Nastavljamo današnje zasjedanje, prelazimo na 11. sjednicu, otvaram 11. sjednicu Doma naroda PSBiH. Za 11. zasjedanje Doma naroda PSBiH predlažem sljedeći 1. Usvajanje Zapisnika sa 10. sjednice 2. Prijedlog zakona o izbjeglicama iz BiH i raseljenim licima u BiH 3. Rasprava u pojedinostima o nacrtima a) Izbornog zakona BiH, predlagač delegat Drago Ljubičić b) Izbornog zakona BiH, predlagač Klub poslanika SDP-a 4. Opća rasprava o Prednacrtu poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH 5. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sljedećih sporazuma a) Sporazuma o socijalnom osiguranju između BiH i Republike Austrije sa Protokolom provođenja sporazuma b) Sporazum o zajmu između Socijalnog fonda za razvoj Savjeta Evrope i BiH o regulisanju predratnog duga Bosni i Hrcegovini sa usaglašenom i potpisanom alokacijom obaveza prema socijalnom fondu od Ministarstva finansija Federacije BiH i odlukom o prihvatanju zaduženja prema Fondu za socijalni razvoj Evrope po kreditima korištenim prije 2.4.1992. godine, donesenom od Vlade RS c) Sporazum o slobodnom tranzitu preko teritorije Republike Hrvatske u i iz Luke Ploče preko teritorije BiH u Neumu d) Ugovora o garanciji projekt mreže za prenos električne energije, sistem upravljanja električnom energijom između BiH i Evropske investicione banke sa ugovorima o garanciji potpisanoj od Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa i Ministarstva finansija Federacije BiH i Ministarstva finansija RS e) Sporazuma o zajmu, projekt hitnog unapređenja elektroenergetskog sistema između Japanskog fonda za prekomorsku i ekonomsku saradnju i BiH f) Ugovora o zajmu između Evropske zajednice i BiH i 6. Delegatska pitanja Materijali za ovu sjednicu dostavljeni su vam ranije. Otvaram raspravu o dnevnom redu. Ko se javlja za riječ? Možemo li se izjasniti o dnevnom redu? Ko je za ovakav 2 dnevni red? Hvala. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili predloženi dnevni red i prelazimo na prvu tačku dnevnog reda Ad.1. Usvajanje Zapisnika sa 10. sjednice Otvaram raspravu. Ima li neko primjedbi na Zapisnik sa 10 sjednice? Ako nema, možemo li se izjasniti? Ko je zato da prihvatimo zapisnik sa 10. sjednice. Ko je za? Hvala lijepa. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Zapisnik sa 10 sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda. Ad.2. Prijedlog zakona o izbjeglicama iz BiH i raseljenim licima u BiH Prijedlog zakona također ste dobili, prošao je proceduru usvajanja na Predstavničkom domu, otvaram raspravu po ovom zakonu. Predsjednik Komisije, gospodin Živković.
Gospodo predsjedatelji, uvažene kolege zastupnici, ja sam maloprije napravio jednu proceduralnu grešku u svom prvom obraćanju, govorivši o četiri amandmana, kao da se oni odnose samo na Zakon o imigraciji i azilu BiH, taj se zakon odnosi na jedan amandman koji je čitao u izvornom tekstu gospodin Tošić, a ona tri koja sam ja spominjao odnose se, dakle, na ovaj zakon, a to je Zakon o izbjeglicama iz BiH i raseljenim osobama u BiH. Na svojoj 5. sjednici, Komisija je razmatrala ovaj zakon i prihvatila u istovjetnom tekstu amandmane koji su prošli na Zastupničkom domu. Radi procedure, ja ću ih kratko pročitati. U članku 13. dodaje se stavak 2. koji glasi: „Nadoknadu za imovinu mogu slobodno izraženom voljom tražiti izbjegle i raseljene osobe od mjerodavnih tijela entiteta“. Iza člana 27. dodaje se novi članak 28. koji glasi: "Izbjeglicama iz BiH i raseljenim osobama u BiH, koje slobodno izraze želju za materijalnom nadoknadom imovine, ne može se uskratiti pravo na korištenje privremenog smještaja dok ne ostvare materijalnu nadoknadu za privatnu imovinu“. Iza stavka 1., članak 28. dodaje se novi stavak 2. koji glasi: "Privremeni se smještaj ne može ostvariti korištenjem privatne imovine ili stana na koji postoji stanarsko pravo osoba koje su u statusu raseljenih osoba, odnosno, izbjeglica iz BiH.“ Komisija smatra da se uz prihvaćanje ovih amandmana, kao i na Zastupničkom domu, ovaj zakon sa ovim izmjenama može usvojiti. Hvala lijepa. 3
Poštovano Predsjedništvo, dame i gospodo, ponavljam, Vijeće ministara BiH je nakon dosta dugog rada i uz pomoć, moram reći, OHR-a i UNHCR-a i ponekad uz potrebna pravna tumačenja i arbitražu, jednoglasno usvojilo Prijedlog zakona koji je poslat na Predstavnički dom Parlamenta BiH. Na taj prijedlog je došlo 10 amandmana gospodina Banjca, šest amandmana gospodina Špirića, dva amandmana gospodina Šarčevića i dva amandmana gospodina Hercega. Vijeće ministara BiH je razmatralo amandmane, međutim, uzelo je u obzir pismeno stajalište UNHCR-a i OHR-a po ovim amandmanima i došlo do zaključka da, ukoliko bi se prihvatili amandmani, da bi došlo do izmjene karaktera i duha zakona tako da Vijeće ministara BiH, na svojoj zadnjoj sjednici koju je imalo, nije prihvatilo ove amandmane i ostalo je pri prijedlogu teksta koji je tada upućen. Međutim, tokom rasprave na Predstavničkom domu, uz pune konsultacije, Vijeće ministara BiH je prihvatilo ova dva amandmana koja su pričitana, međutim, da li je došlo do greške u zapisniku ili prilikom prevoda, ovo što je pročitao uvaženi zastupnik, ja bih vam samo da pojasnim, i zbog zapisnika i zbog stenograma, na koji način su prihvaćeni amandmani. Amandman 5. na član 13. prvi stav ostaje kakav jeste bez brisanja teksta, a dodaje se drugi stav koji glasi, i tu je jedna mala, da li jezička greška ili je u prevodu. Nadoknadu za imovinu mogu, mi smo tada rekli, dobrovoljno izraženom voljom, ovdje kaže slobodno izraženom voljom tražiti, ne izbjegla i raseljena lica, nego izbjeglice i raseljena lica, odnosno, izbjeglice i raseljene osobe, jer je i sam tekst Zakona glasio izbjeglice iz BiH i raseljene osobe, odnosno, raseljena lica, u zavisnosti od jezika u BiH i tu je ta mala kontradikcija, znači, nije izbjegla i raseljena lica, nego izbjeglice i raseljene osobe ili izbjeglice i raseljena lica, pa onda dalje od nadležnih organa entiteta. Sukladno tome, član 28., to je drugi amandman koji se dodaje iza člana 27. je u tekstu kakav jeste, znači „Izbjeglicama iz BiH i raseljenim licima, odnosno, raseljenim osobama u BiH, koja“ ponovo je razlika ovdje, kaže „slobodno izraze želju“, kod nas je bilo dobrovoljno izraze želju za materijalnom nadoknadom, ne može se uskratiti pravo na korištenje privremenog smještaja dok ne ostvare materijalnu nadoknadu za privatnu imovinu i dodaje se odmah stav 2. koji reguliše ovaj stav 1. „Privremenim se smještajem ne može ostvariti korištenje privatne imovine ili stana na koji postoji stanarsko pravo osoba koje su u statusu raseljenih lica, odnosno izbjeglica iz BiH.“ Zbog ovog dodavanja novog člana 28., treća izmjena je da dosadašnji članovi 28. i 29. postaju članovi 29. i 30. Ja bih ponovo zamolio ovaj visoki dom da prihvati Zakon o izbjeglicama iz BiH i raseljenim osobama, odnosno, raseljenim licima u BiH, na način na koji je to predložilo Vijeće ministara BiH, u sadržaju i u formi kako ga je prihvatio Predstavnički dom Parlamenta BiH. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu Rečici, zamjeniku ministra. Ko se dalje javlja za riječ?
Samo da kažem, da li je ministar bio prošli put kada je upravo dogovoreno da je jezički ovo slobodno izražena volja prihvatljivije, samo to da ostane, slobodno izraženom 4 voljom. To je ovaj član 13., stav 2. Tako su bar prošli put rekli da je jezički ovako za nas prihvatljivije.
Ja vas molim još jednom da budemo malo precizni, jer smo ponekad jako osjetljivi na ove jezičke verzije. Ja ovdje imam srpsku i hrvatsku verziju teksta o kojem je raspravljala Komisija, i u jednoj i u drugoj, na hrvatskoj, ona glasi ovako: "Nadoknadu za imovinu mogu slobodno izraženom voljom tražiti izbjegle i raseljene osobe od mjerodavnih tijela entiteta“, govorim o članu 13., stavak 2., dakle, na srpskom jeziku "nadoknadu za imovinu mogu slobodno izraženom voljom tražiti izbjegla i raseljena lica od nadležnih organa entiteta". Ministar je upotrijebio drugu, ne izbjegla i raseljena lica, nego izbjeglice i raseljena lica. Ja vas molim da budemo vrlo precizni i da se ovo usuglasi da ne bi bilo ponovo odstupanja, u konačnoj verziji, sa Zakonom koji je prošao.
Mislim da smo i ove tehničke detalje razjasnili. Ko se dalje javlja za riječ? Ako nema više diskutanata, zatvaram raspravu i molim da se izjasnimo o Prijedlogu zakona o izbjeglicama iz BiH i raseljenim licima u BiH, o tekstu koji je predložilo Vijeće ministara BiH, a usvojio je Predstavnički dom sa amandmanima koji su ovdje pročitani. Ko je za? Hvala lijepa. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Prijedlog zakona o izbjeglicama iz BiH i raseljenim licima u BiH. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda. Ad.3. Rasprava u pojedinostima o nacrtima a) Izbornog zakona BiH, predlagač, delegat Drago Ljubičić b) Izbornog zakona BiH, predlagač, Klub poslanika SDP Napominjem da smo na prošloj sjednici uveli u parlamentarnu proceduru raspravu o ovim nacrtima zakona i da je prema onom programu, jednom operativnom planu koji ste vi dobili, a koji smo mi razmatrali na Kolegiju doma, predviđeno izjašnjavanje o nacrtima zakona na sjednici koja će biti 16. ili 17. ovog mjeseca, kada bi se utvrdili definitivno nacrti zakona. Istovremeno, želim da vas obavijestim da je od strane gospodina Berija upućena jedna zamjerka Parlamentu, Skupštini BiH, vezano za slabu dinamiku u izjašnjavanju o ovim zakonima, odnosno, Zakonu i sa njegovom željom da počnemo razmatrati Zakon u formi amandmana. Međutim, u formi amandmana trebalo bi utvrditi nacrt zakona, pa da krenemo u formi amandmana. Zbog toga danas idemo sa jednom okvirnom raspravom o prijedlozima izbornog zakona. Ako se slažete, možemo zajedno razmatrati oba zakona, bez obzira što smo stavili pod a) i b) jer smo kazali da ćemo ih ravnopravno u ovoj fazi razmatrati, oba zakona, i tako da, kao delegati, odnosno poslanici, možemo tretirati i jedan i drugi zakon u ovoj raspravi kroz ovu tačku. Otvaram raspravu o izbornim zakonima.
Mi smo do sada u više navrata raspravljali o Izbornom zakonu, jednom i drugom, i koji je predložio gospodin Ljubičić i koji je predložio SDP. Istina je da smo o svim tim zakonima načelno raspravljali. Nije bilo nekih konkretnih amandmana, što bi predlagaču, 5 jednom i drugom, poslužilo za još konkretniji odgovor ili ugrađivanje tih konkretnih prijedloga u budući prijedlog izbornog zakona. Što se tiče Izbornog zakona koji je predložio gospodin Ljubičić, a koji je izradila grupa, ili komisija OSCE-a, mi smo i na Komisiji za ustavna pitanja konstatovali da je to Zakon koji ima ustavnu osnovu, koji je predložen od ovlašćenog predlagača i koji može poslužiti za izradu prijedloga zakona. Ja lično kada govorim o tom zakonu, imam u vidu da je on, u odnosu na dosadašnja pravila koja su bila, ima dosta novina. Mi smo taj zakon bili dužni donijeti za izbore '98. godine, ali nismo ga donijeli. Krajnje je vrijeme da donesemo jedan izborni zakon u tekstu, naravno, koji će biti prihvatljiv za Parlament BiH, odnosno, za oba doma. Novine koje su unesene u ovaj zakon, možda na oko negdje izgledaju i neznatne, ali one su vrlo znatne. One su unesene prvo za izbore određenih tijela, ili institucija BiH, to prije svega da kažem u vezi izbora članova Predsjedništva BiH, i u ovom izbornom zakonu unesena je jedna novina koja kaže da se biraju i zamjenici članova Predsjedništva BiH, i u kojem slučaju mogu zamjenjivati zamjenici članova Predsjedništva BiH. Ja bih ovdje dao konkretan, ako se usmeno može reći, amandman, u vezi zamjenika članova Predsjedništva BiH, jer mene postojeća formulacija ne zadovoljava. Ako se uvodi institut zamjenika člana Predsjedništva BiH, onda on mora biti zamjenik po svim varijantama, i u slučaju smrti člana Predsjedništva BiH i u slučaju privremene spriječenosti, odnosno, bolesti, i u slučaju ostavke. Ako se uvodi taj institut, on, po meni, treba da bude sasvim određen kao institut. Istina, u Ustavu ne kaže da se biraju zamjenici članova Predsjedništva BiH, ne kaže da se biraju zamjenici, ali ne kaže ni da se ne mogu birati. Prema tome, Ustav to dozvoljava, jer nije zabranio da se ne biraju. Što se tiče Predstavničkog doma BiH, tu su značajne novine. Prvo, tu su otvorene liste. Mnogima se u raspravi ne sviđaju te otvorene liste, a ja bih rekao da se one najviše ne sviđaju onima koji se bore, koji na otvorenim listama misle da neće proći. Jer otvorenom listom ne mora proći onaj prvi ili drugi i treći, ako se tri biraju, jer može proći i sedmi i osmi i deveti ako ima više zaokruženih glasova. Prema tome, to je značajna novina koja je za mene lično, ja ni u ime koga ne govorim, samo u ime sebe, kao delegata, za mene je to novina koju ja prihvatam lično. Prihvatam isto tako i izborne jedinice. Zašto prihvatam izborne jedinice, mogli biste se zapitati? Evo zašto. U Federaciji BiH se bira 28 poslanika u Predstavnički dom, nisam brojao, ali sam siguran da ima u Predstavničkom domu sada više od polovine iz Kantona Sarajevo, mislim da to nije dobro. Neka se rasporede ljudi po više kantona i neka građani iz svoje sredine biraju ljude koji će ih zastupati u Predstavničkom domu Parlamenta BiH. Ja bih se, recimo, sasvim otvoreno borio za taj princip. Ovdje se još postavlja pitanje izvršnih organa. Mislim da je to malo uopšteno rečeno. Nije dobro razrađeno ko su sve izvršni organi, izuzev u jednom članu, pa je tamo rečeno načelnik i njegov sekretarijat, vjerovatno je mislio na sekretare raznih odbora, komisija, grupa, podgrupa i šta ja znam. Mislim da se mora decidnije reći koji su to izvršni organi i koje su to funkcije koje ne mogu biti u zakonodavnoj vlasti, odnosno, ko ne može biti, da ga nazovem, odbornik, poslanik, delegat, itd. Ja sam pristalica toga da zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast treba odvojiti, da one ne mogu biti spojene ni u jednom slučaju, ni na jednom nivou. Što znači, ne samo iste društveno-političke zajednice, već ni na jednom nivou. Ko je u izvršnom organu kantona ili Federacije, ne može biti u Parlamentarnoj skupštini BiH i obratno. Prema tome, zalažem se za taj princip, ali mislim da bi trebalo malo o tome reći nešto detaljnije. 6 Drugo, vidite, kad se govori o onom famoznom P2, izbjeglicama i raseljenim licima. Mislim da i to nije dobro urađeno. Kad bismo mi to ugradili na način kako smo sada usvojili Zakon, onda bi možda bilo u redu. Izbjeglica ili raseljeno lice može glasati u drugoj opštini, ali ne onaj ko stanuje u tuđem stanu ili u tuđoj kući i da misli da je to njegovo, to mu možemo zabraniti, pa će on onda glasati i u opštini iz koje je bio raseljen ili protjeran, nije bitno na koji je način, sada o tome da ne razglabamo, otišao. Mislim da to moramo imati u vidu. Inače, ako to nemamo u vidu, onda je to manjkavost ovog zakona. To je samo jedna sugestija, a predlagači neka je razrađuju. Što se tiče samog zakona SDP-a, on ima dobrih odredaba i moj bi bio jedan prijedlog, ako to prihvati i OSCE i predlagači SDP-a, da one odredbe, jer ima ih jako dobrih, čak bih rekao mnogih koje su možda i bolje od ovih odredbi koje su u Zakonu gospodina Ljubičića, naročito ako se radi o nekim generalnim ljudskim pravima i Konvenciji o ljudskim pravima, ako ima takvih odredbi, neka ih razmotri i grupa OSCE-a i neka prihvati određene odredbe koje su dobre, koje su prihvatljive iz tog zakona, meni to ne bi smetalo, ako su one dobre, ako one odgovaraju, ako one, na neki način, se mogu inkorporirati u ovaj zakon. Ja mislim da trebamo ići za narednu sjednicu Skupštine, koja će se održati u januaru, tamo do kraja januara ili početkom februara, za usvajanje zakona, trebamo ići samo sa jednim prijedlogom zakona i ja, kao delegat, ću se boriti svim silama da Parlament usvoji Zakon o izborima, a ne da nam ga neko drugi nameće, jer je daleko bolje ako ga mi usvojimo, onda ćemo ga mi i radosnije provoditi.
Hvala lijepa. Ko se dalje javlja za riječ?
Ja se nadam da ovaj put neće biti nesporazuma kao na prethodnoj sjednici kada smo imali načelnu raspravu i proces uvođenja ovih nacrta dokumenata u parlamentarnu proceduru. Ne bih u ovom prvom dijelu puno govorio, želio bih, prije svega, da postavim pitanje, ako se ne kosi sa poslovničkim odredbama Doma naroda, a pošto je postavljena zadnji put upitnost na moju mogućnost i pravo da diskutujem na ponuđenu varijantu Nacrta izbornog zakona SDP-a BiH, zaista, postavljam pitanje da li, ako jeste, ili ako nije zašto nije pozvan predstavnik predlagača Nacrta izbornog zakona BiH, konkretno predstavnik iz Kluba SDP u Zastupničkom domu BiH? Ja bih zamolio da mi se pismeno odgovori gdje je završio akt broj 02-166/2-99 od 20.10.1999. godine, koji sam ja potpisao, i kao poslanik u Domu naroda ispred SDP-a u Klubu Bošnjaka, takođe ga dao u proceduru. Imam informaciju, ja sam je zabilježio, da je ovdje to negdje došlo 21.10. Ja se izvinjavam što ovdje ne gradim ovu informaciju u ovom smislu gdje je završio ovaj akt sa Nacrtom izbornog zakona SDP-a BiH. Treće, ja bih, uistinu, zamolio još jedanput što sam i zadnji put rekao, što piše u Zapisniku sa 10. sjednice, jedno određenje ekspertnih timova međunarodne zajednice naspram ponuđenog Zakona od strane predlagača, Kluba poslanika SDP u Zastupničkom domu, sa stanovišta apsolviranja određenih demokratskih principa, principa poštivanja ljudskih prava, principa određenih rješenja u Konvenciji o ljudskim pravima. U tom smislu sam se ja javio za riječ, jer bojim se da će biti nesporazuma, ne bih dalje govorio ništa. 7
Hvala lijepa. Mislim da su oba zakona u dosadašnjoj raspravi imali ravnopravan tretman i ovaj dom ih ravnopravno tretira, bez obzira na moguće proceduralne manjkavosti, ali čini mi se bio sam prisutan i na Komisiji za ustavna pitanja, da je on i tada, bez obzira na postavljena pitanja, osporavanja, itd., da je dobio ravnopravan tretman s obzirom na poslovničke mogućnosti ulaska zakona koji se tretiraju na Predstavničkom domu, onda automatski ulaze i u proceduru rasprave na Domu naroda. Tako da nije osporeno njegovo pravo da bude raspravljano na ovom domu.
Dame i gospodo, za jednu višenacionalnu zajednicu kao što je BiH, koja je tek izašla iz rata, uz najbolju volju i veliko znanje, nije moguće, nije jednostavno napraviti jedan kvalitetan izborni zakon s kojim bi bili svi zadovoljni, jer će po ovom zakonu glasovati ljudi koji su do juče ratovali međusobno i gdje su snosili posljedice rata, na neki način, doslovno svi. Za taj rat je kazano da je na neki način odbrambeni, tako smo ga zvali, jedni domovinski, drugi odbrambeni, treći otadžbinski, ali uglavnom svi su ga tretirali kao jedan rat koji je opravdan. Uz veliko priznanje onima koji su izradili ovaj nacrt zakona, očekujem njihovo razumijevanje i prihvatanje naših opravdanih primjedbi, jer je ovaj zakon, ipak, najvažniji za nas koji ćemo živjeti ovdje i po ovom zakonu, na koje će se ovaj zakon odnositi. Međutim, stvara se raspoloženje da svako onaj ko daje primjedbu čini opstrukciju, pa čak i verbalni delikt. Danas, kao što znate, niko na ovo nije ni osjetljiv. Jedna od osnovnih primjedbi hrvatske strane bila da Izborni zakon ne odstupa od Ustava BiH i Ustava entiteta. Koliko sam ja mogao shvatiti, postoje najmanje četiri tumačenja da li je ova tvrdnja točna. To je tumačenje međunarodne zajednice, njezinih predstavnika, njezinih pravnika i pravnika druge tri strane, a ima usput još nekoliko tumačenja. Da li je moguće da svaka od ovih strana, najmanje četiri, a možda i više, da po jednog eksperta pravnog, ustavnopravnog, da oni usaglase i jednako tumače Ustav. Da nas, koji se u to manje razumijemo, u čijoj je struci 2 više 2 četiri, ne opterećuju sa ovim problemom. Ja mislim da bi ovo bilo vrlo korisno, da ta stručna ekipa odradi ovaj dio posla i da se mi više oko toga ne sporimo. Ako to nije moguće, ako stručna razina to ne može riješiti, onda je veliko pitanje je li to uopće Ustav. Ustav koji se može tumačiti na desetine načina, po meni, nije Ustav. Ova ekspertna grupa trebala bi da riješi, po meni, nekoliko osnovnih pitanja. Da odgovori na naše primjedbe, da da odgovore, npr., na sljedeće. Šta se regulira ovim izbornim zakonom? Da li ono što piše u Ustavu, a to je da se regulira izbor Parlamentarne skupštine BiH, članova Predsjedništva BiH, te utvrđuju temeljni principi koji važe za izbor na svim razinama vlasti u BiH ili se to proširuje daleko izvan toga sve do reguliranja kako se postavlja određeni šef službe u općini? Ako se za to opredijelimo, ja ću se o tome izjasniti kasnije, ali samo da se ovo bar utvrdi da li je to sukladno Ustavu ili nije. Zatim da se precizno regulira nadležnost, odnosno, podjela ovlasti između institucija BiH, entiteta, pa i niže. O ovome se vode stalni sporovi. Ja smatram da jedna stručna ekipa može konačno da razjasni šta je nadležnost institucija BiH, a šta je ostalih. Zatim, da utvrde izbor članova Predsjedništva BiH i za Dom naroda jer su to, ipak, najvažnije institucije za višenacionalnu zajednicu. 8 Mi smo se dogovorili da ovo ne bude faza davanja amandmana, jer ovo nije prijedlog zakona. Prema tome, zadržavam ovo pravo i obavezu, naravna stvar, kada bude vrijeme i kada ovo bude prijedlog, da damo amandmane na ovaj zakon. Ja mislim da je, to ću ponoviti, u višenacionalnoj zajednici kao što je BiH, ipak, najvažnije da svaki narod ima punu slobodu, punu ravnopravnost da sam bira svoje predstavnike, da ne postoji mogućnost da mu njegove predstavnike izaberu drugi. Mi smatramo da ovaj zakon daje tu mogućnost. Hrvatskog člana Predsjedništva BiH mogu izabrati drugi, može ga izabrati drugi narod, mislim da to nije u redu i mi to jednostavno ne možemo prihvatiti, jer je to pravo, ja mislim da je taj propust još proširen, da se kod zamjene, takođe, još drastičnije to može odraziti. U slučaju zamjene člana Predsjedništva BiH, po Prijedlogu zakona, nasljednika određuje Zastupnički dom. U Zastupničkom domu, hrvatski narod nema ni trećinu zastupnika, prema tome, ovo što je rekao gospodin Čampara, ne samo drugi narod, nego druga jedna županija, a to znači Sarajevska, može odrediti ko će biti predstavnik Hrvata u Predsjedništvu BiH, to nije normalno, nije prihvatljivo za nas. Ja smatram da će ovaj zakon biti dobar, pokazat će se da je dobar ako ga jednako prihvataju sva tri naroda u istom procentu. To znači da on nije pristran, da jednako zadovoljava interese i potrebe svakog naroda. Kada bude vrijeme za amandmane, rekao sam već, to ćemo mi uraditi. Kad se radi o drugom Prijedlogu zakona od strane SDP-a, on ima opet druge manjkavosti. On jednostavno, po nama, odstupa od Ustava u značajnoj mjeri, jer ovaj nacrt, pored ostalog, predviđa da članove Predsjedništva BiH biraju na razini, da svaki zastupnik može birati bilo kojeg člana Predsjedništva BiH, a to svako zna, ko je imalo pratio i čitao Ustav, da je to protivno sadašnjem Ustavu, dejtonskom Ustavu BiH. Isti je slučaj sa izborom delegata za Dom naroda, dakle, jednostavno, smatramo da i ovaj zakon ima takođe manjkavosti daleko više nego u prijedlogu OSCE-a i kad bude vrijeme i kad budu prijedlozi, zavisi to kako rasprava bude dalje tekla, jer ja ne vjerujem da će biti dva prijedloga zakona. Mi u ovoj fazi moramo nešto uraditi, da li ćemo jedan ili drugi prihvatiti kao osnov, jer ja koliko znam do sada nije bio slučaj da imamo dva prijedloga zakona. Prema tome, kako bude tekla rasprava, mi ćemo se uključiti i opredijeliti za način djelovanja u narednom periodu.
Hvala.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Sam naziv dnevnog reda u ovoj tačci je pomalo neodređen. Mi vodimo raspravu u pojedinostima Nacrta izbornog zakona. Prošli put smo imali na dnevnom redu Nacrt zakona i od prisutnih 11 delegata u ovom domu, 8 je diskutovalo načelno, pa čak i o određenim pojedinostima i stavljane su primjedbe na određene članove, konkretno, određene članove Nacrta. Ako ovog momenta ne možemo ulagati amandmane, a ne možemo jer se ne radi o prijedlogu zakona, onda, čini mi se da ponavljamo ovu diskusiju, i na ovoj skupštini izgleda da sad ponovo diskutujemo o svojim pojedinostima koje smo 9 prošli put iznosili. Mislim da kritika ne stoji da se nismo izjašnjavali i ne ulažemo amandmane, jer sami vidimo da to ne možemo uraditi u ovoj fazi postupka, a imamo zaključak sa prošle sjednice Doma naroda, gdje nemamo izjašnjenje po tom zaključku. Zaključak je glasio da se obaveže Privremeni sekretarijat da stenogram sa sjednice, vođene u načelnoj raspravi, o Nacrtu izbornog zakona BiH dostavi predlagaču i šefu misije OSCE-a, ambasadoru Robertu Beriju, radi davanja odgovora i objašnjenja na postavljena pitanja, date prijedloge i sugestije u raspravi. O ovom zakonu je prošli put, o Nacrtu zakona je prošli put diskutovano i sad se proširuje ista rasprava, ne znamo šta, ima li ikakvih odgovora i objašnjenja na postavljena pitanja sa prošle sjednice, pa čini mi se, ako nije to dostavljeno, onda je suvišno kritikovati nas i upućivati nam zamjerke što ne ulažemo i ne radimo po ovom zakonu. Na kraju, mi smo dobili onaj protokol ovdje, čini mi se da od toga ništa nije urađeno. Svi smo konstatovali da se radi o važnom, ozbiljnom zakonu, o solidnoj osnovi za raspravu, isticane su primjedbe i nemamo odgovore na njih, pa bi možda ovog momenta trebalo sa ovim zaključkom da se ponovo dostavi onaj materijal, onaj prošli, a i ovaj sada i da čujemo objašnjenje oko svega toga da bi se utvrdio prijedlog zakona na koji ćemo svakako, vjerovatno, ulagati amandmane, onaj ko bude smatrao.
Gospodine predsjedavajući, možda ćemo se i ponoviti, ali mislim da nije na odmet, jer ovo je Izborni zakon koji je i strateški i krucijalni i mislim da svim građanima BiH je itekako stalo do toga da na neki način mi, njihovi predstavnici, poslanici, kažemo ono što građani od nas očekuju. Želim samo da napomenem, danas ne prisustvuju isto naša dva člana, jer mi imamo danas i našu Parlamentarnu skupštinu RS i mislim da je to i šteta, jer i ta dvojica kolega sigurno imaju mnogo toga reći o ovom zakonu. Tako se desilo i prošli put, tako da smo nas trojica danas prisutni na ovoj sjednici. Ja lično smatram da u donošenju Izbornog zakona BiH treba poći od unutrašnje strukture utvrđene Ustavom BiH,položajem i ulogom prvo entiteta, a onda posebno brinuti o konstitutivnosti tri ravnopravna naroda u BiH. Kad to kažem, mislim da, propisujući principe, pravila i proceduru izbora na svim nivoima vlasti u BiH, Nacrt izbornog zakona BiH, najdirektnije atakuje na ustavnopravnu strukturu i samostalnost i nadležnost entiteta. Ne znam koliko se o tome vodilo računa, a lično mislim da nije dovoljno. Nacrt izbornog zakona BiH nema ustavopravni osnov, jer je Ustavom BiH samo utvrđeno da će ona biti demokratska država koja će djelovati po zakonu i sa slobodnim i demokratskim izborima, tačka 2., član 1. Da će se Izborni zakon koji će usvojiti Parlamentarna skupština BiH odnositi samo na Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH i Predsjedništvo BiH, članovi 4. i 5. Ustava BiH. Prema tome, utvrditi način izbora za Predstavnički dom i to tako da BiH ima dvije izborne jedinice, Federaciju BiH i RS, tako da se 14 poslanika bira u RS, kao jednoj izbornoj jedinici, a 28 u Federaciji BiH, kao drugoj izbornoj jedinici. Smatram da se o ovome mora voditi računa i da je samo ovo ispravan put vezano za ovaj izbor. Dalje, smatram da entiteti moraju biti samostalne izborne jedinice za zajedničke organe u BiH, jer samo dvije izborne jedinice u BiH mogu ostvariti volju tri naroda i ustavnopravnu konstituciju BiH u skladu sa Ustavom BiH. Raspodjelu mandata vršiti po sistemu izbornog količnika, a ne na drugi način. Decidan je stav da Izborni zakon BiH ne može propisivati izborne principe za entitete, jer je Ustav BiH prihvatio princip isključive podjele nadležnosti između institucija BiH i entiteta. Isto tako, ovim zakonom ne mogu se regulisati izborni principi za lokalne organe 10 vlasti, jer je lokalna samouprava u nadležnosti entiteta. Entiteti trebaju donijeti svoje izborne zakone, istovremeno sa donošenjem Izbornog zakona BiH. Sigurno ćemo mi imati mnogo više u onom dijelu kad budemo govorili o pojedinostima, odnosno, kad budemo mogli da ulažemo amandmane, ali hoću da još kažem da poglavlje 14., koje se odnosi na izbore za organe vlasti u lokalnim zajednicama, treba potpuno izostaviti iz Izbornog zakona BiH i prepustiti izbornim zakonima entiteta i odgovarajućim zakonima o teritorijalnoj organizaciji, lokalnoj samoupravi, koji se donose u entitetima, shodno ustavnom modelu i njihovoj teritorijalnoj organizaciji. Ja sam imao toliko i hvala.
Gospodo predsjedatelji, kolege zastupnici, obzirom da je ovo opća okvirna rasprava, bez ulaganja amandmana, dopustite mi da i ja kratko iznesem nekoliko svojih osobnih razmišljanja o Nacrtu izbornog zakona, a i stranke kojoj ja pripadam, Nove hrvatske inicijative. Mi smatramo da je Nacrt izbornog zakona za BiH koji je predložila ekspertna grupa OSCE-a dobro i bitno poboljšanje u odnosu na sadašnja i postojeća izborna pravila, jer otvara bolju mogućnost za dalju demokratizaciju u BiH, ali, također, mi smatramo da to nije dovoljan korak za reintegraciju BiH, a to se, prije svega, misli kada je riječ o izboru zajedničkih institucija, npr. Predsjedništva, o kojem, po nama, treba da odlučuju svi građani i narodi BiH, a ne građani pojedinih entiteta kao što je sada slučaj. Mi smatramo da BiH treba u budućnosti sve više funkcionirati kao reintegrirana cjelina, a manje kao sastavljena država. Vrlo je dobro rješenje sustav otvorenih listi, to je tako u mnogim zemljama Evrope, gdje je stupanj demokracije nevjerojatno visok, kao na primjer skandinavskim. Ja sam, na primjer, imao prigodu da se osobno u to uvjerim posjećujući te zemlje. Samo je problem kod nas, i tu će trebati učiniti dosta edukacije za naše građane i birače, jer je takav sustav biranja i otvorenih lista ponešto kompliciran za građane i smatramo da će trebati uložiti dosta truda u njihovo obrazovanje da bi se na ovo naviknuli i to primijenili bez puno problema. Jedna naša primjedba na ovaj izborni zakon odnosi se na distrikt Brčko jer se on uopće ne pominje, to pitanje uopće nije regulirano u ovom Nacrtu izbornog zakona. Trebalo bi u svim odredbama zakona gdje se pominju država, entiteti, kantoni i općine, spomenuti i distrikt Brčko. Ako je BiH sastavljena od dva multietnička entiteta, onda bi se Izbornim zakonom trebala osigurati zastupljenost svih naroda u institucijama vlasti. To je Zakonom dobro regulirano za područje Federacije BiH, jer se osim Hrvata i Bošnjaka svugdje osigurava zastupljenost ostalih. Međutim, kada je riječ o institucijama vlasti Republike Srpske, nigdje se ne predviđa obavezna zastupljenost Hrvata, Bošnjaka i ostalih nesrpskih naroda u institucijama vlasti Republike Srpske, što će onemogućiti da se RS uspostavi kao multietnički entitet. Ovaj problem se može principijelno urediti samo ako se entitetski ustavi usklade sa Ustavom BiH u dijelu o konstitutivnosti naroda na cijelom području BiH. I tek kad se to dogodi, onda se ovo pitanje može razriješiti na zadovoljavajući način. Mi se osobno nadamo da će Ustani sud BiH ovo pitanje uskoro na zadovoljavajući način riješiti. A ako ne, visoki predstavnik je ovlašten za tumačenje civilnog dijela Mirovnog sporazuma. I ne čekajući odluku Vrhovnog suda, on može izdati obvezujuće uputstvo entitetima da usklade svoje ustave sa Ustavom BiH u dijelu o konstitutivnosti naroda na cijelom području Bosne i Hercegovine. 11 Mi ne mislimo da je dobra odredba, koja je predviđena, da je dovoljan šestomjesečni boravak u općini u svojstvu raseljene osobe, te da se takva osoba može, onda, registrirati u toj općini. Ovakav prijedlog bi mogao rezultirati zloupotrebama u pojedinim općinama i područjima. Mi mislimo da treba to pravo dati samo onima koji su u toj općini boravili posljednje tri godine. Stranka kojoj ja pripadam – Nova hrvatska inicijativa, podržava preferencijalni način glasovanja i mi mislimo da je to dobro rješenje. Također, mislimo da se izbor člana Predsjedništva BiH, u slučaju njegove ostavke, treba obavljati u Domu naroda i po proceduri Doma naroda, ali da u tome trebaju sudjelovati i članovi Zastupničkog doma Bosne i Hercegovine. Nadamo se da će u budućoj raspravi, koja će uslijediti u narednom periodu, kad se bude amandmanski moglo djelovati na ovo, da ćemo mi, kao zastupnici, imati konstruktivne prijedloge. Pogotovo se to odnosi na članove Zastupničkog doma Bosne i Hercegovine jer je to dom stranaka gdje je sloboda nastupa po ovim pitanjima i po svim političkim pitanjima zapravo puno veća nego u Domu naroda, gdje je ona uvijek, bez obzira na stranačku pripadnost, nešto ograničena. Mislim da je mi svi osjećamo. U svakom slučaju, ovaj izborni zakon predstavlja vidni napredak za daljnju demokratizaciju i budućnost Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
Dame i gospodo, ja zaista neću ponavljati ono što sam kazao na prošloj raspravi, osim jedne opšte konstatacije da su u izradi Nacrta, od strane predlagača, gospodina Ljubičića, zaista, korišteni vrlo niski standardi koji važe u normalnim, da kažem, evropskim državama. Ono što, u svakom slučaju, želim ponovo da potenciram, to je neusklađenost entitetskih ustava sa Ustavom Bosne i Hercegovine, iz čega proizilaze možda i ovakva rješenja s kojima se ne slažemo. Želim, takođe, da podsjetim da je neophodno uskladiti mehanizam izbora predsjednika i potpredsjednika Republike Srpske i Federacije BiH, jer mislim da entiteti moraju imati približno iste standarde kad su izbori u pitanju. Ono što donosi ovaj zakon o kome govorim, a govorim o Zakonu čiji je predlagač gospodin Ljubičić, a to je da su definitivno Srbi u Federaciji BiH nacionalna manjina, i da su Hrvati i Bošnjaci u Republici Srpskoj nacionalna manjina. Iz toga proizilazi to što u ovaj dom ovdje, Dom naroda ili Vijeće naroda isključivo Srbi iz Republike Srpske mogu biti birani, kao i Bošnjaci i Hrvati iz Federacije BiH mogu biti birani za ovaj dom. Zatim, definitivno ove dvije kategorije, odnosno, Hrvati i Bošnjaci u RS su nacionalna manjina, a Srbi u Federaciji BiH, takođe, nacionalna su manjina, s čim se apsolutno ne mogu složiti. A to proizilazi upravo zbog neusklađenosti ovih entitetskih ustava sa Ustavom Bosne i Hercegovine. I konačno, jednom rečenicom da se osvrnem i na Izborni zakon predlagača Kluba poslanika SDP-a, i zvaničnog predlagača, što vidim iz ovog dopisa koji nam je danas predočio gospodin Herceg, gospodina Hercega prema ovom domu. To je da u raspravi koja je tekla na području Tuzlanskog kantona, koju sam organizirao u saradnji sa OSCE- om i Klubom poslanika SDP-a, na kojoj su bili prisutni članovi opštinskih vijeća, zatim poslanici Skupštine Kantona, poslanici u federalnom i državnom parlamentu, kao i 12 poslanici koji su s ovog područja u Skupštini Republike Srpske. Izborni zakon SDP-a je, čini mi se, prevagnuo i dobio daleko više pozitivnih ocjena nego Zakon predložen od g. Ljubičića. Iznosim osobni utisak tako da ne mora značiti da je to apsolutno tako. Ali veliki broj diskutanata ovaj zakon predložen od strane Drage Ljubičića je ocijenio dosta negativno i da u svojim članovima nosi puno toga što je diskriminatorsko. Tako ja smatram da bi konačna verzija Izbornog zakona morala predstavljati neki spoj između Prijedloga izbornog zakona od strane ove radne grupe u odnosu na predlagača Dragu Ljubičića i Kluba poslanika SDP-a. Tako da bih zamolio ove eksperte koji se bave i pripremaju odgovore na ova naša pitanja kroz ovu raspravu, da zaista pročitaju određena zakonska rješenja data i u tekstu SDP-a, kao i prijedlog od strane Drage Ljubičića, odnosno, radne grupe, i da pokušaju naći nešto zajedničko u svemu tome kako bi izborni zakon dobio, ne samo potrebnu većinu, već bio prihvatljiv za većinu građana i naroda u Bosni i Hercegovini. Hvala lijepo. Gospodin Ristić ima riječ.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, cijenjene kolege, Ja sam svoj stav o ovom izbornom zakonu iznio dan nakon njegovog donošenja, koliko se sjećam, ili nekoliko dana. Danas tek imam potvrdu da sve ono što sam protekli put rekao sa deset razloga više potkrijepim da je to upravo tako. Ovdje imamo jednu situaciju koja se zove revija želja među poslanicima, evo, u ovom slučaju, u Domu naroda. Ja neću govoriti o amandmanima i o ovim tehničkim stvarima koje treba ili ne treba da se dopune. Ali da neko negira kompletan Izborni zakon koji je grupa stručnjaka OSCE-ovih donijela, koji je u potpunosti utemeljen na Dejtonskom sporazumu, sa, normalno, par nekih ispada. A šta bi bilo, ja bih stvarno ovdje pitao, kada bi svi ovi ljudi pojedinačno davali svoj prijedlog kroz zakon. Ja mislim da se ne bismo mogli usaglasiti za 150 godina. Nažalost, ovdje postoje još ljudi koji su 1992. godine imali šansu da donesu izborni zakon za Bosnu i Hercegovinu i da postupaju po tom izbornom zakonu. I taj izborni zakon je bio jako prepoznatljiv 1992. godine, u aprilu mjesecu, znate. Ako dopustimo tim ljudima da ponovo, na neki način, utiču na odluke međunarodne zajednice, 1999. i 2000. godina je vjerovatno prepoznatljiva po nekom novom izbornom zakonu. Ja ovaj put sam stvarno izišao da čestitam ekipi gospodina Berija i OSCE-u koja je pripremala ovaj zakon, uz pomoć, naravno, stručnjaka iz Bosne i Hercegovine. I ovo će biti moj generalni zaključak da nemam nijedan amandman za ulaganje i da ga, kao poslanik, sigurno usvajam u vrijeme kada dođe za usvajanje. I normalno da ću teško pružiti ruku i za amandmane koji će biti uloženi na ovaj zakon. Toliko od mene.
Hvala lijepo. Da li imamo još diskutanata? Gospodin Ljubičić. 13
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja se ovoga puta ne javaljam u funkciji predlagača zakona, nego u funkciji delegata. Ja bih, nakon svih ovih diskusija, samo nešto želio da kažem i predložio bih da vodimo računa o vremenskim rokovima i obavezama koje još treba da učinimo i u jednom i u drugom domu, kako bismo ispoštovali rokove predviđene i definisane za usvajanje ovog zakona, uvažavajući maksimalno obavezu kad je u pitanju ovaj zakon, i svakako uvažavajući maksimalno značaj ovog zakona za Bosnu i Hercegovinu.
Hvala lijepo. Da li imamo još diskutanata? Ako nema, ja zaključujem današnju raspravu vezanu za izborne zakone. Predlažem da Dom naroda donese zaključak da Ustavnopravna komisija, zajedno sa Sekretarijatom, sumira raspravu o jednom i drugom nacrtu zakona. Da tako sumiranu raspravu dostavi predlagačima do 6.12.1999. godine da se izjasne o primjedbama, prijedlozima i sugestijama, kao i o onim koje prihvataju ili ne prihvataju. Ono što predlagač prihvati, sa polaznim tekstom nacrta će ići na raspravu ponovo na Ustavnopravnu komisiju koja će reći mišljenje o polaznom tekstu nacrta, i jednog i drugog izbornog zakona, i tim dodatnim tačkama do 13.12.1999. godine. Nakon toga, 16. ili 17. decembra, Dom naroda će razmotriti izvještaj Ustavnopravne komisije i opredijeliti se o jednom i drugom nacrtu izbornog zakona Bosne i Hercegovine. To je, otprilike, procedura kako bismo dalje mogli tretirati ove izborne zakone. Je li se možemo složiti sa ovakvim zaključcima? Što se tiče Kolegija, mi smo ostavili, tako da znate da možemo ovako prihvatiti. Ko je za to da usvojimo ovakav zaključak? Hvala. Ima li protiv ili uzdržanih? Nema. Hvala. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili ovakav zaključak. Ovim zatvaramo raspravu vezano za Izborni zakon. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda. To je rasprava o Prednacrtu poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Mi smo dobili svi Prednacrt poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Danas otvaram opću raspravu o prvoj radnoj verziji Prednacrta poslovnika Doma naroda PSBiH. Ko se javlja za riječ? Nema. Ja predlažem, s obzirom na dinamiku rada ovog doma koju smo usvojili oko rasprave pojedinih zakonskih rješenja, kao i o Poslovniku, da, u skladu s tim, svi predstavnici, odnosno, delegati, dostave svoje primjedbe na ovaj poslovnik kako bi radna grupa koja je formirana i koja je radila na izradi ovog poslovnika mogla uvažiti, odnosno, 14 imati konačni prijedlog Nacrta poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, do onog datuma, da ne čitam sad o datumima, dinamički, kad je predviđeno usvajanje ovog poslovnika o radu. Je li možemo sa ovakvim zaključkom ići? Ko je za? Hvala lijepo. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sljedećih sporazuma Ići ćemo na izjašnjavanje jednog po jednog zakona, odnosno sporazuma, s obzirom da smo usvojili ovu tačku dnevnog reda i to: a) Sporazum o socijalnom osiguranju između BiH i Republike Austrije sa Protokolom o sprovođenju Sporazuma. Otvaram raspravu po ovom sporazumu. Hvala lijepa. Zatvaram raspravu i molim da se izjasnimo o ovom sporazumu. Ko je za prihvatanje ovog sporazuma, odnosno, ratifikaciju Sporazuma. Hvala lijepo. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Sporazum o socijalnom osiguranju između BiH i Republike Austrije sa Protokolom provođenja Sporazuma. b) Sporazum o zajmu između Socijalnog fonda za razvoj Savjeta Evrope i BiH o regulisanju predratnog duga BiH sa usaglašenom i potpisanom alokacijom obaveza prema Socijalnom fondu od Ministarstva finansija Federacije BiH i odlukom o prihvatanju zaduženju prema Fondu za socijalni razvoj Evrope po kreditima korištenim prije 2.4.1992. godine, doneseno od Vlade RS. Otvaram raspravu po ovom sporazumu. Hvala lijepa. Zatvaram raspravu. Ko je za? Hvala. Konstatujem da smo jednoglasno prihvatili ovaj sporazum. c) Sporazum o slobodnom tranzitu preko teritorije Republike Hrvatske i iz Luke Ploče i preko teritorije BiH u Neumu Otvaram raspravu.
Komisija za promet i komunikacije je održala, neposredno pred ovu sjednicu Doma naroda, 5. sjednicu Komisije. Na dnevnom redu je razmotren Sporazum o slobodnom tranzitu preko teritorije Republike Hrvatske u i iz Luke Ploče preko teritorije BiH u Neumu. Imajući u vidu da je Zastupnički dom bez primjedbi, bez amandmana usvojio ovaj prijedlog, u tom smislu je i Komisija donijela zaključak da predložimo Domu naroda da da saglasnost za ratifikaciju Sporazuma o slobodnom tranzitu preko teritorije Republike Hrvatske u i iz Luke Ploče preko teritorije BiH u Neumu. Znači, prijedlog je u tom pravcu. 15
Hvala lijepa. Da li se još neko javlja za raspravu? Ne javlja. Zatvaram raspravu. Ko je za to da usvojimo ovaj sporazum? Hvala lijepo. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili navedeni Sporazum. Prelazimo na d) Ugovor o garanciji projekat mreže za prenos električne energije, sistem upravljanja električnom energijom, između BiH i Evropske investicione banke, sa ugovorima o garanciji potpisanim od Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa i Ministarstva finansija Federacije BiH i Ministarstva finansija RS. Otvaram raspravu o ovom ugovoru. Hvala. Zatvaram raspravu. Ko je za prihvatanje ovog ugovora. Hvala. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili, odnosno, potvrdili ovaj ugovor. e) Sporazum o zajmu, projekat hitnog unapređenja električnog sistema između Japanskog fonda za prekomorsku ekonomsku saradnju i BiH. Otvaram raspravu. Hvala lijepa. Zatvaram raspravu. Ko je za ovaj sporazum? Hvala. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili Sporazum o zajmu. g) Ugovor o zajmu između Evropske zajednice i BiH. Otvaram raspravu. Nema diskutanata. Zatvaram raspravu. Ko je za prihvatanje ovog ugovora? Hvala lijepo. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili. Prelazimo na 6. tačku Ad. 6. Delegatska pitanja Ko se javlja za riječ? Ako nema delegatskih pitanja, nemamo odgovora. Ne znam koliko su poslanici dobijali odgovore na dosadašnja postavljena pitanja, ali nadam se da će obrađivači ovih poslaničkih pitanja shvatiti ozbiljnost ovih naših pitanja i da ćemo dobijati redovno odgovore. Ako nemamo vezano za ovu tačku, odnosno, nema poslaničkih pitanja, zatvaram 11. sjednicu Doma naroda, uz napomenu da ćemo narednu sjednicu imati po onom dinamičkom planu u utorak, o čemu ćete još jedanput biti obaviješteni. Zahvaljujem se svima. Sjednica je završena u 13.30 sati.