Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Tražim stanku da se konzultiramo u klubu oko izvješća statičkog, jer mislim da je potrebno u Hrvatskoj u to izviješće uključiti indeks korupcije s obzirom na ortački kapitalizam koji je jučer doživio svoju pravu erupciju u nacionalnoj i sveučilišnoj biblioteci. Znači ortaci su se jučer našli u Nacionalnoj i sveučilišnoj biblioteci, gospođa Dalić, gospodin Borg, odnosno, skupina borg, a pod pokroviteljstvom HDZ-a jučer su organizirali prezentaciju i jučer je nacionalni dan korupcije i ortačkog kapitalizma, a zajednički nazivnik je euro, odnosno, dolar. Znači to je jedino što njih zanima i mi se oko toga moramo konzultirati. Jer je sramotno, da u Hrvatskoj gospođa Dalić, koja je omogućila svojim prijateljima i gospodin Plenković izvuku 10-tke milijuna kuna iz Agrokora i zarade na taj način, da oni još jučer nama objašnjavaju kao da su ne znam kakvi spasitelji Hrvatske. To je sramota, hrvatski građani to ne podržavaju. To je po meni, korupcija na najjače i mi se tome svi skupa moramo suprotstaviti. I ja ću još ovdje reći gospođi Dalić da nije napravila posao, jer jučer gospodina Jandrokovića tamo nije bilo, a on zna najbolje prepoznati tko se može vratiti i tko će se vratiti, znači sa te strane mislim da je i to signal gospođi Dalić da nije napravila dobro i da je napravila krivo, da je to korupcija i da to hrvatski građani neće zaboraviti. Sramotno je i želimo se oko toga konzultirati.
Odobravam vam stanku do 11,48 ili do 11,50, evo to je bolje. STANKA
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,50 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, evo istekla nam je stanka pa ćemo nastaviti sa slijedećom tokom a to je: - Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2017. godine Podnositelj je Vlada RH temeljem članka 33. Zakona o službenoj statistici. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik podnositelja dodatno obrazložiti izvješće? Da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija, Zdravko Zrinušić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući. Poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora. Ovo izvješće koje imamo danas je Izvješće o izvršenju Godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2017. godine i ona je ujedno i posljednje izvješće koje se donosi na razdoblje obuhvaćeno višegodišnjim programom odnosno dokumentom DZSS-a pod nazivom Program statistički aktivnosti RH za razdoblje 2013. do 2017. g. Pored pružanja informacija o izvršenim aktivnostima ovo izvješće sadrži pregled najznačajnijih razvojnih aktivnosti te pregled najzanimljivijih rezultata statističkih istraživanja. Možda uvodno i najvažnije reći da je postignuta modernizacija u smislu izrade samog izvještaja i postupovnih metoda koje radi DZSS pa je u tom u odnosu na 2016. g. postignuta ušteda od 20% u odnosu na teret poreznih obveznika koje su po prijašnjih statističkim izvještajima ili dr. aktivnostima u svezi oni toga oni imali. Modernizacija koja naravno i dalje teče punim tijekom je ako gledamo sa stajališta po utrošku materijala odnosno papira, postignuta da smo nekada imali 11 milijuna stranica, sada je to svedeno na 200 000 stranica godišnje, postalo je sve informatizirano. Dakle, temeljem Zakona o državnoj statistici, sam DZSS u suradnji sa drugim nositeljima odnosno ovlaštenim tijelima službene statistike, izrađuje nacrt prijedloga zaključka, on se raspravlja i prihvaća na Statističkom savjetu koji je bi 8. svibnja i prihvaćen je jednoglasno. Samo izvješće poseban naglasak stavlja na integraciju statističkih sustava RH u europski statistički sustav te na omogućavanju usporedivosti statističkih podataka RH s podacima članica EU-a. To je i razumljivo jer smo članica EU-a pa u tom smislu, i sam proračun DZSS-a se radi u omjeru 80:20, u smislu 80 na teret sredstava državnog proračuna, 20 na teret EU-a. Dakle u skladu sa Zakonom o službenoj statistici, godišnjim provedbenim planom propisuje se provođenje triju vrsta istraživanja, prvo je statističko istraživanje na temelju neposrednog prikupljanja podataka, potom statistička istraživanja čiji se podaci dobivaju iz administrativnih izvora ili metodom promatranja i praćenja te zaključno razvojne aktivnosti, popisi i druga opsežnija statistička istraživanja. Slijedeći najbolju europsku praksu vezano za godišnje izvješćivanje nacionalnih statističkih ureda, izvješće za 2017. g. se sastoji od dva djela, prvi dio osim uvoda kojim s ukratko opisuje statistička područja, sadrži prikaz onih istraživanja kod kojih su izvršena unaprjeđenja. Npr. unaprjeđenje metodologije, revizije, uvođenje novih ili modifikacija postojećih istraživanja radi usklađivanja s nacionalnim ili europskim standardima. U tom smislu u samom izvješću imamo 6 područja koja su ovaj put obuhvaćena, to su od ka gledamo od demografije i društvene statistike preko makroekonomske statistike i poslovne statistike i statistike poljoprivrede, šumarstva, ribarstva, statistike za više područja i na kraju podrška statističkom outputu. Nadalje, tu se i prikaz rezultata projekata odnosno razvojnih aktivnosti koje su provedene u 2017. na koje se izvješće odnosi. Drugi dio izvješća sadrži preglednu tablicu s popisom svih planiranih aktivnosti sa statističkim područjima uključujući i potvrdu izvršenja svakog istraživanja odnosno kratko obrazloženja u slučaju ako istraživanje nije provedeno u cijelosti ili u skladu s definiranjem rokova iz godišnjeg provedbenog plana. Kao što je već spomenuto, DZSS kao glavni nositelj odnosno širitelj ili diserminator i koordinator službene statistike na temelju Zakona o službenoj statistici i programa statističkih aktivnosti, uz definirane i druge nositelje službene statistike, u ovom slučaju su to hrvatska agencija za okoliš i prirodu, Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti, HNB, HZJZ, Ministarstvo financija, Ministarstvo poljoprivrede, MUP i upravno tijelo grada Zagreba nadležno uza poslove službene statistike izrađuje ovo izvješće a godišnjim provedbenim planom statističkih aktivnosti za 2017. obuhvaćeno je bilo ukupno 281 statistička aktivnost. Gledajući prema vrsti istraživanja, 167 istraživanja je bilo na temelju neposrednih prikupljanja podataka, 69 na temelju administrativnih izvora podataka, 45 razvojnih aktivnosti. Dakle od ovih ukupnih 281 planiranih ... [[Govornik se ne razumije.]] u 2018., planirana je provedba 47 statističkih aktivnosti drugih nositelja ili kad gledamo prema samom nositelju HZJZ-a 20, HNB-a 13, Ministarstva financija 11 i ostalih 3, dok je sami DZSS planirao provesti 234 statističkih aktivnosti a proveo ih je 231 odnosno svega 3 nego što je to bilo planirano. Ove tri koje nisu bile provedene su ankete o trošku rada, godišnje istraživanje o zaposlenju i plaći i metodologija i obračun vrednovanja dugotrajne imovine RH. Ova anketa se provodi na višegodišnjoj dinamici pa se naravno i nastavlja provoditi a potrebno što sam spomenuo, već su uvršteni godišnji provedbeni plan statističkih aktivnosti za 2018. Inače za provedbu statističke aktivnosti u 2017. Državni zavod za statistiku planirao je 97.2 miliona kuna utrošeno je 86.3. miliona kuna, što je indeks 88.9% u odnosu na godinu ranije. što se tiče financiranja drugih projekata u smislu projekata EU oni se financiraju iz sredstava Eu, fondova EU odnosno Europsko socijalnog fonda i ostalih refundacija, oni su ukupno u 2017. izglasali 9.4 miliona kuna. Evo toliko. Hvala na pažnji.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala Potpredsjedniče, uvaženi Državni tajniče imam samo jedno pitanje, naime, znamo da je popis stanovništva jedan ogroman i skup projekt i kroz povijest se u mnogim zemljama je pravilo da se provodi svaki 10 godina tako i u Republic Hrvatskoj, neke zemlje poput Kanade mislim da imaju malo kraći rok 5 godina. S obzirom da se informacijska ili informatička tehnologija razvija, s obzirom na sve dostupne nove, nove načine obuhvata popisa, smatrate li da se u budućnosti može taj rok smanjiti na nekakvi drugi kraći rok jer smo, a to svakodnevno možemo vidjeti izloženi velikom odlasku građana ove zemlje u druge zemlje, i na kraju krajeva i ti podaci su nam bitni zbog donošenja pravednih zakona, jedan od tih zakona je i zakon koji se namjerava uvesti a to je porez na nekretnine, mislim da bi nam ti podaci mogli biti korisni ali svakih 10 godina u današnje vrijeme (nije) je vrlo dugačak period. Hvala lijepo. /NE ČUJE SE JASNO/…
Odgovor poštovanog Državnog tajnika
Hvala lijepo na pitanju poštovanom gospodinu zastupniku. Naravno pripreme što se tiče popisa stanovništva već traju, one su i u ovom izvješću sadržane, sami način provedbe koji je bio na način da su ljudi hodali po cijeloj RH i popunjavali upitnike želi se informatizirani kao što sam i spomenuo uvodno, taj broj od 11 miliona stranica izvješća koje su imale na godišnjoj razini se sada sveo na 200 tisuća, znači sve je prešlo informatizaciju. Cilj nam je i želja da to već ovom popisu 2021. napravimo baš u tom smislu poput tableta takvi upitnici popunjavaju i da postignemo ono što je postigla Estonija u svome dijelu, znači da se informatizira cijela država na način u nekoj budućnosti da uopće neće biti potrebno raditi popis stanovništva nego ćemo iz baza podataka iz smisla matica rođenih ili umrlih točno znati koji su naši stanovnici i njihov broj. Hvala.
Sljedeće replike poštovanog zastupnika Stjepana čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani Državni tajniče, mene zanima jedna stvar iz vašeg Izvješća to je kad govorimo o ljudskim potencijalima odnosno ljudskim resursima. Naime, kako je ovdje navedeno u vašem Izvješću sukladno poglavlju 18. smo bili u obvezi prilikom ulaska u EU povećati kapacitete, mi smo tada spojili sve županijske uprave i dobili negdje oko 200, malo manje novih zaposlenih. I sada gledam nešto što je manje više isto za sva ministarstva i državna tijela. Imamo okvirni broj potrebnih državnih službenika i namještenika dakle, neka sistematizacija koja kaže da je sistematizirano u vašem slučaju 723 osobe odnosno izvršitelja, a stvarno zaposleno 514. sada to govori u kontekst pitanja, da li je ta sistematizacija stvarno potrebna kada gotovo trećina ljudi ne radi a sve očigledno funkcionira i opet kako je to u odnosu na naše obveze di smo mi rekli još zaposlit 90 ljudi jer smo sad došli na maltene 100 ljudi manje nego što smo imali kad smo trebali zaposliti još 90 ljudi zbog uvjeta. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog državnog tajnika Zrinišić.
Hvala lijepa na vašem pitanju. Dakle, kao što i sami znate sistematizacija i stvarni broj ljudi u pravilu nije uvijek jedan na jedan, ona se uvijek planira na bazi budućih aktivnosti koje će neka služba obavljati, u ovom slučaju kolega ravnatelj spominje da su se, ovaj da se broj sistematiziranih službenika bazirao na procjenama u odnosu na druge države članice i aktivnosti koje nas očekuju. Naravno da nije dobro s obzirom na ovu statistiku da zadnji 10 godina taj broj nije se zadržao nego je 100-ina ljudi manje što znači da će se trebat poradit na tom dijelu, zato jedna od ovih aktivnosti koje sam uvodno spomenuo i prenijeta u 2018 godinu da se nije baš zbog ljudskih faktora mogla dovršiti. Hvala!
Hvala lijepa! Želi li izvjestitelj Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prva će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Marijana Balić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče Zrinušić, ravnatelju Krištof, uvažene kolegice i kolege. Prije svega zahvaljujem Državnom tajniku na vrlo sadržajnom izvješću i na samom početku želim istaknuti kako će klub zastupnika HDZ-a podržati predmetno izvješće koje je vrlo iscrpno te držimo kako se ovakvi statistički podaci i istraživanja potrebni, kvalitetni i dobri. Evo, u uvodnom izlaganju čuli smo kako je godišnjim provedbenim planom planirana provedba ukupno 281 statistička aktivnost gdje Državni zavod za statistiku kao glavni nositelj, koordinator i diseminator sustava službene statistike RH redovito provodi najveći broj istraživanja te je od ukupno planiranog broja planirao provesti 234 statističke aktivnosti, odnosno jednaki broj aktivnosti kao i prethodne 2016. godine dok je uspješno provedeno ukupno 231 aktivnost. Analizirajući iz gledišta cjelokupnog statističkog sustava RH broj planiranih statističkih aktivnosti smanjen je s 292 u 2016 godini, na 281 aktivnost u 2017. od čega je ukupno provedeno 276 aktivnosti. Odstupanje u izvršenju ukupnog financijskog plana koji je 88 % od ukupno planiranih sredstava odnosi se na u najvećem dijelu na projekte koji se financiraju iz EU sredstava i to uglavnom na planirane materijalne rashode. Ono što svakako valja istaknuti je to kako zbog nedostatka resursa Državni zavod za statistiku i u 2017. godini nije proveo nekoliko statističkih aktivnosti. Točnije 3. No ista su uvrštene u godišnje provedbene statističke aktivnosti te njihova provedba planirana u skladu s definiranim rokovima. Slijedom navedenog treba voditi računa kako i dugogodišnja i sve izraženija nedostatna ... [[Govornik se ne razumije.]] dugoročna neodrživa i postaju ograničavajući čimbenik u ispunjavanju obveza preuzetih pristupanjem RH EU. A osobito pri aktivnom sudjelovanju u europskom statističkom sustavu, uzimajući u obzir i činjenicu da se pred europskim a samim time i hrvatskim statističkim sustavom postavljaju sve veći zahtjevi kroz proširenje postojećih obveza koje proizlaze iz pravnog okvira EU u području službene statistike. Slijedom svega navedenog kao što sam i rekla na samom početku Klub zastupnika HDZ-a podržati će predmetno izvješće. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća, sada prelazimo na pojedinačne rasprave, trebala je biti kolege Ivana Pernara, nema ga. Gubi pravo na govor. Sljedeća pojedinačna rasprava trebala je biti poštovanog kolege Gordana Marasa, nema ga. Gubi pravo na govor. Ja ću time zaključiti onda raspravu o ovoj točci a glasovati ćemo kada se steknu uvjeti, vjerojatno sutra o njoj.
Izvješća o izvršenju godišnjeg Provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2017. godine, podnositelj Izvješća je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela, dajem na glasovanje sljedeći Zaključak. Prihvaća se Izvješće o izvršenju godišnjeg Provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2017., godine. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 76 ZA i 1 SUZDRŽAN-i i 1 glas PROTIV donesen Zaključak kako ga je predložio matični saborski Odbor. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici ja vas molim da zauzmete svoja mjesta. Molim vas da se smirimo da možemo nastaviti s radom. Na redu je: - Prijedlog odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za Agrokor. Predlagatelji su 16 zastupnica i zastupnika na temelju čl. 5. i 6. zakona o istražnim povjerenstvima. Molio bi predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži prijedlog, u ime predlagatelja govoriti će poštovani kolega Nikola Grmoja, izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Što ste rekli?
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Pred vama je prijedlog odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za Agrokor. Prije nego u kratkim crtama iznesem bitne elemente prijedloga, želio bi posebno, javno istaknuti osjećaj za tajming, gospodina Gordana Jandrokovića, predsjednika Hrvatskog sabora koji je očigledno prepoznao ne samo značaj ove teme, već i trenutak za stavljanje ovog prijedloga na raspravu u ovom Visokom domu. Isto tako očigledan istančan osjećaj za tajming i nedvojbeno uzvišeni donatorski poriv poslodavstva Hanza Medije, podržali su memoarske porive bivše potpredsjednice Vlade RH Martine Dalić i darovali na današnji dan, nama i svekolikoj hrvatskoj javnosti, u neimarevoj naklani viđenje gospođe Dalić o dijelu tema povezanih s prijedlogom odluke. Kada smo kod tajminga, za naglasiti je da se ova rasprava događa u trenutku kada je praktično pitanje dana predaje Ivice Todorića radi suđenja u RH, što je mnogo važnije svega nekoliko dana postupanja pravomoćnosti nagodbe vjerovnika u postupku izvanredne uprave nad koncernom Agrokor. Poštovane kolegice i kolege, ovih nekoliko uvodnih rečenica samo su mali podsjetnik na naporedne okolnosti, u kojima se ova rasprava odvija. Govoreći ovdje u ime predlagatelja, nema namjeru opširnije niti dublje ulaziti u te okolnosti, kao niti uz sve ono što se oko Agrokora događalo do osnivanje Agrokora do danas. O tome smo već govorili kada smo imali i prijedlog one prvotne odluke ali i sve rasprave koje su bile ovdje u Hrvatskom saboru. Naravno, nemam namjeru govoriti o onom čemu smo svjedočili i čemu još sada svjedočimo. Rekli smo to i kroz izjave danas medijima, a povezano je naravno s pripremom, donošenjem i primjenom zakona o posupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH. Razlog za to je prvenstveno činjenica da predmet današnje rasprave, iako će on to vjerojatno biti, nije Agrokor, ali ni Zakon o postupku izvanredne uprave. Tema ove današnje rasprave je ograničena na ono što čini prijedlog odluke. Tema je dakle, hoće li Hrvatski sabor podržati prijedlog odluke i osnovati Istražno povjerenstvo za Agrokor ili ne. Svi argumenti za osnivanje istražnog povjerenstva, sadržani su u samom prijedlogu odluke, odnosno, posebno u nadležnostima koji s prijedlogom daju istražnom povjerenstvu. Tako predlažemo da je istražno povjerenstvo dužno istražiti i utvrditi, prvo sve okolnosti koje su prethodile pristupanju izradi zakona o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH, uključujući i financiranje Agrokora iz javnih izbora, djelovanje, te eventualno pogodovanje koncernu Agrokoru, kroz donošenju propisa ili na bilo koji drugi način. Drugo, tko je i kada i kako i zašto donio odluku o modelu rješavanja problema u Agrokoru? Treće okolnosti formiranju grupe koja je javnosti postala poznata kao borg grupa u tzv. aferi hotmail i ulogu državnih dužnosnika u tome. Četiri, kada je ta tzv. borg grupa izradila zakon, pet, tko je od državnih dužnosnika bio upoznat s radom borg grupe i je li i kako na nedopušten način utjecao na rad na izradi zakona. Šesto, tko je autor nacrta zakona koji je upućen u zakonodavnu proceduru. Sedmo ispitati okolnosti izbora savjetnika za restrukturiranje Alix Partners i njegovih savjetnika podizvođača, osmo ispitati djelovanje izvanrednih povjerenika i njegovih zamjenika u postupku izvanredne uprave. Deveto, ispitati djelovanje privremenog i eventualnog stalnog umirovljeničkog vijeća u postupku izvanredne uprave, deseto, ispitati okolnosti sklapanju ugovora o tzv. roll up kreditu i definiranje njegova sadržaja i sve druge okolnosti povezane ili od utjecaja na pripremu donošenju i provedbu zakona. Kako je iz navedenog vidljivo kod formuliranja prijedloga odluke pazilo se i nastojalo da se na najširi mogući način definira nadležnost budućeg istražnog povjerenstva. I na taj način omogući bez ikakvih zapreka potpuni uvid u sve one okolnosti koje su dovede do nastanka Agrokora, način njegovog poslovanja i funkcioniranju u društvenom, političkom i ekonomskom sustavu RH, te posebno sve relevantne okolnosti, vezane uz pripremu, donošenje i primjenu zakona o izvanrednoj upravi. Kako držim da ne treba posebno argumentirati važnost ovog prijedloga odluke, dužnost mi je ukazati da za djelovanje predloženog istražnog povjerenstva postoji javni interes jer je u pitanju koncern, koji je zbog svoje djelatnosti, veličine i utjecaja na gospodarstvo RH o sistemskog značaja za RH. Također, zakonito poslovanje, institucija RH i pojedinih državnih dužnosnika od institucija RH i pojedinih državnih dužnosnika od velikog su utjecaja na vladavinu prava, stanje gospodarstva i standard građana RH a javno dostupne informacije ukazuju na iznesene sumnje u način vođenja postupka izvanredne uprave u pravni sustav RH, provođenje postupka izvanredne uprave nad Agrokor d.d. te postupanje institucija RH vezane uz Agrokor d.d. i postupak izvanredne uprave. U odnosu na sastav predloženog Istražnog povjerenstva, prijedlog je, znači samo prijedlog da ga čini 9 zastupnica i zastupnika i to oni isti koji su već bili članovi jednog drugog istražnog povjerenstva za Agrokor čiji je rad prestao u okolnostima koje su vam svima dobro poznate i koje stoga nije potrebno ovdje posebno iznositi. Razlozi za ovakav prijedlog jesu da se radi o opsežnoj materiji i u suštini vrlo kratkom roku pa je iz praktičnih razloga predloženo da se u Istražno povjerenstvo imenuju zastupnici koji su s tom opsežnom materijom već dijelom upoznati. Mislim da ne trebam posebno isticati da su nadasve dobrodošli svi eventualni amandmani na prijedlog odluke u dijelu u kojem se određuje nadležnost Istražnog povjerenstva ali i u dijelu kojem je određen sastav istražnog povjerenstva a kojim amandmanima se naravno može poboljšati ovaj prijedlog odluke. Zaključno, dužan sam navesti još sljedeće. Prvo, kako su svi zastupnici koji čine Klub zastupnika MOST-a predlagatelji iskoristiti ću ovo vrijeme da samo kratko kažem da će Klub zastupnika MOST-a naravno podržati donošenje ove odluke. I drugo kada smo podnosili ovaj prijedlog odluke bili smo svjesni a naravno svjesni smo toga i sada da iako nemamo bilo kakvu pa i najmanju namjeru na bilo koji način podcijeniti zastupnike i zastupnice oporbe, donošenje ili ne donošenje predložene odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za Agrokor ovisi prvenstveno o volji i glasovima zastupnica i zastupnika vladajuće većine. Dakle kolegice i kolege iz vladajuće većine usprkos ovim izjavama koje smo mogli danas čuti mi očekujemo da vi svojim glasovima podržite ovaj prijedlog odluke. Hvala.
Na uvodno izlaganje kolege Grmoje imamo tri replike. Prvi je na redu poštovani kolega Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Ako pogledamo naslov knjige gospođe Dalić, jasno je da ona misli da je sa donošenjem lex Agrokora došlo do kraja ortačkog kapitalizma u Hrvatskoj. Ja se s njime ne mogu složiti. Ortački kapitalizam je sa donošenjem lex Agrokora dobio novi zamah. Treba samo malo čitati, treba se samo malo prisjetiti, vidjeti Knighthead, vidjeti Šavorića koji je zastupao privremenu upravu i ona njegova poznate email adresa itd.. Na sreću, na žalost spadam među one koji su među prvima ako ne i prvi ukazali na sve probleme kod donošenja lex Agrokora, koji su kontinuirano, već godinu i pol, ukazivali i na sukobe interesa. Spadam među one koji su prijavili predsjednika Vlade gospodina Plenkovića zbog toga ali ovdje imam samo jedan maleni problem. Ja ću za ovu odluku glasovati ali od vas bih volio čuti koja je bila uloga MOST-a u svemu tome. Jer znam ne samo da ste zdušno podržavali lex Agrokor već ste upravo vi bili ti koji su gospodina Bricelja primjerice predložili za savjetnika kod donošenja Zakona. Hvala.
Hvala.
Kolega Grbin, znači uloga MOST-a je sasvim jasna u ovoj priči. Sama Martina Dalić i ovi vladajući i ova mašinerija o kojoj vi pričate su sada promijenili priču. Mi nismo više oni koji su sve znali, mi smo sada diletanti koji su dolazili sa svojim rješenjima što znači da mi nismo kao što vi tvrdite zdušno podržali taj model, to je bio model Martine Dalić koji je proveden. Nakon MOST-ovog izlaska iz Vlade ti ljudi su dobili prve isplate. A i roll up kredit o kojem pričate i Knighthead fond i sve te stvari su zapravo svoju kulminaciju doživjele nakon našeg izlaska iz Vlade. I zato smo trebali izaći iz Vlade. Ali mi od svoje odgovornosti ne bježimo. Mi smo znači bili dio Vlade koje je trebala rješavati taj problem. Imali smo druga rješenja, ta rješenja nisu prošla, imali smo druge prijedloge kolega Grbin za Vladine povjerenike, to je bio gospodin Samodol ali tada nam se reklo da je taj čovjek opasan da vodi ovaj projekt jer bi on, jer tako je bilo rečeno da bi dizao kaznene prijave što pokazuje kakav je naš bio odnos prema ovom problemu. Hvala.
Druga replika, poštovani kolega Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Grmoja, vi ste i zadnji put kod izmjene i odluke o izbornom povjerenstvu i sada rekli da je vrlo vješto predsjednik Sabora odabrao tajming što je nekorektno zbog javnosti jer znate i sami da svi klubovi zastupnika dobivaju i raspored tjedan dana prije same sjednice odnosno rasporeda točaka. I kažete da tema niti je, nije Agrokora, nije niti lex Agrokor već da se radi zapravo o 11 točaka koji su u prijedlogu vaše odluke. Međutim, u svih tih 11 točaka koje ste nabrojali zapravo se izravno vežu za vašeg kolegu Božu Petrova dok je bio predsjednik Hrvatskog sabora. Pa niste li vi onda strateški pametno odlučili da danas na ovoj sjednici nije nazočan Božo Petrov i da o ovome ne može raspravljati. Zašto ga nema ovdje na ovoj raspravi? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Gospodin Božo Petrov je u Hrvatskom saboru na sastancima, ja očekujem da se ovdje pojavi, znači da dođe nakon što te sastanke obavi. A što se tiče svega i uloge znači Bože Petrova, mi od te uloge ne bježimo. Nismo željeli biti uvrjeđena mlada koja nakon izlaska iz Vlade priča o tome što se događalo nego smo kroz institucije ove države željeli riješiti ovu krizu. I prvi svjedok kojeg sam osobno predložio na povjerenstvu za Agrokor je upravo Božo Petrov. Znači od ničega ne bježimo a vi ste dva puta i ovo nije slučajno da je danas stavio predsjednik Sabora ovu točku, jer je ovo jedna smišljena medijsko politička operacija koja ima za cilj zaključiti priču Agrokora, mi od te priče ne bježimo, bili smo njen dio ali očito ovoj kliki koja se jučer sastala, ovim ortacima koji su nam pokazali tko vlada Hrvatskom, nismo odgovarali i zato smo morali biti izbačeni iz Vlade. I to valjda svatko u Hrvatskoj danas zna. To i vi znate dobro kolega ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam. Kolega Đujić, izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolega Grmoja, vi ste rekli da o zastupnicima vladajuće većine ovisi hoće li ovo povjerenstvo biti osnovano, i ja sam uvjeren d će biti osnovano zato što je očito nakon jučerašnjih medijskih istupa njihovih čelnika da je njima jako stalo da istina izađe na vidjelo jer sada nakon onoga što su se jučer okupili u biti svi akteri ove priče, i gospodin Škegro i Ramljak i Šavorić i svi skupa na promociji knjige gospođe Dalić, i premijer sa gotovo cijelom Vladom, ja mislim da smo mi, mislim barem tako se stječe dojam, da smo mi cijelo vrijeme bili u krivu i da je pitanje tko je tu sad više lud i tko je tu bio ispravan i tko je zastupao pravu stvar a po njima smo očito mi bili u krivu i zato mislim da je njima itekako u interesu da se ovo povjerenstvo osnuje i da kroz rad povjerenstva nas možda uvjere odnosno najbitnije hrvatsku javnost, da smo svi mi ludi a da su oni u pravu iako ja mislim da nije tako.
Odgovor, izvolite.
Pa kolega Đujić, tako bi trebalo biti ali nažalost, izgleda po izjavama koje smo mogli čuti danas, da tako neće biti. Znači oni nas uvjeravaju da je odrađen jedan super posao, da tu nema nikakve mrlje, doduše predsjednik Sabora Jandroković govori drugačije, on kaže da ovo nije crno-bijela priča i da je bačena sjena na ovaj postupak, imao sam prilike čuti sad njegovu izjavu, zato on vjerojatno i nije bio jučer na promociji ove knjige tako da izgleda da se ni oni ne slažu oko toga i da je to možda razlog zašto neće izglasati ovu odluku. Ali istina je da ste i vi osobno i ovdje predsjednik vaše strane žestoko kritizirali te stvari i da se nakon toga dogodilo to da je morao otići i gospodin Ramljak i potpredsjednica Vlade i uostalom da je predsjednik vaše stranke tužen od gospodina Ramljaka zbog iznošenja tih stvari, to su činjenice i od toga vladajući ne mogu pobjeći i reagirali su na te istupe iz oporbe na pisanje medija smjenom to dvoje ljudi a sada izgleda sve u redu.
Hvala. Ovime smo iscrpili replike pa idemo na raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Davor Bernardić, izvolite.
... [[Govornik nije uključen.]] danas je ovdje nastavak ove sage prikrivanja izvlačenja novca iz Agrokora i nažalost danas pred ovom govornicom mogu slobodno reći da smo bili u pravu. Bili smo u pravu kada smo upozorili da se zakon piše iza zatvorenih vrata. Bili smo u pravu kada smo upozoravali da se piše nakon tajnih sastanaka u Vladi. Bili smo u pravu kada je iz konzultacija oko samog zakona su bili izbačeni svi koji su u tome mogli kasnije nešto posvjedočiti i bili smo u pravu kada smo tvrdili da se kasnije temeljem tog zakona jedna skupina tzv. skupina Borg kasnije masno naplatila kroz savjetničke usluge. Svakim danom je sve više dokaza tome. A jučer u jednom sponzoriranom peglanju imidža bivše potpredsjednice Vlade Martine Dalić, današnje spisateljice koja je za cilj imala predstaviti knjigu i to kriminalističko-fantastičkog žanra, pokušala sa se okupiti cijela grupa Borg na proslavi gdje su zapravo pokušali legalizirati svoj status i ispeglati imidž pred javnosti podijelivši knjigu u 45 000 primjeraka na način da pokušavaju ljude uvjeriti da je sve ono što su radili, bilo ispravno a da ono što su izvlačili novce da to jednostavno nije točno no javnost to vidi, ljudi to i građani svakim danom znaju i to je nešto od čega ne mogu pobjeći. Ono što je sasvim sigurno da je ta proslava grupe Borg, košta Hrvatsku 27 g. stagnacije, tamo smo jučer imali priliku vidjeti različitu plejadu likova, od onih koji su sudjelovali u kriminalnoj pretvorbi i privatizaciji do onih glavnih aktera koji su bili direktno uključeni u ovaj proces izvlačenja novaca iz Agrokora. Što se dogodilo? Oni su napunili džepove, oni su se obogatili a radnice u Konzumu i dalje rade za 2900 plaću. I to je suština, to je tužna istina o cijelom procesu tzv. restrukturiranja Agrokora. Tko o čemu? Ortaci o ortačkom kapitalizmu. Zadnji mailovi koji su izašli prije tjedan dana a i ovi koji su izašli danas, zapravo potvrđuju da je na sceni bilo direktno pogodovanje, prilagođavanje zakona kako bi se od strane lešinarskog fonda, obveznice koje su tada vrijedile 20 mogle naplatiti po 100, pa tko ne bi želio takav posao, tko ne bi želio na taj način poslovati? I to je ono što je ljudima omogućilo da se obogate i da preuzmu Agrokor. Ono što je iznimno važno reći i podsjetiti da je po hrvatskim zakonima trgovanje povlaštenim informacijama i pogodovanje, kazneno djelo. Jedino kome to izgleda nije jasno u Hrvatskoj je glavni državni odvjetnik koji po ovom pitanju ne radi ništa, on se čak nije udostojio ni ispitati aktere tajnih sastanaka u Vladi, nije se udostojio pozvati ni Petrova ni Plenkovića ni Božinovića na obavijesni razgovor. Nije se udostojio informirati se o događanjima za koje postoje dokazi kroz korespondenciju mailova da se određenoj grupi i grupaciji pogodovalo. I zapravo je pravo pitanje zašto i on jučer nije bio na predstavljanju knjige nove spisateljice Martine Dalić i pitanje za njega, uvijek aktualno je da li je on glavni državni odvjetnik HDZ-a ili glavni državni odvjetnik RH? Ono što je jasno, da je Plenković, premijer Plenković smijenio Martinu Dalić i Ramljaka upravo zbog izvlačenja novca za savjetničke usluge. I ne samo to, on je čak pozvao savjetnike da vrate novac. Ako to nije čin priznanja, ja ne znam što je. da li je možda taj dio negdje zaboravljen, da li ga je glavni odvjetnik državni, propustio spomenuti o čemu se ovdje radi, to je ono što je ključno pitanje i kako je svaki dan sve više dokaza, sada je potpuno jasno zašto je iz Državnog odvjetništva morao biti uklonjen Dinko Cvitan. Dinko Cvitan koji sada hoda tri tjelohranitelja kojeg štite, koji je primao prijeteće poruke iz Međugorja s različitih lokacija u Hrvatskoj, Dinko Cvitan koji je otišao bez slova obrazloženja da bi došao novi glavni državni odvjetnik. Podsjetit ću vladajuće, da se ne možete ponašati kao da je ovo država koju vodite kao kartel organizaciju, ne možete to raditi. Podsjetit ću da je Plenković i HDZ su uklonili Dinka Cvitana sa mjesta glavnog državnog odvjetnika, uklonili su Daliju Oreškovića sa mjesta šefice Povjerenstva za sukob interesa, sad pokušavate ukloniti i Istražno povjerenstvo o Agrokoru, direktno ugušiti istinu, moje pitanje je zašto vam smeta istina? Zašto vam smeta ako ste čisti? Ako imate obraza? Ako je sve u redu da se utvrde činjenice o ovom slučaju, zašto vam to smeta? Zašto ne želite Istražno povjerenstvo? Zašto ne želite Istražno povjerenstvo koje bi se upravo pozabavilo grupom Borg jer grupa Borg nije trenutno predmet istrage, jel tako, ako se ne varam? Sve kaznene prijave koje je podnio Živi zid su odbačene, prema tome ukoliko vam smeta istina, zašto to radite, zašto to radite Hrvatskoj? Hvala.
Druga rasprava, Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Hrvatski sabor ovdje na plenarnoj sjednici 7 puta raspravlja o Agrokoru ili bolje rečeno, 7 puta je točka dnevnog reda posvećena Agrokoru a da ne kažem da je u nizu drugih rasprava bilo riječi o Zakonu o izvanrednoj upravi i o svim aspektima krize u Agrokoru. Prvi puta smo o tome raspravljali kada smo bili suočeni sa velikom krizom u Agrokoru i kada je Vlada postupila sukladno Ustavu vodeći računa da se radi o tvrtci od sistemskog značaja za RH i ovome Saboru predložila Zakon o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja. Svega 20-ak dana nakon donošenja zakona ovdje smo u Saboru opet imali priliku raspravljati o Agrokoru i to temeljem zahtjeva za pokretanjem pitanja povjerenja Zdravku Mariću, ministru financija. Treći puta smo u Saboru raspravili o svim aspektima krize u Agrokoru i događanja oko Agrokora 12. srpnja prošle godine kada smo raspravili i donijeli odluku o osnivanju Istražnog povjerenstva za Agrokor činjenicom da smo tada kao vladajuća većina ili bolje rečeno kao HDZ-a, prihvatili i donijeli odluku o Istražnog povjerenstva, govori da smo u okviru zakona spremni podržati osnivanjem Istražnog povjerenstva koje bi se bavilo svim aspektima krize u Agrokoru što je upravo bio slučaj kada smo tu odluku raspravili i onda je kasnije usvojili u listopadu mjesecu prošle godine. Četvrti puta smo raspravljali 11. studenog prošle godine kada je na dnevnog redu bio Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Vladi RH gdje je u najvećem djelu se taj zahtjev odnosno prijedlog za pokretanje povjerenja, odnosio na sve okolnosti koje su se događale u sustavu Agrokora. Šesti puta smo raspravljali kad je bilo pokrenuto povjerenja po tadašnjoj potpredsjednici Vlade Martini Dalić 12. travnja ove godine. Sedmi puta smo o tome raspravljali 16. svibnja ove godine kada nismo prihvatili odluku izmjenama i dopunama o osnivanju Istražnog povjerenstva i ovo je dakle sada sedmi puta da mi o tome raspravljamo. Dakle, u nekoliko, u sedam puta smo ovdje u Saboru pokušavali, svatko sa svoje strane obrazložiti sve one okolnosti koje su dovele do pisanja Zakona o izvanrednoj upravi i nakon toga realizaciji tog zakona, o njegovoj provedbi. Ja ću uvodno ponoviti da je Vlada bila dužna postupiti u trenutku kada je kriza Agrokoru prijetila prelijevanjem na cjelokupni hrvatski gospodarski i financijski sustav odgovarajućim zakonom. ja bih svih nas podsjetio da je to bilo vrijeme kada je Agrokor bio u blokadi, kad je bio blokiran sa 3 milijarde kuna, kada je prijetio urušavanju sustava koji je imao 70-ak kompanija, oko 30 000 zaposlenika samo u Hrvatskoj, još toliko u tvrtkama Agrokora u regiji, kada je prijetilo urušavanje 150 odnosno 70-ak povezanih društava u kojima je radilo 150 000 zaposlenika i to je tvrtka koja čiji prihod predstavlja negdje oko 11% BDP-a RH. I tada je Vlada reagirala i napisala je taj zakon za kojega je Ustavni sud potvrdio da nije reagirala, da nije donijela taj zakon da bi bila postupila protuustavno. Prema tome, više smo puta to ovdje rekli, a mislim da je provedba samog zakona pokazala da je to bila besprijekorna intervencija hrvatske Vlade u gospodarstvo od 90-ih na ovamo. Da je tome tako svjedoči činjenica da bez iti jedne jedine lipe troška za porezne obveznike i da za državni proračun, očuvano je 60-ak tisuća radnih mjesta u samom sustavu koncerna, da su mikro mali i mikrodobavljači namireni u cijelosti, dakle svi oni koji su potraživali od tvrtke Agrokor više, do 5 milijuna i 200 tisuća kuna su u cijelosti namireni, da su veliki dobavljači namireni u ovom trenutku preko 60% a prema prijedlogu restrukturiranja Agrokora će biti do kraja gotovo 80% namireni. I da je s te činjenice taj zakon koji je, da nije donesen mogao je dovesti do sloma hrvatskog gospodarstva, zaustavio taj slom, zaustavio krizu i omogućio da tvrtka nastavi poslovanje, da svi zaposlenici i dalje ostanu zaposleni i da se na taj način smiri i stabilizira situacija u samome koncernu. Ono što je posebno važno istaknuti za ovaj zakon to je da je ovaj zakon prošao verifikaciju i hrvatskog Trgovačkog suda i Visokog trgovačkog suda, da je prošao kontrolu i nadzor hrvatskog Ustavnog suda, da ga je visoki sud Engleske i Walesa prihvatio kao zakon koji u smislu legislative provodi insolvencijski postupak, da ga je također za područje Švicarske prihvatio i Švicarski sud, da je krajem kolovoza ove godine sličnu odluku donio i sud u New Yorku za područje SAD-a, da je uredbom Europskog parlamenta i Vijeća zakon uvršten u popis nacionalnih zakona koji se priznaju kao insolvencijski postupci. Dakle zašto ovo sve želim uvodno reći? Želim reći i pokazati koliko je taj zakon koji je donesen polučio uspjeh, koji zakon je prošao test i nadzor iznimno poznatih, uvaženih europskih država koje itekako imaju bogatu tradiciju pravosuđa i sudovanja i da je na taj način ukazao da je Vlada pravilno postupila i u skladu sa Ustavom i u skladu sa zakonom kada je krenula u donošenje ovog zakona. S druge strane SDP čitavo to vrijeme je nudio rješenja koja su se svodila najprije od fotografiranja sa glavicama kiselog kupusa, zatim sa predlaganjem Stečajnog zakona. Uporno se ovdje u ovoj sabornici govorilo da taj zakon je loš, da postoje dva zakona o hrvatskom, dva insolvencijska zakona, Zakon o stečaju i Zakon o predstečajnoj nagodbi koji može riješiti pitanje Agrokora, samo ga treba malo izmijeniti. Zatim je SDP poslao zakon na ocjenu ustavnosti, zatim je SDP na svojoj presici najavio nikad dostavljene promjene zakona ovdje u Hrvatski sabor kojim je nudio određene promjene koje bi trebale poboljšati tekst zakona. Za razliku od prihvaćanja i predlaganja istražnih povjerenstava ni do danas nismo dobili taj Prijedlog izmjena Zakona o izvanrednoj upravi i trgovačkim društvima od sistemskog značaj koji bi na bilo koji način poboljšao kako je to SDP govorio sam prijedlog ovoga zakona. Prema tome dok je oporba glavinjala oko svih mogućih aktivnosti kako i na koji način odgovoriti najvećem izazovu, bilo kojoj Vladi od stvaranja samostalne RH do danas kada govorimo o gospodarstvu mi smo u vladajućoj većini napisali zakon koji je upravo na najbolji mogući način odgovorio tom velikom izazovu a to je rješavanja krize u najvećoj kompaniji u Hrvatskoj. Restrukturiranje Agrokora je jedna od najvećih restrukturiranja uopće u Europi i u svijetu proteklih godina, prema tome pokazali smo da se kao država možemo nositi sa ovako velikim izazovom. I na kraju, ono što je ne manje važno, što je ustvari najvažnije. Čitavo vrijeme dok se provodio Zakon o izvanrednoj upravi, tvrtka je normalno poslovala, primale su se plaće, isplaćivani su dobavljači i paralelno s time rađena je nagodba koja je bila, koja je ustvari bila temeljni cilj ovoga zakona. Ta je nagodba kao što znate 4. srpnja usvojena na skupštini svih vjerovnika gdje je preko 80% vjerovnika podržalo ovakvo rješenje. Prema tome, oni koji su za to najzainteresiraniji a to su vjerovnici o čijim se novcima radi u niti jednom trenutku u proteklih 18 mjeseci nisu dovodili u pitanje kako i na koji način se troše njihovi novci. U ovom se postupku nisu trošili novci poreznih obveznika, nisu se trošili novci građana RH nego su u pitanju bili isključivo novci vjerovnika koji su za to bili najzainteresiraniji. U jednom trenutku su preklinjali oporbu da im ne pomaže na način kako im pomaže jer da im može cjelokupni postupak dovesti u pitanje. Sindikati su se ustali protiv zahtjeva oporbe da se propitkuje kako i na koji način savjetnici dovode i privode ovaj posao kraju u izradi nagodbe. Prema tome, kada mi ovdje hoćemo poslati poruku kako štitimo naš novac, mi moramo odgovoriti ne, oni su ti koji štite svoj novac, vjerovnici štite svoj novac i to vam mora biti jasno. Da su oni bili svjesni žrtvovati 1,1% ukupnih potraživanja prema Agrokoru ne bi li spasili, neki 100%, neki 60% a neki 50% svojih novaca. Vama gospodo smeta to što je 1% otišlo onima koji su omogućili da se sačuva nekim malim dobavljačima i mikro dobavljačima 100%, njihovih potraživanja, je li vam to smeta? Je li vam smeta što su radnici ostali raditi u Agrokoru, Konzumu, u Jamnici i drugim tvrtkama je li vam to smeta? A to što su oni nastavili raditi to nije zasluga vaša, to je zasluga ovog zakona i to je zasluga onih koji su pripremili nagodbu da svi u tom postupku budu zadovoljni i namireni što je nezamislivo za insolvencijske poslove Europe. Rađena je analiza koliko stečajni postupak dobavljačima, što je u ovom slučaju kada je Agrokor u pitanju, to su u pravilu naši poljoprivredni proizvođači i mali OPG-ovi koji su u cijelosti namireni. Da se išlo prema stečajnom postupku kojega je SDP predlagao bili bi se namirili svega 4% jer je Visoki trgovački sud u Hrvatskoj napravio analizu svih stečajnih postupaka u Hrvatskoj. I utvrdio je da se kroz stečajni postupak oni koji su zadnji u naplatnom lancu a to su dobavljači namiruju svega 4%. A u ovom zakonu kojega vi osporavate od prvoga dana, protiv kojega ste, su se namirli 100% I ako je nekome išao u prilog ovaj zakon onda je isključivo išao u prilog hrvatskim dobavljačima, hrvatskim kompanijama a najviše su u ovom postupku izgubili ili najmanje su obeštećeni u ovom postupku bankari i financijske institucije. U ovom postupku će od 5,7 milijardi kuna koliko je ukupan bio dug Agrokora, odnosno potraživanje vjerovnika 2,7 je isplaćeno već do sada a od 3 milijarde neisplaćenih, preko 2 zarez 2 milijarde i 200 milijuna kuna neće nikada naplatiti banke, neće nikada naplatiti banke niti fondovi na koje su se često puta u ovom Saboru pozivale. Prema tome, htio sam reći da je Vlada ... [[Govornik se ne razumije.]] , HDZ sa svim koalicijskim partnerima ova Vlada donijela zakon koja je na izniman način, bravurozan način sačuvala i očuvala hrvatsko gospodarstvo. A s time ću završiti i to sam govorio. Kroz aferu kolokvijalno nazvanom hotmailaferom, bačena je sjena na taj postupak i mi smo to u Klubu zastupnika HDZ-a govorili. I sada ću reći, žao mi je što se to dogodilo. I zbog toga je ostavku dao prvi izvanredni povjerenik a najveću žrtvu koju može podnijeti političar to je ostavka koju je dala i čiju je ostavku prihvatio predsjednik Vlade koju mu je dala potpredsjednica Vlade Martina Dalić. Zbog toga što je ta činjenica da je u određenom trenutku od strane izvanrednog povjerenika izabrani glavni savjetnik odabrao za podizvođača tvrtku u kojoj je taj isti izvanredni povjerenik radio prije nego što je postao izvanredni povjerenik, po nama u HDZ-u bila je sjena na ovaj postupak i mi od toga ne bježimo. Ali ta činjenica niti na ni jedan način ne može potamniti uspjeh ovog projekta zvan Zakon o izvanrednoj upravi. Prema tome mi na tome stojimo. S druge strane, bilo je zahtjeva i poneseno od Živog zida i od Slobodne Hrvatske podnesena je kaznena prijava o kojoj se DORH očitovao i rekao da tu nema mjesta kaznenoj odgovornosti. Stoga, s obzirom da je za ovaj predmet oko financijskih okolnosti koje su dovele do donošenja Zakona o izvanrednoj upravi, vodi se pri Županijskom sudu u Zagrebu sudbeni postupak i time sukladno članku 4. Zakona o istražnim povjerenstvima ne možete se osnovati povjerenstvo ili ako je ono osnovano prestane sa radom, mi u klubu HDZ-a držeći se isključivo zakona nećemo podržati ovakvu odluku. Hvala.
Idemo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a, poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, cijenjene kolegice i kolege. Evo pred nama je rasprava o osnivanju Istražnog povjerenstva za Agrokor. Zgodno vam je imati komoditet da od početka do kraja govorite isto. Zgodno vam je imati komoditet da od početka do kraja jednako tako isto i odlučujete i o zakonu i o istražnom povjerenstvu i ukazujete na neke sporne momente i sporne detalje. Nakon što je u ime kluba HDZ-a gospodin Bačić govorio ja sam bila uvjerena da ću zaključno reći da, želimo istražno povjerenstvo, da, želimo taj veličanstveni uspjeh da se kroz istražno povjerenstvo konačno vidi tko je kome šta i da završimo tu priču i da nemamo 7., 8. ili 9. nastavak. Dosta sam razmišljala kako voditi ovu raspravu, da li ju vodi ozbiljno ili ju voditi možda malo drugačije. Jučer, ja mislim da je odlično pogođen timeing i da je odlično pogođeno vrijeme nakon knjige. I da je odlično pogođeno da vidimo tko je sve bio na predstavljanju knjige. U toj knjizi jedino je kriv naslov. Naslov treba biti „Trijumf ortačkog kapitalizma“ i onda bi bilo sve u redu. Kako to je trijumfalno ortački kapitalizam napravio što treba. I mislim da je zasluženo da ovaj Sabor predloži novi nacionalni praznik 29. listopad dan ortačkog kapitalizma u Hrvata. I onda smo zatvorili priču, jasno nam je o čemu je riječ. I dobro je da je iza toga i da sam, dakle i očekivala sam da vladajući kaže pa dosta, pa ne mogu više ni 7., ni 8. put, pa vi nemate pojma o čemu govorite, ajmo to istražno povjerenstvo pa da vidimo kome što i da završimo priču. Ali očito tome tako biti neće. Postoje 3 stvari koje su nama sporne i te tri stvari su nam bile sporne na samom početku a biti će nam cijelo vrijeme sporne. Prva stvar je način na koji je zakon donošen. Dakle mi razumijemo da se našlo pred problemom, razumijemo da ga se trebalo riješiti odmah, razumijemo da se nije imalo vremena, razumijemo da se angažiralo stručnjake koji o tome znaju puno i razumijemo da je dakle bio taj kratki period ali neću razumjeti zašto ni premijer ni potpredsjednica Vlade nije izašla van i rekla da, imali smo kratko vremena, morali smo nešto napraviti, odlučili smo se za taj model, angažirali smo te i te i mislimo da je to najbolja stvar. To i dan danas ne želi nitko reći. To je prva stvar. Druga stvar je tema pogodovanja. Zaista da li je taj zakon donesen da bi se pogodovala jednoj skupini, da li je taj zakon sa namjerom bio, dakle svi ovi mailovi koji jesu ostavljaju sumnje. U jednoj suvisloj zemlji nakon svih mailova koje smo imali prilike vidjeti letjelo bi perje na sve strane a mi imamo trijump ortačkog kapitalizma. I treća tema da li je taj zakon za određene. Da li je ova država odlučila, odnosno Vlada u ovoj državi nekom biti majka a nekom maćeha? Da li, i ja tu moram postaviti pitanje, da li je zaista namjerno napravljen zakon na način da vrijedi samo za Agrokor a da recimo ne vrijedi za Uljanik ili neke druge tvrtke u kojoj država ima vlasništvo jer u Agrokoru znamo da nema vlasništvo? Jednako tako ajmo se malo podsjetiti, što je to predsjednica s jednog brežuljka i premjer s drugog brežuljka poručili. Oni su poručivali, sudionicima grupe borg vrati pare. I zaboravili, dal su zaboravili namjerno, dal su zaboravili slučajno. Da li se nešto tu promijenilo u međuvremenu. Inače ta knjiga je štampana u 45 tisuća primjeraka, danas smo ih dobili s jednim dnevnim novinama, i zaziva zapravo javnost da se svatko vidi na kojoj je stranici. Ja stvarno imam taj komoditet, od početka kada govorim o tome, govorimo o novom modelu ortačkog kapitalizma. Mi iz Kluba GLAS-a od početka govorimo što nas tu smeta i što nije dobro i nismo ni na jednoj str. knjige. Što nam zapravo daje komoditet i da ocjenjujemo knjigu? No, zaista, bez presedana u hrvatskoj politici, jučer smo bili neki direktno, a neki putem medija, sudionici, najveće rehabilitacije u povijesti novije Hrvatske države. I moram se zapitati čemu to služi? Po svemu sudeći, tu imamo prilike i vidjeti i čuti, žal zašto je potpredsjednica Vlade trebala otići jer je odradila odličan posao, tako da je za očekivati jedan povratak ili … [[Govornik se ne razumije.]] samo je pitanje na koju dužnost, na koje mjesto. Inače i medijski prostor cijelo vrijeme pun toga koliko klub gospodina Milana Bandića ima zastupnika da li će biti rekonstrukcija Vlade. Meni bi bilo i nama u Klubu GLAS-a bi bilo izuzetno važno, da se ovo istražno povjerenstvo osnuje i da konačno nemamo nastavak 8 i 9 ili 10, no većina ruka u ovom saboru će odlučiti zasigurno na tragu ovoga da se ono ne osnuje, pa ćemo imati i dalje, ali na tragu ovoga okrupnjavanja kod gospodina Milana Bandića, na tragu što, se na zapravo, model ortačkog kapitalizma pokazuje da je krah a zapravo je trijumf, mene nebi čudilo, da kroz neko vrijeme, dobimo prijedlog iz Kluba Milana Bandića, da gospođa Martina Dalić, bude ministrica, obzirom na njene spisateljske mogućnosti, ma jedno Ministarstvo znanosti i obrazovanja, bilo bi odlično, evo da se okuša tu, pa evo, ja očekujem nakon ovog velikog povratka i … [[Govornik se ne razumije.]] kroz knjigu triju ortačkog kapitalizma, da ju vidimo kao novu ministricu i zaista može u tom resoru dosta ozbiljno i suvremeno vladati kao što je to činila i kada je bila u jednom drugom resoru. Mi u Klubu GLAS-a i HSU-a zasigurno ćemo glasati za istražno povjerenstvo jer mislimo da samim time se može završiti ova saga, da vidimo zaista tko je tu kome što činio i radio, da se pojedini akteri ne traže na pojedinim stranicama knjige nego da vidimo u čemu je riječ i završimo tu priču. Hvala lijepo.
Sada je na redu Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući, kolegice i kolege danas nam je tema opet Agrokor i još dugo će biti tema. Počelo je sve sjećam se tamo negdje u studenome 2016. g. bio je šapat iz Jamnice, neki problemi se nadziru, nešto se iza brda valja i onda malo po malo, tjedan po tjedan, mjesec po mjesec, došlo je do jedne katastrofalne krize kakva kaže ekonomisti nije viđena još od rata. Neki su znali prije svih nas, prije zastupnika u Hrvatskom saboru, prije nas predstavnika birača, što se i kako radi, neki su znali još od veljače imali su povlaštene informacije, a neki su saznali tek onda kada nas je premjer pozvao tamo preko u Banske dovre na sastanak i kada se zaklinjao pred svim klubovima u Hrvatskom saboru da će samo onda ako Ustav, zakoni i tržište ne naprave svoje, onda će se ići tim posebnim zakonom, Zakonom o izvanrednim upravi, poduzećima od sistemskog značaja za RH. Naravno odmah je pogazio svoje obećanje i po pokretnoj traci, Narodne novine, mislim da još isti dan, objavile zakon, nakon što je u hrvatskom saboru izglasan. Agrokor i Ivica Todorić dijete su HDZ-a i jedna od prvih bitnih akvizicija, rekli bi prvi milijun je akvizicija … [[Govornik se ne razumije.]] Zadar, što je omogućio gospodin Stjepan Tuđman, rekao bi gospodin Stier veliki Hrvat obitelji Todorić, zatim pogodovalo mu se kroz sve te g. na niz načina, govorio sam jedno 3 puta ovdje kako se je ukidala županija Zagrebačka i ponovno se vraćala na karti kao Zagrebačka županija, da bi se mogla uzeti Jamnica, zatim onaj kredit iz obrtničke zadruge i da preskočim jedan cijeli taj dio, pogodovanjima, poticajima, kreditima, plaćanja bonovima, tome da je bio miljenik inspekcija, od svih onih stvari sa ne znam, HBOR-om HPB-pom vratimo se na 2016.2017. i današnju 2018. g. da krovni kapitalizam ili na naški, dakle, ortački kapitalizam ili neki bi rekli, rođački kapitalizam se nađe u literaturi ili klijentelistički kapitalizam. Jučer, rekao sam to danas ranije za vrijem stranke, oskvrnute Hrvatske nacionalne, Nacionalan sveučilišna biblioteka, tamo je došlo do orgijanja svih onih koji hoće rastočiti ovo društvo i državi, a ne oni koji ju hoće spasiti. Tko su najveći ortaci? Što je uopće definicija ortačkog kapitalizma. To je incestuozna sprega politika s jedne strane i biznisa dakle, poslovnih ljudi s druge strane. Pa tko su najveći ortaci u zadnjih nekoliko g.? Da Todorić je to bio zadnjih desetljeća i mnogi drugi su ovdje, koji teško da bi išta imali, išta stekli u biznisu da nisu povezani sa jednom ili drugom strankom i da na poslovima s državom ili jedinicama lokalne i regionalne samouprave nisu radili svoja carstva, ali zadnjih nekoliko godina prije svega 17. i 18. najveći ortaci u Hrvatskoj su evo ih tu. Evo možemo lijepo po redu, Beverig Alistar, Branimir Bricelj, Herman Gref i sad se nabrajaju tu svi oni redom. Zamislite, preko njih naslov koji govori protiv ortačkog kapitalizma, a u pozadini teksta najveći ortaci. Bi li gospodin Rabljak i gospodin Matić iz Teksilmenadžmenta koji su tamo bili prijavljeni na neke male plaće, firma koja je imala mizerne prihode, bi li oni stekli što su stekli u dvije godine, bi li dobivali te basnoslovne uplate da nije bilo sprege politike i biznisa, da nisu imali prijatelje u politici, gospodina Marića, ministricu Dalić, bi li gospodin Šavorić bio gdje jest da nije imao prijatelja gospodina Plenkovića i ljudi koje je imao sa sobom. Bi li Interkapital kao brokerska firma bila jedina ili jedna od svega možda nekoliko koja je u razdoblje tome imala profit odnosno bila u plusu, a imala je u svom portfelju dionice Agrokora? Naravno da ne bi, prema tome tko su upravo najveći ortaci? Pa upravo oni koji se kao bore protiv ortaka i ortačkog kapitalizma. I je, jučer je bio trijumf ortačkog kapitalizma u Republici Hrvatskoj i on i dalje maršira, i dalje cure naknade iz Agrokora. Pa nije ovdje toliko čak ni sporan oko ovog Povjerenstva sam Lex Agrokor. Mi smo se u početku razilazili u načinu na koji treba pristupiti krizi u Agrokoru, hoćemo ići preko Stečajnog zakona, hoćemo ići preko pred stečajne nagodbe, hoćemo li ići preko nekakvog Lex specialisa. Dogodilo se što se dogodilo i još dugo ćemo dakle sagledavati pravne i sve druge posljedice Agrokora. Ne bih rekao da je bitka još dobivena, to ćemo znati tek kad se jedan odmak napravi, međutim ono što svakako je ovdje sporno je, zašto? Zašto su isti ljudi i potajno pisali zakon i isti ljudi izabrani za savjetnike i isti ljudi poslije dobili potkonzultantske poslove. Da su to bile tri različite skupine ljudi, da je rađeno sve po zakonu, možda ne bi, ne bi sigurno bilo toliko kritika i prijepora, ali ne, to su bili jedni te isti ljudi. I Državno odvjetništvo na temelju naših kaznenih prijava kaže ne, nema, kaže nema argumenata da između prve, druge, treće skupine, dakle postoje poveznice, to je eto kao slučajno, mada je svakom jasno da su tu ista imena, a u međuvremenu se pojavilo još pregršt drugih dokaza koji povezuju da je to sve bilo osmišljeno, isplanirano i da postoji uzročno-posljedična veza. Ako je sve bilo u redu, zašto je onda rečeno iz usta premijera i predsjednice neka vrate novac? Zašto je to rečeno, ako je sve bilo u redu, ako je sve bilo i zakonito i moralno? Zašto se je govorilo, a znamo iz mailova, idemo se naći tamo i tamo, tamo će nas najmanje ljudi vidjeti, ako je sve bilo u redu i transparentno? Zato što nije. Dogodila se zlouporaba položaja, sustavno se lagalo o pisanju zakona, prikrivalo, zataškavalo, iz ministrice Dalić smo mjesecima i mjesecima morali izvlačiti istinu o tome kako i na koji način se je pisao zakon, a zašto? Zato što se radi o prikrivaju, o dobro isplaniranoj operaciji, zato što se radi o zataškavanju i DORH potpuno krivo kaže, pa što ima veze ako je to netransparentno, to je druga glavna teza. Pa ima veze to što su neki imali na vrijeme informaciju i dionice, a drugi nisu imali tu informaciju i imali su dionice i što su zbog tih povlaštenih informacija neki stekli ogromne novce, a neki su izgubili sve. Pitajte samo bivše dioničare Agrokorovih firmi koliko danas vrijede njihove dionice. Zataškava se situacija i danas, poslali smo upit Vladi da nam da, dakle, zabilješke tko je sve ulazio u zgradu Vlade, Vlada na sve moguće načine opstruira, odugovlači sa tim podacima, čak odbijaju primiti poštu. Pazite, iz ureda povjerenice dolazi na Markov trg poštar ili kurir, isti dan, u roku možda par minuta dolazi ovdje daje pošiljku nama i tamo u Vladu. Mi odmah primimo, ali Vlada ne, Vlada tek nakon 7-10 dana. Jednostavno odbija primiti poštu, Vlada Republike Hrvatske. Ne nekakav sitni prevarant tamo negdje nego Vlada Republike Hrvatske odbija primiti poštu. Kupuje si vrijeme. Što se tiče povjerenstva koje je imalo kratak životni vijek, ono jest napravilo nekoliko vrlo dobrih i korisnih stvari, međutim ni blizu koliko je trebalo. Gospodin Rohatinski je priznao da je bio u ortakluku, u ortakluku sa gospodinom Kujundžićem, Marićem i drugima svojevremeno da se pozicioniraju na političkoj sceni, taj pokušaj nije uspio i tko zna što drugo bi se otkrilo da je potrajalo povjerenstvo i da su stigli svi oni papiri koje ste bili naručivali dok sam barem ja bio tamo prisutan. Ono što treba ovdje svakako reći da ćemo mi, naravno poduprijeti ovo Istražno povjerenstvo, i osnivanje Istražnog povjerenstva, vladajuća većina predvođena HDZ-om na svoj je način protumačila Zakon o saborskim istražnim povjerenstvima, da kao ona fraza, ona klauzula, sudbeni postupak znači kad se dakle, pravomoćno potvrdi istraga, a mi smo tumačili na način da kad se pravomoćno potvrdi optužnica. Imam ovdje kod sebe tri naše kaznene prijave. Zadnja je bila prije svega nekoliko dana, na nju još nismo dobili odgovor DORH-a, naravno da još, da još nismo. Jednostavno je nevjerojatno da Državno odvjetništvo Republike Hrvatske ne vidi, odnosno ne želi vidjeti, naravno, to je barem jasno, ne želi vidjeti sve ovo što se ovdje događalo. Oni kažu, eto nema poveznice, između ove grupe koja je pisala, ove do 12.4. i ova koja je dakle bila savjetnička kad je Ramljak izabrao savjetnike 12.4., ali nema poveznice između te dvije grupe, a u svjedočenju pred USKOK-om što Ramljak kaže? Ramljak kaže, da ja ću biti povjerenik premijeru Plenkoviću ali samo ako mi date one moje ljude koji su pisali zakon. Samo ako mi date te ljude iz prve skupine i ako s njima stvorim drugu onda ću ja biti povjerenik. I to stoji u njegovom svjedočenju. Međutim Državno odvjetništvo ne vidi tu nikakvu vezu između prve i druge skupine. A između druge i treće skupine, između te grupe savjetnika i Ramljaka i onih koji su 25. 4. dobili poslove također ne vide nikakvu poveznicu mada svakim danom cure nove informacije, dolaze mailovi, svjedočanstva svjedoka itd. Pa recimo, zanimljivo je da dakle ugovori su napravljeni od, odmah od početka od 10. 4. su na plaći uz one basnoslovne iznose. Osim toga zakon je tako napravljen, namješten zapravo da je Ramljak imao svu moć, svu moć, on je mogao sam birati tko će biti glavni konzultant i tko će biti podkonzultant. I to se jasno vidi iz svjedočenja iz samog zakona koji je tako sklopljen da se to dogodi. Znači od svih firmi na svijetu Ramljak je izabrao 5, njegov Alix i 4 druge, a za svaku od tih 4 je imao manu zašto baš to ne može. Znači, ja kao povjerenik imam posao da nađemo glavnog konzultanta i od svih na svijetu ja izaberem 5, moju koja mi paše s kojom imam deal i još 4 za koje postoje mane da se eliminiraju. To se vidi iz svjedočenja na kraju krajeva, tko je čitao, ona su objavljena u javnosti. Međutim, niti za Državno odvjetništvo tu nema ništa spornoga, kao nema argumenata da je, da se tu moglo utjecati itd. Nema veze, istina će izaći na vidjelo, kad-tad će izaći na vidjelo. To je samo jedan mali dio svega onoga što smo sastavili što smo sastavili u našoj novoj kaznenoj prijavi. Moram reći da se nadam da će ovaj puta kaznena prijava doći u ruke nekome poštenijem i sposobnijem, da će od čak i 30-ak svjedoka i ovih možda i 100 ortaka ovdje navedenih da neće ispitati 4. Ajde barem 10 ili 15. Ispitaju svjedoke i to one možda i najmanje važnosti ili nekakve srednje važnosti koji nisu baš sve svugdje znali i onda kažu eto nema iz svjedočanstava argumenata da se to tako događalo. Pa naravno kad nisi okrenuo svaki kamen, nego si okrenuto možda svaki dvadeseti. Naravno da nemaš iz čega zaključiti i donijeti zaključak čak i kad bi ga i htio donijeti. Za kraj htio bih reći da je ovo, dakle , dobro organiziran, dobro smišljen pothvat, operacija ortačkog kapitalizma kojom su ljudi iz politike, iz visoke politike omogućili svojim prijateljima, kumovima, rođacima, bivšim poslovnim partnerima s kojima se znaju iz kaiba još iz Questusa Škegrinog iz pokušaja dakle privatizacije Croatia osiguranja odnosno provedene privatizacije, iz slučaja INA - MOL i zamjene za HEP-ove dionice iz prosinca 2016. Znači cijelo to vrijeme mi možemo pratiti tu istu ekipu plus minus određeni član. Oni su dobro znali jedan za drugoga, za trećega čekali su svoju priliku da eto i oni se napoje na izvoru. Međutim, tek od Agrokora su to uspjeli napraviti. Što se tiče gospodina Plenkovića on je upravo glavni ortak. On je uhvaćen u laži više puta, uhvaćen je na transparentnost. Zato smo i podnijeli prijave POSIU, Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa koje je pokrenulo postupke. U Hrvatske institucije općenito nemam povjerenja, pogotovo nakon što je vladajuća većina u zadnjih godinu napravila velike rošade u tim institucijama. Međutim naučio sam da ako ste uporni, ako ih podsjećate što stoji u zakonima, ako ih redovito zovete i pitate što je s nekim predmetom da tu i tamo znaju obaviti dobar posao. Pa ćemo to raditi dakle i dalje. Obračuna s ortačkim kapitalizmom nije i neće moći biti dokle god je politički sustav kakav jeste, zato što on upravo egzistira od tog sustava i na tom sustavu.
Idemo sada na Klub zastupnika HNS-a. Poštovani kolega Stjepan Ćuraj.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Što reći sada ponovno s temom koja je zbilja bila tema svih tema zadnjih godinu i pol i više dana nego ista meta isto rastojanje otprilike. Imamo prijedlog za osnivanje novog Povjerenstva, gdje bih ja samo postavio nekoliko pitanja , možda više pravno-normativne naravi ili tehničke, gdje mi u članku 4. u Zakonu jasno kažemo da : „ukoliko je pokrenut sudbeni postupak…“, znamo sad sve što to znači da će ono prestati s radom Povjerenstva. Dakle s time je prošlo Povjerenstvo prestalo s radom, a da se ne može osnovati prije isteka roka od 6 mjeseci nakon što je prethodno završilo. Očigledno da ono prethodno nije završilo nego je prestalo. Znači tu govorimo o nekoj nomotehničkoj ili normativnoj priči a onda i po tom članku, s obzirom da neka od pitanja se podudaraju s prethodnim Povjerenstvom prije svega kad govorimo o okolnosti o „prethodile pristupanju izradi“ zakona. Mi smo imali u prošlom povjerenstvu točku koja je govorila zbog čega i na koji način i kako je tekao proces pripreme Lex Agrokor, odnosno Zakon o izvanrednim upravama dakle dosta slično. Također ovdje imamo po točki 11. i sve opet ostale okolnosti oko donošenja Zakona, također ovdje se kaže tko je kada, kako, zašto donio Odluku o modelu rješavanja problema. Znači dosta nekih stvari se podudara s time da smo ovdje točno u ovom prijedlogu elaborirali sve vezano uz samo donošenje. I sad onda kad gledamo što je cilj ovoga, koji bi cilj dobili, što bi građani dobili od ovoga svega? Nećemo govoriti o zaposlenicima, radnicima Agrokora, same tvrtke postupku koji je došao do velike vjerojatnosti da će okončati i pravomoćno da će se nastaviti dalje raditi da je sami smisao i ovog zakona i ja se duboko nadam svih nas ovdje, na zadovoljstvo da se sačuva i radno mjesto i opstojnost proizvodnje i kooperacije i svega onoga što bi slom takvog jednog sustava prouzroči. Neki kažu trebala se napravit neka analiza, nema te analize u svijetu ekonomske ni bilo kakve druge koja može predvidjeti tržišna kretanja ili kretanja tržišta do takve sigurnosti, do takve mjere sa takvom sigurnošću. Inače bi trgovanje na burzama postalo stvar matematike, a ne spekulacije, a ne procjene kao bi tržište reagiralo na stečaj na slom pa možda i nije trebalo, možda je to nitko ne može reći to je nešto preveliko, koje se nitko ne smije kockati pogotovo ni sa jednom sudbinom naših građana, a ne 100-tine tisuća naših sugrađana. Znamo da smo mi u HNS-u bili konstruktivni kod donošenja da smo mislili da možda treba ići nekim drugim putem ali smo ovo kad je donošeno preuzeli i rekli da idemo napraviti maksimalno što se može od ovoga što imamo. Nemamo nikakve, nismo bili niti sudjelovali niti se spominje nitko koliko sam ja vidio u samoj knjizi niti u donošenju, niti dalje ali omogućili smo onaj okvir da se ovo provede u jednoj političkoj stabilnosti i ja ću vas samo podsjetiti da je tek su kreditori dali svoju odnosno pokazali spremnost i dali suglasnost na izdavanje kredita kad se osigurala politička stabilnost. Znači u prijevodu, Agrokor bi završio u stečaju. Taj zakon kao što znamo je omogućio da se upravo i ono što je sukus svega, privatna kompanija financira privatnim novcem i građani ni kune ne snose, na žalost što ne možemo reći što je situacija sada u Uljaniku. Ja bi danas volio da kako govorimo o Uljaniku i o milijardama koje će tamo otić da neko se sjetio nekih tvrtki iz Slavonije koje su otišle u stečaj, ljudi su ostali bez posla. Tvrtke u državnog vlasništvu koje isto zbog zaštite tržišnog natjecanja država više nije mogla samo izvlačiti novac i financirati. Ti ljudi više ne rade. Šta ćemo s njima? Ili je modna industrija nije tolko bitna u Hrvatskoj kao brodogradnja, zašto su oni posebniji, svi su posebni. Kad govorimo o cilju, kao što reko ja ne vidim ovdje drugog cilja nego daljnjih političkih nadmudrivanja, poentiranja, eventualno svojevrsnog skidanja neke odgovornosti od strane predlagatelja, gdje su ovim samim činom valjda se gleda da se želi poručiti javnosti mi nemamo što kriti i to što je netko govorio, izlazilo u medijima da se znalo to nama nema veze, iako ja i vjerujem kolegi Grmoji, kao članu povjerenstva koji je zbilja žustro ja nemam ni razloga ni jednog trenutka sumnjati da je on znao nešto više od onoga što je tražio odgovore u tom povjerenstvu i časno radio svoj poso, mogu reći i metodički zbilja i sa razine i znanstvenog pristupa, ali konkretno njemu vjerojatno njegov kolega nije reko način na koji je zakon donošen, koji su ljudi bili uključeni, dva predstavnika, ministarstvo, pravosuđe koje davalo svoje mišljenje na taj zakon, tada su se ta pitanja postavljala na povjerenstvu i od strane kolege Grmoja apsolutno opravdano nismo tada dobili te odgovore, morali su doći mailovi da saznamo zapravo da isto malo više ljudi o tome znalo nego što se to prepoznavalo ili govorilo. Kada govorimo o savjetnicima, 500 miliona kuna ili kolko već, kako to grdo zvuči, kako to grdo zvuči za svakog od na pretpostavljam ovdje, za svakog građana, koji je to iznos novaca je to netko može uopće zamisliti? Nema veze što je pola od toga vjerojatno vezano za uspjeh same nagodbe …/nerazumljivo/… itd., i 100 miliona je puno i naravno da sjena koja se bacila na taj cijeli postupak nije bila dobra i to smo odmah rekli. Političku odgovornost su za to već platiti i bivši povjerenik i bivša potpredsjednica, upravo zbog toga očigledno da kaznene odgovornosti nije bilo ali taj nivo političke odgovornosti je netko morao snositi i podnio ga je. Kad ja gledam sa strane privatne kompanije njihovo mišljenje mi je najbitnije, oni čiji su to novci, da li su oni zadovoljni/nezadovoljni, sretni/nesretni, oštećeni/neoštećeni iznosima načinom i ljudima koji su to radili da li taj …/nerazumljivo/… pristup dobar. Da li cilj opravdava sredstvo? Da li netko sa privatnim …/nerazumljivo/… kaže ja koga želim da radi na nečemu da sačuva moje ili što više mog novca privatnog osobe koje su upućene u to ili neke sa strane koje dolaze. Ja vjerojatno bi privatno rekao ja bi želio najkvalitetnije ljude koji najviše znaju o tome i spreman sam ih platiti da sačuvaju što više onoga što ja imam. …/nerazumljivo/… pitanje, da grdo zvuči, grdo, grdo i mi nismo Europa zapadna na žalost još nismo, nismo Amerika, bez obzira što se radi o njima i njihovom novcu i što na način na koji oni rade, ali moramo i poštivati njihov novac i njihove odluke, drugo bi bilo da oni dođu i kažu neko je nas prevario neko je nama uzeo nešto iz džepa i ona je to već drugi par rukavica. Kada mi imamo, neću reći đavolje odvjetnike, ali nekog drugog tko zastupa tobože interese svih građana koji tu nisu ni na koji način oštećeni onda to malo sumnjam u namjere svega ovoga. I po meni ja jedino vidim namjeru ovoga skidanja odgovornosti i daljnje političko prepucavanje i HNS u tome neće sudjelovati. Vrlo jasno i glasno, nemamo ni ništa s time, nemamo problema da se sve istražuje, svatko i da se utvrdi odgovornost i sumnja, ali instrumentalizirati radna tijela ovoga sabora sa političkom svrhom promocije ili kažem još jednom pranja odgovornosti po meni nema smisla, jer kažem još jednom sudjelovao sam u tom povjerenstvu, puno pitanja je tamo bilo postavljeno neki ljudi koji su bili tamo su i znali odgovore ili nisu znali a mogu su znat mogli su im njihovi kolege reći. I sad opet da ponovo sve isto radimo ne znam samo s kojim ciljem ono sve što je ovdje navedeno, manje-više se odnosi na sam postupak donošenja zakona, ali kažem, i na okolnosti koje su prethodile pristupanju i izradi tog zakona, financiranja Agrokora, a znamo da je i to predmet istrage, tako da i s te strane opet bi morali ovo mijenjati i uvijek ispreplitati se s nečim što je u postupak u tijeku i to je jedan od onih formalnih razloga zašto i zbog toga, ali ne samo zbog toga da budemo iskreni, ne samo iz ovih formalnih razloga jer se preklapa, jer smo imali već jedno povjerenstvo koje nije završilo s radom, samo je prestalo, a ovdje kaže dok se završi i tako dalje, znači možemo se vaditi na neke tehnikalije ili pravno normativne stvari koje su apsolutno jasne, ali meni je puno bitnije ova insturmentalizacija i sami cilj koji bi mi ovime dobili, a ja ne vidim da ništa bi građanima unaprijedili život niti bi itko u Agrokoru imao veću plaću, sigurniji posao bolje napredovanje time što ćemo mi raspravljati tko je znao ili tko nije znao ili tko je trebao znati, što se napravilo, tko je što rekao, tko je što mislio da je rekao i tko je šta nekom nije rekao. A to se svodi cijela ova priča. Zahvaljujem.
Sada je na redu Klub zastupnika stranke rada i solidarnosti, reformista i nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Robert Janković, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, cjenjeni kolegice i kolege. Pred nama je, ako se držimo merituma i ne gledamo okolnosti, meritum kaže da je pred nama dakle prijedlog odluke o osnivanju istražnog povjerenstva za Agrokor kojeg je potpisalo, dakle, naših 16 kolega. Mislim da je i tih 16 kolega i svi ovi danas stojimo i sjedimo ovdje jasno da je pokretanjem istražnog postupka protiv Ivice Todorića i njegovih suosumnjičenika, dakle, kad je taj postupak postao pravomoćan 20. studenog 2017. godine prema Zakonu o istražnim povjerenstvima mi to Povjerenstvo danas ne možemo osnivati i naravno da će naš Klub biti protiv ovog prijedloga. Međutim zbog interesa javnosti koja nije sigurna da je pročitalo prijedlog, smatram bitnim naglasiti da u 11 točaka koje ovo istražno povjerenstvo bi htjelo istraživati, da su ona sva sadržana u istrazi koje je dakle, prethodno Županijski sud potvrdio, čime je otvoren, dakle, sudbeni postupak koji se nadalje, prema našim zakonima bavi s tim. Od tih 11 točaka, 6 se odnosi na samu, same okolnosti pripreme zakona, što u Klubu smatramo u ovoj formi irelevantnim jer je Zakon donesen u Hrvatskom saboru. Svi smo ga mogli mijenjati, svi smo mogli predložiti drugačije opcije, svi smo mogli učestvovati u raspravi i predložiti konkretna rješenja. Oni koji su htjeli u tome su učestvovali, tko god da ga je predložio, tko god da ga je pripremao usvojili smo ga ovdje u Hrvatskom saboru. Sukladno tome smo i krivi i zaslužni za sve ono što je iz njega proizišlo. Posebno je potrebno, smatramo potrebnim osvrnuti se na činjenicu savjetnika koji su vjerojatno najviše iziritirali javnost, nema nikakve dvojbe kolikog to stotina milijuna kuna bilo da je to izuzetno skupo, međutim, prema onima koji se u to razumiju najbolje, tvrde da u Hrvatskoj ima nekoliko ljudi koji se s time mogu baviti, a svi oni partneri koji su došli i koji su zapravo dali svoje ime, svoj renome i svoj brand, tvrde da to toliko košta. Ono što je nama u ovom Saboru prije godinu i pol dana bilo važno kada smo raspravljali o Zakonu o Agrokoru, bilo je bitno, dakle, da to ne platimo iz državnog proračuna. Sve što smo do sad vidjeli jeste da je 99% svih i ukupnih troškova platila sama tvrtka, što znači da sve one naslovnice koje su nas, na koje podsjećam i cijenjeno gledateljstvo 2017. glasile tipe, spasi nas Sveti Ante, trilijuni iz državnog proračuna otići će za Agrokor, djeca će nam to otplaćivati, urušit će se 70-tak najboljih tvrtki, urušit će se hrvatsko gospodarstvo, zahvaljujući ovom Zakonu to se nije dogodilo. Ništa nismo platili ili gotovo ništa iz državnog proračuna, namirili smo male dobavljače u 100%-tnim omjerima kako je ovdje prije mene rečeno oni koji nisu mogli dobiti, naravno u takvim postupcima je realno da se ne dobije sve, to su upravo banke, dakle, ako smo htjeli poslati poruku da su nam najvažniji oni mali, kojima je vjerojatno potonuće Agrokora sasvim sigurno zapravo uzrokovalo njihovo potonuće, oni su se 100% namirili i ne najmanje važno čuvali smo gotovo sva ili sva radna mjesta u koncernu Agrokor, evo meni kao baranjcu posebnu važno je da je nastavilo funkcionirati i Belje. Sažimajući dakle sve teško je zapravo reći nešto novo argumentaciju okolnosti koje su nas dovele u ovu poziciju. Sasvim je sigurno da argumentacija koju smo koristili mi koji smo izglasali povjerenje onomad u travnju 2018. Martini Dalić, da svi ti argumenti su i danas aktualni, međutim za hrvatsku javnost je važno znati, dakle, da se predmnijeva jedna zloća, dakle jedna zla namjera donositelja zakona, to bi trebalo biti formirano daleko prije, a u programu Hrvatske Vlade, kojeg smo usvojili u listopadu 2016. godine i u pregovorima koji su prethodili nitko od nas nije se htio baviti Agrokorom, dakle Agrokor je nešto što nam se dogodilo i nitko na njega nije mogao biti spreman, nitko se nije mogao pripremiti sukladno tome nitko nije mogao iskovati svu ovu zavjetu koju neki moji kolege ispred mene govore. Sukladno tome, sukladno svemu tome, jasno je da će nas sve zanimati sudski epilog, očito ili sudski postupak pa onda i epilog koji slijedi dolaskom Ivice Todorića u Hrvatsku, međutim, trebamo naglasiti za sve one koji možda ne prate svaki dan sve oko Agrokora da sve ono što je Hrvatski sabor usvojio, je rezultiralo nagodbom koja je ostvarila mjerljive, objektivne mjerljive i opipljive rezultate hrvatskog gospodarstva. Tu nagodbu potvrdio je prije nešto, prije nekih godinu dana Trgovački sud, a prije nekih tjedan dana i Visoki trgovački sud i Visoki trgovački sud, a sam zakon postao je dakle dio Europske pravne stečevine. Jasno je, tko se sjeća događaja iz početka 2017. godine da su okolnosti diktirale tempo, i da smo morali donijeti nešto da bi spasili nešto što zovemo hrvatskim gospodarstvom. Da li je u tome kolopletu žurbe, u tom kolopletu ažurnosti ako neki od tih detalja stavljamo pod pečom da li su se napravile greške ili ne, to zasigurno nije isključeno, međutim ostaje činjenica da je velika slika dobra, a da će umjesto ovog Istražnog povjerenstva, dakle, pravi epilog biti tamo gdje je tome i mjesto, a to su hrvatski sudovi. Naš Klub dakako, biti će protiv osnivanja ovog Povjerenstva iz prostog razloga što bi to bilo protivno, dakle Zakonu o istražnim povjerenstvima.
Sada je na redu Klub zastupnika HSS-a, poštovani kolega Davor Vlaović.
Hvala, predsjedniče sabora. Uvažene kolegice i kolege, u ime Kluba HSS-a, kažem da ćemo mi podržati donošenje odluke o donošenju Istražnog povjerenstva za Agrokor, jer nas prije svega zanima i sve građane u Republici Hrvatskoj istina. Evo, ako mi glavinjamo, kako kaže predsjednik Kluba HDZ-a, kao oporba, dajte da Povjerenstvo još potvrdi to da mi glavinjamo, da ste vi u pravu i da ovo stvarno ne bude trijumf, nego slom ortačkog kapitalizma. Međutim, mislimo da nismo došli do prave istine i da nam treba ovo Povjerenstvo. Ja ću podsjetiti da nije svima istina bila ta koja je glavni motiv za donošenje lex Agrokora, i da nije istina bila onima koji su sudjelovali u tim procesima jedini motiv, jer podsjetiti ći sve nas da je tek nakon pritiska međunarodnih financijskih institucija se krenulo u rješavanje slučaja Agrokor. Tek nakon pritiska javnosti putem medija, pa i pritiska oporbe. Znamo da su financijske institucije utvrdile da su financijski izvještaji u Agrokoru lažirani, tek je tad nastala uzbuna i krenulo se u rješavanje. I naše i moje pitanje s ove govornice više puta je bilo kako je moguće da jedna takva tvrtka se dogodi Hrvatskoj, da toliko nabuja, pa možemo čak i reći da smo bili ponosni, pa i ja osobno da jedna hrvatska tvrtka raste na tržištu u RH, da kupuje poduzeća u Sloveniji, Srbiji, da se dalje razvija, bili smo, a i ja osobno ponosni na to. Međutim, svakom tko imalo prati stanje u gospodarstvu i opća kretanja na tržištu, moralo je biti sumnjivo da li je to stvarno potkrijepljeno rezultatima poslovanja financijskim mogućnostima, te tvrtke ili nije. A onda se evo, utvrdi da su financijska izvješća lažirana, a pogotovo što je mene, i više puta sam tražio ovdje odgovor kako je moguće da se izdaju mjenice bez pokrića, i da nitko ne reagira. A nismo dobili odgovor ni na Povjerenstvu, odnosni na odboru, a ni ovdje u sabornici koliko je tih mjenica i na koje je iznose s kojim rokom dospjeća. I da li je netko, i da li će netko odgovarati za to? Možda i hoće, sutra, ali danas još uvijek nitko nije i još uvijek nismo dobili odgovore. I to je jedan od razloga ono što želimo istinu saznati o tom dijelu izdavanja mjenica bez pokrića. Također sam, više puta pitao, pa i na samom Odboru za gospodarstvo tko je pisao zakon, nebitno tko je pisao zakon. Svi smo bili za to da se spase radna mjesta i da se spasi opće stanja gospodarstva u Hrvatskoj, jer tih sedamdesetak osamdesetak tvrtki, poljoprivrednog prehrambenog prerađivačkog djela je stvarno vrlo bitno za gospodarstvo u Hrvatskoj. Svima nam je to bio i trebao biti interes. I zašto onda tajiti, tko piše zakon, pa onda nakon mjesec dana, nakon pritiska javnosti priznati, da, kako je bivša potpredsjednica Vlade priznala; da, ja sam zajedno s kolegama pisala taj zakon i stojim iza toga. Pa zašto onda javno ne reče, a i to sam pitao, i nismo dobili odgovore, koliko će koštati ti savjetnici i tko je donio odluku da ta naknada baš bude toliko. Nisam dobio odgovor, pokušao sam isčitati iz zapisnika koji smo dobili sa sjednica privremenog vijeća vjerovnika i tamo za čudo, od deset ili dvanaest sjednica nigdje nema u zapisniku da je raspravljeno tome kolike su naknade savjetnicima, kad će biti isplaćene i u kojim iznosima. A kaže se, to je njihov novac, vjerovnici su o tome odlučivali, oni imaju pravo upravljati svojim sredstvima. I ja se slažem, da, ali su ipak trebali znati i treba,i o tome donjeti odluku, a nisu. Očito su šutjeli jer im, je li im bilo naređeno da prešute ili su zbog nekih okolnosti da im je trebalo biti neki iznos isplaćen šutjeli, da im se barem neki iznos isplati, jer se u konačnici nije znalo kako će to sve skupa završiti, ali prava istina je, to možete i sami provjeriti da nije privremeno vjerovničko vijeće donijelo odluku o tome. Jedini odgovor koji smo dobili od tada, gospodina koji je vodio taj postupak je: pa prijetila je eksplozija nuklearnog reaktora što me pitate koliko sam vode potrošio da ohladim taj reaktor. Pa naravno, to je njegovo pravo da ne odgovori i da ne komentira. Međutim, nije u redu da ne primi na razgovor predstavnike dvjesto tvrki, obiteljskih tvrki koje su imali poslovanje preko pet milijuna kuna, a koji su potraživali preko tristo milijuna kuna od Agrokora i bili su isplaćeni svega sa 30%, a obećao je da će ih primiti i da će se pokušati pronaći rješenje i za njih. Niti ih je primio, niti se našlo rješenje za njih. Dakle, nisu svi mali dobavljači isplaćeni kao što je ovdje danas rečeno. Njih preko dvjesto tih obiteljskih tvrtki, koje su potraživali preko tristo milijuna kuna nisu isplaćeni A rekao sam i tada, u to vrijeme su savjetnici bili isplaćeni preko 300 milijuna kn. Moglo se uvjetovati da se isplate i tih 200 obiteljskih tvrtki, koje je pitanje, da li će danas sutra moći poslovati, opstati na hrvatskom tržištu. Jer oni su ugl. ovisili o Agrokoru i o ulazu i o izlazu i svoje potraživanja su naplaćivali razno raznim kompenzacijama, rijetko kad su dobili financijski iznos, financijska sredstva, transfera na svoj žiro račun, nego su po godinu, dvije dana, trčali i moljakali da im se plati, a sada su ušli u isti koš, sa bankama, sa strvinarskim fondovima i čekati će naredne 4 g. … [[Govornik se ne razumije.]] od njih 80 milijuna eura, koliko još treba isplatiti, temeljem nagodbe dobiti išta novca ili ne i da li će moći to preživjeti. Bojim se da dosta njih neće i to nije dobro, i to nije pravedno i to zbog istine treba reći da oni nisu isplaćeni. Nagodba je da, postignuta, preko 80% ali još uvijek je 20-tak % tvrtki i to najviše iz RH ostalo nenamireno i nezadovoljno, išli su sa tužbama, Visoki trgovački sud je potvrdio nagodbu i na taj način, kako kaže premjer to je gotova priča. Bojim se da nije gotovo priča, jer ono što je g. Ramljak stidljivo napisao u svojem planu rekonstrukcije Agrokora, je pitalo da će biti otpuštanja i smanjenja broja radnih mjesta. Nitko to javno nije rekao koliko i u kojim tvrtkama, a sada će o tome odlučivati, ruske banke, strvinarski fondovi i drugi koji imaju preko 80%. Pa je pitanje da li će ostati proizvodnja u Belju, Vupiku ili PIK-u Vinkovci, ako se utvrdi da to njima ne donosi profit, pa znate što će oni napraviti s tim ili će prodati ili će ugasiti te proizvodnje. To je istina i to trebaju naši građani znati. To je nažalost tako. I evo, vidimo da sada i radnici Uljanika i njihovi sindikati traže da priču oko njih preuzme gospođa Dalić, da Horvat, više ne vodi ovaj problem jer to predugo traje i ne nalazi se rješenje za njihovu agoniju a nažalost će RH morati preko 4 milijarde platiti jamstva državna zbog neizvršenih poslova, a vlada je dala sva jamstva. Pa evo, gospođa Dalić je znala napisati zakon i za Agrokor, zajedno sa svojim suradnicima, znala je napisati zakon i za borg grupu, znala je kako se može izvući 500 milijuna kn za savjetnike, netko tko radi za 3-4 tisuće kn ne može ni zamisliti koliki je taj iznos novca i godinama treba raditi da bi prehranili svoju obitelj, a netko u 10 dana ili mjesec dana ili 3 mj. samo zato što je čitao financijska izvješća i dao savjete u kojem pravcu ići zaradi 10 milijuna ili 75, 10 milijardi, 10 milijuna ili 75 milijuna kuna, milijuna, milijuna, je milijuni su. Teško mi je to zamisliti, nisam nikada imao milijun u ruci, a oni su za 10 dana zaradili 10 milijuna kn. Vidite kada su išle isplate. Po financijskom obračunu nakon 30 dana rada. I zato, evo, volio bi da stvarno bude u Hrvatskoj slom ortačkog kapitalizma. Međutim, ova knjiga samo otvara nova pitanja, tko je sve bio na promociji te knjige, tko stoji iza toga, a zanimljivo je da je gospođa Dalić u svojoj knjizi citirala jednu izjavu premjera Plenkovića, došao sam i moja misija je promijeniti HDZ, odnosno, nakon toga Hrvatsku. Pa ja vas pitam, da li je stvarno promijenio Hrvatsku, na bolje, da su sva poduzeća jednaka pred hrvatskim zakonima, a znamo da dok mali obrtnici i poduzetnici nisu mogli dobiti kredite, od HVOR-a Agrokor je preko 60 milijuna kn dobio iako se je već znalo da je u financijskim problemima. Imamo pravosuđe koje odbacuje optužbe oporbe na ovakve radnje u ovom procesu, a s druge strane, neki procesi se ubrzavaju odnosno, usporavaju curenjem SMS poruka ili mailova. Pa vas pitam da li mijenjamo Hrvatsku u pravom smjeru, a najbolji odgovor, je odgovor građana, koji kažu da preko 75% ne vjeruje u sustav, u institucije u dobar smjer kojim Hrvatska ide. Pa evo, da bi smjer bio bolji, da bi ga popravili, mislim da možemo i kroz rad ovoga povjerenstva doći do dijela istina, ajmo to našim sugrađanima omogućiti, pa makar to i bio vaš trijumf. Hvala lijepo.
Prelazimo sada na pojedinačnu raspravu, prvi je na redu poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Evo, ja bi krenuo od trenutka, kada je na povjerenstvu Rohatinski priznao, da je sadašnji ministar Marić i sadašnji ministar Kujundžić na poslani su od Todorića, da natjeraju Rohatinskoga tj. da ga nagovore ili udobrovolje, da bude kandidat za premjera HDZ-a, to je na pitanje kolege Nikole Grmoje, odgovoreno javno, dole na povjerenstvu, ali je i činjenica da iz toga ne izvlačimo nikakve poruke, koje su to sve silnice i poveznice, a također, kada govorimo o uzroku kolapsa hrvatskog gospodarstva i tada u tome trenutku dolaska, tko je kriv, do čega je dovedeno. Pa mi jučer na reprezentaciji gledamo kremu, elitu, ortaka na području RH, pa tamo primjećujem u glavnoj ulozi guvernera Vujčića, kojega ste ovdje reizabrani, na dan kada je igrala Hrvatska – Engleska, ujutro, na brzinu odbor, znači sjećam se toga da sam molio sam vas ne toga čovjeka birati. Ja sam prošle g. prije godini u pol dana, na Državno odvjetništvo digao kaznenu prijavu, zbog toga što je vijeće za financijsku stabilnost 10 milijardi kuna mjenica bez pokrića dozvolilo je da Ivica Todorić i njegov Agrokor koriste. To je direktan udar na financijsku stabilnost RH i monetarnu. To je udar na temelje RH. I sad je Vujčić glavni promotor ortakluka i borbe protiv ljudi koji su doveli do toga sustava da u jednom čovjeku bude cijeli gospodarski sustav ovisan. Da, političke elite su ovisile o Todoriću, nisu ga smjele spomenuti. Pa ni, Martina Dalićka je bila ministrica finacija, nije ga smjela spomenuti, to kolega Šuker zna. Tko ga je smio spomenuti u negativnom smislu kada je on bio ministar? Nitko ga nije smio, morali ste se naslikavati s njime, morali ste ga posjećivati u dvore, njegove podrume, Agrolagunu, znači evo nema kolega iz IDS-a. Taj sustav bi bio nakaradan, taj sustav bi bio takav kakav je i svi ste se dodvoravali takvim ljudima. To je činjenica. Što je poduzelo državno odvjetništvo po pitanju promotora, Vujčića apsolutno ništa, on je za nagradu reizabran. I naravno da mi očekujemo da i Martina Dalić uskoro bude u HNB-u jer to je takav ortakluk, tako promoviran da većega ortakluka ne postoji. Mi ovdje nikako da uđemo u uzroke, kolege iz HDZ-a, nikako da uđemo u uzrok, u bit. A problem je ministre Mariću radnicima Dalmatinke oprostiti, tj. ne oprostiti, njihov zarađeni novac, poreze i to nekih 10 milijuna kuna. Problem je to napraviti radnicima Dalmacijavina ali nije mu bio problem Ivici Todoriću. To nije bio problem 10 milijardi kuna, nije nikakav problem ali je ogroman problem kada imaju radnici svoj potraživanja, radnice u ovome slučaju prije Kamensko, u ovom slučaju sam govorio o Dalmatinci radnicama i brojnim drugim kaštelanski plastenici, brojni drugi koji su ostali neisplaćeni, njihov krvavo zarađeni novac. To je sustav tako napravljen. Državom je upravljao Ivica Todorić. U svim Vladama, u svim Vladama je on imao upliv. Poljoprivreda je apsolutno bila usmjerena prema njemu, financije su usmjerene, na Ministarstvo financija. Ne samo da je Vujčić kriv, u Vijeću za stabilnost su bili ministar financija, guverner, viceguverneri i HANF-a. Protiv svih sam digao kaznenu prijavu. Zakonski rokovi su za odgovor čini mi se 6 mjeseci da se vidi je li kaznena prijava podignuti će se ili neće. Nema nikakav odgovor, nikakav. I vi ste promovirali tog čovjeka koji je dozvolio Ivici Todoriću da bi se dodvorio politici da bi bio guverner, vi ste mu dozvolili da opstane i da sada promovira kao borbu protiv ortakluka. A ono jučer, kada je bilo, ono je, vladari Hrvatske. Evo kolega Šuker je bio pa je bio iz bližega, volio bih da prezentira šta on kaže o tim ljudima. Kolega Jandroković nije bio u ovome trenutku pa ga ne bih pitao ali vidio sam Šukera, kolegu da je bio. To su vladari Hrvatske, vladari. Morate ih slušati. I to nije dobro. To nije dobro. Zbog čega se uopće dovelo u situaciju, ja bih želi se raspraviti zbog čega, šta je uzrok. Šta je embrij tog problema? Ja bih molio da mi date repliku evo kolega Šipić, dajte mi repliku. Šta je embrij problema, ortačkog kapitalizma? Ali nitko ne želi, smijte se, naravno da je smiješno a Vujčića ste reizabrali na dan utakmice, kada su ljudi, hrvatski građani očekivali utakmicu Engleska, Hrvatska, tada ste za nagradu, reizabrali Vujčića koji promovira kraj ortačkog ortakluka. A većeg ortaka nema od njega. Veći … … [[Upadica se ne čuje.]] Ma ne možete vjerovati da čovjek koji ugrožava monetarnu politiku RH, koji 10 milijardi kuna, ja to tvrdim, ja tvrdim koji imam srednju školu, kolega Šuker koji ste bili ministar, svi vi stručnjaci financijski, ja sam morao dignuti kaznenu prijavu, svi ste šutjeli. 10 milijardi kuna mjenica bez pokrića. Kada dižete kredit od 50 tisuća kuna, traže li vam garancije, traže li vam jamstva? 10 milijardi, to je smiješno. Pokopali ste državu od krvi stvorenu. Vi ste je doveli u tu situaciju, vi. Sramite se. Sramite se. 10 milijardi kuna bez pokrića mjenica, 10 milijardi kuna i nitko niti jednu riječ. Nitko, jedni, drugi i treći i peti, sve Vlade, sve Vlade. 10 milijardi kuna i vi ste toga za nagradu, vi ste glasali, vi ste kolega Boriću glasali, 10 milijardi kuna mjenica bez pokrića i reizabrali ste Vujića, Vujića. A to što je on u ekipi sa Pepermint u kafiću, sa Tedeschijem, sa Milanovićem i njima, o tome možemo isto razgovarati ali vi ste ga reizabrali. … [[Upadica se ne čuje.]] Tako je i bili su vrlo uočljivi i na promociji, zajedno sa naravno vašim mentorom i premijerom ... [[Govornik se ne razumije.]] koji je cijelu operaciju rukovođenja i ... [[Govornik se ne razumije.]] Uzrok je bitan, uzrok. O tome se treba pričati. Gospodo, kada je čovjek Vujčić, na čelu ključne institucije koji raspisuje natječaj za konobare koji moraju spajati vina kvalitetna sa obrtom ribom, kada se ne zna koliko novca troši. Sjećate se ovdje bitaka koje smo mi MOST nezavisnih lista da da izvješća kao i druge institucije kako ste ga branili ovdje. To je centar moći. A od Sabora se želi napraviti da je najgora institucija i naravno šta češće treba ih slati na odmore, da se priča šta više dopusta, naravno a da može reći to su ljudi koji se ne bore, tu su ljudi koji ne rade nikako i to je ta priča. A Sabor bi trebao biti centar moći. I Saboru je dužan Vujčić položiti račune, a vi ga za nagradu reizabrali. Pa lipo mu onda sad odmah stavite Martinu Dalić, očito je cilj i za desnu ruku. Pa neka joj pomožu u tom cijelom procesu. Gospodo vladari, vaši šefovi, su bili jučer na prezentaciji. Ortakluk, biseri ortarštva hrvatskog od '90-te do danas, od Škegre pa na dalje, ne znam, nisam vidio Gregurića i ostale, ali oni su vjerojatno gledali to na drugom mjestu. To su ključne poluge koje su omogućile da dovedemo prije godinu i po' dana, gospodarstvo hrvatsko u kolaps i nagradili ste takve ljude reizborom za Guvernera, Hrvatske narodne banke ili ako hoćete, ne narodne banke. Deset milijardi kuna, bez pokrića. A koliko novca, je što je trebalo otići seljacima za OPG-ove, otišlo je Todoriću i sličnima, izać' će uskoro i u Slavoniji sličnima. Ogromni novci.
Hvala. Hvala kolega Bulj. Idemo na replike. Prvi je poštovani kolega Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine Bulj. Ne znam zašto ste se uvatili Vujčića, on je sitna riba, što se tiče tamo družine koja se skupila, bili su tu kapitalci i predsjednik Kluba zastupnika HDZ-a, (smijeh) gospodin Bačić, gospodin premijer Andrej Plenković, gospodin Šuker, bivši ministar financija, čini mi se da sam i Borića uočio negdje u gomili otraga, ali bio je i on tamo, tako da, Vujčić je sitna riba i jedino šta bi tu pozitivno istaknuo je mudro držanje Predsjednika Sabora Republike Hrvatske, gospodina Jandrokovića, koji se nije dao navući u to društvo jer čovjek ima izuzetan nos. On osjeća da to nije dobro. I sa te strane, evo, volio bi da ga i vi pohvalite. Hvala lijepo.
Kolega Maras, zaista nitko nema bolji instinkt od Predsjednika Sabora, Jandrokovića. Onoga trenutka, koji on smjer pokaže, to je bilo i u slučajevima, i kad je bio slučaj Karamarka, i gospođe Kosor, onda kad on osjeti Sanadera, znači da se bliži kraj, i u ovome mu trenutku, možda neočekivano, dajem apsolutnu potporu, osjetio je trenutak. Možda ima ambiciju biti Premijer, al' nema veze, ali dajem mu potporu, jer Andrej Plenković vjerojatno iđe u Europsku uniju, dobre je sponzore jučer našao, vidjeli smo, ali, a ovi ostali koji su bili, koje ste vi nabrajali, ispod Vujića i niže, to su uglavnom poslušnici koji će odraditi dio posla, pa i u sljedećim prezentacijama ovdje. Hvala.
Kolega Đujić izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Pa kolega Bulj, nemojte vi generalizirati cijeli HDZ. Znači, ja vidim da ovdje nitko nije pročitao knjigu gospođe Dalić. Kaže ona u svojoj knjizi, da ju je recimo ministar Goran Marić napadao na sjednicama predsjedništva HDZ-a i govorio da ne može HDZ patiti zbog njezinih odluka. Znači, Goran Marić nije na strani ove priče. Govorite o nosu predsjednika našeg Gordana Jandrokovića, Sabora, on je nos pokazao prije, znači gospođa Dalić u knjizi govori da je on krivac zašto je ona i Ramljak, morali otići. Jer dok on nije progovorio o njihovim marifetlucima, oni, nitko u Hrvatskoj nije primjećivao tu problem, dakle, Predsjednik je naš, Jandroković, prije par mjeseci vidio da tamo stvari ne štimaju. Prema tome, on nije k'o kolega Bačić, za kojeg u knjizi piše da se junački borio za našu stvar, kako zna i umije, to je gospođa Dalić napisala ovdje, i dao sve napore da obrani našu priču. Dakle, nisu oni svi isti i zato nam treba Povjerenstvo da rasčistimo te odnose u HDZ-u.
Hvala lijepo. Hvala. Izvolite kolega Bulj.
Hvala. Slažem se sa ovom zadnjom, da treba Povjerenstvo, i naravno da vidim da ste pročitali knjigu, da imate vremena čitati, i da (smijeh) ono (smijeh) šta piše Dalić o Jandrokoviću, govori da je Jandroković u biti tada osjetio da će se dogoditi pad tj. lom Andreja Plenkovića i njegove Vlade, i njegove desne ruke gospođe Dalić, i on je taj, koji je to osjetio, i uvijek tribate iz HDZ-a, vi gospodo pratiti, pa i ovaj put, poslušajte smjer kojim ide Predsjednik Sabora. Samo se sjetite kako je bilo, najprije ste morali pljeskati punoj dvorani, Sanaderu kad je odlazio, pa Kosorici, ali ipak je čovjek onaj koji ima osjećaj, ima instinkt, prirodni, bogom dat, znači kad vidite da on povlači rep i miče se, u tome trenutku kolega Bačiću, točno tako bižite. Ok. Hvala. (smijeh) .../Govornici govore u glas, ne razumiju se./...
Tako mudro zborite da nije ni čudo što vam tako dobro ide, i jednima, i drugima. Evo, kolega Borić je sada na redu.
(Pojedinačno? Pojedinačno da. Da.) Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče, kolegice i kolege. Ja ću pokušati u svojih 10 minuta, priču o istražnom povjerenstvu, govoriti malo šire, ali ne mičući se od Agrokora kao teme, jer želimo pokazati da nisu stvari izgledale onako kako što to danas mnogi, nakon 18 mjeseci doživljavaju. Sjećamo se mi reakcija tada mnogih iz oporbe i njihovih reakcija ovdje u Sabornici. Jer činjenica jest da je ova priča obilježila protekle 2-ije godine i kad bi danas pitali nekoga da li su je očekivali u kampanji, da li su je obećavali, nitko. Niti očekivao, niti obećavao, rješavanje jednog problema koji se pojavljuje već nakon 6 mjeseci tadašnje Vlade HDZ-a i MOST-a. Bilo je jasno da je to jedan veliki problem koji bi, danas kažem, na nivou nekih političkih opcija iz oporbe i njihovog načina rješavanja značio samo jedno – gospodarski slom, stečaj, tisuće razorenih OPG-ova, malih i velikih poduzeća, slom desetine tisuća zaposlenih i naravno posljedično jedan veliki izazov i za same državne financije. Sam početak Vlade HDZ-a i Mosta koja već pred novu godinu dobiva prvi problem, arbitražu a nakon toga slijedi sam Agrokor, pa svi oni ostali i zaostali predmeti ili problemi tranzicije, hrvatske tranzicije odblokiranih, ovršenih, od RBA štedionica, od zaštićenih najmoprimaca, od javnog duga, deficita, kreditnog rejtinga, plaća, mirovina itd. pokazuju da se ispred ove Vlade gospodina Andreja Plenkovića stvorio veliki teret dokazivanja sposobnosti rješavanja najvećih problema koji su se godinama rješavali po možda najlakšoj špranci ili onoj čuvenoj izreci „brigo moja prijeđi na drugoga“. Kada je postalo jasno da se od teme Agrokora ne može skriti, odgovorna Vlada pristupila je rješavanju problema vremenski ograničena, neizdrživom situacijom koju smo bilježili krajem 3. i početkom 4. mjeseca. Sjećamo se nekih tih saborskih rasprava iz sabornice tih dana. Vjerovnici počinju blokade računa. Mediji svakodnevno objavljuju police na kojima nema proizvoda. Pojavljuje se strah radnika da li će primiti svoju plaću. Uskrs na vratima i zazivanje svih da se taj veliki problem izvoli hitno riješiti. Naravno, odgovorna Vlada pristupila je rješavanju tog problema na način da predlaže zakon koji izaziva veliku raspravu u ovoj sabornici. Taj zakon mora kanalizirati poslovanje Agrokora u budućem vremenu i nastavak rada, nastavak isplaćivanja plaća i nastavak funkcioniranja jednog velikog sustava. S odmakom od 18 mjeseci gdje oni koji svoj vlastiti doprinos mjere iz oporbe na način da su tada nudili stečaj kao rješenje i vrećicu kupusu kao svoj doprinos, nakon 6 rasprava u Saboru na ovu temu u kojoj je obuhvatila i čak raspravu o opozivu čitave Vlade na istoj temi, jasno i dalje misli da je uspješno riješen problem njihov politički forte na koje oni trebaju dobivati određene političke poene. Kada bi se danas pitali sve one zaposlene u Konzumu, u bilo kojoj firmi, tvornici ne znam Zvijezdi, Belju itd. što misle o vašem zalaganju za stečaj i za sva rješenja koja su trebala značiti prestanak rada i njihovog doprinosa ovom društvu, vrlo biste jasno shvatili svu ispraznost vlastitih aktivnosti ovdje u Saboru. Kada to radi jedna partija koja je praktički sada u nekakvom procesu kolektivnog suicida, kada to radi stranka koja je sama doprinijela donošenju zakona pa bi danas istraživala sama sebe što je radila u tom trenutku donošenja zakona, jasno je da imamo problem, da imamo problem ljudi koji jednostavno ne mogu shvatiti što se to događalo u Hrvatskoj tih dana prije 18 mjeseci, krajem 3. i početkom 4. mjeseca. Nisu mogli shvatiti vjerojatno ni danas kakav gospodarski problem stoji ispred nas i što smo ponudili da taj gospodarski problem riješimo. Vrlo jednostavno danas izgledaju ta njihova rješenja, naravno sa onom najlakšom nekakvom, najlakšim ponašanjem tzv. naknadne pameti. Mi danas znamo sve. Ali vratimo se u taj trenutak prije 18 mjeseci kada je bilo jasno da moramo donijeti brz jedan zakon. Zašto nitko nije prepoznao problem koji se pojavio nakon 5, 6 mjeseci i uložio nekakav amandman? Nitko. Nitko. Ali danas svi sve znaju. Danas imamo rješenja na zakon koji je prošao ili je postao dio europske legislative, koji je prošao nekakvo mišljenje suda u Londonu, koji je postao dio rješenja insolvencijskog prava u Republici Hrvatskoj, koji je trebao riješiti problem 50 milijardi nečijeg duga. I što imamo danas? Još jedanput pokušaj uvjeravanja javnosti da nije dobro ako su se vjerovnici složili da svoj novac i borbu za svoj novac povjere određenim konzultantima i savjetnicima, to nije dobro bez aktiviranja i jedne kune poreznih obveznika. Kada je jedan bivši ministar u Vladi Zorana Milanovića aplaudirao na akviziciju Agrokora u smislu Merkatora, kada je rekao da je to savršeni i odličan potez, kada su se u jednoj valjda tranši ili ne znam u koliko isplatili iznosi preko 300 milijuna kuna također konzultantima i savjetnicima, tada je to bila normalna situacija. Kako razumjeti te razlike u pristupu osim u odnosu da oporba uvijek ima pravo biti kivna na vlast pogotovo ako uspješno riješi jedan problem i da veliki napor da se takav problem riješi i da se ne osjeti u Republici Hrvatskoj na način na koji su možda oni zamišljali da će se narod zavaljati ulicama, da će nezadovoljnici doći na ulice i da treba žrtvovati sve to ne bi li netko sebi stvorio minimum političke platforme na koje je trebalo možda smijeniti aktualnu Vladu. Kada čitajući knjigu saznajete da je Most zagovarao ulazak države i državnog intervencionizma u smislu financija, jasno je da imamo problema u shvaćanju onoga što je zakon trebao ponuditi. Kada čujete od SDP-a da je stečaj bio rješenje i danas to povežete sa drugim problemom kojeg imamo, a to je brodogradnja, vidite odmak tih dviju političkih opcija od dva rješenja koja su tada nudila. Danas stečaj nije rješenje za brodogradnju, danas intervencija države u brodogradnju nije dobrodošla. O čemu se tu radi? O vlastitoj vjerodostojnosti ili nesposobnosti. Jer, kad netko ne može shvatiti ni nakon 18 mjeseci, ni nakon svih pokušaja opoziva, ni nakon svih iznesenih laži da jednostavno ništa nema od dnevne politike i grickanja dnevnih političkih poena, da rejtinzi idu prema dolje, gospodo, opet se lovite teme o kojoj nemate puno reći, na način da pokušavate ponovno izazivati među ljudima sumnju i pokušavate ponovno na jedan način izazivati loše priče o Agrokoru koji danas, evo nakon prošlog tjedna ima potpuno predvidiv smjer i kraj. I ako je to problem, ako ćemo istražna povjerenstva zasnivati na tome da bi ono što smo dobro riješili istraživali do zadnjeg detalja, postavlja se pitanje što sa svime što je prethodilo tome i sa onima koji su veliki svoj doprinos dali da se taj zakon donese, a kažem, knjiga koju svi nešto komentiraju i nitko je ne bi pročitao, ali je svi citiraju i polučila je određeni uspjeh u javnosti, očito među oporbom stvara zabunu na način da ne vidim čak ni preveliki interes da se ova priča o istražnom povjerenstvu ispravi kako treba.
Zahvaljujem, imamo 8 replika. Prvi je na redu kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepa, kolega Boriću držali ste inspirativan govor, vidi ste da ste dali sve u njega, vaše znanje, iskustvo, političko i sve ono što slijedi iza toga. Kao da žalite što se vaš kolega Bačić spominje dvaput, a vi ni jednom u ovoj knjizi Martine Dalić, vjerojatno ćete u drugom izdanju i vi pokazati da se borite kako umijete za vašu stvar zajedno sa vašom Martinom. Kao što je i vaš kolega Bačić rekao, vlast nema cijenu, kaže Martina Dalić, to mu je ona zapamtila i kako ju je lijepo podučio vjerojatno i vi tako mislite i zbog toga ne date sada da građani čuju u biti što se tamo desilo, ne date povjerenstvu, nitko ne zna zašto osim vas samih, mi pretpostavljamo zašto. Svašta bi isplivalo, svakakvi dogovori, a ovako imamo samo ono što je nama naša Martina napisala. Dajte građanima istinu. Hvala lijepa.
Odgovor, izvolite.
Kolega Maras mi smo dali građanima istinu kroz Zakon, protiv kojeg ste vi bili i predložili ste izmjene stečajnog zakona i stečaj kao rješenje. To je vaš doprinos i to sam jasno rekao, jer vi ste na taj način prilazili svakom rješavanju problema pa i u Vladi u kojoj ste bili ministar. Vi ste na taj način riješili, ako se ne varam, negdje jedno 70 tisuća obrta, kao ministar malog obrtništva i poduzetništva, vi ste nama ostavili javni dug uvećan za 90 milijardi kuna, jer za vašu vlast nije bilo cijene koju je trebalo platiti, pa makar i u milijardama kuna da se na vlasti ostane. Tako da, nama stavljati nešto u usta ili na način da kažete da nema vlast cijenu, imala je cijenu, ova je Vlada dala veliki napor da se spasi jedan gospodarski subjekt, a što ste vi o tom subjektu govorili već sam rekao u svojoj raspravi.
Hvala. Povreda poslovnika, da vidimo.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa svima je jasno 238 je ovdje povrijeđen, kolega Borić neprestano…
Što je povrijeđeno?
Povrijeđeno je jedno 10 neistina koje je on rekao, da povrijeđeno je time što je rekao 10 neistina, možda je to vama u HDZ-u normalno i simpatično, zbog toga se hihoćete, ali ne smije se lagati, to nije dopušteno, to nije lijepo ponašanje gospodine Boriću i gospodo iz HDZ-a, molim vas da upozorite gospodina Borića koji 10 neistina je rekao u svom govoru, a to je zabavno…
Dobro, kolega Maras, isteklo je vrijeme, pustio sam vam puno duže, dobivate opomenu jer ste zloupotrijebili povredu Poslovnika.
Zbog čega?
Idemo dalje. Kolega Klisović, izvolite.
A mislim, nasilje može biti smiješno, ali sve ima svoj kraj, sve ima svoj kraj.
Je, kolega Klisović, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabore, poštovani gospodine Boriću, lijepo ste nam u svojoj pojedinačnoj raspravi još jedanput rekapitulirali argumente, rečenice koje nam je iznio kolega Bačić u ime Kluba HDZ-a ili premijer Plenković u javnosti. No, niste odgovorili na jedno recimo pitanje koje sam ja postavio i potpredsjednici tadašnjoj Dalić kad je došla u Odbor za gospodarstvo, a to je bilo, kako je moguće ako je ona kontrolirala izradu zakona koji zovemo Lex Agrokor, kolokvijalno, da iz njega ispadne ona odredba o sukobu interesa, posebnog povjerenika, kada je kao primjer obrazac temeljem kojeg je pisan Lex Agrokor bilo uzet Lex Parmalat talijanski zakon, odnosno grupa propila koja je takvu odredbu sadržavala. Da li to smatrate ispravnim ili smatrate to jednim poslovnim modelom koji je smišljeno napravljen i onda ozakonjen u hrvatskom zakonu. Hvala.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo kolega Klisović, ja sam postavio sebi to pitanje i u svojoj pojedinačnoj raspravi, kako je vama koji ste sve znali i tada ispalo jedno takvo pitanje, tj. zašto niste uložili amandman, danas nakon 18 mjeseci znajući sve što se trebalo desiti u tom kratkom vremenu od 15-tak dana. Zašto vi tada niste popravili to, davali ste amandmane, ali ne u tom smislu, ako bi se ja dobro sjećam, davali ste amandmane u smislu da se ova priča preseli u Zakon o stečaju. I vi ste činjenično i na svaki način pokušali odvesti ovu firmu u stečaj. Vi od toga ne možete pobjeći, možete pričati što god hoćete danas ali opet se vraćam na današnji problem brodogradnje, koji opet nasljeđujemo od vaše vlade koja je kao riješila. Kako to da taj stečaj danas više nije opcija? Znači da nije samo lako reći nešto nek ide nešto u stečaj, puno je teže ono što bi se desilo da nije bilo ovog zakona.
Hvala. Kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo, evo ja bih se ispričo, povuko bi ono da pročita knjigu. Hvala lijepo.
Dobro onda, odustali ste. Četvrta je na radu poštovana kolegica Glavak, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolega Boriću istine radi samo ste se dotakli što je sve isplaćeno i tko je sve namiren u ovom cijelom procesu. S obzirom da je ovdje bilo izrečeno 5 puta jedna velika neistina i laž, želim samo podsjetiti da su svi OPG-ovi u ovom procesu 100% isplaćeni te o tome toliko puta bilo rečeno sve u medijima da je gotovo zastrašujuće koliko neznanje i netočnih lažnih informacija dolazi ponovo danas ovdje iz sabora. I istine radi samo ću podsjetiti nakon skidanja blokada kada je to bilo prošle godine, dakle 31. ožujka na računu Agrokora bilo je 6 kuna, dakle kolegice i kolege sjetimo se što je bilo u ožujku prošle godine, naknadna pamet svima koji nisu dali rješenja ni u kojem vidu ni prijedlogom zakona osim samo traženjem istražnih povjerenstava ne služi vam na čast, jer jednostavno u javni prostor donosite neistine.
Hvala. Odgovor izvolite.
Kolegice Glavak mi moramo upozoravati, tj. objašnjavati pa čak se na neki način i braniti od jednog od uspješnih poteza ove Vlade da bi dokazivali drugoj strani da ni danas nakon 18 mjeseci nisu svjesni i ne razumiju problem koji je bio pred vratima. Oni to ne razumiju jednostavno, a nude se kao opcija koja sutra trebaju vodit državu. Njima je to toliko jednostavno izgledalo valjda i u tom trenutku da i danas imaju iste stavove, da nisu ništa naučili ovih 18 mjeseci. I svi su se pretvorili u nekakve male detektivske agencije koje svaki dan nešto istražuju, svaki dan ovdje imamo rasprave o istragama koje oni vode. Pa za to imamo institucije i tijela, od kad je to sabor postao najveće tijelo koje treba istraživati sve i svakoga?
Kolegice Jelkovac, izvolite.
Hvala predsjedniče, kolega Borić rekli ste lako je biti general poslije bitke, slažem se. Pa sjetimo se da je gospodin Božo Petrov kao tadašnji predsjednik sabora predlagao da država nacionalizira tad Agrokor, ne mogu ni zamisliti šta bi se dogodilo u kojoj bismo situaciji bili danas da smo išli tim putem, ali Vlada je imala hrabrosti i donijela je odluku koja je tada, za koju je tada zaista trebalo hrabrosti i postigla je uspjeh, ali očito je u našem društvu danas najteže priznati uspjeh i dok god budemo tako promišljali nećemo moći naprijed. I danas predlagatelji ove odluke ponovno o osnivanju povjerenstva očito jedino prepoznajući važnost ove teme traže ponovno pozornicu kako bi mogli na njoj nastupati i baviti se politikanstvom. Hvala.
Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo, kolegice Jelkovac ja mislim da se naši kolege zastupnici iz Mosta, ni dan danas nisu oporavili od one izreke ili čuvene rečenice našeg predsjednika Vlade: Molim tajnicu da pripremi razrješenje 3 Mostova ministra. Jednostavno nakon tog vremena nakon što su sudjelovali u izradi tog zakona oni danas predstavljaju potpisima ponovno istražno povjerenstvo da istražuju sami sebe što su radili u tih nekoliko dana ili 10-taka dana, a vidimo iz knjige da mnoge informacije koje su danas izašle, ja ih nisam znao. Prvi su zvali izvanrednog povjerenika, prvi su organizirali sastanke, nudili svoja rješenja i državni intervencionizam u smislu ulaska države u taj koncern. I danas, drugačija priča okrećemo sve to i pokušavamo, opet ponavljam, na jednoj uspješnoj priči, o uspjehu ove Vlade [[Upadica: Hvala.]] oni skupljaju poene a rejtinzi im idu prema dolje.
Kolega Šuker, izvolite.
Kolega Boriću, kolega Boriću, mene čudi pa ste vi ovoga zaboravili neke stvari, a u revidiranom financijskom izvješću to tako lijepo piše. Kad su počeli financijski problemi Agrokora, 2012., kad je počela ekspanzija regresnih mjenica, 2013.-2014., tko je to trebao kontrolirati, HANFA, tko je 2012. promijenio Zakon o HANFI, a dotakli ste se i Uljanika, a znate kad je izdano 80% jamstava, 2014.-2015., a znate tko je tada bio na vlasti, oni koji danas najviše napadaju, SDP. Prema tome…
Kolega Borić.
Hvala lijepa kolega Šuker, evo vidimo da kolege Petrova nema već da taj sastanak vjerojatno će trajati do kasno u noć, jer smo dobili obećanje da će doć, ali nema ga. Zašto? Otom potom, ali kad se vraćamo u povijest a htio sam objasnit širinu ovog konteksta i nastanka samog problema Agrokora i rješenja za njega jasno je da su mnogi danas, producirajući upravo ovakve priče o istražnim povjerenstvima zapravo bježe od vlastitih odgovornosti koje su imali u vremenu kad su lijepo dizali ručice sa ove strane i vodili ovu državu, to je činjenica. Javni dug 80 milijardi, deficit 20 milijardi svake godine, BDP u padu 11 kvartala, ne znam što više nabrojati, kreditni rejting pao u najnižu razinu, smeće. Znači, troši novce, ne rješavaj probleme i ostavi sve nekome drugome, dobro izgledaj u javnosti i bori se ponovno za vlast. Mislim da ćemo [[Upadica: Hvala vrijeme.]] i postavili smo se drugačije i nastavit ćemo drugačije.
Vrijeme. Gospodin Bilek Vladimir, izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, evo kolega Borić, pa na početku mandata nitko nije mislio da ćemo se morati na ovakav način baviti Agrokorom, mislili smo da je jedna stabilna firma koja ima prosperitet, širila se itd., međutim da se ne bi ponavljao ovo što je gospodin Šuker rekao, kad su krajem 3 mjeseca lani krenuli velki problemi, kad je krenulo urušavanje sustava, kada su se ljudi bojali za plaće, zaposlenici, OPG-ovi, da neće biti isplaćeni, kada bi si danas postavili pitanje zaposlenima, vidjeli bi da su plaće stabilne, da svi prekovremeni, sada polako, počinju plaćati, da plaće rastu, OPG-ovi, kao što je kolegica Glavak rekla, svi su isplaćeni, situacija se popravlja, a onda čujemo neki od ljudi, koji su predlagali stečaj kao rješenje, koji su predlagali da država svojim dokapitaliziranjem ili ulaskom našeg državnog proračuna, novcem hrvatskih građana nešto radi oko tog proračuna, a vidimo da smo ovo uspjeli riješiti bez toga, bez ijedne lipe potrošenog državnog proračuna, meni ne preostaje ništa drugo [[Upadica Radin: Vrijeme, hvala, hvala.]] evo samo da završim rečenicu. …
[[Upadica Radin: Optužiti će me da smo iz istog kluba, vrijeme. Molim vas.]] da je želja nekih ljudi. … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] Hvala.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, kolega Bilek, upravo samo to, politička promocija, ali opet na krivi način, opet na temi, koja je dobra za ovu Vladu i oni misle da tu ima prostora za njih, ali pokazuju im, sva istraživanja i sve ostalo da nisu kadri razumjeti, niti smjer u kojem vlada vodi ovu državu, niti da imaju rješenja za bilo što, a kamo li rješenje za ovakav problem. Pa sjećamo se tih rasprava, pa ja dolazim sa jednog otoka. Sigurno da je moj strah, kao i strah zaposlenih koji ima jedan dućan bio velik u smislu da je Uskrs pred vratima, da je sezona pred vratima i da stečaj nije rješenje. Oni su to nudili i to ljudi danas trebaju znati i razumjeti. I da nije sve u tome tko daje kakve izjave i nekakvim inicijativama, koje trebaju obezvrijediti nečiji trud i nečije znanje, bez obzira što tko mislio između nas samima o sebi.
Hvala lijepo. Posljednja replika gospodin Đujić.
Hvala lijepo kolega Borić, vi ste ovdje sada ovdje branili cijeli ovaj proces od početka do kraja i zato mi nije jasno zašto ste vi protiv istražnog povjerenstva? Pa Istražno povjerenstvo bi trebalo dati odgovore na ta pitanja tko je u pravu i sve ovo što ste govorili bi trebali raščistiti na istražnom povjerenstvu. A iz vaše rasprave, vidim da ste i vi pročitali knjigu gospođe Dalić pa ste onda sigurno unutra pročitali, kako ona kaže da je nakon izbijanja afere konzultanti, gospodin Gordan Jandroković krenuo u mini kampanju po Slavoniji, gdje je govorio u Slavonskom Brodu, ne možemo mi kao HDZ koji smo uložili veliki politički kapital u spašavanje Agrokora, pretrpjeti političku štetu, zato što su neki pojedinci mislili da ovdje mogu imati nešto za sebe. Dakle, ni kod vas svi ne misle da je ovdje sve bilo čisto, pa dajte istražno povjerenstvo, da vidimo je li u pravu g. Jandroković koji kaže da je netko htio imati nešto za sebe ili g. Bačić za kojeg gospođa Dalić kaže da se s nekolicinom zastupnika, vjerojatno ste i vi među tom nekolicinom, junački borio, najbolje što umije za … [[Govornik se ne razumije.]] stvar. Pa dajte povjerenstvo da vidimo tko je u pravu.
Odgovor gospodin Borić.
Kolega Đujić, kada smo, kada je povjerenstvo za istraživanje Agrokora, koje je profunkcionirane zastala sa svojim radom, rekli smo da je u skladu sa zakonom i da nećemo se držati zakona, na način na koji se želite vi držati, onako kako vama paše u datom trenutku i prilagođavati ga kroz već prethodne pokušaje izmjene i odluka o istražnim povjerenstvima i danas s ovom odlukom nekakvim situacijama koje se rađaju. Znači, ako je pokrenut kazneni postupak, povjerenstva nema, gotovo je. A to što ste vi nudili ili rješavali, ja se sjećam vaše rasprave, da li se vi sjećate? Vi ste tada govorili o Meksiku i nekakvim znakovima koji vam liče na Konzumove znakove. I već je netko nešto nekoga štiti i već je taj netko HDZ-ov itd. Vidite danas, da nije tako, da je više tu, vas nego nas, u cijeloj toj priči, tako da danas kažem, raspravljamo ali nemojte nas voditi na način, raspravu voditi na način da nas činite ovdje … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam lijepo, vrijeme, hvala vam. Idemo danas sa pojedinačnim raspravama, gospodin Ivan Pernar.
Uvažene dame i gospodo, danas se nalazimo na jednoj paradoksalnoj situaciji, objasniti ću i zašto. Zato jer Most koji je izglasao ovaj zakon, danas mu se protivi i ukazuju na njega kao simbol svega onog lošeg u svezi da tako kažem biznisa i politika. Ali, s druge strane HNS koji je sjedao ovdje i bio dio oporbe i kritizira ovaj zakon, danas ga hvali. I taj paradoks, zapravo ukazuje na sljedeće činjenicu, a to je da u Hrvatskoj zakoni se ne izglasavaju zato jer vladajući i oporba misle da je nešto dobro ili loše nego jednostavno oporba, odnosno, ni koji da tako kažem su glumili oporbu, zapravo su odbacivali sve inicijative vlade apriori, a sada sve inicijative vlade apriori prihvaćaju, čak i one kojima su se prethodno protivili. A s druge strane, Most koji je bio vlast i koji je glasao za taj zakon, sada je protiv njega, ukazuju i ukazuju nama, na sve manjkavosti tog zakona, s kojima se mi svi slažemo u Živom zidu, to nije sporno, samo nažalost, mi smo i tada obrazlagali, ne samo mi, bilo je tu ustavno pravnih stručnjaka, bilo je svega, koji su objašnjavali zašto zakon nije loš, a oni su svejedno glasali za njega, usprkos svim argumentima. I sada se oni zapravo nalaze u sličnoj situaciji kao i HNS danas. Onog trena kada HNS opet pređe u oporbu, vjerojatno će opet kritizirati ovaj zakon, ali što sam htio reći, mnogi su se hvalili, kaže gospodine Pernar, veli, pa ovaj zakon je omogućio da se malo OPG-ovi namire itd. Točno. Gospodine Boriću točno. Međutim, ja sam pitao, ok, ako ste dali prioritet malima u ovom zakonu, a ne financijskim vjerovnicima, zašto onda ne promijenite i Zakon o stečaju na isti način? Zašto samo u ovom slučaju, da se namire mali, a u bezbroj drugih tisuća stečajeva i firmi gdje se radnici nisu namirili, tu ne želite mijenjati zakon, već u svakom drugom stečaju, stavljate financijske vjerovnike onda, bankare na prvo mijesto. I ja s te strane ovaj zakon hvalim to je bila dobra odluka ali ukoliko se ne primijeni na Stečajni zakon odnosno ako to ne postane opća praksa, ovo je bila samo jednokratna mjera koja se vjerojatno nikada neće opet ponoviti jer je zakon ciljano napravljen za jednu firmu. Znači, ovaj aspekt zakona ne kritiziram. Ali ima jedan drugi aspekt zakona koji kritiziram, a to je sljedeći, ista grupa ljudi je pisala zakon, ista grupa ljudi ga je provodila i ista grupa ljudi je dobila poslove savjetničkih usluga odnosno poslove vrijednih 500 milijuna kuna. To je pola milijarde. Hej dragi moji, znate koliko je pola milijarde? Mnogi vjerovnici su se mogli u puno većem, pa čak i u potpunosti namiriti da savjetničke usluge nisu iznosile tako velik iznos. I postavlja se pitanje, dobro pa kako se to moglo dogoditi? Gdje je problem? Pa problem je u tome što zakon nije obvezao tog vanrednog upravitelja da formira vjerovničko vijeće. Da je bilo formirano vjerovničko vijeće koje nije odabrao on već sami vjerovnici, tada i ako bi on 5 milijardi kuna potrošio na savjetničke usluge je, ali su se vjerovnici sa time složili i o tome nema ništa sporno. Ovako je time što nije stvorio to stalno vjerovničko vijeće koje bi moralo odobravati odnosno potvrđivati njegove odluke, uveo sumnju u to da je pogodovao svojim prijateljima, poznanicima, pa čak i bivšoj firmi. I zanimljivo je kada je kolega ja ako se dobro sjećam Darinko Kosor ga je pitao: „Pa dobro, kako to da ste svojoj bivšoj firmi dali posao za ako se ne varam 10 milijuna kuna?“ A on je odgovorio: „Gledajte, ha, ja da sam na vašem mjestu ja bih isto“ veli „vjerojatno mislio da se tu radi o nekakvoj namještaljci.“ I sada netko tko je naivan bi mogao i onda je rekao: „Je, puno grešaka je napravljeno i tako, bilo je malo vremena, bila je žurba.“ Međutim, kada se uđe u dublju analizu odnosno hajmo to ovako reći, kada se pogledaju sadržaji e-mailova ako su oni autentični to nam daje naslutiti bez sjene sumnje da se zakon namjerno mijenjao na određeni način. Znači te greške, anomalije itd. po mojem sudu nisu nastale slučajno, nego namjerno i ciljano. Zato je maknuta ona odredba o sukobu interesa, jer u suprotnom ne bi mogla njegova firma dobiti bivša taj posao savjetovanja itd. Također, Alex partners u Hrvatskoj ta firma koja je dobila posao savjetovanja, a dame i gospodo, posao od 100 milijuna kuna, broj zaposlenih 0. Kako to da recimo, kako to recimo da neka druga firma nije dobila tako velik posao odnosno toliku količinu novca, a tako malo zaposlenika? I to daje zapravo sumnju da je dio novca izvučen, sumnju. Jer ne mogu drukčije objasniti takve astronomske iznose, a da nisu imali realne troškove. Pa pogledajte njihovu dobit. Dobit im je enormna, pa naravno kada je cijena usluge bila puno veća da tako kažem slikovito, nego što su bili sami troškovi. Jer da je ta usluga vrijedila više, po mojem sudu odnosno njeni troškovi ne bi se moglo ostvariti tako velika dobit. Naravno, netko se sa mnom neće složiti i netko će reći ne, gospodine vi ste u krivu, ja smatram da je to sve ispravno, da nema problema u tome što je Alex partners dobio posao za 100 milijuna kuna itd. Međutim, opet se vraćamo na početak priče. Cijela ova rasprava oko savjetnika je vezana uz to što nije bilo onog klasičnog vijeća vjerovnika koje je odobravalo odluke. I kada se uzme u obzir da je zakon rađen na određeni način da se ukinu mehanizmi da tako kažem zaštite odnosno odgovornosti i da zapravo stavlja Antu Ramljaka na neki način radi od njega faraona odnosno daje mu faraonske ovlasti, mora se postaviti pitanje je li taj cijeli proces bio pošten ili nije. I vi ćete gospodo i gospođe iz HDZ-a reći meni je gospodine Pernar sve je bilo super, sve je bilo u redu i hvalit ćete taj zakon i njegove rezultate. Međutim ja vas pitam, ukoliko je istina sve što hvalite, ja imam za vas jednu iskreno pitanje, najiskrenije pitanje. Pa zašto je onda gospodin Ramljak dao ostavku? Zašto je gospođa Martina Dalić dala ostavku? To su pitanja na koja vi ne dajete odgovore i to ne spominjete, a to je centralno pitanje. Ako je sve bilo fer i pošteno, čemu onda uspjeh odnosno čemu ostavka? Zašto umjesto ostavke im nismo aplaudirali ovdje za dobro izvršen posao? Pa upravo zato jer su se nakon cijelog procesa pojavile sumnje u njegovo poštenje i to je bit cijele priče Tax on menagment, Alex partners i slična ekipa su evidentno profitirali odnosno zaradili na ovom zakonu. Isto tako zna se da su lešinarski fondovi također profitirali na tom zakonu. Pokušajte zamisliti što bi bilo da umjesto lešinarskih fondova i savjetnika da je recimo milijarda kuna bila usmjerena ovim poštenim vjerovnicima koji su istinu isporučili stvarne robe i usluge, a ne mešetarima, špekulantima koji za 20 lipa duga traže povrat više od kune hipotetski gledano. Ali naravno ja znam da vas ovo sve što ja pričam ne zanima. Vama ništa ovdje nije čudno i sporno i mogu samo apelirati na kolege iz Mosta da budu mudriji idući put, da imaju oči širom otvorene jer se bojim da ih u suprotnom HDZ-e mogao prevariti i treći put. A zašto? Pa vidite i sami gdje ste vi sada. Situacija nije da tako kažem baš zelena, a evo i gospoda iz HNS-a ni njima ne cvjetaju ruže, i ovaj politički brak iz koristoljublja sa HDZ-om bojim se da će završiti s jednim mučnim razvodom.
Hvala, vrijeme. Hvala i vama, ali imat ćete prilike sada imate dosta replika, pa ćete nastaviti raspravu. Gospodin Čuraj, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, poštovani kolega Pernar, samo par stvari koliko stignem. Sjetit ćete se da smo mi i amandmane predlagali za ovaj postojeći zakon i jedan od tih amandmana je upravo išlo da se roll up prizna i roba koju dobavljači mali isporuče, da se njima to prizna i da mogu dobiti kunu starog duga. Ovim zakonom nije riješeno prvenstvo pitanja malih dobavljača, to je povjerenih napravio svojom odlukom, dakle to ne može se prenositi u Stečajni zakon, tako da u pravilu roll up kreditom, a to je omogućio ovaj zakon, da netko tko ti da kunu novog kredita ima pravo potraživati kunu dugovanja, sa tim sredstvima su se isplatili svi mali dobavljači. A što se tiče nas, mi smo rekli, imamo to što imamo, jer moglo biti bolje, moglo je, vrijeme je to pokazalo, ali na kraju je napravljen odličan posao i to moramo svi jasno i glasno reći jer dok je svako mjesto spašeno, dok ni jedna kuna nije izašla iz poreza naših, mislim da je to izuzetno dobar posao. Bez obzira što je možda moglo i bolje.
Hvala. Gospodin Pernar odgovor.
Vi kažete svako je mjesto spašeno, međutim pogledajte koliki je bio ukupni broj zaposlenika u Agrokoru uoči dolaska Ante Ramljaka i koliko ih je danas. Pa ćete vidjeti da ipak postoji jedna značajna rupa u toj brojci. Međutim, ono što vam ja hoću ukazati je to, zapravo licemjerje vaše, to što ste vi pričali protiv tog zakona, vaše kolege iz HNS-a u to vrijeme, a sad ga hvalite. To je problem u cijeloj priči, isto kao i kod MOST-a koji je također u to vrijeme hvalio zakon, a sad ga kritizira i to je još jedna anomalija ove, ja bi se usudio reći, netransparentne većine, koja zapravo mislim da se ne, kod odluka ne rukovodi nužno savješču nego nekim drugim motivima. Hvala.
Hvala i vama, druga replika gospodin Bunjac.
Hvala lijepa zastupniče Pernar. Znači govorite o honorarima konzultanata koji iznose preko pola milijarde kuna, postoji ozbiljna sumnja da te konzultacije nikada nisu napravljene, da je taj novac jednostavno podijeljen između grupe BORG i političara, evo imamo jedan primjer za usporedbu. Na primjer Reiffeisen mirovinski fond koji ima imovinu 40 milijardi kuna, znači sličnu imovinu kao i Agrokor, godišnje plaća konzultantima 800 tisuća kuna. Znači oni za 800 tisuća imaju konzultante, a tvrtka Agrokor za 560, 70 milijuna mora plaćati konzultante uz 60 tisuća zaposlenih. Znači sve one savjete, sve pravne radnje koje je Agrokor trebao mogli su se napraviti unutar tvrtke koja se proteže u 8 država, nikakve konzultacije nisu trebale biti napravljene i mi se samo možemo pitati koliko je našim političarima od toga novca završilo u džepu. Hvala.
Hvala. Gospodin Pernar, odgovor.
Vi kažete gospodine Bunjac da po vašem sudu nije trebalo toliku količinu novca utrošiti na sve te savjetnike, međutim bi li onda Alex partners dobio novaca koliko je dobio, bi li Ramljakova figurativno rečeno, dojučerašnja firma, dobila novac koji je dobila i to su pitanja koja po mojem sudu daju odgovor na tezu koju ste postavili da zapravo je nekome po mojem sudu bilo u interesu da se tolika količina novca potroši na to, odnosno na savjetničke usluge i da se odaberu određeni savjetnici, objasnio sam ranije da su isti ljudi pisali zakon, a kasnije bili angažirani kao savjetnici i da je i Ramljak rekao premijeru da će upravu te iste ljude uposliti kasnije, ali eto to je jedna dublja, dublja rasprava.
Hvala. Gospodin Klisović.
Gospodine Pernar kad ste govorili u drugom dijelu svoje rasprave o izvlačenju novca iz Agrokora. Jesam li to dobro shvatio da bi se recimo vaša rasprava mogla opisati na sljedeći način? Operacija Agrokor je u stvari operacija spašavanja utopljenika. Uspjeli smo ga izvući na obalu onda smo mu ukrali novčanik. Zatim smo trčali do ljudi koji su pratili cijelu operaciju sa obale i kazali, uspjeli smo spasiti, utopljenik je živ. Nitko ne spominje novčanik i još ste od tih ljudi tražili priznanje za to što ste spasili život utopljeniku. Hvala.
Odgovor. Gospodin Pernar.
Ha gospodine Klisović, ajmo to ovako usporediti. Oni jesu zaradili puno od tog zakona, tu su lijepe solidne cifre, međutim ključno pitanje nije imaju li oni prava na takve naknade. Nema problema čak niti da oni njemu uzmu novčanik s moje strane i da pokradu utopljenika, ali pod jednom pretpostavkom. Pa da je utopljenik s tim suglasan, da je utopljenik rekao kolega Klisović slobodno uzmite moj novčanik, hvala vam za sve. Ali vi imate situaciju da žrtve ovog procesa, to su znači vjerovnici, su ostali kratkih rukava i nisu mogli utjecati na u smislu onog stalnog vjerovničkog vijeća na to hoće li prihvatiti sve te cifre koje su išle na te savjetnike Ramljakove ili ne. Hvala.
Hvala. Gospodin Soko.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, pa evo kolega Pernar, drago mi je da napredujete, da ste u međuvremenu shvatili da to nisu sredstva poreznih obveznika nego sredstva firme. A tko je vlasnik firme? Vlasnik firme su kao u ovom slučaju vjerovnici. Vi kažete vjerovnici se nisu složili s time, pa kako se nisu složili? 80% njih je potpisalo nagodbu, ta nagodba je potvrđena od suda i pravomoćna je, dakle ja doista ne razumijem u čemu je problem. Kad ćete vi imati ta sredstva vi ćete moći raspolagati s njima kako hoćete, ali vjerovnici su svoje apsolutno rekli i nije na vama da procjenjujete trebaju li im konzultanti ili ne trebaju, to su oni sami procijenili. Drugo, spominjali ste sadašnji sastav, vlasničku strukturu itd., itd. i fondove. Znači, u vlasničkoj strukturi su oni vjerovnici koji su imali potraživanja od prije kod kojih se Todorić zadužio i oni vjerovnici koji su bili spremni dati kredit kada je malo njih bilo spremno da bi Agrokor mogao doći na sredstava i isplatiti OPG-ove, dobavljače itd. I zato su oni u vlasničkoj strukturi, radi toga je taj mali čovjek, dobavljač isplaćen nije bankrotirao.
Vrijeme. Hvala. Prije nego što … riječ gospodin Pernar, svima jedna molba. Nemojte toliko lupati sa palicama. Vidimo. Možete oštetiti palicu, možete oštetiti klupu. To su sve novci poreznih obveznika. Samo dignite i mi to vidimo. Hvala. Izvolite.
Uvaženi zastupniče, pa reći ću vam na najjednostavniji mogući način. Vjerovnici su dobili ponudu koju nisu mogli odbiti o tome se radi. Znači, nisu oni prihvatili tu nagodbu jer su bili najzadovoljniji s njom, nego zato jer su znali da u svakoj drugoj opciji bi njihovi gubici bili još veći. Znači oni su zapravo na neki način stavljeni pred gotov čin jer odbijanjem te nagodbe bi zapravo propali svi skupa. A ova teza da su se oni suglasili sa tim troškovima savjetnika, ponavljam, da je bilo stalno vijeće vjerovnika formirano kao što je u svakom drugom stečajnom postupku, da su ti vjerovnici imali svoje predstavnike koji ih zastupaju tada bi vaša teza bila točna, ne bi ju nitko mogao sporiti. Ali u situaciji kada Ramljak sam ručno odabere par vjerovnika, pa se oni s njim kao slože, e tu je onda pitanje je tog legitimiteta. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Bilek.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Pernar, pa evo kada se počelo sve ovo odvijati kada je bio spominjan stečaj, meni je odmah palo na pamet … Daruvar stečaj 20% građana Grada Daruvara ostalo je bez posla i sve ostalo i tu je u cilju bilo prije svega ne ući u stečaj, spasiti radna mjesta, spasiti gospodarstvo i isplatiti maksimalno moguće dobavljače i evo rekli ste paradoks stvarno postoji određeni paradoks. Ali meni je drago evo da je HNS shvatio pogrešku i da sada podržava ovaj dio što se tiče i vidi da je uspješno riješen, da je ovaj zakon uspješno primijenjen. Ali moram vam reći jednu stvar s kojom se stvarno s vama slažem, a to je da mislim da je stvarno dobro što su u prvom redu sa odlukom bili isplaćeni mali dobavljači. I stvarno što se tiče Stečajnog zakona mislim da bi stvarno ga trebalo u tom smjeru promijeniti. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Pernar, odgovor.
Gospodine Janković, hvala vam na vašoj opasci. Međutim, opet se vraćamo na sumu sumarum cijele priče, a to je zapravo da ključni problem ovdje nije slom Agrokora, nije čak niti Ivica Todorić. Ključni problem ovdje je to što se državom upravlja na način da se velikim ribama gleda kroz prste. Znači, problem nije što je došlo do sloma Agrokora, nego što je država omogućila da uopće se taj cijeli koloplet užasa i strave zavrti. Problem je u tome što je država omogućila da Agrokor evitira 10 milijardi kuna mjenica bez pokrića. Problem je što je država omogućila da oni nakon 15 godina odjedanput idu češljati sve te knjige. 15 godina ih te knjige nisu zanimale. Ni jedna inspekcija nije ulazila u Agrokor. To su ozbiljni problemi. A zašto? Pa zato jer sada imate situaciju s Uljanikom, a prekosutra ćete imati situaciju sa nekom drugom firmom [[Upadica Radin: Hvala. Hvala, hvala.]] I opet ćete se čudom čuditi. Hvala.
Hvala. Idemo dalje. Gospodin Branimir Bunjac ima riječ. Gospodin Branimir Bunjac ima riječ.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. Priča o Agrokoru, priča je o teškome i višedesetljetnom kriminalu u kojemu su isprepleteni interesi mitskih 200 obitelji sa interesima političkih struktura, priča koja seže sve do početaka stvaranja Hrvatske države. Bilo je tu svega i svačega, od kupovine dvoraca, od zakupa otoka, od kupovina odijela za 200 tisuća eura pa sve do financiranja političkih kampanja, bespramnoga pogodovanja, zlouporaba državnih institucija u privatne svrhe, utaje poreza, kriminalnih aktivnosti koje su se raširile po cijeloj Europi. Na kraju je formirana i tajna skupina za pljačku tvrtke s blagoslovom predsjednika Vlade. Stigli su i američki lešinarski fondovi. Vodila se globalna bitka za utjecaj između Rusije i SAD-a, a u konačnici nam još slijede i sudski procesi. Vidimo da se ovih dana počinju pisati i knjige bajki koje promoviraju velika književna imena poput Borisa Vujčića, guvernera HNB-a koji je u samo dvije godine posljednje dvije godine uspio stvoriti 4 milijarde kuna gubitka, da knjigu otkupljuje Jutarnji list u 45 tisuća primjeraka uz masni honorar kojem još ne znamo puni iznos, novine koje grcaju u dugovima i koje bi već odavno završile u stečaju da ne služe interesima Vlade i ovrhovoditelja i ovršne mafije i da se ta knjiga promovira u društvu velikoga gospodarstvenika i moralne vertikale Borislava Škegre kralja pljačkaške pretvorbe i privatizacije poznatog po tome što je ukrao bocu konjaka na domjenku i da na tu promociju dolazi i sam veliki Borg predsjednik Vlade gospodin Andrej Plenković. Slučaj Agrokor koji je kulminirao proljeće prošle godine predstavlja zadnji čavao u lijes hrvatskog gospodarstva jer je šeprtljavim i štetnim provođenjem lex Agrokora strancima izručena ne samo hrvatska prehrambena industrija nego i čitavo hrvatsko gospodarstvo budući je danas više od 50% hrvatskih tvrtki odnosno tvrtki na hrvatskom teritoriju u stranome vlasništvu. Lex Agrokor razorio je ne samo tu tvrtku nego Vladu, parlamentarnu većinu, stranke u Saboru, doveo do smjene državnoga odvjetnika, predsjednice povjerenstva za sukob interesa, do promjene Poslovnika Hrvatskoga sabora, opstrukcije rada saborskih povjerenstava, srušio povjerenje ne samo u Sabor nego i institucije i politiku općenito sa nesagledivim posljedicama po državu i društvo općenito. I doista citat iz knjige Martine Dalić, gospodina Borga koji kaže došao sam promijeniti HDZ a nakon toga cijelu Hrvatsku pokazuje se kao točan. On je uspio promijeniti Hrvatsku, daleko na gore nego je to bilo ranije. I ovdje vidimo između ostaloga kao što je i spomenuo moj kolega Pernar da ovdje danas lex Agrokor podržava recimo stranka HNS koja je 7.5.2017. godine skupljala potpise da se sruši Vlada zbog lex Agrokora. Došli su k nama u Živi zid i rekli, dajte da potpišemo rušenje Vlade. Danas su ti isti iz HNS-a najveći ... [[Govornik se ne razumije.]] Agrokora i prosipaju nam pamet o nekakvom uspjehu tog zakona što je doista ne samo krajnje neozbiljno nego i bljutavo. Kažu pametnjakovići iz parlamentarne većine nismo imali vremena sve je bilo na brzinu, morali smo kao da se radi o revolveraškom filmu tko će brže povući pištolj a zašto tu istu brzinu ne primjenjujete na Uljanik? Zbog čega? Zašto na Uljanik se ne primijeni lex Agrokor? Kako komentirate uspješnost vaših, vašega zakona kada je u kolovozu prihodi od PDV-a su pali za 14%, industrijska proizvodnja je pala 11.ti mjesec za redom, javni dug se opet popeo na rekordne razine. Jesu tu možda posljedice tih vaših uspjeha kojima se ovdje busate u prsa? Kaže pa šta, kralo se, pa nije se kralo na račun države. Ni jednu kunu nam nije dala država. Pa znači logika je ta ako se krade u privatnim firmama smije se krasti. Pa dobro, je li krađa krađa ili postoji dozvoljena krađa i zabranjena krađa? Posljedice priče o Agrokoru, lex Agrokora su mnogostruke, vrlo štetne, biti će dugotrajne i posve nepredvidljive. Ono što će se najveći odjek svega ovoga što ste radili gospodo iz HDZ-a, biti će onoga dana kada vaša Vlada padne a tada kukala vam majka. Tada ćete slično kao Polančec i Čobankovići, Vidoševići, Karamarko, Sanader, tada ćete morati onda konačno se suočiti sa istinom. Sada ste zaštićeni još godinu i 10 mjeseci ako ova Vlada pretrpi. Ali biti će vremena da se stvari istjeraju na čistac. I vama je u interesu da se to i povjerenstvo osnuje čim prije. Tako ćete možda bar donekle ublažiti štetu koja će sasvim sigurno po vas doći. Jer ovdje je potrebno raščišćavati kaljužu, močvaru jednu za koju bi bio potreban cijeli tim sudaca i godine rada da se to sve raščisti, a krenulo se. Županijska državna odvjetnica zagrebačka bavila se Agrokorom ali kada je postavila uvjet da se ispita i predsjednik Vlade Andrej Plenković, onda je taj predmet oduzet i prebačen na USKOK koji je brže bolje zataškao cijelu stvar. Trebati će odgovoriti na pitanja a ne samo iz 2017. nego će trebati odgovoriti i 2015. i 2013. i 2009. i 2006. 2009. godine je državna revizija utvrdila nepravilnosti u Agrokoru a nastavili su se davati krediti državnih banaka, ministarstava, subvencije, božićni krediti HBOR-a, Jadranske banke. Nastavila su dugovanja prema državnim institucijama kao što su HEP, kao što je CERP itd. Radili su se transferi između Agrokora i Vlade pa je malo gospodin guverner bio guverner, pa je onda nakon toga opet išao u Agrokor, pa imamo ministra financija koji dolazi iz Agrokora. To su sve pitanja na koja će se morati odgovoriti. Ja znam da se vi sada osjećate malim bogovima kojima nitko ništa ne može da vas ova rasprava zamara i mislite šta vas briga 28 godina smo tu, biti ćemo još sljedećih 28. Ali nećete. Kada bi danas samo mladi ljudi glasali do 35 godina Živi zid bi glatko pobijedio na izborima i vi to znate, pomeo bi vas i vas i SDP skupa. Možete planirati veliku koaliciju. I dolazi naše vrijeme, dolazi vrijeme promjena u Hrvatskoj. I vrijeme je da se počnete ponašati odgovorno i da shvatite što ste radili, da to duboko osvijestite u sebi. A ponavljam još jednom najbolji put vam je ovdje, sada odmah da počnete. Prihvatite osnutak saborskoga istražnoga povjerenstva o Agrokoru i krenimo novim putem, putem istine, putem poštenja i morala u politici. Hvala lijepa.
Prva replika gospodin Pernar, nema ga gubi pravo. Drugu repliku ima gospodin Čuraj.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, ja ne znam što je sad ovako pred kraj odjedanput HNS postao toliko zanimljiv, kako bi se ono u narodu reklo, nit luka jeo nit luka mirisao. Dakle, nit smo mi sudjelovali nit smo provodili, dali smo ono što je bilo najpotrebnije u datom trenutku, a to je politički okvir. U datom trenutku mi smo davali amandmane i rekli mora se nešto napraviti, to smo prepoznali bili smo suglasni, kolege koji su tada sjedili, ja nisam bio. Da su ti amandmani bili prihvaćeni, vjerojatno bi i mi onda podržali taj zakon, svejedno. Ja mislim da je ovdje zapravo najveći problem nekih što su oni baš zlurado željeli da to propadne, radi svojih nekih osobnih ambicija, to mi je strašno uopće i pomisliti, neki kojima su se klubovi prepolovili, otišli zastupnici, oni bi najradije nove izbore da to ajmo, pod tepih i idemo sad s novih ljudima dalje. A to ne želim uopće pomisliti da netko želi svoje političke ciljeve ostvarivati preko tako važnog i bitnog pitanja.
Hvala, odgovor.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Čuraj. A na neki način mi vas je čak i žao. To je ono najgori osjećaj koji može čovjek osjećati, gotovo da više ne osjećam gnjev prema vama za sve ono što ste uradili. Vi ste potpisali iz HNS-a 2016. ugovor koalicijski da nikad nećete koalirati s HDZ-om, doduše to je napravio i MOST, onda ste to napravili i sada će vas vaši gospodari sažvakati i ispljunuti i nestat ćete iz politike. To je u biti neminovno i to je možda eto neka dobra posljedica cijelog ovog cirkusa kojeg imamo oko Les Agrokora. Hvala lijepa.
Gospodin Klisović.
Hvala potpredsjedniče, nije mi mikrofon aktivan, evo je. Gospodine Bunjac, kakvu nam poruku šalje, hrvatskoj javnosti vladajuća koalicija na čelu sa HDZ-om kada ustrojno onemogućava formiranje bilo kojeg povjerenstva o Agrokoru kojem bi se utvrdile određene činjenice a onda nam kao alternativu nude knjigu gospođe Dalić, kao službenu istinu šta se desilo i svojim prisustvom jučer na promociji te knjige u stvari staju iza onoga što je tamo napisano. Onemogućujući svima nama da kroz neko povjerenstvo dođemo do pravih činjenica. Kakvu nam poruku šalje vladajuća koalicija na taj način?
Hvala lijepa zastupniče…
Gospodin Bunjevac imate pravo na odgovor. Izvolite.
Što je to…
Nisam vam dao riječ još, izvolite, izvolite. Izvolite.
Znači, kakvu nam poruku šalje. Pa poruku nam šalje da svi oni bivši vladini dužnosnici koji su umočeni u nezakonitosti i kriminalne radnje piše knjige, evo to je znači nekakvo rezervne zanimanje, pa kad propadnete u politici onda morate imati neki alibi, pa napišete knjigu, imate recimo književnika Ivu Sanadera, on je isto veliki književnik, poznati, pa onda imate Vladimira Šeksa isto, to su sve znamenita književna djela koja će ući u antologiju hrvatske književnosti. Mi očekujemo isto tako da će se ta djela predavati u lektirama u školama, to su vrlo poučne stvari, siguran sam da tu knjigu nije kupio Jutarnji list da bi se to prodalo u milijunskoj nakladi, bilo prevedeno na barem 50 jezika, ali eto Jutarnji list je to riješio po kratkom postupku. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gotovi smo sa replikama. Gospodin Tomislav Sokol.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo, kad slušam ove rasprave, moram priznati, a to stvarno nije radi toga što sam dio vladajuće većine, da mi je stvarno drago da je ova Vlada na vlasti, da nisu neki koji govore u ovom Saboru. Jer ta količina neodgovornosti, dezinformacija, krivih informacija, uspoređivanja neusporedivog koje sam ovdje čuo je upravo nevjerojatno. I zato evo, stvarno, drago mi je da je ova Vlada na toj poziciji, a ne neki koji se ovdje razbacuju sa svim i svačim. Uglavnom, strukturirao sam raspravu oko nekoliko točaka, prva točka je kontekst. Znači kontekst. Znamo da je Agrokor nastajao postepeno kroz desetljeća, razvijao je svoju proizvodnu djelatnost, veleprodaju maloprodaju i tako dalje i to je funkcioniralo na ovaj ili na onaj način. Problemi s Agrogorom, pravi problemi počinju kao što je kolega Šuker rekao nakon 2012., znači tada zaduživanja postaju dugoročno neodrživa, tada nestaje kontrole, tada kreće eksplozije mjenica itd. U vrijeme kada je SDP bio na vlasti. Upravo SDP koji cijelo vrijeme kritizira odredbe ovog zakona i koji čini sve i koji je činio sve, a ne samo oni, da do nagodbe ne dođe. Kakve je bila situacija prošle godine u 3. i 4. mjesecu. Nešto smo rekli oko toga. Znači, firma je de facto bila insolventna, znači govorimo o 3 milijarde kuna blokada, govorim o ovrhama koje su se već počele pokretati i o situaciji da je doslovno na računu bilo 6 kuna. u tom smislu bilo je nekoliko rješenja na raspolaganju. Prvo rješenje koje je predložio SDP je stečaj. E sad, što znači stečaj? Znači, mi za to trebamo našim građanima vrlo plastično prikazati, vrlo jednostavno. U slučaju stečaja kreče namirivanje po stečajnom zakonu vjerovnika, kojim redom već idu itd. na kraju bi došli na red dobavljači i kao što je kolega Bačić rekao, u prosjeku se u stečajnom postupku namiri svega 4% malih dobavljača, jer se prije namire svi oni koji imaju posebna prava itd. Znači to je ono što treba reći, da je bilo po SDP-u 96% malih dobavljača, koji su namireni u cijelosti, OPG-a, ne bi bio, najvjerojatnije ne bi bio namiren. I to treba reći, znači tim riječima, znači vrlo jednostavno što bi to značilo. Drugo, pokretanje stečaja sa toliko povezanih društava, s različitim sjedištima, na različitim trgovačkim sudovima bi dovelo do kaosa, dovelo bi do kaosa, naše pravosuđe nema iskustva sa tako velikim postupcima i naravno da bi to se i razdužilo i pitanje kako bi sve skupa završilo na kraju. Također, kolega Bunjac je nešto govorio kao vrijeme nije bitno, to pokazuje da neki kolege u ovom saboru uopće ne znaju što je to gospodarstvo, tržište, kako ono funkcionira, vrijeme je i te kako bitno. U situaciji kada je 3 milijarde kuna blokade, u situaciji kad su ovrhe već krenule na imovini, vrijeme da je prošlo nekoliko mjeseci koliko bi prošlo, možda do 6 mjeseci da se išo donosit novi stečajni zakon ili izmjena ili izmjene i dopune stečajnog zakona, od Agrokora ne bi puno ostalo. I kao što sam rekao upravo oni koji su tu najugroženi bili koji su imali najmanje instrumenata zaštite a to su mali poljoprivrednici, OPG-ovi sigurno bi najgore prošli, a ovdje su prošli najbolje u potpunosti su mali dobavljači namireni, to treba reći. Znači sve te alternative koje su se predlagale zapravo bi bile kaos za onog malog čovjeka za kojeg se kolega Bulj i ostali iz Mosta na riječima jako, jako brinu a u praksi evo vidimo kakvu bi im sudbinu namijenili. Druga varijanta, za koju su se neki tada zalagali kad su bili u Vladi se ticalo ulaska u firmu, namirenja dugova i tako, namirenja dugova od strane države itd., ta bi varijanta natovarila milijarde i milijarde kuna duga poreznim obveznicima, upravo ono protiv čega se sada ti isti koji su se za to tada zalagali se sad bore u nekim drugim slučajevima. Pa ja tu vidim jako puno kontradiktornosti, em što to nije bilo u skladu s pravilima o državnim potporama Europske unije, pitanje kako bi završilo i koliko bi novog javnog duga bilo natovareno na hrvatske građane. Što znači veći javni dug? To isto tako treba prikazati vrlo konkretno. Veći javni dug znači pad kreditnog rejtinga, što znači veće kamatne stope za sve građane ove zemlje. Znači kamatne stope koje su zahvaljujući ekonomskoj politici ove Vlade smanjene gospodarskom rastu, rastu kreditnog rejtinga u slučaju da je prihvaćeno ono za što se zalagali oni koji sada opet pokušavaju napadati ovaj zakon i cijeli proces nagodbe upravo bi doveli do toga da bi taj mali čovjek najgore stradao, a to je ono što treba reći. A to je da je upravo ovaj zakon za porezne obveznike bio uvjerljivo najbolje rješenje. Što se tiče samog postupka, znači ono što je ključna stvar potvrđena je nagodba, znači nagodba je sklopljena više od 80% vjerovnika ju je potvrdilo. Visoki trgovački sud je odbio sve žalbe i ona je potvrđena. Ti vjerovnici su zaključili da je taj postupak bio njima u korist, upravo su oni i upravo su te financijske institucije koje se ovdje često spominju kao baba roge su morale podnijeti najveći dio otpisa dugova, ako se ne varam 2,2 milijarde EUR-a, znači upravo oni, a s jedne strane znači otpis, s druge strane mali dobavljači OPG-ovi posve namireni. I to je ono što treba naglasiti. A s jedne strane ti vjerovnici su sada ušli u vlasničku strukturu, dijelom oni koji se Todorić zaduživao, djelom ovi koji su bili spremni uskočiti kada drugi nisu i oni su vlasnici. Njihovi novci su ti koji su otišli konzultantima. S druge strane kolege iz Živog zida koji inače su jako protiv financijskih fondova i banaka i financijskih institucija se sada jako brinu što su te financijske institucije platile određeni iznos konzultantima i smatraju da je to previše. Dakle, mi sada imamo situaciju da se Živi zid brine o financijama financijskih institucija, što je fenomenalno. Moram priznat da je to nešto što stvarno nisam očekivao da ću vidjeti u ovom saboru. Uglavnom, tako da što se toga tiče, što se toga tiče mislim da su stvari jasne, ogromna većina vjerovnika je potvrdila da su im te usluge trebale, potpisali su nagodbu, radna mjesta su spašena, i kao što je kolega Pernar priznao u svojoj raspravi, ovo je upravo rješenje, odnosno odgovor na repliku upravo ono rješenje koje je za vjerovnike bilo najpovoljnije. Kolega Pernar je to ovdje rekao, možda on nije svjestan toga što je rekao, ali kolega Pernar je to rekao da je upravo rješenje sa zakonom o izvanrednoj upravi ono koje vjerovnicima donijelo najmanju štetu, a do štete bi sigurno došlo, jer su jednostavno potraživanja bila veća od imovine. Znači se mogli svi namirit, znači opet elementarna logika samo treba znati zbrojiti 2 i 2. Što se tiče samog Zakona o istražnom povjerenstvu, znači to nije pitanje želim ja ovo, želim li ja ono itd. to je pitanje zakona, znači članka 4. Zakona o istražnim povjerenstvima. Istražno povjerenstvo se ne može osnovati za pitanja u kojima pokrenut sudbeni postupak tako dugo dok taj postupak teče. Znači, mi postupak imamo u tijeku, istraga je u tijeku i tu istragu treba pustiti da ide svojim tijekom, s druge strane to ne znači da ne postoje instrumenti za političku raspravu o ovome, postoje, saborski odbori koji su otvoreni za javnost, postoje plenarne sjednice. Prema tome, ako oporba želi istraživat, ako oporba želi raspravljat, neke stvari iznijeti na čistac oni puno tih mogućnosti imaju. Druga je stvar što oni te mogućnosti koje su imali do sada koriste za skupljanje jeftinih politikantskih poena. Što oni nisu čuli nikakvu analizu o tome, znači kakva je bila situacija Agrokora, koje su bile zbilja realne mogućnosti, kakve su mogućnosti razvoja Agrokora dalje, znači koliko on može biti dalje integriran, na koji način, na koji način treba srezati neke troškove i sl. Mi ništa od tih rasprava koje su zapravo meritum stvari nismo čuli, samo čuli skup pokušaj skupljanja, ali neuspješan pokušaj skupljanja politikantskih poena ali bez ikakve realne poante bez ičega sadržajnog o čemu bi se zapravo moralo govorit i onda se svelo na to da mi moramo brojke i argumente uporno ponavljati koje oni ne žele čuti. Također, tu su se spominjale određene, to je još kolega Bernardić spominjao o nekakvim teorijama urote, pa je spominjao državno odvjetništvo, smjene državnog odvjetnika itd., znači državno odvjetnik nije smijenjen njemu je istekao mandat, ali kada on govori o sastavu državno g odvjetništva, pa sastav USKOK-a je i …/nerazumljivo/… isto do dana današnjeg. Prema tome, ako govori već o kadrovskim rješenjima u DORH-u ja ne vidim kako tu vidi veliku urotu kad isti ljudi u USKOK-u rade i danas koji su radili prije godinu dana i koji su odbacili prijave koje su podnesene i jasno tvrdili da nema da tu nije bilo nikakvog kaznenog dijela što se tiče konzultanata. Tako da skratim priču, ovdje se radilo o jednom od najsloženijih restrukturiranja u povijesti praktički Europe, ono je provedeno u okolnostima u kojima je provedeno, možda je nešto moglo biti transparentnije, ali u onoj situaciji kad je svaki dan bitan, kad se police prazne, jednostavno se nije moglo razmišljati na taj način i rezultat je postignut. Rezultat je, iz državnog proračuna nije saniran Agrokor, vjerovnici su potpisali nagodbu, ogromna većina vjerovnika je zadovoljna i dobavljači, OPG-ovi, svi oni koji su bili u tom lancu, vezanim uz Agrokor su zadovoljni. I namireni. Što je posebno bitno, što je spriječilo recesiju i omogućilo dugoročni opstanak i naše poljoprivrede i tako dalje. Dakle, imamo nešto što je uspješno, a s druge strane imamo samo skupljanje jeftinih bodova. Hvala.
Hvala i vama. Gospodine Tomislav Klarić prvu repliku ima.
Uvaženi kolega Sokol, pripremili ste se za ovu raspravu, brojke i argumente uporno ste ponavljali, i ovdje su stvari jasne. Jasne su i hrvatskome narodu, jasne su i svima nama. Spašena su radna mjesta, firma i dalje posluje, a jasno je to i predlagateljima. A dokaz da je tome tako, je što ih ovdje nema. Ovdje nema niti jednog zastupnika SDP-a. Ovdje nema Bože Petrova, glavnog inicijatora ovih aktivnosti. Ovo je isključivo politikanstvo. Dakle, Lex Agrokor je polučio rezultate. Radna mjesta su spašena, porezne obveznike, građane Republike Hrvatske nije koštalo niti 1 lipu, a povika na one koji su ga proveli, na gospođu Martinu Dalić, na ljude koji su bili u tom trenutku spremni donositi odluke, je uvreda na čast i dostojanstvo čovjeka. I kamo sreće da je više takvih ljudi u Republici Hrvatskoj koji su spremni donositi odluke. Hvala.
Hvala gospodine Klariću. Odgovor.
Hvala lijepa. Pa da, kolega Klariću, ali to SDP-u nije prvi put. Evo prošli tjedan smo imali izuzetno bitnu raspravu za budućnost svih hrvatskih građana, o mirovinskoj reformi, i dobar dio vremena nije bilo niti jednog zastupnika SDP-a u Sabornici, kao i danas. Mislim da to dovoljno govori o tome kome je stalo do građana, a kome nije stalo do građana. A što se tiče kolege Petrova, a ne znam što da vam kažem. Rečeno je da je tu na sastancima, nekakvi ti sastanci su se očito jako razdužili, ali možda ipak kolega Petrov ne želi istraživati samog sebe. Možda se o tome radi. Ne znam. To je jako dobro pitanje, ali zapravo sad, šalu na stranu, pokazuje kolika je neozbiljnost cijele ove inicijative.
Gospodin Grmoja ima povredu Poslovnika. Izvolite.
Članak 238., budući da se jednog zastupnika konstantno spominje, znači, ja pozivam kolege iz HDZ-a da podrže Saborsko Istražno povjerenstvo, a prvi svjedok na Povjerenstvu će biti Božo Petrov, a drugi Andrej Plenković. Drugi Andrej Plenković. Prvi Božo Petrov, a drugi Andrej Plenković. Podržite Saborsko Istražno povjerenstvo. Hvala.
Ne ulazeći u sadržaj, ipak vam moram dati, gospodin Grmoja, ipak vam moram dati opomenu. Gospodin Ante Babić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog Sabora, poštovani kolega Sokole. Da, 2016. godine, rijetki su u financijskim krugovima zapravo nadzirali krizu u Agrokoru, rijetki, tek tamo 2017. godine, kada se stvar zapravo zahuktala, što je Vladi preostalo? Imala je 3 opcije. Prvo je da odobri 300 milijuna EUR-a gospodinu Todoriću, odnosno da nacionalizira dio kompanije, nešto o tome je i u knjizi pisala gospođa Dalić vezano za gospodina Petrova, a treće je bilo da se donese jedan pravni okvir, i taj pravni okvir je bio zapravo Prijedlog o postupku izvanredne Uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za Republiku Hrvatsku, govorim sistemskog jer neki to ne razumiju i kažu zašto se ne primjeni na ostala poduzeća. I to je zapravo istina. Činjenica je također da je Ustavni sud Lex Agrokor proglasio ustavnim, a europski Parlament i Vijeće Europe je to zapravo prihvatilo kao insolvencijski Zakon ... [[Govornik se ne razumije.]] koji se može primijeniti u svim zemljama Europske unije. Oduzeli ste mi na početku 10 sekundi i dopustite ovih 10 sekundi da odradim do kraja zbog suvislosti samog odgovora. Hvala. Ne nije …
Hvala. Hvala lijepa gospodin Babić. Gospodin Babić, ja bi vas slušao, ja bi vas cijelu večer slušao ali ću vam morat dati opomenu. Ne, moram postupati na isti način prema svim. Oprostite. Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa da kolega Babić, slažem se da je lako danas biti pametan, i to prosipanje naknadne pameti, stalno vidimo. Međutim postoji jedna stvar koju mene više brine, meni se stvarno čini da bi nekima možda bilo draže, da su stvari otišle k vragu, znači da nisu namireni dobavljači, da nisu sačuvana radna mjesta, da se država nije zadužile za tih 2,3 milijarde kuna, jer bi bila samo početak to je sigurno, samo da bi mogli kritizirati Vladu dalje. I to je ono što me brine. Pitanje je tu, tko zapravo brine o javnom interesu, kome je do interesa građana a 'ko je spreman ugroziti svojim pritiscima, medijskim nastupima i tko je htio ugroziti i proces nagodbe i sve ovo što je tu postignuto. I to je ono što je problem. Znači, da mi doista trebamo početi svi brinuti kao političari o javnom interesu, pogotovo neki, a ne o tome kako uništiti sve, nanijeti štetu državi, poreznim obveznicima, samo da bi se dobilo par postotaka u anketama.
Hvala. Gospodin Bunjac.
Hvala lijepo zastupniče Sokol. Znači vi tvrdite da u Agrokoru je sve čisto, da je to bilo, dakle, sve transparentno, recite mi molim vas, zbog čega je ruski Državni tužitelj Čavka, 19. listopada, znači prije 11 dana posjetio Zagreb i o čemu je razgovarao sa gospodinom Draženom Jelenićem, da li su možda razgovarali o nogometnoj utakmici Rusija-Hrvatska ili su razgovarali o kriminalu u Agrokoru? I ako su razgovarali o kriminalu u Agrokoru o kojim su to ono točno detaljima govorili, kakve su informacije razmjenjivali i koje će biti posljedice toga posjeta? Prema tome, ako ruski Državni tužitelj dolazi u Zagreb da bi rasčistio kriminal oko Agrokora, ja mislim da bi saborsko Istražno povjerenstvo bilo itekako potrebno. Znači, evo molim vas da komentirate to uz svjetlo ovoga da je dakle, Lex Agrokor grandiozni pravni uspjeh. Hvala lijepa.
Gospodin Sokol odgovor.
Hvala lijepo. Pa kolega Bunjac, ja dosita ne znam zašto je ruski Državni tužitelj dolazio u Hrvatsku, to možda zna kolega Pernar, on često posjećuje Rusiju, pa možda on ima tu informaciju. Ali ono što je bitno je gdje je on došao. Znači nije došao razgovarati ni s vama ni sa mnom, nego je slijedio propisanu proceduru i otišao razgovarati s nadležnim tijelima a to je Državno odvjetništvo. Mi znamo da Državno odvjetništvo provodi postupak odnosno provodi se sudbeni postupak. On je u fazi istrage vezano uz gospodina Todorića. A što se tiče ovog drugog dijela isto to Državno odvjetništvo je odbacilo prijave i utvrdilo da nije bilo ničeg protuzakonitog u smislu kaznenog djela vezanog uz ove konzultantske usluge. Dakle, upravo ovime što ste vi rekli dajete za pravo onome što mi govorimo cijelo vrijeme, a to je, trebamo pustiti institucije, poštovani zakone i dati neka one rade svoj posao.
Gospođa Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Sokol, razotkrivanje danas kao što ste i sami rekli upozorit ću na tri stvari. Prvo, danas smo saznali da se Živi zid brine o bankama, da ga nije toliko bilo briga što će biti sa malim dobavljačima i da ga uopće meritum odnosno rezultati zakona nisu zanimali. Drugo, postigli smo drugi uspjeh, a to je da je danas porasla razina čitanja u Republici Hrvatskoj jer očito je svatko u ovoj sabornici barem djelomično pročitao jednu knjigu. I treće, vratilo smo se u 2015. godinu i podsjetili smo se na Uljanik za kojeg danas neki kolege zazivaju upravo primjenu ovakvog zakona za kojeg govore s druge strane da uopće nije dobar, a to je da su najveća jamstva u Uljaniku izdana uoči parlamentarnih izbora 2015. godine kada je bio SDP-e na vlasti, a koliko se sjećam i IDS je tome dao dobar suport.
Odgovor gospodin Sokol.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo, kolegice Glavak vi ste ovo sjajno sumirali, doista. Oni koji sebe predstavljaju borcima za malog čovjeka, radnika, poljoprivrednika itd. se brinu o novcima financijskih institucija i kome su ih te financijske institucije svojevoljno, jer opet ponavljam po 100-ti put, potpisale su nagodbu zapravo davno. Znači oni se brinu o financijskim institucijama koje po njima nisu u stanju brinuti o samima sebi. Dok s druge strane za koje je kolega Pernar priznao da bi nastradali najviše da nije došlo do ovakvog zakonskog okvira za njih se uopće ne brinu, a to su mali dobavljači, OPG-ovi itd. Tako da da, meni je to doista fascinantno. A što se tiče državnih jamstava itd. da, mi smo čuli sa oporbene strane da se spominje Vlada je dala državna jamstva. Ali koja Vlada? Znači 80% državnih jamstava za Uljanik je dala Vlada kojoj je na čelu bio SDP-e i to treba 100 puta ponoviti.
Hvala vam lijepa gospodine Sokol. Gospodin Borić izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega Sokol još nismo dočekali kolegu Petrova iako je najavljen prije 3 sata. Ali dobro. Dobro. Što se tiče vaše rasprava u potpunosti je podržavam jer kaže jedan znanstvenik, kloni se negativnih ljudi jer oni imaju problema sa svakim rješenjem. I mi danas imamo situaciju da oni koji su pokrenuli inicijativu jednostavno ih nema, razbježali su se. Pa kakvi su to načini, umjesto da stoje ovdje i brane svoju … [[ne razumije se]] nula, nikoga nema osim evo jedan kolega ovdje koji se gotovo i nije javio osim kao predlagatelj. Jednostavno nemaju odgovor. Nemaju ni sami odgovore na ono što su napisali. Pokušavaju nešto ali gotovo da nisu ništa napravili. Što su htjeli sa povjerenstvima? Valjda su nas htjeli pitati što ste vi mislili u takvim trenucima jer Agrokor kao problem je vjerojatno kanaliziran i riješen? Što drugo mogu raditi na povjerenstvu? Oni su vas mislili pitati …
Vrijeme, vrijeme. Ali ja vas vidim, jeste ovdje. Potvrđujem.
Upozorite gospodina Borića da je predstavnik predlagatelja prisutan i da cijelo vrijeme sjedi tu, ali sada ću morati izaći jer se javljam uživo na RTL televiziju.
Na osnovi članka?
238.
Hvala lijepa. Gospodin Borić, ovdje je gospodin Grmoja. Sada će morati otići jer mora ići dati izjavu za RTL, pa neće biti nitko. Ali sada je ovdje i u ovom slučaju gospodin Grmoja ima pravo. Izvolite gospodine Sokol.
Pa hvala lijepa. Pa da kolega Borić, drago mi je da ste istaknuli …. Silnih negativnosti koje se zadnjih godinu i pol dana na ovu temu puštaju u medije. Ali ja mislim da to nisu samo negativnosti. Meni se čini da je tu bilo medijskih pritisaka koji su ciljano išli da spriječe postizanje nagodbe bez obzira na sve posljedice koje bi to uzrokovalo za hrvatsko gospodarstvo i to je ono što nije dobro. Kao što sam rekao u svojoj raspravi, mi imamo situaciju da je nekima na žalost privatni interes pojedinih skupina važniji od toga da se postigne rješenje za koje je kolega Pernar rekao da je najbolje odnosno najmanje loše s obzirom na okolnosti za sve vjerovnike. I opet ponavljam. Najbolje rješenje koje se moglo postići u danim okolnostima OPG-ovi dobavljači namireni, a ostali su snosili najmanje gubitke koje su mogli snositi. I to je ono što je pozitivno usprkos svim negativnostima i svim onima koji su htjeli cijeli postupak minirati. Hvala.
Hvala i vama. I na kraju gospođa Marija Jelkovac.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani kolega, evo da sublimiramo. Molim vas budući smo prekinuli sa radom Istražnog povjerenstva ex lege kada su nastupili uvjeti za to, a nakon toga je i današnji predlagatelj današnje odluke po drugi puta pokušao ponovno osnovati Istražno povjerenstvo. Ja vas molim da im još jednom objasnite članak 4. Zakona o istražnim povjerenstvima i zašto mi kao Klub HDZ-a ne pristajemo na osnivanje Istražnog povjerenstva, a to je zato što smo legalisti, zato što poštujemo zakon, a ne zato što se bojimo njih i njihovog politikanstva na tim povjerenstvima. Hvala.
Hvala vama. Gospodin Sokol.
Hvala kolegice Jelkovac. Pa evo ponovit ću im još jednom, mada sam to rekao i u raspravi. Znači, Istražno povjerenstvo se ne može osnovati za pitanja o kojima je pokrenut sudbeni postupak tako dugo dok taj postupak teče. Ukoliko je on pokrenut o nekom pitanju za čije je istraživanje prethodno osnovano Istražno povjerenstvo, onda će ono prestati sa radom. Kada počinje sudbeni postupak, znači vrijeme donošenja zakona to je bilo znači tada je to bio istražni sudac te uloge je u međuvremenu preuzelo Državno odvjetništvo i u tom smislu ključno je prema Zakonu o kaznenom postupku odredba članka 17. koja kaže da znači, kazneni postupak započinje pravomoćnošću rješenja o provođenju istrage, znači, istraga je pokrenuta, rješenje o provođenju istrage je postalo pravomoćno, kazneni postupak je pokrenut i u tom smisli ispunjene su pretpostavke iz Zakona o istražnim povjerenstvima, članak 4. da povjerenstvo prestane s radom. To je potpuno jasno. Ali mi imamo ovdje situaciju da je i nakon tog prvog Povjerenstva u novom prijedlogu se opet predlaže, osnivanje povjerenstva upravo u onim točkama u kojima se vodi kazneni postupak, što znači da neki nisu baš stavljeni sami pročitati, nego samo copy-paste-ju svoje prijedloge.
Vrijeme… ispričavam se, moja greška, idemo dalje. Gospodin Lovrinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče, pozdravljam sve gledatelje koji nas prate putem televizije i radija. Mi smo svjedoci proteklih par dana jedne koordinirane akcije, u pokušaju spašavanju članova BORG skupine, i vidjeli smo jučer da je održana jedna promocija knjige. I ta skupina BORG je do grla uprljana u slučaju Agrokor i pazite gdje su izabrali mjesto za promociju knjige? U jednu čistu instituciju koja se zove Nacionalni i sveučilišna biblioteka. Tamo je glavni promotor knjige bio guverner Hrvatske narodne banke, koji je u proteklih godinu i pol dana, znači u 2017. i prvoj polovici 2018. godine napravio gubitak od 3 milijarde 800 milijuna kuna, dragi građani, ponovno vam ponavljam, napravio je gubitak od 3 milijarde i 800 milijuna kuna, i vidite da to društvo u stvari tamo, svi jedni drugima pašu. A politički blagoslov čitavom tom jučer predstavljanju dao je predsjednik Vlade, Andrej Plenković, koji očito takve ljude i takve, na takvim funkcijama potiče, a zašto ih potiče? Pa očito im je dužan, oni su ga, kad malo pogledamo viđenije tamo ljude koji su bili na promociji te knjige mi vidimo da je ta BORG skupina osjetno veća nego što je smislio na početku. Oni su i njega i Martinu Dalić i Vujčića i ostale doveli na vlast i on sad mora njih štititi, htio ne htio. Gospodine potpredsjedniče, vi vodite sjednicu po hodnicima se priča da je određene stranka Sabora od dva tjedna umjesto jedan tjedan, navodno, ne znam jel istina, trebao bi HDZ demantirati, navodno će svaki član HDZ-a dobit knjigu od Martine Dalić i da treba malo više vremena, dva tjedna da svi pročitaju pa da onda počinjemo ponovno radit, ne znam jel to istina.
Gospodine Lovrinović, uz svako poštovanje, ali ne možete se obratiti meni dok sjedim ovdje, poslije da, kad ću doći tamo, onda ćete me pitati i ja ću vam odgovoriti, kad ću biti na klupi, a dok sam ovdje ne mogu vam odgovoriti. Izvolite.
Dobro, mogli ste i na kraju ali u redu, ali vratimo se sada u meritum stvari, krenimo sa Lex Agrokorom. Poštovani građani vi znate da sam ja u ime stranke Promijenimo Hrvatsku žestoko se protivio tom Zakonu i slušajući pravne stručnjake, vodeće u zemlji, koji su rekli da je to štetan zakon, da je napisan za jednu malu skupinu, interesnu skupinu i mi smo glasali protiv toga zakona. I svi to znate. Ali se žestoko govorilo, ne, ne to je jedini zakon, kakav stečaj, pa to će propasti itd. Zašto oni nisu htjeli ići preko stečaja sa preustrojem, da to vodi sud, e al to vodi sud, a ovdje je vodila izvanredna uprava, a kad vodi izvanredna uprava onda možete raditi ono što se radilo da se prokrčmilo 5 stotina milijuna kuna, znači klijentelističkim vezama, to su podijelili i namještali poslove jedni drugim koji su tamo radili. Danas se nitko ne pita zašto je onaj prvi Alvarez, konzultant koji je došao ekspresno ispraćen iz Hrvatske, razgovarao sam sa nekim vrhunskim menadžerima iz Agrokora koji su rekli kad je taj čovjek došao i kad ste s njim, s njegovom ekipom razgovarali, oni su bili vrhunski profesionalci, sve su znali. E al taj očito nije pasao, znate, jer taj bi otkrio stvari koje su loše i njega su ekspresno isporučili i ispratili. Ali su doveli, došla je gospođa Dalić, došao je gospodin Ramljak, i onda se stvorila skupina BORG koja je za 500 milijuna kuna, znači, jedni drugim a su osmislili, davali poslove, tako se piše, tako je rečeno, namještali poslove da oni pronađu rješenje. E sada, kako je stvar krenula. Čitava se priča pretvorila u jednu geostratešku, geopolitičku bitku, geoekonomsku, na jednoj strani interesi Amerike, na drugoj strani interesi Rusa. I vi se dragi građani sjećate da sam ja prvi u ovom Saboru o tome govorio. I dok su oni gledali tko će ovladati većim dijelom Agrokora, za hrvatske interese nije se imao tko boriti. Upozoravao sam na problem koncesija, što će biti sa PIK-ovima u Slavoniji i Baranji. Vidimo danas da se to ostvarilo, njih će kontrolirati znači, ajmo tako reći s te strane ruske banke. U međuvremenu promijenjen je Zakon o koncesijama gdje se promijenio samo jedan članak gdje se kaže da se koncesija može produžiti, odnosno dati i onome koji restrukturira poduzeće, kompaniju kakva je Agrokor. Dakle, sve se namještalo da bi se provelo ono što se treba provest. Dakle, ponavljam, za hrvatske interese, glede Agrokora nije se nitko u tom slučaju borio. Ali evo ovdje ljudi koji obnašaju vlast, oni kažu, šta vi pričate da nismo mi ovo napravili sve bi propalo, ovo je uspješno riješeno i ovo je jedna briljantna priča u novijoj hrvatskoj povijesti. Prava teza je da je problem Agrokor završen i uspješno riješen. Ma ništa tu nije gospodo riješeno. Do siječnja, moratorij je na plaćanja, prema tome, vidjet ćete kad krenu obveze, s druge strane, kada počnu sudske tužbe, kada dođu sudske presude, mi i ne znamo, to su neizvjesne stvari, i postoji velika vjerojatnost da će štete biti velike, a najvjerojatnije će pasti na leđa svih nas poreznih obveznika. Nadalje, kaže se ni jednu kunu nije i neće platiti porezni obveznik, pa to je čista laž. HBOR je odobrio preko 300 milijuna kn kredita i tadašnji, sadašnji ministar financija je to izravno tamo odobrio. I prema tome, taj kredit je izgubljen, mi smo već izgubili. Tko je još izgubio? Izgubili su obvezni mirovinski fondovi u kojima se nalazi osiguranika, budućih umirovljenika i samo u slučaju Ledo, izgubljeno je ti obvezni mirovinski fondovi, izgubili su javnog novca, dakle, novca ljudi koji štede za mirovine, izgubili su preko 600 milijuna kn. Nemam vremena da dalje nabrajam, prema tome, vidite da to nije istina. Ovo su egzaktne činjenice, jer mi u stranci Promijenimo Hrvatsku, mi se ne volimo nabacivati podacima sa web stranica, dojmovima, mi govorimo argumentirano. Nadalje, što još ovdje treba reći? Međutim, vidite, kaže se Ivica Todorić je tražio 2 milijarde kn da spasi Agrokor i kaže mi smo ga odbili itd. itd. to međutim, ajmo vidjeti šta je na kraju bilo u ovoj čitavoj priči? Agrokor je nepotrebno zadužen bez obzira čiji je sada, što je, za najmanje milijun i pol eura nepotrebno. Počeo od Knighthead fonda američkog pa dalje. 500 milijuna kuna plaćeno je konzultantima itd. itd. a vidimo koji je krajnji rezultat. Postignuta je nagodba je neki dan, priznata od Visokog trgovačkog suda, međutim, ovdje imam pismo, koje sam danas uputio predsjedniku Vlade, predsjednici države, Sabora i ministrici vanjskih poslova, gdje pitam i dobro je da ovo sada znači govorim jer inače me blokiraju u zadnje vrijeme, jer ja govorim argumentima, pitao sam predsjednika Vlade, vidite ruska strana povadila je pikovima, zemljom 30 tisuća hektara, sa PPD društvom je sklopljen dugogodišnji ugovor o uvozom plina ruskom. Oni će preuzeti najveći dio Putinske petrokemije, prema tome, ušli su duboko u gospodarsku strukturu i pitao sam predsjednika da mi odgovori, morati ću… [[Govornik se ne razumije.]] za mjesec dana, je li se savjetovao sa vodstvom EU, Komisije, jer je u 2014. g. donesen odluka EU o sankcijama protiv Rusije. Je li on tamo nekoga obavijestio, koliko je ova strana ušla u gospodarski sustav, jesu mu što sugerirali, nisu, prema tome, o tome vi gospodo ovdje ne raspravljate. Što je ovdje još važno naglasiti, ovdje je još važno za naglasiti da slučaj Agrokor govori o povijesti Hrvatske države i govori o tome da jedna skupina ljudi, koja već 20 g. drma ovom Hrvatskom, ona danas želi da ju se opere obraz, da ju se spasi, da ona i dalje drma Hrvatskom. E vidite, moramo donijeti konačnu odluku, pozivam vas građane, vas preko 700 tisuća koje ne izlazite na izbore, kojima su zgadili politiku iz ovih razloga, ali oni računaju da vi nikada nećete izaći na izbore. Ako vi izađete na izbore, mi ćemo pomesti ovu političku pljevu, koja je zgadila i vama i svima nama život i prisiljava našu djecu da bježe iz Hrvatske. Ukoliko izađete na izbore, a to je ključna stvar, koja se mora dogoditi u Hrvatskoj, onda će tek doći do primjena, a tek ćemo onda otvoriti pitanje i Agrokora i svega drugoga u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala vam lijepo, imamo prije svega jednu povredu poslovnika gospođa Sunčana Glavak.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Iako ste i sami reagirali, kolega Lovrinović …/Upadica Radin: Morate reći … [[Govornik se ne razumije.]] tako piše./… 238. hvala lijepo što ste me podsjetili čl. 238. kolega Lovrinović, vi ste prije svega pedagog, u što ja počinjem zaista sumnjati, poruka vama za ono što ste izrekli zastupnicima, poštuj ako želiš biti poštovan. Hvala.
Dobro. Idemo dalje. Replika gospodin Branimr Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo zastupniče Lovrinović, vi ste rekli, da grupa borg nije konzultirala stručnjake, a ne samo da nisu konzultirali stručnjake, nego su im se ismijavali, to vam pokazuju oni mailovi, recimo imali ste tamo mišljenje gospodina Miladina, gospođe Garašić oni su svi dokazani, neovisno ekonomski stručnjaci, oni su se iz toga smijali. I znate što su rekli? Nama nisu potrebni stručnjaci, mi radimo po staljinističkom modelu. Mi smo staljinisti. Dobar je staljinizam kome ga je Bog dao. Sada koliko veze imaju staljinizam i Bog, možda zato što je Staljin kao mladić išao u školu za svećenika, pa eto, ali kombinacija je doista vrlo neobična. To je ta stranka, koja se poziva na neke kršćanske vrijednosti, demokršćanske, a onda organizira staljinističku skupinu koja se smije sa ekonomskim stručnjacima. Hvala lijepo.
Gospodin Lovirnović, odgovor na repliku.
Hvala gospodine Bunjac, kolega Bunjac na pitanju. Vidite, optužili su Ivicu Todorića i njegovu ekipu za kriminal i formira se skupina koja to treba ispitati i sankcionirati i ta skupina ustvari radi kriminalne radnje u daleko kraćem vremenu, pola milijarde kn je razvučeno. E sada vidite, sada kažu gotovo je taj slučaj i zamislite u čitavoj toj, najvećoj aferi i Agrokor i hotmail, na kraju nitko nije kažnjen, sankcioniran i nitko nije završio u zatvoru. A kada znamo to onda vidimo da je ova država nama ukradena, ukrali su je interesne skupine poput borga ukrala je iz ruku naroda građana, a mnogi su položili život i ranjeni, boreći se za nju. Prema tome, otpušimo ovu političku pljevu konačno.
Gospodin Borić.
Hvala lijepo. Kolega Lovrinović, reli ste jednu uvodnu rečenicu da je netko oskvrnavio NSB ili knjižnicu zato što je održao prezentaciju ili promovirao svoju knjigu. Od vas kao profesora teško je to očekivati da ćete to baš izgovoriti vi jer ste i vi svojedobno promovirali ili prezentirali neke knjige i to kolega iz HDZ-a, slom lažnog proroštva. Sjećate li se, čak ste i predgovor pisali u toj knjizi? … [[Upadica se ne čuje.]] Je, u Europskom domu, nije važno gdje. Da li je to poruka ljudima, gospodo, postoje neki koji su vrjedniji i smiju i postoje neki o kojima se ne smije ništa. Jer oni odmah svojom pojavom su negativni jer ... [[Govornik se ne razumije.]] nešto, mislim. Od vas to čovjek ne bi očekivao, ipak ste vi profesor. I bili ste i na prezentaciji knjige, ne znam, „Stečajna mafija“ gdje ste tumačili što ste tumačili što stečaj znači, jednog kolege novinara [[Upadica Reiner: Vrijeme je gospodin Borić.]] I sada se zalažete za taj stečaj upravo Agrokora.
Gospodin Lovrinović odgovor.
Danas sam čitao jedan komentar, kaže da je najbolje mjesto za takvu promociju trebao biti Remetinac jer tamo nitko nije nikad promovirao knjigu. I zaista ne znam, nisam siguran, možda je, možda nije, ali možda bi to, da su ljudi znali, možda bi iz tog razloga to napravili. Gledajte, neke stvari naprosto i neki ljudi negdje ne pristaju i nije mjesto za neke stvari nekim ljudima. To konačno moramo reći. Ako su zakoni nemoralni nismo ih se dužni pridržavati a ako su ljudi napravili određene skupine, ono što su napravili onda im nije mjesto tamo gdje nije mjesto. Pa prema tome, konačno treba uspostaviti reda u ovoj državi i vi se plašite svega toga. Ta Borg skupina drhti. Zašto? Jer zna da će ubrzo odgovarati.
Hvala. Vrijeme Gospođa Sunčana Glavak.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Lovrinoviću, 6 kuna je bilo na računu. Stečaj Agrokora mogao je donijeti kaskadni val najmanje 70 stečajeva, nije bilo likvidnosti. Vi ste stručnjak, jeste li dali neko rješenje? Jeste li išta predložili? Ja vas molim recite što biste vi učinili? Kada samo držite prodike o tome što nije bilo dobro. I nešto što me još iznenađuje, vi vrlo dobro znate a to stoji i u našem Ustavu da je privatno vlasništvo neotuđivo. Dakle ljudi koji su vlasnici kompanije su oni koji su najviše novaca toj kompaniji odnosno Ivici Todoriću posudili. Dakle ne ni vi, ni ja, to nije ni vaša ni moja kompanija. Niti je država zato ili porezni obveznici platili i jednu jedinu lipu.
Odgovor, gospodin Lovrinović.
Poštovana kolegice. Nema te kompanije, vi niste ekonomistica pa to razumijem, vi ste se bavili PR-om ali ovo su ozbiljne stvari, nema te kompanije koja bi preživjela da joj sjednete na račun da vrati odmah sve dugove. Ni jedna ne bi preživjela ni u Hrvatskoj ni nigdje. Prema tome, vi očito niste svjesni što pričate, je li tako? Prema tome, stvar je tu vrlo, vrlo jednostavna. Vi ste sjekirom u određenom trenutku presjekli i rekli ovo treba napraviti umjesto da pomognete toj kompaniji i to sada izgleda da je ona stavljena na noge ali ja sam vas upozorio koliko će Hrvatska izgubiti koncesije zemljišta u Slavoniji i Baranji i svi drugi problemi. Oko 2,5 – 3 tisuće radnika, već je izišlo proteklih mjeseci iz sustava Agrokor a o rješenjima sam jedini ovdje pričao o konkretnim proteklim mjesecima pa prema tome pročitajte stenograme mojih rasprava. Evo to je to.
… [[Upadica se ne čuje.]] Gdje smo, koja? Izgubili smo papira sa replikama. Tko se još javio za repliku. A gospodin Žagar, da. Mogao sam pretpostaviti, izvolite.
Pa potpredsjedniče, ovo mogao sam pretpostaviti mi daje kompliment da se javljam. Uvaženi kolega Lovrinović, vi ste otišli korak dalje. I to sada mene zanima, naravno ovo vrijeme je prošlo hoće li biti istražno ili neće ovisi o kolegama iz HDZ-a. Međutim što sad? Država, ni jedna kompanija ne može biti iznad interesa države, ni jedna kompanija. I tako ni Agrokor nije smio biti ispred interesa države. I ono što pokazuje, a državu čine njene institucije i ovaj slučaj će nam pokazati da institucije nisu radile svoj posao od financijskih preko sudbenih jer pitanje je koliko je naše sudstvo neovisno a ono bi trebalo biti neovisno da ovakve stvari rješava. I sada se postavlja pitanje u budućnosti, pazite, dok imate 160 milijardi rashoda javnih poduzeća, dok imate 50 milijardi kuna u javnoj nabavi od toga bagatel nabave, dok imate financiranja političkih stranaka donacijama do tad ja sumnjam da će ove institucije ove države zaustaviti ovo kako piše slom ortačkog kapitalizma.
Hvala. Gospodin Lovrinović.
Vi kolega Žagar, zaista navodite dobre argumente, odnosno pitate se što će dalje biti. Ne zanima to ovu sadašnju vladajuću koaliciju, vidite, ona se bavi održavanjem ove tanke većine, trgovanjem i prema tome to je njen posao. Što će biti sa Agrokorom, sa brodogradilištima i to, to nju ne zanima, jer ona to prepušta slobodnom tržištu. Traži strateške partnere koji su uglavnom špekulanti i nju ne zanima ona sustavna rješenja. Ali pogledajte ponovno kažem, nitko u ovoj državi nije u kraćem vremenu od godinu i pol dana napravio povijesni gubitak od 3 milijarde 800 milijuna kuna kao što je napravila HNB. Pa nije ni Agrokor to napravio, vidite. I umjesto da se pokrene to pitanje, da reagira Vlada, predsjednik Vlade, ne, takvi ljudi vode promocije. Oni nama čitaju lekcije i govore što trebamo raditi u ovoj zemlji.
Hvala lijepa. Gotovi smo sa replikama. I sada ima riječ gospodin Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zbilja onda nema potrebe, već se toliko toga reklo, ali s obzirom da se i HNS nešto prozivao pa imam obavezu nešto malo samo još dodatno obrazložiti. Naime, uvijek je najbolja pamet naknadna pamet. Najbolji general je onaj uvijek poslije bitke. I to mislim da je jedna konstanta koja se sada provlači u ovim raspravama jer sada svi najbolje znaju sve što i kako. Ja sam već jednom spomenuo i ponovit ću to. Mi smo kada se donosio ovaj zakon bili dio oporbe mislim da je to svima jasno. Mi iz te pozicije smo prepoznali potrebu nešto napraviti. Stvar se nije mogla prepustiti postojećem zakonu.
Oprostite, nešto mi prigovaraju iz klupe. Hoćete, gospodine Babić hoćete mi reći o čemu se radi? Oprostite. … [[Upadica iz klupe, ne razumije se.]] Nije bilo prijave. Sada je došla prijava. Jesmo li riješili problem? Gospodine Čuraj idite dalje.
Ne znam više. Da. … [[Upadica iz klupe, ne razumije se.]] Ma nema problema. Dakle, mi smo tada bili u oporbi što je svima jasno i iz te oporbe su kolege i bili konstruktivni i predlagali određene amandmane jer smo prepoznali potrebu da treba nešto se napraviti. Ne može se sjediti skrštenih ruku i pustiti da sve propadne. Onda u datom trenutku smo zadajući možda i najveći udarac samom sebi, preuzeli odgovornost i poduprli Vladu i omogućili da se taj zakon nastavi provoditi. Jer znate da kreditori nisu bili spremni kreditirati, dati novce dok se ne osigura politička stabilnost. Ja znam da je nekima to teško palo jer su se već napenalili da moram tako zdravo seljački reći na izbore, na promjenu svog sastava kluba, na one ljude koji su otišli da ih zamjene pa makar to značilo i da 100-tine tisuća ljudi ostane bez posla. To nije naš problem. Tko im je kriv? I onda u tom kontekstu možda vide i HNS kao svojevrsnog krivca zašto se to nije dogodilo? Kažu da u radu pogotovo javnom, društvenom i političkom uvijek trebate imati neki redoslijed prioriteta, pa uvijek prvo država, pa onda možete govoriti o svojoj zajednici lokalnoj, pa onda možemo govoriti i o stanci, pa tek onda pojedinaca. I kada se ovo prvo barem dvoje ispuni onda interesi pojedinca su apsolutno legitimni unutar toga svega. Naravno, problem je kada se samo gleda ono zadnje. Ali ako se nekada sve podudari, dapače to je možda najidealnija solucija. Već sam rekao ispred Kluba, čujemo svakakve razloge da je netko zamislite uzeo koju kunu više bankama, financijskim institucijama. Kolega Sokol je to vrlo dobro registrirao i idemo sada mi njih braniti, a oni su inače najveće zlo po nekima. Ali ono što zapravo to znači je da je to bila i ostala privatna kompanija koja se financirala privatnim novcima. Očigledno da je zakon mogao biti bolji. Potpredsjednica je platila taj danas. Povjerenik je platio taj danas. U tadašnjem okviru sigurno je ta naknadna pamet, ti generali su toga svjesni. Politička odgovornost je plaćena i to je bilo svima jasno. To je nepotrebno bilo ja se slažem, ne može nitko reći da je to dobro, na ovaj cijeli postupak da je bacilo jednu mrlju koju nije trebalo. Ali mi ne možemo radi jednog drveta zaboraviti na šumu i koncentrirati se na to drvo ispred sebe, pa makar cijela šuma izbori to je ono što taj luksuz mi nemamo. Kada govorimo o novcima, privatnim novcima ja nisam čuo niti jednog vjerovnika da je rekao ja ne želim, da su to preveliki iznosi da se time izbija neki iznos iz njihovog džepa. Apsolutno bi to bilo onda legitimno i propitkivati. Dok oni šute meni nisu jasni motivi onih koji to napadaju, osim ako stanemo na neke ljudske motive ljubomore, zavisti, netko zamislite zarađuje na nečemu kako su usude, drugi ljudi žive lošije ja ovdje radim za 10 puta, 100 puta manjih novaca, nikada neću vidjeti takve novce pa neće ni oni. Znači, to su neke ljudske onako sitne strasti. I kada govorimo o tim iznosima meni je bitnije, znate jedna kriva poslovna odluka može koštati daleko više i biti dalekosežnija nego bilo kakav trošak koji je bio u provedbi vani. Ovaj, s time iščitujem da je ovaj prijedlog za povjerenstvo ništa više nego postupak skidanja odgovornosti predlagatelj koji su sudjelovali u tome i opet pokušaj nametanja političkih tema koji neće donijeti ništa novoga i nikakvu dobrobit građanima, a ni zaposlenicima koncerna. Jer ja ovdje danas nisam čuo niti jedan jedini argument koji će pridonijeti boljitku naših građana, zaposlenika ili naših tvrtki, niti jedan. I onda čemu sve ovo? Mi nećemo u tome sudjelovati to sam rekao iz ovih razloga naravno iz ovih formalnih gdje opet se ispreplićemo sa državnim institucijama koje dalje istražuju i gdje smo neke stvari imali već u prethodnom povjerenstvu koje je prestalo, nije završilo s radom itd. Zaključno. Mislim da je ova tema koja će i dalje biti aktualna bez obzira imali mi ovo povjerenstvo ili ne. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. I sada imamo na kraju ispred Kluba zastupnika Živog zida i Snage završno. Gospodin Branimir Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, da bismo znali što se dogodilo u Agrokoru, dovoljan je podatak da je mentor cijeloj priči bio Borislav Škegro, kralj pljačkaške pretvorbe i privatizacije krajem 90-tih godina koja se odigravala po sljedećemu modelu. Pronađe se tvrtka koja ima probleme, koja ima dugove i nakon toga kreće neprijateljsko preuzimanje, dionice tvrtke naglo se sruše u bescjenje, poslije toga se te dionice kupuju za vrlo male iznose, nerealno niske, kad se razvlaste bivši vlasnici onda se vrijednost tvrtke podigne i dalje preprodaje. Nije problem u tome što bi to radile kriminalne skupine ili što bi to radili lešinarski fondovi kojima je to na koncu konca i osnovna namjena, njihov zadatak, barem prema teoriji ekonomije, nego je problem što je to bio upleten sam vrh državne vlasti na čelu sa gospodinom BORG-om, predsjednikom Vlade Andrejem Plenkovićem. Njihov je cilj bio srušiti dakle dionice Agrokora, što su uspjeli, one su dan danas na 5% vrijednosti koje su bile u odnosu na ožujak 2017. godine i podijeliti BORG-ovcima i nešto malo tvrtki predati u ruke Amerikancima. Pri tom se pojavio samo jedan mali problem, problem koji je vremenom postao veliki, a to je da se gospodin Ramljak zamislio da će iz cijelog tog postupka isključiti rusku Sberbanku koja je potraživala 1,1 milijardu eura. On je tu podnio i pravne postupke da se Rusi isključe. Onog trenutka kada se Rusi nisu mogli isključiti, kad je postalo jasno da će se vratiti u postupak nagodbe, gospodin Ramljak morao je podnijeti ostavku, a zajedno s njim morala je podnijeti ostavku i njegova mentorica gospođa Dalić. I to je sukus cijele priče. Ipak za utjehu gospođi Dalić i njihovim BORG-ovcima ostali su im visoki honorari iz konzultantskih ugovora koji nikada nisu realizirani, ni jedna minuta konzultacija nije napravljena. 500 ili 700 milijardi kuna s PDV-om, ne znam koliko tih konzultacija izvučeno iz Agrokora, to se podijelilo BORG-ovcima, to se podijelilo političarima iz HDZ-a, vjerojatno u bijelim vrećicama kao što je to i običaj bio i do sada. U bilo kojoj uređenoj, civiliziranoj, normalnoj državi na svijetu već bi odavno cijela ta skupina, zajedno sa svojim nalogodavcima bila iza rešetaka, bila bi procesuirana, a u Hrvatskoj se slavi kao književna nova kolonija koja ima pravo uzurpirati Nacionalnu i sveučilišnu knjižnicu i tamo prodavati pamet kako su oni napravili nešto korisno za hrvatsko gospodarstvo, spasili tvrtku, imaju uspješne ekonomske pokazatelje, a rekao sam vam i ponovit ću vam još jednom. Prihodi od PDV-a u kolovozu pali su za 14%, industrijska proizvodnja pada 11 mjeseci za redom, javni dug nikada nije bio viši, iznosi 300 milijardi kuna, ništa u Agrokoru niste riješili jer su dionice i dalje skoro pa bezvrijedne, otkazi su podijeljeni, ruski državni tužitelj je istražio cijelu stvar, vodi se dakle, istraga i na DORH-u, prema tome to što ste vi napravili nije bilo ništa drugo nego jedna obična kupovina vremena kako biste barem dok vaši mandati traju izbjegli ono najteže, a što će neminovno uslijediti, a to je kazneni progon. Izbjegavate istinu, to ste dokazali nebrojeno puta, i smjenom gospodina Cvitana i smjenom gospođe Dalije Orešković, i promjenom Poslovnika Sabora i promjenom, gušenjem rada saborskoga istražnoga povjerenstva, dakle, vaš premijer je govorio da su to samo hibridna ratovanja, da su to šale, pa onda kad se morao suočiti s činjenicama je rekao neka savjetnici vrate novce. To je rekla čak i predsjednica države, ali do dan danas ona te novce, te novce savjetnici nisu vratili a oni su lijepo, mudro zašutili. Prema tome, svakome tko zna zbrojiti dva i dva zna da je dakle, HDZ jedna kriminalna organizacija koja maltretira ovu zemlju već 28 godina, koja je korupcijom prožela sve pore društva i da neće biti mira tako dugo dok oni konačno ne odu u ropotarnicu povijesti gdje im je već odavno mjesto. Hvala lijepo.
I sada, u ime predlagatelja govorit će gospodin Tomislav Panenić.
Hvala lijepo. Cijene kolegice i kolege, zahvalit ću se svima vama i pojedinačno koji ste sudjelovali u raspravi kao i onima koji nisu ali su pažljivo pratili. Nadam se da ste evo, i uz brojne kritičke osvrte i uz one argumente koji bi trebali poduprijeti ovu inicijativu donijeli svoju odluku. Ja se na kraju uvijek pitam, a što oni koji nisu danas ovdje bili, slušali, sjedili, kako oni donose svoju odluku sutra. Oni donose odluku ili na osnovu medija koji će nešto napisati ili će donijeti odluku na osnovu knjige ili će donijeti odluku onako kao netko treći odluči. Mislim, nažalost to je modalitet u kojem mi djelujemo ovdje, ali sam htio možda malo i onako i prema meni osobno i prema vama reći da u biti vrlo je zahtjevno donositi odluku o nečemu o čemu mi predlažemo da stvori upravo jedno povjerenstvo koje bi ne na ovoj razini koja je politička isključivo, koja treba glasati za ili protiv, nego utvrđujući činjenice od onoga trenutka kad su nastale okolnosti u kojima se možda donijela odluka, na način koji je pogodovao nekom, gdje možda su prozivane brojne osobe i koje su s vama i u dobrim odnosima, koje poznajete i iz vaših političkih stranaka. Da li to ne stavlja zapravo jedno ključno pitanje, želimo li mi zapravo točno proći sve te korake. Puno puta smo se pitali da li su knjige koje su napisale komunističke vlasti o događajima nakon Drugog svjetskog rata odražavale stvarnost koja je bila. Danas u slobodnoj demokratskoj Hrvatskoj, nakon protoka određenog vremena, da vidimo da to što je tada bilo napisano u tim knjigama ne odgovara stvarnosti, pogotovo kad nađete kosti ljudi koji su nesretno završili svoj život, koji nisu tada bili po volji režima, koji su stradali. Da li ćemo mi ostaviti možda neke kosti u ormarima koje će onda netko jednog dana čeprkati pa će utvrditi da zapravo i oni koji bili gorljivi u ovim raspravama bili u zabludi i reći, vidite da taj vaš rođak koji je tada bio cijenjeni zastupnik, zastupnica, nije govorio na osnovu činjenica nego na osnovu nečega što se kuloarima prenosilo. A kuloari su govorili i 2016. u negdje drugoj polovini 2016. još za vrijeme trajanja Vlade Oreškovića da vibracije iz okruženja Agrokora pokazuju da tamo nešto nije u redu. Naravno, nije to bilo toga intenziteta nije bilo te jačine, ali je bio strah. Bio je jednostavno strah i ono što danas puno puta je rečeno, padom takvog velikog sustava, stečajem koji bi se dogodio sigurno bi bilo naše gospodarstvo uzdrmano, trebalo se nešto poduzeti, tako da nije čudo, da u biti svi su pokušali saznati dio događanja u sustavu koji je bio zatvoren oko Ivice Todorića, gdje čak i njegovi direktori su govorili da nemaju svi pravo na saznanje o svim informacijama, da odluke se donose unutar samo određenoga dijela Uprave. To vam je prilika negdje do tamo kraja 2016. gdje onda 2017. na prvom susretu MOST-a, zastupnika MOST-a nezavisnih lista, predsjednik MOST-a je zapravo rekao jednu bitnu stvar, razgovaralo se o puno problema koje će možda trebati rješavati što će biti tekuće, rekao ali ljudi, sve to skupa što danas smo razgovarali, to će izgleda nažalost biti sitnica u odnosu na ono što nas čeka. Čekao nas je Agrokor. Znači, ali u tom ozračju sumnji koje su se pojavljale u krugovima, pa na kraju evo slušali ste i guvernera, koji je rekao još od 2012. ima opravdane sumnje ali nije mogao izaći s njima, nije imao način kako izaći jer nije imao možda da kažemo taj, osjećaj da treba na nešto upozoriti. Dodijeljeni su novi krediti, dodijeljena je nova potpora, dodijeljena su sredstva hrvatskih građana iz HBOR-a upravo tom sustavu. Donesena je odluka gdje im je uručen novi milijune za projekte koji se nisu realizirali, koji su ostali zapravo novac hrvatskih građana. Naravno da 2017. isto tako, na početku samom, nije bilo jednostavno uvjeriti ni aktualnoga premijera da se nešto događa. Smatrao je da pretjeruje se, da to što je rečeno jednostavno je možda prenaglo. Da nije takav problem, sada sa odmakom godine dana vidimo da je to stvarno bio veliki problem, da je to problem bez obzira što mnogi kažu da je riješen, nije riješen upravo radi toga što brojne naše, domaće tvrtke, koje su osnovane domaćim, hrvatskim kapitalom, koji zapošljavaju hrvatske građane, napravile su i napravit će značajne otpise na Agrokoru. Ne samo to da će ostati bez dijela svojih sredstava koji bi bio pogon hrvatskog gospodarstva nego isto tako ostat će i bez onoga dijela koji im je pretvoren u nekim omjerima u neke udjele, koje će opet biti im blokirani. Da nešto su dobili, dobili su oni najmanji, doduše ne svi jer neki nisu imali sreće da su prva ruka prema Agrokorovim kompanijama, nego su bili preko nekoga, ti nisu uspjeli naplatiti onaj cijeli iznos, ali gledajući ukupnu svotu, to je najmanji dio. Velik je za one koji to potražuju ali generalno je najmanji. Sva ostala potraživanja od vjerovnika koja sada iskazana su, značajno veća, otpisi koji su sigurno uništili jedan dio supstance koja, na koje se treba obazirati, razvoj hrvatskoga gospodarstva. Pa i za vladajuće sigurno bi bili ekonomski pokazatelji, pokazatelji rasta, pokazatelji industrijske proizvodnje, puno boljih, kvalitetniji, lakše branjiviji, upravo da je, da taj problem nije postojao. Imali bismo vjerojatno veći optimizam u društvu. Kada se vratimo na proces koji se događao među osobama koje su tada obnašale političke dužnosti da trebaju donositi odluke, stvoreno je unutar javnoga prostora brojnih, brojne oprečne izjave, gdje hrvatski građani izgubili su osjećaj više za to što se tu točno dogodilo, tko je gdje, kada, u koje vrijeme, sudjelovao, tko je na kraju imao tu financijsku korist, možda od potonuća, spašavanja jednoga sustava, Agrokora i ne možemo vratiti prošlost i nećemo je vratiti. Ne možemo taj financijski dio oporaviti jer njegovo dokazivanje nažalost ni državne institucije, koje se bave upravo sa kriminalnim radnjama nisu imale snage, alata, mogućnosti, dubinski ući i to razlučiti. Ali upravo zato i ovaj prijedlog koji je išao ispred 16 zastupnika je bio, ajmo rasvijetliti političke odgovornosti. Ajmo rasvijetliti da nam se ne pojavljuju ljudi koji su sudjelovali možda u nečasnim radnjama, koji su ostvarili svoje neke osobne ciljeve ili ciljeve povezanih osoba i koje će kontaminirati rad i ovoga saziva Sabora, Vlade, institucija koje okružuju, institucija koje nisu djelovale. Mislim da je tu i upravo ispravno pokrenuti ovakav istražni postupak koji bi utvrdio činjenično tko je, kada, gdje bio, o čemu je razgovarao, tko je točno što predlagao. Ali složit ćete se kao što svi tražite da pravosuđe koje na žalost nije dovoljno efikasno provede istražne radnje u kojima će se čuti stajališta svih strana … tako i ovdje govorili bi svi uključeni. Da li ćemo mi ovu knjigu koja je sada izašla jučer, možemo reći prigodno je izašla. Bio je medijski događaj koji je obilježio jučerašnji dan staviti i reći ovo je istina. Prije nego što uputite samo repliku evo prema meni u ime predlagatelja, ja bih molio da svatko od vas potvrdi da to što je napisano u knjizi to je istina, apsolutna istina, jedina istina i da stojite iza toga, prvenstveno oni koji razmatraju da zahtjevi za istraživanjem nisu relevantni, a kamoli da nije bilo tako kako se predočava sada od strane vladajućih. Ja ću vas samo zamoliti da stanete odgovorno i kažete da, potvrđujemo to što je napisano to je upravo tako. Reći ću vam samo jedno. Ne možete znati. Ne možete znati, ne možete znati zato što niste bili na tome pojedinom sastanku. Niste sjedili tamo. Ali ću vam reći, ja sam sudjelovao na jednom sastanku na kome je pred saborskim Odborom za gospodarstvo ista ta autorica iznijela neistine. Otvoreno, javno pred svim medijima potvrdila je nešto što je kasnije pokazalo se da je neistina i čvrsto je stajala, gledala nas je u oči, nije ni trepnula. Znači, to su osobe koje mogu stati uvjerljivim rječnikom govoriti, biti dominantni čak na takvim događanjima i izreći laž da ne trepne. I ja bih bio rado povjerovati da bilo koje književno djelo kao ono što je jučer izašlo je apsolutna istina, da nije dotjerano onako kako autoru odgovara. Ali evo, vladajući gospodo, dame iz HDZ-a kažem niste vi autori. Autor je Martina Dalić. Autor je i onaj tko je oblikovao, pomagao u oblikovanju te knjige, tko je radio i recenzijski. Svi su oni dodali nešto. Imat ćemo onda dotjeranu zapravo jednu 2017., jednu, zapravo ono što je trebalo povjerenstvu pokazati činjenično ovo će biti stajalište jedne strane. Sada nakon sutrašnjeg ovoga glasovanja ukoliko bude odbijeno ja bih preporučio da makar donesemo zaključak da svatko od tih uključenih napiše svoju knjigu, pa ćemo onda imati jednu cjelovitu literaturu iz koje će neke buduće generacije naših ekonomista moći izučavati i različita stajališta o ovome i probati donositi zaključke. I vjerujete mi da će biti zaključak samo jedan na kraju. Željeli smo saznati možda i tada dok su svi ti koji su tvrdili da je tako bili na političkim pozicijama dok su bili bitni u ovome društvu da su donosili istinite, vjerodostojne odluke. A na ovaj način imat ćemo ponovno nepovjerenje upravo u ključne donositelje odluka u ključne dionike vlasti. Možda sada ovo izgleda ovako malo da sam se izrazio literarno, ali vjerujte mi da poslušao sam bio danas tijekom dana i ovdje dok sam bio sada u sabornici vaše izjave. Ne može se iz njih zaključiti što je točno tu bilo bitno. Svi smo utvrdili, zakon je donesen to je nepobitno. Došli smo do određenog stupanja usuglašavanja. Vjerovnici su donijeli nagodbu. Trgovačko društvo treba sada da je provede. Bit će nova vlasnička struktura. Događat će se promjene i ok. To je činjenica koja je takva. Ali kada slušam i određene kolege koje napadaju sve ove dionike toga vremena da su imali imovinsku korist, da su sudjelovali u nečasnim radnjama, da su milijuni postali i milijarde vremenom znači od možda milijun, dva, tri, sto milijuna, sada je već počelo čuo sam danas izjave i 500 milijardi ako sam a dobro sam čuo. Znači, bilo je 500 milijardi je rečeno. Ako ne budemo to presjekli … … [[Upadica iz klupe, ne razumije se.]] Pa zamislite, do gore nije se dobro možda nešto čulo, a kako će tek onda biti među onima koji trebaju popratiti. Nemojte da jednoga dana postane da stvarno krah Hrvatske države se počne propitivati jel' nastao iz konzultantskih usluga iz jedne skupine Borg ili iz možda jednoga Night Head koji je vjerojatno sumnja se ostvario prioritetne informacije sudjelovao u financiranju nečega iz čega su znali da će imati gotovo sigurnu, brzu povratnu naknadu. I zapravo time otvaramo novo poglavlje. Nadam se samo da stajalište će ostati, danas sam poslušao i kolegu Bačića koji je rekao da prvenstveno znači traje određena vrsta pravosudnog postupka da zakon tu je jasan što se tiče Kluba HDZ-a, da do okončanja toga postupka neće podržati niti jedno povjerenstvo. Onda se postavlja ono pitanje ok, jednoga dana kada završe ti određeni postupci ako ponovo ovih 16 zastupnika postavi to pitanje da li će tada biti podržano da se provede? OK, možemo čekati, jer vjerujem da, nadam se u ovom slučaju da će pravosuđe biti dovoljno brzo, da nećemo imati opet 10 godina odmaka pa da bismo onda dočekali da npr. jedan premijer, Sanader, bude osuđen na 2,5 godine, praktično je to na razini delikta ispadne umjesto da se stvarno ocjenjuje šteta koja je nastala u RH. Ali to vrijeme koje gubimo, zapravo postane obilježje svih onih koji su sudjelovali u branjenju pozicije koja će jednoga dana biti neobranjiva. Odavde možemo jedino poslati poruku građanima jer poruku političarima smo poslali. Izgledno je da sutra na samome glasanju ovaj prijedlog neće dobiti potporu. Ali ono što građani trebaju znati da jednostrana komunikacija koja se preferira, koja je na kraju prikazana i kroz knjigu Martine Dalić ne može biti istina, ne smije biti istina i upravo je zato i pravo hrvatskog građana da traži od zastupnika i u ovome Domu, da traži od svih uključenih da se zauzmu za raščišćavanje situacije. Jer ta situacija dogodila se u prošlosti pa nije radi toga niz puta spomenuto da gospođa Dalić dolazi iz kruga gospodina Borisa Škegre. Zašto to se povezuje? Pa povezuje se s onim negativnim aspektima koji su bili u ne tako davnoj prošlosti koji izgleda imaju ili recikličke ili cikličke pojavnosti, ja bih rekao da su možda i stalne a to je da postoje određene interesne skupine koje u svakoj vlasti pronađu model kako da ostvare svoje ciljeve. Nekad ostanu neprimijećene, nekada stvarno prođu da njihova možda za hrvatsko društvo štetna djelovanja nisu otkrivena, nisu možda toliko pogodila običnoga čovjeka ali ovaj puta na slomu Agrokora definitivno da je vrlo teško nekome objasniti da je netko uzeo stotine milijuna kuna i da je sve u redu. Da je jedna osoba imenovala članove privremenog vjerovničkog vijeća i da je to ostalo tako da zakon se nije morao provesti u cijelosti, nisu trebali vjerovnici imenovati svoje predstavnike, ne samo da ne možemo donijeti ovu odluku nego bih rekao da bismo trebali raspravljati i o samom zakonu da li ćemo ga možda u ne daj Bože nekoj drugoj prilici donositi upravo, zapravo i mijenjati da nam se ne dogodi ovakva situacija da možda jedna, ne možda nego sigurno jedna dobra namjera da se sustav Agrokora spasi, da ne propadne, da ne povuče za sobom sve ostale kompanije, da se ne pretvori u jednu političku manipulaciju iza koje zapravo ne stoji političari koji bi trebali biti odgovorni nego stoje interesne grupe koje stvaraju okruženje u kome politička borba je ključna da bi se obranilo njihovo sudjelovanje, da bi se prikrilo njihovo sudjelovanje. Tako da, želja mi je još jednom apelirati da trebamo imati prema sustavu Agrokora jasnu, slikovitu istinu koja neće biti papirnata istina, koja neće biti lokalno medijska istina nego koja će biti istina koju je iskazalo Istražno povjerenstvo. Jedno je bilo u pokušaju pa je zaustavljeno, drugo izgledno je da sutra neće nastati, kako bi rekli ljudi, treća sreća je možda kada ova vlast ne bude od ove vladajuće većine, da će netko pokrenuti i onda će polako nagrizati vas radi toga što ste se uporno borili za nešto u čemu niste sudjelovali. Ja mislim da sada možemo reći, evo 7 je sati navečer, da ćemo imati još evo jedan niz replika na koje ću pokušati dati odgovore, ali ako očekujete od mene da ja dam odgovore onda zapravo pogrešna sam meta, pogrešna meta je i ovih mojih 15 kolega koji su potpisali zahtjev za pokretanje radi toga što smo mi očekivali da povjerenstvo da odgovore koje ćete vi pitati. Prema tome, ono što želite meni reći sada ja ću vas uputiti da bi bilo najbolje da sutra potporom povjerenstvu uputite kao vaš poziv kao točke o kojima će se raspravljati na prvoj njegovoj sjednici. Sve ostalo mislim da smo čuli, čuli smo vašu argumentaciju, čuli smo argumentaciju i kolega koje podržavaju ovaj prijedlog. Ovo je samo, će na kraju biti bal, bal onih koji žele kroz završne argumentacije prema predlagatelju stvoriti novo okruženje u kome se promatra da je ovo želja za nečijim rušenjem, da je ovo želja za naslađivanjem nad možda HDZ-om, ne ovo je samo želja da imamo stvarnu istinu. Pa na kraju ono što se predlaže je povjerenstvo u kome bi opet vladajuća većina dali većinu svojih predstavnica. Prema tome, nema straha, nema hajke, nema bojazni, samo argumentacija. Pozivam vas evo da uputite vaše replike, rado ću odgovoriti. Hvala lijepo.
Stavite… u redu, u redu, gospodin Grmoja stavili smo vas. Stavite, dobro, u redu neka vaše supruge znaju da radite da niste negdje drugdje, stavite gospodina Šukera isto. Gospodin Klarić.
Uvaženi kolega Paneniću, moram priznati da je nas ovdje impresionirala vaša rasprava kao bivšeg ministra gospodarstva koja se cijela temeljila na kuloarima. Da ja previše ne dužim, a vi ste sami spomenuli u nekoliko navrata pitanje tko je, kada i kada bio, pred kraj ste nam rekli da ste vi pogrešna meta da nam date odgovore, pa ja vas sada pitam gdje je Božo? On je sudionik svih ovih događanja, on je prava ta meta koju bi mogli, htjeli postaviti ovdje pitanje, predlažete nešto, tražite osnivanje povjerenstva a glavnog sudionika ovdje nema. Čitavo vrijeme ga nema, kolega Grmoja je rekao da je na nekom sastanku, ili se sastanak odužio ili bi se ja zabrinuo da se čovjeku nije nešto dogodilo. Nema Bože, di je Božo?
Odgovor, izvolite.
Evo, hvala lijepo na vašem pitanje, jasno smo rekli ono, podržite sutra povjerenstvo, prva osoba koju treba pozvati upravo je Božo Petrov. Možda, ja bih samo rekao važnost koju, meni je drago da pridajete važnost gospodinu Boži Petrovu, to samo pokazuje njegovu veličinu i želju zapravo inicijativu da se ovo raščisti, to je ispravan put. Ja isto pozivam Božu Petrova da bude na istražnom povjerenstvu, da da svoj iskaz kao i svi oni koji su uključeni, tako da tu se pridružujem vašem zahtjevu i to trebamo sutra svi skupa izglasati. Hvala lijepa.
Gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi kolega Panenić, dakle, čiste ruke, jednom je spomenuo premijer Plenković, ja sam iz grupe zastupnika koji je glasao i za pred stečajne nagodbe a i za ovaj zakon o izvanrednoj upravi. Ja se s time ponosim, ja se toga ne stidim. Riječ je o spašavanju radnih mjesta i svega onoga što se dogodilo i u kompaniji Agrokor a prije u svim onim poduzećima. Kad se donosila pred stečajna nagodba, imali smo 50 milijardi unutarnjeg duga, 50 milijardi neplaćenog poreza, u ovoj državi je bilo normalno ne plaćati poreze. I ja u tom smislu smatram da je trebalo nešto učiniti. Ono što se ne slažem, evo kolega Bačić je to danas rekao više puta, nije Vlada donijela, Hrvatski sabor je donio Lex Agrokor, i Zakon o izvanrednoj upravi, Hrvatski sabor i zato i smatram da, pa zašto Hrvatski sabor ne bi imao istražno povjerenstvo, jer ja kao zastupnik ne moram znati što je poslije bilo s tim zakonom. Ja sad čitam šta je gospođa Dalić napisala, vjerujem, ne vjerujem, nije važno, ali ja ne znam, ja jedino mogu znati kroz istražno povjerenstvo, u tom smislu ja to podržavam.
Hvala vrijeme, izvolite gospodin Panenić.
Hvala. Kolega Žagar, zapravo da, sami ste rekli, ne želite biti ovdje jednostrani, želite znati ono što je ovdje izglasano, gdje u biti u svim zakonima sudjelujemo jer smo podržali, nismo, suzdržani bili. Što je točno nastalo njegovom provedbom i ako postoji određena sumnja, da ne ispadne da je to možda ono što je kod nas uvijek podjela sumnja, lijevi, desni, i to, nego želimo znati stvarno tko je, nije to podjela na objavljenu knjigu, neobjavljenu knjigu, nije to podjela na oni koji su izašli iz Vlade, oni koji su ostali Vladi, nije to podjela na vladajuće ili opoziciju, to je zapravo podjela na ono što su istine i samo istina i jedino istina i nadam se da ćemo imati priliku, ako sutra se podrži, saznati upravo istinu koja ne prepoznaje podjelu.
Hvala. Gospodin Bauk.
Razlog zbog kojega HDZ navodno neće podržati povjerenstvo je što je otvoren sudbeni postupak. Na koji od točaka je otvoren sudbeni postupak? Okolnosti koje su prethodile izradi Lex Agrakora, koji kada donio odluku o modelu rješavanja problema u Agrokoru, okolnosti formiranje grupe BORG, kako je grupa BORG izradila Zakon, tko je od državnih dužnosnika bio upoznat s radom BORG, to je autor nacrta Zakona koji je upućen u zakonodavnu proceduru, okolnosti izbora savjetnika za restrukturiranje Alex parnera, djelovanje izvanrednih povjerenika i njegovih zamjenika u postupku izvanredne uprave ili djelovanje privremenog vjerovničkog vijeća. To su točke, gdje je otvoren sudbeni postupak? Koji od ovih deset…koji je otvoren sudbeni postupak, o tome se nikad za ništa ne bi moglo osnovati istražno povjerenstvo jer uvijek možete naći neku blagu poveznicu između nekoga o povjerenstvu i ono za INU, da je netko na benzinskoj maznuo gorivu, mislim otprilike. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin Panenić.
Pa vjerujte mi kolega Bauk da poveznica bi bila nakon što bi povjerenstvo završilo svoj rad. Ja vjerujem iz puno ovoga da ima elemenata da bi tada i Državno odvjetništvo bilo zainteresirana strana za zaključke istražnog povjerenstva. Tako da, nadam se da ove točke koje ste nabrojali, koje su sadržane u prijedlogu, će ako ne kroz ovo istražno povjerenstvo, koje vidimo da nema političku, trenutno nema političku podlogu, možda do sutra dobije, dobiti možda podlogu kroz neku drugu političku opciju koja će doći nakon ove koja ne želi o tome da se razgovara.
Gospodin Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Panenić, kažete netko je uzeo stotine milijuna kuna. to ste rekli, točno sam zapisao što ste rekli, priča se. Priča se svašta, ali vi kao saborski zastupnik, bivši ministar gospodarstva imate integritet, vi morate nešto reći kad iza tog kažete morate stajati, kad kaže netko drugi to meni ne zvuči zbog toga sam se i javio. Da su novci nekome uzeti ili ukradeni, pa bi valjda oni čiji to novci se bunili više vi i ja. Ali ne da se nisu bunili nego su sa 80% digli ruku to podržavamo. I nitko nam nije … [[ne razumije se]] novaca. I niste vi pogrešna meta kolega Paneniću. Vi ste predsjednik saborskog Odbora za poljoprivredu koji tjedno gotovo ima tematske sjednice, pa vas pozivam da kao predsjednik Odbora lijepo sazovete tematsku sjednicu u kojoj ćete propitkivati utjecaj Zakona o izvanrednoj upravi u sistemskim društvima na hrvatski agrar, pa da vidimo koliko i na koji način je on pomogao.
Hvala. E dobro i s obzirom na opće popuštanje koncentracije, a ne, prvo odgovor.
Ok, onda ćemo ovako. Zahvaljujem se na ovome prijedlogu. Naravno da jako je bitno da kažem na Odboru i bio sam na Odboru za gospodarstvo pa smo tamo utvrdili zapravo da dolaze nam osobe koje su u toj funkciji potpredsjednica Vlade Martina Dalić koja nas je slagala. Što … [[ne razumije se]] da napravim ponovno sjednicu Odbora za poljoprivredu pa će mi doći netko mazati oči meni ili nekima drugima? Možda bi to i napravio ali nemamo kvoruma radi toga što nikako zastupnicima nije jasno da trebaju dolaziti na sjednice odbora i to treba jasno i glasno reći da na sjednice odbora bi trebalo izgleda upravo staviti ovakve kamere da ljudi vide o čemu se razgovara i tko sudjeluje. Jer ovo stvarno nekada bude i degutantno da trebamo donositi stručnija mišljenja, nego što će možda biti politička rasprava ovdje, ali nema zastupnika. I onda se ovdje raspravlja politički, a na kraju što? O čemu? O naklapanjima, a ne ono što je na odboru trebalo od predstavnika predlagatelja saznati.
Hvala. I kao što sam rekao prije, s obzirom na opće popuštanje koncentracije uvažavamo i dvije postreplike. Prvu postrepliku ima gospodin Grmoja.
Hvala. Poštovani kolega Paneniću mislim da je ovdje ključno pitanje tko želi Istražno povjerenstvo o Agrokoru, a tko ne želi. Kolega Bauk je sada pročitao znači točke u odluci i nigdje se u tim točkama u odluci ne može vidjeti da se o bilo čemu vodi nekakav postupak. I jasno je da Hrvatska demokratska zajednica, HDZ-e, Andrej Plenković želi zaključiti ovu priču o Agrokoru. Imali smo predstavljanje knjige. Danas je to kažu na Jutarnjem, sada sam se smijao, kažu knjiga je planula kao da se prodavala, dijelila se uz normalnu naknadu Jutarnjeg lista koja ide svakoga dana. Ali je naslov na Jutarnjem da je knjiga planula tako da je zanimljivo kako se to prezentira. Mi tražimo Istražno povjerenstvo da se sve ispita. Nemamo s ničim problema. Tražili smo ga i onda. Tražimo ga i sada, a vidimo tko se tog Istražnog povjerenstva boji i to je jedino pitanje ovdje.
Gospodin Panenić odgovor.
Poštovani kolega Grmoja, zapravo ja se bojim samo da ne dođemo u situaciju da više ni sami sebi ne vjerujemo. Jer od svih ovih činjenica koje se navode više ne znamo koja je stvarno činjenica. Možda neka činjenica pripada nekom drugom periodu prije, kasnije? Možda neka stvarno pripada određenom sastanku na kome su se donosile bitne stvari? Možda na nekome se dogodilo nešto što je stvarno izazvalo prevrate koje smo mi kasnije teško mogli primijetiti kod samoga prijedloga zakona? Ali vidimo da postoje razlike u odnosu na slične prijedloge na primjer u odnosu na talijanski prijedlog ono gdje su nekim slučajem izostavljeni baš jedan od članaka koji bi onemogućio puno toga što je postalo suspektno tijekom provedbe zakona. Sreća naša pa nismo bili u to vrijeme da nas se optužuje. To je jedino što me osobno zadovoljava da kada se to krenulo na taj način provoditi da nismo bili dio te vlasti.
Hvala. I doista posljednja postreplika ono debelo zakašnjena replika. Oprostite, dajem vam riječ da replicirate [[Upadica: Ne. Zašto?]] Izvolite.
Kolega Panenić, ja sam iskreno govoreći očekivao od vas da kao bivši ministar gospodarstva da ćete iznesti nekakve činjenice, sublimirate ono što se govorilo i dati nekakve nove argumente za ono što ste predložili. Međutim, dvije činjenice su ostale nepobitne, a to je da vjerovnici se ne bune. Onih nekoliko je pokrenulo sudski spor. Zaposlenici se ne bune. Oni su u cijeloj ovoj priči najbitniji. I sada dolazimo u jedno, da sudionici jednog razgovora različito interpretiraju te razgovore i normalno da ih mi različito tumačimo. I ja sam očekivao od vas kao predlagatelja da ćete meni kao nekom tko nije sudjelovao ni u donošenju Lex Agrokora ni u tim razgovorima da ćete mi dati dodatni argument zašto bi ja to eventualno trebao podržati, jer radnici i vjerovnici mi to nisu rekli da ih podržimo jer oni su zadovoljni. Rade. Vjerovnici su nešto naplatili i očekuje se da će proces ići dalje normalno. Ali kažem vam od vas kao bivšeg ministra gospodarstva nemojte me samo tjerati da vam spominjem jedno vaše obrazloženje nekog poskupljenja.
Hvala. Odgovor gospodin Panenić.
Hvala lijepo. Evo ja bih s obzirom da evo dao bi i vama odgovor na ovo. Znači nisam ja taj koji ovdje trebam, niti vi, niti svatko od nas pojedinačno reći što je činjenica. Upravo zato povjerenstvo je trebalo. Ja ne znam zašto inzistirate da ja trebam reći neku činjenicu pa da onda bude predmet ono jel' to možda istina, nije istina. Ja bih tražio, tražimo tijelo u kojem ćete vi imati najveći broj predstavnika da utvrdi stvarnost koja jest takva ono da ne budemo ovdje razmatrali tko je možda nesretan kod vas. Jel' ima netko tko možda nije nešto dobio pa možda mu smeta da se utvrdi da je netko dobio. Onda ćete se naći nesretni jer ćete vidjeti da možda neki su sudjelovali u nekoj podjeli koja nije bilo druge. I možda je dobro s te strane da se ne … … [[Upadica iz klupe, ne razumije se]] Jel' mogu da završim samo?
Molim vas, molim vas.
Jel' mogu da završim? Evo ako mi možete [[Upadica Radin: Molim vas zaustavite. Imate još 10 sekundi. Izvolite.]] Evo ja bih samo htio reći ono, ali zašto ostavljate da vas to vrijeđa. Osnujte povjerenstvo i nećete uopće biti povrijeđeni.
Gospodin Šuker ima povredu Poslovnika.
Dakle, vi ste gospodine predsjedavajući pogriješili kada je gospodin Panenić govorio ovdje i sada. U članku 232. našeg Poslovnika se kaže da govornik može govoriti o temi koja je tema dnevnog reda. Gospodin Penenić je otišao nešto, očigledno ga nešto škaklja, ja to uopće nisam spominjao, mene to ne škaklja, ali obično ljudi pričaju ono što, češu se tamo gdje ih svrbi.
A na osnovi kog članka, možete još reći?
232. sam rekao gospodine predsjedavajući.
Jeste, dobro. Meni sad predstoje dvije stvari, ili da prijeđem preko toga ili da dam dvije opomene i da vam ne kažem što ćemo imati sutra na dnevnom redu. Budući da ću prijeći preko toga, zaključujem raspravu, glasat ćemo sutra o tom prijedlogu, a sutra ćemo nastaviti sa Godišnjim izvješćem o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2017. godinu, a glasovanje u 12, a početak rada je u 9,30. Doviđenja, laku noć, idite i vratite se. SJEDNICA PREKINUTA U 19,22 SATI
Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Idemo sa glasovanjem kao i uvijek u petak u ovo vrijeme s tim da imam jednu ruku u zraku, poštovani kolega Grbin. Izvolite.
Evo mala ispravka gospodine predsjedniče danas je srijeda, nije petak, ali dobro, omaklo vas se. A naravno s obzirom na plan koji ste nam dostavili za glasovanje, prva točka je glasovanje o raspravljenom prijedlogu za osnivanje istražnog povjerenstva. Klub zastupnika SDP-a traži stanku u trajanju od 2 minute vezano uz navedenu točku, kako bi se dodatno konzultirali o našem stavu vezanom uz glasovanje, ali isto tako kako bi uvaženim kolegicama i kolegama iz HDZ-a dali priliku da još malo razmisle. Ja znam da su mnogi od kolegica i kolega bili prije par dana na predstavljanju knjige gospođe Dalić, ja znam da su impresionirani onime što je gospođa Dalić rekla, ali ja vas moram iz te iluzije izbaciti i moram vam reći. Sa lex Agrokorom nije došlo do kraja ortačkog kapitalizama u RH. Ortački kapitalizam u RH dobio je novi zamah. I zato vam dajemo još jednu priliku da razmislite da li ćete podržavati ortački kapitalizam ili ćete doista pomoći u prijedlogu koji je upućen, a to je da se taj ortački kapitalizam jednom za svagda u RH razbije. Ja ću sada završiti, a nastaviti će sa obrazlaganjem moj kolega Gordan Maras. Izvolite kolega.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege razmislite još jednom, skrivate od hrvatskih građana istinu što se desilo oko lex Agrokora, desetke milijuna kuna su izvukli vaši prijatelji, zaradili novce kakve nisu vidjeli u životu, to im je omogućila vaša Vlada. Gospođa Dalić koja je dala svoje viđenje stvari prije 2 dana, ali hrvatski građani imaju pravo čuti što je istina. Zbog čega niste za Povjerenstvo, zbog čega skrivate informacije, zbog čega će prije 2 dana ostati upamćeno kao kulminacija i potvrda svega negativnoga što se desilo u RH. Sa privatizacijom, ortačkim kapitalizmom, Agrokorom, Todorićem, Sanaderom i svima onima i nastavno sve danas do Andreja Plenkovića. Zbog toga nam ljudi odlazi iz RH. Nemojte to raditi, dajte da građani čuju što je istina, pozivam vas još jednom, ukoliko to ne dopustite, onda se sramite. Hvala vam lijepo.
Javlja li se još netko? Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime kluba zastupnika HDZ-a također tražim stanku kako bih, kako mi u klubu još jednom ponovili sve one razloge zbog kojih nećemo podržati osnivanje istražnog Povjerenstva iz nekoliko razloga. Prvi razlog je činjenica da bi osnivanje istražnog Povjerenstva bilo suprotno čl. 4-om Zakona o istražnim Povjerenstvima koji govori da se ono ne može osnovati ako je za, neko od pitanja zbog kojih se osniva istražno Povjerenstvo, otvoren sudbeni postupak. Kao što znate, otvoren je sudbeni postupak. Prema tome, u tom smislu, ja bi molio kolegu Marasa da mi ne upada u riječ. Ja sam šutio dok je on govorio. Prema tome ne može se osnovati istražno Povjerenstvo prema zakonu s jedne strane, a s druge strane upravo ova priča koja se pokušava nametnuti u javnosti kako je afera hot mail bila protuzakonita, kako je omogućila uzimanje naših novaca, nije točno. Ja bih ponovio da se radi o činjenici da su savjetnici koristili sredstva vjerovnika koji su prihvaćanjem nagodbe 4. srpnja jasno se odredili i prema radu savjetniku i prema svima naknadama jer sa više od 80% je vjerovnika prihvatilo tu nagodbu i time dalo suglasnost za rad izvanredne uprave i u dijelu koji se odnosi za rad savjetnika. I treća, ne manje važna stvar, a to je da je po kaznenoj prijavi od strane Živog zida i Slobodne Hrvatske, Državno odvjetništvo provelo izvide i utvrdilo da u tom procesu koji se odnosio na tzv. hot mail aferu, nije bilo nezakonitosti. Pa prema tome, iz svih ovih razloga klub HDZ-a traži stanku da se još jednom dogovorimo i potvrdimo kako nema mogućnosti za osnivanje istražnog Povjerenstva koje predlaže 16 zastupnika. Hvala.
Kolega Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. U ime kluba Živog zida i Snage tražim također stranku kako bismo se konzultirali oko glasovanja, dakle, za Saborsko istražno povjerenstvo za Agrokor. Obrazložit ću stanku. Pravno gledano, nije točno da postoje prepreke da se Povjerenstvo ne osnuje. Pravno gledano kaznene prijave od strane Živog zida, dakle, DORH je odbacio, rekao je da tu on ne vidi ništa sporno. Prema tome, pravno gledano, tu postoji i te kako temelj da se osnuje Saborsko istražno povjerenstvo, govorim o BORG-u i govorim o aferi hot mail. Tu nema pravnih prepreka da se takvo Povjerenstvo osnuje. A što se tiče šteta, i o tome da je to privatni novac, ja bi samo podsjetio da je RH imala dionice iz koncerna Agrokor i da smo tu izgubili veliki novac. Da su mirovinski fondovi u koje hrvatski građani uplaćuju, dakle, svaki mjesec, također izgubili veliki novac. Prema tome, to je, osim toga što sam sada naveo, između brojnih drugih razloga, itekako šteta za državu i za građane, ne samo na tamo nekoj privatnoj imovini. Hvala.
Hvala. Kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani.
Prije vas se javio kolega Richembergh.
Poštovani gospodine predsjedniče HS. Obzirom da su kolege iz SDP-a, HDZ-a i Živog zida već obrazložili da traže stanku vezano za konzultacije oko imenovanja Povjerenstva za slučaj Agrokor. Mi iz Kluba GLAS-a i HSU iskoristit ćemo ovu stanku, između ostaloga da zauzmemo poziciju u glasovanja, ali i da iskoristimo priliku da svim kršćanima reformacijske baštine čestitamo današnji dan, Dan reformacije ali isto tako i svim Slovencima njihov građanski praznik, kao i svim mojim sunarodnjacima Nijemcima koji danas slave Dan njemačke pismenosti. Jer je zahvaljujući prijevodu Biblije na njemački jezik utemeljen suvremeni njemački jezik. To je između ostalog pomoglo i Hrvatima jer su prijevodom na narodni jezik dobili Sveto pismo na svom jeziku i od tada počinje praktički standardizacija našeg materinjeg jezika ovdje u Hrvatskoj. I naravno uz žal što u hrvatskom društvu nema nešto malo više duha protestantizma.
Pridružujemo se i mi čestitkama. Kolega Grmoja izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče, u ime Kluba MOSTA tražim stanku kako bi se Klub MOST-a konzultirao, znači o Odluci koja je pred nama. Jasno je da ćemo mi tu Odluku podržati jer smo potpisnici, znači svi zastupnici Kluba Mosta. Ovo je drugi put da ovaj Sabor raspravlja o osnivanju saborskog istražnog povjerenstva. Prvi put je Povjerenstvo bilo osnovana ali je nažalost ugašeno nakon što smo imali priznanja na Povjerenstvu, jako važna, koja su pokazala kako je ova država funkcionirala u proteklom periodu. Imali smo priznanja bivšeg guvernera Rohatinskoga, da su ga Ivica Todorić, Zdravko Marić, Milan Kujundžić i Tomislav Karamarko nagovarali na politički angažman, što pokazuje da je Ivica Todorić imao bitan utjecaj ne samo na političare, nego i na guvernera HNB-a što otvara mogućnost i pitanja oko i tečajnih, monetarne politike i tečajnih razlika, uvoznih lobija i njihovog utjecaja na monetarnu politiku. Isto tako pokazuje da se godinama pogodovalo Ivici Todoriću i da upravo oni koji sada govore o slomu ortačkog kapitalizma su pogodovali Ivici Todoriću i bili usko povezani znači s Ivicom Todorićem i njegovim koncernom. Nikakvih razloga za opstruiranje ovog istražnog Povjerenstva nema jer se u slučaju afere Hot mail ne vodi nikakav sudski postupak. O tome govore istupi ustavnih stručnjaka poput gospodina Mate Palića ali HDZ se ponovno vadi na istu foru i ne želi dopustiti saborsko istražno Povjerenstvo. Ja pozivam kolege iz HDZ-a da još jednom razmisle o ovom prijedlogu opozicije i da podrže saborsko istražno Povjerenstvo o Agrokoru.
Kolega Glasnović, izvolite.
Pa ja bih predsjedniče zabranio ove stanke i to je samo čupanje ovaj dlaka s svinjske stražnjice. Imate Zakon iz 2010. godine u stvari što je poveden, ovaj, u Sabor u Ustavu da je kazneno djelo, kaznena djela privatizacije i pretvorbe i protupravna sredstva ne zastaruju. To ne zastaruje pa provedite te zakone ovoga ćete se svega riješit i priznajte da je postala Hrvatska država kakva je. Ja je zovem sotonistička RH, ovo nije Hrvatska država nego nešto kao Slavija evo da je vrhuška komunistička preuzela sve poluge i njihovi sinovi i unuci drže sve poluge. Nadalje dok to ne riješimo, taj Zakon dok se on ne provede na terenu i porezna uprava porijeklo imovine imat ćemo tu republiku socijalističku. Ali ove stranke to je samo ukras. Ukras kao sise na vepru.
Javlja li se još tko? Ne, ali ima vas puno koji ste tražili stanku. Tako da imamo stanku do 12 sati i 26 minuta. STANKA U 12,12 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,27 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Tko tamo sjedi kraj Šukera? A, znam. Molim vas kolegice i kolege. Stiže? Poštovane kolegice i kolege, krećemo sada sa glasovanjem. Prva točka je prijedlog Odluke o osnivanju Istražnom povjerenstva za Agrokor, predlagatelji su 16 zastupnica i zastupnika, rasprava je zaključena. Člankom 6-im Zakona o Istražnim povjerenstvima propisano je da se u Prijedlogu za osnivanje Istražnog povjerenstva odlučuje većinom glasova svih zastupnika, dakle 76 glasova. Daljem na glasovanje Prijedlog Odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva za Agrokor. Molim glasujmo. Utvrđujem da je Prijedlog dobio 48 glasova za, 0 suzdržanih, 74 glasa protiv, dakle nije donijeta Odluka o osnivanju Istražnog povjerenstva.