U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, sada će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Uvaženi kolege iz HDZ-a, evo u vijestima je objavljeno kako je nakon što je prošli tjedan zbog pogodovanja u izboru ravnatelja uhićena jedna od najbližih suradnica pokojnog gradonačelnika Milana Bandić, gđa. Ana Stavljenić Rukavina, novi gradonačelnik je ovih dana imenovao novu predsjednicu i nove članove Upravnog vijeća Dječje bolnice Srebrnjak. Tom prilikom je istaknuto da Dječjoj bolnici Srebrnjak treba izraženija podrška grada u uspostavljanju transparentnih praksi upravljanja kako bi mogli unaprijediti zdravstvenu skrb djece u Zagrebu i šire. Sam gradonačelnik je rekao kako bi, kako je novo Upravno vijeće imenovano upravo s ciljem da se na taj način daje potrebna podrška da se u suradnji sa dionicima kako u zdravstvenom, tako i u znanstvenom sektoru, realizira projekt Dječjeg centra za translacijsku medicinu. Ono što predstoji, predstoji to da ovo Upravno vijeće provede javni natječaj za izbor novog ravnatelja ove Dječje bolnice. U normalnim okolnostima na tom novom javnom natječaju svi prijavljeni kandidati trebali bi imati jednak tretman, a izabran bi trebao biti onaj ravnatelj koji najbolje, po svom životopisu do sada ostvarenim rezultatima ostvaruje one ciljeve i one zadaće koje treba ova bolnica, a time se istovremeno ostvaruju i oni ciljevi i zadaće zaštite javnog interesa, pogotovo djece. U tom kontekstu, evo, doista ne znam na koji drugi način bi se mogla dati potrebna podrška daljnjoj realizaciji projekta Dječjeg centra za translacijsku medicinu, kojeg je osmislio, kojeg je razvio dr. Boro Nogalo, zajedno sa svojim timom i svojim suradnicima i doveo taj projekt vrijedan 60 milijuna eura u RH. Ako to nije vraćanje dr. Bore Nogala na poziciju ravnatelja sa koje je protupravno, nezakonito i neprimjereno smijenjen pa ja ovoga puta očekujem da se potezima novog Upravnog vijeća ispravi upravo ova nepravda i nepravilnost koja na veliku žalost, moju osobno, a vjerujem i velike većine naših građana, prebila se preko leđa onih najmanjih i najosjetljivijih, a to su bolesna djeca. Hvala.
I sada ćemo krenuti na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika. Prva će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Nema je, gubi pravo na govor, pa će onda govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Franko Vidović. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Želim progovoriti o nečem što je ovih dana aktualno u Šibensko-kninskoj županiji. Dakle, 13.12.2019. ministar zaštite okoliša i energetike je donio Pravilnik o zaštiti i očuvanju Nacionalnog parka Krka. Tim pravilnikom se uvode dvije značajne promjene i dobro je da se donose pravilnici kad je u pitanju zaštita prirode. Međutim, ovaj pravilnik je dosta kontroverzan. Dakle, te dvije značajne promjene su zabranjuje se kupanje na prostoru ispod slapa na Skradinskom buku i zabranjuje se tradicijski ribolov lokalnom stanovništvu. Jasno da to nije baš palo na plodno tlo, posebno ne u područjima koja se nalaze neposredno uz sliv rijeke Krke. Zabrana kupanja se donosi u vrlo osjetljivom trenutku kad je naš turizam pogođen utjecajem pandemije Covid-19. Ograničiti kupanje i time eliminirati najprepoznatljiviju turističku vizuru Šibensko-kninsk ežupanije, vizuru koju su iskoristile u principu, pa manje-više sve svjetske zvijezde koje su dolazile na područje Šibensko-kninske županije, kad se cijela država bori za svakog gosta i spas turizma, znači jednostavno i slikovito rečeno, pucat sam sebi u oba koljena, a u oba koljena zato što sa jedne strane, sama ustanova Nacionalni park Krka se bori za preživljavanje i očuvanje financijske stabilnosti, ali na ovaj način, zabranom kupanja se puca praktički i u noge šibenskog i šibensko-kninskog turizma. Samo kupanje je moglo bit problematično u trenucima kad je na Skradinskom Buku boravilo 10 tisuća i više ljudi u jednom trenutku, ali i tad je rješenja trebalo tražiti na drugi način, u ograničenju broja ljudi koji se mogu u nekom trenutku kupat, a ne u potpunoj zabrani. Tako bi se istovremeno osiguralo i očuvanje prirodnih resursa, ali i kupanje pod slapom pretvorilo u jednu od najtraženijih turističkih atrakcija, za koju bi se rezervacije upisivale godinama ranije. Uz to moram navesti i jednu napomenu kako je riječ o javnom dobru, ova se atrakcija ne bi trebala posebno dodatno naplaćivati, već bit trebalo samo na vrijeme rezervirati termin kupanja za ograničeni broj ljudi. Najmanje što možemo sad učiniti u ovoj kriznoj godini da se interventno može suspendirati primjena članka o zabrani kupanja ispred Skradinskog Buka na godinu dana, kao što je bila suspendirana uostalom, u prethodnoj godini. I u toj .../nerazumljivo/... i sad u sljedećem vremenu iznaći bolje rješenje koje manje ugrožava lokalno stanovništvo, ali i samu ustanovu Nacionalni park Krka. Dodatni udar na odnose, pa ne bih rekao nacionalnog parka, ali rekla bih ministarstva i lokalnog stanovništva, donijela je i zabrana tradicionalnog ribolova koji je lokalnom stanovništvu bio dozvoljen godinama, a ovim je Pravilnikom sad zabranjeno. Ljudi koji žive uz Krku su stoljećima očuvali Krku i sigurnu tradicijskim nekomercijalnim ribolovom, bioraznolikost Krke nije ugrožena. Umjesto da se to stanovništvo iskoristi za izlov invazivnih vrsta riba, npr. u zadnje vrijeme se u Krki pojavila štuka, koja inače nije tu nikad obitavala, stanovništvo se ograničava u aktivnosti kojima se bavilo stoljećima i na takav način dodatno antagonizira i prema nacionalnom parku, ali i prema institucionalnoj zaštiti prirode općenito. Umjesto da se ministar u konačnici uhvati donošenja detaljnog plana naselja ... [[Govornik se ne razumije.]] koje se nalazi na području Nacionalnog parka Krka, gdje ljudi imaju svoje nekretnine, uostalom, 98% nekretnina u Nacionalnom parku Krka je u privatnom vlasništvu pa su vlasnici samim tim što postoji nacionalni park, ograničeni u korištenju svoje imovine, umjesto da se donese detaljni plan da bi se ljudima omogućilo da praktički renoviraju svoje kuće, ministar donosi ovakve Pravilnike. Pravilnike kojima na kraju balade puca u noge šibensko-kninskog turizma, kojim zabranjuje, najlakše je zabraniti, najlakše i najgluplje i najjednostavnije rješenje je zabrana. Postoje druga rješenja pa bih ja molio nadležnoga da i to primi i prinese pažnji. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Krešimir Ačkar, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, uvažene kolege zastupnici. Odluka kojom Vlada RH raspodijelila 2 milijarde i 140 milijuna kuna na 24 visoke škole i znanstvene ustanove čije su zgrade oštećene u potresu na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije još je jedan dokaz dobrog promišljanja i smjera oporavka u kojim sa svojim timom radi premijer Andrej Plenković. Ugovori koji su prije 2 dana uručeni korisnicima, temelje se na sredstvima koja su predviđena za obnovu znanstvene i sveučilišne infrastrukture. Iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, a dio sredstava iz Fonda solidarnosti EU. Nebrojeno puta smo se uvjerili kako je ulaganje u obrazovanje i znanstvenu zajednicu jedno od najvažnijih ulaganje koje uvijek regenerira uspjeh i donosi nove benefite života u svakoj zajednici. Ova sredstva koja su dodijeljena za sanaciju visokih učilišta i znanstvenih instituta dobro su usmjeren novac. Oni će omogućiti obnovu ne samo povratkom u prvobitno stanje zgrada nego cjelovitu obnovu koja podrazumijeva povećanja protustresne sigurnosti zgrada i rekonstrukciju prostorija da mogu imati i nove moderne sadržaje, a to će sigurno omogućiti njihovo lakše uključivanje u europski istraživački prostor, ali i za veće povezivanje s gospodarstvom. Osim toga, obnova se u ovome kontekstu ne odnosi samo na zgrade. Obnova je usko povezana s ljudima, ona utječe na sigurnost ljudi i pruža im pozitivnu perspektivu. Obnova zgrada je i sigurnost studenata, znanstvenika, sveučilišnih nastavnika i svih drugih koji rade u visokim učilištima i znanstvenim institutima. Iza 42 ugovora i više od 2 milijarde kuna su tisuće studenata, nastavnika i znanstvenika kojima trebaju njihove zgrade, njihova radna mjesta, njihove studentske dvorane, učionice, laboratoriji i svi drugi prostori bez kojih nema studiranja, predavanja i znanstvenoga rada. O važnosti znanstvene zajednice, posebice u današnjim izazovnim vremenima, vrijedi uvijek iznova govoriti, podsjećati i naglašavati koliko nam je potrebna i značajna. Znanstvena djelatnost i visoko obrazovanje predstavljaju djelatnost od posebnog interesa za RH i sastavni su dio međunarodnog posebnog europskog znanstvenog, umjetničkog i obrazovnog prostora. Siguran sam da će obnovljene zgrade biti poticaj i nova snaga za ispunjavanje zadaća visokoškolskih ustanova i instituta, da će ostvariti ciljeve obrazovanja i znanstvene djelatnosti u skladu sa zahtjevima sadašnjeg vremena, ali i vizijom za buduća vremena. Obrazovanje i znanost su strateški interes za RH. Stoga je razumljivo i logično da je ulaganje u obnovu obrazovnih i znanstvenih institucija neophodno. Takav pristup kojim pokazuje se visoka razina svijesti o potrebama naše zajednice, dio je kontinuirane politike Vlade RH koja je svjesna važnosti obrazovanja i znanosti za daljnji razvoj naše zemlje. U ime Kluba zastupnika HDZ-a mogu i moram pohvaliti ovu inicijativu našega premijera i njegovoga tema, koji je usprkos epidemiji Covida i 2 razorna potresa uspješno nose se s problemima i pronalaze rješenja za njih. Nije jednostavno u smanjenim financijskim mogućnostima pomoći građanima i gospodarstvu i obrazovanju, ali evo, i ovaj događaj svjedoči da se može kada državu vodi odgovorna i savjesna Vlada koja zna odrediti prioritete i zna, koja zna kako i kada reagirati. Hvala.
Hvala vam lijepa. Time bismo završili s današnjim radom. Mi ćemo nastaviti u ponedjeljak, naglašavam, ponedjeljak, 12. srpnja u 9,30 i prva točka bit će Izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima EU vijeća. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 14,40 SATI.
Dobro jutro kolegice i kolege. Nastavljamo dalje s radom. Jutros ćemo sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika HS predložiti dopunu dnevnog reda 7. sjednice sa 10 novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na točke prijedloga dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 7. sjednice. Jutros nastavljamo sa: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu, drugo čitanje, P.Z.E. br. 127. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172., a u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku i Odbor za obitelj i mlade. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Poštovana državna tajnica Marija Pletikosa, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Sustav volontiranja u RH definiran je Zakonom o volonterstvu iz 2007.g. kojim se uređuju osnovni pojmovi vezani za volontiranje, temeljna načela volontiranja, uvjeti volontiranja, prava i dužnosti volontera, te organizatora volontiranja, kao i druga pitanja od značenja za volonterstvo. Izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu iz 2013.g. značajnije su se izmijenile odredbe u odnosu na dugotrajno i kratkotrajno volontiranje, definiciju volontera i organizatora volontiranja, situacije u kojima je obvezno sklapanje Ugovora o volontiranju, prava i obveze volontera i organizatora volontiranja, kompetencije stečene volontiranjem, uvođenje pojma volontiranja u kriznim situacijama, kao i načela inkluzivnog volontiranja. Cilj izmjena i dopuna zakona je njegovo usklađivanje s trenutnim stanjem na području volonterstva, te uklanjanje postojećih prepreka i nejasnoća vezanih uz primjenu trenutno važećeg zakona, olakšat će se primjena zakona organizatorima volontiranja, cjelokupni normativni okvir uskladit će se s postojećim trendovima u volontiranju, nadalje, olakšat će se rad i unaprijediti efikasnost budućih saziva Nacionalnog odbora za razvoj volonterstva. Najvažnije izmjene i dopune Zakona o volonterstvu odnose se na usklađivanje zakona s pozitivnim propisima RH, definiranje 4-godišnjeg trajanja mandata za Nacionalni odbor za razvoj volonterstva i mogućnost imenovanja zamjena članova, lakše organiziranje sjednica odbora, uključivanje u Nacionalni odbor predstavnika tijela državne uprave nadležnog za mlade, civilnu zaštitu, turizam i sport, te Nacionalne agencije nadležne za provođenje programa EU koji se odnose na volonterstvo. Definiranje pojma volontiranja s poslovnog subjekta, definiranje pojma koordinatora volontera zaduženog za učinkovito upravljanje programom volontiranje, definiranje pojma programa volonterskog centra i načina njihovog financiranja. Zatim jasna distinkcija između pojmova „volontiranje“ i „pripravnički staž“, redefiniranje pojma dugotrajnog volontiranja, omogućavanje dugotrajnog volontiranja maloljetnih volontera, uređenje pojma odgoja za volontiranje, te dodatna zaštita djece uključene u volontiranje, a posebno na relaciji organizator volontiranja – korisnik volontiranja. Izmjena odredbi o sadržaju potvrde o volontiranju i mogućnosti izdavanja elektroničkim putem, uređenje načela zabrane iskorištavanja volontera u slučaju nastupa izvanrednih i nepredvidivih situacija dopušteno je volontiranje kojim se u cijelosti zamjenjuje rad koji obavljaju radnici zaposleni u skladu sa zakonom kojim se uređuju radni odnosi, kao i volontiranje u trajanju duljem od 38 sati tjedno u razdoblju duljem od 3 mjeseca. Zaključkom HS donesenim na 7. sjednici održanoj 23. travnja 2021.g. prihvaćen je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu, te su primjedbe, prijedlozi i mišljenja izneseni u raspravi upućeni predlagatelju radi pripreme Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu. Stoga je u odnosu na tekst prijedloga zakona u tekstu Konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu izmijenjena odredba kojom se propisuje sastav Nacionalnog odbora za razvoj volonterstva na temelju i u skladu s isticanjem potrebe izmjene ove odredbe tijekom rasprave u prvom čitanju na sjednici HS. Istaknuto je kako je potrebno izmijeniti odredbu kako bi većinu članova Nacionalnog odbora za razvoj volonterstva činili predstavnici organizacija civilnog društva. Prijedlog je prihvaćen, te je broj predstavnika organizatora volontiranja ili organizacija civilnog društva koje se bave volonterstvom izmijenjen, čime je postignut predloženi omjer predstavnika tijela državne i javne uprave i predstavnika organizacija civilnog društva. Slijedom navedenog predlaže se da HS prihvati Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu. Hvala.
Imamo dosta replika, pa molim vas ostanite. Prva replika poštovana zastupnica Katarina Nemet.
Zahvaljujem. Poštovana državna tajnice. Šta bite ovom prilikom poručili vrijednim volonterkama i volonterima koji pišu projekte za boljitak svoje zajednice i apliciraju na sredstva EU ili na nacionalne izvore financiranja, a onda takve projekte dobiju oni koji najprije podnesu takve projekte, znači najbrži prst, ne moramo niti govoriti o tome koliko ih to obeshrabruje, šta bite poručili?
Odgovor.
Teško je odgovoriti na ovo pitanje jer smatramo da se dakle pridržavamo se pravila koja smo dobili, ukoliko je određeno da je to najbolji način pridržavat ćemo se, međutim smatramo da je vrijeme pokazalo da ima dosta nepravilnost onda da to nije najbolje rješenje pa smatramo da ćemo i na tome poraditi. Hvala.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Andreja Marić.
Poštovana državna tajnice. Tijekom sad ovog drugog čitanja i na prvom čitanju smo na Odboru za zdravstvo postavili jasno pitanje vezano uz reguliranje volontiranje glede liječničke odnosno zdravstvene djelatnosti. Niste prihvatili neke naše prijedloge i zapravo još uvijek je ostalo sve skupa nerazjašnjeno, dakle postoje nekakve nejasnoće i teškoće glede toga s obzirom da ipak udruge nisu zdravstvena djelatnost i na neki način ne mogu prepoznavati specifičnosti zdravstvenog posla. Što biste vi rekli kakav je onda nekakav hodogram? Naravno da zdravstveni djelatnici mogu volontirati po različitim institucijama i preko različitih načina, dakle ne mora sve biti samo preko udruga, znači što biste vi rekli kakav je hodogram ako je neko kratkotrajno ili dugotrajno volontiranje u pitanju kada se radi o zdravstvenoj profesiji? Hvala.
Odgovor.
Hvala na pitanju. Dakle, kao što smo jučer rekli riječ je o tome da se to ne može regulirati isključivo Zakonom o volontiranju već radi se o međuresornoj suradnji o drugim pozitivnim propisima koje također treba mijenjati i na taj način se može utjecati na to. A evo kao što smo rekli naravno da podržavamo i da u svakom slučaju da je to potrebno regulirati na čemu ćemo i dalje raditi. Hvala.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovana državna tajnice. Kada je bilo prvo čitanje zakona tad je dosta nas ukazalo na činjenicu da bi bilo dobro da volontiranje, pogotovo mladih ljudi bude nekakvi dodatni bodovi ili prednost pri upisu u srednje škole, pri upisu na fakultete ili nekakve druge stvari. Vi dio primjedbi ste zaista prihvatili za ove primjedbe ste rekli da ih nije moguće definirati u ovom prijedlogu zakona nego da je tema nekih drugih propisa. Ja se načelno s vama mogu složiti da treba neke druge propise koji to reguliraju promijenit, ali me zanima da li ste obavili neke kontakte, da li ste razgovarali, da li ste možda kolege iz drugih resora ovdje prvenstveno je riječ o resoru znanosti odnosno obrazovanja i resoru recimo rada upoznali s tim primjedbama da jednostavno kad bude priprema nekih drugih propisa da o tome vodi računa. Sigurna sam da bi to da je to dobro. Mislimo da je volontiranje zaista nešto pozitivno i bilo bi dobro za mlade ljude da ih se možda nekako i stimulira i nagradi. Hvala lijepo.
Hvala na ovom pitanju. Dakle, riječ je o nečemu čega smo svjesni i slažemo se apsolutno da treba podržati i da treba vrednovati mlade ljude koji volontiraju, međutim kao što smo već spomenuli, a i vi ste sami u vašem pitanju rekli da se radi i o drugim resorima. Naravno da u suradnji sa Ministarstvom znanosti i obrazovanja da o tome razgovaramo i dogovaramo se na koji način je to potrebno promijeniti i svakako ćemo ustrajati na tome da se ovo promjeni odnosno da se vrednuje volontiranje mladih ljudi i da se na neki način to ocijeni i da imaju prioritete prilikom i zapošljavanja i upisa u škole i na fakultete. Hvala.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Vesna Bedeković.
Hvala vam lijepa. Uvažena državna tajnice. Nakon donošenja Zakona o volonterstvu 2007.g., 2009. godinu možemo smatrati nekako nultom točkom početka praćenja i brojenja i bilježena broja volontera odnosno određenih volonterskih sati i nakon toga u razdoblju od sljedećih deset godina prema raspoloživim podacima u 2019.g. Hrvatska je imala otprilike 64.200 i nešto volontera i preko 3 milijuna odrađenih volonterskih sati. Međutim, činjenica je da statistike pokazuju da je najveći broj volontera ipak još uvijek uključen u radu udruga civilnog društva. Mene zanima s obzirom da ste vi zapravo osnivačica Volonterskog centra u Zadru zanima me vaše mišljenje o tome, što mislite o tome i o potrebi uključivanja većeg broja volontera, motiviranja i stimuliranja za volontiranje u odgojno obrazovnim institucijama i institucijama socijalne skrbi i jednako tako u zdravstvenim institucijama? Hvala vam lijepo.
Hvala na pitanju. Što se tiče statističkih pokazatelja moram naglasiti da tu nismo potpuno zadovoljni jer sigurno je puno veći zaista veći broj odrađenih volonterskih sati i puno je veći broj volontera nego što se prikazuje, tako da u tom dijelu naravno moramo to usavršiti. Mi želimo organizirati jednu javnu kampanju kojom bi se još više istaklo volonterstvo, a evo kroz dosadašnje iskustvo od osnivanja Zadarskog volonterskog centra 2008.g. mogu reći da smo zaista napredovali, da smo se uključili u sve obrazovne institucije diljem Zadra i Zadarske županije i mogu reći da evo najbolji je dokaz da smo ušli u gotovo sve pore društva, tako da evo mogu biti zahvalna.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovana državna tajnice. Moje pitanje je vezano za kontrolu rada volonterskih centara. Oni imaju dosta širok dijapazon djelovanja i vrlo jednostavno se uvidom na njihove web stranice može vidjeti da se bave i nekim poslovima koji nisu, koji mogu biti i ideološki obojeni i koji mogu biti i vezani za nekakvo političko djelovanje, ne nužno, ali mogu, pa me interesira u kojem segmentu i na koji način, budući da sada, ovim Zakonom, oni imaju jedan veći značaj će se raditi kontrola rada volonterskih centara kako bi se oni usmjerili upravo za ono za što su i predviđeni?
Pa kao i u svakom segmentu, tako i u radu volonterskih centara, naravno da je nužna, ne samo poželjna nego da je i nužna kontrola rada, tako da mora, naravno da volonterski centri, kao i sve ostale organizacije civilnog društva kao javne ustanove, svi moraju raditi prema pozitivnim propisima RH i da je potrebna kontrola, na čemu ćemo također, evo i donošenjem ovog Zakona još više raditi. Hvala.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Urša Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče Sabora, poštovana državna tajnice. Nastavno na repliku poštovane zastupnice gđe. Bedeković, pitala bih vas da nam konkretno pojasnite razloge izmjene omjera u Nacionalnom odboru za razvoj volonterstva koji je za razliku od dosadašnje odredbe ide u korist javnog sektora. Znači do sada je taj omjer bio 10:11. Zbog čega to pitam? Naprosto zato što su volonteri najviše dolaze iz organizacija civilnog društva i na ovaj način se nekako stavlja u pitanje kako će se odlučivati, budući da se odlučuje izravno o njihovom radi pa bih vas molila, ako možete biti ljubazni da nam pojasnite zbog čega se sada to promijenilo u odnos da ima 10, evo ga, 10 predstavnika [[Upadica: Vrijeme.]] organizacija civilnog društva i 11 iz javnog sektora?
Pa hvala. Hvala na pitanju, ali mislim da niste, da niste dobro objasnili ovo. Naime, mi smo promijenili i upravo na temelju primjedbi, prihvatili smo primjedbe i uvažili smo to, tako da je 10 predstavnika javnog sektora, a 11 predstavnika organizacija civilnog društva.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Nada Murganić
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana državna tajnice. Svakako da je ovaj Zakon dobrodošao. Naime, građani RH imaju dugu tradiciju želje za volontiranjem, naime, nekada su uglavnom najviše volonteri bili i poticani i okupljani oko gradskog društva Crvenog križa, odnosno općenito oko organizacije Crvenog križa gdje se njegovalo volonterstvo od najmanjih dana u školskoj dobi kroz simbolične članarine, kroz različite programe međugeneracijske solidarnosti, a da o značaju volontera ne trebamo posebno niti naglašavati, kako su dali doprinos i u zbrinjavanju prognanika, izbjeglica u Domovinskom ratu i sada u potresu u Banovini. Međutim, organiziranje, poticanje, kampanje predviđate, ali ja bih možda skrenula pažnju da treba poticati i ustanove i institucije da prihvate volontere, da nadziru i educiraju ih u radu.
Odgovor.
Hvala na, hvala poštovana zastupnice na ovoj primjedbi. Pa evo, i kao dugogodišnja ravnateljica ustanove socijalne skrbi i predsjednica Udruge socijalnih radnika u Zadarskoj županiji mogu reći da smo mi upravo na lokalnoj razini izuzetno poticali volonterstvo i gotovo da nije bilo dana da netko iz lokalne zajednice od vrtića, škola, organizacija javnih, privatnih, da nije sudjelovao u volonterskom radu. Također, želim pohvaliti korporativno volontiranje, naime, riječ je kompanijama koje se također, organiziraju i jedan dio svog radnog vremena i slobodnog vremena poklanjaju upravo ovim ustanovama koje ste spomenuli.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Rada Borić.
Možda samo malu korekciju, naime, pitanje bi trebalo biti zašto od 19, znamo da treba zamjenika je sada 21 i nije povećano u korist civilnoga društva, smanjeni su dakle, neovisni stručnjaci, samo na 3, od kojih je nekada bilo 6 pa je 6 biralo civilno društvo neovisnih stručnjaka, a troje je biralo, civilno društvo, a troje je birao javni sektor. Dakle, pitanje zašto od 19 imamo 21 i jeste na štetu civilnoga društva, međutim, moje se pitanje ne odnosi na to, odnosi se, vezujem se i uz gđu. Mrak-Taritaš koja je pitala oko kako vrednujemo volontiranje, mene zanima Nacionalni program za razvoj volonterstva, prvi nacrt je kreiran još '13. g., čeka na usvajanje. Zadnji nacrt od '20. do '24., prošao je javno savjetovanje, još prošle godine. Pitanje je, budući da će u njemu upravo moći biti mjere za poticanje, kada ćemo raspravljati u Saboru, možda je bila prilika da to odradimo i paralelno.
Pa evo, nećemo nažalost, ne odrađuje paralelno, ali evo, prvom prilikom kada dođemo na red, mi ćemo se time pozabaviti odnosno radit ćemo na tome da se uvrsti u rad. Hvala.
Hvala državnoj tajnici. Žele li izvjestitelji Odbora … ... [[Upadica se ne čuje.]] A ispričavam se, Maja Grba-Bujević, poštovana zastupnice, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, državna tajnice. Zdravstveni radnici, liječnici i medicinske sestre kod cijepljenja trenutno volontiraju iako ne rade za svoju ustanovu, nego volontiraju za drugu ustanovu koja provodi cijepljenje. To je primjer dobre prakse, takvih primjera imamo jako puno što govori kolega Marić, dakle možemo volontirati u zdravstvenom sustavu i u djelatnosti u kojoj zapravo radimo, je li, to bi bio inače, ne bi bilo moguće, ali zapravo je to u ovom slučaju moguće. To je dobar primjer dobre prakse, puno volontira liječnika i sestara i mislim da trebate zapravo i vi pozvati da što više ljudi učestvuje u volonterstvu vezanom uz ovo cijepljenje jer u sustavu socijale ima puno medicinskih sestara za koje neke znam da bi se sigurno odazvale. Pa evo, apeliram da onda i vi malo potaknete kroz svoje ministarstvo taj način volontiranja. Hvala.
Poštovana zastupnice, zahvaljujem na ovom odličnom prijedlogu. U svakom slučaju to ćemo učiniti. Inače mogu reći da u našem sustavu ima velik broj upravo zaposlenika u djelatnosti socijalne skrbi, da također volontira u drugim ustanovama, a naravno ovo što ste rekli sad kad nam je to najvažnije kad se radi o cijepljenju naravno da ovaj da ćemo ih i dalje poticati mada mnogi od njih to i rade. Hvala.
Hvala. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne, okej. Onda otvaramo raspravu. Prvi za raspravu se u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta javila poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog državnog sabora, poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Od prvog čitanja ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona nije doživio pretjerano velike promjene i moram istaknuti da mi je uistinu žao što neke sugestije koje je Odbor za obitelj, mlade i sport imao nisu uvažene, ali činjenica je da se radi o sugestijama koje zahtijevaju međuresornu suradnju jer ono što je odbor sugerirao je da se volontiranje između ostalog uzme u obzir kod bodovanja na upis na visokoškolske ustanove jer je to praksa koja je već dugi niz godina prisutna u razvijenim državama, poglavito u SAD-u gdje na neka sveučilišta nije čak ni moguć upis potencijalnih studenata ukoliko nisu prije toga negdje volontirali budući da se radi o društveno korisnom radu i jednom iskazivanju brige za društvo. Stoga je i odbor bio mišljenja, evo i danas smo to na sjednici još jednom naglasili kako bi trebalo raditi u tom smjeru da i u RH se izmjenama i dopunama zakona koji će nam dolaziti u ovaj visoki dom radi na tome da se usklade zakoni koji ovo područje reguliraju. Činjenica je da treba tu međuresorna suradnja, ali mislim da nikada nije kasno da krenemo raditi u tom smjeru. Volontiranje u RH bilježi porast i to potvrđuju izvješća o broju volontera i volonterskih sati. I to nekako volontersko veliko srce naših ljudi se najbolje vidjelo nakon potresa na Banovini koji je evo jedan recentni primjer kada su volonteri iz cijele zemlje priskočili u pomoć unesrećenima i još jednom pokazali kako naš narod zna prepoznati svaku situaciju kada je pomoć uistinu nužna i prijeko potrebna. Volontiranje ne poznaje gornju dobnu granicu, status, spol, obrazovanje, jedini preduvjet je dobra volja i želja za pomaganjem onima kojima je pomoć potrebna. Pri tom moram naglasiti kako volonteri su suradnici, a ne besplatna pomoć. Njima treba zahvaliti, ne treba ih prozivati kao što je recimo učinio g. Trut kada je optužio navijačke skupine koje su prve bile na Banovini ne mareći ni za osobnu sigurnost. Često sam na terenu i u kontaktu sa udrugama koje brinu o štićenicima, žale se na brojne administrativne prepreke s kojima se susreću u svom radu, ali ono što ističu kao pozitivno to su volonteri koji su uvijek spremni pomoći. Ono što moram istaknuti to je porast korporativnog volontiranja i evo i iz, sa ove govornice iz ove visokog doma pohvalit ću sve tvrtke koje su prepoznale volontiranje i organizirale djelatnike i omogućile im volontiranje tijekom radnog vremena u suradnji sa lokalnom zajednicom jer je to nešto što uistinu treba pohvaliti. Naime, rađena su istraživanja vani, navest ću samo jedno, to je istraživanje Boston College centra za … [[Govornik se ne razumije]] koje je provedeno u Americi na 236 gospodarskih subjekata gdje, gdje je ustanovljeno i potvrđeno tim istraživanjem da programi potpore lokalnoj zajednici pozitivno utječu na reputaciju gospodarskog subjekta, ali isto tako i na privlačenje i zadržavanje kvalitetnih zaposlenika, što znači da te koristi od volonterskog rada nisu samo za lokalnu zajednicu već isto tako za gospodarski subjekt i zaposlenike kroz povećanje njihovog zadovoljstva i motivacije. Stoga ne čudi činjenica kako su brojne tvrtke upravo to prepoznale i kroz volontiranje djelatnika promiču vrijednosti koje su sastavni dio volontiranja. Tu najprije mislim na solidarnost, toleranciju, te odgovornost prema zajednici kao temeljne vrijednosti koje se promiču volontiranjem. Stoga sve izmjene koje ovaj sustav volontiranja čine učinkovitijim su poželjne i dobrodošle. Pomalo me čudi nešto što se naziva jezičnim poboljšanjem zakona u ovom prijedlogu koji je pred nama, pa onda riječi „volonterka“ i „volonter“ se mijenjaju riječju „volonter“. Osobno mi je i prijašnji jezični izričaj bio prihvatljiv jer ne vidim problem u tome da se koriste riječi za ženski i za muški spol. Ne vidim čemu ova promjena koja koristi za dva spola jednu riječ, tako da meni osobno je to i Domovinskom pokretu nepotrebno, tako da ne vidim razloga zašto bi to zvali jezičnim poboljšanjem u ovom prijedlogu koji je pred nama. Ono što je isto u ovom, u ovim izmjenama i dopunama navedeno to su izmjene koje se odnose na rad volonterskih centara. Nešto sam malo rekla o tome i u pitanju poštovanoj državnoj tajnici, naime regionalni volonterski centar u Osijeku između ostalog radi na jačanju vještina i oblikovanju stavova, naglašavam oblikovanju stavova te ponašanja koji su osnova društveno političkog angažmana građana kako bi bili posvećeni ideji i vrijednosti demokracije. Nema nitko ništa protiv demokracije, dapače ali volontiranje i društveno politički angažman mi nekako ne idu zajedno i zato sam i pitala poštovanu državnu tajnicu tko će kontrolirati rad volonterskih centara kako bi se oni uistinu bavili onim za što su predviđeni jer njih financiramo između ostaloga i sa javnim novcima odnosno sa sredstvima koja dolaze iz ministarstava i raznih javnih ustanova. Znači novcem poreznih obveznika. Koliko su bili učinkoviti u Volonterskom centru Osijek najbolje govori izlaznost na izborima, a posebno u gradu Osijeku izlaznost na zadnjim lokalnim izborima je bila aposlutno nikakva, među najlošijima u državi pa onda mirne savjesti možemo reći kako Volonterski centar u Osijeku po tom pitanju nije napravio ama baš ništa. Meni osobno stvarno nije jasno zašto se volonterski centar bavi takvim programom osim ako ne želi regrutirati i indoktrinirati volontere za određene političke opcije jer poznato je da političko djelovanje i aktivizam bez volontera teško može imati nekakvu budućnost. I na kraju načelno reći ću da Domovinski pokret će podržati izmjene i dopune Zakona o volontiranju. Smatramo da je hrvatski narod u brojnim situacijama pokazao svoje veliko srce, a institucije su često te koje ne prate događaje na terenu. Potres na Banovini je zadnja situacija koja je to potvrdila. Stoga treba stvoriti zakonski okvir koji će pratiti stanje na terenu i urediti ovo područje na zadovoljavajući način za sve uključene dionike, a ponajprije za stanovnike RH koji su volonteri i koji se žele uključiti kao volonteri. Pri tom očekujem od volonterskih centara da se bave onim za što su i osnovani. Hvala lijepa.
Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i evo nekoliko kolega, pred nama je u drugom čitanju Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu koji je donesen 2007., a onda su izmjene bile 2013. Ja ću ovaj put krenuti od kraja prema početku. Dakle, mi uvijek prepoznamo dobro srce u ekstremnim situacijama. Ekstremne situacije kad vam se dese poplave, ekstremne situacije kad vam se dese potresi, ekstremne situacije su vam kad vam se dese požari. Dakle, to su ekstremne situacije i mi onda u tim ekstremnim situacijama zaista uvijek naglašavamo i taj rad volontera koji prvi osjete, prvi izađu van, prvi vode računa, ne moram vam reći koliko je bilo slika sa zadnjeg potresa koji je bio na području Banije, Banovine kad su zapravo volonteri preuzeli na sebe ulogu nekakvih institucija. To nije smisao volonterstva da preuzmu ulogu institucija. Smisao je i ono što trebamo razmišljati o volonterstvu, a to je u normalnim uvjetima, normalni način. Neki drugi, neki narodi, neke zemlje imaju zaista dugu tradiciju volontiranja. Ja sam pred ne znam 15-tak godina bila na jednom službenom putu u Izraelu i tamo je bilo uobičajeno da velike korporacije, riječ je o velikim korporacijama da jedan dan u tjednu volontiraju. Dakle, volontiranje je rad za opće dobro. Dakle, volontiraju tad je bila situacija tamo da je bilo strašno puno veliki broj starih ljudi koji žive sami i to je bio jedan od načina, ali i drugi načini volontiranja. Kao što je već netko ovdje rekao postoji tradicija u nekim drugim zemljama gdje mladi ljudi kad volontiraju to im se vodi računa da pri upisu u srednje škole, pri upisu na fakultete, pri nekakvim doktorskim studijima gdje im je to benefit bilo bi dobro da je to benefit kod nas i vezano i uz to i uz zapošljavanje. Kao što sam već u replici državnoj tajnici rekla ja razumijem da bi se to moglo regulirati, da to treba definirati u nekim drugim propisima, ali Vlada je jedinstveno tijelo i bilo bi dobro da se o tome vodi računa. Dakle, ovom izmjenom i dopunom zakona kojeg ćemo mi podržati kao što smo to učinili i u provom čitanju se vrednuje volonterski rad, utvrđuju se kriteriji. Kao što je uvažena državna tajnica uvodno rekla idemo u izmjene i dopunu zakona da cilj je poboljšati neke stvari koje su se po putu vidjele da se, da nisu dobre da ih treba poboljšati i neke stvari dodati. Dakle, volonterstvo kod nas je regulirano 2007. i sad već imamo određeno iskustvo, imamo već određena znanja, znamo što i kako treba raditi i što treba napraviti. Dakle, suštinski mi imamo izmjene i dopunu zakona koja će poboljšati određene odredbe, a onda ćemo kroz primjenu vidjeti da li zaista se je tu postiglo sve ono što je. Ali imamo i uvijek, dakle to vam je uvijek onaj formalni dio, zakon vam može biti najbolji mogući, može biti najbolje moguće definiran ali onda dolazimo do stvarnog života i stvarne primjene zakona i to je ono o čemu bi dalje trebalo voditi računa. Dakle treba voditi računa o nečem što je bio problem, a to je bilo dugotrajno volontiranje maloljetnika i mene veseli, mi smo nedavno imali i tu raspravu o .../nerazumljivo/... Izvješće pravobraniteljice za djecu i one preporuke koje je pravobraniteljica za djecu dala resorno ministarstvo, riječ je o zaštiti djece i volontiranja, da je u ovoj Izmjeni i dopuni zakona o tome vođeno računa. Dakle, tu kad smo govorili o preporukama pravobraniteljice za djecu, onda smo ukazali na činjenicu da je taj problem s tim preporukama koje se na adekvatan način baš ni i ne ugrađuju u određene zakonske prijedloge, ovdje je o tome vođeno računa. Nešto što je kod nas bilo tokom vremena, govorim sad isključivo o mladim ljudima, tokom vremena uobičajeno, a i iz različitih razloga, nekad su to bili ekonomski razlozi, a nekad su bili to posve drugi, a to je taj odnos između volontiranja i pripravničkog staža pa je bilo dugotrajno volontiranje, pa je bio problem pripravničkog staža i dobro je da se je kroz ovu Izmjenu i dopunu zakona to probalo regulirati. Da li će to biti na najbolji način, to ćemo još vidjeti. Ali, nekakve poruke, dakle mi ovdje govorimo formalno o jednom propisu, govorimo formalno o jednom zakonu, govorimo o tome, recimo ovo je jedna izmjena i dopuna gdje je predlagatelj od primjedbi koje su bili, ne možemo reći, predlagatelj je vodio računa o primjedbama i ono što je bilo prihvatljivo i što je ocijenio da je prihvatljivo je i prihvatio, što u nekim drugim, s nekim drugim propisima baš i nije slučaj. Ali, one poruke koje mi trebamo dati s ove govornice su puno šire. Mi s ove govornice trebamo dati poruku i slati poruku o važnosti volontiranja. Trebamo slati poruku da je važnost volontiranja od najranije životne dobi pa cijeli svoj vijek i iza toga je važnost volontiranja. Volontiranje je pomoć, volontiranje je zapravo način života. Mi danas imamo stvarno situaciju i to će se vidjeti u Hrvatskoj da imamo sve više ljudi koji sami žive. Ljudi koji dobro žive, koji čak mogu i sami živjeti, ne odlučuju se ići živjeti u domove za starije i nemogućne jer im je ovo prihvatljivo, ali nešto što njima nedostaje je društvo. Nešto što njima nedostaje, da netko s njima ide u kazalište, nadam se da će ovaj, kazališta, da ćemo ovu nesretnu koronu, da će to biti uskoro i povijest, iza nas. Njima je potrebno netko će onako, biti im nekakav partner za nešto i to je jedan od vidova volontiranja. Kod nas je to nekako zanemareno, ali o tome moramo voditi računa. Moramo voditi računa, procesi se u društvu dešavaju i događaju neovisno od nas. Neke opcije koje su bile i to smo govorili jučer kad je bio Zakon o mirovinskom, da su se i u odnosu na to stvari mijenjaju. Stvari se puno brže mijenjaju nego što mi to hoćemo ili na što smo spremni. Volontiranje zaista trebaju biti poruke s ove govornice, volontiranje bi trebalo biti način života. Volontiranje, svako bi svojim djelovanjem u onom djelovanju u onom dijelu koji je mogao, koji može doprinijeti određenoj ili skupini ili pomoći i ostalo. Ne smije nam se desiti, a to nam se vrlo često desi, da, kad imamo neke ekscese u društvu, da se sjetimo da neke zakone trebamo mijenjati ili se tada, naglašavamo važnost volontiranja. Važnost volontiranja trebamo naglašavati cijelo vrijeme, ja ovu raspravu u tom smislu i doživljavam. Dakle, izmjene i dopune zakona su nešto što su poboljšice, sigurno sam, ja sam uvijek sigurna da može i bolje, ali svaki zakon čitam na način, pustite zakon da živi, vidite koji je problem, kada vidite koji je problem, problem rješavate. Svih problema se ne možete domisliti, čak kad i izmislite ili se domislite najboljem mogućem zakonskom rješenju, onda vas stvarnost demantira. Ja bih voljela da u stvarnosti zaista se što više ljudi odluči volontirati, ne samo oni koji su mladi, ne samo mlade životne dobi, nego svih životnih doba i zaista treba ukazivati, za kraj ću reći, važnost o korporativnog volontiranja jer to zapravo pokazuje da društvo ide naprijed. Ono što je zadatak da iza svake, da svaki put društvo napravi korak naprijed, a ja sam sigurna da volonterstvo u tome može pomoći. Hvala lijepo.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Danas govorimo o vrijednom zakonu za koji se i u prvom čitanju većina klubova složila da je naše zajedničko dobro i da zapravo imamo priliku unaprijediti važno područje djelovanja hrvatskih građana. Na samom početku, reći ću da će Klub SDP-a podržati Konačni prijedlog zakona izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu jer one predstavljaju poboljšanje u duhu politike kontinuiteta i nastavljaju se na prethodne izmjene. S ciljem konstruktivnog doprinosa i daljnjeg poboljšanja predloženog prijedloga zakona, Klub SDP-a će podnijeti i amandman na konačni prijedlog ovog Zakona. Mi u SDP-u smatramo da volontiranje treba biti koncipirano kao poticajni mehanizam za sudjelovanje i unaprjeđivanje društva i zajednice u kojoj građanke i građani žive. Isto tako, ono mora biti umreženo i lako dostupno kako bi se zainteresirani, ponajviše mladi mogli uključiti i neometano sudjelovati na lokalnoj, regionalnoj, državnoj i globalnoj razini gradeći društvo kakvo zaslužuju. Kroz volontiranje pojedinci, a posebno mladi stječu stručne kompetencije, razvijaju se i stječu dragocjena iskustva koja su neizmjeran potencijal za njihovu osobnu i profesionalnu budućnost, a ujedno i aktivno doprinose društvenom napretku. Dobrobiti volontiranja široke su i neosporne za volonterku, za volontera, za organizatora volontiranja, korisnika, ali i za društvo u cjelini. Potrebno je stoga razviti široku i sustavnu mrežu poticajnih mjera poput dodatnog razvoja i promoviranja programa međunarodnog volontiranja, praćenja i mentoriranja kompetencija koje se stječu volontiranjem i priznavanja volonterskog staža kao iskustva pri zapošljavanju. To je nešto o čemu smo govorili u prvom čitanju i to je nešto od čega mi u Klubu SDP-a ne želimo odustati. Smatramo da izmjeni zakona o, ovog zakona ne trebamo ponovno čekati dugi niz godina već ako ima političke i društvene odgovornosti i volje da te izmjene mogu biti međuresorne i nastupiti puno ranije kako bi upravo vrednovale ove teze o kojima većina ovdje u HS zapravo govori i zagovara ih. Cilj bi trebao biti unaprjeđenje postojećih poticaja i zakonskih okvira, te dodatno stimuliranje razvoja volonterskih centara. Stoga smatramo da bi bilo nužno i dobro učiniti i dodatne korake u razradi ovoga zakona. Smatramo također kako je nužno poticati volontiranje u smjeru pomaganja osobama starije dobi, ali i obratno. Primjerice, poticanjem mladih u pomaganju starijim sugrađanima nužno je kako bi mladi upoznali sve segmente društva i zajednicu u kojoj žive. S druge pak strane, umirovljeni profesori primjerice mogu pomoći mladima u svladavanju školskog gradiva kao doprinos zajednici. Takva praksa poticanja u razvoju humanijeg i solidarnijeg društva jača i volonterski sektor. Europske fondove o kojima često u zadnje vrijeme slušamo ovdje u HS upravo vidimo kao sredstvo za poticanje volonterstva usmjerenog na međugeneracijsku solidarnost putem udruga i drugih oblika udruživanja građana. Kao što znamo cilj izmjena i dopuna ovog zakonskog prijedloga je njegovo usklađenje s trenutnim stanjem na području volonterstva, te otklanjanje postojećih prepreka vezanih uz primjenu trenutno važećeg zakona. Iznimno važno je naglasiti da je ovaj prijedlog nastao u suradnji s civilnim sektorom odnosno volonterskim centrima, sa svih 4, ali i Nacionalnim odborom za razvoj volonterstva. Stoga nas veseli da je predlagatelj uvažio naglaske iz rasprave provedene u prvom čitanju, te je u odnosu na prvo čitanje izmijenja i odredba kojom se propisuje sastav Nacionalnog odbora za razvoj volonterstva na način da ipak većinu članova čine predstavnici organizacija civilnog društva. Dobro je da će ove izmjene olakšati i primjenu zakona organizatorima volontiranja, te će se unaprijediti rad Nacionalnog odbora za razvoj volonterstva. Svi znamo da je ovo krovni Zakon o volonterstvu i da uređuje temeljna načela volontiranja, uvjete, prava i dužnosti. Ali svi znamo da nam nedostaju i provedbeni akti i želimo da se to u što skorije vrijeme nađe na našem dnevnom redu odnosno na dnevnom redu vlade. Zato ovom prilikom želimo naglasiti značaj volontiranja za razvoj suvremenog i progresivnog demokratskog društva kakvome mi u SDP-u težimo. Jednu od osnovnih vrijednosti demokracije predstavljaju građani, upravo građani koji su aktivno uključeni u sva područja društvenog djelovanja. Biti aktivan i odgovoran dvije su osnovne vrline svakog građanina, ali i organizacije koje u svoj rad uključuju volontere. Te organizacije su priznate, one su vrednije i na njih se ponosimo. U našem poimanju volontiranje se najčešće povezuje s izravnim pomaganjem drugima, što je kao dobrovoljni rad u domovina za starije, u udrugama mladih ili na puno različitih oblika volontiranja kao što su uređenje javnih prostora, akcije, kampovi i niz drugih humanitarnih i kulturnih događanja, sportskih manifestacija i aktivnosti. To su sve one aktivnosti sa kojima se svakodnevno susrećemo. Konkretno o amandmanima, o amandmanu koji predlaže Klub SDP-a. Baziramo se na prijedlogu da na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu u čl. 11. koji se mijenja pod st. 3. koji se tiče volontiranja u pružanju usluga djeci i osobama s invaliditetom, starijim i nemoćnim osobama odnosno bolesnim osobama ili osobama koje su lišene poslovne sposobnosti odredimo još dodatna ograničenja. Smatramo da ne bi trebalo biti dopušteno osobama koje su pravomoćno osuđene ili se protiv njih vodi kazneni postupak za neko od kaznenih djela protiv čovječnosti i ljudskog dostojanstva. Naime, kaznena djela iz navedenog poglavlja Kaznenog zakona predstavljaju neka od najtežih djela koje pojedinac može počiniti. Nezamislivo je da osobe koje se dovode u vezu sa kaznenim djelima poput genocida, zločina, agresije, terorizma, mučenja, trgovanja ljudima i slično rade sa ranjivim skupinama u našem društvu. Osim što bi ranjive osobe mogle postati žrtve kaznenih djela, mogle bi se na njih izvršiti izuzetno loš utjecaj. Nadalje, smatramo da ne bi trebalo biti dopušteno osobama koje su pravomoćno osuđene ili se protiv njih vodi kazneni postupak za neko od kaznenih djela protiv zdravlja ljudi ili osobama koje su pravomoćno osuđene ili se protiv njih vodi kazneni postupak za neke od kaznenih djela protiv imovine ili pak osobama koje su pravomoćno osuđene ili se protiv njih vodi kazneni postupak za neka od kaznenih djela protiv javnog reda, jednako tako biti uključene u volontiranje kojima se pružaju usluge djeci, osobama s invaliditetom, starijim i nemoćnim osobama, bolesnim osobama ili osobama koje su lišene poslovne sposobnosti. Ovakav prijedlog amandmana će Klub SDP-a uputiti tijekom rasprave i nadamo se uvažena državna tajnice da ćete ga razmotriti u duhu konstruktivnog unaprjeđenja ovoga prijedloga zakona. Svjesni smo da nije sve ono što je predloženo u prvom čitanju moguće izmijeniti sada u ovom donošenju zakona, ali ipak želimo naglasiti zašto je nama važno priznati volonterski staž kao iskustvo pri zapošljavanju. Svi smo mi svjesni benefita koje volontiranje pruža kako pojedincu tako i zajednici i potrebno je koristiti sve mehanizme kako bi se to, to volontiranje promoviralo i kako bi se mlade motiviralo da se u njega što više uključe. I u prvom čitanju mi smo govorili da o volontiranju mlade moramo učiti. Ja ne nosim slučajno danas ovaj bedž, volontiram, dakle rastem. Od najmlađih dana, od predškolskog doma, a to ste i vi prepoznali kroz svoje programe zapravo trebamo uključiti mlade u volontiranje, ali kada smo ih uključili i kada smo ih motivirali onda to njihovo volontiranje negdje trebamo i vrednovati, negdje ga trebamo nagraditi, trebamo im dati priliku da imaju prednost zato što su volontirali i dali svoj obol razvoju društva da to i društvo njima vrednuje. To je naknada koju mi ovdje sa ove govornice ulažemo kao doprinos boljitku i razvoju i vjerujemo da ako ne danas, jel to možda nije moguće i to razumijemo jer je riječ o različitim zakonima koje treba uskladiti, ali u svakom slučaju da to ostane negdje na agendi, na agendi budućih izmjena jer i jutros slušamo da je naš plan, program oporavka vezan uz veliki broj reformi. U tim reformama smatramo da trebamo mijenjati društvo na bolje, a promjena društva na bolje počinje od malih koraka. Neka ovo bude jedan od zaloga da sutra budemo bolje društvo. Stoga u ime SDP-a ponavljam podražavamo ovaj zakon i vjerujemo da ćete prepoznati naše nakane i da ćemo se uskoro vidjeti već na nekim novim prijedlozima kojima ćete uvažiti i ovo što je rekla oporba. Hvala.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika IDS-a poštovana zastupnica Katarina Nemet.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, kolege i kolegice zastupnici, uvažena državna tajnice sa suradnicom. U okviru današnje rasprave o izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu htjela bih prije svega naglasiti i sve nas još jednom podsjetiti na neprocjenjivu važnost i ulogu volontera i volontiranja u zajednici. U današnjem društvu kada se s jedne strane vodi nesmiljena utrka za profitom, a s druge borba za golu egzistenciju svaka minuta, a kamoli sati, dani, tjedni i mjeseci nečijeg slobodnog vremena uloženog u opće dobro zajednice od neprocjenjive su vrijednosti i zaslužuju zahvalnost svih nas. Volonteri i volonterke su ti koji će prvi pomoći kad zatreba, pomoći će i kad sustav i njegove institucije zakažu, kada formalne procedure i raznorazne druge birokratske zavrzlame traže ispriku zašto nešto ne učiniti, a ne način kako to učiniti. Volonteri će uskočiti i podmetnuti leđa i kada ponestane drugih resursa i kada je jedina plaća za učinjeno onaj predivni osjećaj zadovoljstva da si za svoju zajednicu, za svog bližnjeg poznatog ili nepoznatog učinio nešto dobro i korisno, nešto što te čini malim, ali važnim kotačićem u nekoj lijepoj priči koja pokazuje da čovjek čovjeku ipak može biti čovjek. A volonteri i volonterke vam ne traže puno, ne očekuju neku posebno nagradu za svoj rad, angažman, znanje, za sve ono što nesebično i besplatno daruju zajednici. Ne traže ni neku veliku pompu oko toga što rade, ali bi sigurno voljeli da to što rade zajednica u kojoj djeluju prepoznaje, da im institucije koje za to imaju alate i ingerencije stvore uvjete i okvire pa i one zakonske u kojima će volonteri dati svoj maksimum, u kojima će na najbolji način činiti ono što tako dobro i uspješno čine, davati sebe, svoje slobodno vrijeme i mnoge druge resurse za dobrobit šire zajednice. Ove izmjene i dopune Zakona o volonterstvu su nažalost u najvećem dijelu opet samo kozmetičke naravi, bave se uglavnom formalnim usklađivanje s legislativom EU i ne donose ništa suštinski novo i važno, ništa što bi pomoglo riješiti neke od konkretnih problema i potreba volontera. Na neke od tih problema i potreba upozoravala sam već s ove govornice nadajući se kako će prilikom izmjena i dopuna ovog zakona za to bili sluha. Podsjetit ću primjerice kako sam svojevremeno za ovom govornicom prenijela apel mnogi volontera i volonterki, mnogih udruga civilnog društva koji kandidiraju svoje projekte za sredstva EU i nacionalne izvore financiranja. Riječ je o tzv. najbržem prstu odnosno apsurdnoj praksi da se kandidirani projekti valoriziraju pa u konačnici i financiraju ne temeljem kriterije koji će definirati najbolji, najkvalitetniji ili najpotrebitiji projekt već sredstva koja su dodijeljena onom projektu koji je prvi stigao. Najbrži prst rekla sam to tada, a ponovit ću to i ovom prilikom vjerojatno jest zgodna fora u televizijskim kvizovima ili drugim zabavnim programima, ali u tako ozbiljnim stvarima kao što su volonterski projekti i programi odnosno njihovo i onako uvijek otežano financiranje, takvim trivijalnim nazovi kriterijima stvarno nema mjesta. I ponavljam, prenosim vam stavove ljudi s terena, brojnih predstavnika i predstavnica udruga i organizacija, aktera civilnog društva, vrijednih volontera i volonterki dakle ljudi čije aktivnosti osim o njihovoj dobroj volji i svemu onome što nesebično od sebe daju ovisi i o javnom financiranju. A ako se ono u startu svodi na trivijalnu i nepravednu metodu kojom se vrlo uvjetno rečeno valorizira nečiji rad, ideja, inicijativa onda ste time gospodo dali jednu veliku pljusku svemu onome što ti vrijedni i humani ljudi rade. Drugi primjer iz prakse na kojeg ću podsjetiti odnosno upozoriti desio se nedavno na području Istarske županije, ali mogao je i može se dogoditi bilo gdje. Riječ je o inicijativi kojom su građani Pule i Istre trebali pomoći svojoj Bolnici u Puli odnosno tamošnjem osoblju koje znamo to jako dobro u ovo vrijeme pandemije čini nadljudske napore da zdravstveni sustav funkcionira najbolje što može u datim okolnostima. Naravno, čine to zdravstveni djelatnici diljem lijepe naše, ne samo u Istri, ne samo u Puli, svi oni zaslužuju za to našu beskrajnu zahvalnost i podršku. A baš takvu zahvalnost i podršku htjeli su sasvim konkretno iskazati i pružiti građani Pule i Istre svojoj bolnici, svojim liječnicima, medicinskim sestrama, drugom medicinskom i ne medicinskom osoblju Opće bolnice u Puli. Tijekom travnja ove godine kada je situacija sa covid pandemijom bila vrlo kritična, a bolnički sustav na granicama izdržljivosti i same bolnice uputile su apel svojim građanima da kao volonteri pomognu u radu bolnice. Apel je urodio plodom, javio se velik broj volontera spremnih da pomognu. No kako, kada se činilo da će ljudska humanost i altruizam ispisati još jednu lijepu stranicu dogodilo se ono što se tako često dešava u našoj zemlji. Inicijativa je propala jer zakon ne predviđa takvu mogućnost volontiranja. Uz veliko razočaranje obiju strana i bolnice i volontera ideja je već u startu propala, a bolnici je preostalo jedino da se zahvali svim potencijalnim volonterima koji su iskazali dobru volju i spremnost da pomognu. No i ova nažalost propala inicijativa trebala bi nam biti jedan od motiva da pokrenemo konkretne promjene u sustavu volontiranja. Ne samo u zdravstvenim institucijama nego i u drugim sličnim situacijama i okolnostima kada bi angažman volontera dobro došao, ali zbog krutih propisa i neprilagođenih zakonskih okvira to je jednostavno neizvedivo. Jer kao što rekoh, vrijedni volonteri i volonterke kojih na našu sreću u Hrvatskoj imamo uistinu velik broj ne očekuju previše za svoj rad i nesebični angažman, ali idemo onda biti bar toliko korektni pa ih nemojmo sputavati u tome što rade. Donesimo zakone i propise adekvatne stanju i potrebama na terenu. U praski stvorimo našim volonterima i volonterkama okvire koji će im pomoći u radu, a ne one koji će ih demotivirati i demoralizirati, pa ne daj Bože i odvratiti od svega onoga što čine za svoju zajednicu, za sve nas. Uvjerena sam da je to minimum koji ti ljudi zaslužuju. Hvala.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba HDZ-a, poštovana zastupnica Maja Grba Bujević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče sabora, uvažena državna tajnice Pletikosa, kolegice i kolege, svi mi činimo u životu stvari koje nam nisu plaćene, no to činimo iz ljubavi ili iz želje da nekome istinski pomognem. Tisuće sati poklanjamo drugima čitajući npr. priče djeci na odjelima koja boluju od malignih bolesti, pomažući u kućama gdje ima palijativni pacijent, neki čiste okoliš, neki uklanjaju smeće iz parkova ispred svojih kuća ili tuđih kuća, zapravo puno je načina da pomognemo u zajednici u kojoj živimo. Upravo takvi poslovi su ono što volonteri radi i što volontiranje predstavlja no isto tako takve stvari nisu u društvu dovoljno prepoznate, nisu dovoljno cijenjene i ne potiče se dovoljno da se ljudi uključe u sustav volontiranja. Iako volontiranje najčešće povezujemo sa izravnim pomaganjem drugima, primjerice od ovih primjera koje sam navela, ali isto tako volontiranje se smatra i ono pomaganje u organizaciji kulturnih nekih događanja jednako kako i prikupljanje financijskih sredstava za neku udrugu i nešto drugo. A zašto to sve skupa činimo? Dajemo cijelog sebe, dajemo svoje slobodno vrijeme, znanja i vještine koje smo stekli u životu bez plaće. Zašto? Zato što nam to donosi silno zadovoljstvo zbog toga što smo korisni i nekome pomažemo. Za srednjoškolce i studente volontiranje može biti izvrsna prilika za širenje svojih pogleda izvan učionice, za razvoj učenja nekih novih vještina te stjecanje iskustava i znanja. Volontiranje omogućava djeci da se okušaju u više različitih područja rada tako da na kraju možda lakše odaberu svoj cjeloživotni poziv. Starijim osobama volontiranje može itekako pomoći u prilagodbi na recimo prelazak u mirovinu ili na očuvanje fizičkog zdravlja kroz kretanje, smanjenje socijalne izoliranosti ili drugih primjera. Pokazalo se jednako tako da volontiranje u starijoj dobi može umanjiti simptome kroničnih bolesti, a osim toga stariji kroz volonterski rad mogu jako, jako puno pridonijeti drugima oko sebe pri tom dajući sva svoja znanja i bezgranično veliko iskustvo. Na taj način obostrane koristi za ljude treće životne dobi smanjuje se depresija i usamljenost. To nisu nevažne stvari. Osim toga svako dobiva mogućnost da postane odgovorni član zajednice te da pomažući drugima uči i stječe vrijedna iskustva. Podaci koji su prikupljeni za razdoblje od proteklih 10 godina od 2009. do 2019. jasno ukazuju na povećanje broja prijavljenih organizatora volontiranja odnosno zaprimljenih izvješća o organiziranom volontiranju kao i na povećanje broja volontera i volonterskih sati. Ukupan broj volontera je od 2019., do 2019. godine se povećao čak 4 puta u 10 godina i iznosi sada otprilike 65.000 poznatih volontera. Siguran sam da je taj broj i njihovih sati od 3 milijuna puno veći jer puno volonterskih sati i akcija koji zapravo ne idu kroz nikakve prijavljene projekte. Prema ovoj tendenciji rasta u proteklih 10 godina realno je očekivati da će te brojke rasti i dalje što svakako treba poticati. Sve se više medijski prate volonterske aktivnosti i ljudi koji učestvuju u volonterskim aktivnostima i to je nešto što treba poticati i to je nešto na čemu trebamo još svi skupa puno raditi. Novi zakon revidira odredbe i usklađuje ih kako bi volonterstvo u Hrvatskoj bolje, još bolje funkcioniralo. Prema zakonskim odredbama koje su sada na snazi organizatori volontiranja mogu biti udruge, zaklade, vjerske zajednice, javne ustanove, turističke zajednice te druge pravne osobe koje nisu osnovane sa ciljem stjecanja dobiti, neprofitne pravne organizacije, državna tijela kao i tijela jedinica lokalne i regionalne samouprave. Upravo izmjenama ovog zakona predloženo je i volontiranje poslovnog subjekta koji je definiran kao pravne osobe koje posluju na tržištu sa ciljem stjecanja dobiti i njihovo volontiranje koje provode za dobrobit zajednice, a koje mora biti obvezatno u suradnji sa organizatorima volontiranja što bi rekli onda pod kontrolom te koje njihovi zaposlenici obavljaju dobrovoljno i koje ne predstavlja njihovu radnu obavezu. To je u svijetu normalna praksa i drago mi je da smo i mi krenuli tim putem. Na taj način ćemo volonterstvo još više približiti onima koji učestvuju, a jednako tako i onima koji su u potrebi za volonterskim satima koje im pružamo. U našoj državi značajan segment volonterske infrastrukture i logistike čine baš ti volonterski centri koji pružaju potporu i nastupaju kao organizatori volontiranja i svojim …/nerazumljivo/… aktivnostima pridonose njihovom razvoju. I volonterski centri su zaslužili da ih češće spominjemo, oni su zaslužili da češće učestvujemo u njihovom radu sa svojom pomoći i da zapravo damo vjetar u leđa kako bi ti volonterski centri dobili još veću snagu i mogućnost da rade tako plemeniti humani posao. Osnovna zadaća organizatora volontiranja je informiranje, promoviranje, razvoj volonterskih aktivnosti na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini te pružanje različitih usluga koje se odnose na edukaciju i pomoć organizatorima u području menadžmenta volontiranja. Dakle, kad sad čitamo to sve skupa onda zapravo shvatimo koliko je to važan i zapravo multidisciplinaran dio i da zapravo treba puno ljudi, stručnih ljudi u svojim volonterskim satima da u tome učestvuju, a jednako tako je potrebno i za nazovimo male udruge, ali jako važne udruge jer pokrivaju možda jedan segment s kojim se susreće malo ljudi im treba dati potpunu podršku kako bi zapravo i oni mogli kvalitetno odrađivati te programe. Kad govorimo o financiranju volonterskih centara, organizatore volonterskih programa sredstva se mogu i osigurati iz različitih drugih izvora dok nadležno ministarstvo već dugi niz godina putem natječaja za projekte organizacija civilnog društva aktivno potiče razvoj volonterske infrastrukture u vidu sufinanciranja projekta volonterskih centara. Zato nije nevažno spomenuti da je samo u 2020. godini za koju znamo da je volonterstvo bilo i onemogućeno da rade punim svojim opsegom osiguralo nesmetani rad za 33 volonterska centra. To vas pohvaljujem i želim da tim putem državna tajnice idete i dalje odnosno da se taj broj financiranja volonterskih centara iz Ministarstva zdravstva znatno poveća. Na promociji volonterstva radi i nacionalni odbor, dobro je da se mijenjao upravo na prijedlog NGO, da se je mijenjao zapravo omjer ljudi koji u tom nacionalnom odboru sudjeluju pa će sada biti 11 ispred udruga civilnog društva, a 10 ispred udruga, ispred javnog sektora što smatram da je itekako pohvalo i da je to nešto što se zaista trebalo promijeniti. Volonterstvo je područje koje se iznimno brzo razvija, a važeći zakon u pojedinim dijelovima otežava provedbu novih inicijativa u volontiranju tako da primjerice ne prepoznaje volonterske centre kao značajan dio volonterske infrastrukture koji ima širok spektar zadaća stoga će se to sad promijeniti ovom izmjenom i mislim da je to isto tako za podržati. Ono što je važno spomenuti da se prijedlogom zakona dodatno uređuje odnos volontiranja i pripravničkog staža kao i pojam dugotrajnog volontiranja. To se u provedbi jako vidi u radu volonterskih udruga, to dugotrajno volontiranje i drago mi je da se to sada ovim prijedlogom novog, izmjena i dopuna zakona mijenja. Ono što je još važno spomenuti da se prijedlog zakona vrši i usklađivanje sa obiteljskim zakonom te se dodatno uređuju mjere zaštite djece u sklopu sa preporukama pravobraniteljice za djecu. Donošenjem ovog zakona doprinijet će se jednostavnijom provedbi inicijative o volontiranju, olakšat će se rad volonterskih centara i prepoznavanje njihovih aktivnosti, olakšat će se rad odbora jer su dobiveni sada zamjenici, otklonit će se određene dvojbe u dijelu odrađivanja pripravničkog staža te omogućit veća zaštita djeca i drugih osjetljivih skupina. Za provedbu ovog zakona nisu, nisu potrebna dodatna financija sredstva i Klub HDZ-a sa zadovoljstvom će podržati izmjene i dopune Zakona o volontiranju.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče sabora. Poštovana državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, svi smo svjedočili, a i osobno smo se uključivali u volonterske aktivnosti u krizama koje su pogodile Hrvatsku u posljednjih više od godinu dana, 2 razorna potresa i epidemija Covida-19. U ovim kriznim situacijama još se jednom po ne znam koji put potvrdila jasna vrijednost i potreba volontiranja koja osim neposredne pomoći ima i značaj veliki u podizanju općeg osjećaja povezanosti zajednice. Nezaboravne su slike masovne pomoći građana Baniji koje su još jednom potvrdile razvijeni visoki stupanj solidarnosti našeg društva da su građani spremni jedni drugima pružiti doista nesebičnu ruku pomoći. No, isto tako ta je situacija pokazala potrebu bolje organiziranosti volontiranja u kriznim situacijama. Ove konkretne izmjene i dopune Zakona o volontiranju svakako su napredak u zakonskoj regulativi volontiranja, no kao i obično uvijek postoje prostori za poboljšanja i specificiranja određenih situacija kao što je upravo volontiranje u kriznim situacijama. Zato predlažemo da se ovaj prijedlog nadopuni načelima doprinosa volontiranja otpornosti zajednice u kojima se preciznije definira potreba razvijanja modela za krizno volontiranje i uključivanje volontera i organizatora volontiranja u sve faze planiranja i uspostavljanja modela odgovora na krizne situacije. Ne samo kao sudionika već i kao sukreatora. Također se predlaže da se definira dužnost organizatora volontiranja u poduzimanju svih mjera zaštite i smanjenja rizika za život i zdravlja volontera s jedne strane te zaštitu dobrobiti i dostojanstva korisnika volontiranja s druge strane. Nadalje, smatramo da nije svrsishodna promjena omjera članova Nacionalnog odbora za razvoj volonterstva u korist onih iz javnog sektora u odnosu na predstavnike organizacije civilnog društva, to po novom prijedlogu bi bilo 8:13, 8 za organizacije civilnost društva, a 13 za javni sektor jer ne osigurava ravnopravno odlučivanje o pitanjima koja se izričito tiču upravo organizacija civilnog društva volontera i njihovog rada. I danas smo u nekoliko navrata sa svih strana ove sabornice i opozicije i vladajućih čuli da su upravo organizacije civilnog društva te koje su nositeljice da tako kažem volonterstva u RH. Zato predlažemo i zagovaramo da se ostavi postojeći članak o sastavu Nacionalnog odbora za razvoj volonterstva u kojem je odnos 10 predstavnika predloženih od organizacija civilnog društva i 9 predstavnika predloženih od javnog sektora, dakle to je omjer 6 predstavnika tijela javne vlasti, 7 predstavnika organizacija civilnog društva i 6 nezavisnih stručnjaka od kojih 3 predlažu organizacije civilnog društva, a 3 jedinice lokalne samouprave jer se upravo takav omjer i sastav pokazao i do sada u praksi kao jedan dobar model i nema nikakve potrebi mijenjati ga. Sada se naime predviđa samo 3 stručnjaka i to u izboru lokalne zajednice, a civilno društvo izgubilo mogućnost predlaganja stručnjaka u taj odbor. Dovoljno je samo dodati odredbu imenovanja i zamjenika članova odbora. Također u ovim izmjenama vidimo mogućnost da se prepozna uloga volonterstva u sustavu civilne zaštite pa predlažemo da se navede da se volontiranje može provoditi i kroz operativne snage sustava civilne zaštite što je sada naravno već realnost pa ju kao takvu treba i eksplicitno ugraditi u zakon. Sve što danas znamo govori nam kako bi volontiranje i civilno društvo trebalo biti integralni dio suvremenog koncepta civilne zaštite koji će uzeti u obzir sve spoznaje, iskustva i potencijale građanskog aktivizma i organizacija. Također ne vidimo ni potrebe ni opravdanja da se u svim člancima po ovom prijedlogu izmjena Zakona o volontiranju, pojam volonter, volonterka zamjenjuje pojmom volonter naročito zato što se ta izmjena objašnjava kao jezično poboljšanje. Ne vidimo jezično sporno da ostanu navedena oba spola, valjda nije potrebno dokazivati ulogu i doprinos žena u volontiranju. Ovu izmjenu smatramo dapače korak natrag u nastojanjima da se izborimo za ravnopravnost spolova i predloženu novu odredbu izrazi koje se koriste u ovom zakonu, a imaju rodno značenje odnose se jednako na muški i ženski rod ne smatramo pojednostavljenjem niti jezičnim poboljšanjem već izbjegavanjem navođenja oba spola kroz cijeli tekst ovog prijedloga. Naročito upozoravamo na potrebu da se čl. 32. ovog prijedloga izmjena usuglasi sa čl. 14. st. 5. Zakona o ravnopravnosti spolova koji kaže, sve obrazovane ustanove kao i sve druge moraju u sadržajima svjedodžbi, certifikata, licencija i diploma koristeći jezične standarde sukladno ovom zakonu navodeći strukovne kvalifikacije, zvanja i zanimanja u ženskom odnosno muškom rodu ovisno o spolu primatelja, primateljica dokumenta. Zato smatramo da je dosadašnja formulacija volonter, volonterka bila primjerenija i točna u odnosu na ravnopravnost spolova, a i na realnu situaciju u volontiranju. Još je važno istaknuti, zakon nije dovoljan da dođemo do povoljnijeg okruženja za razvoj volontiranja. Nacionalni program za razvoj volonterstva čiji je prvi nacrt kao što smo već čuli kreiran još 2013.g. još uvijek čeka na usvajanje. Zadnji nacrt je za 2020.-2024. prošao javno savjetovanje u lipnju 2020. Nacrt je to koji omogućuje da se vrlo specifičnim mjerama utječe na razvoj volonterstva kao horizontalne vrijednosti u brojnim društvenim područjima u odgoju i obrazovanju, sudjelovanju mladih, stvaranju inkluzivnog društva, dostupnosti volontiranja, afirmiranju dobrih društvenih vrijednosti, poticanju poslovnog sektora na doprinos zajednici, poticanju lokalnih politika i podrške volontiranju, razvoj kriznog volontiranja te razvoju infrastrukture za razvoj volonterstva. Zato apeliramo da Nacionalni program za razvoj volonterstva što prije dođe u saborsku proceduru. Zaključno, volontiranje ima još veću vrijednost ukoliko se pridruži vrijednostima koje podržavaju socijalnu uključenost, ravnopravnost, solidarnost, otpornost zajednice i društveni angažman, promidžbu zajedničke odgovornosti te temeljne europske vrijednosti. U takvom okviru vrijednosti volontiranje doprinosi europskom socijalnom modelu sigurnosti, miru, koheziji i prosperitetu, pruža okvir za konstruktivni narativ o budućnosti kao alternativni narativ onim ekstremističkim i populističkim stavovima. Volontiranje se aktivno suprotstavlja govoru mržnje, promiče uključivanje i toleranciju te omogućuje građanima da budu izravno aktivni u razvoju budućnosti kojoj teže. Zato će klub zeleno-lijevog bloka podržati svaku pa i ovu zakonsku inicijativu koja omogućuje i podržava bolju organizaciju i razvoj volonterstva u Hrvatskoj. Na ovaj konkretan prijedlog izmjena predat ćemo i svoje amandmane. Iskoristila bih još ovu priliku sa ove govornice zahvaliti svim volonterima i volonterkama koji su naročito u posljednjim kriznim situacijama u stotinama i tisućama potrčali i pomagali nesebično do krajnjih svojih granica ljudske izdržljivosti i zahvaljujem im na tome, zahvaljujem im na njihovim svim inicijativama i svim pomoćima. Oni čine ovo društvo boljim. Hvala vam.
Slijede pojedinačne rasprave, prva je prijavljena poštovana zastupnica Vesna Bedeković.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege, evo kao što svi znademo dakle sustav volontiranja u RH definiran je Zakonom o volonterstvu koji je kao što smo rekli prvi puta Hrvatski sabor donio 2007. godine sa jednim neznatnim izmjenama 2013. godine i ono što želim naglasiti dakle ako analiziramo dostupne podatke Ministarstva rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike o organiziranom volontiranju tada počevši od te nulte godine kao što sam rekla u jednoj replici, polazne dakle godine 2009.-te već slijedeće 2010. godine ukupni broj volontera je porastao i iznosio 13.992 sa 725.860 sati volontiranja, a onda nakon toga u narednom desetogodišnjem razdoblju imamo porast broja i volontera i sati volontiranja i evo prema podacima dostupnima iz 2019. godine ukupni broj volontera je bio 24.280 sa ostvarenih 3 milijuna 43 tisuće 954 sati, sata volontiranja. Naravno da te brojke, ovo je statistika iz 2019., danas je 2021. i zasigurno je ta brojka puno veća i što se tiče volontera i što se tiče sati volontiranja i doista evo koristim prigodu s ovog mjesta zahvaliti svim volonterima na svim dobrovoljnim i plemenitim aktivnostima koje čine osobito svemu onome što je učinjeno u ovom području u vrijeme razornih potresa i u Zagrebu i na Banovini. Međutim, ono što želim istaknuti da unatoč dakle porastu broja volontera i sati volontiranja i naravno da možemo i trebamo govoriti o pozitivnim primjerima i porastu broja volontera angažiranih na različitim profilima organizatora volontiranja i nadalje kao što sam već napomenula u jednoj replici najveći broj volontera je uključen u rad organizacija civilnog društva što je sjajno i izvrsno. Međutim, smatram da treba poticati volontiranje prije svega u odgojno-obrazovnim institucija, u institucijama i sustavu socijalne skrbi, zdravstva itd. I ono što smatram da je bitno naglasiti da doista je taj po meni značajan segment volonterske infrastrukture čine zapravo, upravo volonterski centri koji pružaju potporu organiziranju volontiranja i svakako doprinose razvoju volonterstva u cjelini, a naravno znademo da je njihova osnovna dakle uloga promoviranje i razvoj volonterskih aktivnosti kako na lokalnoj tako na regionalnoj pa onda i nacionalnoj razini kroz pružanje različitih i ovaj usluga. Naravno veliku ulogu u financiranju volonterskih centara i volonterskih programa ima i naravno da treba imati resorno ministarstvo odnosno Vlada RH. Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike već dugi niz godina putem natječaja za projekte organizacija civilnog društva aktivno potiče razvoj volonterske infrastrukture u vidu financiranja projekta volonterskih centara. Evo možemo reći prema zadnjim podacima da je u protekloj 2020. godinu uz financijsku potporu ministarstva na području RH sudjelovalo ukupno 33 volonterska centra od čega 28 lokalnih i 4 regionalna. Ono što moramo znati i osvijestiti da je volonterstvo područje koje se razvija iznimno brzo i stoga pozdravljam izmjene ovog postojećeg zakona. Razlika između prvog i drugog čitanja to smo već evo utvrdili čine, čini ovaj povećani omjer dakle izmjena Članka 22. i 23. kojim se mijenjaju Članci 21. i 22. gdje je broj predstavnika organizatora volontiranja odnosno organizacija civilnog društva koji se bave razvojem volonterstva izmijenjen, dakle sad imamo omjer članova 10 naprema 11 u korist organizacija civilnog društva. Svakako će Nacionalni program za razvoj civilnog društva doprinijeti još jačem, intenzivnijem uključivanju volontera, a ono na što smatram da je osobito važno staviti naglasak [[Upadica: Vrijeme.]] osvještavanje volontera kod poslodavaca i vezano za benficije tijekom školovanja. Hvala vam.
Imamo 2 replike, prva je poštovana zastupnica Rada Borić.
Poštovani predsjedavajući, poštovana kolegice evo dat ću vam upravo priliku i iz prošlih rasprava mislim da smo svi bili suglasni da se promicanje volonterstva može i dogoditi uz vrednovanje. Vidjeli smo da nažalost u zakonu neće biti upravo ovo što ste vi zagovarali da nije samo civilno društvo koje nažalost vrlo često, a vi najbolje poznajete i svoj sektor radi nešto što drugdje radi npr. sustav socijalnih službi, da poneka volonteri rade nešto što bi trebala uređena država raditi, ali vi ste govorili ovdje o značaju odgoja i obrazovanja. Sjećam se u prošloj diskusiji da smo se složili da bi ipak neku vrstu valoriziranja trebalo imati upravo u odgoju i obrazovanju. Da li je to vrstama bodovanja koje bi davale izvjesnu ne samo prednost upisu u srednje škole, ako možemo dobiti za pobjedu na testu iz matematike ili hrvatskoga jezika, da neke bodove donosi i volontiranje, pa ukoliko možete doista utjecati da takvu neku [[Upadica: Vrijeme.]] vrstu, možda HDZ amandmana stavi da se ipak to unese u zakon.
Odgovor.
Hvala vam lijepa uvažena kolegice na replici. Da, raspravljali smo o tome i prošli puta, raspravljali smo i danas na današnjem odboru i doista se svi slažemo da je volonterski rad potreban na adekvatan način valorizirati, ono što sam rekla, osobito kod poslodavaca kao dakle svojevrsno radno iskustvo, osobito kod mladih ljudi koji se prvi puta zapošljavaju, a svakako i kao dodatne bodove kod upisa, odnosno dodatne bodove tijekom školovanja. Međutim, osim Zakona o volontiranju, odnosno volonterstvu, ovu problematiku smatram da je potrebno regulirati i nekim drugim zakonima, kad je u pitanju odgoj i obrazovanje, odnosno odgojno-obrazovni sustav, ali slažem se s vama s vama svakako.
Sljedeća replika, sljedeća replika poštovana zastupnica …
Hvala g. predsjedavajući, poštovana kolegice. Da raščistimo ipak ovo pitanje članova u Nacionalnom odboru. Dakle, po prijedlogu imamo konkretno, 8 predstavnika civilnog društva, imamo 3 nezavisna stručnjaka koji se bave volonterstvom i civilnim društvom na prijedlog jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, znači, to je isto javna uprava koja predlaže stručnjake, za razliku od postojeće odredbe gdje su bili 6 stručnjaka, od kojih je 3 predlagale su civilne, dakle organizacije, a 3 je predlagao javni sektor. Dakle, da zaključim, ipak je točno što govorim da je omjer sada 13 predstavnika javnog sektora u odnosu na 8 civilnog društva jer ova 3 stručnjaka ne možemo podvesti pod organizaciju civilnog društva. Hvala.
Odgovor.
Hvala vam lijepo uvažena kolegice. Ja nemam pred sobom zakon na klupi, na klupi mi je Zakon. Ono što je činjenica da je omjer broj predstavnika organizatora volontiranja i odnosno ili organizacija civilnog društva koje se bave razvojem volonterstva izmijenjen i time je postignut predloženi omjer predstavnika tijela državne i javne uprave i predstavnika organizacija civilnog društva, omjere 10:11. ... [[Upadica se ne čuje.]] Možemo, naravno, nemamo više vremena, a rado bih raspravila, možemo evo, nakon ove rasprave.
Imamo još jednu repliku, poštovana zastupnica Dreven.
... [[Govornik naknadno uključen.]] poštovana državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Evo ga, ovaj Zakon je, vidimo da se vodi briga o tim volonterima još od 2007. i da se uvijek nadopunjuje, da se uvijek mora usavršavati jer nažalost, volonteri se najčešće koriste u nesrećama, u nekakvim ovoga, ovim .../nerazumljivo/... potrebnim ovima, molim? Privatnim ... [[Govornik se ne razumije.]] što je sasvim bilo rečeno i drago mi je da je sad ovoga se vidi, bilo je kratkotrajno i imamo sad i ovo dugotrajno volontiranje jer ipak vidimo da je potreba za volontiranjem, odnosno pomoć starijim domaćinstvima koji žive možda duže, na nekakvim izoliranim mjestima, da ti volonteri itekako dobro dođu da tim ljudima, velim, nacijepaju drva, donesu, očiste stanove, vode brigu o tim starijim domaćinstvima kojima su ovoga, i ostali i mislim da bi se trebalo voditi malo više briga u tim područjima gdje su ljudi možda [[Upadica: Vrijeme.]] izolirani i gdje žive ovoga, izoliranim područjima.
Odgovor.
Hvala lijepa poštovana kolegice, zahvaljujem vam na replici. Da, i kao što ste vi i sami rekli, dakle ovim Zakonom je dodatno, dakle ovim Izmjenama i dopunama dodatno uređen pojam dugotrajnog volontiranja kako bi bolje odgovaralo realnom stanju, pri čemu se omogućava, naravno i dugotrajno volontiranje maloljetnih volontera, dakle i mladih, doista mladih ljudi i ono što je jako važno uz onemogućavanje veće zaštite djece i svih drugih osjetljivih skupina, a naravno, ova vaša primjedba o važnosti i potrebi volontiranja kad je u pitanju rad i, ja bih rekla usluge, je li, pružanje usluga starijim osobama, starije životne dobi, tu itekako volonteri mogu doprinijeti jer mi imamo situacije da naši stariji sugrađani, neki od njih naprosto se ne odlučuju u poznoj životnoj dobi za smještaj u domovima za starije i nemoćne, nego ostaju u svojim kućama, a tu naravno, svakako volonteri itekako mogu pomoći u pružanju usluga.
Sljedeća pojedinačna rasprava poštovana zastupnica Rada Borić.
Poštovana državna tajnice, poštovani predsjedavajući. Pa možda za početak, budući da nisam mogla dvije replike dati, htjela bih reći, a i govorit ću inače o promoviranju ili promicanju i vrednovanju volonterstva da je sigurno prekasno vrednovanje, da, dakle, da ili da tražimo od poslodavaca, kako je gđa. Bedeković rekla, da oni eto, vrednuju volonterstvo, govorili smo o opasnostima da se stažiranje sigurno ne može biti podvođeno, volonterstvo pod stažiranje i obrnuto. Danas smo možda malo manje to istaknuli. Vi ne možete poslodavce natjerati da priznaje moje volonterske sate koje mogu napisati u svome CV-u, ali kako ćemo i imati te sate ukoliko nismo, moje pitanje je bilo, kako ćemo promovirati volonterstvo u obrazovanju? Lako je za u nižim razredima, ali osigurati da već u osnovnoj školi, oni koji su volontirali u zajednici, u svojoj vlastitoj zajednici, imaju neke bodove, neku izvrsnu prednost kao što postoje različite vrste prednosti za upise u srednje škole, pa onda iz srednjih škola u fakultete. To je promoviranje volonterstva. Nešto bi htjela reći o promoviranju volonterstva u kriznim situacijama, a evo, svjedočili smo, u potresom pogođenom području, što je značilo u početku neorganiziranje ili loše organiziranje volonterstva i to se dijelom zasigurno dogodilo, a možemo govoriti onda zašto se dogodilo i o propustima u samom sustavu civilne zaštite i vrlo dobro znate kako su ljudi otvorenoga srca pohrlili na Baniju ili Banovinu pomagati i kako je izgledalo to prvih dana. Ali, ono što je više zabrinjava i oni koji danas odlaze na Baniju čut će od ljudi i čut će od ono udruga koje su tamo ili od inicijativa, da nažalost kao što to uvijek biva, da, je li, nemojte nas zaboraviti. E dakle, pitanje je kako učiniti i otpornost i osigurati da one inicijative koje su samoniklo i nastale tamo, da te inicijative i prežive. Jedan od razloga ili rekla bih, nepodrške je upravo to što nema nekog vrednovanja. Reći ću vam kako možemo odlično vrednovati ukoliko već nema, imamo ne znam, godišnje nagrade za volonterstvo, ali ukoliko samo civilno društvo, organizacija civilnog društva vrednuju rad jedni drugima, čine i neku, rekla bih, i bolju sinergiju. Naime, vrednovati volonterstvo znači promicati volonterstvo. Tako je svoj doprinos u, rekla bih, i u kriznim, prvoj kriznoj situaciji na Baniji, ali i doprinos koji daju i ovog trenutka nekoliko inicijativa i udruga na Baniji, moramo ih ovdje gratificirati, moramo reći što znači biti svakodnevno s ljudima i raditi nešto što je post potresna obnova Banije, raditi nešto što je recimo, što je sustav sam zaboravio. Civilno društvo dakle nije čekalo, civilno društvo udruge napravile su nagradu. Također, vjerojatno s razlogom imaju svoj fond koji se zove Fond za druge, dakle ta vrsta brige za druge i dodjeljuju nagradu Nada Dimić, također, jedno zaboravljeno i oteto ime i ove godine je Fond za druge nagradio 3 udruge koje upravo rade na Baniji ili Banovini. To su, svi znate ili ako ne znate, možete ih svih ih pogledati, Ljudi za ljude, koji su radili i prije samoga potresa, međutim, Ljudi za ljude u ovom trenutku doista brinu kroz različite vrste pomoći u sinergiji s drugim udrugama ili drugim zakladama, kao što je to zaklada Solidarna, oni na Baniji grade kuće za ljude. Ljudi ne mogu ostati u kontejnerima, da vam ne kažem za velikih kiša da su neki od nas nosili svoje vlastite cerade i transparente naše zajedničke, ne bi li se pokrivale kuće i pokrivali se kontejneri ili staje na samoj Baniji. Ono što je jako važno, da neke od tih udruga, kao što su to DoDo ili Dobro Dobrim, dakle i u naslovu se vide što rade, brinu doista i za one ljude koji su i tamo na rubu siromaštva. Jednu posebnu inicijativu bih istaknula, možda zašto što je to inicijativa koja ima 30-tak terenskih posada, zovu se Sloga, neformalna su inicijativa, oni, što je vrijednost takvih inicijativa? One rade sa lokalnim inicijativama, lokalnom zajednicom, rade sa Stožerom, rade sa Crvenim križem, oni su dakle od onih prvih poslova pomoći od čišćenja terena, uređivanja terena, pomagali statičarima upisivati i pomagati ljudima, pronaći i vlastite dokumente, ono što sada vrijedno rade, a to je ono što bi trebao biti plan oporavka Banije, a to je, imaju projekte uređenja vrtova, uređenja biogredica, povezali su se sa alternativnim bankama staroga sjemena gdje se čuva staro sjeme, dakle, povezali su se sa migrantskim organizacijama, u zajednici u kojoj postoje nagrada kad dodijelite takvu nagradu trima udrugama ili jedno je udruga samo taj DoDo, Dobro Dobrim, ali drugo se neformalne inicijative i platforme koje su, nisu došle i otišle i koje solidarno rade s građanima tamo i ukoliko mi nećemo nagraditi, dakle malim građanskim nagradama, više simboličnim, ako mi nećemo promovirati na taj način volonterstvo, mi nećemo imati volonterstvo koje će imati i, rekla bih, kontinuitet rada. Mi ćemo imati zato što jesmo dobri ljudi, kad se dogodi kriza, mi ćemo se naći na nekom mjestu, a poslije ćemo te ljude koji su bili u nekoj nepogodi zaboraviti. Moramo pokazati i upravo solidarnost i otpornost i tog volonterstva na način da solidarno se ostaje u zajednicama i da se zajednice povezuju i dapače, da se proširuju, da sada isti ti pogođeni ljudi na Baniji pomažu druge ljude, dakle moramo raditi na boljoj sinergiji [[Upadica: Vrijeme.]] inicijativa i poticati volonterstvo.
Imamo dvije replike, prva je poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice, i vi ste i vaša kolegica iz kluba spomenuli volonterstvo u kriznim situacijama. Ne znam da li ste svjesni da je jedan dio toga definiran u Zakonu o civilnoj zaštiti. Tamo piše tko organizira volontere, tko ih poziva i kako se s njima postupa? Ne znam da li postoj potreba da na, u 2 zakona definiramo iste stvari. Odnosno, ako to treba tako raditi, onda trebamo staviti u kontekst sa ostalim zakonima jer ... [[Govornik se ne razumije.]] gdje se zapravo oni već organizirani odnosno gdje je jasno definirano tko će i kao će raditi, odnosno tko će ih organizirati.
Hvala vam lijepo, ali ja sam uvodno rekla da nažalost i vrlo sam to pažljivo rekla jer ovdje imamo i kolege koji su i uključeni više naravno u samu civilnu zaštitu, rekla sam da nažalost, pokazala je kriza propuste i pokazala je i zapuštenost organizacije i civilne zaštite. Mi smo vidjeli doista kaos prvih, bar neki od nas koji su tamo bili. Dakle nije bilo od toga o čemu ovdje govorimo prave sinergije. Ne smeta da ponekad u dva zakona stoje ako su oni u sinergiji jer ponekad će upravo biti, da, nemamo to ovdje zabilježeno, pa onda neće raditi niti jedan niti drugi.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolegice Borić, spomenuli ste jednu od niza aktivnosti udruga koja je prepoznala da ljudima na Baniji treba pomoć drugačija od one na koju smo uvijek spremni da damo konkretne možda neke pakete pomoći hrane ili nešto slično, dakle ova udruga se je uputila dati alat kako ti ljudi održivo mogu naučiti bolje koristiti svoje resurse na području koje imaju i kako zapravo im omogućiti da tamo ostanu. To je jedna vrlo, vrlo vrijedna aktivnost koju provode volonterke i volonteri i na tom području, ali ta aktivnost se ne bi mogla provesti da iza njih ne stoji opet jedna korporacija ili neki ljudi koji su prepoznali da takve projekte trebaju financirati i trebaju im dati podršku. Tu se sad otvara to osnovno pitanje u Hrvatskoj je puno ideja, puno je mogućnosti, ali je zapravo još uvijek malo tih sredstava kojima se može u vrlo kratkom roku potaknuti da se implementiraju dobri projekti.
Prvo moram ispraviti npr. korporacija, volonterstvo može dakako uspijevati ako ima podršku korporacije. Recimo fondacija, Zaklada „Solidarna“ ako pogledate ne samo da je transparentno pokazivalo od prvoga dana koja sredstva su uplaćivali građani pa onda naravno i različita poduzeća, ali je pokazala što će s tim sredstvima. Vi imate pravo kad na početku idemo volontirati onda naravno nosimo i svi smo nosili ono što je bilo nužno, nužne potrepštine. Ali treba imati viziju što ćemo dalje pa takvu viziju trebaju imati i volonteri i onda je sigurno vizija, naravno da su ljudi kad smo odlazili peti puta rekli hvala vam, hvala dobili smo mlijeko, dobili smo vodu, imamo higijenske potrepštine, pa su možda prvi puta tražili hranu za pse, ali sada ljudi žele vidjeti kako će tamo živjeti dalje i možemo li ih podržati i zajedno kreirati taj zajednički život, a to je onda ideja recimo od sadnje vrtova i to, saditi biohranu [[Upadica Sanader: vrijeme.]] itd.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, referiram se na dvije stavke koje ste spomenuli na početku vašeg izlaganja, a to je promicanje volonterstva i pitanje poslodavaca i s njihove strane vrednovanje volontiranja. No tu bi prvo morala ukazati na ono što čl. 11. kaže, a to je da se ne može dati volonterske poslove ako postoji neka mogućnost da se ostvari niz poslova preko ugovora o djelu. E sad tu dolazimo do problema da imate recimo u području zdravstva imate mogućnost, evo našla sam nekakvu brošuru, 33 aktivnosti koje bi mogle biti volonterske. Ali zašto kažem kolizija, zato što niz tih aktivnosti se može naći u popisu i u opisu radnog mjesta onih koji rade. E sada je drugi problem što konkretno u tim zdravstvenim ustanovama nemate popunjenu sistematizaciju radnih mjesta znači fale vam zaposlenici, a ne možete s druge strane onda zapravo dati mogućnost volonterima da rade jer kakti morate zaposliti one koji će raditi preko ugovora o djelu [[Upadica Sanader: vrijeme.]] A opet bi trebalo motivirati poslodavce da ipak prime volontere barem za one aktivnosti za koje ne postoji ugovor o djelu. Hvala.
Naravno i svi smo govorili prošli puta doista ne smije se dogoditi da volontiranje, a mnogi ljudi razumiju da ako ću ići recimo u zdravstvenu ustanovu ili ne znam u neko poduzeće volontirati da ću možda imati prednost da ću biti tamo i zaposlena. Znači ne može biti u zdravstvenim ustanovama volontiranje zamijenjeno za staž, ali i u covid krizi dakle nema sigurno u popisu poslova da svi mi ovdje nismo mogli ići i popisivati ljude ili bar davati maske negdje na nekim mjestima gdje se to moglo dogoditi, sigurno se moglo da se napravi neki drugi popis. Ono što mislim da pravi poslodavac ako ga zanima naravno niko ga ne može natjerati na to, kad mu netko dolazi na intervju i kad ima svoj CV i ako vidi sve što je prošao, ljudi pišu sve dodatne edukacije ako tamo napiše da ima 100 volonterskih sati ili 1000 je sigurno može reći gle taj čovjek je dao svoj doprinos zajednici. Drugi puta ću vam reći kako do druge zemlje [[Upadica Sanader: vrijeme.]] uređuju na sveučilištima.
Sljedeća pojedinačna rasprava poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Državna tajnice još jednom sa suradnicom. Kolegice i kolege. Kroz svaku raspravu koja je danas i prošli puta na temu ovog zakona bila izrečena ovdje, svi skupa smo zaključili da je Hrvatska jedno nepresušno vrelo volontera, ljudi dobre volje koji su uvijek spremni pomoći najviše u nekim nepogodama, tragedijama, najviše u situacijama koje se dogode preko noći i gdje zapravo svi skupa pokazujemo solidarnost. I to je uistinu nešto s čime se trebamo ponositi, ali i nešto što nam treba biti i primjer odnosno drugi primjeri kako to institucionalno ugraditi i kako zapravo vrednovati to što već imamo među našim građanima. Stoga ću ja danas ovu svoju pojedinačnu raspravu zapravo pokušati iskoristiti da predstavim široj javnosti kroz promoviranje volontiranja jedan projekt koji nosi naslov „Odgoj za volontiranje i održivi razvoj u školama“ koji je u okviru švicarsko-hrvatskog programa suradnje provelo Savez društava Naša djeca Hrvatske zajedno sa partnerima to su OŠ iz Gospića i Slatine i Društvo naša djeca Zabok. To je projekt koji je proveden na godišnjoj razini od 1.5.2019. do 30.4.2021.g. znači u nimalo zahvalnim okolnostima u okolnostima kada su i te škole radile, sjetite se i po principu ne samo rada sa djecom u školama već i online programima itd. Važno je naglasiti da je opći cilj to programa bio doprinos odgojno obrazovnih ustanova i organizacija civilnog društva razvoju volonterstva koje je upravo ono o čemu mi ovdje danas pričamo i što pokušavamo promovirati i dati za primjer. Dobrih praksi već u Hrvatskoj ima, možda ih samo trebamo uzeti i zapravo ugraditi u nove akcijske planove. Time se govori o održivom razvoju i aktivnoj dječjoj participaciji u lokalnim zajednicama u Hrvatskoj. Tu je bio niz specifičnih ciljeva i ideja koje su se trebale provesti to je bilo od jačanja i razvoja kompetencija učenika, od odgoja za volontiranje, odgoja za održivi razvoj na području što ruralnom, što urbanom, pokretanje i razvoj održivih školskih volonterskih klubova, volonterskih programa i to prvenstveno u odgojno-obrazovnim ustanovama. Cilj je bio između ostalog i informiranje i podizanje svijesti opće populacije i građana o važnosti odgoja za volontiranje i održivi razvoj i prvenstveno jačanje kapaciteta školskih volonterskih klubova. Bio je tu uključen velik broj, broj djece koji su proveli niz radionica, radionice su osmišljavali sami, uključivali su se u volonterske akcije, studijska putovanja po Hrvatskoj, upoznavali su Hrvatsku, upoznavali su prijatelje, imali su i završne tribine ali i najvažnije imali su medijsku vidljivost. To su sve mogli realizirati zašto što imali osigurana financijska sredstva za provedbu ovoga projekta i končano komunikacijski plan projekta koji je završio sa 17 globalnih ciljeva za održivi razvoj. Ono što bi željela ovdje samo podcrtati, svi ti volonteri dobrovoljno ulažu osobno vrijeme trud, znanje i vještine, oni to ulažu na zajedničku dobrobit bez postojanja uvjeta isplate novčane nagrade ili potraživanja druge imovinske koristi. Tri su ključna elementa koja se prepoznaju u gotovo svakoj definiciji volontiranja u svakodnevnoj upotrebi, slobodno ili dragovoljno ulaganje vremena, truda, vještina, aktivnosti koje se, kojima se poduzimaju ne zbog financijske ili neke druge imovinske koristi već su usmjerene isključivo na dobrobit drugih osoba ili društva u cjelini. Neformalnim oblicima učenja posebno je važno upozoriti na vrijednosti, na ulogu i značaj volontiranja, omogućiti stjecanje iskustva volontiranjem te kroz građanski odgoj i obrazovanje razviti cjelovitu osposobljenost za volontiranje društvenu solidarnost i aktivno građanstvo. Dakle, ovaj primjer programa i projekta je dostupan svima, svi ga mogu primijeniti, a bilo bi lijepo kada bi ga ministarstvo koje ga je i financiralo jednim dijelom zapravo predložilo i drugim ministarstvima prvenstveno kroz sustav odgoja i obrazovanja da se nađe kao jedan pilot projekt dostupan svim školama koje su za to zainteresirane možda kroz neku dodatnu, dodatnu aktivnost jer sigurno se pokazalo da djeca imaju interes volontirati kada im se pruži za to mogućnost. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovana zastupnica Marijana Petir.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Zastupnice Posavac Krivec spominjali ste aktivnosti koje provode društvo Naša djeca, znam da ste bili izuzetno aktivni i osobno sam sudjelovala u nekim aktivnostima koje ste inicirali, na čemu čestitam. Također bili ste čelnica lokalne samouprava pa bih ovdje htjela čuti i vaš osvrt na jednu veliku skupinu volontera, a to su hrvatski dobrovoljni vatrogasci kojih ima 150.000 u Hrvatskoj. Ja sam osobno članica jednog dobrovoljnog vatrogasnog društva u Moslavini na što sam osobito ponosna. To su ljudi koji spašavaju druge ljude, njihovu imovinu, naravno volonterski, žrtvujući se, izdvajajući svoje vrijeme koje je možda namijenjeno njihovim obiteljima, ali baš u toj želji da pomognu nikad ne pitaju je li pravi trenutak. Pa vidjelo se i u aktivnostima na Banovini da su oni među prvima stigli na teren. Voljela bih evo i vaš osvrt na tu jednu populaciju koja je često zaboravljena, sjetimo ih se samo kad se dogode neke velike nesreće, požari ili poplave.
Odgovor.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana kolegice Petir, ja vama jednako tako čestitam na vašem dugogodišnjem angažmanu kao dobrovoljne vatrogaskinje, ali o tom vašem angažmanu zapravo treba govoriti s jednog drugog aspekta. Vi ste na neki način u svojoj obitelji odgojeni da to budete i to je ono što ja pokušavam cijelo vrijeme kroz ovu raspravu reći. Mi moramo mlade ljude odgajati da oni neko zvanje, neku aktivnost zavole i da joj se posvete, da u njoj vide dobrobit ne za sebe nego za zajednicu. Vi ste to prepoznali u dobrovoljnom vatrogasnom društvu zašto što su vas tako prvenstveno odgojili vaši roditelji i vaš otac koji je niz godina dobrovoljni vatrogasac. I ona je sasvim prirodno da takve vrijednosti cijenite i da im se, da im se na neki način posvećujete. I ni jedna aktivnost ni u mom mandatu kao lokalne čelnice nije prošla bez velikog angažmana dobrovoljnog vatrogasnog društva, od sportske, humanitarne pa nažalost i katastrofa poplava. To trebamo cijeniti i tim ljudima trebamo dati jedno dodatno priznaje.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice ja ću se referencirati na vaše izlaganje koje ste imali u ime kluba kad ste rekli da ćemo ovaj podržati, međutim da smatrate da ima još dovoljno, da ima još puno prostora da se ovaj zakon poboljša, ali da sve trebamo te prijedloge koje prikupimo staviti u …/nerazumljivo/… zakonima i to je posebice važno kad gledamo kontekst zastupnice kojoj sam malo prije replicirao jer zapravo to što je bio kaos na Banovini to nije bilo zbog toga što se nije moglo napraviti to drugačije. Znači dole su bili dobro, ja sam bio dole isto veče kad je bio potres, dole su bili dobro organizirani oni koji su imali svoju komandu. Znači vatrogasci su radili savršeno, ali civilna zaštita nije radila dobro. Zašto? Jer nije dobro radio krizni stožer, a krizni stožer treba organizirati volontere. I ako mi sad stavimo ponovo još nešto u ovaj zakon o volonterima vezano za krizne situacije nećemo dobiti ništa.
Poštovani kolega Paviću vi ste dobro primijetili. Ovaj zakon je krovni, krovni zakon i on treba definirati što je to volontiranje, koje su njegove obveze, koje su njegove dužnosti, ali on mora biti horizontalno povezan sa svim ostalim zakonima kako bi se kroz akcijske planove i druge aktivnosti mogao primjenjivati. Dakle, mi smo u ovoj nažalost situaciji koja se dogodila na Baniji u kojoj vjerujem smo svi bili prisutni na neki način utvrdili da neke stvari u sustavu ne funkcioniraju. Na njih smo ukazivali od samoga početka. Ovdje je sada kolegica Petir iznijela da je dobrovoljno vatrogastvo funkcioniralo. Da zato što su oni ustrojeni, dok druge stvari koje smo ustrojili možda prekasno i nismo se dovoljno njima posvetili se u toj situaciji odmah ad hoc nisu pokazali dovoljno dobro organiziranima. Dakle tu treba dati vremena, ali to treba prepoznati kao našu jednu slabost koju zajednički možemo popraviti upravo kroz ove akcijske planove i modernizaciju, reći ću, drugih zakona. Ne trebamo mi sad opet čekati 10 godina za izmjenu ovog Zakona, ajmo ga mijenjati kad za to se steknu uvjeti.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice Posavec Krivec. Vi ste pri kraju svoje rasprave spomenuli onako, nježno temu građanskog odgoja i apsolutno sam sigurna da je to tema koja je izuzetno važna, dakle kod nas se sve stvari izvitopere, tako se i tema građanskog odgoja u školi pretvorila u nešto u što se nije trebala pretvoriti. Dakle, ja sam apsolutno sigurna da je djeci danas u odgoju potrebno i poseban predmet koji se zove građanski odgoj na kojem će učiti i o financijskoj pismenosti i o demokraciji i o tome što je parlament i o tome što su izbori, ali i o tome o čemu danas govorimo, a to je da je važno raditi za opće dobro. Da tim pomažeš zajednici, pomažeš sebi, bolji si čovjek, bolje napreduješ, dakle, sigurna sam da svatko tko se i u malom dijelu svog života se odlučio da bude volonter na bilo koji način se osjećaju iz svega toga dobro.
Odgovor.
Hvala poštovana kolegice Mrak-Taritaš. Niz je istraživanja pokazao da svi oni ljudi, djeca, mladi, stariji, svi oni koji volontiraju, imaju bolje razvijeno samopoštovanje, imaju bolje razvijene socijalne vještine, imaju bolje razvijen osjećaj za pomaganje drugima i za potrebu društva. Oni to jednostavno stječu kroz svoj način života, kroz svoje određenje. Ja sam danas ovdje pokušala govoriti o nekim dobrim primjerima prakse. Obzirom da nam je vrijeme ograničeno, probala sam govoriti o djeci, ali imao puno, puno primjera u Hrvatskoj, u jedinicama lokalne samouprave koje provode građanski odgoj, potpuno je jasna i razvidna razlika kako ta dječica promišljaju, kako se ta djeca uključuju u druge aktivnosti, koji su njihovi izvannastavni sadržaji, kako oni provode svoje slobodno vrijeme, koliko čitaju i što cijene. Dakle, ja samo apeliram, da ono što je građanski odgoj prepoznao, primjerice, u Primorsko-goranskoj županiji, u Rijeci ili u nekim drugim sredinama, što će sutra prepoznati Zagreb ili neki treći grad, da to postane praksa, dobra praksa u Hrvatskoj i da odgajamo nove generacije kojima će na prvom mjestu biti opće dobro.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Rada Borić.
Moje pitanje se također, odnosilo na važnost građanskoga odgoja i upravo aktivnog, .../nerazumljivo/... građanski odgoj i aktivno građanstvo. Da bi nam građanstvo bilo aktivno, prije toga valjda moramo imati građanski odgoj. Rekli ste koje su prednosti. Ja bih rekla, ako imamo to, imamo volontiranje, imamo i neku predrasudu da volontiraju najčešće ljudi koji pomažu, npr. zato što osim kriznih situacija, zato što možda imaju potrebe u obitelji, da li su to roditelji koji imaju djecu s teškoćama u razvoju, da li su to ljudi, koji naravno, volonter su, vide, ne znam, podržavaju starije osobe. Ono što je važno kako ćemo valorizirati rad. Dok mi ne uvedemo, kao što ima u Finskoj od 1600 radnih sati, poslodavac ti priznaje 300 sati doprinosa zajednici. 300 sati. Dakle i vi opišete što ste radili. Još vam poslodavac kaže pa to je više do 300 sati. Hoću vam reći [[Upadica: Vrijeme.]] mi moramo to nagraditi, ne samo u školi.
Odgovor.
Poštovana kolegice Borić. Uupravo o tome smo danas više-manje svi govorili. O tome koliko je potrebno da društvo počinjen cijeniti i vrednovati volontiranje pojedinaca, bez obzira na njihovu dob, na njihovu spol, na njihovu orijentaciju ili bilo što drugo. Dakle, dok god društvo neće odgovoriti da vrednuje ono u što ulažemo svoje vrijeme, svoje znanje i sve one vještine koje, i kompetencije, koje smo stekli tijekom života, dotle nećemo ispuniti smisao i cilj volontiranja. Vi jako dobro znate, onaj veliki slogan i naslov sredstava koja su dolazila iz Europe, zvalo se Europa za građane. Europa za građane je upravo bio izvor prihoda koji možda nismo dovoljno dobro iskoristili da dodatno ojačamo taj segment jakog građanskog društva u RH koje će onda napraviti taj iskorak, još uvijek imamo priliku, još uvijek imamo šansu i možda je trenutak da kroz sve ove prijedloge koje smo danas iznijeli, zakonodavac ugradi i počne vrednovati volontiranje.
I posljednja replika poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Uvažena kolegice, prije svega želim vam čestitati na doista izvrsnom izlaganju. Mala vrata na koju ste uveli temu građanskom odgoja nekako pripisujem vašem diplomatskom iskustvu, no, dotaknuli ste još nešto, istaknuli ste da su volonteri oni koji daju sebe, svoje vrijeme, svoj rad ne očekujući bilo kakvu imovinsku ili neku drugu korist. Pa kad smo se već dotaknuli i jedinice lokalne samouprave koje promoviraju volonterske vrijednosti, ja bih samo htjela ukazati na terminološku neusklađenost jer mi na razini jedinice lokalne samouprave imamo dužnosnike koji su volonteri. Međutim, primaju volontersku naknadu koja je zapravo plaća u iznosu polovice plaću koju bi primali da nisu volonteri. Smatram da to šalje jednu zabunu i mislim daje krajnje vrijeme da o tome otvoreno progovorimo u HS-u pa da ili promijenimo termine ili praksu.
Odgovor.
Da, poštovana kolegice Orešković, dobro ste to primijetili. Uistinu, taj pojam volontera u Hrvatskoj često poprima i negativne konotacije, upravo možda potaknuti tim primjerima koji najčešće dolaze sa strane politike. Svi jako dobro znamo što ljudi u Hrvatskoj i koje mišljenje imaju o nama koji se bavimo politikom i uvijek misle da smo tu prvenstveno iz nekih drugih pobuda. Kada govorimo o lokalnoj razini i dužnosnicima na lokalnoj razini onda je i velik primjer upravo onih koji stvarno volontiraju, ali i velik je broj onih koji pod krinkom volontiranja kao što ste rekli i primaju različite naknade koje često budu i veće od prosječnih prihoda pojedinaca, prosječnih plaća, minimalnih plana itd. i to nije dobar primjer, na to svi skupa trebamo ukazivati, ali možda i naći neko zakonsko rješenje da razdvojimo te dvije stvari i da u Zakonu o lokalnim dužnosnicima definiramo druge pojmove.
Sljedeća pojedinačna rasprava poštovani zastupnik Ante Deur.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, poštovane kolegice i kolege. Evo sigurno Zakon o volontiranju i volonterstvu je jedan izuzetan plemeniti čin čovjeka, čovjeka jednog prema drugom čovjeku, ja prema vama, vi prema meni to je nešto što je uistinu bogom dano, što nam Bog daje da smo prirodni oni koji jesmo gdje bez obzira u cijelom svijetu vidimo samo čovjeka kako pomaže čovjeku. Sigurno da je to nešto što dajemo društvo, čovjek daje društvu, društvo daje čovjeku. Volontiranje nam je pokazalo kroz sve ove godine u cijelom svijetu da gdje je već to jedno izgrađeno institucionalno dosta dobro. U Hrvatskoj smo u ovih 30-ak godina od Domovinskog rata pa sve do danas pokazali da Hrvati imaju jedan poseban čin volontiranja, pomaganja, da osjećaju jedni za druge. Možda u crkvenim krugovima ne smijemo nikad sigurno zanemariti Crveni križ koji daje jednu posebnu, jedan signal koji je prisutan u svim društvenim zajednicama, ali u crkvenim udrugama i u samoj crkvi sam poziv je nešto što je poseban u svim redovima od Isusovaca gdje su mladi ljudi oko SKAC-a sakupljaju gdje pokazuju svoju ljubav onaj božji dodir koji nam daje jednu prisutnost gdje se ne pokazuje ni ideologija, ni vjeroispovijest, ni nacija, ali di dajemo uz božju prisutnost čovjek za čovjeka. Imamo Salezijance na Jarunu na Knežiji gdje okupljaju mlade ljude koji daju jedan poseban čin jedni za druge u svim društvenim situacijama, gdje je stvarno jedan poziv evo svima nama da vidimo da je to jedan istinski i kad pričamo o građanskom odgoju gdje oni pokazuju jedan božji odgoj čovjek za čovjeka. Volontiranje, volonterstvo je jedan širok pojam društva čovjeka prema zajednici. Nama je Domovinski rat donesao jedan čin gdje smo svi zajedno pokazali tu ljubav čovjek prema čovjeku bez obzira na vjeroispovijest, naciju, jednu ljubav dodira, bliskost svih zajedno. Ove prirodne nepogode koje su nas našle od potresa, pandemije ponovo nam pokazuje tu ljubav istinsku koju smo bez imalo razmišljanja išli biti oni najbitniji. Sigurno da određene zajednice naši navijački klubovi, branitelji gdje su od poplava se možda među prvima uključili u pomoć, razne zajednice evo čuli smo vatrogasci koji su kroz cijelu godinu daju snagu i obol koji idu svoje živote kroz cijelu godinu gdje pokazuju i gdje često nastradaju gdje smo možda sa malo razumijevanja, mislimo da je to njihov posao što je kod nas u našoj domovini još nije sazrelo da često promišljamo da je to nečiji posao, kad gledamo policiju, toliko toga bi mogli nabrajati da često nam to ostane u jednom prostoru zatvorenom. Ali bitno je raditi s mladima, mladi ljudi su otvoreni, mladi ljudi daju taj senzibilizam daju tu snagu ljubavi, oni nemaju tih predrasuda. Zato u svim crkvenim udrugama imamo najviše mladih ljudi jer oni nemaju predrasuda oni daju tu ljubav, oni je primaju i oni je daju. Možda mi u politici smo tu malo uvučeni u jedan drugačiji sustav određenih političkih organizacija, ali među mladim ljudima to ne postoji. Oni primaju i daju, to je ta plemenitost koju moramo učit i koju moramo radit na tome. Sigurno da je u našim školama je to jako bitno, sigurno da su škole početak onog što se daje mladim ljudima, ali danas nakon 30-ak godina postojanja Hrvatske države možemo biti ponosni uz sve nedaće koje smo prošli da je naša mladost uvijek bila prisutna, da su ljudi uvijek jedni uz druge i da imamo 72 sada koje su bile beskompromisne u cijelom svijetu da ih ne zaboravimo gdje su ponovo mladi ljudi pokazali tu jednu plemenitost, snagu, volju da tu nema nikakvih, samo emocije i koliko su spremni jedni za druge. Evo hvala.
Imamo nekoliko replika, prvi je poštovani zastupnik Nikola Mažar.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedavajući. Uvaženi kolega Deur. Ove godine ćemo u RH obilježiti 10. obljetnicu europske godine volontiranja, ali ono što je puno bitnije i važnije da su hrvatske građanke i građani u konačnici i hrvatski narod u cjelini pokazali opet kada je najbitnije, kada je krizno, kada je ključno u vremenima, prije svega pandemije, ali i prirodnih nepogoda potresa, poplava, izbjegličke krize da ne samo ljudski životi nego istinske ljudske vrijednosti humanizma, solidarnosti, brige o potrebitima su iznad svega, iznad bilo kojih preferencija vrijednosti i opet smo pokazali da smo zajedno kada je najteže. Vjerujem da će i ovaj Konačni prijedlog Zakona o volonterstvu nastaviti u tome smjeru širiti mrežu volontiranja u RH.
Evo hvala poštovani zastupniče, sigurno ovaj zakon je dobar i on pokazuje da mi kao društvo napredujemo. Sigurno u nekom vremenu koje je ispred nas, sigurno će dolaziti do raznih izmjena, poboljšanja i da će to u nekim okvirima u nekom vremenu doći do jednog odličnog zakona. Vjerujemo da je to nešto što je put prema tome. Sigurno da ste u pravu da je kroz sve ove godine hrvatski čovjek pokazao jednu snagu. Evo sad smo nažalost i u samom potresu u Sisačko-moslavačkoj županiji imali od Crvenog križa, Caritasa u našoj sisačkoj županiji kod naše biskupa Košića i svih ljudi dobre volje pokazano je jedno zajedništvo, snaga, plemenitost, pomaganje, nešto što ostajete bez daha kao čovjek. Hvala.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Marijana Petir.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Zastupniče Deur govorili ste o toj jednoj plemenitosti, solidarnosti, o jednoj širini koja se pokazuje od čovjeka prema čovjeku kad je on u potrebi kroz sustav volonterstva. To zorno pokazuje da postoje stvari koje se ne mogu kupiti novcem jer ljubav koju volonteri iskazuju ne može u stvari nitko platiti. Ono što su mene naučili još kao malu da ustvari jedino što se u životu računa posao koji se jedini računa je onaj koji se radi iz ljubavi. I u tom smislu volonterstvo ima tu jednu svoju plemenitu širinu koju bi trebali možda više cijeniti i sagledati. Govorili ste posebno o doprinosu katoličke crkve i crkvenih udruga tom volonterskom duhu i pomaganju ljudima. Ja bih rekla da to ni ne treba čuditi jer prema u stvari socijalnom nauku crkve svaki katolik kršćanin je obavezan bar 2 sata tjedno volontirati. Tako da ono što mladi rade koji su posebno sad si dali truda jest u duhu tog nauka koji trebamo njegovati i možda više nekako posvjestiti [[Upadica: Vrijeme.]] da bude prisutan u društvu.
Odgovor.
Evo hvala poštovana zastupnice, sigurno da mi kao društvo, kao cjelina pokazujemo i mislim nažalost stvari koje su se izdogađale su nas uvele da se, da pokažemo tu snagu i plemenitost. Sigurno da crkva kroz svoj nauk daje jednu posebnu cjelinu ljubavi i to je nešto što je najvrijednije. Mene osobno i vjerujem mnoge ljude evo često to što vidim u udrugama unutar crkve i često sam i na Jarunu kod naših salezijanaca i na Knežiji, gdje vidim more mladih ljudi, to je nešto plemenito, to je vidljivo, to je nešto što čovjeka mora ostaviti u jednom razmišljanju, promišljanju iz čega ti mladi ljudi crpe takvu plemenitost. I onda vidite da je ono što im Bog daje tu ljubav ono je besplatno je uz još veću ljubav oni je iskazuju prema svojim, prema svojoj zajednici i prema svom narodu.
Slijedeća replika je poštovana zastupnica Nada Murganić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Deur evo ja vam čestitam na raspravi, vi ste unijeli u ovu raspravu i jednu novu činjenicu, a to je da volontiranje, solidarnost, ljubav prema čovjeku, prema pomaganju nije privilegija nekih grupacija. Dapače, da to ima svaki čovjek u sebi, ali isto tako važno je i to naglasiti koliku ulogu u volontiranju imaju vjerske organizacije, koliku ulogu ima u volontiranju katolička crkva. Oni su prednjačili u pomaganju, volontiranju najsiromašnijima, najjadnijima, najbolesnijima za razne bolesti i svima kojima je potrebna bila utjeha, pomoć, njega i duhovna pomoć u onim najtežim i zadnjim trenucima života. Jedna od najvećih i poznatijih volonterki je Majka Terezija i evo upravo vi ste me, Majka Tereza i vi ste me u ovoj raspravi i podsjetili na nju.
Odgovor.
Evo hvala poštovana zastupnice, sigurno da je Majka Terezija jedan simbol čovječnosti cijelog svijeta i daje nam posebnu obol i snagu nas kao zajednice, kao ljudi. Imamo kroz našu domovinu nekoliko i vatrogasce, branitelje, navijačke skupine, razne civilne organizacije koje daju obol našem društvu i mlade ljude koji su tu iznad da nam daju ono da imamo jednu sigurnost i da vjerujemo da je ta plemenitost ne može nikada umrijeti.
Slijedeća replika je poštovana zastupnica Maja Grba Bujević.
Poštovani gospodine Sanader, kolega Deur, valja spomenuti ovo što ste vi rekli sve je točno i naravno da se sa time slažemo i puno je tu sati volontiranja što se tiče crkvenih struktura. Međutim, valja spomenuti i hrvatske branitelje. Oni dugi niz godina volontiraju na taj način da pružaju cijele sebe, da se zaista trude da sve ono što znaju, mogu i hoće daju lokalnoj zajednici. Mi to često ne prepoznamo, pa evo možda je ovo trenutak i vaše povezanosti sa hrvatskim braniteljima, sigurno vaše iskustvo govori u taj prilog. U konačnici Banovina je pokazala da su brojne udruge branitelja iz cijele lijepe naše dolazile i pomagale i u konačnici neke su još uvijek tamo i pomažu. Eto, pa ih mislim da je ih u sklopu ovog Zakona o volonterima treba i to istaknuti.
Odgovor.
Evo hvala vam lijepo poštovana zastupnice Bujević, sigurno da ste u pravu, to su branitelji su ljudi koji su '90.-tih godina bili mladi ljudi koji su tada prenosili tu plemenitost prema svojoj domovini kao što danas o mladim ljudima pričamo u ovom vremenu. Oni su uvijek tu jer ta plemenitost i ljubav prema čovjeku ona ne zastarijeva, ona je prisutna kroz cijeli životni vijek jednoga čovjeka, a ljudi koji su bili u Domovinskom ratu i njihova vrijednost ona je trajna, ona je tu prisutna za svoj narod, za svoju domovinu i ona nema nikakve, ona je besplatna. I to je ono što je primijećeno i što nam daje snagu za našu domovinu da je to vrijednost za koju je vrijedilo živjeti, a i za koju su mnogi hrvatski branitelji dali živote. Hvala vam lijepa.
Slijedeća replika je poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Uvaženi zastupniče ja vas ne mogu pohvaliti za govor kao što je to učinila gospođa Nada Murganić, ja smatram da je to bio ogledni primjer jednog galimatijasa jednog nejasnog, nerazumljivog govora punog nepovezanih i nerazumljivih teza. Međutim, između ostalog ako sam vas dobro shvatila vi ste isticali ulogu mladih u crkvenim udrugama kako mladi nemaju predrasuda. Želite li vi to reći da mladi koji svoj aktivizam iskazuju kroz neke građanske udruge civilnog društva imaju predrasudu prema onima koji imaju vjerska uvjerenja ili ste htjeli uvrijediti sve nas saborske zastupnike pa tako i one koji volontiraju radeću tu nekakvu, pa poludifamaciju da smo puni predrasuda prema ljudima koji imaju određeni vjerski sadržaj. Je li to vaša teza i koje to veze ima sa Zakonom o volonterstvu o kojem raspravljamo danas?
Sad imamo povredu Poslovnika poštovana zastupnica, [[Upadica: Hvala vam poštovana zastupnice.]] g. Deur, g. Deur, g. Deur
Vi me uvijek inspirirate i drago mi vas je čuti i vaši komentari su predivni. Sigurno da nisam mislio, ja sam i spomenuo civilne zajednice hrvatskog društva, ali sam dao prednost snazi i veličini crkvenih zajednica koje su od Domovinskog rata, pa i prije, kao što ste čuli i kolegica je rekla, od Majke Terezije u Crkvi, to je nauk vjere, pomaganje, plemenitost. Mladi ljudi ljubav Božju primaju i daju je besplatno, to ne znači da mladi ljudi koji su u drugim civilnim organizacijama nemaju taj sustav, nemojte mi to stavljati, to je nešto što nisam reklo, vjerujem da to niste ni mislili. Zakon ovaj sigurno, da i nabrajamo ljude koji svojim primjerom su nama primjer, vjerujem i meni i vama. Hvala vam.
Imamo povredu Poslovnika, uvažena zastupnica Nada Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, povrijeđen je Poslovnik 238., zastupnica Orešković vrijeđa zastupnika. Moje pitanje ustvari, kroz ovu povredu Poslovnika, tko je to zastupnica Dalija Orešković da ona može davati ocjene da li je neka rasprava dobra ili nije i kritizirati kolegu zastupnika da je njegova rasprava skup nerazumnih nekih riječi samo zato što se ta rasprava njemu ne sviđa, a o njenim raspravama, koliko se nama sviđaju, mi smo bili dovoljno pristojni pa nismo na taj način replicirali.
Dobro, ovo nije bila povreda Poslovnika, ovo je bila više vaša replika, imate opomenu. Sljedeća replika je poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega Deur, istinska ljubav, to je ono što ste naglasili, to je zasigurno ... [[Govornik se ne razumije.]] svih dobročinstava, svih ljudi koji se bave volonterskim radom, svih ljudi koji imaju potrebu pomoći drugima, koji imaju potrebu pomoći onima koji su slabiji. Ti slabiji mogu biti slabiji zato što žive u neimaštini, mogu bili slabiji zato što su izloženi nasilju, mogu biti slabiji zato što su potlačeni, mogu biti slabiji zato što nisu slobodni, nisu slobodni u svojim uvjerenjima. Svi mi u nešto vjerujemo i svi mi smo potaknuti tom svojom vjerom da djelujemo dobro i zasigurno, ako ćemo ovako razgovarati ćemo se složiti da treba vrednovati svaki dobrotvorni rad, svaki rad koji leži na općem dobru, na tome da pomažemo drugima, pa onda kada ljudi za ljude pomažu siromaštvima zato što nemaju, to ćemo cijeniti. Kada Caritas pomaže onima koji nemaju, to ćemo cijeniti, kada autonomne kuće pomažu ženama koje su izložene nasilju, to ćemo cijeniti, cijenit ćemo one istinske vrijednosti koje gajimo u ovom društvu.
Vrijeme. Odgovor.
Poštovana zastupnice, mislim da se u svemu slažemo. Poštujem, dapače, to je vrijednost, pomoć, plemenitost, ljubav, snagu koju damo za čovjeka i ja za vas i svi zajedno, jedni za druge u društvu, to je ta plemenitost. Ne smijemo dovoditi ni vjeroispovijed ni naciju ni bilo što drugo. Ja sam samo želio nabrojiti ono što me osobno, mene potaklo oko ovoga Zakona. Vjerujem i to što ste rekli, svi ovdje imamo zajedno nešto što nas potiče. Ti mladi ljudi, evo, pozivam vas na Jarun kod naših salezijanaca, predivnih mladih ljudi, sve zajedno, evo ja ću biti, onako, kao neki domaćin, ako možda ste i bili da vidite jednu mladost koja Božju ljubav prima i besplatno ju daje. Mislim da bi to našim kolegama nekim dobro došlo jer im fali Božje ljubavi. Hvala vam lijepo.
Imamo posljednju repliku, Urša Raukar-Gamulin.
Poštovani g. zastupniče, predsjedavajući, može ... [[Upadica se ne čuje.]] Aha, da, oprostite, dakle mislim složit ćemo se da je svaki doprinos pozitivnim ciljevima volonterstva treba i prepoznati i podržati i pohvaliti i tu ne bismo trebali uvoditi razlike ili neka isticanja, zato eto, ja ću odreagirati da se ističe da mladi u okviru crkvenih organizacija nemaju predrasuda. Pa zar samo ideji volonterstva je upravo to, da se nema predrasuda i da se pomaže ljudima bez obzira kojoj grupaciji po bilo kojim osnovama pripada. Mislim da je to zaista temelj volonterstva. I slažem se da mlade trebamo što više poticati na volonterstvo, u tome vam doista nedostaje među inim stvarima i građanski odgoj koji, bojim se, nećemo dobiti po Božjoj milosti, nego ipak našim nastojanjima u ovom Saboru da se građanski odgoj uvede u obavezno školsko obrazovanje. Hvala vam.
E hvala vam puno poštovana zastupnice. Možda se nismo razumjeli, evo, nisam, možda se ne razumijemo. Znači mladi ljudi koji su unutar crkvenih udruga, nisam rekao da oni, da su oni ti nego baš to volontiranje, volonterstvo i ta plemenitost, a ja sam samo nabrojao neke organizacije, udruge koje poznam, što mene potiče, što mi daje kao čovjeku jednu viziju, pogled. Slažem se, ja sam rekao što se tiče građanskog odgoja da me je potaklo zajednica na Jarunu gdje mladi ljudi daju primjer i obrazovnom sustavu gdje se može vidjeti na koji način se jedna mladost organizira iz koje izlazi ljubav, snaga i da se puno toga zna, uči i da sigurno, ali to jedno budućnost našeg obrazovanja koje nam mora dati, sigurno da u budućnosti, imat ćemo i to priliku vidjeti, ali svi zajedno sve zajednice u društvu moraju biti ti koji će sudjelovati u našem obrazovanju, ne samo neke, nego svi zajedno. Bez ikakvih predrasuda. Hvala vam lijepa.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Nade Murganić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovana državna tajnice, savjetnice ministra, cijenjene kolegice i kolege. Evo, htjela sam i ja možda dati jedan mali doprinos u raspravi vezano za ovaj Zakon, zakon koji svakako, vidi se iz ove rasprave, je naišao na sveopću podršku i on jedan doprinos u organiziranju i promicanju općenito volonterstva, organizirat će se bolje volonterski centri, vodit će se evidencije, došlo je do promjena i u sastavu Nacionalnog odbora i mislim da u svakom slučaju je to jedan korak naprijed. Svakako da bi voljela i ja da su se na neki način uvažile sugestije, ali kao što je obrazloženje da se u ovom Zakonu to nije moguće da se na neki način volontiranje vrednuje kroz različite načine, ali svakako kroz neki bodovi kod upisa na fakultet, kao što imamo, recimo kod nekih sportskih natjecanja ili nekih drugih zasluga mladih ljudi, ali vjerujem da ministar Fuchs je zaista dovoljno otvoren za mnoge promjene i da će znanost prilikom nekih izmjena to uvažiti. Ono što bih htjela reći, to je da svakako, mladi ljudi trebaju volontirati, da je to jedan od najjačih i odgojnih i obrazovnih instrumenata koji se dobiva van odgojnog sustava koji se dobiva i van obitelji, ali svakako da odgojni sustav i obitelj tu ima znatnog utjecaja, bez njihove potpore to nemoguće je i organizirati. Naravno da svi znamo da pomaganje, volontiranje čini nas sve skupa boljim ljudima i ono svakako, kod mladog čovjeka, može ga opredijeliti, oplemeniti, ali i opredijeliti za brojne buduće aktivnosti, pa i izbor zanimanja. Ono što sam govorila u replici, to je svakako i isticanje međugeneracijske solidarnosti, volontiranje značajno za mlade, isto kao i sport, volonteri kroz svoje grupe i grupacije se druže i na taj način svakako imaju kvalitetniji sadržaje i slobodnog vremena. Važna je ta međugeneracijska solidarnost, razmjene iskustava, mladi mogu pomoći u nabavkama, u igranju društvenih igara sa starijima, isto tako mogu davati starije osobe instrukcije ili neke, ajmo reći i banalne stvari, koje nam se tako čine, pričanje priča, događaja iz ... [[Govornik se ne razumije.]] života starijih osoba i štošta svašta. Ono što bih htjela reći i naglasiti da institucije isto tako, treba poticati da one omoguće volonterima i sadržaje i prostore, da im osmisle rad, da im na koncu i zaduže osobe koje će sa njima raditi, koje će raditi edukacije, ali i na neki način kontrole, jasno, da se može i tu potkrasti odnosno dogoditi bilo kakvi oblici zloupotrebe i to moramo jako puno voditi računa i zbog mladih koji su tome, ranjiva skupina, ali i zbog starijih osoba, nekako te dvije grupacije, dobne skupine najviše ističemo. Ono što bih htjela reći da ih treba nagraditi, govorili smo o ovim bodovima, ali treba ih nagraditi da im se omogućuje edukacije, susreti, putovanja koja jesu nagrada, ali su isto tako, jedan oblik sticanja novih znanja, novih mogućnosti, razmjena iskustava sa onim sredinama, državama, gradovima, gdje se volontiranje odnosi. Ono što bih voljela, voljela bih da ovaj Zakon i ova rasprava ne ode u ideološke rasprave jer smo svjesni toga da je svaka ruka pomoći, svako otvoreno i dobro srce itekako dobrodošlo, da volontiranje nije niti obaveza niti privilegija nekih nego svih nas bez obzira na svjetonazorske, vjerske i političke i druge preferencije, odnosno opredjeljenja pa bih evo i u tom smislu i završila ovu svoju raspravu. Hvala vam lijepa.
Imamo replika dosta. Prva je poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa poštovana kolegice, referiram se na ono što ste govorili o promicanju volonterstva, s jedne strane treba poticati volontere da se uključe u volontiranje, tu je svakako i uloga i udruga koje se moraju promovirati i poticati volontere, medija, jedinice lokalne samouprave, ministarstava, itd. A drugo, što ste spomenuli, što se potpuno slažem je poticanje institucija da prihvaćaju volontere, da im omoguće rad i tu bih nadopunila ono što nisam stigla reći u prethodnoj replici kolegici, znači oni koji rade u institucijama moraju na neki način prepoznate poslove koje volonteri mogu obavljati, dakle da ne odustanu prerano zbog ovog čl. 11. Naravno da ima niz poslova koji mogu obavljati zaposlenici u ustanovama i vi ste kao bivša ministrica svjesni da nedostaje i djelatnika i u sustavu socijalne skrbi, zdravstvu, itd., ali ne odustati od onih poslova koje volonteri mogu odraditi. Pomoć u zdravstvenim ustanovama, pomoć obiteljima, u čekaonicama, sad smo imali primjere, evo i [[Upadica: Vrijeme.]] podjela maski, itd. Znači treba educirati zaposlenike u institucijama. Hvala.
Pa evo, ja imam iskustvo i kao ravnateljica institucija i radila sam u Crvenom križu, stvarno evo, mogu reći da imam tu, u tom svom dugogodišnjem stažu puno različitog iskustva. Slažem se, i zato sam potencirala da treba i stimulirati ustanove, institucije da prihvate volontere, jasno da je to u početku možda njima, ajmo reći, pod navodnike, dodatan posao jer ih treba organizirati, treba ih osmisliti, treba na neki način i unutar već zaposlenih napraviti dodatno sada reorganizaciju posla, međutim, međutim, osim te fizičke potpore, odnosno pomoći, volonteri zaista donose i nešto što je pozitivno, jednu svježinu i jednu novost u ustanovama i institucijama i da to svakako treba poticati i upravo sam zbog toga i usmjerila malo ovu raspravu poučena nekim iskustvima.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice Murganić imate dugogodišnje iskustvo. Dakle, imate iskustvo vezano i uz temu volontiranja. Kod nas je ta tema i sad u raspravi vidite da zapravo svi afirmativno govorimo o tome i govorimo o tome da u nekakvoj slijedećoj ja bih rekla razini trebamo neke stvari poboljšati. Vi ste isto u svojoj raspravi spomenuli ono što smo i mi svi drugi da mladim ljudima koji se odluče za volontiranje bi se trebalo to kao što i sportašima kao što netko tko ima još uz svoju školu ide u neku drugu školu muzičku ili ne znam baletnu su to dodatni bodovi jer je na taj način jedan od elemenata poticanja. Ja se duboko nadam da ćete nekako utjecati i na ministra koji je zadužen za to da o tome vodi računa pa možda da to bude nekakav zajednički, zajednički poticaj za ministra znanosti i obrazovanja bez obzira s koje strane ove sabornice sjedimo da kroz slijedeću izmjenu zakona da vidimo to u tom zakonu jer bi to bilo zapravo [[Upadica: Vrijeme.]] jedna dobra priča.
Evo, hvala zastupnice mi smo i na našem Odboru za obitelj, mlade i sport upravo o tome govorili i to je jedan od zaključaka i preporuka ovog odbora, a sigurno će biti i potencirano u ovoj raspravi. Ja ću ponoviti na neki način evo čini mi se da ministar Fuchs je zaista otvoren za neke nove izazove. Pokazao se po meni odličan ministar sada i u ovoj Covid krizi, to smo ovaj i dosta isticali. Dakle, vjeruje on u sustav odgoja i obrazovanja i sigurno će i u tome dati svoj doprinos, a i mi ćemo se svi skupa potruditi.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Maja Grba Bujević.
Hvala. Kolegice Murganić spominjali smo danas i Crveni križ i vatrogastvo, crkvene institucije, branitelje, puno drugih institucija koje pružaju volonterske sate, ali ostalo mi je onako i da kažem još da postoji Hrvatska gorska služba spašavanja. To su naši istinski volonteri kao i niz ovih drugih koje smo prije spominjali. To su ljudi koji dragovoljne svoje sate ulažu u edukaciju, a i u pomoć nesebičnu po cijelom terenu pa god to treba, pa eto čisto da ovaj ne ostanemo nekorektni prema njima, evo ja vas molim onda i vaš komentar na HGSS.
Pa HGSS ja mislim slobodno ću ovako paušalo dati neku svoju ocjenu je poznata i u svijetu. Mislim da i turisti koji često borave ovdje kod nas i upuste se u neke avanture ili se dogode neke nesreće se svi zajedno pa i oni najviše oslone na upravo te naše dečke iz HGSS-a koji čine čuda i koji su spasili brojne živote. I svakako da im trebamo dati zahvalu, podršku, je oni jesu volonteri ali za njihov volonterski rad svakako treba dobra oprema, oni uz štošta izlažu svoje živote. Svakako trebaju imati i naš suport u svakom smislu.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Ante Deur.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana zastupnice i Crveni križ ste bili dio toga kao ravnateljica i ministrica i puno ste proveli sa nemoćnim ljudima kojima je potrebna pomoć. I sigurno da je to volontiranje, volonterstvo nešto što je poseban, da se tu svi zajedno tu slažemo. I ovaj zakon je jedan dobar, odličan iskorak baš u pokazivanju da već i sustav prepoznaje jako kvalitetno koliko je volonterstvo u našem društvu dobro i koliko je to bitno za mlade ljude i ovo što ste sve vi radili kroz vaš radni vijek, koliko prepoznatljivost ste vidjeli, koliko je to potrebno da to bude uistinu nešto na čemu će se graditi još bolje sutra.
Odgovor.
Jasno da nas svi oni događaji sve što su nas usmjeravali, što su nas učili u mladosti opredjeljuje nas za cijeli život. Evo i kod izbora zanimanja svakako da je i to itekako značajno i važno i nije sasvim slučajno zašto se netko opredijelio za ovakva humanitarna zanimanja koje mi na neki način zovemo pozivi gdje ima jako puno emocija i gdje su baš te emocije ta jedna pozitivna energija. Ja ću reći i srčanost i srdačnost itekako ovoga važna i potrebna. I poneki puta se činim da, čini mi se da je zaista teško i pronaći tu energiju. Spominjate moj rad u ustanovama socijalne skrbi. Vjerujte mi da sam zbog iskustva izuzetno cijenila one volontere koji su bili spremni umirućima držati ih za ruku, gladiti ih po obrazu i biti prisutni u njihovim trenucima. O to je jako teško i hvala i tim volonterima.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Marijana Petir.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Murganić danas živimo u postmodernom vremenu gdje se često voli reći da sve ima svoju cijenu, a da ništa nema vrijednost. Volonterstvo to upravo na neki način demantira jer potječe iz jednog altruizma, iz te jedne životne unutrašnje snage i poriva da doista želite učiniti nešto za opće dobro. Zato bi htjela čuti vaše promišljanje jer bilo je tu nekih rasprava koje idu u tom smjeru da bi na neki način volonterstvo trebalo biti drugačije vrednovano i da bi se onima koji volontiraju trebala dati prednost u nekim aktivnostima pri upisu na sveučilišta i slično. Ne bi li onda to ustvari dovelo u pitanje sam smisao volonterstva? Vi kad dolazite negdje kao osoba koja se želi zaposliti i u vašem CV-u ako stoji da ste volontirali zasigurno za vaše poslodavce će to imati određenu vrijednost. No ako se volonterstvo premetne u to da vas se potiče na volonterstvo zato što ćete stjecat [[Upadica: Vrijeme.]] neku korist ili bolji položaj onda to ubija duh volonterstva.
Pa ja nekako imam osjećaj da bi trebalo nagraditi volontiranje, ako neka djevojka godinama volontira u centru za rehabilitaciju dakle sa osobama sa teškim invaliditetom ako u ustanovama koje sam sada spomenula to je ipak na neki način po meni preporuka da je, da one imaju sposobnost za upis odnosno za ta zanimanja, a koja se ne mogu vidjeti samo kroz ocjene niti kroz onaj uspjeh u školi koji vrednujemo sa opisno ili kao što sam rekla sa brojkom sa ocjenama. To je potvrda one zaista to mogu i hoće raditi jer na takvim poslovima osim znanja treba imati još i nešto više, a to je zaista ljubav, strpljenje i ono nešto u sebi što nosiš da pomažeš ljudima. Mislim da u nekim situacijama da.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Murganić svi znamo da velika sportska natjecanja pa i ona manja, brojne manifestacije bez volontera ne bi bile moguće. U našim školama se od malih, pa čak i u vrtićima, u predškolskim ustanovama se djecu potiče da doniraju da nekako se osvijesti kod njih ta potreba da treba pomagati drugima i mislim da smo mi na dobrom putu, to smo dokazali u Domovinskom ratu i u migrantskoj krizi, pa evo kada je bio i potres na Banovini što nam je svima još vrlo svježe. Stoga ne vidim uistinu i slažem se s vama ovo je rasprava koju uistinu ne treba voditi u ideološke vode, a isto tako ne vidim čemu bi trebalo uvoditi nekakav novi predmet, nekakav građanski odgoj koji bi se bavio između ostalog i time kad vidimo da je volonterstvo [[Upadica: Hvala.]] u Hrvatskoj na visokoj razini.
Poštovana zastupnica Murganić.
Da, imamo brojnih primjera kako se njeguje to nesebično darivanje, nesebično pomaganje pa i u vrtićima najmanji su sada i skupljali i donosili i darivali, evo najsvježiji nam je nažalost primjer u, potres u Banovini gdje su zaista i maleni darivanjem igračaka i slatkiša i tu mogu reći bili dosta prisutni i to je sigurno sve nas ganulo i to je nešto što nam zaista daje nadu da bez obzira što živimo možda u jednom konzumerskom društvu gdje se gleda sve kroz materijalno vrednovanje da mi zaista jesmo i bili, ali i ostali nacija koja je humanitarna i koja je spremna pomagati jedni drugima. I to zaista pokažemo kada je najteže. Kad nije teško onda možemo malo biti razjedinjeni.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala. Prije svega evo moram reći da mi je izuzetno drago da je kolegica Grba Bujević spomenula HGSS kao jednu grupu volontera koji ne samo da daju ljubav i šire ljubav nego su grupa ljudi koja je pokazala ne samo visoku dozu osobnog odricanja što svako volonterstvo nužno podrazumijeva nego i preuzimanja visokog stupanja rizika na sebe prilikom pomaganja i spašavanja drugih. A to govorim iz toga što ste u jednom trenu gospođo Murganić u svom govoru rekli da bismo trebali ovu raspravu čuvati od ideoloških prepucavanja. Smatram da doista takvih prepucavanja nije bilo u svakom slučaju ne potaknuto od strane oporbenih zastupnika. Mi smo se tijekom čitavog dana referirali na uvjete rada volontera u cjelini ne govoreći o kojim volonterima je riječ. Problem je nastao onog trena kada su se ponovno apostrofirale vjerske udruge, vjerske zajednice, salezijanci, branitelji [[Upadica: Hvala lijepa.]] time se učinilo da neke udruge vrijede više od drugih.
Poštovana zastupnica Murganić, hvala vam lijepa. Poštovana zastupnica Murganić.
Kolegice i zastupnice Orešković, činjenica da vi to što je kolega i dio nas smo u svojoj raspravi istaknuli da zaista vjerske udruge, vjerske organizacije pa katolička crkva vjerojatno i druge crkve odnosno organizacije isto tako imaju ogroman doprinos u volontiranju, u solidarnosti, u pomaganju, pa to cijeli svijet zna i to cijeli svijet priznaje, pa u Hrvatskoj je to itekako prisutno. Pa Caritas vodi autonomne kuće žrtve nasilja, brinu o maloljetnoj i napuštenoj djeci i svagdje su prisutni. I problem je po meni u tome što ste vi vidjeli da smo mi na taj način započeli ideološku raspravu. Ne, mi smo samo dali na neki način značaj i onima koji daju veliki doprinos volontiranju. To je činjenica koju vi ne možete promijeniti.
Hvala. Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Pavića.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovana kolegice, pa upravo ja bi se nadovezao i na ovo, rekao da nema tu ideologije samo se s jedne strane respektira, na kraju krajeva i župe su i dio civilnog društva, mogu se prijaviti na sve natječaje koje postoje u ovoj državi ali kako i Babe imaju isto tako i vrijedne projekte poput toga zaštite ženskih prava tako ima i Caritas i mnoge druge. I treba svima dati značaj i kao civilno društvo itekako doprinose. Ali ono što sam vas htio pitati je slijedeće. Rekli ste da je potrebna isto tako osvještavanje institucija o važnosti volonterstva, ali ničega toga ne bi bilo bez sredstava. Velika su sredstva nam na raspolaganju u budućem razdoblju jer vi ko ministrica ste doprinijeli razvoju mnogih takvih programa i ja vam čestitam. Koliko je bitno da osiguramo jasna sredstva neće ići za honorare, ali evo za HGSS svakako treba oprema.
Hvala. Poštovana zastupnica Murganić.
Hvala kolega, evo i kao ministrica, a i inače svi koji se bavimo na neki način i društvenim, pa i humanitarnim i političkim radom znamo da je u RH sa svih razina od lokalnih pa do državne razine su značajna sredstva na raspolaganju različitim udrugama, organizacijama i pojedincima koji na bilo koji način se bave društvenim, pa i humanitarnom radom. U nekim slučajevima upravo oni nadilaze i poneki puta i svoje sposobnosti jer kompenziraju nedostatak koji je u ustanovama i institucijama odnosno koji je sa državne razine institucionalno riješen odnosno oni su na neki način ja kažem potpora. I da kada su bili natječaji, kada su se sklapali ugovori mi nismo i nitko to od nas ne gleda s koje su ideološkog odnosno političkog ili svjetonazorskog spektra te udruge, važno je da imaju dobar program.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Dalije Orešković. Izvolite.
Kolegice zastupnice i zastupnici, evo prvo ću se referirati na ovu malu debatu kroz replike. Dakle, ukratko kada bi netko trebao u par riječi opisati koji je osnovni problem RH onda bi rekao da je to tumačenje jednakosti. Postoje jednaki, ali u praksi pogotovo u primjeni prava neki su uvijek jednakiji od drugih. Pa se tako i tijekom današnje rasprave o volonterima kada je kompletna oporba zapravo pričala o okviru, o uvjetima, o poboljšanju statusa volontera kroz raspravu i dijalog vladajućih došlo do toga da kod respektiranja njihove uloge i doprinosa opet se neki malo više respektiraju od drugih. Moja reakcija je bila usmjerena tome da se to izjednači, da se bilo tko tko je žrtvovao svoje vrijeme, svoj trud, svoj rad, a kažem neki od njih se izlažu i osobnom riziku ne osjeti samim time kako mi raspravljamo o njima manje vrijednim. A što se tiče samog zakona, evo prije svega doista želim odati priznanje svim volonterima, kako onima iz crkvenih udruga tako i onima iz civilnih. Doista su volonteri ti koji prvi pokazuju dobro srce u ekstremnim situacijama. Prvi reagiraju na vrijeme pokazujući sposobnost organizacije neusporedivo veću od onih koji imaju za to nadležna državna tijela i institucije. I činjenica da su upravo volonteri i volonterske udruge pokazale zapravo da su nam institucije potkapacitirane, ne samo da reagiraju u trenutku krize nego su potkapacitirane da anticipiraju kakva će potreba biti na terenu ako kriza nastupi. I tragično je zapravo da mi iz iskustva i rada i doprinosa volonterskih udruga nismo naučili ništa što bismo zapravo u sustavu trebali mijenjati. A također mi je žao što iz iskustva rada udruga nismo uspjeli prepoznati što je najveći problem kroz sam ovaj zakon i kako ga pravilnije riješiti. Najvažniji među njima je način dodjeljivanja financijskih sredstava za rad udruga, bilo da se radi o projektima EU ili nacionalnim projektima. Evo i kolegica iz IDS-a je ukazivala da još uvijek vrijedi onaj sistem najbržeg prsta kao jedna netrivijalna i nepravilna metoda što zapravo predstavlja pljusku svemu onome što volonteri kroz svoj rad žele ostvariti i postići. No, u svakom slučaju ovaj zakon je jedno malo poboljšanje i mislim da postoji konsenzus u saboru da će se ovaj zakon usvojiti i prihvatiti s time da je unaprijed jasno dano do znanja da ćemo kroz praksu morati vidjeti što je još potrebno mijenjati i unaprijediti. Pa evo čisto kao jedna, jedna mala unaprijed dana kvaliteta ili poticaj daljnjim promišljanjima ukazat ću na dvije stvari. Prva je činjenica d mi kroz ovaj zakon de facto dajemo određeni značaj i priznaje volonterskim centrima. Praksa je pokazala da trenutno imao ako su mi podaci dobri 4 regionalna centra i 28 lokalnih. I ovo je ne znam koji već po redu zakon gdje mi zapravo vidimo da se u stvarnom životu, u praksi na terenu događa ono što mi kao Hrvatski sabor odbijamo provesti u praksi. A to je da logika i da priroda stvari, priroda organizacije o kojoj god temi da se radi upućuje da bi Hrvatska treba funkcionirati kao manji broj regija da li je to 4, da li je 5, 6 to možemo ostaviti za diskusiju, ali u svakom slučaju organiziranje Hrvatske kao regija i određenog broja lokalnih jedinica u svakom slučaju manji od 555. I to u svakom slučaju ostaje kao nešto što ovako na mala vrata, evo sad kroz Zakon o volonterima, prije toga smo imali zakon koji je definirao kako ćemo ispitivati turističke vodiče, sve više se ukazuje kao nužna potreba od koje nećemo moći dugo bježati. A druga tema koju evo čisto otvaram za raspravu je pitanje jesu li nam potrebni svi oni posrednici između volontera i nadležnih državnih tijela. Kao nepotrebnog posrednika ocjenjujem Nacionalni odbor za razvoj volonterstva. Mislim da njegove ovlasti i nadležnosti možemo uklopiti u resorno ministarstvo ili na neki drugi način kako ne bi došlo do nepotrebnog dupliranja.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Vučemilović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Orešković, treba svim volonterima odati priznanje. To je činjenica oni daruju ono čega ustvari imamo najmanje, nismo toga svjesni kad smo mladi ali ove godine idu znači oni daruju svoje vrijeme, svoj rad, svoj trud. I činjenica je da razne institucije rade na promociji volontiranja i evo na Banovini su skoro svaki vikend iz …/nerazumljivo/… koje vodi pater Ike Mandurić između ostalog i treba im odati priznanja. Ako ih se netko sjetio u raspravi ne vidim u tome ništa sporno. Ono što je meni sporno u cijeloj priči to je kontrola rada volonterskih centara. Ako odete na web stranicu Volonterskog centra Osijek vidjet ćete da se oni bave stvarima koje nemaju previše veze s volontiranjem, ali sa politikom i političkim angažiranjem ljudi itekako i to je ono što je po meni sporno.
Hvala. Poštovana zastupnica Orešković.
Razumijem na što želite ukazati. Kažem, nije sporno odati nekom priznanje, problem je ako time pošaljemo poruku da se netko valorizirao i cijeni više nego netko drugi. Mislim da ako već spominjemo civilne udruge na Baniji onda možemo spomenuti i ulogu kuhara koji su tamo danonoćno kuhali manje-više o svom vlastitom trošku. No što se tiče kontrole rada volonterskih centara nemam ništa protiv da ona bude kvalitetnija i bolja, ali dopustite mi da, da kažem nešto što se mnogima neće zapravo svidjeti. Ajmo reć da bi za mene kontrola volonterskih centara bila sekundara, a primarna bi mi bila kontrola politike i političara koja još uvijek u Hrvatskoj ne postoji ma niti blizu na nekoj zadovoljavajućoj razini. Kad uspostavimo kontrolu vlasti i politike na način koji bi stvarno predstavljao antikorupcijsku politiku onda možemo krenut na volontere.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice, htio sam samo ispraviti oko natječaja iz EU fondova za najbrži prst. Dakle, to nije najbrži prst, a dopustite da vam objasnim. Najbrži prst je kad se prijavite i ko prvi neovisno o kvaliteti dobije. Ovo su otvoreni natječaji gdje se po redoslijedu prijave ocjenjuje sa jako visokim standardom kvalitete gdje pola projekata otpada i nakon toga se natječaj ponovo otvori da se svi mogu prijaviti. Dakle, sredstava ima dovoljno, a ovaj model se primjenjuje jer smo pri kraju ugovornog razdoblja i ako idemo na zatvoren natječaj gdje se svim primaju i sve ocijene i tek ovaj nećemo iskoristit sredstva. Dakle, ovo je jedini način da iskoristimo sredstva, al su standardi kvaliteti postavljeni na 75-80 bodova i ovo još jedanput nije najbrži prst. Najbrži prst bi bio ko prvi dobije, to nije točno. Imate vrlo visoke razine kvalitete i često se natječaji ne iskoriste već se ponovno moraju otvarati kako bi se ova sredstva iskoristila.
Hvala. Poštovana zastupnica Orešković.
Djelomično ste kolega u pravu. Niti vrijeme moje replike, niti vrijeme mog izlaganja nije takvo da objasni svu problematiku koja proizlazi iz sustava dodjeljivanja financijskim sredstava, a skraćeno bi se to moglo prevesti „nije šija nego vrat“. Činjenica je da sredstva ne dobivaju uvijek najkvalitetniji i najpotrebitiji projekti nego oni koji su eto u redoslijedu prijava došli prije u poziciju da se oni kao takvi ocijene. Dakle, nemojte mi reći da samo zato što prijeti opasnost od neiskorištavanja financijskih sredstava nismo u mogućnosti osmisliti jedan kvalitetni i pravedniji model sustava prijavljivanja i ocjenjivanja. Dakle, nekako mi se čini da mi uvijek nađemo izgovor da postojeća prilično loša i nepravedna praksa ostane ista i takva kakva je. Dovoljno je bilo vremena da procedure prilagodimo tome da svi dobiju svoju šansu.
Hvala lijepa. Sada će repliku imat poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice, evo jedan dio ste mi objasnili sada kad ste govorili g. Paviću Marku jer je moje pitanje isto išlo u vezi financiranja volonterskih udruga. Naime, nije mi bilo jasno da li je problem, smatrate li da je problem u tome što se novac dobiva preko natječaja ili je problem u tome kako se ti natječaji provode? To je bilo pitanje. Znači, ako sam dobro shvatio vi smatrate da je problem u tome kako se natječaji provode i kriteriji na temelju kojih zapravo netko dobiva taj novac. I slažem se, samo kako bismo mogli dati drugačije novac? To je pitanje. Da li kroz program rada pojedinih centara, ne znam da li je to provedivo i dal to možemo uopće napravit? Dal se to može definirati?
Poštovana zastupnica Orešković.
Svaka situacija u kojoj se dodjeljuju financijska sredstva, bilo nacionalna, bilo iz EU fondova, uvijek sam za to da postoje jasno definirani natječaji. Jasno definirani natječaji podrazumijevaju i proceduru i postupak vrednovanja. Dakle, problem je u tome kako mi te natječaje provodimo i implementiramo u praksi. Kao što je g. Pavić uspio prezentirati, dakle dolazi do kombinacije redoslijeda podnesenih prijava i onoga tko se vrednuje u okviru onih čije su prijave pristigle među prvima, pa se tako na temelju određenih kriterija odobravaju određeni projekti. Međutim, sustav vrednovanja i dodjele bodova nije takav da uvijek pogađa najkvalitetniji i najbolji projekt. Kako se to može napraviti? Na čitav niz načina i zato sam istaknula da kao jedno od tijela koje smatram suvišnim je ovaj Nacionalni odbor, a malo onih tijela koji…
Hvala lijepa. Sad idemo na završna izlaganja i u ime Kluba zeleno-lijevog bloka govorit će poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče sabora, poštovana državna tajnice, da se vratimo prijedlogu izmjena zakona, suradnice, poštovani kolegice i kolege. Otpočetka ove rasprave svi smo zajednički govorili o vrijednostima volontiranja, o dobrobiti za cijelu našu zajednicu i onda se u jednom momentu krenulo sa isticanjima. Mislim da bi bilo dobro i potrebno da se vratimo naprosto zaključku da je svaki vid volontiranja, znači svaki vid pomoći zajednici od bilo koje strane dolazio koji doprinosi pozitivnim ciljevima dobro došao i da treba biti vrednovan. Iskoristila bi ovu završnu riječ da malo ipak raščistimo situaciju oko čl. 22. iz ovih prijedloga izmjena. Dakle, govorim ponovno, dopustite, o dakle omjeru snaga da tako kažem u odboru, Nacionalnom odboru za razvoj volonterstva citirat ću prijedlog. Znači odbor ima 21 člana, a svaki član ima zamjenika, to smatramo dobrim da postoji zamjenik kako bi odbor uvijek mogao funkcionirati. Međutim, idemo da pobrojimo ko čini taj odbor. Znači čini predstavnik nadležnog tijela, to imamo tih raznih tijela, ureda i udruga državne uprave 10 predstavnika i imamo 8 predstavnika organizatora volontiranja ili organizacija civilnog društva koja se bave razvojem volonterstva i imamo 3 nezavisna stručnjaka koja se bave volonterstvom i civilnom društvo na prijedlog jedinica lokalne i područne regionalne samouprave, znači ponovno i opet na prijedlog javne uprave. I prema tome, brojke su dosta jasne, 8 predstavnika organizacija civilnog društva nasuprot ipak moramo se složiti 13 predstavnika javnog, javne uprave. Smatramo budući da se rad Nacionalnog odbora izravno tiče upravo svih organizacija civilnog društva volontera i njihovog rada da je ipak bolja dosadašnja odredba u kojoj je omjer snaga ipak malo ravnomjerniji, gdje bilo 6 stručnjaka, 3-oje je birala organizacija civilnog društva, a 3-oje mjesna samouprava, sada je 3-oje tih koje biraju, organizacije civilnog društva su naprosto ukinute. Prema tome, taj omjer 8:13 u korist javne uprave ne smatramo naprosto dobrim za daljnje funkcioniranje tog odbora jer se dosadašnji sastav pokazao dosada u praksi kao dobar model i zato bismo podržali naprosto brisanje tog, tog članka. I na kraju, svakako bih podržala i naravno mi se za to uvijek zalažemo u našem klubu, a to je uvođenje građanskog odgoja kao poticaja volonterstvu i volonterskom radu jer upravo odgojem mladih na svim razinama, od najranije dobi, u tom smjeru dobit ćemo i solidarniju i bolju zajednicu u državi. Dakle, Klub zeleno-lijevog bloka će predati svoje amandmane, dat će podršku ovim izmjenama i nadamo se da će nove izmjene u odnosu na, na odjeke iz, iz konkretnog rada biti isto tako ubrzo na dnevnom redu ovog sabora i koristim priliku još jednom nikada dovoljno zahvale svim volonterima i volonterkama na njihovom nesebičnom doprinosu boljem društvu. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika, završno će govoriti, bit će onaj HDZ-a i završno će govorit poštovana zastupnica Maja Grba Bujević, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, državna tajnice, kolegice i kolege. Protekla 3 sata govorili smo o izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu. Moram priznati da nisam razočarana raspravom, drago mi je da smo čuli neke stvari koje eto možemo još unaprijediti u nekim drugim izmjenama i dopunama zakona. Ono što je najvažnije iz ovoga da će zapravo ovim izmjenama i dopunama Zakona o volonterstvu će se olakšati rad tih volontera o kojima smo danas pričali i cijelog tog sustava volonterstva kako bi zapravo oni mogli dobiti priliku da svojom ljubavi i svojom željom da pomognu zajednici, budu zaista prepoznati i vrednovani. A samo zajednički i timski, kako to rade obično volonteri može se pomagati u zajednici i to treba cijeniti, a sve ovo što smo danas čuli kroz amandmane i prijedloge koje ima, ja sam sigurna da će ministarstvo i uvažena državna tajnica Pletikosa razmotriti, pogledati i vidjeti ako je nešto od toga za, za, zaista dobrobit volontera da će onda se takvo nešto moći i prihvatiti. Da ne dužim, u 3 sata sve smo si rekli, Klub HDZ-a podržati će ovaj zakon, izmjene i dopune zakona iz tog razloga jer je to svakako unaprjeđenje u odnosu na postojeći, a i neki su koraci napravljeni kojim putem bi zapravo u principu trebalo ići. Eto, hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovat kad se steknu uvjeti. Kako je prošlo 3 sata mi ćemo sad napravit jednu kratku stanku od 10 minuta, vidimo se u 12 i 40 na slijedećoj točkici. STANKA U 12,31 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12:43 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo sa sljedećom točkom, a to je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o vodama, drugo čitanje, P.Z.E. br. 129 Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu te Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik Mario Šiljeg, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane zastupnici i zastupnici. Pred vama je dakle Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o vodama u drugom čitanju. Kao što znate ovaj Visoki dom je na 7. sjednici održanoj 7. svibnja 2021.g. donio zaključak kojim se prihvaća prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o vodama, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja izneseni u raspravi upućeni su Vladi RH kao predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Ovom prilikom zahvaljujem svima koji su sudjelovali u toj raspravi. Sukladno navedenom zaključku pripremljen je konačni prijedlog zakona koji je Vlada podnijela HS-u 1. srpnja 2021.g. radi donošenja u drugom čitanju. Razlike između rješenja koja se predlažu u Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama Zakona o vodama u odnosu na rješenja iz prijedloga zakona iz prvog čitanja su sljedeće, prvo, dodatno se prilagođava odredba čl. 110. st. 2. Zakona o vodama vezano za iznimku od obvezne provedbe postupka odgovarajuće procjene utjecaja na okoliš odnosno ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu za zahvate vađenja šljunka i pijeska iz obnovljivih ležišta. U konačnom prijedlogu zakona se u pogledu te iznimke upućuje na primjenu posebnih propisa o zaštiti okoliša i prirode, a ne nabrajaju se svi slučajevi kao što je bilo u prijedlogu zakona i to u pojedinačnom slučaju kao odgovor na izvanredna stanja. Ova odredba je usuglašena s predstavnicima Glavne uprave za okoliš Europske komisije što je potvrđeno i u zaključku s objedinjenog sastanka vezanog za predmete iz područja okoliša koji je s predstavnicima Europske komisije održan 16. lipnja 2021.g. Navedenom izmjenom ujedno se na odgovarajući način prihvaća i primjedba zastupnice Benčić koja je iznesena u raspravi u Prijedlogu Zakona o izmjenama Zakona o vodama. Napominjemo da se takvim rješenjem ispunjavaju obveze iz odgovora RH na pismo službene obavijesti Europske komisije od 11. listopada 2019.g. i otklanjaju posljedice mogućeg pokretanja sudskog postupka zbog povrede prava EU. Druga izmjena odnosi se na dodatno uređenje odredbe o Institutu za vode, tako da se sada propisuje da statut, financijski plan te pravilnik o radu donosi Upravno vijeće instituta uz prethodnu suglasnost ministarstva, a ne kao ranije uz suglasnost ministarstva što je sukladno prihvaćenoj primjedbi Odbora za zakonodavstvo HS-a. I u trećoj izmjeni imamo dodatno uređenje odredbi vezanih za osiguravanje prava svih zemljišnoknjižnih vlasnika za naknadu tržišne vrijednosti nekretnina koje su po sili Zakona o vodama postale javno vodno dobro. Sada se propisuje da se isto osigurava pod uvjetom da se ne radi o pogrešnoj uknjižbi prava vlasništva, a isto je prihvaćeno sukladno primjedbi DORH-a. Odredbe vezane za usklađivanje osnovnog teksta zakona sa Zakonom o sustavu državne uprave te ispravljanjem pogrešnog upućivanja ostaju iste. Konačni prijedlog zakona je raspravljen na radnim tijelima HS-a Odboru za poljoprivredu, Odboru za zakonodavstvo i Odboru za zaštitu okoliša i prirode te ovim putem zahvaljujem također na konstruktivnoj raspravi uvaženim zastupnicima i zastupnicama članovima navedenih odbora. Podsjećam da je ovom izmjenom Zakona o vodama bilo neophodno pristupiti prvenstveno radi ispunjenja obaveza iz odgovora RH na pismo službene obavijesti Europske komisije od 11. listopada 2019.g. prema kojem je Europska komisija ocijenila da RH nije ispravno prenijela u nacionalni pravni sustav određene odredbe Direktive o procjeni učinka na okoliš, Direktive o staništima i Okvirne direktive o vodama. Konkretno, Europska komisija spornim je ocijenila odredbu čl. 110. st. 2. Zakona o vodama u dijelu u kojima je propisan izuzetak od provedbe odgovarajuće procjene utjecaja na okoliš odnosno ocjena prihvatljivosti za ekološku mrežu prema posebnim propisima, a koji se odnosi na slučajeve čišćenja korita rijeka radi povećavanja kapaciteta apsorpcije oborinskih voda u daljnjem slijedu sprečavanja poplava i održavanja njihovog vodnog puta. Prijedlogom Zakona o izmjenama Zakona o vodama u prvom čitanju navedeni dio odredbi je brisan. U daljnjoj komunikaciji sa Europskom komisijom i sukladno zaključku sa spomenutog objedinjenog sastanka s predstavnicima Glavne uprave za okoliš Europske komisije iz lipnja 2021.g. ovim konačnim prijedlogom zakona dodatno je prilagođena odredba čl. 110. st. 2. Zakona o vodama tako da se sada kao što je rečeno u pogledu iznimke upućuje na primjenu posebnih propisa zaštite okoliša i prirode u pojedinačnim slučajevima kao odgovor na izvanredna stanja utvrđena tim propisima i primjenjujući pravila postupanja iz tih posebnih propisa. Na taj način osigurava se usklađenost sa navedenim direktivama EU i ujedno otklanjaju moguće posljedice zbog pokretanja sudskog postupka zbog povrede prava EU. Nadalje, ovim konačnim prijedlogom zakona dodatno se uređuju odredbe o Institutu za vode, čije je osnivanje predviđeno Strategijom upravljanja vodama još iz 2008.g., a mogućnost njegova osnivanja predviđena je i Zakonom o vodama u kontinuitetu zadnjih deset godina o čemu se u HS-u raspravljalo i prilikom donošenja Zakona o vodama u lipnju 2019.g. Kao što je poznato monitoring površinskih i podzemnih voda je osnova za kvalitativno i kvantitativno upravljanje vodnim resursom i sada ga u skladu sa Zakonom o vodama provode Hrvatske vode. Dijelom posredstvom ovlaštenih laboratorija, a dijelom putem glavnog vodnogospodarskog laboratorija Hrvatskih voda. Rezultati monitoringa tvore bazu podataka i za provedbu plana upravljanja vodnim područjima glavnog planskog dokumenta sukladno EU okvirnoj direktivi o vodama i služe između ostalog za izvješćivanje Europske komisije o stanju voda u RH u odnosu na postizanju cilja okvirne direktive o vodama, a to je dobro stanje svih voda. Europska komisija sukladno smjernicama Europskog zelenog plana relevantnog za vode iz navedenih planova kako bi se u narednom šestogodišnjem planskom ciklusu postiglo dobro stanje voda uz smanjenje postojećeg pritiska na vodne resurse i prekomjerno korištenje vodnih resursa upućuje upravo na nedostatke u dosadašnjem provođenju monitoringa voda. Sve navedeno razlog je za izdvajanje ovog važnog segmenta iz inače široko nadležnog predmeta poslovanja Hrvatskih voda i njegovu provedbu u okviru Instituta za vode. Predloženim izmjenama Zakona o vodama organizacijski oblik Instituta za vode na odgovarajući način će se prilagoditi njegovom mješovitom predmetu poslovanja, stručno operativnom i znanstvenom kao javne ustanove sukladno Zakonu o ustanovama. Naime, Institut za vode ne može steći pravni položaj još uvijek znanstvene organizacije u ovom trenutku svog osnivanja jer ne ispunjava niti može ispuniti uvjete za zdravstvene organizacije iz popisa o znanstvenim djelatnosti. S obzirom na navedeno Institut za vode će nakon osnivanja ishoditi dopusnicu za obavljanje znanstvene djelatnosti i stječi pravni položaj znanstvene organizacije u skladu s propisima o znanstvenoj djelatnosti u roku propisanom uredbom o osnivanju Instituta za vode ili statutom Instituta za vode. Ovim konačnim prijedlogom zakona također će se proširiti krug općih akata koje uz prethodnu suglasnost ministarstva kao osnivača instituta donosi upravno vijeće instituta te se uz statut kao takvi akti određuju i financijski plan i pravilnik o radu u skladu s općim propisima o radu kako bi se zadržala izravna kontrola ministarstva nad pitanjima od važnosti za poslovanje instituta. I nadalje, ovim konačnim prijedlogom zakona osigurat će se pravo svih zemljišno-knjižnih vlasnika na naknadu tržišne vrijednosti nekretnina koje su po sili Zakona o vodama postale javno vodno dobro pod uvjetom da se ne radi pod uvjetom da se ne radi o pogrešnoj uknjižbi prava vlasništva. Naime, u praksi postoje slučajevi kada dolazi do pogrešne uknjižbe javnog vodnog dobra te je s ciljem osiguranja pravne sigurnosti napravljena distinkcija pod uvjetom da se ne radi o pogrešnoj uknjižbi prava vlasništva. Na taj način se ostavlja pravo privatnom vlasniku na naknadu tržišne vrijednosti u skladu s općim pravilima imovinskog prava i Člankom 50. stavkom 1. Ustava RH, ali ako se u interesu RH ograničava ili oduzima vlasništvo. Time je ujedno zaokružen pravni okvir upravljanja javnim vodnim dobrom uveden Zakonom o vodama iz '95.-te kao pravo rješenje za slučajeve u kojima se sve zemljište pod površinskim i drugim vodama uz vodotoke, jezera, akumulacije i retencije pravno određuje kao vodno dobro odnosno pravna cjelina s odgovarajućim pravnim režimom. Kako bi Članak 236. Zakona o vodama bio u potpunosti primjenjiv konačnim prijedlogom zakona bilo je potrebno ispraviti i pogrešno pozivanje u istome te je ispravno navedeno pozivanje na Članak 231. stavak 1. i Članak 232. stavak 4. odnosno radi jasnoće stavka izmijenjen je cijeli stavak 1. Isto tako, konačnim prijedlogom zakona ispravljeno je pogrešno pozivanje u Članku 141. stavak 2. točka 3. Zakona o vodama. Uzevši u obzir sve navedeno kao i činjenicu da se radi o iznimno važnom zakonu za hrvatsko zakonodavstvo očekujemo konstruktivnu raspravu o ovom konačnom prijedlogu zakona i njegovo usvajanje. Hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Petir. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče rekli ste da se ovim izmjena zakona usklađujemo sa direktivama EU. Naravno osim zakonodavnog okvira važna su i financijska sredstva koja su osigurana u Europskom proračunu. Jučer je predsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen predsjedniku hrvatske Vlade predala odobreni Nacionalni plan oporavka i otpornosti vrijedan 47,5 milijardi kuna. U okviru tog planirani su i odobreni projekti za vodoopskrbu u iznosu od 5,25 milijardi kuna pa me zanima možete li nam detaljnije reći o kojim je projektima riječ i kako će oni doprinijeti ustvari snažnoj uspostavi sustava vodoopskrbe i odvodnje u Hrvatskoj.
Hvala lijepo poštovana …
Samo da vam ja dam riječ, izvolite poštovani državni tajniče.
Ispričavam se, hvala lijepo poštovana zastupnice dakle evo sa zadovoljstvom možemo konstatirati da je usvojen naš plan NPO reformi otpornosti i oporavka. Dobro ste istakli da je oko skoro 5,3 milijardi kuna namijenjeno za projekte u vodnom gospodarstvu. Većina tih novaca ići će za dovršetak, nastavak i dovršetak velikih infrastrukturnih projekata koje prije svega imamo sada već u tijeku iz sadašnje financijske perspektive u realizaciji to je riječ o tzv. aglomeracijama. Znate i sami da ih imao 60 dodijeljenih ugovora. Cijela Hrvatska je postala ili će u skoro vrijeme postati jedno veliko gradilište čime ćemo definitivno približiti odnosno u nekim područjima čak i premašiti standarde razvijene Europe. Prije svega u smislu priključenosti na sustav javne vodoopskrbe, znači još nekih 6% stanovništva ima prostora da se, da im se omogući priključenje na sustav javne vodoopskrbe. Međutim, ono gdje smo više pažnje posvetili u sadašnjoj financijskoj perspektivi to je odvodnja koja je sada na nekih 56%. Očekujemo definitivno tu visok napredak. Osim ovog dijela, znači aglomeracija, znači usklađivanje sa direktivama o vodi za ljudsku potrošnju i pročišćavanja otpadnih voda Upadica Reiner: Hvala./… značaj iz sredstava ići će i na klimatske promjene [[Upadica Reiner: Hvala.]] odnosno obrane od poplava. Hvala lijepa.
Sljedeća je replika poštovani zastupnik Đakić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS-a. Gospodine državni tajniče. Ja se ne bih složio danas s vama u pogledu izmjena i dopuna ovog zakona s obzirom da smatram da službena opomena koju je RH dobila zbog promjene zakona nije dobro obrazložena niti je odgovoreno Europskoj komisiji ni glavnoj komisiji za okoliš što zapravo RH izmjenama zakona iz 2019.g. želi. A u direktivama EU od 2000/60 u čl. 32. jasno stoji moguća su izuzeća od zahtijeva za sprečavanje daljnjega pogoršanja ili postizanja dobroga stanja voda i to pod posebnim uvjetima ako je neuspjeh posljedica nepredvidivih ili iznimnih okolnosti posebno poplava i suša ili iz razloga prevladavajućeg društvenog interesa. Ja ne znam što ste branili, kako ste branili i kako ste zastupali interes RH [[Upadica Reiner: Hvala.]] mislim da je ovdje prevladavajući društveni interes, a i [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] stanje voda je katastrofalno.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala vam lijepa. Uvaženi zastupniče Đakić, hvala na vašem pitanju. Dakle, kao što sam već naveo intenzivna komunikacija sa Europskom komisijom prethodila je ovom konačnom prijedlogu, ono što mogu sa zadovoljstvom konstatirati, a zahvaljujući i vašim intervencijama i intervencijama jedinica lokalne samouprave mi smo ipak uspjeli regulirati pitanje vađenja šljunka i pijeska na način da postoje odgovarajuće iznimke od postupka provođenja procjene utjecaja na okoliš i NATURA-u 2000 odnosno ekološku mrežu na način da se kao iznimke definira sve ono što je definirano u čl. 8. Zakona o zaštiti prirode znači izvanredne situacije gdje su osim opasnosti od poplava definirane i sve one izvanredne situacije koje su definirane u djelokrugu rada Civilne zaštite, tako da mislim da smo postigli odgovarajući kompromis kojim možemo biti zadovoljni.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Marka Pavića.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Sabora, državni tajniče. Kolegica Petir je vrlo jasno rekla od 47,5 milijardi kuna koje je jučer stiglo u Zagreb preko 6 milijardi za gospodarenje vodama i otpadom od toga većinu ide za vode. Iz Višegodišnjeg financijskog okvira iz eu fondova najveća ulaganja upravo za vode, tako da me ne čudi da na osnovu tako velikih ulaganja već do sada nemamo jedan kvalitetan institut koji na jednom mjestu ima sve komponente. Od prvog čitanja ja sam se raspitivao bilo je nekih kritika i sa strane oporbe da će to biti duplanja, procesa, istraživanja, apsolutno neće i dajem vam potporu i mislim da je vrlo bitno da se jedan takav institut osnuje. Znamo koliko treba da se izrade doktori znanosti odnosno izgrade doktori znanosti ih hidrologije, ja sam i osobno slušao kod prof. Žugaja, ali takav institut je potreban, nužan, neće bit preklapanja evo i DHMZ ima i projekt [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] „Vepar“ na kojem …/Govornici govore u isto vrijeme./…
Hvala lijepa. Poštovani državni tajnik.
Hvala vam lijepo uvaženi zastupniče na vašoj pohvali ovoj ideji, kao što sam rekao sadašnja financijska perspektiva, Nacionalni program otpornosti i oporavka, sljedeća financijska perspektiva dovesti će do usklađivanja u potpunosti što se tiče financijskih izdataka sa standardima definiranim u direktivama koje se bave vodama. A da bismo takvo stanje održali i u budućnosti i mogli se pohvaliti i dalje kako je RH najbogatija u smislu ležišta kvalitetne pitke vode po glavi stanovnika, potrebno je imati vrlo kvalitetan monitoring i upravo smatramo da će Institut za vode koji će objediniti sve poslove monitoringa kao i sve sastavnice monitoringa na odgovarajući način odgovoriti izazovima čuvanja našeg vodnog bogatstva u budućnosti. Hvala lijepo.
I replika poštovanog zastupnika Mažara.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani državni tajniče. Evo na tragu dakle ovoga mislim da je izuzetno bitno da prije svega građanke i građani RH shvate da Institut za vode je upravo ono što na neki način svi želimo, a to je prije svega očuvanje našega vodnoga bogatstva, očuvanje naših vodnih izvora. Vidimo ne samo u Europi nego u cijelome svijetu da upravo voda je strateški bitna za budućnost, da će se najvjerojatnije i velike bitke voditi oko gospodarenja vodnim bogatstvom i svakako da osnivanje Instituta za vode koji će nositi ime Josip Juraj Strossmayer i koji će provoditi monitoring ne samo površinskih i podzemnih nego i priobalnih voda, ali i raditi stručne podloge i za sve ono što je ključno ne samo u gospodarenje vodama nego i Plan upravljanja i rizicima od poplava, izgradnja vodnih građevina itd. će doprinijeti da ovo što imamo sačuvamo za budućnost.
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam lijepo. Nemam šta dodati nego se u potpunosti složiti s vama i zahvaliti vam što ste u detalje pročitali djelokrug rada buduće ustanove koja će svima skupa siguran sam biti na ponos. Hvala lijepa.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Poštovana predsjednica Odbora za poljoprivredu Marijana Petir. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Državni tajniče, ravnateljice, zastupnice i zastupnici. Odbor za poljoprivredu raspravio je o izmjenama Zakona o vodama na svojoj sjednici kao matično radno tijelo. U raspravi su u odnosu na izuzeće od obaveze provođenja odgovarajuće procjene utjecaja na okoliš odnosno ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu za provedbu zahvata, eksploataciju šljunka i pijeska vađenjem iz obnovljivih ležišta u vodotocima i drugim tijelima površinskih voda izražena podijeljena mišljenja. Dio članova odbora mišljenja je kako predložene izmjene omogućavaju eksploataciju šljunka i pijeska te su ovim izmjenama jasno propisani postupci njihova provođenja. Dio članova odbora upozorio je kako zbog nakupina nije moguć promet rijekama što sprečava razvoj riječnog prometa. Dodatnu ugrozu stvara i činjenica da ovako zasićene rijeke koje se ne održavaju nisu u mogućnosti apsorbirati oborinske vode što stvara pritisak na okolno poljoprivredno zemljište, ali i troškove za JLS-ove. Ovakve prakse su istaknute u raspravi u potpunoj suprotnosti od praksi koje se primjenjuju u drugim državama članicama koje su svoje rijeke uredile i osigurale plovnost riječnih putova. Izražen je i stav kako RH zbog ovog ograničenja sa gospodarskog stajališta trpi velike financijske gubitke zbog uvoza pijeska i šljunka. Predstavnik predlagatelja je odgovarajući na pitanje istaknuo kako eksploatacija šljunka i pijeska iz hrvatskih rijeka nije zabranjena, a ove izmjene zakona jasnije će regulirati načine eksploatacije. Predložene izmjene su liberalne i usklađene sa Europskom komisijom, a svaki drugi oblik zahtijevao bi izmjene 4 temeljna akta iz područja zaštite okoliša i prirode. Osvrćući se na iskustva susjednih država istaknuo je kako će u postupku njihova pristupanja uniji sigurno doći do prilagodbi. Podsjetio je kako se za održavanje plovnih putova donose višegodišnji programi temeljem kojih je do sada izvađeno 2,27 milijuna kubika nanosa iz rijeka, od čega 1,24 milijuna kubika šljunka i pijeska. Postupci dobivanja potrebnih procjena i ocjena prihvatljivosti ne traju duže od 4 mjeseca. Nakon provedene rasprave Odbor za poljoprivredu odlučio je većinom glasova predložit HS donošenje Zakona o izmjenama Zakona o vodama. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sada će predsjednica Odbora za zaštitu okoliša i prirode, poštovana zastupnica Sandra Benčić govorit u ime odbora, izvolite.
Zahvaljujem se. Evo trudit ću se biti kratka. Dakle, Odbor za zaštitu okoliša i prirode raspravio je na 19. sjednici održanoj jučer ovaj Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o vodama u svojstvu, dakle mi nismo u svojstvu matičnog tijela nego zainteresiranog tijela. Željela bi istaknuti da je jedan dio rasprave isto zapravo odnosno rekla bi komentara bio oko toga da bi saborski odbor za okoliš trebao biti matično tijelo za pitanje Zakona o vodama odnosno uopće pitanje voda. Također raspravljali smo znači isto u vezi čl. 110. st. 2. odnosno ispunjavanja obveze iz odgovora RH na pismo službene obavijesti Europske komisije u pogledu usklađivanja s relevantnim zakonodavstvom unije vezano uz pitanja provedbe zahvata u prostoru odnosno provedbe odgovarajuće procjene utjecaja na okoliš odnosno ocijene o prihvatljivosti za ekološku mrežu prilikom vađenja šljunka i pijeska iz obnovljivih ležišta u vodotocima i drugim tijelima površinskih voda. Dakle, između prvog i drugog čitanja došlo je do izmjene, dakle ono što je istaknuto i bilo je prihvaćeno kao jedan od zapravo primjedbi. Primjedba prošli puta je bila ta da se kod čl. 110. st. 2. mora razmatrati svaki pojedinačni slučaj kako se ne bi radilo o jednoj općoj iznimci. To je sada u drugom čitanju i uvršteno u prijedlog zakona i isto tako usklađeno dakle u potpunosti sa zakonodavstvom europske, EU. Raspravljali smo isto tako o potrebi osnivanja instituta za vode, čuli smo argumente koji su i ovdje bili izneseni već i u prvom, u prvom čitanju, tako da to neću ponavljati. Željela bi evo još samo na kraju reći da je nakon provedene rasprave odbor većinom glasova, 6 glasova za i 4 glasa protiv, ne, 4 glasa suzdržana, krivo je napisano u zapisniku, moramo ispravit, sad vidim, 4 glasa su bila suzdržana, dakle odlučio predložiti HS donošenje Zakona o izmjenama Zakona o vodama. Hvala.
Hvala lijepa. Sada ću otvoriti raspravu i prva će govorit u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana zastupnica Ljubica Maksimčuk, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS, uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama je danas Konačan prijedlog o izmjenama Zakona o vodama njegovo drugo čitanje. Želim istaknuti kako je ovim izmjenama Zakona o vodama neophodno pristupiti radi ispunjavanju obveza iz odgovora RH na pismo službene obavijesti Europske komisije od 10. listopada 2019.g. prema kojem je komisija ocijenila da RH nije ispravno prenijela u nacionalni pravni sustav određene odredbe Direktive o procjeni utjecaja na okoliš, Direktivi o staništima i Okvirne direktive o vodama. Naime, čl. 110. st. 1. Zakona o vodama dopuštena je eksploatacija šljunka i pijeska vađenjem iz obnovljivih ležišta u vodotocima i drugim tijelima površinskih voda putem Ugovora o koncesiji ako isti pridonosi održavanju voda i vodnih putova na unutarnjim vodama. Za provedbu tih zahvata provodi se odgovarajuća procjena utjecaja na okoliš odnosno ocjena prihvatljivosti za ekološku mrežu prema posebnim propisima iz područja zaštite okoliša i zaštite prirode. Međutim, Europska komisija je spornim ocijenila odredbu čl. 110. st. 2. Zakona o vodama u dijelu u kojem je propisan izuzetak od provedbe odgovarajuće procijene utjecaja na okoliš odnosno ocijene prihvatljivosti za ekološku mrežu prema posebnim propisima, a koji se odnose na slučajeve čišćenja korita rijeka radi povećanja kapaciteta apsorpcije oborinskih voda u daljnjem slijedu sprječavanja poplava i održavanja plovnog puta. Naglašavam kako je u Zakonu o vodama i dalje zadržan izuzetak od obveznog provođenja procjene utjecaja na okoliš odnosno ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu prilikom zahvata koji se obavljaju u slučajevima zaštite spašavanja ljudi, životinja, materijalnih i kulturnih dobara i okoliša u poplavama, te otklanjanja posljedica poplava u slučajevima žurne i neodgodive provedbe mjera obrane od poplava, a što je u skladu sa Zakonom o zaštiti prirode i Zakona o zaštiti okoliša i spomenutim direktivama EU. U odnosu na prvo čitanje imamo nekoliko dopuna, jedna od tih je dodatno prilagođavanje čl. 110. st. 2. Zakona o vodama čime se ispunjava obveza iz odgovora RH na pismo službene obavijesti Europske komisije od 10. listopada 2019.g., što je u skladu i sa zaključkom s objedinjenog sastanka vezano za predmete iz područja okoliša koji je održan s predstavnicima glavne uprave za okoliš Europske komisije dana 16. lipnja ove godine. Druga je da se uređuju odredbe o institutu za vode sukladno Zakonu o ustanovama, a sukladno prihvaćenoj primjedbi Odbora za zakonodavstvo HS institut za vode ne može steći pravni položaj znanstvene organizacije u samom trenutku svog osnivanja jer u tom trenutku ne ispunjava uvjete za znanstvenu organizaciju iz propisa o znanstvenoj djelatnosti. Stoga je namjera da institut za vode nakon osnivanja ishodi dopusnicu za obavljanje znanstvene djelatnosti i stekne pravni položaj znanstvene organizacije. I treće, osiguravaju se prava svih zemljišnoknjižnih vlasnika na naknadu tržišne vrijednosti koji su po sili Zakona o vodama postale javno vodno dobro, što će zasigurno pomoći provedbi te odredbe budući da se osigurava privatnom vlasniku naknada tržišne vrijednosti u skladu s općim pravilima imovinskog prava i čl. 50. st. 1. Ustava RH. I ponovit ću ono što sam rekla u prvom čitanju, voda ne poznaje granice, ne poznaje ni zemljišnoknjižno vlasništvo. Donošenjem ovog zakona osigurat će se usklađenost s navedenim direktivama EU, te će se provesti horizontalno i terminološko usklađenje sa Zakonom o sustavu državne uprave i slijedom svega navedenog Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HSLS-a i Reformista, govorit će poštovani zastupnik Darko Klasić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče. Izmjene i dopune ovog zakona po nama u klubu imaju i dobre i loše strane i takva nude i rješenja. Ono što smatramo dobrim je također ispunjavanje obveze iz odgovora RH na pismo službene obavijesti u pogledu usklađivanja s relevantnim zakonodavstvom EU, pogotovo iz prvog čl. 110. st. 2. Zakona o vodama kojim se uređuje eksploatacija i šljunka i pijeska u dijelu kojim je propisano izuzeće od provedbe od … [[Govornik se ne razumije]] procijenjena na utjecaj okoliša. Promjene i provedbe ovog dijela zakona postaju izrazito bitne danas kada smo zbog klimatskih promjena sve češće suočeni sa ekstremnim vremenskim uvjetima, pa tako i sve češćim bujicama i poplavama, a ovaj dio zakona direktno utječe i na doprinos u održavanju korita vodenih putova kao iznimno bitne prevencije od poplava u RH. Ono što smatramo da nije dobro riješeno predviđeno je uspostavom instituta za vode, vidim da su se lomila ovdje velika koplja oko toga, temeljem čl. 212. Zakona o vodama. Ovaj institut inače nije ništa drugo nego novo tijelo koje je osnovano prije svega radi kontrole procesa u vodnom gospodarstvu, te stjecanja javnopravnih ovlasti. Nažalost, bilo je puno komentara na sam zakon, ali i uredbu kojima se uspostavlja institut. Iz komentara je vidljivo da je institut uspostavljen po nekim primjerima zemalja EU. Međutim, vidimo da je npr. Slovenija koncept instituta u potpunosti napustila odnosno izmijenila. Pokazao se nesvrsishodan. Novoosnovani institut će financirati Hrvatske vode, je li to znači da li ćemo uvesti nove troškove odnosno povećati postojeće kroz vodne naknade gospodarstvu ili građanima jer kako financirati nove ljude, novu opremu, nove prostorije i slično? Vodne naknade su nužne i nitko njihovu potrebu ne dovodi u pitanje, ali je potrebno postaviti pitanje kako se te vodne naknade koriste i koliko efikasno? Kroz vodne naknade ostvaraju se velika sredstva kojima je preopterećeno naše gospodarstvo, ali i građani putem naknade za uređenje voda. Vidite i svakodnevno, svaki mjesec na našim računima zapravo kolka je velika naknada za uređenje odljevnih i slivnih voda. Nisu se samo opteretile Hrvatske vode već i gradovi i općine, kao i trgovačka društva koja se bave pružanjem vodnih usluga. Hoće li osnivanje instituta dodatno povećati ionako previsoke troškove koje plaćamo Hrvatskim vodama zbog njihove kompleksne strukture i kadrovske brojnosti? Ukoliko je i bilo potrebe za osnivanjem instituta sve njegove djelatnosti su se mogle raditi u okviru Hrvatskih voda, njihovom organizacijskom i kadrovskom reorganizacijom uz registraciju novih djelatnosti, što bi bilo daleko učinkovitije i odgovornije prema korisnicima, prema hrvatskim građanima u krajnjem slučaju. Institut će imati i status znanstvene organizacije kao što vidimo ide se u tom smjeru, a osniva se radi pružanja znanstvene i stručne podrške u upravljanju vodama sukladno Strategiji upravljanja vodama. Međutim, u ostalim, njegova je djelatnost i provedba monitoringa površinskih uključujući i priobalnih voda, te podzemnih voda, kao i laboratorijskih poslova. Na ovaj način institut sa javnopravnim ovlastima duboko zadire u tržišna pitanja sloboda i nameće se kao favorizirani konkurent koji će dovesti u pitanje opstanak mnogih privatnih laboratorija koji se ne financiraju iz državnog proračuna ili proračuna Hrvatskih voda već isključivo od obavljenih usluga. Stoga ovu raspravu o Zakonu o vodama koristim kako bi kao u ime kluba potaknuli raspravu i upozorili na svrsishodnost uspostave ovog instituta, njegovog financiranja i ovlasti. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka, govorit će poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Dakle, kao Klub zeleno-lijevog bloka naravno kao jedan od prioriteta imamo pitanje voda. Pravni položaj vode u RH i zaštitu voda kao općeg i zajedničkog dobra, ali isto tako naravno zaštitu voda od bilo pretjerane eksploatacije koju imamo na području rijeke i drugih vodotočja u smislu vađenja šljunka itd. gdje smo imali i prošle godine i prije toga dakle, dosta negativnih posljedica po sama riječna korita, vidimo isto tako da nam istraživanja pokazuju koja su se radila na području dakle srednje i jugoistočne Europe da pokazuju zapravo izrazito negativan utjecaj šljunčarenja na riječna korita i negativan utjecaj ne samo na ekosustav rijeka nego i okolne ekosustave. Iz tog razloga nam je ovaj čl. 110. stavak 2. bio izrazito bitan i bilo nam je izuzetno važno da se ne radi o općoj iznimci koja nastupa svaki puta kada se radi primjerice o poplavama, nego da se radi, da se zapravo pitanje procjene utjecaja na okoliš i ekološku mrežu i pitanje eksploatacije u tom slučaju razmatra za svaki pojedinačni slučaj. Smatramo da je to puno veća garancija toga da se neće zapravo različitim malverzacijama koristiti nekakva opća iznimka da bi zapravo imali bez procjene utjecaja na ekološku mrežu i bez procjene utjecaja na okoliš, šljunčarenja koja mogu zaista naštetiti tom istom okolišu. Zadovoljni smo ovime da sada se mora odlučivati za svaki pojedinačni slučaj, međutim ono što nam je još problematično u zakonu, što smo isticali i u prvom čitanju, ja sam to isticala i na odboru i evo rekla bi još jednom a to je pitanje osnivanje instituta za vode. Dakle institut za vode je mislim jedno od ključnih obaveza zapravo koju jesmo preuzeli sa europskim direktivama u ovom području je obaveza monitorniga i zaista mi na području monitoringa nemamo još uvijek dovoljne kapacitete odnosno ne pokrivamo sva područja i u tom smislu razumijem koji je bio cilj jel, i šta se želi postići. Međutim, osnivanje instituta kao stručne ali ujedno i sa vremenom znanstvene organizacije odnosno one koje ima i znanstvenu bazu, po meni je trebalo ići na drugačiji način. Ja smatram osobno i inače i naš klub zeleno-lijevog bloka vrlo često se zalažemo za jedan princip da tamo gdje već imamo kapacitete postojeće, da ih koristimo a ne da stvaramo paralelne ili nove. Tako ja osobno smatram da je institut za vode možda trebao biti mješovita ustanova sa nekoliko osnivača, osim Hrvatskih voda, da su to možda trebali biti naše postojeće znanstvene institucije i organizacije poput Instituta Ruđer Bošković pa i PMF-a koji ima izuzetno istu dobru infrastrukturu, znanstvenu infrastrukturu, dakle opremu i znanstvenike koji mogu odraditi i određena istraživanja ali i određena primijenjena istraživanja koja onda možemo koristiti upravo za monitoring, indikatore i praćenje svega onoga što nam je obaveza na razini EU-a. Zašto? Zato što ne bi morali ponovno kupovati opremu, zato što nam je jedan od velikih problema sa skupom znanstvenom opremom to što ona zapravo u velikoj većini slučajeva nije u potpunosti iskorištena, znači ni ona koju već imamo, jel, jednostavno nije iskorišten onaj maksimalni broj sati koliko bi trebala biti zato što ideja da ćemo imati 30 novih znanstvenika na institutu za vode primjerice kroz nekoliko godina je po meni cilj koji je upitan, koji je upitan da li ćemo dobiti u institut za vode te znanstvenike i da li trebamo ići na to ili smo trebali ić na to da institut za vode je institucija u koju dolaze znanstvenici, i oni koji rade na Ruđeru, na PMF-u i koji rade čak možda i u nekim drugim dijelovima, drugim sektorima koji tamo rade svoje znanstvene radove i onda se ponovno vrate, znači da imamo nekakvu fluktuaciju. Jer ovo, ovaj pristup stvaranja institucija gdje imamo paralelizme i u broju ljudi i u infrastrukturnim kapacitetima, po meni nije efikasan i dobar. Znači, ja to vidim, i iz iskustva svog rada na EU projektima, svatko hoće gradit svoju zgradu, svatko hoće svoju opremu, svatko hoće svoje zaposlenike, a u velikom broju slučajeva se radi o nečemu što već postoji. Ponekad 200 metara dalje. Ili kilometar dalje ili u istom gradu i ne koristimo to što imamo efikasno. I mislimo da ako se radi o ne znam, sredstvima EU-a, da je svejedno, pa nije, pa to su naša sredstva isto tako. Pa možemo ih na kraju krajeva iskoristiti za nešto bolje. Evo, ja znam da Hrvatske vode imaju već laboratorij i da ste istaknuli da je jedan od boljih u ovom djelu Europe, ali upravo zato mislim da bi spajanje te znanstvene infrastrukture i opreme sa postojećom infrastrukturom i opremom na našim fakultetima i Institut Ruđer Bošković, možda zaista dala neki ekstra dodanu vrijednost, ne samo za monitoring i potrebe instituta za vode, nego i za potrebe naših znanstvenika koji bi imali možda širi dijapazon mogućnosti istraživanja na kojima rade. Evo, ja razumijem da to se sad neće dogoditi, ali apelirala na sva državna tijela da kada razmišljamo o osnivanju novih institucija, novih organizacija, da uvijek probamo vidit šta tu već imamo od resursa i kako zapravo možemo te postojeće resurse uključiti u ovo novo što želimo raditi. Imat ćemo puno manje troškova jer gledajte, trošak uspostave neke institucije je najmanji trošak koji ćemo imat. Trošak održavanja svega toga je ono što je kontinuirani trošak. Znači lako je sagraditi zgradu, uzet milijun eura iz europskih fondova i sagradit zgradu, ono što nije lako je plaćat stotine tisuća, ponekad i milijune za održavanje te zgrade svake godine iz hrvatskog proračuna, ne više iz fondova EU-a i ajmo onda probat malo racionalnije na taj način razmišljat. Evo zahvaljujem se.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj SDP-a a govorit će poštovani zastupnik Mišel Jakšić, izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege dobar dan, lijep pozdrav svima. Dakle, prije svega naravno da je važno bez obzira što očito ne postoji toliki interes danas u sabornici za ovu temu svaki puta kad pričamo o Zakonu o vodama i bilo kakvim izmjenama Zakona o vodama s obzirom i da kad se priča o RH sa aspekta EU vode su nešto što se puno puta gura baš u prvi plan kao nešto što doista imamo, što je doista kvalitetno i nešto što će nam potencijalno biti velika prednost u očuvanju pa usudio bi se reći i same naše države u vremenima koja dolaze. I zato kao Klub SDP-a smo odlučili skrenuti pažnju na još nekoliko stvari u ovom Zakonu o vodama, ali i pokušati nametnuti raspravu možda o nekim temama koje za sada prolaze lagano ispod stola, nitko o njima ne priča nego smo sve zapakirali u to eto dobili smo preporuke Europske komisije sad ćemo mi to odraditi i sve će biti super. Dolazim iz kraja i kontinentalni krajevi koji jesu uz rijeke znaju kako funkcioniraju šljunčare, znaju kako funkcionira vađenje pijeska, znaju koliko to izaziva nervoze u lokalnoj zajednici, a da ne pričam da se puno puta i pojave sumnje u prekomjernu eksploataciji koja najčešće puta napravi puno više štete nego koristi. I sada samo tako reći da se usklađujemo s preporukom Europske komisije, a ne želimo priznati da je Europska komisija nam ozbiljno zamjerila one posljednje izmjene od prije ako se ne varam 2-2,5 gdje očito je uzeto za pravo da ukazom će netko moći dodatno eksploatirati mislim da nije u redu i nije fer prema građanima naše zemlje. I zato kao Klub SDP-a bismo voljeli znati i nadamo se da to je podatak koji može postati javno dostupan koje su to tvrtke, pojedinci u ove 2 godine dobile te posebne dozvole Ministarstva gospodarstva da mogu eksploatirati šljunak, pijesak, po egidom toga da čiste …
Molim vas nemojmo iz klupa dobacivati, lijepo vas molim. Izvolite, poštovani zastupniče Jakšić.
… pa ja vama nikad ne dobacujem, koje su mogle eksploatirati šljunak i pijesak i koristiti nešto što pa je realno sirovina svih nas, a ne samo pojedinaca jer mislim da dobro znamo kako puno puta to u ovoj zemlji funkcionira upravo kad pričamo o tom lobiju koji se bavi vađenjem šljunka i pijeska. Imate primjer u Podravini u jednom selu 20-tak kilometara od Koprivnice gdje ljudi dižu bune, gdje su radili demonstracije, gdje su pokušavali kroz općinsko vijeće rušiti prostorne planove, na kraju im je rečeno vas nitko ništa ne pita i vama će maltene na rubu dvorova i već je nastala biti jedno novo eksploatacijsko polje upravo za šljunak. To nije čišćenje rijeka i korita rijeka, to nije zaštita nacionalnih interesa, a da ne spominjemo da to nije zaštita ekološke komponente koja mislim da bi nam trebala biti jako, jako važna kad pričamo o Dravi, Savi jer jednostavno umjesto da se okrenemo prema tome što možemo izvući ekološki, što možemo izvući možda kroz turizam i neke druge djelatnosti da živnu ti prostori oko rijeke bit će tragično ako oni postanu jedino prostor gdje će netko zarađivati dobru lovu na šljunku i pijesku kao što se to u ovoj zemlji događa bez obzira na dobacivanja iz klupa. Pozdravljamo usklađivanje sa preporukom Europske komisije, nadamo da će one donijeti nešto bolje, ali ponavljam mislim da bi bilo fer da znamo koji su to koji su koristili nešto što nam je Europska komisija zamjerila. Druga stvar koju definitivno kao takvu ne možemo podržati i ne možemo biti zadovolji s njom je osnivanje jednog od novih instituta na području RH koji će se sada eto baviti vodama. Zašto ovo pričam? Zato jer dolazim iz lokalnog kraja koji se može pohvaliti rezultatima svog vodoprivrednog i vodoopskrbnog poduzeća, može se pohvaliti povlačenjem europskih sredstava, može se povlačiti minimalnim gubicima u vodovodnoj mreži koji su ispod nivoa ne Hrvatske nego EU, možemo se pohvaliti jednom od nižih cijena vode. E onda kad to sve zbrojimo i sumiramo znamo koliko i sada od te cijene vode i sada odlazi u budžet države iliti prema Hrvatskim vodama, znamo koliko problema putem imamo gdje bi i nama i Hrvatskim vodama zasigurno dobro došla još jača ekipiranost i još jači financijski suport za tu ekipiranost da lakše provedemo naše aglomeracije koje su veliki i sveobuhvatni projekti koji će zasigurno donijeti i nove izazove s obzirom na pojavu inflacije. I smatramo da jednostavno rješenje za sve te naše probleme nije osnivanje jednog novog instituta za koje danas mislim da nitko do kraja ne zna što će raditi, za što će odgovarati i koja će biti njegova krajnja svrha. Dodatni monitoring, dodatno praćenje nečega pa mislim da nam to Europska komisija neće dati recimo za početak sa aspekta aglomeracija da mi uvedemo nekoga novoga u tu priču koja je nakačena na državni budžet pa da nešto suportira oko samih aglomeracija. Dakle, osnivamo institut koji sigurno danas nismo uvjereni da će donijeti nekakve nove iskorake u našem vodnom gospodarstvu, sigurno da ne možemo biti sigurni da će pomoći našim lokalnim vodoopskrbljivačima niti u borbi sa gubicima u mreži, niti u borbi sa time da dignemo nivo pročišćavanja na treći stupanj, niti u borbi da lakše prebrode aglomeraciju i sve ono što ona nosi, nego danas mogu reći da raspravljamo o tome da se osnuje jedno paratijelo za koje mislim da bi se puno bolje snašlo i da bi puno bolje funkcioniralo na način da su se dale dodatne veće ovlasti pa i dodatna i veća financijska sredstva Hrvatskim vodama u kojima zasigurno ima dovoljno kvalitetnih ljudi da odgovore u tom izazovu. A ta sredstva koja još došlo bi ko neki iber da su se proslijedila tamo gdje imamo i dan danas probleme sa poplavama. Spomenute su danas bujice, spomenute su danas klimatološke promjene jer znamo da su potrebe za nove brane, nove retencije taj podatak je star 2-3 godine možda se sada nešto promijenile bile u toj godini oko 9 milijardi kuna, a mi smo za tu stavku svake godine prihodovali i mogli potrošiti 300 miliona kuna. Tako da sad slomiti nekoliko miliona kuna za novi institut mislim da nije ono suštinsko rješenje i suštinska pomoć pa ni suštinski korak prema tome da očuvamo nešto doista kvalitetno što imamo, a naša voda to hvala Bogu to danas još uvijek je. Eto, hvala vam lijepo.
Hvala. Sad idemo na pojedinačne rasprave, pa će prvi govorit poštovani zastupnik Josip Borić. Nema ga, gubi pravo na raspravu, pa će govoriti poštovana zastupnica Marijana Petir.
Hvala vam, gospodine potpredsjedniče, državni tajniče ravnateljice, zastupnice i zastupnici. Evo ove izmjene zakona jesu rezultat usklađivanja sa europskim direktivama i ne mogu se složiti s onima koji su govorili da Hrvatska u povredi prava i u slabostima koje se javljaju kod prenošenja direktiva, odskače od drugih država članica jer sam izvadila podatke za prvih 5 godina članstva gdje smo mi u području zaštite okoliša, gdje pripadaju i ove direktive, imali svega 7 povreda i to nije ništa van prosjeka EU-a, dakle i druge države članice se susreću sa takvim situacijama. Naravno da uvijek moramo težiti da se to svede na minimum a to znači da naša proaktivnost u samom kreiranju tih direktiva, adresiranju naših stavova, zalaganju za neke naše specifičnosti koje Hrvatska ima, moraju biti intenzivnije, dobro koordinirane između naših predstavnika u Europskom parlamentu i u Vijeću kako bi prema komisiji nastupali jedinstveno. Možemo reći da evo ovaj zakon u neku ruku je uravnotežen jer s jedne strane vrednuje naše prirodne resurse, naš okoliš po kojem smo evo poznati u EU-u, po njegovoj dobroj očuvanosti što jest naša strateška prednost, s druge strane, ne zabranjuje eksploataciju šljunka i pijeska. Ipak, čini mi se da se u samoj provedbi kad govorimo o pojedinim instrumentima zakona, imamo određene administrativne prepreke koje postupke, posebice postupke procjene utjecaja na okoliš, dovode do određenog apsurda i ako mogu tako reći, čak i na zao na glas što nije smisao tog instrumenta procjene utjecaja na okoliš. Ona nam je potrebna, no morala bi biti brža, kvalitetnija i transparentnija. S druge strane, imamo problema sa poplavama, imamo problem sa navodnjavanjem i sa samom plovnošću rijeka, što znači da moramo te probleme detektirati i vidjet kako ih ukloniti. Svi ćemo složiti da nije dobro da nam susjedne države iz zajedničke rijeke vade pijesak i šljunak i da nam to onda potom prodaju, već da tu moramo vidjet koja su moguć rješenja, kako ta rješenja kroz naš nacionalni zakonodavni okvir možemo predložiti a onda i implementirati ali isto tako, mislim da je tu potrebna i nužna međunarodna suradnja kako bi takve pojave, pa i neke druge pojave kojima svjedočimo, ustvari spriječili jer znamo da nam uz granicu niču i hidroelektrane bez da se poštuju zakonski propisi i europske direktive koje neminovno imaju utjecaj i na naše rijeke, ali i na opskrbu sa pitkom vodom što dugoročno može biti problem. Znači održavanje korita rijeka sigurno mora biti naši interes i važno je da na održiv način tražimo ta rješenja. Moram reći da osim usklađivanja s direktivom, treba nam i djelotvornost u praksi i ono što će biti nekako provodivo, slijedi nam još naravno i druge direktive jer temeljem inicijative, građanske inicijative, doći će do izmjene direktive o vodi za piće gdje će komisija do kraja 2022. predložiti određena rješenja, i u tom smislu ćemo sasvim sigurno još razgovarat o ovom zakonu. Nažalost mi nemamo u svim krajevima Hrvatske a posebno tu pate ruralne područja, riješen sustav vodoopskrbe na adekvatan način, u tom smislu sam i prije, puno prije potresa na Banovini podnijela određene inicijative prema ministarstvu i prema Hrvatskim vodama i zahvaljujem što sam dobila pozitivne odgovore na to jer ako želimo ljude zadržat na ovom području, onda sasvim sigurno i moramo osigurat osnovnu, društvenu, socijalnu i komunalnu infrastrukturu a tu vodoopskrba i odvodnja svakako pripadaju. Mislim da je ključno da u 21. stoljeću svakom našem stanovniku osiguramo pitku vodu i u tom smislu trebamo poduzimat velike napore, drago mi je da Nacionalni program oporavka i otpornosti je prepoznao taj problem i da su izdvojena visoka sredstva kako bi taj problem adekvatno i u brzom roku riješili. Hvala vam lijepo.
Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Marka Pavića, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Pa zadovoljstvo mi je ovdje biti i pojedinačno raspravljati o Konačnom prijedlogu Zakona o vodama koji smo već u prvom čitanju raspravili i osobno sam podupro. Vode su jedan od najvećih bogatstava RH i moramo ih čuvati i zato mi je zadovoljstvo da većina, odnosno najveći projekti iz europskih fondova upravo idu u zaštitu voda, tog resursa, zaštitu od poplava i upravljanje tim vodnim resursom u Hrvatskoj. Kada gledamo aglomeracije i zaštite od poplava, evo, osobno sam pratio i kroz Udrugu Slap, bili ste nam i vi, državni tajniče na tim konferencijama, Zagreb štiti na tisućljetnu veliku vodu no problem je a tu upravo dolazi pitanje klimatskih promjena, da tisućljetna voda odnosno voda koji bi se trebala jedanput u 1000 godina desit, u zadnjih desetak godina se desila triput. I upravo zato trebamo i radi klimatskih promjena i radi svega, sačuvati taj izvor i baviti se njime. I zato ove zamjene konačnog zakona imaju tri komponente. Prvo je transponiranje okvire direktive o vodama gdje treba još jedanput ponoviti da šljunčarenje se time ne zabranjuje da je ono itekako dostupno 2,27 miliona kubika ako sam dobro shvatio se do sada, ali da će procijene utjecaja na okoliš za …/nerazumljivo/… biti za svaki pojedinačni slučaj. I evo kao što smo čuli isto tako da ste prihvatili i to tumačenje u konačnom, konačnim odredbama zakona. Druga komponenta je Institut za vode. Mislim da je izuzetno dobro i ja vam čestitam na toj inicijativi jel kada vidimo, a evo bio sam i znanstveni novak na PMF-u, sluša sam i hidrologiju kod prof. Žugaja na RGM-u, gledao sam i sve ostale institute i Državni hidrometeorološki zavod koji ima isto tako veliki projekt Vepar za zaštitu od poplava, mislim da nam treba jedna institucija na jedno mjesto, prirodno to mjestu su Hrvatske vode. Nema do sada takve institucije, a s obzirom na milijarde koje ulažemo u zaštitu ovog vodnog resursa moramo imati jednu takvu znanstvenu instituciji i dobro je da se kreće, prvo kreće sa stručnim institutom, a onda kako će se razvijati, a tu vjerujem da će Hrvatske vode razvijati svoj kapacitet prvenstveno u doktorima znanosti hidrologija, a znam da ih nema puno u Hrvatskoj, osobno ih znam čak i većinu. Sjećam se i prof. Biondića kao jednog od najvećih stručnjaka za krš i vode, znam koliko je teško dobiti dovoljan broj doktora znanosti i apsolutno vjerujem da je ovo dobar put. Tako da vam čestitke na tome. I ono što sam se između 2 čitanja potrudio raspitati naprosto neće biti duplanja projekata i resursa kao što su to neke kritike bile na osnivanje tog instituta. I dobro je da na jednom mjestu imamo sve aspekte vode, od hidrologije, zaštita od poplava, kemijske analize, upravljanja vodnim resursima na jednom mjestu, a naravno da će onda i svi ostali instituti i znanstvene institucije sudjelovati u zajedničkim projektima kao što sudjeluju i do sada. I treća komponenta zakona je upravo obeštećivanje vlasnika koji se izvlasti za javno dobro, dakle za vodne projekte. Mislim da je to jako bitna komponenta koja nije toliko bila eksponirana u kojem itekako definiramo pravila igre u slučaju izvlaštenja, a javno dobro je mora se i štitit od poplava i osigurati pitka voda. Ali ono što je možda najvažnije reći da nema razvoja bez pitke vode i bez odvodnje te iste vode i pročišćavanja. Regulativa EU definira isto tako da morao imati pročišćavanje od 2022. ako se sjećam idu penali. Prema tome, trebamo iskoristiti ovaj zakon, trebamo iskoristiti mogućnost europskih fondova i isto tako trebamo sve glave staviti na skup i kroz Institut za vode osigurati da to znanje koje smo akumulirali bude i razvija se na dobrobit [[Upadica: Hvala.]] hrvatskih građana.
Imamo repliku poštovanog zastupnika Ačkara.
Poštovani kolega Pavić, spomenuli ste bili upravo da najveće investicije iz Europskih fondova su usmjerene za zaštitu voda. Po stanovniku u Europi smo jedni od onih koji najviše posjeduju tu blagodat i moja Velika Gorica koja leži na pitkoj vodi pa me zanima koliko sredstava se izdvaja za vode u EU iz njihovih sredstava te koliko po ovome zakonu osnivanja Instituta za vode možemo doprinijeti njihovome očuvanju?
Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala lijepa. Pa evo jučer je Ursula von der Leyen donijela u Zagreb 47,5 milijardi kuna, od toga 5,2 milijarde ide za vodno gospodarstvo. Dakle, tu već vidimo ovaj unutar ovog financijskog razdoblja ugovoreni je 200% alokacije to je dakle 2 milijarde EUR-a i vjerujem da značajne alokacije su isto tako predviđene za buduće razdoblje. Prema tome desetci milijardi kuna će biti na raspolaganju za vodno gospodarstvo, kao što sam rekao europska regulativa predviđa da o 2022. moramo završiti aglomeracije, plaćat ćemo velike penale ako ne, a i nama je u interesu da zaštitimo vodni resurs, da osiguramo jel smo jedna od rijetkih zemalja u EU gdje se može piti voda iz slavine. Mnogi to nemaju, mnogima je to luksuz, mi to imamo, moramo zaštititi vode i moramo osigurati da one budu i za naše buduće generacije.
Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Josipa Đakića. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, ravnateljice, kolegice i kolege, pa evo moje osobno mišljenje jer sam i potencirao izmjene zakona svojim amandmanom koji se danas mijenja i sad ću reći što to mijenjamo. Te riječi osim u slučajevima zaštite i spašavanja ljudi, životinja, materijalnih i kulturnih dobara i okoliša u poplavama te prilikom otklanjanja posljedica poplava u slučajevima žurnog i neodgodive provedbe mjera obrane od poplava itd. Znači mijenjamo nešto što EU nije prepoznala da kod nas postoje problemi koji su takovi. Nisu prepoznali zato što su oni svoje rijeke očistili, ogradili kamenjem ili betonskim obaloutvrdama, njihove su rijeke plovne, kod njih je to sve davno uređeno i sad kod nas trebaju biti amazonske prašume, rijeke mogu skrenuti iza mostova i otići kud hoće, vodotoci se ne trebaju čistiti, sve treba biti u svrhu zaštite okoliša. A što kaže projekt Drava Life integralno upravljanje rijekom iz 2015. godine? Kaže slijedeće, rijeka Drava od slovenske granice do Donjega Miholjca je prema prvu upravljanja vodnim područjima, podijeljena na 29 vodnih tijela, od kojih se 28 odnosi na tekuće a i jedno na stajaćice, ribnjaci u Miholjcu. Nakon 44% duljine ovoga djela toka rijeke odnosno na 17 vodnih tijela, ukupno stanje je vrlo loše. A na još 38% loše. 7 vodnih tijela vrlo loše, ukupno stanje ima Drava od Ormoškog jezera do Donje Dubrave te od Novog Vija do Terezinog polja. A loše na dionici od Gabajeve Grede do Novog Virja te nizvodno od Terezinog polja, ocjena vrlo lošeg stanja uglavnom proizlazi iz ocjene ukupno hidromorfološkog stanja a samo na vodnom tijelu kod ribnjaka Donji Miholjac koje ima vrlo dobro hidromorfološko stanje. Naplavine koje su začepile Dravu, Savu, Unu i sve druge rijeke su iziskivale ove intervencije u zakonu koje su sam siguran sam, usklađene sa direktivom EU-a a pročitat ću vam i nju na koju se pozivaju u našoj opomeni koju su uputili. Smatram da nismo uložili dovoljno truda kako bi otklonili tu njihovu opomeni i obrazložili da su moguća izuzeća u čl. 32. Direktive 200/60 Europskoga vijeća, piše: Moguća su izuzeća do zahtjeva za sprječavanje daljnjega pogoršanja ili postizanja dobroga stanja voda i to pod posebnim uvjetima, ako je neuspjeh posljedica nepredviđenih ili iznimnih okolnosti, posebno poplava i suša ili iz razloga prevladavajućega društvenoga interesa novih preinaka fizičkih svojstava površinskih voda ili promjena razine podzemnih voda pod uvjetom da se poduzmu svi izvedivi koraci za ublažavanje nepoželjnih posljedica o stanju voda. Znači stanje voda je katastrofalno. Mi smo htjeli zakonom, intervencijom u zakon doprinijeti tomu da bude brza i operativna djelatnost koja će doprinijeti dovođenju voda u vrlo dobro stanje. Nismo uspjeli. Ja ne znam što bih rekao, kako bi definirao ali samo ću još reći nešto što je za ovih 7 projekata na rijeci Dravi kroz projekt Drava life, što je napravljeno. U 2017. godini je za predmetni zahvat koji se odnosi na svih 7 lokacija, provedena je … [[Govornik se ne razumije.]] ocjena za potrebu procjena utjecaja na okoliš u sklopu koje je proveden i postupak prethodne ocjene prihvatljivosti na ekološku mrežu te je u rujnu 2017. godine ishođeno rješenje Ministarstva zaštite okoliša i energetike prema kojem je potrebno provesti daljnji postupak procjene utjecaja na okoliš i glavnu ocjenu prihvatljivosti. I šta mislite šta se dogodilo? Možda jedan od 7 je dobio.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Orešković.
Zastupniče, u vašem govoru doista me zasmetalo s kojim ste omalovažavanjem govorili o funkciji zaštite okoliša, doslovno vaše riječi su glasile „pa zar sve treba bit u funkciji zaštite okoliša“? Pa ću vam skrenuti pozornost da se himna RH zove „Lijepa naša domovino“ pa kad krenu one riječi „teci Savo, Dravo“ itd., opisuju se prirodne ljepote. Od izuzetne je važnosti voditi računa o tome da svaki oblik eksploatiranja naših prirodnih ljepota, bude u funkciji i održivosti i razvoja i dobrobiti svih naših građana. A to što naše institucije ne funkcioniraju kako treba, pa nas Europska komisija mora opominjati da nismo u stanju niti njihove direktive implementirati kako treba, e to je na našu zajedničku sramotu. Nažalost, na teret i odgovornost HDZ-a koji je u tim razdobljima kreirao i propisivao propise a ni to niste znali napraviti do kraja.
Imamo povredu Poslovnika je podigao poštovani zastupnik Pavić, marko Pavić. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepa. Povrijeđen je čl. 238., kolegica vrijeđa kolegu Đakića, on nije rekao što ste vi rekli, ja sam ga upravo suprotno shvatio kako zaštita okoliša je komplementarna potrebama, ja bi samo naveo primjer Lonjskog polja. Lonjsko polje bez intervencije ljudske, neće moć ovako ostati i morat ćemo, zato i služe sva ova sredstva da zaštitimo područja ali da ih da ih stavimo za korištenje, tako da ovo što ste vi dobili dojam … [[Govornik se ne razumije.]]
Poštovani zastupniče Pavić, i vi znate da je to bila replika a ne povreda Poslovnika, morate dobiti opomenu pa će sada govoriti poštovani zastupnik Stipan Šašlin, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, dame i gospodo. Evo, ovim izmjenama Zakona o vodama usklađuje se postojeći zakon sa relevantnim direktivama EU-a iz područja vodnog gospodarstva. Nekoliko je pitanja koja se uređuju ovim izmjenama zakona a ono o čemu ja želim govoriti, ono što bih istaknuo je pitanje vezano uz uvjete zahvate i mogućnosti i eksploatacije i korištenja pijeska i šljunka iz vodotoka, odnosno naših rijeka. Ako se malo vratimo u prošlost, prije nekih 40-ak godina itd., vidjet ćemo da su gotovo svi vodno-gospodarski objekti, značajni vodno-gospodarski objekti poput nasipa, dunavskih nasipa, savskih itd., upravo građeni svi iz materijala odnosno pijeska, kasnije su oni zatravljeni i na taj način su postali vrlo učinkoviti. Ako je i bilo, neko je govorio ovdje o nekakvim nepravilnostima itd. u toj eksploataciji odnosno korištenju ako je bilo tih pojedinačnih loporaba ja sam prvi za to da se to sankcionira i doista trebale su nadležne institucije, inspekcije itd., reagirati tako da ako je netko dobio koncesiju na milijun kubika da ne može izvaditi 5, ali to ne znači da je trebalo jednostavno, jednostavno zabraniti bilo kakvo korištenje, ja ne bi koristio riječ eksploatacija nego korištenje tih, tih resursa. Mislim da to, mislim da to nije dobro. Danas je situacija bitno drugačija. Eksploatacija odnosno korištenje tih resursa uvjetovano je određenim procedurama i te procedure su definirane i jednostavno se moraju poštivati i to je također u redu. Najvažniji uvjet za bilo kakvo korištenje tih resursa danas jeste studija utjecaja na okoliš odnosno prije nje elaborat o potrebi izrade studije utjecaja na okoliš, pa onda kasnije izrada studija utjecaja na okoliš itd. I ono što želim istaknuti to je upravo problem dugotrajnosti tih procedura. To traje minimalno od 3 do 5 mjeseci često puta i više i onda se na kraju pokaže da praktički nije niti dozvoljeno odnosno nije moguće uopće bilo kakvo korištenje, a sve skupa nas je to jako puno koštalo. To je precizno definirano ovim zakonom u Članku 110. stavku 2. ovog važećeg zakona i Direktivom 2000/60 Europskog parlamenta i tu je vrlo teško bilo što, bilo što promijeniti jel. Obvezu, s druge strane obveza održavanja plovnosti odnosno propusnosti i kapaciteta naših rijeka, to je trajna zadaća, to je naša obaveza isto kao što je i trajan proces nasipavanja odnosno zamuljivanja nanošenja pijeska i taloga itd. tih rijeka i čovjek se davno, davno upleo u to i jednostavno kad je počeo regulirati te tokove to je neprekidan proces koji se mora provoditi i jednostavno to je naša obveza. Upravo zato moramo naći način kako ove procedure pojednostaviti, skratiti. Jednostavno da nam bilo kakvi zahvati koji su često puta vrlo žurni interventni ne traju mjesecima da ne kažem godinama pa se onda na kraju pokaže da možda to sve skupa i nije bilo baš neophodno potrebno jel. Ovaj znamo da ove procedure koje su obvezujuće jel potrebno ih je na neki način ako je ikako moguće uskladiti i sa ostalim zakonima koji se dotiču praktički ovog zakona. Prije svega to je Zakon o zaštiti okoliša i Zakon o zaštiti prirode. Jednostavno ti zakoni su usko vezani i ne možemo, ne možemo ovaj zakon sam za sebe razmatrati. U tom smislu vrlo vjerojatno će biti potrebno usklađivanje tih zakona u narednom periodu poglavito ako uzmemo u obzir ove globalne klimatske promjene koje se evo sve češće izražavaju kroz ekstreme u vidu ekstremnih, dugotrajnih suša i isto tako ekstremnih visokih vodostaja. Tako da jednostavno ne smijemo dozvoliti da nam te procedure postanu kočnica u kvalitetnom i operativnom upravljanju našim vodama. Evo to je ono što sam želio posebno istaknuti. Hvala.
Imamo više replika. Prva je poštovanog zastupnika Ačkara.
Poštovani kolega Šašlin, pohvaljujem vašu raspravu gdje ste se malo u široj lepezi dotaknuli vrlo minuciozno ostalih problematika vezanih uz ovaj Zakon s vodama. Jedna od tematika koju ste spomenuli je i gospodarstvo, pa bi me zanimalo prema vašemu mišljenju vidljivo iz vašega izlaganja da bi gospodarstvo trebalo utjecati i da bi ovaj Zakon o vodama trebao utjecati na razvoj gospodarstva pa me zanima na koji način ste to mislili da bi se trebalo realizirati. Hvala.
Poštovani zastupnik, izvolite.
Zahvaljujem se na pitanju, ovaj doista ja ću evo ovom prilikom iskoristiti priliku i istaknuti da Hrvatska je i podunavska zemlja. Hrvatska je na Dunavu i nažalost te potencijale Dunava mi vrlo slabo danas koristimo poglavito u prometnom smislu, gospodarskom općenito itd., turističkom smislu. To je ogromna prednost, to je još jedna autocesta koja povezuje Hrvatsku sa Središnjom Europom sa Jugoistočnom Europom itd. Isto tako ne samo Dunav nego i Drava i Sava mislim da je pomalo vrijeme došlo da govorimo o tome, o strateškim dokumentima, o strateškim planovima da se Zagreb na neki način poveže plovno sa Srednjom Europom i da se ti potencijali plovnosti iskoriste u maksimalnom jer znamo da je, da je plovni put odnosno ti putevi su najjeftiniji da se praktički gospodarstvo na taj način može vrlo brzo oporaviti.
Poštovana zastupnica Zmajić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Šašlin, povećanje broja riječnih kruzera na rijeci Dunav do pandemije i danas svakako doprinosi ukupnom razvoju kontinentalnog turizma pa vas molim da nas informirate kakvo je trenutno stanje plovnosti i održavanja plovnih puteva na Dunavu odnosno pristaništa za putničke brodove. Hvala.
Poštovani zastupnik Šašlin.
Poštovana zastupnice, hvala na pitanju. Evo na Dunavu trenutno imamo koliko ja znam 4 pristaništa za putničke brodove. Znači u Iloku, Vukovaru, Erdutu i Batini. To su sve novoizgrađena pristaništa i doista je prije ove korona krize vrlo dobra bila situacija, velik broj pristajanja je bio na svim tim pristaništima. No, isto tako to iziskuje i određeno održavanje odnosno prilikom niskih vodostaja otežano je pristajanje tih kruzera u te luke tako da jednostavno mi moramo izmuljivati odnosno izbacivati taj pijesak iz pristaništa kako bi ona bila plovna poglavito u ljetnim mjesecima kad su vodostaji najniži. I onda se dešavaju takve situacije da mi pijesak izmuljemo, izbacujemo ga negdje 150 metara u sami tok odnosno u maticu rijeke, a ispod toga na 2 km gospodarstvenici iz Republike Srbije taj isti pijesak vade i onda ga prodaju nama u RH. To je teško ljudima objasniti zašto se to dešava [[Upadica: Hvala.]] i zato su i evo ove izmjene.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče, evo ga kad se donaša zakon uvijek ima onih nezadovoljnih i koji su, imaju možda i drugih ideja ja bi ovoga mogla samo istaknuti da smo mi jedna od rijetkih zemalja koja ima stvarno veliko vodno bogatstvo, ne samo u velikim rijekama nego imamo i malih rijeka i pogotovo i izvora. I ja mislim da će ova sredstva koja su sad došla iz Europske komisije koja nam je jučer Ursula von der Leyen uručila da će ipak Hrvatske vode ovih 5,2 milijarde znati iskoristiti na najbolji način i što se tiče i flore i faune odnosno zaštite i našeg ovoga okoliša i u rijekama i u okolicama rijeka, pa bih vas samo ovoga htjela zamoliti da na neki način ipak i mi sa našim sugestijama pogotovo sa terena jedinica lokalnih uprava malo utječu na Hrvatske vode jer one su [[Upadica: Hvala.]] jer one su najodgovornije … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala. Poštovani zastupnik Šašlin.
Hvala potpredsjedniče. Saborska zastupnice ovaj evo prilika je sada na neki način da i pohvalimo Hrvatske vode doista u dosadašnjem radu. Poglavito na području Baranje odnosno istočne Slavonije dolje odnosno slivu Dunava da kažemo ovaj mi u zadnjih nekoliko godina nismo imali nikakvih problema što se tiče ekstremno visokih vodostaja. Doista su ti objekti prije svega nasipi vrlo kvalitetni i osiguravaju jednu sigurnost kod takvih ekstremnih vodostaja i to se pokazalo jako dobro. Vjerujem da će i ova sredstva na neki način se iskoristiti u tom smjeru da se pruži odnosno osigura ta sigurnost od poplava prije svega jel. Isto tako i ostale, ostale funkcije da kažemo voda odnosno možemo se pohvaliti i očuvanošću naše obale, prije svega dunavskih obala jer su one doista jedne od najočuvanijih u EU trenutno. Ovaj imali smo ovdje i diskusija gdje smo vidjeli [[Upadica: Hvala.]] pojedinim europskim zemljama … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Poštovana zastupnica Orešković ima repliku. Izvolite.
Uvaženi zastupniče dotaknuli ste se nekoliko tema oko kojih bi se doista moglo konstruktivno raspravljati. Slažem se da procedure nikada ne smiju biti same sebi svrha, no isto tako ne bi se niti trebao kompromitirati njihov cilj. Dakle, doista nam je stalo do zaštite okoliša i mislim da studije možemo provoditi na način da ne predstavljaju opstrukciju onim zadaćama koje želimo postići kako u plovnosti puteva tako i u eksploataciji šljunka. No, dotaknuli ste se potrebe usklađivanja ovog zakona sa čitavim nizom nekih drugih zakona od Zakona o zaštiti prirode pa nadalje, ja ću napomenuti da je i to jedna od bitnih tema koja ukazuje na to da se negdje izgubila ona zakonodavna uloga Hrvatskog sabora i zakonodavna inicijativa. Gotovo nikada ne raspravljamo o tome na koji način se odredbe jednog zakona sudaraju ili proturječe sa nekim drugim zakonom i kada bismo doista se primili posla pa usklađivali zakon evo to bi bila jedna praksa koju bi ja svim srcem pozdravila i dala si truda i svoj doprinos u tome. A što se tiče iskoristivosti plovnih puteva tu se slažem s vama nedovoljno ih koristimo [[Upadica: Hvala lijepa.]] kao potencijale našeg razvoja.
Hvala, hvala vam. Poštovani zastupnik Šašlin.
Poštovani potpredsjedniče, saborska zastupnice doista procedure ne smiju biti same sebi svrha i ne smijemo olako prelaziti preko toga i kad kažemo ove studije o utjecaju, utjecaja na okoliš ne smiju se raditi onako rutinski i samo eto da se na neki način opravda to. Glavni, glavni cilj odnosno zaštita dna rijeka imamo pojavu da se Dunav ukopava jednostavno svakih godinu dana on za centimetar jedan se ukopava, na nekim dijelovima čak i više u Mađarskoj po 3 cm godišnje i upravo svrha ovog pijeska itd., štitenje da se zaštiti dno od daljeg ukopavanja i spajanja sa podzemnim vodama. Znači ima tu vrlo ozbiljnih stvari zbog kojih te studije se doista moraju temeljito i stručno provoditi. I nismo mi protiv toga, međutim ne možemo dozvoliti da svakih 3-4 godine radimo novu studiju koja traje opet po godinu dana. Mislim da se neke stvari mogu trajnije, dugoročnije definirati kako [[Upadica: Hvala.]] bi bile …
Poštovana zastupnica Petir.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Šašlin evo dotakli ste se Dunava koji je naša rekla bih važna rijeka gdje imate osobno iskustvo jer blizu stanujete na koji način ustvari Dunav se ukopava kao što ste i sami spomenuli i to dugoročno može postati problem. Pa koja su onda rješenja da takvo jedno stanje popravimo prema boljem jer apelirate ovdje na pojednostavljenje procedura i uklanjanje administrativnih barijera koje ste prepoznali kao možda najveću prepreku u aktivnostima koje bi se trebale u tom smislu provoditi na terenu. Što možemo evo ministarstvu poručiti, što bi bilo prioritetno napraviti?
Poštovani zastupnik Šašlin.
Zahvaljujem se saborska zastupnice, pa evo prije nažalost već dosta dugo pamtim, ali prije 30-tak i više godina glavni problem je bilo odvodnjavanje odnosno sustavi za odvodnjavanje su se radili. Danas upravo zbog ovih klimatskih promjena i svega toga težište je i na zadržavanju količine odnosno vode kako bi se ona ista mogla koristiti i za navodnjavanje u kritičnim periodima. Upravo trenutno je u tijeku jedan projekt Puškaš u Baranji u vrijednosti negdje 24- 5 milijuna kuna gdje mi upravo retencijama odnosno akumulacijama određenim pokušavamo odnosno zadržavamo vodu od Dunava da bi ju imali u onim najkritičnijim periodima …/nerazumljivo/… za to je izgrađeno odnosno u tijeku je izgradnja niza objekata koji su potrebni za takav jedan sustav i doista evo kažem tu Hrvatske vode čine maksimalne napore kako bi se određene količine vode koja nam je dostupna, koja je tu nama na raspolaganju praktički što kvalitetnije i što bolje iskoristile prije svega za potrebe [[Upadica: Hvala.]] poljoprivrede i … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Dalije Orešković. Izvolite.
Uvažene zastupnice i zastupnici, evo pokušat ću na najnježniji mogući način ukratko i sažeto ukazati u čemu je problem. Dakle, netko od zastupnika prije mene rekao je nešto u stilu, pa ako je bilo i kakvih zabranjenih aktivnosti i malverzacija, neka to onda nadležne institucije istražuju, neka se time pozabave. Tu se može staviti točka i nakon te rečenice može se očekivati muk. Problem je u tome što mi nemamo kapacitirane, učinkovite, brze i efikasne institucije koje na vrijeme otklone sve malverzacije i sva zabranjena djelovanja primjereno kazne, pa je onda potrebno između ostalog i ovakvom jednom packom koja stiže sa razine institucija EU-a, dat nam do znanja, signalizirati da nešto u sustavu upravljanja javnim dobrima ne funkcionira kako treba. Svaki zakon na neki način promatram iz svog specifičnog kuta djelovanja, neke moje profesionalne znatiželje iza svaki zakon može se dati meki od vrlo specifičnih amandmana za to područje i za taj zakon. Međutim ono za što se ja zalažem, zapravo se proteže i odnosi se na sve zakone manje-više podjednako. I podjednako je korisno i dat ću vam vrlo konkretan i specifičan primjer. Kolega iz SDP-a je u svojoj pojedinačnoj raspravi postavio pitanje mogu li ugovori sa tvrtkama koje su dobile pravo na eksploataciju šljunka, biti javni, javno dostupni? I mene zapravo sramota da mi u 21. stoljeću imajući na umu sve već međunarodno priznate standarde, uopće raspravljamo o tome jesu li ti ugovori javno i trebaju li oni biti javno dostupni. U onoj strategiji o kojoj cijelo vrijeme govorim, zalagala sam se za to da se uspostavi javni registar tih ugovora u kojem će oni biti dostupni u realnom vremenu, u svakom trenutku pojedinog, u bilokojem trenutku dana i noći, bez da se uopće mora podnositi zahtjev za pravo na pristup informacijama, da se takvi ugovori dohvate. Tražila sam i da se uspostavi registar ne samo nekretnina u vlasništvu države, županija, gradova i općina nego isto tako i registri javnog dobra i općeg dobra na kojem se daju određene koncesije ili određena odobrenja a isto tako, tražila sam i da se sve one osobe koje sudjeluju u postupku dodjeljivanja takvih koncesija ili odobrenja, evo u ovom konkretnom slučaju, to bi bili oni ljudi koji sudjeluju u postupke odobravanja eksploatacije šljunka, budu obuhvaćeni pravilima i obavezama o sprječavanju sukoba interesa. Vrlo jednostavna pravila, pa zar je to tako teško usvojiti i implementirati u praksi? Da samo tako jednostavna rješenja, što se tiče tehničke strane su provediva unutar evo ove ljetne stanke na koju ćemo uskoro svi otići, to nije apsolutno nikakva novost, to nije nikakav značajan iskorak, značajan iskorak bi bio to da se stvori minimum političke volje da se u takve izmjene krene. I to nije samo pitanje ovog zakona, to je doslovno pitanje manje-više svakog zakona koji nam se nađe na dnevnom redu. I mi uporno ako se uopće kakvom zakonodavnom aktivnošću bavimo, bavimo se samo vrlo, vrlo površnim provođenjem i prepisivanjem direktiva EU-a a kažem, očito niti to ne radimo kako treba jer uvijek dobijemo opomenu da nešto nije bilo provedeno, implementirano, u skladu sa intencijom zakonodavstva na razini EU-a. Nikada jedan pojedinačni zakon ne uspoređujemo kosi li se da pravilima i odredbama iz nekog drugog zakona, kao da nas kao zakonodavca uopće nije briga za kvalitetu propisa koji usvajamo, a o onom bitnom, ono što je ta nevidljiva nit koja spaja apsolutno sve naše zakone i djelovanje svih institucija, dakle to je ta namočenost u korupciju iz koje se ne može iskoprcati jer to da jednostavno usvojimo nekakve antikorupcijske mjere i alate koje doslovno su već primjenjive u praksi, pa evo reći ću, u kantonu Sarajeva. Dakle, oni postali napredniji od RH kao članica EU-a u nekim od pitanja i u nekim od područja. Meni je moram priznati iskreno žao, evo pozivam zastupnike na dijalog, na spremnost da se o tome uopće razgovara i na kraju krajeva, moramo shvatiti da ovo nisu kritike koje dolaze iz redova oporbe, ovo je nešto što bi zapravo trebalo biti i vama u interesu da se malo operete od ljage i imidža koje nosite i na kraju krajeva, ovo je nešto što bi trebalo biti u korist svih naših građana. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Željko Pavić ima repliku.
Poštovana zastupnice, naš je stav da trebaju biti javno dostupni ne samo ugovori, nego trebaju biti dostupni i svi podaci odnosno svi dokumenti koji su vezani za analize koje su se radile prije i poslije iskorištavanja tog toka. Naime, mi koncesijama dajemo na upravljanje jedan dio prirodnih bogatstava nekom. I trebamo vidjeti što je i kako je time upravljao. Koji su bili rezultati toga svega skupa? Što su analize pokazale? Ako mi to ne možemo vidjeti, ne možemo ničemu suditi. I kako ćemo donositi odluke nekakve i to? I mi kao saborski zastupnici i oni koji će slijedeći put … [[Govornik se ne razumije.]] ta bogatstva ponovno u zakup odnosno koncesije. Znači, moramo to imati dostupno.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala, kolega. U potpunosti podržavam vaš stav i vaš prijedlog, zalažem se za to da se takva rješenja implementiraju u praksi što prije a moram samo napomenuti da ovo nije nešto što se eto neko sjetio u svijetu pa implementirao onako s neba palo, nego temeljeni cilj koji se želi postići je izgradnja povjerenja, odnosno vraćanje povjerenja u institucije. Mi znamo da naši građani institucijama ne vjeruju, imaju i opravdani debeli razlog za to, ovo bi bio jedan način da se svatko na svoje oči uvjeri koji su to bili razlozi, koji su bili argumenti, koji su bili kriteriji za donošenje svake pojedine odluke o koncesiji. Vaš prijedlog bi proširio doseg javno dostupnih podataka pa bi vidjeli i tko je to donio i naravno da takav jedan sustav ne samo da smanjuje korupcijske rizike nego doista stvara jedno savezništvo i partnerstvo između građana i vlasti.
I sad će u ime predlagatelja govoriti poštovani državni tajnik Mario Šiljeg, izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici, svima zahvaljujem na konstruktivnoj raspravi po ovom prijedlogu, na kraju bi samo htio istaknuti dvije, tri činjenice da ne ostane ništa u zraku. Ovim prijedlogom zakona definitivno smatramo da smo dobro izbalansirali interese zaštite okoliša s jedne strane, s druge interese vodno-gospodarskih tvrtki koje se bave vađenje šljunka i pijeska, nije zabranjeno vađenje šljunak i pijeska, to je još jednom važno istaknuti, može se vaditi šljunak i pijesak uz način i uz način preduvjet obaveznog procesa procjene utjecaja na okoliš i glavne ocjene prihvatljivosti na ekološku mrežu. Ono što je doprinos ovog konačnog prijedloga je činjenica da smo određene izuzetke uspjeli definirati u ovom zakonu kada riječ o izvanrednim situacijama i pojedinačni slučajevi u izvanrednim situacijama kako je definirano u zakonodavstvo koje definira poslova recimo, civilne zaštite. Znači nema zabrane vađenja šljunka i pijeska, može se vaditi šljunak i pijesak uz procjenu utjecaja na okoliš i na glavnu ocjenu prihvatljivosti za ekološku mrežu i mislim da to svima ne bi nikome od nas ne bi trebalo biti problem, ako je problem, onda imamo problem povjerenja u institucije koje provode procjenu utjecaja na okoliš. Svakako iz rasprave kroz radna tijela Sabora, došli smo naravno zajednički do zaključka da postoji prostora i u tim procedurama, da ih poboljšamo kako bismo svi skupa bili zadovoljni sa konačnim prijedlogom zakona. Dosta je bilo pitanja ponovo o institutu za vode, osnivanje instituta za vode nije predmet ovog zakona, 28. 6. 2019. godine donesen je Zakon o vodama i istodobno je donesena odluka o osnivanju instituta za vode, znači prije 2 godine. Odredba o osnivanju instituta za vode postoji u strategiji, upravljanje vodama još od 2008. godine i u posljednjih 10 godina nalazi se u Zakonu o vodama. Koliki će bit trošak, da li će biti to novi trošak, novo povećanje naknada, znači naknade se neće povećati zbog osnivanja instituta za vode, trošak poreznih obveznika je nula kuna, zašto, zato što se dio naknada koji je dosada Hrvatske vode ubiru u svrhu, samo preusmjeruje na institut za vode koji će objedinjeno povesti brigu i poslove monitoringa i izrade stručnih podloga koje služe za kvalitetno upravljanje upravljanjem vodnim gospodarstvom. Što se tiče tajnosti ili javnosti podataka o tvrtkama koje provode poslove vađenja šljunka i pijeska, bilo je pitanje od uvažene kolege zastupnika iz SDP-a, koliko je takvih i koje su to tvrtke, odgovor je vrlo jednostavan, po ovom izuzeću koje on spominje, definirano ovim zakonom, imamo nula tvrtki koje su dobile dozvolu za vađenje šljunka i pijeska, tj. nije niti jedna. Hvala vam lijepo svima.
Evo imamo nekoliko replika. Poštovana zastupnica Petir.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, Hrvatska je u samom vrhu Europe po količinama obnovljive pitke vode, znamo da smo po biološkoj raznolikosti najjači u EU od svih država članica, da imamo doista velik potencijal, najveći u EU za razvoj bio gospodarstva, da je ogroman dio naših poljoprivrednih površina u Naturi 2000, dakle ima tu niz faktora gdje se mi možemo pohvaliti sa dobro očuvanom prirodom i okolišem i naravno da nam je cilj da to tako ostane u budućnosti, da upravo ta naša strateška prednost bude motor našeg razvoja. I sami ste rekli da prostora za napredak ima kad govorimo o nekim administrativnim procedurama, posebno kad je riječ o procjena utjecaja na okoliš, pa me zanima što u tom smislu možemo napraviti da ta procedura bude brža, efikasnija, učinkovitija, transparentnija?
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam lijepo, uvažena zastupnice. Znači, ono što možemo napraviti, dio toga smo već napravili, da smo u prethodnom razdoblju znači se odlučili na proces dodjele četverogodišnjih programa, znači radova vađenja šljunka i pijeska, znači čime je u bitnome smanjena procedura i vrijeme za ishođenje potrebnih suglasnosti za pro0vođenje takvih procesa. Svakako se slažem i s vama s konstatacijom da ima još prostora, ima prostora u smislu da ćemo se pobrinuti i naći modalitet na koji način da kod ovakvih poslova u postupku koji će prethoditi izvođenju ovakvih radova, imamo jedan multidisciplinarni pristup gdje će više struka sigurno participirati i shodno svojim znanjima i poslovima koje obavljaju doprinijeti bržem i efikasnijem ostvarivanju ovakvih projekata.
Poštovani zastupnik Ačkar.
Poštovani državni tajniče, u raspravama spominjali smo i specifičnosti i raznolikosti što mi naspram EU-a i što raznolikosti unutar RH i specifičnosti i značaj za rekli smo, i kolega Šašlin i mnogi prije njega, znači i gospodarski i ekonomski razvoj. Da li ovim usklađivanjem zakona su te specifičnosti pojedinih krajeva, konkretno govorim o svojoj Velikoj Gorici koja je jako bitan faktor voda jer ležimo na izvorima pitke vode su u potpunosti zaštićeni? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Svi programi i projekti koji se rade unutar uprave za vodno gospodarstvo a evo slobodan sam reći i unutar Hrvatskih voda, definitivno u zadnje vrijeme su obavezni voditi računa o oko prije svega zaštiti okoliša, tj. okolišnom doprinosu i klimatskom doprinosu novih projekata i programa a ono što me posebno veseli je nova financijska perspektiva gdje osim klimatskom doprinosa koji će biti ili 30 ili 37% po pojedinom projektu, imati ćemo novi doprinos, znači morati ćemo voditi brigu o biološkoj raznolikost, znači parametar koji će se ocjenjivati uz doprinos o klimi, imat ćemo i biološku raznolikost. Svakako dobro ste istaknuli da je vaše područje jedno od područje koje će imat i već sada ima i imati će krucijalnu ulogu za vodoopskrbu vode za ljudsku potrošnju cijelog tog područja, ali i dijelova Grada Zagreba tako da tu smatram svakako da će se i kroz Institut za vode i poslove koje će voditi, odrađivati jedna takva znanstvena institucija [[Upadica: Hvala.]] pridonijeti boljoj zaštiti … [[Govornici govore istovremeni, ne razumije se.]]
Poštovani zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče pa evo vidjeli smo da ste zakon unaprijedili u odnosu na prvo čitanje. Osobno isto se slažem s vama da je napravljen određeni dobar balans između razvoja gospodarstva i potreba zaštite okoliša. Kao što smo rekli deseci milijardi kuna su na raspolaganju. Evo jučer je stiglo 5,2 milijarde kuna za vodno gospodarstvo. Ono što me posebice veseli je upravo revitalizacija instituta. Dobro ste rekli to nije neka novost, sada će se olakšati njegovo osnivanje, ali upravo mislim da je to jedna dodatna doprinos ovom zakonu, dodatna vrijednost Hrvatskoj da uz te desetke milijardi kuna imamo jedno mjesto gdje će biti, da će on upravo biti u Hrvatskim vodama gdje se svi ti projekti i rade i da će značajno doprinijeti i struci, ali i znanstvenom istraživanju voda i zaštiti RH.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. I ovo vaše izlaganje govori u prilog tome koliko su nam europsko zakonodavstvo i znači i visoki standardi postavljeni u europskim direktivama bitni u području vodnog gospodarstva budući da mi za ostvarenje naših ciljeva po procjenama od prije, iz vremena pristupa Hrvatske EU one su iznosile negdje oko 3,7 milijardi EUR-a. Znači 3,7 milijardi EUR-a investicija za ostvarenje standarda je nemoguće bez sredstava iz fondova EU i shodno tome najmanje što možemo učiniti da naše zakonodavstvo u potpunosti ujednačimo i prilagodimo standardima razvijene Europe, a naravno da će benefiti za nas biti itekako vidljivi odnosno prije svega vidljivi za generacije koje slijede u vidu očuvanog nacionalnog bogatstva.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče, evo i u zakonu piše i u objašnjenju zakona da se koncesija može dati ukoliko zapravo to koristi vodotocima i ukoliko to koristi okolišu i potrebno je napraviti prije iskorištavanja i analizu. Odnosno da se napravi da se vidi što i kako to funkcionira i što će se nakon toga dobiti. Mislim da se slažemo da je to zapravo jedan neograničeni resurs jer je obnovljiv za razliku od kamenoloma gdje je moguće napraviti procjenu koliko će se rudnog bogatstva iscrpiti ovdje je to nemoguće napraviti napamet. Pa bih vas molio informaciju koje sve institucije se uključuju u kontrole nakon dobivanja koncesije i koja su im ministarstva nadležna.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo, ako govorimo čisto o ovom dijelu koncesija, znači višegodišnjih koncesija tu je nezaobilazna uloga naravno Ministarstva mora, prometa i infrastruktura odnosno bivša Agencija za vodne puteve. Drugo ključno tijelo su Hrvatske vode. A što se tiče ovih okolišnih procedura tu je ključno Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja odnosno Zavod za zaštitu okoliša i prirode koji je proizišao iz Državnog zavoda za zaštitu prirode. Znači oni provode postupke ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu, a vidimo da je, upravo ta je procedura o kojoj, koju sada spominjem izazvala možda najveći interes kod, kod donošenja ovog zakona.
Poštovana zastupnica Orešković.
Uvaženi predstavniče predlagatelja nekako je ostalo visiti u zraku, pa da ne ostane nedorečeno, dakle kada smo govorili o dostupnosti ugovora sklopljenih sa privatnim tvrtkama ne radi se tu samo o tome je li netko dobio dozvolu za eksploataciju šljuka nego svim oblicima koncesija ili bilo kojeg prava na bilo kojem vodnom dobru. I pitanje nije bilo usmjereno na to da vi sada nama odgovorite postoje li takve tvrtke i koje nego jesmo li spremni implementirati sustav koji bi omogućio da takvi ugovori kao i sve odluke i svi akti koji su prethodili sklapanju nekakvog ugovora ili davanju određenog odobrenja ili koncesije budu javno dostupni u svako doba dana.
Poštovani državni tajnik.
Kroz višegodišnji program gradnje ovaj naši strateški dokumenti dostupni su takvi podaci. Hrvatske vode gdje su ugovaratelji imaju obavezu i provode tu obavezu javne dostupnosti svih tih podataka. Što se tiče podataka koji su prethodili odluci mislim da je to ovaj naravno priznam vi ste puno upućeniji u tu situaciju, ali mislim da smo obavezni i da nismo do sada imali niti jedan problem po Zakonu o dostupnosti informacija. Znači nismo imali ni jedan slučaj gdje smo imali nemogućnost odnosno gdje stanka nije bila zadovoljna sa dostupnošću ovih informacija o kojima konkretno vi sada ste pitali.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu, a o ovoj točci ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.