeće ministara na nivou BiH da ojačamo IGU. Ktrebali smo osigurati više sredstava u njihovom osnivačkom kapitalu i njihovim fondovima kako bi njihov kredibilitet bio još povoljniji, kako bi oni svojim kredibilitetom mogli osigurati kontra-garancije odnosno, rekonfirmacije za posove koji porkrivaju i u većim iznosima i za veće poslove, što bi dalo novu dimenziju BH privredi, novu dimenziju pozicijama pojedinih izvoznika i omogućilo veću proizvodnju, veće zapošjavanje, konačno uspostavu boljih odnosa u izvozu i uvozu, odnosno smanjivanje deficita. Iz svih razloga koje sam naveo, smatram da su principi na kojima ovaj zakon počiva važni i smatram da 21 treba učiniti sve da se eventualni nesporazumi i rješenja koja možda mogu osporiti razvoj ove agencije kao važne institucije unutar BiH i BiH prema vani, uklone i da dobijemo zakon koji bi bio kvalitetan, koji bi omogućio da ova agencija posluje na modernim principima i prije svega koji bi omogućio da agencija uopće postoji i posluje. S obzirom na rok koji je kraj ove godine, ukoliko do tada ne donesemo zakon, onda ćemo dovesti u pitanje postojanje IGE. Koristim ovu priliku da plebiram kod kolega da razmotrimo mogućnost da naše odluke danas u vezi sa ovim zakonom, budu što je moguće više nalik na odluke ili u skladu sa odlukama koje je donio Predstavnički dom, koliko je to moguće kako bi smo izbjegli usaglašavanje i sveli usaglašavanje na najmanju moguću mjeru da bi smo svakako prije kraja ove godine dobili ovaj zakon koji će stupiti na snagu i omogućiti IGI da nastavi raditi i nastavi se razvijati. Hvala.
Hvala. Hoćete vi gospodine Radović? Gospodin Radović je odustao. Dakle, ne vidim prijavljenih za daljnju raspravu u prvom čitanju i stekli su se dakle uslovi da dam na glasanje. Otvaram glasanje u prvom čitanju, Zakona o IGI, sad. Konstatujem, da je jednoglasno usvojen ovaj zakon u prvom čitanju. I predlažem da obavimo raspravu i u drugom čitanju. Ko je za? Otvaram glasanje. Jednoglasno, 14 za, je usvojeno da se obavi rasprava i u drugom čitanju. Dakle, u ovom čitanju se vodi rasprava o amandmanima i glasa se o zakonu. Dobili ste izvještaj nadležne komisije. Komisija je prihvatil 6 amandmana i imamo nove amandmane koje je podnio kolega Halid Genjac. Dakle, imamo prvi amandman gospodina Halida Genjca, ima li potrebe da čitam ovo, imate svi pred sobom, dobro evo neki smatraju da nema neki da ima. Dakle, agencija je samostalno nedepozitno i neprofitno pravno lice sa punim ovlaštenjima i posluje u skladu sa principima o likvidnosti i osiguranja poslovanja bez gubitaka. To je prvi amandman kolege Genjca. Da li se neko javlja za riječ? Niko se nije prijavio. Dakle, glasamo o prvom amandmanu gospodina Genjca. Otvaram glasanje. Dakle, glasamo o amandmanu kolege Genjca. Sad možete glasati. 13 za, 1 uzdržan, konstatujem da je amandman prošao, odnosno da je usvojen. 22 Amandman II gospodina Genjca. U članu 4. stav 4 se mijenja i glasi – na osobe uposlene u agenciji ne primjenjuje se odredba Zakona o državnoj službi u institucijama BiH, zapošljavanje i unapređenje profesionalne karijere zaposlenih u Izvozno kreditnoj agenciji zasniva se na javnom konkursu i profesionalnoj sposobnosti u skladu sa Pravilnikom o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta agencije. Struktura zaposlenih u agenciji okvirno odražava nacionalnu strukturu stanovništva BiH, prema posljednjem popisu. Da li se neko javlja za riječ? Gospodin Genjac, predlagač izvolie.
Poštovanje kolege dozvolite dvije, tri opće napomene, a onda i konkretno oko amandmana. Vama je svima poznato o kako značajnom zakonu i kojoj značajnoj oblasti ovaj zakoj uređuje, i mene raduje ta činjenica da smo dobili od menadžmenta agencije prikazane pokazatelje, tabele, rasta kreditnih sredstava, kreditiranja, faktoringa, osiguranja itd. i naravno uravnotežen pristup i regijama u BiH i po entitetima. Naravno menadžment se potrudio i prije usvajanja zakona i razmatranja zakona na komisijskoj fazi, razgovarali sa predsjednicima klubova, iznoseći argumentaciju, objašnjavajući o pojedinim dobrij rješenjima, o povoljnim rešenjima i nakon sjednice naše komisije koja je bila nadležna za razmatranje ovog zakona, ovaj, menadžment ove agencije je razgovarao i sa mnom. Iz razgovora sa predstavnicima, direktoricom i zaposlenim u agenciji, ja sam našao elemenata da mi se čini da negdje postoje nesporazumi u tumačenju pojedinih riječi u zakonu, kao što je u ovom prethodnom amandmanu profitabilnost, protumačena da donosi profit a u stvari se mislilo da agencija ne stvara gubitke, kao što mi u kući nastojimo da radimo ono što je isplativo, a ne ono što je neisplativo i tu je bilo određenih nesporazuma. Eto, nastojao sam da ovim prvim amandmanom se kaže ono što jeste i da se otklone ti nesporazumi. Ali mislim da je dosta ovaj, različitog pristupa izazvalo pitanje da li da se na uposlene u agenciji, odnosi Zakon o državnoj službi za zapošljavanje ili ne odnosi. I mislim da tu postoji najviše ovaj, podjeljenog mišljenja, različitog mišljenja i komisija se uostalom opredjelila da usvoji amandman koji kaže da se na zaposlene u agenciji ne odnosi primjena Zakona o državnoj agenciji zapošljavanja. Meni se čini da bi bilo bolje da ostane kako je bilo u prvobitnom tekstu zakona i nisam naravno suveren na ovom terenu, niti možemo biti suvereni u ovoj struci naravno nismo ni da možemo da se fantastično razumijemo, ali iz onih elemenata koje sam dobio iz razgovora sa menadžementom agencije, mislim da ima uporišta u tome da se zapošljavanje u ovoj agenciji obavlja i tretman zaposlenih, na način kako se obavlja u sličnim agencijama. Prvo, kao što smo čuli, isti je pristup u svim zemljama u regiji, Češka, Mađarska, Bugarska, Rumunija, Slovenija, Hrvatska, svugdje su te agencije za kreditiranje, nije nadležan Zakon o državnim službenicima. 23 Druga stvar, ovaj, bilo je argumentacije zašto izuzimati nekoga ovaj, iz Zakona o zapošljavanju kad smo donijeli taj zakon. Mislim da nravno, to vrijedi pažnje, ali ima logike i ima rezona izuzeti jer su već izuzete Agencija za bankarstvo, Agencija za osiguravanje depozita, Centralna banka, dio DGS-a, sve iz jasnih i vrlo određenih razloga. Ovde se radi o jednoj kreditnoj finansijskoj intituciji, koja ima vrlo specifične poslove, i samostalna državna agencija obzirom na tu vrstu djelatnosti, mora se povesti računa da se osigura izbor stručnog kadra sa iskustvom u oblasti bankarstva, osiguranja, računovodstva i finansija inaravno nužno poznavanje jezika, modernih informacionih sistema itd. Imajući to u vidu, dakle ja sam mišljenja da ima mjesta i ima rezona da se ostavi to rješenje i kad sam vidio rješenje u Predstavničkom domu, gdje su oni određene formulacije iz državne agencije, koje se odnose na državne službenike uzeli, ali su ostavili da se ne primjenjuje Zakon o, nije nadležna Agencija za zapošljavanje državnih službenika, mislim da su našli to neko rješenje sretno i ja sam zato napravio tu kombinaciju koja je skoro identična rješenju u Predstavničkom domu i predložio sam taj amandman. Mislim, da dobili smo i mi nekakve argumentacije i pisama i ovaj, i teza i činjenica, ja dakle molio bih da imajući ovo sve u vidu plediram da se ipak vratimo na prvobitno rješenje i da se ovaj amandman prihvati. Hvala.
Zahvaljujem ovaj, doktoru Genjcu i dobro znamo na kom terenu je on suveren. Za riječ se javio gospodin Limov, izvolite.
Hvala uvaženi gospodine predsjedatelju. Ja naravno nemam potrebe dugo govoriti o ovome ali ću onako najkraće reći svoje mišljenje. Naime, ovo nije prvi zakon gdje je predloženo da izuzmemo ove djelatnike iz primjene Zakona o državnoj službi odnosno ...potsjetit ću samo da smo to učinili i u odnosu na tisuću uposlenih u OSI, tako da ja osobno prihvatam argumentaciju koju je iznio kolega Genjac, ali posebice onaj dio u svojoj diskusiji u kom je zalaganje u ovom pravcu iznio uvaženi gospodin Dirk Rajnerman. Dakle, ja osobno sam sklon podržati ovaj amandman i inače mislim da bi trebalo učiniti napor da ukoliko je ikako moguće usvojimo praktično zakon koji je već prošao u Zastupničkom domu jer iz onoga što sam vidio, ukoliko se složimo oko ovog problema, ovog pitanja, čini mi se da oko ostalih stvari je je li, lakše se složiti tako da bi u toj dinamici ipak dobili dovoljno vremena da je li, u svakom slučaju do kraja ove godine, a imajući na umu specifičnost 12-og mjeseca, da završimo svoj posao onako kako se očekuje. Dakle, ja podržavam ovaj amandman i ovo opredjeljenje da se na ove djelatnike ne primjenjuje Zakon o državnoj upravi.
Zahvaljujem gospodinu Limovu. 24 Kolega Pamuk izvolite.
Ja va spozdravljam, želim pozdraviti sve prisutne i želim naglasiti sledeće. Ja sam na ovom zakonu jako puno raspravljao i kao osoba, kao jedan od predsjedavajućih Doma, imao sam priliku da razgovaram sa direktoricom agencije, imao sam kasnije priliku da razgovaram o ovom zakonu i da ga dobro preradim kroz Komisiju administrativnu. Normalno ja, imam svoje mišljenje, ja sam osoba koja misli da je ova agencija nevjerovatno potrebna i važna za BiH, da je ova agencija u domenu poslova koji se u vanjskoj trgovini nazivaju specijalni poslovi ili specifični poslovi u spoljnoj trgovini i da ovdje treba agenciju posmatrati u tom smislu. Mislio sam, međutim ne slažem se s činjenicom da agenciju i stručnost ljudi u agenciji i potrebu za stručnošću, ovakvom kakvu žele ljudi ovdje predstaviti, treba fetišizirati. To su obični stručnjaci koji nešto malo više znaju iz poslova međunarodne trgovine, međunarodnih finansija, normalno osiguranja. Međutim, ništa specijalno i ništa posebno što se ne bi moglo definirati konkursom. Ja mislim da je dovoljno da ovaj Dom kaže da ova agencija prima ljude po konkursu, da u konkursu treba biti taksativno naveden profil kadrova i da se prime ljudi onako kako je navela agencija u konkursu koga treba primiti. Ne mislim da treba bušiti zakone. Mi imamo Zakon o državnoj službi koji apsolutno uvažava i stručnost i nacionalnu ovaj, nacionalni raspored i sve druge rasporede, međutim ovde ima jedan posao, ovdje ima jedna situacija koje brine ljude u agenciji. Najvjerovatnije i one koji misle o aganciji tako kako misle. Mislim da se ovde radi što ljudi žele zaštititi dohodak, odnosno lični dohodak ljudi u agenciji i to je ono što treba zbog čega mi treba da izađemo iz okvira Zakona o držvnoj službi, je li. Međutim, ja se slažem s činjenicom da treba dopustiti stručnim ljudima u stručnoj organizaciji i u specijalnoj organizaciji jedan tretman kod raspodjele ličnih dohodaka, da bude malo slobodniji, da bude primjeren institucijama iz okruženja, bankarima i ljudima iz slične djelatnosti. I to se može definisati jednim članom zakona, ali ne mora se kazati da nećemo, da ćemo ovaj, da neće važiti odredbe Zakona o državnoj službi. Ja se s tim ne mogu složiti i neću se složiti. Imam ja i pismo koje su neki imali mnogo prije mene pa su i reagovali tako kako su reagovali, a ovdje iz ovog se vidi da je to prava istina. Ja molim da govorimo o stručnosti. Koja je to specifična stručnost koju mora ili treba da ima neko ko radi u agenciji? Šta je to u osiguranju, šta je to u finansijskim transakcijama, šta je to u uopće tim međunarodnim komunikacijama što jedan čovjek za dvije godine ne može baš savladati? Baš bi me to interesovalo. Izuzetak su veze i komunikacije koje treba uspostaviti i koje čovjek koji dođe u agenciju ima od agencije dobrim dijelo servirano. Ja nisam za to da se ovo fetišizira, nisam za to da se ovi poslovi i upoređuju i izjednačavaju sa poslovima Centralne banke jer to je nešto različito, apsolutno različito i ja ću se založiti da ostanem pri amandmanu koji je predložila komisija. Hvala. 25
Zahvaljujem kolegi Pamuku. Gospodin Čengić
Držim da bi bilo potrebno voditi dugo raspravu, pogotovo što smo čuli mišljenja uvaženog kolege Limova, amandman je tu, ja bih samo kratko. Dakle, ako je u pitanju da se neko prima, dakle transparentno što bi rekli po konkursu, po mome razumjevanju, ta transparentnost je osigurana i u tekstu ovoga člana koji je prihvaćen u Predstavničkom domu. Tamo se govori također o javnom konkursu, govori se također o nacionalnoj zastupljenosti, što je oprostite ali važan elemenat i sve ostalo, čini mi se da bi bilo dalje neko dakle ne fetišiziranje nego insistiranje na nekim principima koji ne moraju biti baš tako postavljeni. S druge strane, argumenti koje smo čuli, prije svega od gospodina Rajnermana, a to je činjenica da postoji dakle asocijacija ovakvih institucija, i da unutar te asocijacije ne postoji ni jedna ovakva agencija za zaštitu odnosno za osiguravanje garancija za izvoz, koja bi bila, dakle čiji bi činovnici ili uposlenici bili birani od strane državne agencije je sama za sebe ozbiljno upozorenje. Mi čitavo vrijeme govorimo o tome da hoćemo određene međunarodne, prije svega evropske standarde. Pa ako je to slućaj dakle, prvo ne pravimo izuzetak baš na ovoj, već smo napravili nekoliko izuzetaka važnih, na većim institucijama, na institucijama koje imaju veći broj zaposlenih. A s druge strane, ovaj aspekt nije beznačajan. Ja mislim da bi bilo dobro da uvažimo tu činjenicu da ako želimo komunicirati sa svijetom, da naša strana komunikacije naliči na tu drugu stranu komunikacije, da se jednostavno da tako kažem, može govoriti različitim jezicima. Što se tiće neke struke ili nestruke, naravno, neko ko ima osnovna obrazovanja i znanja, može naučiti dodatne vještine i tehnike, ali objektivno ovo jesu poslovi koji nisu tako uobičajeni ni u zemljama koje su veće od naše zemlje. Ovo su poslovi koji iziskuju i poznavanje jezika itd. tako da te određene dodatne sposobnosti i karakteristike zaposlenih su važne za ove vrste poslova. U tom smislu držim da bi bilo dobro da prihvatimo amandman odnosno da vratimo ovaj dio zakona na stanje kakvo je u Predstavničkom domu, kako ne bi imali potrebu za usaglašavanjem. Hvala.
Hvala na diskusiji kolegi Čengiću. Nema više prijavljenih i znači stekli su se uslovi da se izjasnimo o koji je ovo, drugi amandman gospodina Genjca. Dakle, otvaram glasanje. Ko je za? 10 za, 3 uzdržana, 1 protiv, prošao je amandman, predlagač bi mogao piće platiti sad. Amandman III gospodina Genjca. Iza člana 7. uvodi se član 8. koji glasi – imunitet agencije od oporezivanja, imovina, aktiva i dobit agencije kao njene transakcije, 26 oslobođene su od poreza na promet, na usluge iz okvira djelatnosti agencije i poreza na dobit u periodu 5 godina od dana stupanja na snagu ovog zakona. Ko se javlja za riječ? Gospodin Genjac, izvolite.
Dozvolite samo jednu dakle elaboraciju kraću da se malo pojasni. Dakle, u prvobitnom tekstu zakona, bio je član 8. koji je navodio da imovina aktiva i dobit agencije, kao njene transakcije oslobođeni od poreza na promet, na usluge iz okvira djelatnosti agencije, u zagradi poreza na dodatnu vrijednost PDV kad se uspostavi porez na dobit itd. Komisija je usvojila amdnman kojim se ovaj cjelokupni član 8. briše. Iz onoga što sam ja razgovarajući sa menadžementom ovaj, agencije uspio poredati stvari i informacije koje sam, koje su i na komisiji čini mi se bile, i mislim da je ministar prezentirao to na komisiji, logično je da se dio ovog člana zaista izbriše, jer i u Zakonu o PDV-u predviđeno je da se ova vrsta djelatnosti osiguranje novčane transakcije ove vrste oslobađaju PDV-a. Dakle, u samom zakonu u članu 22. koliko 17. predviđeno je da se ovo oslobađa od, i mislim da nema potrebe da se to ne navodi, kako god bude u Zakonu o PDV mislim da je ispravan pristup da se to primjenjuje i na ovo, kako god bude u Zakonu o PDV-u. Ono što je najznačajnije pitanje u ovoj oblasti, je ptianje dobiti i poreza na dobit ove agencije. Najveća sredstva su što se tiće poreza ovoj agenciji, uplaćivana na porez na dobit i na taj način se neki, šta ja znam 100 ili 200 hiljada maraka mjesečno, umjesto da se zadrže unutar obrta, da se daju kreditne garancije, krediti i tako da se povećava ta količina sredstava kojima se mogu davati krediti krediti, taj porez na dobit je davan, oporezivan i uplaćivan je porez od nekih 100 ili 200 hiljada maraka. Imajući to sve u vidu, ovaj, inaće pristup je u zemljama OECD-a da se ovakvim agencijama, zbog toga što su to neprofitabilne djelatnosti da se ne plaća porez. Imajući sve to u vidu, ja sam predložio amandman ovaj, koji navodi da je agencija, imovina aktiva i dobit agencije kao i njene transakcije oslobođena od poreza na promet na usluge iz okvira djelatnosti i poreza na dobit u periodu od 5 godina od dana stupanja na snagu. Vjerovatno će biti i ovog odnosa sa Zakonom o PDV-u i ovog pitanja da je to riješeno u Zakonu o PDV-u, da ne treba to ovde ponavljati, ja bih nakon rasprave ukoliko naravno se Dom složi, zatražio mogućnost preformuliranja ovog amandman nakon rasprave. Dakle postoji mogućnost da se ovaj amandman učini kvalitetnijim nego što je ovde predložen, pa bih molio tu mogućnost ukoliko može.
Zahvaljujem kolegi Genjcu. Ko se javlja za riječ? Ne vidim prijavljenih. Neću vas više provocirati a pošto nije ovaj, kolega Genjac izašao s prijedlogom da preformuliše a 27 nije zaključeno, nismo se izjašnjavali o amandmanu, pa evo ima mogućnost dakle da preformuliše.
...ovaj amandman preformuliše iz razloga koje sam naveo, ...PDV-a i dakle samo da glasi, dobit koju ostvari agencija oslobođena je poreza na dobit. I cjelokupna dobit se usmjerava u fondove rezervi, a tamo imaju fondovi koji govori oko kreditnih licenci, oko garantnih itd. Dakle, cjelokupna dobit da se usmjerava u fondove rezervi. Samo tako da glasi. Dakle, dobit koju ostvari agencija oslobođena je poreza na dobit jer poseban zakon regulira pitanje poreza na dobit. Samo da glasi ovako. Dakle, dobit koju ostvari agencija, to je na kraju godine, oslobođena je poreza na dobit, cjelokupna dobit se usmjerava u fondove rezervi. Tako da glasi amandman III molim vas.
Zahvaljujem kolegi Genjcu. Evo ima gospodin Pamuk se javio.
Ja samo jedno pitanje gospodinu Genjcu ako mogu? Neprofitabilna organizacija kako ostvaruje dobit? Objasnite mi to molim vas. Druga je stvar što hoću da čujem objašnjenje i od ovdje gospode u kojoj je to zemlji ovakva agencija državna? Ja se nadam da su to ipak mješovita društva u kojima ima i državnog kapitala. Hvala.
Izvolite gospodine Genjac.
Meni je neugoda da ja ekonomisti odgovaram na ova pitanja ali očigledno moram. Agencija tokom cijelog zakona govore se, opisane su djelatnosti agencije, u više članova se vrlo detaljno i decidno opisane djelatnosti agencije. Izmeđuostalog, banalan primjer, servisiranje jednog kredita se plaća onome ko servisira taj kredit itd. I iz tih djelatnosti koje vrši sama ova agencija, i ona je finansijska institucija koja služi za kreditiranje izvoza, pomaganje izvoza, u svim tim aktivnostima koje vrši, koje su vrlo detalno navedene u zakonu i dovoljno je pročitati njene djelatnosti pa vidjeti odakle taj prihod se ostvaruje, na kraju godine agencija kad poreda rashodovnu stranu, troškove, plaće i sve ostalo i kad poreda ono što je ostvarila, ostane joj dobit. E ta dobit, od prilike u ageniji, to nije neki basnosnovni profit koliko ja imam informacija, na tu dobit je plaćeno negdje oko stotinjak hiljada maraka i sad je prijedlog da se ta dobit koju ostvaruje agencija, taj porez na tu dobit ne plaća 28
Mi čitavo vrijeme govorimo o tome da hoćemo određene međunarodne, a prije svega evropske standarde, pa, ako je to slučaj ...
Ne plaća u porez, nego da se oslobodi poreza, a da se to ušteđenih sredstava usmjeri na jačanje fondova rezervi, da ona prvobitna namjera Agencije zašto je i formirana, još više i sa tim dijelom sredstava može podržati izvoznike. To je, dakle, namjera.
Hvala gospodinu Genjcu. Dajem riječ gospodinu Kumaliću, zamjeniku ministra financija i riznice.
Mislim da je predlagača namjera stvarno dobra. Međutim, mora se ovaj slučaj posmatrati sa nekoliko aspekata. U našoj složenoj fiskalnoj strukturi porezi na dobit su u nadležnosti entiteta isključivi. Drugo, do ovog zakona se jako teško došlo. Ja, jedan od poslanika, mislim da je Čengić govorio da je trebao, on je dvije godine čekao u ovom tekstu da dođe pred vas. Pa bih ja molio da predlagač odustane od ovog amandmana, iz prostog razloga što zakoni o dobiti su na entitetima, sad su urađeni novi sa 10% i ima toliko olakšavajućih okolnosti. Ukoliko ova agencija bude reinvestirala, ona neće plaćati porez. Međutim, vi nemate, mislim ako ima ovdje dobar pravnik, čak se ne može ovaj amandman, bio bi protuustavan da ga donesete. Znači, zakoni o dobiti regulišu zakoni entiteta i Distrikta Brčko, to je prihod entiteta i, drugo, u tom zakonu je, toliko je stimulativan. Mi imamo, taj zakon najstimulativniji sad u ovom okruženju. Znači što budu reinvestirali, neće i tako plaćati porez.
Gospodin Genjac. Izvolite.
Ja bih pitao ministra ... Da li ste sudjelovali u izradi ovog prijedloga zakona?
Dobrim dijelom. Ne u izradi, nego ... 29
Da li ste vi ovdje u ime predlagača zakona? Iz razloga što u prijedlogu zakona, koji je došao ovdje stoji, po članu 8. da je Agencija oslobođena od poreza na dobit. To ste vi poslali. Trebali ste razmišljati o tome, da li je to protivustavno prije nego što ste dostavili ovdje. U ostalom, tako je usvojeno i na Predstavničkom domu. I, ja sam slijedio logiku, koja je uobičajena praksa i nastojim da sankcionišem da taj član popravite,korigujemo na način koji je najbolji i onda mi predlagač kaže to je protivustavno.
Očito da je ovaj amandman provocirao značajnu raspravu i dajem prvo riječ gospodinu Čengiću, koji se javio.
Ja bih tebe predsjedavajući zamolio da nešto učinite tehnički da možemo dobiti i pravo na repliku, s obzirom da ovo dugme za repliku ne funkcionira barem kod mene. Zato da ne bi ispalo da vodim debatu nego, zaista repliku. Dakle, sad su se dogodile dvije replike i morat ću obje. Kad je u pitanju, pitanje gospodina Pamuka. Ja, naravno, ne smatram se stručnjakom za to, ali ću reći sledeće. Poznato je da i profitabilne organizacije mogu napraviti gubitak. Dakle, to nije ništa novo. One su definirane kao profitabilne, komercijalne banke, dioničarska društva, društva trgovačka. Dakle, što mi zovemo preduzeća bilo za trgovinu, za proizvodnju itd. ona su po definiciji profitabilna. Dakle, ona su osnovana da naprave profit, ali mogu ostvariti gubitak. I, mi svaki dan gledamo te scene kako se to događa. Čak se događa i nekim državnim preduzećima da ostvare gubitak. S druge strane je poznato da institucije koje su osnovane kao neprofitabilne, dakle, kojima glavni posao i zadatak nije ostvarivanje profita, nego ostvarivanje određene djelatnosti, za koju ili zbog koje naplaćuju određene usluge, stiču određeni prihod. Npr. entitetske agencije za bankarstvo. Biću vrlo otvoren. Ja sam to govorio i svojevremeno na Federalnom parlamentu, imaju znatno visoke cijene svojih usluga i to se mora platiti, nema šale, jer oni su neka vrsta šefa svakoj banci i niko se ne usudi ne platiti ono što mu Agencija propiše da plati kao taksu za njenu uslugu. Te agencije definitivno obje posluju pod navodnicima pozitivno. Dakle, na kraju godine, oni ostvaruju dobit. I, ako im nije primarni zadatak da budu profitabilne i da zarađuju, ali zato što rade taj posao naplaćuju, tj. ostvaruju dobit. I, ovdje je sva priča, po mom razumijevanju, upravo o toj tačci. Dakle, nije stvar u tome da IGA treba biti profitabilna organizacija, koja posluje radi ostvarivanja profita, ali jeste činjenica da ona svojim poslovanjem može osigurati dobit. Eh, sad je pitanje tu. Kad se na kraju godine, što bi rekli, svedu prihodi i rashodi i ako se pokaže da ima određeno pozitivno poslovanje, dakle, neka dobit, da li je ona sto hiljada, petsto hiljada ili milion, onda se ta dobit po pravilu treba oporezovati. Koja sredstva idu u budžet. I, to, naravno kroz budžetske stavke potrošeno. Ovdje je sledeći stav i mislim da 30 je to suština čitave priče. IGA treba imati određena sredstva koja mogu osigurati njezine fondove, od rizika od svega onoga što ona radi. Po mom osobnom mišljenju puno je krositnije za društvo i za državu, da sredstva koja IGA bi trebala izdvojiti kao porez na ono što ostvari na ono kao dobit, ne daje u porez, ne daje u budžet, nego stavi u svoje fondove, jača svoje fondove i nastavi raditi posao. To je sva suština priče. A, ovim krupnim riječima tipa da bi ovo bilo protivustavno, to je, zaista začuđujuće da predstavnik Vijeća ministara i zamjenik ministra finansija, a Vijeće ministara je poslalo prijedog ovog zakona, ne zna da to u zakonu već piše i da je ovaj stav promijenjen samo na našoj komisiji, a da je Vijeće ministara predložilo da nema tog poreza, oporezivanja i da je tako usvojeno na Predstavničkom domu. Ja mislim da ne bi trebalo ovdje unositi nimalo emocijie,nego naprosto trebalo bi usvojiti amandman, kako bismo dobili istovjetan tekst u oba doma kad je u pitanju ovaj član. Hvala.
Zahvaljujem,kolega Jukić, izvolite.
Evo, ja ću nastojati kratko. Ono što možda ovdje i ne znaju svi članovi našeg doma zbog ovog zakona kakav on jeste došao u našu proceduru u naš dom, na prvoj sjednici, nadležne komisije, zatraženo je zbog mnogih primjedbi, a naočito zbog neusklađenosti međusobne usklađenosti pojedinih članaka i njihovih odredbi koje nisu logične, jer jedna je suprotstavljena drugoj. Loše su neke stvari definirane. Kad se u članku 2. govori, pardon, da li je to članak 2. kad se govori o nekim principima, zapravo pitanje da li su to principi ili stu to, tako reći, neke druge definicije koje se, po meni, ne mogu reći da su principi.A, ovaj zakon, zbilja, treba ispoštivati određene principe pa i čak u dobrom dijelu i poštiva i drži se njih i, međutim, nisu navedeni to kao principi. U tom dijelu u članku 3. koji govori o principima. Nadalje, mi smo na komisiji zatražili produljenje roka i taj rok nam je produljen od strane Kolegija našeg doma, sukladno našem poslovniku i usvojeni su određeni amandmani i kod usvajanja ovih amandmana, na samoj komisiji su neki amandmani u toku rasprave preformulirani, što opet govori da je ovo problematika koja je sama po sebi dosta specifična i stvarno jeste specifična. I, vidim ovdje neke kontradiktornosti. Profitna neprofitna. Višak, pa onda bi se htjielo reći, vidi se da nije logično da budu u isto vrijeme jedno i drugo, pa se govori onda na drugi način profitno se kaže višak prihoda, na drugom rashodom itd. Isto tako ja ću sada samo kratko prokomentirati amandmane gospodina Genjca, jer su oni sada, o njima raspravljamo. Prvi amandman je usvojen i on je samo lagano pojašnjenje i bolja formulacija onog što već stoji ovdje i čak i za mene je bolja i glasao sam za njega. Međutim, amandman broj III je neusuglašen, u dobrom dijelu je suprotan amandmanu I. Zašto? Najprije kad govorimo dobit, rekli smo da je neprofitna. Profit, 31 dobit, jeste jednako samo druga riječ itd. ili višak prihoda nad rashodima opet jeste jednako kako ja to raumijevam, pa inače to jeste tako samo možemo mi igrati se riječima šta jeste, a šta nije itd. zatim ovdje isto tako se govori pet godina, a kasnije bi se to kao radilo itd. Opet ne vidim da se nešto značajno mijenja u radu od pet godina, naročito imajući na umu da do sada ova agencija posluje sasvim solidno, stabilno, nadamo se da će još bolje itd. Dakle, smatram da ovo treba dovesti u suklad sa onim prije, jer ovo nije dobra formulacija. Nadalje, isto tako, kad se govori o ovom višku prihoda nad rashodima. Ja sam imao amandman od kog sam odustao na samoj komisiji, i sad mislim da je bio dobar. Kad sam govorio, još to određeno dopunio, da se ova sredstva raspoređuju u dva fonda za pokriće rizika poslovanja i za povećanje kapitala, osnovnog kapitala. Nisam bio rekao, čak sam govorio o omjeru 50 – 50, ali to nije bitno, onda je rečeno da je to nadležnost upravnog odbora, što je opet istina, ali ne piše baš tako. Ali bi se možda mogla napraviti intervencija u ovom smislu, u tom dijelu zakona itd. Dakle, da ja sad zaključim svoje govorenje o ovom zakonu, kojeg sam jako dobro proučio. Smatram da ovaj zakon ima dobru namjeru, ima dobro postavljene ciljeve, međutim, loša formulacija za ostvarenje tih dobrih, odnosno realnih i pravih ciljeva. Međutim, kako čujemo da je je dugo rađen, ja u to ne sumnjam i vjerovatno nije bilo lako naći pravog načina kako ovo sve skupa, ove sve specifičnosti napisati da one budu jedna skladna cjelina i da budu jedan normalni dio našeg ukupnog pravnog sustava u ovoj zemlji, mislim da trebamo naći neko rješenje, koje će, ipak, biti realno i prihvatljivo, a nisam siguran da može biti ovako napisano, jer ponovit ću oko amandmana III on je suprotan u dobrom dijelu onog što je već rečeno i prihvaćeno ovdje, kao popravka ovog teksta. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Jukiću. Gospodin Hilmo Neimarlija. Izvolite.
Imajući u vidu i cijeneći prigovor na amandman kolege Genjca od strane kolege Pamuka, ja sam prvo pokušao da preformuliram da tako kažem, ili drugačije formiliram prijedlog kolege Genjca, pa bih prvo njega zamolio, da prihvati, bez obzira što ovo neko može razumjeti kao jezičku igru, ali mislim da nije samo jezička ili jezična igra. Dake, predlažem da amandman glasi ovako formuliran. Sredstva koja se javljaju kao razlika između troškova i prihoda Agencije ne podliježu porezu na dobit i uvažavajući ovo što je kolega Jukić kazao, ona se raspoređuju ili sredstva se raspoređuju u fondove rezervi i ostalo. Nije samo jezična igra. To što su do sada ostvarivana, ostvarivane te razlike, koje mi možemo nazvati dobitima, koje možemo nazvati viškovima, zna se kako postoje ekonomisti definicije profita od starih klasičnih Smita, Marksa i ostalih, da ih ne pribjegavamo znate. Ali hoću da kažem, niko ne jamči 32 da će oni ostvariti taj profit. Oni nisu usmjereni da ostvaruju profit, nego da ta sredstva daju, da bi stimulirali izvoznike. Hoće li oni ostvarivati sredstva ili neće, dakle, nešto je što mi ne možemo, ne može ih se sa zakonom kao neprofitnu organizaciju obavezati, ali isto tako od njih se očekuje da rade više, da ostvaruju više dobiti, daje tako nazovem ili razlike između troškova koje će imati i ove naplate i da to onda se usmjerava u ove fondove, kako bi se i njihove aktivnosti osnovne zbog kojih je i agencija osnovana razvijale. Dakle, nije samo jezična igra. Ja bih zamolio i kolegu Pamuka da uvaži, to je razlika koja se neminovno javlja i koja se neminovno ne mora javiti, ali koja se javlja i koju treba onda samo usmjeriti. Ona nije profit, zato što nije planirana, zato što agencija na nju nije po svojoj osnovnoj određenosti usmjerena i ja bih zamolio, dakle, kolegu Genjca da prihvati ovu preformulaciju, koja ublažava zapravo tako da kažem tu mogućnost, da se ta dobit podrazumijeva kao profit. Sredstva koja se ostvaruju razlikama koja se ne moraju ostvariti nisu profit.
Zahvaljujem kolegi Neimarliji. Mislim da je sad jasnije svima. Gospodin Genjac. Izvolite.
Naravno, očigledno je, po meni je ovo vještački problem, kako ćemo ga nazvati, ali treba rješavati da se dogovorimo, ali mislim da je na tragu nekog rješnja koje pomaže član 21. postojećeg zakona, koji nije mijenjan ni na komisiji. U članu 21. kaže, ako agencija ostvari višak prihida u toju bilo koje budžetske godine, tako ostvaren višak prihoda se raspoređuje od strane upravnog odbora na sledeći način. Dakle, u zakonu figurira naziv višak prihoda, u članu 21. koji niti je komisija osporila niti je ko osporio. Postoji pojam višak prihoda i ja sam, evo, na tragu ovoga i što je govoreno. Mislim da je ideja gospodina Jukića, oko usmjeravanja tih sredstava u fondove rezervi, osnivački kapital, sasvim u redu i treba decidno da se navede. Dakle, predlažem, da formulacija glasi, višak prihoda, koje agencija ostvari, na krau bilo koje budžetske godine, oslobođen je poreza na dobit i cjelokupni višak prihoda usmjerava se u fondove rezervi i osnivački kapital.
Hvala gospodinu Genjcu. Gospodin Vinko Radovanović.
Pa ja bih samo kratko rekao. Višak prihoda i porez na višak prihoda i porez na višak prihoda. Obarazloženje koje smo čuli uz ovaj amandman i uz ovaj član je univerzalno obrazloženje. Ja ne vidim razloga zbog čega bi mi oslobodili poreza na višak 33 prihoda ovu agenciju da bi punila fondove više i ne znam ni ja, a ne bi oslobodili bilo koju drugu instituciju ili organizaciju. Oslobađanje poreza na dobit je vrlo ozbiljna stvar. Stvar je principa i ja ne vidim razloga zbog čega bi mi kod ove agencije rušili taj princip. Niko ne govori o višku prihoda koji će ostati nakon ubiranja poreza na dobit. On će se raspodijeliti po fondovima. Ali, zbog čega osloboditi, to je po meni, ovo obrazloženje je univerzalno obrazloženje, koje važi za sve ostale i agencije i instituicije.
Hvala gospodinu Radovanoviću. Gospodin Radović.
Pa mislim da bi bilo dobro da mi odustanemo od ovog amandmana, da ovim zakonom ne regulišemo ovu oblast, jer postoje drugi zakoni koji će to regulisati, kojima ćemo to isto urditi što je gospodin Genjac govorio. Tako da je to mnogo jednostavnije i da se ovaj amandman povuče i, drugo, ove informacije koje smo, kad sam sa gospodinom Kumalićem se malo konsultovao, mislim da nisu nam dobre, nisu ekonomske kategorije, ovo što je govorio Mustava, ukupan prhod, minus troškovi nije dobit nego je to prihod, minus troškovi finansiranje bruto dobiti, pa minus porez na to, pa je tek dobit, tako da smo tu malo pobrkali i struku i zato ja predlažem da mi odustanemo od ovog amandmana, a da ovu materiju i značaj koji ima ova agencija i da je oslobodimo, regulišemo drugim zakonom, a postojeća zakonska rješenja su već njoj u prilogu, tako da nećemo je oštetiti i neće doći u poziciju da mora plaćati poreze, jer se tamo kaže, ako se reinvestira, onda se oslobađa.
Hvala kolegi Radoviću. Gospodin Čengić.
Ja, zaista se izvinjavam što se toliko puta danas javljam i nemam namjeru poslije ovoga. Ja bih, ipak, rekao da mi nismo pobrkali struku. Nije ovo baš toliko stvar, koju ne razumijemo. Gospodin Radović to dobro razumije, ali ja razumijem njegovu poziciju kao predsjedavajući Komisije, koja se već o ovome izjašnjavala i raspravljala, da on ima jedan stav, koji je, naravno, imao i ranije. Međutim u odgovoru na pitanje dr Radovanovića se može kazati da je to isto i da, ipak, nije isto. Evo, konkretan primjer da objasnimo čitavu priču. Agencija za bankarstvo Federacije i RS-a, dvije postoje, također, posluje po istim ovim principima, naplaćuje i ostvaruje višak prihoda. Ja pouzdano znam jedni i drugi ostvaruju i to dobar višak prihoda. Kad Agencija taj višak prihoda ostvari, koja je korist od toga što Agencija to sad stavi na hrpu i čuva kod sebe. Nikoja. Jer ona ne može raditi ništa drugo nego ono što ona radi. Ako plati porez na ono što je ostvarila kao višak prihoda, to je korisno, jer puni budžet. Pozicija IGE je upravo obrnuta i to je upravo na liniji onoga što je gospodin Jukić govorio. Kad sam se ja malo uključio oko ovih amandmana, u zadnjih par dana razgovarajući, ja sam imao potpuno isti prijedlog kao i gospodin Jukić, a to je, da se 34 osiguraju fondovi rizika i da se osigura određeni dio sredstava iz viška prihoda u kapital, u osnivački kapital. Koji onda podiže rejting, dakle, osnivački kapital Agencije podiže rejting. Što se mene osobno tiče, da vam budem vrlo jasan, kad bih bio u poziciji da odlučujem o ovome, jedna od prvih odluka mojih bi bila da se iz bilo kojih mogućih sredstava ili budžeta ili neke druge linije osiguraju dodatna sredstva za osnivački kapital. I, za fond od osiguranja rizika i da onda ovu instituciju učinimo još puno snažnijom. Jer nije isto, dakle, Agencija, recimo Agencija za bankarstvo entiteta ne može osigurati bankovnu garanciju, odnosno garancije potrebne za izvoz, za kredite za izvoz. Međutim, ova institucija može. Zato nije isto da li ona svoj dio viška prihoda zadrži za sebe i ojača svoju poziciju finansijsku ili to isto uradi Agencija za bankarstvo.To je ta razlika, to je ta specifika upravo ove institucije. Mi ovim u stvari s relativno malim parama i sa relativno malim zahvatima jačamo jednu instituiciju koja može biti od velike koristi za praćenje izvoznih aranžmana. Sva je priča u tome. I, tu je poenta. I, iz tog razloga, ja mislim da bi ovaj amandman gospodina Genjca, zapravo potpuno riješio pitanje konzistentnosti zakona između ovog člana i člana 21. Ja bih vas zamolio samo jedanput da pogledate taj član koji kaže, ako Agencija ostvari višak prihoda, cjelokupan višak prihoda bit će usmjeren i onda kaže, a to, b to. To što predlaže dr Genjac, višak prihoda, koji, očito ostvari Agencija, oslobođen je od poreza na dobit, cjelokupna dobit se usmjerava u fondove predviđene ovim zakonom, npr. ja bih stavio tako, u fondove predviđene ovim zakonom, u cjelosti rješava sve i čini čitav zakon potpuno konzistentan. Više uopće nema otvorenih pitanja i dilema, a tamo još uvijek imamo poziciju upravnog odbora u članu 21. b. pozicija upravnog, u članu 21.a. kaže da ide u fondove za osiguranje od rizika, a u b. jednoglasnom odlukom upravnog odbora za drugo. To gospodine Jukiću, može biti npr. povećanje kapitala i to bi bilo jako zanimljivo rješenje i, vjerujem kad bi vi bili u upravnom odboru, sreća da ne možete, jer ste član ovog doma da bi odlučili da ide što je moguće više kapital. U tom smislu kolege, mislim, pošto mislim da se slažemo oko suštine priče, a to je, umjesto da oporezujemo taj prihod koji ostvari agencija, da ga osiguramo da on ostaje u agenciji u cjelosti za popunjavanje ovog fonoda za osiguranje od rizika i, eventualo kapitala. To se rješava ovim amandmanom, ako se on formulira kao višak prihoda, koji ostvari Agencija, oslobođen je poreza na dobit cjeokupna dobit se usmjerava na fondove prema ovom zakonu, na osnovu ovog zakona ili predviđene ovim zakonom u skladu sa članom 21. Hvala.
Konstatujem da svaka ova nova diskusija proizvede još po dvije-tri nove, to je dobro, jer u Parlamentu smo razbacili dobru partiju tenisa. Sledeći je gospodin Vinko Radovanović. 35
... sa gospodinom Čengićem da bi zadržavanje poreza na dobit u toj agenciji, na neki način povećalo njenu izvoznu, izvozni kredibilitet. Ali isto tako govorim o principu, izvozno orjentisano preduzeće, ukoliko se oslobodi plaćanja poreza na dobit će, također, biti stimulisano i sa tim dodatnim sredstvima za povećanje, pa ja govorim o principu. Stvar je principa da ne možemo neke favorizovati u odnosu na druge. Stvar je principa koji će biti riješen zakonom o PDV-u i ne znam ni ja o ubiranju poreza. Znači, to je po meni stvar principijelnog rješavanja. Prema tome, mislim da nema potrebe da se izdvajaju određene agencije i određeni subjekti.
Hvala kolega Radovanović. Gospodin Ilija Filipović.
Hvala lijepo za riječ. Kratko bih samo o redoslijedu. Ja ne bih o tome gdje će se, eventualno, višak sredstava ove agencije usmjeriti, dakle, mi o tome uopće ne raspravljamo i o tome ne govori niti ovaj amandman. Ja bih rekao o jednoj nelogičnosti. Dakle, nelogično je da mi u članku 4. i usvojenom amandmanu gospodina Genjca, amandmanu I kažemo da je riječ o neprofitnoj pravnoj osobi, a da sada u članku 8. kojeg je brisala po mom sudu Komisija opravdano, mi sad govorimo o tome kako ćemo raspodjeliti dobit. Meni kao pravniku je nelogično, dakle, ja ne znam kako ljudi iz finansijske struke gledaju na tu stvar da neprofitna organizacija kad se pojavi višak sredstava, ne znam uopće kako knjiže, kako može profitno djelovti neprofitne organizacije. Dakle, na koji način ranije je to bilo, dakle, nisam u tom filmu i nisam u tome blizak, ali je nelogično da neprofitan, posluje profitabilno i da mi istim zakonom u koliziji su članak 4. i članak 8. i tu se potpuno slažem sa onima koji na stvar tako gledaju. Izašao bih iz ovog problema na jedan vrlo jednostavan način,što već i članak 21. dakle, izvornog teksta govori o nekakvoj mogućnosti viška tih sredstava. Ovaj amandman ima cilj da kaže kako će se osloboditi taj višak sredstava plaćanja, zove ga dobit i oslobodit će se plaćanja poreza na tu dobit. Bio bih sklon da prihvatite jedno moje razmišljanje, da razmotrite ovo moje razmišljanje, po mogućnosti da ga i prihvatite, da u članku 21. dodamo točku c. Dakle, da odustanemo, da povuče gospodin Genjac svoj amandman, da prihvtimo da je to i komisija brisala, a da dodamo točku c. i da kažemo u toj točci c. članka 21. višak prihoda iz ovog članka je neoporeziv. Sve smo riješili. Doći će zakon o PDV-u, neće se plaćati nikakva obveza ne proisteče po ovom zakonu i sutra kad budemo imali PDV u odnosu na višak prihoda, kojeg mi ovdje zovemo, ovdje višak prihoda je zamjena za ovu dobit u članku 8. višak prihoda nad rashodima je, dakle, čista dobit. Sve si platio i ostao ti višak. Dakle, neka mi ekonomisti kažu, ima li nekakav drugi naziv za dobit u odnosu na višak prihoda. Ako to jeste tako, a ja sam u to uvjeren da je tako, onda bi ova popravka dodatkomk točke c. u članku 21. da kad se kaže, višak 36 prihoda iz ovog članka je neoporeziv, time izbjegavamo sve dileme oko toga, da će Agencija plaćati na taj nekakav višak prihoda koji bude imala na kraju godine. Hvala lijepa.
Čini mi se vrlo konstrutkivan prijedlog kolege Filipovića. Evo, gospodin Jukić. Izvinjavam se, bio je stvarno prijavljen gospodin Radović.
Ja mislim da, moj odgovor gospodinu Hasanu. Niko ne spori da treba osloboditi Agenciju od poreza, nije sporno, ali je sporno da mi guramo to u ovom članu gdje ne priliči i na način na koji mislimo da ne može proći. Postoje drugi zakoni koji to regulišu i pustimo da to regulišu drugi zakoni, a ne da sve regulišemo ovim članom koji hoćemo amandmanom.
Hvala gospodinu Radoviću. Gospodin Jukić.
Ja ću vrlo kratko. Članak 21. nosi naslov raspored viška prihoda. Pa kad se ovaj članak dobro prouči, zapravo izgledla da viška prihoda nema, jer se odmah donosi odluka o njihovoj raspodjeli u okviru ovih postojećih fondova.Prema tome, nema profita. Dakle, višak prihoda u poslovanju kroz godinu se raspodjelio u fondove. Dakle nema profita i nema šta oporezovati. Ja to razumijem ali na ovaj način i ja mislim da se ovaj specifikum može riješiti drugim zakonima i da ovdje zapravo ne treba raditi ništa, po mom mišljenju. Iz ovog teksta zakona sve je sasvim jasno. Stav komisije je ispravan i mislim da nema niti rizika da može doći pod udar zakona o oporezivanju profita ili PDV-a itd. Zahvaljujem.
Hvala kolegi Jukiću. Kolega Pamuk, izvolite.
Ja bih zamolio ovdje, ovdje smo mi došli u jednu što se i očekivalo u jednu pat poziciju iz koje ne znamo gospodo iz Svjetske banke, ja mislim da ima mnogo načina drugih i korektnijih u našem zakonodavstvu, kojima se može zaštititi kapital. Dom je raspoložen, kako vidite da usvoji ovu Agenciju na, raspoloženi u potpunosti da cijena, cijeni dobronaklonost vaše institucije i ja mislim da su sredstva u Agenciji apsolutno dobro zaštićena sa ovim drugim zakonom. Insistiranje i pokušaj institiranja i pisanja i dopisivanja na jedan ovakav način dovodi ovaj zakon u poziciju da bude nelogičan, pa čak i neustavan. Ja moram reći jednu stvar, prije nego što je došao u prvoj izvedbi ovog zakona kada sam prvi put raspravljao oko njegove korekcije sa kolegicom koja vodi instituciju, ja sam rekao da je Zakon pomalo konfuzan, da bi bilo dobro malo da se 37 ispravi. Ona jeste zaista neke stvari ispravila, ali mislim da smo se doveli u jednu dobro tešku situaciju. Mi želimo da napravom ovu agenciju i da ona bude kvalitetna, mi koji pomalo znamo nešto o tom poslu i upoređujemo eto, recimo predpostavimo ovu agenciju sa Hermesom, znam da ova agencija za dugo, dugo, dugo ne može biti ni blizu tome, želimo da imamo jednu ovako jaku, jednu dobru agenciju. Međutim, moramo prihvatiti da ovaj parlament mora štititi i vlastito zakonodavstvo i ja mislim da u ovom slučaju dobronamjernost poslanika mora da se cjeni i treba da se cjeni. Mi jesmo spremni da prihvatimo ovaj zakon. Vidjeli ste iz svih diskusija da svaki poslanik, odnosno zastupnik kaže da ova organizacija treba, da je ona nužna, ali to ne znači da stvaranjem ovakve jedne organizacije trebamo da izrešetamo naše zakone i da ih napravimo tako propusnim, da ih napravimo prema nekim poslovima nevažnim. Oblast poreza i oporezivanje je vezano u Bosni i Hercegovini je regulisana u drugim zakonima. U Bosni i Herceogvini izvoz je oslobođen poreza. Nisam ja osoba koja misli da poslovi iz ove agencije u ovoj aganciji trebaju biti oslobođeni od PDV-a, od PDV-a u Bosni i Hercegovini nije ni hljeb oslobođen. Mi se trudimo da sve bude u tom smislu. Prema tome ne vidim zašto bi izuzetno profitabilni poslovi bili oslobođeni PDV- a. Ako poslovi koji su, ako robe koje su egzistencijalno važne za narod ne mogu biti oslobođene od PDV-a. Mislim da moramo to uvažavati i da ne znam, ja moram priznati da ova pisma koja sam ja dobio mene ne raduju, a ovi, bar što se tiče mog mišljenja ne mogu me ni pokolebati. Ja mislim ono što mislim i ja želim da to kažem. Mi smo se trudili na komisiji da napravimo najbolju stvar koju smo mogli. Prvo pokušali smo da ispravimo ono što smo mislili da ne valja, da nije u redu. Odgodili smo jedno djelovanje, produžili smo 15-20 dana da se to dotjera. Imali između toga razgovore i pokazali jednu maksimalnu volju da to uradimo, ali da to korektno uradimo. Međutim, evo izgleda ne ide. Zašto? To je pitanje. Ja mislim da ovdje moramo, moramo malo i cijeniti mišljenje i poslanika i oni imaju, odnosno zastupnika i oni imaju svoje stavove i svi od njih, bez obzira koje obrazovanje imaju ponešto znaju o ovim poslovima i ja mislim da se ta mišljenja moraju uvažavati i trebaju uvažavati. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pamuku. Pošto vidim da se prijavio još samo predlagač, kolega Genjac, ja bih predložio, imamo, mislim da smo prilično iscrpili raspravu po ovoj tački dnevnog reda, naravno dobićete riječ, pa bih predložio, pošto je bilo više prijedloga ovdje, pošto je bilo više prijedloga ja bih predložio da predlagač dakle donese odluku koji tekst će predložiti na usvajanje amandmana, ili će ga povući. Dakle dajem riječi doktoru Halidu Genjcu. Izvolite. 38
Ma ja, da se usmjerimo dijalog između predlagača amandmana i poslanika. Ove dijaloge ćemo kasnije ostaviti. Dakle, ja kao predlagač amandmana, nakon svih argumenata koje sam čuo ipak držim da je korisno ovu agenciju ojačati finansijski i mislim da je u toku rasprave došlo do niza kvalitetnih prijedloga. Samo da vas podsjetim na Zakon o PDV-u član 25. koji kaže sljedeće – se oslabađa od plaćanja PDV-a u zakonu koji je kod nas već 3 mjeseca i nadam se da smo ga svi pročitali.
Ali nije usvojen.
U proceduri je. Predloženo je da se oslobađaju od plačanja PDV-a usluge osiguranja, reosiguranja, uključujući i prateće usluge posrednika i agenata osiguranju itd. itd. E sada, imajući ovo što je tokom rasprave rečeno, ja kao predlagač amandmana, dakle ću napraviti formulaciju i da mi izađemo iz ovoga.
Tačno.
Znači delegati imaju suvereno pravo da se izjasne za i protiv i ništa od toga neće nikome biti, vjerujte. Samo zakon može biti kvalitetniji i manje kvlaitetan. Dakle, nakon svega ovoga što je rečeno ja prihvatam da član 8. bude izbrisan kako je komisija i predložila i da se zbog tih novih elemenata koji su nastali u toku rasprave da Kolegij prihvatimo i novi amandmana, ja bih molio, koji glasi da se u članu 21. doda tačka c) koja glasi – višak prihoda iz ovoga članka je neoporeziva. U članu 21. dodaje se tačka c) koja glasi – višak prihoda iz ovog članka je neoporeziv. Eto, molim vas i to je konačni moj prijedlog.
Dobro, pošto je, izvinjavam se ja govorim,
89. 3.b) može ići po tome, jer su ovo nove okolnosti koje su 39
Pauza 5 minuta. [[PAUZA]] Dakle, u skladu sa članom 89. Poslovnika o radu tačka 3. koji glasi – nakon što rasprava počne, predsjedavajući će u konsultacijama sa zamjenicima predsjedavajućeg uvažiti nove amandmane samo u sljedećim slučajevima, pa imamo pod b) kada nastoje da usaglase dva ili više prijedloga o kojima se vodi rasprava. Znači ovo je osnov da prihvatimo prijedlog kolege Genjca i sada možemo se dakle izjasniti o amandmanu kojeg je on predložio. Dakle, ja bih zamolio kolegu Genjca, evo pošto neke kolege traže da se još jednom samo pročita ovo, da kažete koji je amandman sada o kom ćemo se mi izjasniti.
...u članku 21. dodaje stav c) koji glasi – višak prihoda iz ovog člana je neoporeziv.
Zahvaljujem kolegi Genjcu. Nema više prijavljenih. Iscrpljena je rasprava dakle po ovoj tački dnevnog reda, odnosno po ovom amandmanu. Izjašnjavamo se o amandmanu gospodina Gencja. Možete glasati. Da, dao sam već je vrijeme ide. 8 za, 4 protiv. Dakle nema entitetske većine jel. Nema entitetske većine. Usaglašavanej dakle članova Kolegijuma. Dakle, glasamo sada po entitetima pošto nije postignut sporazum na Kolegijumu. Ko je protiv dakle ovog amandmana iz Federacije BiH? Dakle glasaju delegati iz Federacije. Sada možete glasati, izvinjavam se. Jedan je protiv, u redu. Sada će glasati delegati iz Republike Srpske. Ko je protiv? Dakle možete glasati. Samo ko je protiv neka glasa. Amandman je odbijen, pošto su četiri delegata iz Republike Srpske protiv. Dakle, samo da se vratimo sada u Zakon. 40 Amandman dakle III nije usvojen. Sobzirom na činjenicu da je Zakon u, odnosno. Izvolite.
Ja bih skrenuo pažnju, molim vas, imajući u vidu i značaj Zakona itd., Komisija je usvojila, između ostalog i amandman koji briše ovaj član 7. oko samostalnosti imuniteta i potpuno je razložno izbrizan taj član, jer on je toliko nezgrapno i nesretno bio formulisan da je potpuno drugačiju konotaciju i smisao imao u odnosu na intenciju. Ja kada sam razgovarao sa menandžmentom agencije njima nije bilo ni važno pitanje imuniteta i oni nisu insistirali na tom imunitetu, međutim, stalno je postojalo pitanje samostalnosti rada agencije. Jutros su članovi Kolegija i predsjednici klubova su dobili dopis zamjenika predsjedavajućeg OHR-a gospodina Hejsa u kome se ovo pitanje ukazuje na njega i mislim da treba da obratimo pažnju na to. Dakle, predlaže se ta formulacija u članu 7. pitanje imuniteta da se riješi na način kako je misleno da se riješi i koja je namjera bila u smislu da se kaže agenciji – agencija će samostalno upravljati svojim poslovnim aktivnsotima i pored odredbi člana 5. Savjeta ministara i bilo koji njegov član neće davati agenciji ili bilo kojem njenom direktoru, ili poslaniku, upute koje se odnose na bilo koji pojedinačni prijedlog ili transakciju upućenu agenciji kako bi ona pružila svoju podršku, niti će pokušati izvršiti uticaj na agenciju. Dakle očigledna je namjera da se izbjegne mogući uticaj vlasti u smislu da se kaže to je moj prijatelj, moraš njemu dati kredit. bez obzira na profitabilnost, na bonitet itd. itd. Imajući u vidu ovo, ja dakle, nisu podneseni amandmani, nisu blagovremeno podneseni amandmani koji regulišu ovo pitanje, ja predlažem Kolegiju da razmotri ovo pitanje i da ocjeni mogućnost ulaganja amandmana naknadnih. Ja dakle sugerišem i to je pitanje koje mislim da zavređuje pažnju.
Zahvaljujem. Kolega Jukić. Izvolite. Mislim da je gospodin Jukić mislio o tome diskutovati.
Ne, ja sam htio na replika na gospodina Genjca.
Saslušaćemo i jednog i drugog nema problema. 41
Dobro. Poslanik ima prednost.
Stav 4. Nakon što se glasalo o svim predloženim amandmanima glasaće se odmah o Predlogu zakona u njegovom konačnom tekstu.
Gospodin Jukić. Izvolite.
Moje se ništa neće odnositi da pobijam ovo što je pročitao gospodin Radović, jer to stvarno piše u Poslovniku, ali drugo nešto ću ja prokomentirati, ovo pismo od gospodina Hejsa. Ja smatram da smo mi postupili ispravno u smislu ovoga što je napisao gospodin Hejs, odnosno potpisao gospodin Hejs. Dakle nema dvojbe, nema nikakvoga, nikakve dvojbe kroz rješenja u Zakonu i ove popravke kroz amandmane da se ne osigurava potpuna samostalnost agenciji za obavljanje njezine djelatnosti. Naime, članak 7. koji govori o samostalnosti agencije sada glasi – agencija je samostalnosti u obnašanju svoje djelatnosti, sukladno ovom zakonu točka. Dakle to je članak koji je sve rekao. Ne treba ništa pojašnjavati iz ovog članka, a opet dalje u ovom zakonu se kaže kako se bira upravni odbor, direktor itd. Prema tome odgovornosti, obaveze, da se izvješćuje godišnje Parlamentarna skupština, Vijeće ministara itd. o svom radu itd. Dakle, po meni je ovaj princip potpuno ispoštivan sadašnjim rješenjem, odnosno formulacijama u sadašnjim rješenjima ovog zakona. Smatram da smo tu bili odgovorni i da smo stvarno omogućili agenciji da samostalno i bez ikakvih uticaja, sukladno ovom zakonu radi svoj posao, vrši svoju djelatnost.
Nema prijavljenih. Glasaćemo o zakonu. Ko je za usvajanje zakona? Možete glasati. Jednoglasno. Dakle 13 za. Sobzirom na činjenicu da je zakon u domovima naše parlamentarne skupštine usvojen u različitim tekstovima, trebamo imenovati članove za zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta. Kolega Čengić izvolite. 42
Ispred Kluba bošnjaka predlažem gospodina Halida Genjca.
Zahvaljujem. Dakle kolega Genjac je predlog bošnjaka. Hrvatski klub. Gospodin Jukić ispred hrvatskog kluba, a ispred srpskog kluba .
Klub srpskih delegata predlaže gospodina Nada Radovića i samo, molim vas jednu ispravku. Ja sam glasao za zakon, pa vjerovatno sam preuranio, pa vidim tamo da piše. Znači javno govorim da sam glasno za usvajanje zakona, bez obzira šta tamo stoji.
Dobro. Jednoglasno, ali 13. Dakle jednoglasno je usvojen ovaj zakon. Mi imamo onu uobičajenu praksu da negdje u ova doba dajemo pauzu za ručak, ali sozbirom na molbu gospodina Kumalića koji je zaista bolestan, u to sam se uvjerio, on je zamolio, a veoma je bitno da je on prisutan, odnosno njegovo prisustvo na sljedećoj tački dnevnog reda. Ja predlažem dakle da nastavimo sa radom i da pređemo na sljedeću tačku dnevnog reda Ad.11. Informacija Savjeta ministara Bosne i Hercegovine o unutrašnjoj zaduženosti Dakle, izvještaj nadležne komisije smo dobili. Predstavnički dom je primio k znanju informaciju na svojoj 46. sjednici održanoj 4. novembra ove godine i otvaram raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Gospodin Radović izvolite.
U ime Komisije Administrativno finansijska komisija Doma naroda na svojoj sjednici je razmatrala informaciju o unutrašnjoj zaduženosti Bosne i Hercegovine i poslije rasprave predložila je Domu da je prihvati.
Zahvaljujem kolegi Radoviću. Sljedeći je kolega Limov. 43
Hvala gospodine predsjedatelju. Ja naravno uvažavajući okolnosti u kojima ovo radimo ću vrlo kratko reći par riječi i osobno mislim da ćemo mi ovo primiti k znanju, da nećemo prihvatati ili ne prihvatati, primiti k znanju sobzirom na strukturu i same informacije, tajming itd. Želim dakle konstatirati nešto što ima i u samoj informaciji, a čini mi se bitnim. Nema nikakve dileme da je ovo pitanje izuzetno važno i da ka njegovom rješavanju treba krenuti. Osobno sam svjestan da ne rješavanje ovog pitanja predstavlja značajnu prepreku za investiranje, zapošljavanje i razvitak u našoj zemlji, ali isto tako sobzirom na razvoj ne rješavanja ovog pitanja, mislim tu prije svega na entitetski pristup i činjenicu da imamo donešeno odgovarajuće rješenje u ovom smislu, sasvim je jasno da će mnoge nade i očekivanje građana ostati neispunjeni. U svakom slučaju naj, rekao bih važnije u svemu ovome ima činjenicu da ovo pitanje treba je li svakako ozbiljno mu pristupati zbog toga što se ipak radi, posebno u dijelu devizne štednje, radi se dakle o imovini građana i radi se uopće o odnosu građana i njihovih zahtjeva usmjerenih ka vladama različitih razina, uključivo i Vijeće ministara, odnosno Vladu Bosne i Hercegovine. U tom smislu sasvim je jasno da se predviđa i otpisivanje značajne sume, tako da će evidentno biti nezadovoljstvo i sasvim je izvjesno da će Bosna i Hercegovina doživjeti to da će oni koji su nezadovoljni obratiti se čak i Sudu za ljudska prava. Samim tim dakle ne preostaje ništa drugo nego ovi primiti k znanju i možda je u ovoj situaciji i naša pozicija ste strane je li komotnija jer praktično mi na razini države imamo, molim, ne znam evo ja ću vam završiti, sobzirom na sve te, osobno dakle sam spreman ići do razine primanja k znanju, a nisam spreman prihvatati ili ne prihvatati ovu informaciju, jer vidimo iz samog sadržaja ko sve sudjeluje u rješavanju ovog pitanja.
Zahvaljujem kolegi Limovu. Kolega Čengić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, gospodin Limov je zapravo već rekao dio onoga što sam ja imao namjeru, ali ja bih ipak htio, koristeći priliku da je ovdje prisutan gospodin Kumalić, zamjenik ministra finansija postaviti pitanje – šta je zapravo cilj odluke Savjeta ministara sa 63. sjednice da ovu informaciju proslijedi Parlamentu? Prije svega zato što imamo ovdje jednu informaciju koja ima i vrijednosne sudove gdje podnosilac informacije sam sebe ocjenjuje i vrednuje i to jednom rečenicom koja je blago kazano skandalozna. Dakle, prvo kaže da će za zadržavanje fiskalne samoodrživosti mnoge nade i očekivanja građana ostaće neispunjene. Dakle, to je ovako jedna izjava koja je bukvalno nezgrapna i bojim se drska. Dakle drska. Ali vrhunac svih, sve drskosti je slijedeće – imajući u vidu sve navedeno vidljivo je da su preduzeti hrabri koraci. Zamislite kako je Vijeće ministara i nadležni koji su pisali ovaj papir preduzeli su hrabre korake što predlažu da uzmu privatnu imovinu štediša, da uzmu potraživanja iz 44 javnih nabavki, da uzmu obavez iz ratnih potraživanja. Pa mislim to je stvarno hrabrost. To je hrabro biti ovoliko drzak i poslati ovakav papir na Parlament. Ovo zaslužuje da se samo vrati nazad i da se kaže da je neozbiljno, da je neodgovorno, da je necjelovito, da nema metodologije, da nema sistema, da nema uviđaja i da na kraju takva jednostavno u jednom brutalnom tekstu od nekoliko pasusa se kaže kako ćemo mi zbrisati ovo, zbrisati ono i da bismo mi zaboga došli na tu jednu našu pozitivnu funkciju, da bismo bili lijepi i fini, ekonomski prihvatljivi i makro ekonomski stabilni, mi ćemo izbrisati sve dugove do nivoa 10%. Samo ćemo se još dogovoriti ko će dobiti 10%. Koja partija, koji narod, koji entitet, koji kanton, koja kompanija, koja firma, koji privatnik i koji ovaj i koji onaj. Ovaj jedan neodgovoran papir poslati na ovaj dom je neodgovorno, zaista je neodgovorno. Samo bi neodgovornije bilo od toga da mi ovo prihvatimo na bilo koji način, evo maksimalno ovo kažem primiti k znanju, ne primiti ni k znanju, nego vratiti nazad da se napiše papir. Dopustite mi samo da iskoristim priliku i da predložim Domu samo jedan jedini zaključak da se u vezi sa informacijom, dakle djelom informacije sa stranice broj 1. Informacija o unutrašnjoj zaduženosti u ovom pododjeljku propisi u vezi sa utvrđivanjem razrješenjem. Zaboga treba rješenjem, a ne razrješenjem. To ni u starocrkvenom više nije postojalo razrješenje, ali evo kod nas ima u svim verzijama i o otplatom unutrašnje duga. Pod alinejom 3. kaže se – u proceduri je zakon o utvrđivanju, načinu izmirenja duga Bosne i Hercegovine. Predlažem da prije nego što se dođe do pozicije da se predloži zakon da dobijemo jednu cjelovitu informaciju o ovome sa argumentima za i protiv koji će činiti osnovu ovoga zakona. Kada dođemo u situaciju da dobijemo nacrt zakona tad je kraj priče, jer je neko definirao strategiju, neko je definirao generalne pravce, pristupe itd. Da se razumijemo, ja sam vjerovatno više nego mnogi drugi, pogotovo oni koji imaju potraživanja, a ja nemam devizna potraživanja da budem jasan, nemam ratna potraživanja, kuća mi je izgorjela, a to je babova, nije moja, pa mogu halaliti i nemam nikakvih drugih potraživanja. Dakle lično nemam nikakvoga interesa oko ovoga, ali sa stanovišta općeg interesa i interesa pojedinaca koji imaju pravo na svoju imovinu da je potražuju, bilo bi neodgovorno da neko donese odluku, a da prije, prethodno nemamo priliku da raspravimo tako ozbiljno pitanje. Istovremeno sam apsolutno zainteresiran za makroekeonomsku stabilnost, jer mi je potpuno jasno kao neekonomisti, a mogu misliti kako je tek ekonomistima da bez makroekonomske stabilnosti nema ni rada, ni proizvodnje, ni prihoda, ni trgovine, ni budžeta, niti bilo čega drugog. Ali ne na ovakvim papirima. Ovo su neodgovorne stvari, ovo su neozbiljne stvari i ja ne mogu da vjerujem da se neko može usuditi da tako neozbiljan papir na Vijeću ministara prihvati i da ga onda tako neozbiljnog pošalje. 45 Dakle, predlažem uvaženom Domu da se zatraži od Savjeta ministara da pripremi jednu cjelovitu informaciju sa strategijom koju misli predložiti u zakonu kojim će rješavati unutarnji dug. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Čengiću. Kolega Radovanović.
Ja bih samo imao jedno pitanje za gospodina iz Savjeta. Naime, ovdje, sobzirom da je ovo informacija vlade, ovdje stoji da će se opisivati potraživanje. Jel se to misli potraživanje Vlade, ja to tako razumijem? Ako se govori o otpisu dugovanja, onda je to pitanje koje zaslužuje veliku pažnju. Međutim, sozbirom da je ovo informacija Vlade, ovdje kaže da će se, zahtjeva velike otpise ukupnog iznosa potraživanja. Jel to se misli da potraživanja Vlade, da će se otpisati? Onda je to. Kada bude gospodin govorio.
Samo malo sjedite gospodine Kumaliću. Ima li još neko, pa ćete onda zbirno dati odgovor. Niko se nije prijavio. Izvolite.
Ova informacija je urađena na zahtjev Predsjedništva i po datumu njenom vidite da je iako Vijeće ministara je odlučilo da se ona proslijedi Predstavničkom domu koji je usvojio, prihvatio bez problema i vidim sada na Domu naroda, pa zaslužuje da se nešto više kaže. Unutarnji dug Bosna i Hercegovina je morala razrješiti i unutar posljednje dvije godine na tome je zajedno radila sa međunarodnim finansijskim institucijama, prije svega MMF. MMF prošle godine utvrdio je kriterij, odnosno jedan princip načelo, ili ako hoćete pravilo kada je rekao da u stendbaj aranžmanu dopunskom stendbaj aranžmanu da se unutarnji dug Bosne i Hercegovine mora riješiti, odnosno razrješiti sa 10% bruto društvenog proizvoda. Tada je bruto društveni proizvod iznosio 12,5 milijardi, to je značilo otprilike sa milijardu i 250 miliona. Zaista je bilo jako teško i MMF, odnosno predstavnici MMF su zajedno sa entitetima i snama držali u nekoliko navrata dugotrajne sastanke i ubjeđivanje je bilo tu posebno, bilo problem znalo se kako će reagovati ovi stare devizne štediše. Međutim, da napomenem da u deviznu štednju ulazi ratne štete, stara devizna štednja, obaveze iz budžeta i obaveze prema kreditima komercijalnih banaka. Država, centralni nivo vlasti u, glavni budžet, on nema, njegov je dug svega 493 hiljade i vi ste taj zakon već usvojili. 46 Isto tako usvojen je zakon na nivou Republike Srpske, znači Zakon o načinu otplate duga, usvojila je i Federacija, doduše najkasnije kao i Distrikt Brčko. I svi su riješili kako su riješili i dobro je ovdje neko upotrijebio termin da je praktično dug najvećim dijelom otpisan, a otpisan je iz prostog razloga da najveći dio devizne štednje, ratne štete i druga potraživanja za koje će se date obaveznice dospijevaju za 20, 30, 25 ili 50 godina. Ozbirom a te obaveznice koje će izdavati samo u Federaciji 0,5% kamate što je normalno nerealno, ostali u RS i Distriktu Brčko nema kamate, znači da je to praktično otpis ako se to posmatra u konceptu vremenske vrijednosti novca... Ovaj problem cjelovitije i sadržajniju obzirom da su sad doneseni zakoni da se napravi detaljnija informacija za ovaj dom i za druga i Predstavnički dom, ali mi tu bitnije na te odluke više ne možemo uticati. Ti su propisi praktično doneseni. U istoriji je poznato da su mnoge zemlje ovakvim mjerama slučaj Rusije, slučaj nekih južnoameričkih zemalja, da se ne bi ugrozila makro ekonomska stabilnost zemlje, da bi fiskalna održivost se održala moralo se riješiti pitanje unutarnjeg duga. Vi znamo da mi imamo rejting B3 koji nije baš toliko baš privržen za strane investicije. Rješenjem unutarnjeg duga pozicija Bosne i Hercegovine u privlačenju stranih investicija je u znatno povoljnijem položaju, normalno i uvođenjem PDV-a i niz ovih zakona. Sada dolazi na red Zakon o lizingu itd. stvara se taj tržišni ambijent, a što je glavni i jeste glavni cilj vjerujem i Savjeta ministara i ovog doma.
Zahvaljujem gospodinu Kumaliću. Imali smo prijedlog zaključka gospodina Čengića i evo, bilo bi dobro kada bi kolega Čengić mogao ponoviti prijedlog zaključka pa da se izjasnimo o njemu.
Dakle vrlo kratko da Vijeće ministara pripremi izvještaj sa strategijom koja će biti uključena u Zakon o rješenju unutarnjeg duga Bosne i Hercegovine. Cjelovitu informaciju sa strategijom koja će biti uključena, koja će biti ocjena za donošenja toga zakona, jer se taj zakon spominje u izvještaju da je u proceduri.
Zahvaljujem.
Ne, ne, ne. Mi jesmo donjeli u onom dijelu bosanskom, ali ja govorim o. Pogledajte zaključak. Ja sam, dakle uvod na stranici broj 1. našto misli onaj dakle informacija mislim i ja, na isto. Ništa drugo. Na strani broj 1. u odjeljku broj 2. alineja broj 3. kaže se – u proceduri je osim ako je on donjet, a piše tamo u proceduri. 47
Dobro. Dobili smo informaciju dakle da su usvojeni zakoni ovi. Znači povlači se prijedlog ovog zaključka.
Drugi dio onda se povlači.
Dakle imamo prijedlog zaključka da se, cjelovita informacija, jel tako kolega Čengiću.
Ja i sa načinima rješavanja. Mislim ispade
Dobro. Neće glava boliti nikoga od ovakvog zaključka. Ja predlažem da se izjasnimo dakle o zaključku kojeg je predložio gospodin Čengić i evo otvaram glasanje. Ko je za? Jednoglasno je zaključak gospodina Čengića usvojen i sada. Čekajte nismo zakon, a da informaciju smo primili k znanju jeste. Evo ima prijedlog dakle da nastavimo sa radom pošto imamo davanje saglasnosti za ratifikaciju raznih deklaracija i sporazuma pa prelazimo dakle na 12. tačku dnevnog reda, jer čini mi se da ste svi za to da nastavimo sa radom. Ad.12. Davanje saglasnosti za ratificikaciju Deklaracije o antidopingu u sportu Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma na 44. sjednici. Otvaram raspravu. Gospodin Filipović. Izvolite.
Vrlo kratko. Kao u izvješću Ustavno-pravne komisije. Hvala.
Zahvaljujem kolegi FIlipoviću. Dakle, da li se još neko javlja za riječ? Ne. 48 Ko je za to da damo saglasnost za ratifikaciju Deklaraciju antidoping u sportu? Otvaram glasanje. Jednoglasno. 13. tačka dnevnog reda Ad.13. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o razvojnom kreditu (Kredit za prilagođavanje ekonomskog upravljanja – EMSAC) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj – IDA Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma na 46. sjednici održanoj 4. novembra ove godine. Otvaram raspravu. Gospodin Čengić.
Komisija je razmatrala ovaj sporazum. Dala je prijedlog da se podrži. Radi se, vrlo jasno o stezanju kaiša, odnosno debele kontrole nad budžetima, principima donošenja budžeta, provođenja budžeta i trošenja budžeta od sada do 2007., a sve to zato što ćemo dobiti, ili smo dobili kredit od 23 miliona 200 hiljada specijalnih prava vučenja na 20 godina. Od toga 10 godina grejs period. Kredit je jeftin, kontrole su skupe i traju trajno. Predlažemo da se usvoji.
Hvala kolegi Čengiću. Nema prijavljenih dalje. Zaključujem raspravu. Ko je za to da damo saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma? Sad. Jednoglasno. Jednoglasno je dakle data saglasnost. Prelazimo na 14. tačku Ad.14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o saradnji u oblasti turizma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Savjeta ministara Republike Albanije Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Otvaram raspravu. Kolega Čengić. Izvolite.
Dakle ovaj sporazum je potpisan. Treba da pomogne razvoju turizma između naše dvije zemlje između kojih uglavnom nema nekog velikog ni biznisa. Treba da osigura lakši promet, prolaz, ulaz u zemlju i uobičajeno u ovakvim komunikacijama. Predlažemo da se usvoji. 49
Hvala lijepo. Niko se više nije javio. Ko je za da damo saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma? Otvoreno glasanje. Jednoglasno usvojen, data saglasnost. 15. tačka Ad.15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske o veterinarskoj saradnji Izvještaj nadležne komisije smo dobili. Otvaram raspravu. Gospodin Čengić.
Ovaj sporazum je formalno veoma kratak, ali je vrlo važan jer smo faktički ovim dobili jednu međunarodnu potvrdu od nama važne u privredi i u komunikacijama susjedne Hrvatske da smo partner koji ima institucije koje mogu sarađivati na području veterinarstva. Sporazumom je predviđeno na koji način se reagira u prometu sa životinjama ili proizvodima životinjskog porijekla u tranzitu, u uvozu, izvozu, eventualno u slučaju pojave različitih bolesti i na način saradnje između naučno-istraživačkih institucija i državnih institucija. Predlažemo da se sporazum podrži.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu, nema prijavljenih. Dakle, ko je za da damo saglasnost za ratifikaciju Ugovora o kom smo govorili? Sad. Jednoglasno smo dali saglasnost. 16. tačka Ad.16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o razvojnom kreditu (Drugi projekat podrške zapošljavanju) između BiH i Međunarodne asocijacije za razvoj (SESP) Izvještaj nadležne komisije smo dobili. Otvaram raspravu. Gospodin Čengić. Izvolite. 50
Dakle i ovaj sporazum osigurava značajna sredstva od negdje 7, 8 miliona i 200 hiljada specijalnih prava vučenja namjenjen je, uvjeti su jednaki 10 godina grejs period, ukupna otplata 20 godina. Vrlo jeftin kredit namjenjen za tri svrhe, za zapošljavanje 10 hiljada nezaposlenih, za jačanje institucija koji na nivou države na svim nivoima naime državnih struktura rade sa nezaposlenim i za jačanje prođekt implementejšn jurikt koja bi trebala da obuče svoje kadrove da može osiguravati slične kredite i slične projekte u buduće Predlažemo da se usvoji.
Hvala. Nema prijavljenih. Otvaram glasanje. Jednoglasno smo dali saglasnost za ratifikaciju. Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda, to je Ad.17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o razvojnom kreditu između BiH i Međunarodne asocijacije za razvoj (IDA) – Drugi kredit za prilagođavanje socijalnog sektora (SOSAC II) Izvještaj komisije smo dobili. Otvaram raspravu. Kolega Čengić. Izvolite
Dakle ovaj kredit je vrijedan 34 miliona i 700 hiljada, raspoređen je između dva entiteta na 23 miliona i 100 za Federacija u 11 miliona i 600 za RS. Radi se o sredstvima koja pod istim uvjetima 20 godina, 10 godina grejs period. Dakle namjenjena su za nekoliko vrlo važnih djelatnosti. To je pitanje revizija, kada su u pitanju ratni vojni invalidi, civilne žrtve rata, pitanja socijalne skrbi itd., odnosno mogućnost da se osiguraju kvalitetne usluge i kvalitetne institucije, te opremanje i obučavanje kadrova koji rade u području socijalnih pitanja na jednog strani, a na drugoj strani ovim ugovorom smo zapravo obavezani da donesemo niz zakonskih propisa i podzakonskih akata kojima jedinstveno reguliramo pitanja kao što je npr. ako neko je stekao pravo za penziju na jednoj adresi, odnosno na jednom mjestu stanovanja, a onda boravi na drugom mjestu, da može biti siguran da će dobivati uredno penziju itd. Dakle na ovaj način reguliramo niz važnih područja socijalne zaštite. Predlažemo da se dadne saglasnosti. 51
Zahvaljujem kolegi Čengiću. Otvoreno glasanje. Jednoglasno je data saglasnost za ratifikaciju ovog važnog sporazuma. 18. tačka dnevnog reda Ad.18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Bjelorusije o drumskom prevozu putnika i tereta Izvještaj nadležne komisije smo dobili. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Kolega Čengić izvolite.
Dakle, ovaj sporazum je da tako kažem jedan rutinski sporazum, jer imamo već niz. Ne sadrži ništa posebno novo, definiran na identičan način kao i među drugi bilateralni sporazuma u vezi sa cestovnim saobraćajem, prevoz putnika, prevoz roba, način registracije i način dobivanja dozvola, rješavanje sporova itd. Dopustite mi ipak u vezi sao vim da skrenem pažnju na jednu činjenicu, naprosto ponukan i pitanjem koje je gospodin Genjac postavio danas na početku za koje ja nisam znao da će ga postaviti, a pretpostavljam da je opet ponukan prilogom koji smo sinoć mogli vidjeti u jednom od dnevnika na televiziji oko ovih dozvola za prevoz roba. Naime, ako napravim analizu onoga šta je do sada urađeno u ovom međunarodnom cestovnom prevozu, odnosno sporazumima, dopustite mi da kažem da su između Makedonije i Bosne i Srbije i Crne Gore ratificirani sporazumi potpisani između Bjelorusije, Rusije i Bugarske parafirani između Ukrajine i Grčke. Malo bi moglo biti maliciozno ako neko drugi ovo pročita pa kaže da se ovdje radi o pravoslavnim zemljama koje su u visokoj fazi osiguravanja ovih ugovora, a istovremeno npr. sa Francuskom od ’98. godine do danas imamao parafiran nepotpisan i neratificiran sporazum. Francuska je vrlo važan partner i još isto tako je važna zemlja u prevozu, odnosno u prolazu, u transportu kroz Evropu. S druge strane ja moram priznati da ne znam zašto se to nije uradilo, dakle, naime, znam bilo je predviđeno da ministar Ašanin bude potpisnik prema sporazumu nakon što je parafirano kako je došlo do promjene sastava Vijeća ministara on više nije bio ministar i od ’98. do danas, ponavljam, od ’98. do danas ni jedan saziv Vijeća ministara nije odlučio ko će zamjeniti gopsodina Ašanina u potpisivanju ugovora između Bosne i Hercegovine i Francuske. Držim da to nije baš jako dobro. Podržavam da se to uradi sa Bjelorusijom, ali bilo bi važno da se to uradi i sa Francuskom. 52 S druge strane imamo situaciju da sa Italijom, isto tako nije ratificiran sporazum i najvjerovatnije da bi mogao biti problem što nije to ažurirano sa strane našeg ministarstva vanjskih poslova, pa koristim priliku da ovim putem uputimo zahtjev nadležnim ministarstvima u Vijeću ministara da ažuriraju ova dva slučaja i sve druge, jer se bojim da ima još par slučajeva koji duže straju, a recimo još uvijek nije riješeno pitanje ni parafiranja sporazuma sa Španijom, Belgijom, Portugalom itd. za koje zemlje smatram da su važne i da može biti od koristi naše privredne i transportne saradnje. Hvala.
Dajem na glasanje davanje saglasnosti za ratifikaciju ovog sporazuma. Otvoreno glasanje. Zahvaljujem. Jednoglasno je dakle smo dali saglasnost. 19. tačka dnevnog reda, posljednja Ad.19.Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije o saradnji na zaštiti i održivoj upotrebi rijeke Dunav (Konvencija o zaštiti rijeke Dunav) Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Gospodine Čengić. Izvolite.
Dakle, ovdje se radi o jednoj konvenciji koja je relativno opštirna, koja definira jako puno stvari, ali je prije svega ona definira pitanja zaštite voda koje se nalazi u slivu Dunava, pa u tom smislu i najveći broj rijeka u Bosni i Hercegovini je tretirano, zato je Bosna i Hercegovina je potpisnik ovog ugovora, ali isto tako tretira i objekte koji se grade na rijekama u slivu, ili objekti koji se grade uz rijeke, a mogu utjecati na to i čak podzemne vode. Vrlo kratko. Radi se o sporazumu koji može imati vrlo ozbiljne ekonomske reperkusije na Bosnu i Hercegovinu, jer se pobraja niz proizvoda ili niz djelatnosti koje mogu biti zagađivači okoline, drugim riječima zagađivači vode, među ostalim rudarstvo itd. U tom smislu je predviđen i mehanizam funkcioniranja i kontrole, saradnje, odlučivanja gdje u slučaju ako bude finansijskih zahtjeva, odluke se moraju donositi konsenzusom. U drugim nekim slučajevima odluku mogu biti donjete i sa 4/5 glasova za. Predlažemo da se sporazum prihvati. 53
Najljepše zahvaljujem. Nema prijavljenih. Dakle, glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju ove konvencije. Sada možete glasati. 14 za, dakle jednoglasno smo usvojili ovaj prijedlog, dali saglasnost i zahvaljujem se. Ovim smo iscrpili dnevni red današnje sjednice i vidimo se uskoro. Živjeli. Sjednica je završila sa radom u 15,00 sati.