Molim vas zauzmite svoja mjesta ... kasnimo već. Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 44. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, pozdravljam sve prisutne poslanike i naše redovne goste. Također, pozdravljam predstavnike sredstava informisanja. Prema podacima službe, trenutno u sali je prisutno 26 zastupnika, što znači da imamo kvorum. Svoje odsustvo sa današnje sjednice opravdao je gospodin Jovan Todorović, dok drugih opravdanja nema. Dakle, konstatiram da sjednica ima kvorum i da možemo punopravno raditi i odlučivati. Dame i gospodo, prije prelaska na uvodne napomene povodom prijedloga dnevnog reda, želim da se zahvalim mom uvaženom kolegi gospodinu Niki Lozančiću koji je do 11. ovog mjeseca predsjedavao ovim domom i podsjećam vas da smo mi 11., u skladu sa Poslovnikom, odnosno sa Ustavom, izvršili, da tako kažem, uobičajenu rotaciju. Dakle, još jedanput zahvaljujem gospodinu Lozančiću i izjavljujem da ćemo i u nastavku i ovih sljedećih mjeseci sva trojica davati puni doprinos kako bi ovaj parlament odgovorio svojim obavezama. Dakle, prije prelaska na raspravu o predloženom dnevnom redu, imamo jedno, da tako kažem, prethodno pitanje, prethodni posao. Naime, Centralna izborna komisija je 16. jaunara 2008. godine dostavila Predstavničkom domu Obavijest u vezi sa zamjenskim mandatom u Predstavničkom domu, u okviru čega je dostavljena i Odluka o dodjeli mandata gospodinu Željku Kuzmanoviću. Nakon što smo provjerili da li su izvršene i druge obaveze u vezi sa dodjelom mandata, tj. da li je ova odluka postala pravosnažna, odnosno da li je gospodin Kuzmanović primio certifikat i potpisao Izjavu o prihvatanju mandata, da nam se ne bi desile stvari koje su se ranije dešavale, konstatirali smo da su ispunjeni svi uslovi da danas gospodin Željko Kuzmanović, nakon davanja svečane izjave, preuzme poslanička prava i obaveze. U tom smislu, ja ću sada pozvati gospodina Željka Kuzmanovića da pred ovim domom da svečanu izjavu kako bi se stvorile pretpostavke da preuzme svoje poslove. Izvolite, gospodine Kuzmanoviću. 2 Molim vas da ustanete. ‘Izjavljujem
‘Izjavljujem
da ću savjesno obavljati dužnosti koje su mi povjerene;
da ću savjesno obavljati dužnosti koje su mi povjerene;
poštivati Ustav Bosne i Hercegovine;
poštivati Ustav Bosne i Hercegovine;
u potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini;
u potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini;
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.’
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.’
Hvala. Čestitam, želim uspješan rad. [[APLAUZ]] 3 Dakle, prelazimo sada na utvrđivanje prijedloga dnevnog reda. Vi ste za ovu sjednicu dobili prijedlog dnevnog reda sa 17 tačaka dnevnog reda. U međuvremenu, od sazivanja sjednice do sjednice Kolegija i Proširenog kolegija Doma, stekli su se uslovi da se u dnevni red uvrste i drugi materijali za koje su završene u međuvremenu komisijske procedure. Ja ću vas kratko upoznati sa izmjenama. Ići ćemo po redu, po redoslijedu tačaka. Za tačku 6. Prijedlog zakonan o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji naoružanja i vojne opreme dobili smo Zahtjev Komisije za odbranu i sigurnost za ponovno produženje roka za 15 dana radi dostavljanja izvještaja. Podsjećam vas da smo na 42. sjednici Doma, a u skladu sa Poslovnikom, odobrili produženje roka za 30 dana. Nakon što Komisija nije dostavila izvještaj do krajnjeg roka koji je odredio Kolegij, u dnevni red smo uvrstili izjašnjavanje Doma o ovom zahtjevu. Skinuta je tačka 7. Prijedlog zakona o maloljetnim počiniocima krivičnih djela i krivično- pravnoj zaštiti djece i maloljetnika iz razloga što je nadležna Ustavnopravna komisija, također, zatražila produženje roka za dostavljanje izvještaja za 30 dana, jer je podnesen veliki broj amandmana, pa je resorno ministarstvo zatražilo rok od 20 dana kako bi se odredilo, odnosno izjasnilo o ovim amandmanima. Za tačku 9. dnevnog reda, Prijedlog zakona o oružju, dobili smo negativno Mišljenje Komisije za odbranu i sigurnost u međuvremenu, pa je tako ova tačka i preformulirana, dakle dodata je konstatacija ‘sa negativnim Izvještajem’. Kako su komisije u međuvremenu okončale procedure iz svoje nadležnosti, u dnevni red smo uvrstili: - Prijedlog zakona o genetski modificiranim organizmima. Ovdje se radi o ponovnom otvaranju rasprave u drugom čitanju, nakon što je Komisija usaglasila amandmane po novim aspektima. - Prijedlog zakona o graničnoj kontroli, s Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost; dakle, ponovno je negativno Mišljenje i tu su se stekli uslovi da je uvrstimo u dnevni red. U skladu sa zaključkom Doma, u dnevni red smo uvrstili i Prijedlog zaključka o formiranju Istražne komisije za uvrđivanje trošenja donatorskih sredstava, nakon što smo jučer na Proširenom kolegiju pripremili tekst Prijedloga zaključka i prijedlog članova te komisije. Ove izmjene i dopune prijedloga dnevnog reda usaglašavane su i u Kolegiju i jučer na sjednici Proširenog kolegija Doma. Također sam dužan da vas obavijestim da je uvaženi poslanik, poštovani poslanik Rifat Dolić jučer neposredno pred sjednicu Kolegija Doma podnio Zahtjev za uvrštavanje nove tačke dnevnog reda koju je formulirao na slijedeći način. Dakle: 4 ‘Informacija Vijeća ministara BiH o hapšenju Vjekoslava Vukovića, pomoćnika ministra sigurnosti BiH, i poduzetim aktivnostima nakon toga događaja’. Kolegij i jedan i drugi, dakle i Prošireni kolegij Doma i Kolegij Doma, razmotrili su ovaj zahtjev i u vezi s tim poduzeli odgovarajuće aktivnosti na pribavljanju odgovarajućih materijala, iako je gospodin Dolić napravio nešto šire obrazloženje koje takođe može poslužiti kao osnov za raspravu. I u međuvremenu, dakle uoči samog početka ove sjednice, mi smo dobili, i ja mislim da je to vama podijeljeno na klupe, dva dokumenta. Dakle, jednu informaciju gospodina predsjedavajućeg Vijeća ministara koji izražava rezervu na mogućnost stizanja davanja ove informacije, ali smo u međuvremenu od resornog ministarstva dobili jednu informaciju. Dakle, to su podaci koje je potrebno znati prilikom odlučivanja o uvrštavanju ove tačke dnevnog reda. Dakle, Dom će se odlučiti i odrediti o ovom zahtjevu. Ostaje nam da u okviru rasprave o prijedlogu dnevnog reda odredimo se prema ovom pitanju, odnosno ovom zahtjevu. Vi ste ovo o čemu sam ja sad govorio dobili preformulirano, odnosno preneseno u dnevni red koji imate pred sobom. Ja se nadam da ste svi dobili, dakle mogući konačni izgled dnevnog reda. I, evo otvaram raspravu o dnevnom redu. Gospodine Bećiroviću, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege, cijenjeni gosti, dame i gospodo, naime, na prošloj sjednici Predstavničkog doma ja sam tražio da se u dnevni red uvrsti tačka dnevnog reda, a to je ‘Izvještaj o radu Vijeća ministara za 2008. godinu’. U vezi s tim, citirao sam i odgovarajuće odredbe Poslovnika Predstavničkog doma, dakle član 163. stav (1) i podsjetio da prema našem poslovniku Vijeće ministara ima obavezu da jednom godišnje dostavlja svoj izvještaj. Ovo je već druga godina mandata koja je istekla, a Vijeće ministara još nijednom nije postupilo po važećem Poslovniku Predstavničkog doma. Moram reći da je na prošloj sjednici, kada sam tražio ovu tačku dnevnog reda, tadašnji predsjedavajući, gospodin Lozančić, rekao da će ovaj prijedlog, odnosno izvještaj zatražiti od Vijeća ministara, i to zvanično da će uputiti Kolegij. Očekivao sam da čujem šta će Kolegij u vezi s tim reći, je li poduzeo ono što smo zaključili na Predstavničkom domu, i, ako jeste otišao taj zahtjev, je li moguće da se ponovo Vijeće ministara oglušilo o zahtjev Kolegija i Predstavničkog doma. Dakle, ja ponovo tražim da danas uvrstimo tu tačku dnevnog reda. Međutim, ako drugi put u Kolegiju smatrate, a evidentno je da ponovo nemamo takvog izvještaja, predlažem jedan kompromisan prijedlog da usvojimo na ovoj sjednici, kako bi pokušali prevazići činjenicu da kršimo Poslovnik Predstavničkog doma. Naime, ako je nemoguće danas ovu tačku uvrstiti u dnevni red, predlažem da to bude jedna od tri tačke dnevnog reda naredne zajedničke sjednice oba doma Parlamentarne skupštine, koja je, prema onome što smo mi dobili, zakazana za 28. januar, dakle u iduću srijedu. Na taj način bi pokušali da prestanemo, je li, kršiti Poslovnik 5 Predstavničkog doma i napokon da dobijemo ono šta treba dobiti Predstavnički dom po Poslovniku od strane Vijeća ministara. Hvala.
Hvala. Gospodin Dolić.
Kolegice i kolege, uvaženi gosti, kao što je gospodin predsjedavajući rekao, ja sam u fazi pripreme ove sjednice podnio dva zahtjeva za uvrštavanje novih tačaka dnevnog reda. Jedan zahtjev sam podnio jučer i to je ovaj zahtjev o kojem je predsjedavajući govorio. Ja zahvaljujem i Kolegiju i resornom ministru što su reagirali ovako ekspeditivno. Radi se dakle o Zahtjevu za uvrštavanje tačke dnevnog reda ‘Informacija Vijeća ministara o hapšenju Vjekoslava Vukovića, pomoćnika ministra sigurnosti, i poduzetim aktivnostima nakon tog događaja’. Ja mislim da tehnički ova tačka treba proći kroz dnevni red ovoga doma. Informacija početna je ovdje dostavljena i onda ocijenit ćemo da li će trebati obavljati raspravu. Što se mene lično tiče, meni je dovoljno i ovo što u je ovoj informaciji. Daleko je bolje nego da čitamo o tome u medijima i da slušamo kojekakve razne insinuacije itd. Drugi zahtjev ja sam podnio 12. 1. Uputio sam ga Kolegiju Zastupničkog doma, a to je: Zahtjev za podnošenje ‘Informacije Vijeća ministara o izvršavanju obaveza iz Mape puta za liberalizaciju viznog režima za građane BiH’. Ja sam u tom zahtjevu od Kolegija zatražio da se obrati Vijeću ministara, da se ta informacija podnese Zastupničkom domu. Ja ne znam je li Kolegij uradio po tom nešto. Ako nije, ja onda tu inicijativu podnosim ovdje da prođe isto tako kroz dnevni red i da se ta informacija, zaključkom ovoga doma, zatraži od Vijeća ministara.
Hvala, gospodine Doliću. Samo polako, Huskić.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Poštovani članovi Vijeća ministara, poštovane kolege, poštovani gosti, sve vas pozdravljam. Ja bih htio reći nekoliko riječi vezano za tačku 16. i 17. predloženog dnevnog reda. Naime, ovim tačkama je predloženo da se razmatra Izvještaj Ad hoc komisije za imenovanje Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana, koja je formirana negdje u sedmom mjesecu prošle godine. 6 Ja vas moram izvijestiti, Kolegij zna, mi smo napravili pismeni izvještaj. Ali sve ostale da izvijestim da komisija, nažalost, nije uspjela postići konsenzus oko ovog prijedloga zbog razloga koji ja mislim da ne treba sada ovdje da iznosim. Ako bude rasprava, ja ću reći i o tome nešto, reći će i ostale kolege, ali mislim da bi bilo, po mom mišljenju, korisnije da se ove dvije tačke skinu s dnevnog reda. Bojim se da ako uđu u proceduru da ćemo napraviti takav rezultat da će se ponoviti cjelokupna procedura, odnosno da će se ponoviti i konkurs, a to nam ne bi, po mom mišljenju, ne bi bilo pametno. Mislim da je bolje da se ovaj izvještaj vrati ovoj komisiji sa zahtjevom da ipak završi svoj posao do kraja. Da se znači ove dvije tačke skinu. Zahvaljujem.
Izvinjavam se, gospodine Huskiću. Dakle, vi predlažete da se skine tačka 16. i 17.
Da.
Formiranje ove Istražne komisije, je li i to predlažete?
Ne, pardon, pardon, samo 16. Mislio sam da su dvije, vjerujte.
Dakle, vidim ja da nešto nije, uredu je, uredu je.
U pravu ste Vi, bolje pratite nego ja.
Uredu je. Tačka 16. Gospodin Lagumdžija.
Gospodine predsjedavajući! Prvo, želim Vama lično da čestitam na izboru za predsjedavajućeg našeg doma. Želim da Vam zaželim ličnu sreću i zdravlje i pričinjava mi veliko zadovoljstvo da ste opet ovde među nama u punom kapacitetu i tako svježi i zaista mi je drago da ste uspjeli da prebrodite tu privremenu zdravstvenu krizu. I koristim svoju priliku da Vam kao kolega i lično iskažem svoje zadovoljstvo što je to tako sretno završilo. Ja sam, gospodine predsjedavajući, danas iz novina, iz dnevne štampe saznao da je jučer Komisija za vanjske poslove potvrdila, kako piše u novinama, moje imenovanje za predstavnika Parlamentarne skupštine BiH u Koordinacionom tijelu za vođenje kampanje za nestalno članstvo 7 BiH u Vijeću sigurnosti 2010.-2011. Žao mi je što sam to saznao iz medija. Jutros sam dobio u svojoj pošti imenovanje koje ste potpisali Vi i prvi zamjenik predsjedavajućeg Doma naroda, gospodin Ilija Filipović, koji je stigao nažalost mi faxom sinoć u moj ured u stranku i u kontaktu sa predsjednikom kluba poslanika sam saznao da ustvari ne zna niko od nas ništa o tome osim ono što smo vidjeli u medijima. Ja smatram da je ovo izuzetno važna stvar. Javljam se po tačci dnevnog reda, zato što bih želio da predložim i ja ću vam dati da se, ako ne za danas onda za jednu od narednih sjednica, pripremi informacija o aktivnostima vezanim za prijem BiH u nestalno članstvo BiH u Vijeću sigurnosti 2010.-2011., sa prijedlogom daljih mjera. Ono što bih također ovom prilikom želio da vam kažem, zahvaljujem se još jednom za povjerenje koje ste mi ukazali, da ja mislim da je ovo izuzetno važna stvar i zato predlažem ovakvu tačku dnevnog reda. Međutim, ja zaista nikada do sada, evo 13-ta godina da sam poslanik, nikada nisam imenovan ni u jedno povjerenstvo, niti sam bilo kada imenovan za bilo šta što bi predstavljalo ovaj parlament i ovo je za mene jedan mali i psihološki šok da ste se odlučili da mene za tako nešto izuzetno važno predložite. Nikada nisam koristio nijednu dnevnicu, ni poslovni put, niti sam imao priliku da budem predsjednik bilo kakve komisije, izaslanstva gdje bih sam predstavljao ovaj parlament. To ne znači da sam začuđen zato što mi kapaciteti nisu omogućavali da tako nešto radim, uz puno uvažavanje svih drugih, ali evo ovo je prvi put da mi se tako nešto desilo. Ja mislim da u ovom parlamentu ako se željelo da ministar vanjskih poslova, neko ko ima to iskustvo, zna engleski jezik, mi imamo ovde gospodina Mladena Ivanića koji je dio vladajuće strukture, koji je bliži ovome što se dešava, imamo kolegicu Azru Hadžiahmetović koja je bila ministar također i koja nas je predstavljala u veoma važnim izaslanstvima, imamo našeg predsjednika kluba u Vijeću Evrope, gospodina Bakira Izetbegovića, imamo Martina Raguža koji je bio nekad predsjedavajući Vijeća ministara i koji vodi Komisiju za spoljne poslove, to su sve ljudi koji ovo mogu raditi, ništa lošije nego ja, čak štaviše, bolje su konektovani na ljude koji zaista o ovome odlučuju nego što sam to ja. Nažalost, drugi ministari vanjskih poslova nisu članovi Parlamenta, nisu ni u mogućnosti neki od njih da obnašaju ovako jednu važnu dužnost, iz opravdanih razloga. Neki su na dužnosti u Predsjedništvu, a neki su odsutni u drugim zemljama u različitim vrstama istraga. Da skratim priču. Pošto sam ja prije sedam godina na Generalnoj skupštini UN-a sam ovo pokrenuo i moguće je da je to motiv zašto ste i zahvaljujem vam se na ovom prijedlogu, ali bih volio da izvijestim ovim putem Zajednički kolegij oba doma, zahvaljujući se na ovome, da ja ne mogu da prihvatim ovo imenovanje iz razloga koje sam sada spomenuo i molim vas da imenujete nekoga drugog, a ja ću u svom kapacitetu ličnom koliko mogu pomoći i već mnogo činim i sam da se naša kandidatura zaista okonča na najbolji mogući način. Može neko u javnosti pogrešno shvatiti da sam ja ušao u tu neku trojku, šestorku, ili kolkotorku, koliko već to ima ljudi u njoj. Pa, da ne bi ni tu pravili zabune, ja mislim da je dobro da ja ne predstavljam Parlament i da u 13-oj godini ne napravim presedan i da prvi put negdje, ne daj Bože, odem na dnevnice ili na put u ime ovog parlamenta, što bi zaista u 13-oj godini imalo čak i simbolično urokljivo značenje. Eto, hvala vam lijepo. 8
Poslanik Izetbegović. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Izvinjavam se, gospodine Izetbegoviću, evo imamo repliku i na raspravu o dnevnom redu. Gospodine Raguž, izvolite.
Hvala lijepa. Ja mislim da ovaj argument da je gospodin Lagumdžija prvi put u 13 godina dobio mogućnost da predstavlja ovaj parlament, i da je to jedan od temeljnih razloga zašto on odbija ovo imenovanje od strane Kolegija i ovog doma, zaista ne stoji. Ja mislim da je najveća moguća čast dobiti povjerenje ovog parlamenta da se po tako važnoj točci kao što je lobiranje za takvu poziciju vlastite države u UN-u dovoljan razlog da ni jedan drugi argument ne može postojati, makar i da postoji, da se to odbije. Tako da mislim da to ne može proći u bosansko- hercegovačkoj javnosti. Hvala lijepo.
Evo imamo još jednu repliku. Gospodin Živković. Ja se izvinjavam.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Naime, želim da kažem da objašnjenje koje je gospodin Lagumdžija rekao, i to u dijelu koji se tiče da bi neko pomislio da je dio šestorke i da je to razlog zašto ne bi trebao da zastupa interes ovoga parlamenta i da radi u interesu BiH, mene je razočarao i sada mi je žao što sam ja bio taj koji sam predložio Kolegijumu, a Kolegijum to prihvatio.
Hvala lijepo. Evo konačno Izetbegović, rasprava o dnevnom redu.
Ok. Dakle, prije svega želim Vam dobro zdravlje i uspjeh u mandatu. Također, pridružujem se ovome što je rekao gospodin Živković. Nije profesor Lagumdžija milošću šestorke, niti je on dio šestorke, predložen da predstavlja BiH. Treba da brani interes BiH, a ne neku šestorku, pa mislim da bi mogao možda još razmisliti o tome što mu je ponuđeno, je li, da uradi najbolje za svoju zemlju, ako može. 9 Dajem prijedlog da se dnevni red dopuni sa tačkom dnevnog reda koja bi išla kao tačka 20., prije ‘Davanja saglasnosti za ratifikaciju’, odnosno negdje pred kraj dnevnog reda, a naziv bi bio te tačke dnevnog reda ‘Informacija predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH oko imenovanja direktora Direkcije za evropske integracije BiH’. Znamo svi kakva je važnost ove direkcije, znamo i probleme koji su. ___________?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim vas da svi koji imate prijedloge da ih i dostavite. Gospodine Lagumdžija, je li replika? Gospodin Lagumdžija, replika.
Gospodine predsjedavajući, prvo, moje imenovanje je bilo jednostrani akt, ja sa njim nisam bio upoznat. I moja zahvala ovom parlamentu je, također, jednostrani akt. Ja koristim priliku da se zahvalim gospodinu Živkoviću. Zaista nisam znao da ste Vi mene predložili, kao što nisam znao ništa o ovome. I moram priznati da sam prijatno iznenađen. Sad me niste iznenadili kad ste ovo rekli, ali ste me zaista prijatno iznenadili sve u svemu. I, gospodine Martine, ja zaista smatram kao i Vi da je ovo velika čast. Ima puno razloga, ja sam samo navodio neke, ali ključni razlog je taj što ovo treba da radi neko ko je u punom smislu i u punom kapacitetu sastavni dio vladajućih struktura, iz jednog jednostavnog razloga što treba djelovati kao koordiniran tim, a ja sam spreman i, ponavljam još jednom, da budem na raspolaganju svakome u kapacitetu poslanika, u kapacitetu Zlatka Lagumdžije, sa onim što imam iza sebe i sa svim komunikacijama koje imam na raspolaganju, ali mislim da nije uredu da u ovakvim okolnostima prihvatim ovo, zahvaljujući vam se još jedanput. 10 Dakle, ja vam samo predlažem da u okviru tačke dnevnog reda koju sam predložio da do tada vi izvršite imenovanje i pravo da vam kažem, gospodine Belkiću, činjenica da sam na ovaj način imenovan, a da nisam ni znao za to, ustvari je za mene najveći razlog da ovako nešto ne mogu prihvatiti, jer to govori u prilog tome da ovo nije ozbiljno shvaćeno, čim niko nije našao za shodno da mene obavijesti sedam dana nakon toga nego putem medija to saznam. To znači da je ovo neozbiljno urađeno, u suštini neozbiljno. Molim vas da onaj drugi koga imenujete da s njim postupate ne ozbiljnije nego jednostavno tako da ovo bude ozbiljno shvaćeno. ... Ovo je moj mali doprinos u ozbiljavanja ovog posla i spreman sam da pomognem u punom kapacitetu, kao što je rekao gospodin Izetbegović, je li, kao ne član ovoga čega on i ja teško da možemo biti zajedno članovi, sudeći po svemu što sam do sada čuo, a i ranije, je li.
Dobro, evo ja se nadam da smo o ovome završili. Ovo je stvar koja se ticala Kolegija i ove komisije, ali evo ja sam, imajući na umu da ste Vi i predložili tačku dnevnog reda, pustio da ide rasprava o ovome, iako ovo nije rasprava o dnevnom redu. Dakle, gospodin Erić.
Gospodo, predsjedavajući, pridružujem se čestitkama predsjedavajućem. Ja sam tražio da se izvještaj Predsjedništva da kao informacija i postavio sam pitanje, nisam ga dobio i predlažem da u ovaj prijedlog o izvještaju o Savjetu ministara da pridružimo i prijedlog da se dostavi izvještaj Predsjedništva zajedno i da to bude jedna tačka dnevnog reda na zajedničkoj sjednici, tj. kada bude izvještaj Predsjedništva i izvještaj Savjeta ministara, skupa. Hvala.
Gospodin Prodanović, replika ako sam dobro.
Gospodine predsjedavajući, najprije čestitam, kao i sve uvažene kolege, na poziciji koju obavljate. Želim vam svako dobro. Takođe zahvaljujem gospodinu Lozančiću koji je sjajno vodio ovaj prethodni saziv. Htio sam reći jednu repliku ... gospodinu Lagumdžiji.
Molim vas za malo pažnje. Zauzmite svoje mjesto, gospodine Ajanoviću.
Znate, gospodine Lagumdžija, Vi možete biti opozicija kao politička partija u ovom parlamentu i u ovoj zemlji, a odbiti da učestvujete u lobiranju za svoju zemlju za nestalnu članicu Savjeta bezbjednosti, nema nikakve veze sa opozicijom. Vaš argument da će Vas 11 percipirati neko da učestvujete u vlasti nema nikakve veze. Smatram da bi SDP, ova zemlja i građani značajno više dobili. Tako da lično smatram da je ovo jako pogrešan potez kojem ste Vi pribjegli, bez obzira da li ste obaviješteni ili niste. To je jedna rečenica koja podrazumijeva Vašu poziciju, Vašu poziciju kao čovjeka koji je jako informisan i koji bi mogao da utiče. No, to je Vaša odluka i vidjećemo kakve će ona efekte imati, govorim, kao Vaš politički potez.
Poslanik Nanić. Samo malo, je li replika, gospodine? Gospodine Naniću, izvinite. Gospodin Lagumdžija, replika.
Neću se više javljati. ... Ja izuzetno cijenim gospodina Prodanovića i upravo iz tih razloga želim samo da kažem da ne bih htio da ostane među nama nešto nerazjašnjeno. Gospodine Prodanoviću, ja nisam odbio da učestvujem u lobiranju za zemlju za ovako nešto važno, ali na ovaj način smatram da se to ne treba raditi. Ovaj moj gest bi trebao da uozbilji čitavu ovu stvar. I tako ću dalje pomoći mnogo više, radeći sve ono što bi uradio i da sam u ovom povjerenstvu i spreman sam da to sve radim, ali na ovaj način se to ne čini. I druga stvar, da budem vrlo jasan, ja jesam opozicija u ovoj vlasti ali nisam opozicija zemlji i molim Vas da to imate u vidu. Nikada to nisam bio i na ovaj način, čini mi se, da činim mnogo bolju stvar za zemlju, tako što pokušavam da ovo uozbiljim na način, ne da ja budem u tome nego da svi zajedno pristupimo ovome na pravi način. Ja ću svoj doprinos dati. I ovo Vam govorim samo zato što vas cijenim i što ne bih htio da među nama ostane bilo kakvo nerazumijevanje šta je ko htio da kaže. Hvala vam lijepo, gospodine predsjedavajući. Ne bih se više javljao i da imam poslovničko pravo.
Dvije replike su i bile. Poslanik Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Članovi Vijeća ministara, kolegice i kolege poslanici, evo, ja sam prije nove godine, dakle u decembru podnio zahtjev za uvrštavanje u 44. sjednicu, koja je danas, u dnevni red tačke koja nosi naslov ‘Rasprava o Izvještaju o napretku BiH za 2008. godinu’. S obzirom da mi nismo imali na Parlamentu raspravu o Izvještaju o napretku niti za 2007. godinu, da smo dobili Izvještaj za 2008. koji sadrži u sebi, svi znamo ono kakav je sadržaj, mislim da je taj sadržaj alarmantan i zahtijeva raspravu, evo u ovom domu. Ja mislim da je tu nepotrebno gubiti vrijeme objašnjavajući zbog čega je potrebno da Parlament raspravlja o njemu, 12 međutim evo ne vidim da ima u dnevnom redu. Ukoliko neko objašnjenje ima proceduralne prirode, prihvatit ću. Ukoliko ne, tražim da bude u ovom dnevnom redu ili da se stavi u proceduru i da što prije dođe na dnevni red.
Poslanik Kalabić.
Gospodine predsjedavajući, takođe želim da Vam zaželim puno uspjeha u radu i prije svega dobrog zdravlja a ja se nadam da uspjeha neće nedostajati. Ja želim, u ime Kluba SNSD-a, da kažem da mi imamo namjeru danas da radimo po ovom dnevnom redu koji je dogovoren s obzirom na vrlo važne tačke, pogotovo raspravu o Budžetu i da nismo spremni ovaj dnevni red proširivati jer mislimo da će on odvesti nas u nekom drugom pravcu. Zato ja predlažem da prije zaključenja rasprave o dnevnom redu ili napravimo pauzu ili konsultacije, bilo u Proširenom kolegiju, da vidimo, jer mi iz SNSD-a želimo da znamo danas ili ćemo raditi ili nećemo raditi.
Oprostite, jesam li Vas dobro shvatio, je li tražite pauzu?
Da.
Dakle, pauza. Koliko pauza?
15 minuta.
Pauza 15 minuta na zahtajev SNSD-a. Molim predsjednike klubova, odnosno Prošireni kolegij da dođu u salu gdje držimo sastanke. [[PAUZA]] Molim vas, zauzmite svoja mjesta, izgubili smo inače mnogo vremena. Gospodo poslanici, zauzmite svoja mjesta. 13 Gospodine Kalabiću, molim vas pažnje malo, zauzmite svoja mjesta. Izvolite, gospodine Kalabiću.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Pa evo, mislim da je imalo smisla ovo što smo radili u pauzi. Ja se nadam da će svi imati konstruktivan pristup u nastavku sjednice i da danas, s obzirom na zaista važne tačke na dnevnom redu, da stvorimo takvu situaciju da danas to radimo i da to završimo. Hvala vam.
Dobro, hvala. Evo, ja sam dužan na neki način i pojasniti ovo. Dakle, kada je riječ o inicijativama, odnosno prijedlozima za proširenje dnevnog reda današnje sjednice, stvari stoje ovako. Kada je riječ o prijedlogu gospodina Dolića, on je aktuelizirao dvije stvari, dakle informacija vezana za rješavanja oko gospodina Vukovića i, drugu stvar, informacija vezana za liberalizaciju viznog režima u BiH. Nažalost, tu ima nekih tehničkih problema kad je riječ o ovoj drugoj stvari. Ja se nadam da smo se razjasnili i mi ćemo učiniti sve što je do nas da se to aktuelizira, a kad je riječ o ovom zahtjevu, gospodin Dolić ostaje kod toga da se Dom izjasni o prijedlogu, kad je riječ o njegovom zahtjevu. Gospodin Bećirović je tražio da se uvrsti tačka dnevnog reda 'Izvještaj o radu Vijeća ministara', još ranije on je to inicirao. Ja ga izvještavam da je Kolegij pismeno tražio itd., i da ostaje još na nama da, da tako kažem, pritisnemo Vijeće ministara da ovu svoju zakonsku obavezu i odnos prema Skupštini iskaže dostavljajući ovdje 'Izvještaj o radu'. Dakle, ovdje sjede i članovi Vijeća ministara, ja se nadam da oni registruju ovo o čemu mi govorimo i da će dati doprinos da ovaj dom dobije što je prije moguće 'Izvještaj o radu Vijeća ministara'. Kad je riječ o prijedlogu da on bude razmatran na narednoj plenarnoj sjednici, dakle koju smo zakazali za srijedu, nije realno da ga imamo iz prostog razloga što smo mi sa Kolegijem Doma naroda utvrdili dnevni red i nije realno očekivati da mi možemo ova dva-tri dana dobiti ovaj izvještaj. Mi možemo se potruditi da što je moguće prije, i obaveza nam jeste. Vjeruj mi, gospodine Bećiroviću, da će Kolegij sve uraditi da to ima što je moguće prije na dnevnom redu. Kada je riječ o zahtjevu gospodina Huskića, gospodin Huskić se nije izjašnjavao da li povlači ovaj zahtjev i o tome ćemo glasati. Evo, on mene obavještava da ne povlači, o tome ćemo glasati, ali se iskreno nadam da znamo šta želimo postići raspravom o ovom izvještaju kojeg mi imamo. Gospodin Lagumdžija je također predložio, u okviru rasprave za njegov angažman itd., predložio je tačku dnevnog reda koju je formulirao kao 'Informacija o aktivnostima vezanim za prijem BiH u nestalno članstvo BiH u Vijeću sigurnosti 2010.–2011., sa prijedlogom daljih mjera'. Pretpostavljam da gospodin Lagumdžija ostaje pri ovom svom prijedlogu. Materijala 14 naravno nemamo, ali gospodin Lagumdžija ostaje pri svom prijedlogu da se Dom izjasni. Insistirate li da se danas izjašnjavamo?
nije uključen mikrofon
Dobro, hvala. Dalje imamo, gospodin Erić je također tražio da se uz izvještaj o radu Vijeća ministara razmatra izvještaj o radu Predsjedništva. Koliko ja znam i ustavna i poslovnička obaveza Predsjedništva jeste da ovom domu podnosi finansijski izvještaj, a ne izvještaj o radu, tako da mi možemo samo u skladu sa Poslovnikom i sa Ustavom realizirati obaveze Predsjedništva prema ovom parlamentu. Mi ćemo sravniti da li smo imali; mi smo imali Finansijski izvještaj Predsjedništva.
Usvojili smo tačku dnevnog reda i raspravu vodili i dostavili Predsjedništvu.
I dostavili Predsjedništvu. Dakle, to će biti aktuelizirano. I na kraju kada je riječ o zahtjevu gospodina Nanića, mi smo ovaj Izvještaj o napretku BiH za 2008. godinu već dostavili Komisiji za evropske integracije da pribavimo mišljenje. Kada Komisija završi svoj dio posla, mi ćemo uvrstiti ovo kao tačku dnevnog reda. Dakle, a kada je riječ o prijedlogu tačke dnevnog reda Kluba poslanika SDA, u ovim konsultacijama, uvažavajući da je potrebno pripremiti odgovarajući materijal itd., dogovoreno je da se ova tačka dnevnog reda razmatra na narednoj sjednici uz pretpostavku da od Vijeća ministara dobijemo potrebne informacije. Da zaključim, praktično, mi sada se izjašnjavamo o tri prijedloga. Dakle, prijedlog gospodina Dolića, prijedlog gospodina Huskića i prijedlog gospodina Lagumdžije. Ja se nadam
Lagumdžija ne.
Ne, ne, izvinjavam se, gospodin Lagumdžija se složio za narednu sjednicu. Izvoli, Zlatko. 15
Ja sam se, gospodine predsjedavajući, složio za narednu sjednicu, ukoliko vi u Kolegiju smatrate i imate među vama saglasnost da se za narednu sjednicu ovo kandidira i da se traži od Vijeća ministara. Ukoliko to, ... ukoliko među vama nema saglasnosti ...
Moramo pribaviti, moramo pribaviti materijale. Mi smo dobili već neki Program rada itd., ali očigledno je da nam treba još materijala vezanih za aktivnosti koje su do sad vođene i na koji način se vode.
Ja sam saglasan ukoliko među vama postoji saglasnost.
Pa pazi, kad je riječ o odnosima u Kolegiju, mi uvijek nađemo rješenje i nije problem oko toga, budi siguran. I kad smo tebe predlagali, imali smo puni konsenzus.
Vjerujem da ćete i bez mene imati.
Naravno, naravno. Ali, evo da se mi sada vratimo. Dakle, imamo prijedlog gospodina Rifata Dolića za koji smo dobili neke materijale već. Dakle, radi se o tački dnevnog reda 'Informacija Vijeća ministara BiH o hapšenju Vjekoslava Vukovića, pomoćnika ministra sigurnosti BIH, i poduzetim aktivnostima nakon tog događaja'. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! Sa 22 glasa „za“, 18 Federacija, četiri RS, ima opštu većinu, nema entitetsku. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Evo, imamo intervenciju kad je riječ o tehničkom aspektu glasanja. Molim vas da ponovimo glasanje. Pripremite se za glasanje. Molim vas glasajte sada. 16 Uz 22 glasa „za“, 20 iz Federacije, dva iz RS-a, ovaj prijedlog nije dobio entitetsku podršku. Usaglašavanje. Nema saglasnosti. Glasamo u drugom krugu. Molim vas, svi glasamo naravno, molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! 21 „za“. Prijedlog je prošao jer nema 10 glasova „protiv“ iz RS-a, niti dvije trećine glasova „protiv“ iz Federcije. Konstatiram da je ovaj zahtjev gospodina Rifata Dolića za uvrštavanje ove tačke dnevnog reda na današnjoj sjednici prihvaćen. Ostaje nam samo da situiramo ovaj zahtjev u dnevni red. Dakle, ja predlažem 22. tačka dnevnog reda. Nadam se da se slažete. Dakle 22. tačka dnevnog reda, nova tačka dnevnog reda. Idemo dalje.
nije uključen mikrofon
21. Dolić, izvinjavam se.
21. iza Informacije.
Uredu je, Bećiroviću, dakle 21. Gospodin Huskić predlaže skidanje tačke 16. Imenovanje predsjednika, zamjenika i članova Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana kao nezavisnih tijela policijske strukture BiH (prijedlog Ad hoc Zajedničke komisije za provođenje procedure imenovanja Nezavisnog odbora i Odbora za žalbe građana). Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Evo imam intervenciju. Molim vas pažnje malo. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! 17 Sa 26 glasova „za“, sa dovoljnom entitetskom većinom, prihvaćen je prijedlog gospodina Huskića i tačka 16. je skinuta sa dnevnog reda i praktično ja više nemam oficijelnih prijedloga. I, dozvolite mi da sada konstatiram dnevni red 44. sjednice Predstavničkog doma. Branka, molim te malo me prati samo.
Rifata Dolića.
Ne, ne, ovaj zaključak o imenovanju Istražne komisije.
Istražna komisija je prošla, to je 16. Sada nam je Dolić.
Ja se izvinjavam. Dakle: 20. Informacija Vijeća ministara BiH o hapšenju Vjekoslava Vukovića, pomoćnika ministra sigurnosti BiH, i poduzetim aktivnostima nakon tog događaja – predlagač: Rifat Dolić; 21.Davanje saglasnosti za ratifikaciju, pa kako slijedi: a) Sporazuma o saradnji u oblasti turizma između Vijeća ministara BiH i Hašemitske Kraljevine Jordan, b) Sporazuma o grantu Globalnog fonda za okoliš između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj kao Agencije za realizaciju sredstava Globalnog fonda za okoliš – Projekt upravljanja Neretvom i Trebišnjicom, c) Evropske konvencije o zaštiti arheološke baštine (revidirana) iz 1992. godine, d) Konvencije o zaštiti podvodne kulturne baštine, Pariz, 2. novembra 2001., e) Međunarodne konvencije protiv dopinga u sportu, Pariz, 19. oktobra 2005., f) Okvirne konvencije Vijeća Evrope o vrijednosti kulturne baštine za društvo, Pariz, 27. oktobra 2005. godine. 19 Dakle, to bi bio dnevni red današnje 44. sjednice. Evo, molim vas samo još jedanput da provjerimo. Dakle, imamo to sve. Dobro, ja se izvinjavam, bile su promjene, tumbanje i td., pa smo morali u hodu to sravnjavati. Dakle, možemo početi raditi po dnevnom redu. Idemo na tačku 1. Ad. 1. Usvajanje zapisnika sa 42. i 43. sjednice Predstavničkog doma Zapisnike ste dobili. Raspravu možemo voditi o oba zapisnika istovremeno, a izjasnit se pojedinačno o svakom od ova dva zapisnika. Izvolite. Ima li primjedbi na zapisnike sa 42. i 43. sjednice. Nema. Zaključujem raspravu. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje. Prvo se izjašnjavamo o zapisniku.
Ne, ne.
Izvinjavam se, izvinjavam se to ćemo na kraju sjednice. Idemo na tačku 2. Ad. 2. Poslanička pitanja i odgovori Od prošle sjednice do ove sjednice odgovore na pitanja su dobili poslanici: Sadik Bahtić, Denis Bećirović i Momčilo Novaković od Vijeća ministara, na pitanja postavljena na 35. sjednici; Šemsudin Mehmedović od Vijeća ministara, na postavljena pitanja na 36. sjednici; Sadik Bahtić od Vijeća ministara, na pitanje postavljeno na 38. sjednici; Martin Raguž od Vijeća ministara, na pitanja postavljena na 39. sjednici; Azra Alajbegović i Denis Bećirović od Zajedničke službe Parlamentarne skupštine BiH, na pitanja postavljena na 40. sjednici; Jozo Križanović od Zajedničke službe Parlamentarne skupštine, na pitanje postavljeno na 41. sjednici; Sadik Bahtić od Upravnog odbora RTV BiH, na zahtjev postavljen na 42. sjednici i Rifat Dolić od Ministarstva sigurnosti, na pitanja postavljena na 42. sjednici. To su odgovori koje smo mi ovdje evidentirali kao pristigle i otvaram mogućnost onima koji su dobili odgovore za komentar. Molim vas da se prijavite. Dakle, imamo gospodina Bahtića i gospodina Raguža. 20 Izvolite, gospodine Bahtić.
Zahvaljujem, uvaženi predsjedavajući. Ja sam dobio više odgovora na poslanička pitanja. Danas bih komentarisao odgovor na moje poslaničko pitanje koje se odnosi na Upravni odbor RTV BiH, koji je na svojoj 35. sjednici, kako su pojedini mediji objavili, omalovažavao i ismijavao zaključke ovog parlamenta. Umjesto odgovora Upravnog odbora ja sam dobio, i zahvaljujem se Upravnom odboru, komplet zapisnik sa te sjednice iz kojeg se vidi da su pojedini članovi Upravnog odbora stvarno ismijavali ovaj dom, zaključke ovog doma, i u svom istupanju se stavljaju iznad ovog doma. Predsjednik Upravnog odbora Deretić je podsjetio na ove zaključke i kazao da naša odgovornost prema Parlamentu i javnosti obavezuje nas da ove zaključke prihvatimo s najvišom odgovornošću na uvodno izlaganje. Marija Putica je odmah predložila i kazala da su za nju ovi zaključci kontradiktorni jedni s drugima i da su zaključci takvi da Upravni odbor ne može u ovom trenutku o njima zauzeti stav i zbog toga kao predlaže da se pričeka stav zaključka Doma naroda. Isto, Nada Milošević je ocijenila da u zaključku ima zbunjujućih stvari i postavlja se kao pitanje da li nas ovi zaključci obavezuju ili ne. A mi znamo koje smo usvojili zaključke. Zbog izuzetno teške i ekonomske i političke i svake situacije u RTV, predložili smo zaključke da se to prevaziđe i da se uradi konsolidacija i tako svašta nešta. Jedini član Upravnog odbora Ahmed Žilić je zastupao stav da se decidno raspravlja o zaključcima, jer se očito iz diskusija na Upravnom odboru vidi da je u pitanju ponižavanje Parlamenta i zaključaka ovog parlamenta. Predsjednik Upravnog dobora je kazao da su oni u skladu sa članom 25. samostalni i obavljaju svoje funkcije, a ne primaju upute organa koji ih je imenovao. Kaže, znamo mi dobro kome smo mi odgovorni. Ovo nije miješanje u njihov rad. Međutim, oni su dužni, pošto ih je imenovao ovaj parlament, dužni su da provode odluke ovog parlamenta, a zna se u cilju prevazilaženja situacije. Palo je tu niz teških optužbi na račun Parlamenta, na račun zaključaka. Također je u diskusiji jedan kazao: 'Mi treba da se pokunjimo pred zaključcima nekih političara'. Kao ispada sad da Parlament je političar, politika i njima donosi neke zaključke. E, ako bi ušli u to čiju oni tamo provode politiku, onda bi malo bilo to drugačije. I kaže da ne mogu prihvatiti zaključke koji optužuju bez ikakvih argumenata. Ono, niko ga ne optužuje, ono su samo zaključci da se dovede stanje u BH RTV, sasvim normalno stanje. To nam je svima cilj ovdje i ovi su zaključci dobro usaglašeni, svi na Komisiji i ovdje na Domu. I tako, da ne čitam svašta nešto, iz ovog zapisnika ko ga je dobio vidi se da Upravni odbor ide po svom, radi po svom, da njih ne obavezuju zaključci ovog parlamenta. Dokle će? To je do nas. Što se mene tiče, ja sam postavio, moji su neki zaključci i usvojeni. Ja mislim da odgovornost Upravnog odbora itekako je na sadašnju situaciju u RTV, jel' bukvalno, evo proći 21 će još jedna godina dana, ništa neće uraditi. Samo će se prepucavati, isplanirati svoju odgovornost na ovaj parlament. Toliko, hvala.
Za komentar se prijavio gospodin Raguž. Ima li još neko za komentar? Hvala. Nema. Izvolite, gospodine Raguž.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju. Znači, na 39. sjednici ovog doma postavio sam pitanje Vijeću ministara vezano za zaključke oba doma ovog parlamenta od 4. 4. 2007. godine, gdje se tražilo od Vijeća ministara da podnese ovom domu i Parlamentu prijedlog rasporeda sjedišta državnih agencija i institucija prema planu njihovog budućeg osnivanja koji do tada nije bio dostavljen i u odgovoru koji je meni dostavljen, ja želim ovdje reći, dat je samo djelomičan odgovor, i to je moj komentar na ovaj odgovor Vijeća ministara, jer u ovom pitanju koje sam ja postavio nije traženo samo da se da formalni pregled gdje su smještene institucije BiH nego da se da prijedlog od strane Vijeća ministara kako će izgledati smještaj i raspored smještaja državnih agencija i institucija koje se po Akcijskom planu moraju formirati, a također nije dat pregled gdje su smještene te institucije, da li u prostoru koji je zakljupljen, da li u vlasništvu BiH. Dodatno ćemo pismeno uputiti taj zahtjev da se ovo pitanje elaborira, jer smatram da je važno i zbog institucija BiH i javnosti. Da vidimo u kojoj mjeri je moguće postići financijske učinke da se institucije BiH smještaju u prostor koji će osigurati BiH, a ne u zakljupljene prostore. Ja mislim da se tu mogu ogromni učinci napraviti ako se napravi jedna pametna strategija takvog rasporeda i smještaja.
Molim vas, gospodine Prodanoviću, gospodine Vrankiću, molim vas. Izvolite, gospodine Raguž.
I nije dovoljno navesti pregled institucija koje su osnovane, a čije sjedište nije definirano kao što je ovdje u ovom odgovoru dato, nego treba doći prijedlog od Vijeća ministara, prijedlog rasporeda sjedišta tih institucija.
Hvala. Na ovaj način smo zaključili komentare na dobijene odgovore. Otvaram, dakle, proces postavljanja novih pitanja. Kod mene je prijavljeno, molim vas samo da vas informišem, dakle Sadik Ahmetović, Ekrem Ajanović, Husein Nanić, Šefik 22 Džaferović, Selim Bešlagić, Denis Bećirović, Rifat Dolić, Drago Kalabić, Mirko Okolić, Momčilo Novaković i Sead Jamakosmanović. Idemo dakle redom, Sadik Ahmetović.
Poštovani predsjedavajući,
Evo, uskočio je i Salko Sokolović u produžetku.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovani članovi Vijeća ministara! Moje pitanje ... postavljam Ministarstvu vanjskih poslova i Predsjedništvu BiH. 'Šta će se poduzeti ... u vezi izjava i stavova predstavnika RS-a u Jerusalemu, gospodina Rija Livnija? Obrazloženje je da smo svjedoci ovih dana da gospodin Livni izlazi iz Ustava BiH. Znajući ko vodi vanjsku politiku i ko predstavlja BiH, dakle, njegovi istupi su kontraproduktivni i rogobatni u najmanju ruku za BiH i nanose joj veliku štetu. Dakle, samo jedan od njegovih istupa glasi 'BiH ne vidim kao državu' i, da ne elaboriram dalje, od njegovih inicijativa i nastojanja da se ova zemlja podijeli. Hvala lijepo.
Husein Nanić.
Zahvaljujem se predsjedavajućem. Evo, i danas bih htio postaviti dva poslanička pitanja. Prvo od njih je ministru Ministarstva za vanjske poslove BiH. Radi se o sljedećem. U odgovoru na jedno od postavljenih pitanja, Ministarstvo vanjskih poslova je dostavilo podatak da u svijetu boravi i živi preko 1,3 miliona građana BiH. Uz dvije činjenice koje ću sada navesti želim kroz to doći i do pitanja koje želim dobiti od Ministarstva. Radi se o sljedećem. Na posljednjim održanim lokalnim izborima, mi smo izmijenili Izborni zakon i omogućili glasanje našim građanima u DKP-ima. Za glasanje se prijavilo ukupno 223 građana. I zbog malog broja prijava, odustalo se od tog instituta glasanja. Ukupan broj primljenih prijava za glasanje putem pošte je 41.689 prijava. Od toga je 23% bilo nevažećih prijava, što je vrlo simptomatično. Prostom računicom iz prethodnog slijedi da je iz dijaspore uputilo zahtjev za glasanje 3% do 5% naših građana. Postavlja se pitanje: 'Koji je stvarni broj naših građana u dijaspori sa pravom glasa? Šta je uzrok ovako malog odziva na glasanje, te na koji način je moguće doći do tih podataka? 23 Zbog tog postavljam pitanje ministru, vjerujem da neće se i stati na ovom samo, da će biti potrebni još određeni drugi podaci. 'Koliki je broj bosanskohercegovačkih pasoša izdato našim građanima u svim DKP-ima? Znači, u sve i jednom DKP-u gdje ima BiH. Drugo je pitanje ministru Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Radi se o sljedećem: da je Privremenim Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju, tačnije članom 71. stav (4) Sporazuma utvrđena obaveza BiH da ustanovi samo jedno operativno neovisno tijelo koje će imati, između ostalog, ovlasti da odobrava programe državne pomoći ili potpore, i to isključivo na nivou BiH, uz napomenu da u svim državama u okruženju i članicama EU državne potpore su u nadležnosti jednog tijela i na nacionalnom, dakle državnom nivou. Iako je Ministarstvo uspostavilo radnu grupu za izradu zakona u sistemu državnih potpora još u novembru 2006. godine, dakle radi već više od dvije godine, ista nije utvrdila tekst tog nacrta zakona. Istovremeno, Vlada RS-a je prošlog mjeseca utvrdila Nacrt zakona o državnoj pomoći, čime se ruši jedinstveni ekonomski prostor u BiH. Šalje negativne poruke Evropskoj komisiji i mogu se ocijeniti kao nepoštivanje međunarodnih obaveza preuzetih od strane BiH, što može imati određene posljedice na kredibilitet i stvarnu mogućnost državnih institucija da ispunjavaju preuzete obaveze. Zbog toga pitam ministra sljedeće: 'Šta će poduzeti da se navedene aktivnosti jednog od entiteta zaustavi i da se preventivno djeluje na moguće nastajanje sličnih problema u drugim oblastima koje proizilaze iz obaveza po Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju, jer je izrada ovog zakona samo jedna od obaveza iz Sporazuma.
Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući Berize Belkiću, želim Vam dobro zdravlje, prije svega, i uspješno obavljanje ove funkcije predsjedavajućeg u narednih osam mjeseci. Vama, gospodine Lozančiću, hvala na uspješnom vođenju ovog doma u proteklih osam mjeseci. Moje pitanje je Predsjedništvu BiH, a ono glasi: 'Zbog čega do sada nije i kada će biti imenovan ambasador BiH u Republici Turskoj?' Sada je stanje takvo da je postojećem ambasadoru istekao mandat, on je zbog toga u BiH ... Misiju vodi otpravnik poslova. BiH i Republika Turska imaju izvanredne prijateljske odnose i ja mislim da je nedopustiv vakum u diplomatskoj misiji BiH na najvišem nivou predstavljanja. I zbog toga tražim odgovor od Predsjedništva BiH. Toliko, hvala vam.
Selim Bešlagić. 24
Poštovani predsjedniče, poštovane koleginice i kolege, Vi dobro znate da sam ja, ali i neki drugi poslanici ovoga doma još prije nešto više od godinu dana postavili pitanje vezano za sudbinu „Tuzlanske kolone“. Činili smo to, ne zbog toga da se vrši bilo kakav pritisak na istražne radnje, naprotiv, apelovali smo na ubrzano otklanjanje svih dilema u vezi sa ovim događajem iz ratne prošlosti. Tužilaštvo BiH je svojom naredbom od 15. maja 2007. godine, dakle prije godinu i devet mjeseci, pokrenulo istražne radnje protiv devet lica za koje je neko procijenio da imaju odgovornost u vezi sa incidentom na Brčanskoj Malti od 15. maja '92. godine. Svi koji su bili predmetom istrage uredno su se odazvali pozivu Tužilaštva i ja sam to učinio, kao i u slučaju kada sam u Sudu BiH bio priveden po potjernici Interpola koje je raspisao Beograd. Nisam se pozivao ni na kakav imunitet, jer sam i tada i danas smatrao da kao odgovoran čovjek i poslanik ovoga doma moram pružiti punu saradnju pravosudnim organima i njihovim nastojanjima da se spozna puna istina o događaju na Brčanskoj Malti i utvrdi ko je za to odgovoran. Dozvolite, ipak, jer 19 mjeseci je suviše dug period o kome svi ljudi koji su bili predmetom istrage sa nestrpljenjem očekuju njen završetak. Moje pitanje je: 'Šta je sa istražnim radnjama u predmetu Brčanska Malta? Dokle se stiglo u istragama koje vodi Tužilaštvo BiH?' Odgovor tražim u pisanoj formi. I da kažem i da se postavljanje ovoga pitanja ne bi shvatilo pogrešno, još jednom ponavljam, Selim Bešlagić je na dispoziciji svim pravosudnim organima BiH i pripada onima koji smatraju da pravosudni organi konačno moraju staviti tačku na Brčansku Maltu. Ako je neko odgovoran, makar to bio i ja, neka odgovara, ali nije u redu da se dugotrajno vođenje istrage pretvara u neku vrstu psihološkog pritiska.
Denis Bećirović.
Uvaženi predsjedavajući, ja koristim ovdje i priliku da pošto je prisutan i ministar finansija, a s obzirom da se u štampi dosta toga objavilo o sljedećoj problematici, da dobijemo odgovor na samoj sjednici. Dakle, postavljam sljedeća pitanja ministru finansija: 'Da li je tačno da je predsjedavajući Vijeća ministara BiH, gospodin Špirić, u vremenu teške ekonomske krize koja zahvata i BiH u posljednjih 60 dana kupio novi skupocjeni auto, kako štampa piše, marke „Audi“? Ako jeste, uz to pitam kolika je tačna cijena tog auta i da li je pri kupovini ovog auta poštovan Zakon o javnim nabavkama?' Dakle, to usmeno sada pitam ministra finansija, a pored toga postavljam dva pitanja: 'Koje zaključke i inicijative Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH od januara 2007. do januara 2009. godine nije realiziralo Vijeće ministara BiH i koji su razlozi da ti zaključci i inicijative Predstavničkog doma do sada nisu realizirani?' 25 Ovo pitanje postavljam i Vijeću ministara ali i Kolegiju Predstavničkog doma koji vjerovatno ima pregled ovih zaključaka i inicijativa. I posljednje pitanje: 'Zašto Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH nema na dnevnom redu u januaru 2009. godine program rada: a) Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za 2009. godinu i b) Vijeća ministara BiH za 2009. godinu?' Smatram lično da bi bilo sasvim logično, kao što rade svi parlamenti i na nižim nivoima i u susjedstvu, da u januaru mjesecu, ako već ne možemo i prije januara mjeseca, da imamo program rada transparentan, jasan, koji ćemo ovdje usvojiti i koji ćemo pratiti i realizirati u toku godine. Ovo pitanje pod a) ... naravno, postavljam Kolegiju, a pod b) Vijeću ministara koje se odnosi na program rada Vijeća ministara, a koji svakako treba biti dostavljen i Predstavničkom domu. Pitanja naravno dostavljam i u pisanoj formi.
Rifat Dolić. Naravno, ministre Vrankić, ako nakon postavljenih poslaničkih pitanja, budite spremni da odgovorite. Rifat Dolić.
Hvala lijepa. Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja danas imam dva poslanička pitanja. Prvo pitanje je pitanje resornom ministru u Vijeću ministara BiH: 'Kada će diplomatska i konzularna predstavništva BiH u svijetu biti osposobljena za elektronsko određivanje jedinstvenog matičnog broja građana i koji su razlozi za sadašnja čekanja na isto, koja se kreću čak i preko šest mjeseci od podnošenja zahtjeva u diplomatsko-konzularnom predstavništvu u inostranstvu?' Puno je naših građana u dijaspori koji u posljednje vrijeme postavljaju ovakva pitanja i koji kada se suoče sa dugim čekanjem da dobiju matični broj radije odustaju od podizanja dokumenata i putnih isprava kojima žele dokazivati svoje bh. državljanstvo. Mislim da je i ovo još jedan u nizu autogolova koje sami sebi dajemo u nastojanju da naše građane u dijaspori čvršće vežemo za njihovu domovinu i državu BiH. Prije nekoliko dana o ovom pitanju je pisao nešto članak u listu „Oslobođenje“, ali je i dalje ostalo puno otvorenih pitanje oko tog problema koja traže zvanične odgovore i obrazloženja institucija u BiH. Bio bih zahvalan resornom ministarstvu na zvaničnom odgovoru na ovo pitanje i naravno na poduzimanju potrebnih mjera za racionalno i odgovorno rješavanje ovog problema. Drugo pitanje je pitanje resornom ministru civilnih poslova u Vijeću ministara BiH: 26 'Šta možete poduzeti u svrhu ažurnijeg i odgovornijeg odnosa Kantonalnog zavoda PIO u Bihaću u pravcu brže obrade i upućivanja zahtjeva za penzionisanje koje naši građani preko ovog zavoda i ureda u Bihaću podnose prema PIO-u Republike Slovenije?' Sa velikim strpljenjem, rekao bih, građani BiH su teško dočekali potpisivanje ovog bilateralnog Sporazuma o socijalnom i zdravstvenom osiguranju između Bosne i Hercegovine i Republike Slovenije i sada se, nažalost, često postavlja problem da nadležni zavod i PIO sporo i često i neodgovorno obrađuju zahtjeve za penzionisanje koji građani upućuju prema institucijama PIO u Sloveniji po sticanju potrebnih uslova. U posljednji mjesec dana obratio mi se nekoliko građana iz USK sa zahtjevom da pomognem da njihov zahtjeva za penzionisanje konačno krene od Bihaća prema Sloveniji. Preko nekih privatnih kanala provjerio sam i uvjerio se da takvi zahtjevi u Zavodu PIO u Bihaću znaju čekati mjesecima, pa čak se i izgubiti u ladicama tamošnjih službenika. To je ne samo neodgovorno i neprofesionalno već takvo ponašanje direktno nanosi i materijalnu štetu građanima u ostvarivanju njihovih stečenih prava u Sloveniji, jer je ostvarivanje ovih prava vezano za datum podnošenja zahtjeva. Bilo bi korisno da se na ovakve primjedbe građana skrene pažnja odgovornim u oba entitetska zavoda PIO u BiH. Hvala lijepo.
Drago Kalabić.
Predsjedavajući, s obzirom na, istina neprovjerene, informacije koje sam dobio da je Tužilaštvo BiH zatražilo određena dokumenta iz Vijeća ministara kao što su stenogrami i sl., ja postavljam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara i ako je moguće što prije da dobijem odgovor, po mogućnosti danas. 'Da li je to Vijeće ministara BiH pod istragom Tužilaštva BiH, zašto i iz kojih razloga? I uvažavajući činjenicu da se radi o jednoj od najznačajnijih institucija u BiH, molio bih hitan odgovor.'
Mirko Okolić.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, poštovani članovi Saveta ministara, međunarodne zajednice, nevladinih organizacija, predstavnici sredstava informisanja, dragi gosti! Evo, ja želim da postavim jedno poslaničko pitanje na jednu veoma osjetljivu temu, a to je problem izbjeglica i povratnika i ono glasi ovako: 'Kao i mnogi drugi i ja sam kao poslanik dobio dopis od gospodina Boriše Gavrilovića. U njemu se navodi da njegovi roditelji Jevto i Rajka Gavrilović koji su preko 15 godina u statusu izbjeglice ne mogu da uđu u posjed svog navodno vraćenog stana. S obzirom da se radi o izbjegličkoj populaciji kojoj svi treba da pomognu, a nikako da opstruišu njihova prava, od Savjeta ministara BiH tražim da putem 27 nadležnih institucija u BiH i Federacije BiH utvrde zašto ima opstrukcija kod vraćanja imovine porodici Gavrilović?' U prilogu dostavljam potrebne dopise i presudu kojom je vraćen stan porodici Gavrilović. Hvala lijepo.
Momčilo Novaković.
Evo, ja ću, uvažene kolege, takođe postaviti jedno pitanje. Vrlo kratko ću naravno obrazloženje. S obzirom da u posljedenje vrijeme kroz različite medije imamo niz različitih informacija, a vezane su za nabavke putničkih automobila u Savjetu ministara, i zbog toga ja postavljam sljedeće poslaničko pitanje: 'Koliko putničkih auta je nabavljeno u 2008. godini za potrebe predsjedavajućeg i ministarstava Savjeta ministara? Koja auta, od kog dobavljača, po kojim cijenama i po kojim uslovima plaćanja? Informaciju dostaviti pojedinačno po korisnicima. Takođe, tražim i odgovor: 'Da li su za sve navedene nabavke raspisivani javni tenderi, u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama?' Hvala.
Sead Jamakosmanović.
Poštovani predsjedavajući, ja ću postaviti jedno pitanje dvjema institucijama BiH, dakle pitanje za ministra vanjskih poslova i za Predsjedništvo BiH. Moje pitanje se odnosi na djelovanje naših ambasada u inostranstvu. Dakle, prema zvaničnim informacijama u Holandiji boravi preko 25 hiljada građana BiH u Hagu, dakle glavnom gradu. U Hagu postoji naša Ambasada BiH sa svim pratećim ansamblom koji joj omogućava efikasan rad. Iako sve postoji, 25 hiljada građana je upućeno na konzularnog službenika koji u Hag dolazi iz Brisela, dakle iz Belgije, jednom sedmično. Pitam Predsjedništvo BiH: 'Da li zna za ovakav način rada i da li ga odobrava?' A ministra vanjskih poslova pitam: 'Ko je dozvolio ovakav luksuz, neodgovorno ponašanje prema tolikom broju naših građana u inostranstvu, zašto se to ne promijeni i, naravno, kad će se to promijeniti, jer ovo nema smisla?' Hvala lijepo.
Branko Dokić. 28
Gospodine predsjedavajući, moje pitanje je upućeno Savjetu ministara, a ujedno i ministru inostranih poslova gospodinu Alkalaju. Naime, posljednjih desetak dana ja bih rekao da je napravljena jedna vrsta diplomatskog, pa možda nije pretjerana riječ ako kažem, i skandala koje se dešava sa građanima Ruske Federacije. Mnogi od njih su naime vraćeni sa granice BiH, jer je nenajavljeno donesena nekakva odluka o uvođenju viza ruskim građanima. Očigledno je na osnovu svih ovih informacija iz medija da je ta odluka donesena, ali je veoma kontradiktorna činjenica da ministar Alkalaj ne zna za takvu odluku i tvrdi da nije donesena takva odluka, a ja još jednom ponavljam da odluka postoji; čak i medijima daje takve izjave da je mogao biti vraćen građanin Ruske Federacije ako mu je bio neispravan pasoš, a ne zato što mu je bila potrebna viza. Njegov pomoćnik po ovim pitanjima daje izjavu da je moguća neka štamparska greška, da je došlo do ovoga. U svakom slučaju, ne ulazeći u ove detalje je li štamparska greška, je li namjera, kakva je namjera, vrlo je nediplomatski da se to uradi bez ikakve najave, bez ikakvih obrazloženja. I ako je greška, onda bi bilo dobro da Ministarstvo inostranih poslova i Savjet ministara što prije ispravi svoju grešku. U svakom slučaju, moje pitanje jeste: 'Kako je došlo do toga, zbog čega je stvorena cijela ova atmosfera oko ovog pitanja u posljednjih desetak dana?' Hvala vam lijepo.
Vinko Zorić.
Ja imam pitanje Vijeću ministara: 'Koliko je i kako su potrošena sredstva za povratak u 2008. godini? Da li su sredstva bila dovoljna? Koliko je bilo zahtjeva opravdanih i eventualno neopravdanih i koliko ih je riješeno djelomično ili potpuno?' Također, želim odgovor na pitanje: 'Kakve su procjene za 2009. godinu po istom pitanju?'
Slavko Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi gosti, predstavnici nevladinih organizacija, novinari, članovi Savjeta ministara, kolege i kolegice poslanici! Uzeću samo kao šlagort ovaj slučaj gospodina Vukovića i ništa više. O meritumu stvari neću da govorim, krivica, ovo, ono, ništa me ne interesuje. Ali jedna informacija koja je u novinama bila, kažem, koristi mi kao šlagort da je gospodin otišao sa službenim vozilom u drugu 29 zemlju. Ja sam na 2. sjednici ovog parlamenta postavio pitanje da mi se dostave svi podaci o privilegijama u svim institucijama BiH – korištenje mobilnih telefona, razne komisije, vozila – i dobio sam jedan dio oko mobilnih telefona, komisija, i to je Savjet ministara dobro uradio. Sad obnavljam poslaničko pitanje, da mi se dostavi spisak po kojoj odluci (zaista ne želim nikog da vrijeđam) državni službenici, pomoćnici ministra, savjetnici, pa čak sekretarice, stručni saradnici, ne znam sve tamo kategorije, ko to koristi vozila i zbog čega i kolika je tu potrošnja goriva? Evo mi ćemo imati tačku o Budžetu i gledali smo da namaknemo sredstva sa ove ili one stavke da prebacimo tamo, vamo, da se izborimo, da imamo Budžet, a da niko živ ne pita, zaista, kako je moguće da mi, evo, državni poslanici nemamo vozila i ne trebamo da imamo o trošku države, koristimo privatna, kako je onda moguće da jedna kategorija ljudi koji su državni službenici koriste vozila ove zemlje? I ja mislim, moje procjene govore da se radi o nekoliko stotina vozila. Znate li kakve su to uštede i sramota je bilo jednu informaciju koju sam dobio ranije kao odgovor, da je jedno vozilo od bivšeg ministra na sto kilometara trošilo 28,5 litara nafte. Pa sam ja pitao je li ona vozila pragu, tenk, šta se tamo vozilo? Dokle će biti ovaj javašluk u ovoj zemlji?
Ja imam još prijavljenog Salku Sokolovića i pozivam gospodina Sokolovića. Na ovaj način zaključujemo postavljanje pitanja i imamo mogućnost da gospodin Vrankić odgovori na ovo poslaničko pitanje. Izvolite, Sokoloviću.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. I moje pitanje je upućeno Ministarstvu finansija i trezora, i ono glasi.
Molim vas, sjedite na svoja mjesta i molim vas strpljenja malo.
'Kakav uticaj na ravnopravnost zaposlenih u državnim institucijama i ravnopravnost fondova koji se finansiraju iz doprinosa na plaće ima primjena entitetskih zakona o porezu na dohodak i zakona o porezima i doprinosima i šta će Vijeće ministara poduzeti na prevazilaženju postojećeg stanja?' Kratko obrazloženje. Od 1. 1. ove godine ... primjenjuju se entitetski zakoni o porezu na dohodak. Obračun i isplata plaća za decembar 2008. godine za zaposlene u institucijama BiH 30 izvršena je uz primjenu pomenutih zakona. Pošto se radi o neharmoniziranim zakonima, njihova primjena dovodi do neujednačenog tretmana zaposlenih zavisno od toga da li su rezidenti jednog ili drugog entiteta, odnosno da li je njihovo prebivalište u Federaciji ili u RS-u. Time se krši jedan od osnovnih principa Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH, gdje se članom 3. garantuje ista plaća za isti ili sličan posao. S druge strane, kad su fondovi u pitanju, različiti im principi i stope doprinosa u entitetskim zakonima o porezima i doprinosima u praktičnoj primjeni dovode do toga da se za zaposlene u državnim institucijam koji obavljaju isti posao i koji imaju istu dužinu radnog staža plaćaju različiti iznosi doprinosa u penzione i zdravstvene fondove. Faktički, jedni dobivaju veću platu u odnosu na druge. Hvala, predsjedavajući.
Hvala. Evo ponavljam, dakle zaključili smo prijavljene za poslanička pitanja. Evo gospodin Vrankić očigledno ima namjeru da odmah odgovori na pitanje gospodina Bećirovića. Izvolite, gospodine ministre.
Pozdrav svima. Pridružujem se i ja čestitkama za dobro zdravlje gospodinu Belkiću. Pitanje koje je postavljeno vezano za nabavku vozila, ja se ne osjećam kompetentnim da odgovaram na to pitanje ... samo da po Zakonu o finansiranju institucija BiH da je svaki proračunski korisnik odgovoran za zakonito trošenje sredstava. Ovdje znam da se radi znači o Generalnom tajništvu koje je vodilo tu proceduru i institucije koje su nadležne za kontrolu one će to utvrditi je li sve po zakonu. Ja osobno sam se informirao poslije ovih vijesti što sam u medijima, je li, pročitao. Korišten je institut javne nabavke. Toliko mogu reći o tom, a mi u ministarstvu imamo nadležnost u kontroli sa aspekta proračuna, je li to iz planiranih sredstava ili ne, očito jest čim je plaćeno, tako da tu nemam drugih primjedbi. Ja bih iskoristio odmah priliku i gospodinu Sokoloviću odgovorio na ovo pitanje. Mislim, kad sam već za govornicom, ukoliko dozvoljavate. Točno je da ima određenih problema s tog aspekta, međutim mi smo legalisti, poštivam Zakon o plaćama institucija BiH i entitetske zakone o porezu na dohodak i Zakon o doprinosima i apsolutno u tom poštivanju tih principa, što i moramo, odnosno zakona, dolazi do ovih pojava o kojima ste Vi rekli. Nažalost, jedna od osnovnih obaveza ili želja ili ciljeva u BiH jeste harmoniziranje cijelog sustava BiH i mislim da je to jedna zadaća koja stoji pred nama. A ja sam osobno dogovorio sa mojim zamjenikom da on uzme na sebe tu inicijativu da snimi kompletno stanje u oba entiteta države i da predloži određene mjere kako bismo to prevazišli. Hvala.
Hvala ministru na pokušaju da odgovori. Očigledno da ćemo mi ovo pitanje gospodina Bećirovića proslijediti Generalnom sekretarijatu, ali evo ako imate potrebu da komentarišete, izvolite. 31
Pa ja samo želim konstatovati da je gospodin Vrankić, ministar finansija, odgovorio na moje treće pitanje vezano za ovu temu. Dakle, ministar je ustvrdio da je sve urađeno u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama. Nisam dobio odgovor na pitanje da li je kupljeno auto i koliko je koštalo? S obzirom da nisam dobio na ovo pitanje, sada prebacujem da mi se u pisanoj formi dostavi u poslovničkom roku.
Sigurno mi bi tako i postupili, ja sam upravo to i rekao. Dobro, na ovaj način smo zaključili ovu tačku dnevnog reda, odnosno poslanička pitanja. Prelazimo na tačku 3. Ad. 3. Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2009. godinu (drugo čitanje) Dakle, malo podsjećanja, Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH za 2009. godinu mi smo u prvom čitanju usvojili na 43. sjednici, 29. decembra prošle godine, uz zaključak kojim je zadužena Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma i Ministarstvo finansija i trezora da u saradnji sa rasornim ministarstvima u amandmanskoj fazi utvrde Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2009. godinu, sa strukturom prihoda koja bi bila u okvirima koje je utvrdilo Fiskalno vijeće i strukturom rashoda u kojoj bi, u granicama mogućnosti, bili uvaženi prijedlozi Predsjedništva BiH. Dakle, govorim o zaključku Predstavničkog doma. Komisija za finansije i budžet je Izvještaj o Prijedlogu zakona dostavila 16. januara 2008. godine, vi ste Izvještaj dobili. Također ste vidjeli iz Izvještaja da je Komisija usvojila 20 amandmana. U ovoj plenarnoj fazi amandmane su podnijeli Jozo Križanović i Zlatko Lagumdžija 17 amandmana, Denis Bećirović 18 amandmana, Sefer Halilović četiri amandmana, Jerko Ivanković Lijanović dva amandmana, Klub SNSD-a je podnio jedan amandman u kojem, kako se i vidi, su sadržana praktično četiri amandmana. Dakle, otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o Budžetu institucija BiH ...i međunarodnih obaveza u drugom čitanju. Javlja se predsjednik Komisije za finansije i budžet. Izvolite, gospodine Bahtiću.
Zahvaljujem. Kao što ste kazali u uvodu, Komisija je na svojoj 37. sjednici usvojila principe, znači principe Prijedloga zakona od ovlaštenog predlagača Predsjedništva BiH, Okvirni budžet 32 1.636.894.000, sa zaključcima da se vodi računa o Odluci Fiskalnog vijeća i o stavkama Predsjedništva. I tako je i bio jedan zaključak da rukovodstvo Komisije, prije same sjednice, druge faze, sjedne sa Ministarstvom finansija, što smo mi i uradili ujutro u 9,00 sati. I na samoj komisiji, mi smo dobili, vi ste već kazali, bilo je 11 predlagača, 68 amandmana. Dvadeset amandmana je usvojeno, predlagač je bio poslanik SDA Salko Sokolović. I ja imam jednu tehničku primjedbu i vidjet ću i predložit ću Kolegiju da napravimo jednu kratku pauzu da se Komisija sastane. Po meni, ovo je jedna vrlo ozbiljna stvar, jer ima jedan amandman koji je u Izvještaju Komisije, nažalost i moja je greška, faksimil je tu stavljen, i sekretarova, a i onaj ko je to radio njegova najveća greška, ima jedan amandman o kojem se uopšte nije glasalo na samoj komisiji i ja imam ovdje amandmane, izvorne amandmane kolege Salke Sokolovića, evo ih ovdje, za koje su svi glasali. U članu 2., znači Amandman II u članu 3., tabli 3. Raspored prihoda po proračunskim korisnicima i u tablicama za pojedinačne korisnike kod Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice eliminira se tekući grant pod nazivom Program povratka izbjeglih i raseljenih lica u iznosu od 300.000. U istoj tablici se kod Fonda za povratak dodaje novi tekući grant pod nazivom Program povratka izbjeglih i raseljenih lica u iznosu od 35.000. Ujutro je bilo 28.500, na samoj komisiji kolege iz SDA i SNSD-a su se usaglasile da se to poveća na 35.000. Moja primjedba je bila zato što su oni amandmani, ne oni prijedlozi Predsjedništva gdje je bilo povećanje od 200.000, da su oni svi brisani, jedino Amandman XII, sad ću ga naći, ja sam iznio stav Komisije ... Komisija predlaže, no međutim, želim da kažem da...
Molim vas malo pažnje.
Samo malo, Amandman XII u članu 3. Prijedloga zakona, Ministarstvo za ljudska prava i izbejeglice BiH u koloni 1. po tekućem grantu briše se stavka Program povratka izbjeglih i raseljenih lica 97.000. Gospodo draga, nađite stenogram i zapisnik, ovo niko nije spomenuo. Imamo ovdje sve amandmane, onaj ko je to radio očito je da je napravio grešku. Evo amandmana koji su usvojeni, toga nigdje nema ovdje, nigdje nema ovdje. Zato ja mislim da je neophodna pauza. Ovo govorim iz razloga zato što se cijelo vrijeme, ja sam javno na Komisiji kazao da je nama okvirni prijedlog budžeta prijedlog Predsjedništva, a ne trojice iz Pruda. Je li i u ovome, ovome što smo mi usvajali, vjerujte da se išlo polazna osnova, išlo se na Prudski dogovor. Po meni, hajmo onda kazati da imamo ... Predsjedništvo u sjeni, a očito da imamo Predsjedništvo u sjeni. Nama dolaze neki ovdje papirići koji se stavljaju ovdje ... gdje se sugerira šta treba da radimo. Iz tih razloga kažem da razumije većina, nek ima većina. Međutim, nije urađeno kako treba i o ovom amandmanu se uopšte nije glasalo. Apsolutno tvrdim, imam sve amandmane koji su izglasani, tačno omjer, a on stoji u članu 12. Mislim da treba napraviti pauzu, ja sam zato da se Prijedlog zakona o Budžetu usvoji. Bolje svakakav budžet nego da ga nema nikako. A da sjednemo i da se ovakve stvari više ne dešavaju. Pauza da se Komisija sastane kratko da vidimo ima još nekih stvari pa. Toliko hvala. 33
Imamo repliku, Bajazit Jašarević.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani dame i gospodo poslanici, prijavio sam se za repliku zato što jedino se tako može, a htio bih da ovdje iznesem neke stavove u želji da otklonim bilo kakvu sumnju da je sekretar Komisije sa svojim saradnicima bilo šta mijenjao poslije Komisije, iako ova dilema, o kojoj je predsjednik Komisije govorio, apsolutno stoji. Dakle, u rukama držim materijal po kome smo glasali. U tački 2. tog materijala stoji ovako: 'U članku 3. u tablici 3. Raspored prihoda po proračunskim korisnicima i u tablicama za pojedinačne korisnike kod Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice eliminira se tekući grant pod nazivom Program povratka izbjeglica i rasiljenih osoba u iznosu od 300.000 KM. Ta rečenica je u Amandman XII prvi stav. Kako je napravljen Izvještaj i stoji u članu 3. Prijedloga zakona u pojedinačnoj tabeli 23. Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH u koloni 1. pod tekući grantovi briše se stavka Program povratka izbjeglica i raseljenih lica u iznosu od 97 miliona 533 hiljade KM, dakle sporan je ovaj iznos. Očigledno je materijal po kome smo glasali pozivao se na materijal koji je dostavilo Vijeće ministara Predsjedništvu, jer se i po imenu i iznosu vidi tako. A u onom zvaničnom tekstu, kako smo napravili Izvještaj, moralo se i jedino je moguće pozivati se na Prijedlog zakona o Budžetu koji je jedini Prijedlog zakona o Budžetu, a to je prijedlog Predsjedništva. Druga rečenica ove tačke 2. o kojoj smo glasali piše: 'U istoj tablici se kod Fonda za povratak dodaje novi tekući grant pod nazivom Program povratka izbjeglica i raseljenih osoba u iznosu od 35.000 KM', mislim 5 miliona KM. Amandman XIX, dakle ova tačka je razbijena u dva amandmana, stoji u članu 3. Prijedloga zakona u pojedinačnoj tabeli 47. Fond za povratak u koloni 1. pod tekući grantovi dodaje se tekući grant Program povratka izbjeglica i raseljenih lica u iznosu od 35 miliona KM. Predlažem dakle da podržimo prijedlog predsjednika Komisije da se napravi pauza i da se to usaglasi, ali mislim da je važno da sam ovdje kazao i da se otkloni svaka sumnja da je bilo ko, u ime bilo čega, poslije sjednice Komisije mijenjao usvojeni tekst amandmana. A tehnički je trebalo prilagoditi, jer većina amandmana koji su došli u amandmanskoj fazi, kao i većina amandmana koja inače dolazi, nisu napisani u skladu sa pravilima o pisanju amandmana na zakone. Hvala lijepo.
Molim vas, molim vas, dakle Dom je doveden u vrlo delikatnu situaciju. Mi imamo ovaj izvještaj pred sobom, dakle Izvještaj Komisije i da bismo mogli dalje raditi ja želim da od predsjednika Komisije, odnosno od Komisije dobijem informaciju je li ovo konačan, autentičan i 34 definitivan izvještaj o kojem mi raspravljamo. Ako nije, molim klub poslanika neka zatraži pauzu od pola sata. Izvolite se sastanite i obavijestite ovaj Predstavnički dom da ne srljamo dalje. Molim vas zatražite pauzu. Azra, zatražite pauzu pola sata i izvolite.
Ja sam kazao, evo kolega Bajazit ...
Ok. Ok.
Da nije to to, o ovome se uopšte nije glasalo, tvrdim ...
Pa to vi raspravite i dođite na Dom sa gotovim izvještajem.
Pa ja sam tražio od Kolegija da da pauzu, od vas sam tražio.
Zašto bi Kolegij davao, tražite, mi imamo ovaj izvještaj. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ok. Pauza, pauza, pauza, ne, ne, ne, pauza. Kad dobijemo definitivni izvještaj, raspravljat ćemo. [[PAUZA]]
Zahvaljujem. Komisija se sastala i ... decidno pročitala sve, znači one amandmane koji
Molim vas malo pažnje, zauzmite svoja mjesta molim vas.
su usvajani na Komisiji i one koji ... Komisija je jednoglasno donijela odluku da se radi o tehničkoj grešci i da stoji iza Izvještaja Komisije. Zahvaljujem.
Da li to znači da ovaj izvještaj koji poslanici imaju je validan, usaglašen i da je on osnova za raspravu. Zahvaljujem se. Dakle, otklonili smo ovu, da tako kažem, nedoumicu. Molim vas, zauzmite svoja mjesta.
nije uključen mikrofon
Evo, evo gospodin Lagumdžija nas je obavijestio da on nije prisustvovao i da nije njegov glas u tom jednoglasnom. Dakle, ja pretpostavljam da je gospodin Bahtić mislio ... na prisutne. Dobro, dobro. Ali da mi nastavimo raditi. Dakle, nastavljamo raditi. Otvaram raspravu o Izvještaju, naravno, i o Prijedlogu zakona o Budžetu, jer je Izvještaj sastavni dio u drugom čitanju. Imamo amandmane. Izvolite. Gospodin Izetbegović. Prijava za diskusiju gospodin Izetbegović.
Dakle, molim, imate li spisak? Izgleda da ja nisam prvi na spisku. Prijava za diskusiju, valjda ima prije mene neko prijavu.
Vi ste prvi, budite bez brige. 36
Ok. Dakle, volio bih svakako da je ovaj budžet veći, da može da pokrije još mnogo toga. Nažalost, okolnosti su takve kakve jesu. Podržat ćemo ono što je Fiskalno vijeće ranije odredilo. Unutar toga samo 35 miliona za povratak i mislimo da je to nedovoljno za ozbiljnu podršku ovom procesu i za konačnu i ozbiljniju implementaciju Aneksa VII Dejtonskog sporazuma. U tom smislu, SDA će danas predložiti zaključak, ranije dogovoren, da se zaduži Vijeće ministara, Ministarstvo za finansije da iznađe sredstva, kreditna sredstva u iznosu od 400 miliona KM kojim bi proces povratka u sljedeće dvije godine bio ozbiljno podržan. I molim vas da taj zaključak podržite.
Molim vas, gospodine Lagumdžija, molim Vas malo strpljenja.
...ne razumije se jer istovremeno govori i predsjedavajući Belkić... dvije godine. U roku od 90 dana da se iznađu sredstva. Hvala vam.
Molim vas da slušamo jedni druge. Zahvaljujem se. Ja se nadam da ćemo u toku rasprave dobiti prijedlog ovog zaključka prije izjašnjavanja. Ko se dalje javlja? Gospodin Dolić.
Hvala lijepa. Ja sam se još ranije javio elektronski, ovdje piše. Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, da budem iskren, nemam puno što novo reći u odnosu na ono što sam već rekao prilikom rasprave u prvom čitanju. Jedina novina za mene je to što su prihodi Budžeta svedeni u nešto realnije okvire. To je u ovom momentu bilo više političko nego suštinsko pitanje jer je to bio kamen spoticanja za nekakav konsenzus unutar vladajuće šestorke. Kozmetički zahvat usklađivanja rashoda Budžeta smanjenim prihodima uradila je, očito, Komisija za finansije i budžet. Mislim da je to uradila na najgori mogući način i Komisija se umjesto stručnog tijela ovoga doma pretvorila u političkog moderatora parlamentarne većine ili njenog reduciranog dijela. Najmanje smanjivanje izdataka Budžeta urađeno je na izdacima za plaće i naknade gdje je objektivno bilo najviše prostora i najviše opravdanja ako se već ka tome išlo. Izdaci za plaće i naknade u odnosu na Nacrt budžeta smanjeni su velikodušno za 1,2% ili za 6,6 miliona KM što je ne samo neodgovorno već i licemjerno. Prvo, plaće i izdatke povećamo za 30% u odnosu na prethodnu godinu, a onda se velikodušno odreknemo 1,2% tog povećanja. Smanjenje materijalnih troškova budžetskih korisnika je urađeno u nešto realnijem obimu, ali i tu je primijenjena strategija: prvo povećaj za 40% a onda smanji za 16%. Najveći promašaj 37 Komisija za finansije i budžet svakako čini što uravnoteženje smanjenja prihoda čini tako što gro smanjenje izdataka vrši na smanjivanju kapitalnih izdataka i smanjivanju izdataka za raseljena lica sa 97,5 miliona KM, što je bilo u nacrtu, na 35 miliona KM što je sada usaglašeno. Mislim da su ovo dvije stvari koje bi trebale biti zadnje na kojima bi trebalo vršiti redukciju budžetske potrošnje. Kapitalni izdaci su značajno i antikrizno i antirecesijsko sredstvo i nikako nije dobro na ovakav način se toga odricati, jer će nam to, nažalost, itekako vrlo brzo trebati. Ulaganje za finansiranje povratka ima svoju i humanu i moralnu i političku dimenziju i povrh toga i to je značajno antirecesijsko sredstvo, jer utiče na povećanje platežno sposobne tražnje i povećanje zaposlenosti. Koliko je nemoralno i ekonomski neopravdano na ovoj stavci smanjivati izdatke u odnosu na Nacrt budžeta, mislim da nije potrebno ni komentarisati. Meni u ovoj prigodi, više radi stenograma, preostaje da iznesem svoje globalne primjedbe na Budžet iako sam svjestan da to nema puno uticaja na kreatore i promotore ovakvog ...
Gospodine Doliću, ovo nije rasprava u prvom čitanju. Rasprava je o amandmanima, drugo čitanje. Imali smo priliku generalno diskutovati. Ja Vas molim.
Pa dobro, molim vas, ali nije u drugom čitanju samo rasprava o amandmanima.
Samo izvolite, izvolite reći što mislite da treba.
Tehničke pripreme za donošenje ovog budžeta su na takvom nivou kao da se radi o donošenju budžeta mjesne zajednice ili neke političke općine, a ne države i njenih institucija. Rezultat toga je da umjesto korištenjem analitičkim pokazateljima i procjenama do Budžeta dolazimo sa biranjem zahtjeva budžetskih korisnika i, naravno, političkom pogodbom vladajuće šestorke ili Prudske trojke. Neprimjerena je i procedura za izradu i donošenje Budžeta koja ne polazi od strateških ciljeva države, tako da Budžet nije instrument bilo kakve politike, ni ekonomske, ni socijalne i druge, već instrument za isključivo finansiranje vlasti. Državno Predsjedništvo i Vijeće ministara uz Budžet nisu dostavili bilo kakve projekcije ekonomskih, socijalnih i drugih kretanja za godinu za koju se donosi ovaj budžet i, naravno, mjera za njihovu realizaciju što je uobičajeno u ovakvim prilikama u normalnim zemljama. Ovaj budžet u sebi nema niti jednog elementa koji u sebi sadrži ili koji je potaknut antikriznim i antirecesijskim ciljevima i poticajima. Mislim da je više nego potrebno da u ovom vremenu kada su finansijska kriza i recesija bez borbe umarširale u BiH koristimo sva sredstva da amortiziramo i ublažimo njihov uticaj na ekonomiju i građane BiH. Budžet države je uobičajeno sredstvo kojim se to čini u svim normalnim zemljama. Nažalost, ovakav budžet koji se predlaže ne samo da nije mehanizam antikriznog i antirecesijskog djelovanja već je u više segmenata i direktno u funkciji poticanja finansijske 38 krize i recesije. Za mene kao poslanika ovo je neshvatljivo i nije mi jasno kada je finansijska kriza i recesija upalila alarme u svim zemljama svijeta, a da se mi ponašamo kao da se to nas ne tiče. Garantiram da ćemo vrlo brzo platiti visoku cijenu ovakvog odnosa prema ovom globalnom problemu. Iako je u odnosu na Nacrt budžeta na strani prihoda ovog bužeta smanjeno učešće dobiti Centralne banke sa 115 na 100 miliona KM, i dalje mislim da je neprimjereno da se dobit Centralne banke koristi za finansiranje javne potrošnje. Ako već Centralna banka i monetarna politika nisu u punoj funkciji mjera ekonomske politike u BiH, onda je bar bilo normalno da se dobit Centralne banke koristi kao sredstvo ekonomske politike, a ne za finansiranje javne potrošnje kao što se to čini ovdje u ovom budžetu, a puno je prostora za to, od subvencioniranja kamata do poticaja izvoza itd. Moje najveće primjedbe koje nisu otklonjene u odnosu na prvo čitanje odnose se na unutrašnju strukturu Budžeta unutar rashoda Budžeta. Sada se, sa daleko više argumentiranosti ću reći da nema države u svijetu u kojoj plaće i naknade za plaće čine preko 70% izdataka Budžeta. U vremenu između Nacrta i Prijedloga budžeta ili prvog i drugog čitanja uspio sam izvršiti uvid u proračune desetak zemalja i niti u jednoj državi, računajući i sve zemlje okruženja, učešće plaća i naknada iz plaća ne prelazi 35% izdataka budžeta. Uz sve razlike u nadležnostima države, ovo je anomalija koja će nas, sasvim sigurno, vrlo brzo, od koje će nas, sasvim sigurno, vrlo brzo zaboliti glava. Ja sam svjestan da država treba imati svoj budžet ali ovakav budžet i način kako je donesen je slika i prolika kako funkcionira vlast u ovoj državi. Da se razumijemo, ovo nije budžet državnih institucija BiH, ovo je budžet vladajuće šestorke ili trojke. Šta to znači, mislim da nije potrebno previše obrazlagati, a ovo je samo mali dio razloga zbog kojih nemam namjeru podržati ni ovakav budžet, ni način kako se neozbiljno i neodgovorno pristupa njegovom donošenju, jer bi to bilo, na neki način, i protiv struke i protiv moje savjesti. Hvala lijepo.
Imamo repliku. Gospodin Kalabić.
Greška.
Ja se izvinjavam, ovdje sam imao registrovano. Sljedeći diskutant je Sadik Bahtić.
Zahvaljujem. Ja ću kao poslanik da malo kažem, ipak, neke stvari oko ovoga budžeta i zašto ja u Komisiji za finansije i budžet nisam glasao. Kolega Rifetu Doliću, komšija, zemljače, da kažem da ovo nije budžet šestorke i da su svi u Komisiji glasali za ovaj budžet. Ovo je budžet trojke, Prudaša trojke, tako da se odmah zna. 39 Prije svega, nismo glasali za ovaj budžet i mi u Stranci za BiH nećemo podržati ovaj budžet iz razloga što iz godine u godinu državni budžet se smanjuje. Ove godine Fiskalno vijeće je donijelo da ... Budžet može rasti 12%, 2007. godine država je dobila 16,3%, 2008. godine država je dobila 14%, ove godine 12%, iduće godine će biti 10%, za pet godina država će biti nula prihoda ako se ovaj tempo ovakav nastavi. SNSD se ponaša po principu uzmi ili ostavi, jer znamo da je na Fiskalnom vijeću državni ministar glasao „protiv“, bio preglasan i na našem sastanku sa Komisijom državni ministar je kazao da ima još 30 miliona da se može naći mimo odluke Fiskalnog vijeća. Očito da nekima nije to išlo u prilog. Nažalost, kolege iz SDA su to podržale i ja to nikada ne bih prihvatio, to nisu ni pregovoi, ni razgovori, ni kompromis, ovo je čisto ucjena uzmi ili ostavi od strane SNSD-a. Kada su u pitanju usvojeni amandmani, želim da kažem zašto nisam podržao. Prije svega, briše se grant za povratak ... izbjegla i raseljena lica za povratak od 97,53 miliona, a znamo da u Strategiji povratka izbjeglih i raseljenih lica za sprovedbu Aneksa VII Dejtonskog sporazuma za period 2009.-2014. godina treba nam milijarda maraka. 2009. godine treba nam 200 miliona, 2010. 300 miliona. Koliko je ozbiljna ova strategija i pojedinih stranaka koji prihvataju ovakav budžet, to se vidi danas na ovom budžetu, koji će glasati za ovakav prijedlog. Očito im je cilj da se nikada niko ne vrati i da se u ... popisu to legalizira. Pogotovo, ne mogu da podržim da se ovdje totalno zaobilazi Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice i da ... 35 miliona ide u Fond za povratak. Mi iz razloga, jer znamo kako se koriste sredstva u Fondu za povratak, da se tu udružuju sredstva ... Ovo je svjesno urađeno da se zaobiđe Ministarstvo i oni koji su odgovorni, znači, oni ama baš nemaju nikakvog uticaja, njegov glas se među devet ništa ne čuje resornog ministra. Imam isto primjedbe za kapitalna izdvajanja Ministarstva vanjskih poslova od 12,6 miliona, znači i to se briše. Imamo da su prošle godine troškovi zakupa bili 19 miliona, ove godine su cca 30 miliona. Mi svjesno, znači, nećemo da idemo u kupovinu naših objekata, time se država jača, želimo da budemo podstanari. I pored ogromne državne imovine zato što nemamo ... zakona naša država je podstanar. Smatram da ovo ekonomskim rezonom nije ispravno, to je i ministar Vrankić prošli put kazao, primjer traktora, primjer stana, ko god plaća kiriju 1.000 maraka isplatnije je uzeti kredit pa kupiti stan, na pet godina ostaje ti i stan i manja rata. Očito nekima nije stalo da država jača nego da država slabi, i to gdje je najbolnije, to je na ekonomskom polju. Također, Sud BiH isto je smanjen. Ministarstvo odbrane, ispunjenje NATO standarda, svi se utrkuju, ko kaže, prioritet su evropske integracije i NATO, EU, a kada je na djelu to drugačije ovdje je prezentirano. ..., isto smanjeno, pogotovo smanjena je Granična policija. Imali smo na Komisiji i ... Graničnu policiju, znamo koliki je njihov učinak na prikupljanju prihoda, očito da nekima odgovara siva ekonomija i šverc, a to opet vodi ka smanjenju prihoda. Također, vidi se da se svake godine sve manje i manje odvaja u državni budžet, a posebno što ovaj budžet, što se može iz njega primijetiti, nije se linearno vodilo. Ako je 12%, treba da se odnosi na sva ministarstva, na sve institucije a pošto u ovom vremenu, kada se radilo ovo iza kulisa, dva ministarstva jedino su u minusu, Ministarstvo za ljudska prava i Ministarstvo vanjskih poslova gdje su ministri iz Stranke za BiH, vjerovatno se mislilo da će Prudska trojka napraviti novo Vijeće ministara, pa su i o tome vodili računa kada su radili ovaj Prijedlog zakona o Budžetu. 40 Eto, ja više ne bih ništa kazao. Smatram da svi poslanici ovdje kojima je cilj da država jača, državne institucije, da mora se već jednom stati tim ucjenama i diktatima, jer ako se tome ne kaže ne, vjerujte, doći ćemo u priliku da ćemo iz godine u godinu imati sve manje i manje budžete umjesto da idemo obratno, da država svake godine jača, a entiteti da smanjuju budžete. Toliko i hvala.
Živković ima netačan navod, pa replika Ahmetović.
Zahvaljujem. Uvaženom kolegi Bahtiću i zemljaku da kažem da ovo nije nikakav budžet Prudske trojke. Ovo je Budžet koji je Parlamentarna skupština BiH usvojila u prvom čitanju, i to je Prijedlog zakona o Budžetu Parlamentarne skupštine BiH kao što i zakoni reformski koje smo usvojili nisu bili zakoni koje je usvojila šestorka vladajuća bez SDA nego bili su zakoni Parlamentarne skupštine BiH, nakon čega smo dobili i potpis. Prema tome, na taj način treba da se odnosimo prema dokumentima koji su ovdje pred nama. I kao što sam naveo i za prvi, evo, i za drugi put SNSD nije bio dio problema nego je bio dio rješenja i mi ćemo se nastaviti tako ponašati.
Replika, Ahmetović.
Gospodine predsjedavajući, poštovane dame i gospodo, mislim da razlozi koje je naveo gospodin Bahtić za neusvajanje ovog budžeta prozivanjem SDA nemaju nikakvog smisla, jer pogotovo ona veza kada je u pitanju jačanje države, povratak itd., itd. Dakle, država se jača kroz reformu Ustava, država se jača kroz više nadležnosti države BiH i onda je neizbježno da imate i veće budžete unutar i ovog budžeta. Dakle, ono što je fakat jeste da svako povećanje sadašnjeg budžeta morali bi negdje zaroviti u federalni budžet ili entitetske budžete, a vidite koji su problemi kada je u pitanju entitet Federacija BiH kada je u pitanju njen budžet. Kada je u pitanju stavka za povratak, dakle moram ponoviti ono što sam rekao prošli put. I prošle godine smo iz Predsjedništva BiH dobili Prijedlog zakona o Budžetu gdje je stavka za povratak bila milion ili dva. Dakle, stavom Kluba SDA je taj iznos povećan na 32 ili 3 miliona i ovoga puta je ista situacija, zahtjevom SDA, da se sredstva za povratak povećaju i ona će biti unutar ovog budžeta koji će se danas usvojiti, s vama ili bez vas. Hvala vam lijepa.
Samo jedan trenutak, gospodine Kalabiću, ja opet Vas imam prijevljenog. 41
Replika.
Je li replika? Izvolite. Izvolite, Kalabiću.
Evo, iako je dio replike rekao gospodin Živković, s obzirom da sam i ja kao član Komisije za finansije i budžet i u ime Kluba SNSD-a učestvovao zajedno sa svim drugim poslanicima u jednoj demokratskoj raspravi, u skladu sa Poslovnikom, ovi što pristupaju izrugivanju institucija BiH ja mislim da nije uredu. Mislim na način na koji su danas izvrgli ruglu i gospodin Dolić i gospodin Bahtić, mislim da država to ne zaslužuje da se na ovakav način njene institucije valjaju u blatu, i njeno ime, i da se to naziva nekakvom, znate, ovaj budžet će se donijeti ili neće donijeti demokratski u proceduri kakvu ovaj parlament propisuje. Uvijek će biti jedni za, jedni protiv, uvijek su oko budžeta rasprave, ali da se ovako BiH valja u blatu u nekoj kafančugi, u nečemu, mislim da nije zaslužila ova rasprava ni sama država. Nikakvog ultimatuma nije bilo. Ne bih zamarao kolege ali gospodinu Bahtiću bih sada, da imamo vremena, pružio argumentaciju gospodina Brankovića, federalnog primijera, i on bi to najbolje objasnio zašto je na Fiskalnom vijeću bio za ovo što vi tvrdite da je bio SNSD. Mi smo samo prepisali ono što je čovjek rekao. On ima svoje probleme, ima ono ... što njega muči, jer on dole živi sa narodom, ima vjerovatno određene obaveze koje ovdje neki neće ili, ne znam iz kojih političkih razloga, ne žele da razumiju. Ali, na stranu političke stavove, ja bih molio da se procedura ovdje ne skrnavi. U toj proceduri učestvuje Predsjedništvo države, Vijeće ministara, a za nekih unutrašnjih razračuna na ... tačke ovo je ipak malo, trebali bi zadržati neki nivo na ovoj tački.
Imam prijavljene: Bahtić replika i Remzija Kadrić replika. Izvolite, Bahtiću.
U jednoj replici ću koristiti i jednim metkom dva zeca, i kolegi Ahmetoviću i kolegi Živkoviću. On kaže da to nije dobro. Mi znamo svi ovdje da se unazad par mjeseci vode itekako dogovori i pregovori i da je to sve imalo veze i znamo što je Vijeće ministara utvrdilo Budžet i što je išlo u Banja Luku, svi smo mi ovdje dovoljno pametni da čitamo između redova. I nikakav problem, ima većinu, neka to usvoji. Ja samo kažem da ja neću biti taj koji će šutiti i glasati, podržavati nekoga ko svake godine urušava državu i državne institucije. 42 Ja kolegi Sadiku Ahmetoviću moram isto tako da repliciram, da kažem i u tome jeste razlika. Mi se borimo za jačanje države, vi ... za jačanje entiteta kao i ovi iz RS-a, zato ih i podržavate. Ja imam ovdje dokument vaš iz SDA Strategija ... gdje kažete treba milijarda. Ovo je vaš akt, nije moj, milijarda za pet godina. Ove godine 200 miliona, iduće 500, a vi pristajete na ništa. Šta je to? Ko će se vratiti? Objasnite to građanima, onim povratnicima i izbjeglim i raseljenim kako će izgledati ovaj plan. Ovo je vaša strategija, milijardu maraka. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Jesam ja slušao, samo od toga nema ništa. To ne obavezuje nikoga, čut ćemo se nakon par godina.
Remzija Kadrić, replika.
Zahvaljujem. Dakle, kratko. Ovo je replika, u stvari ispravak krivog navoda što je iznio Sadik Ahmetović. Dakle, nije Predsjedništvo prošle godine predložilo samo milion maraka za izbjeglice. Daleko veći iznos je bio predložen u prijedlogu, daleko veći iznos je bio. Tako si rekao da je predloženo bilo milion maraka. Bilo je, veći iznos je predložen za izbjeglice, bilo je tu oko stotinu miliona maraka što je Predsjedništvo predložilo.
Momčilo Novaković, replika.
Pa, vidite, kolega Bahtić svodi ovu priču na odnos entitet – država, valjda zaboravljajući da je dižući ruku za Zakon o Fiskalnom savjetu on i oni koji su digli u stvari definisali buduće odnose u BiH i stavili Parlament u funkciju da ne odlučuje o Budžetu. Suštinski da ne odlučuje o ključnim, znači konačnom iznosu Budžeta, naravno unutar Budžeta, unutar stavke odlučuje. Dakle, nije korektno danas zaboraviti to i pokušavati napraviti drugačije odnose suprotne stavu Fiskalnog savjeta. Evo, ja nisam podržao taj zakon i tada, sjećate se, da sam upozoravao na posljedice nekih stavova iz tog zakona. Nažalost, evo, mi smo sada u prilici da vidimo da je to zaista tako. Dakle, trebalo bi bar u tom dijelu da budemo potpuno jasni i korektni jedni prema drugima i kažemo, ako ništa, konačan iznos je takav jer smo mi to definisali kao obavezu da prihvatimo. Nismo morali ali smo prihvatili. Ovo unutar je sada neko drugo pitanje oko koga se može razgovarati. 43
Replika, Sadik Ahmetović.
Kolega Kadriću, uzmite, dakle ima zapisnik, ima tonski zapis, sve ima u ovom parlamentu, uzmite, samo malo prekopajte po materijalima i vidjet ćete pravu istinu da se ne bi ja i ti ubjeđivali kako. Ja sam rekao koliko je bilo, dakle maksimalno do 3 miliona. Sve preko 3 miliona, evo ja ću se javno izvinuti ovdje, ako je bilo. Kada je bio prijedlog, samo malo, samo malo, dakle ja ovdje ne branim lik i djelo, ja se izvinjavam, Vi ako imate taj zadatak danas,
Malo strpljenja molim vas, strpljenja.
taj zadatak danas, dakle, a ne raspravu o Budžetu i funkcionisanju države BiH, dakle izvolite. Ja Vam prepuručujete da pogledate to. A kada je u pitanju jačanje entiteta,
Molim vas nemojte dobacivati da vodim sjednicu.
mi samo imamo u vidu ono što je dužna Federacija i kome je dužna isplaćivati po nadležnosti u tekućoj godini. A znate sve ... šta treba ispoštovati kada je u pitanju Federacija BiH – i borce i porodice šehida i sve one kojima je ... (?) nije uključen mikrofon Jeste na nivou Federacije BiH. Zato svako uzimanje odatle bi bilo manje njima. Dakle, stoga vam ...
Molim Vas, gospodine Bahtiću, pa pustite da čovjek govori.
Zato ja ne znam, jedino seminar neki da organiziramo da naučimo ljude kako se ponašati u Parlamentu.
Molim Vas samo nastavite, izvinjavam se. 44
Ili da ja prekinem izlaganje da više ...
Ja sam dužan da red uvodim i ja ću voditi ...
Nema nikakvog smisla. A tu strategiju možete samo dograditi i mi ćemo ... prihvatiti sve što bolje napravite. Nije problem nikakav. Hvala lijepo.
Gospodin Ajanović, replika.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo, ovdje se zapravo sukobljavaju dva pravca, a to je pravac koji traži da bi se ojačala država i kontra pravac koji ide protiv države, a ovaj budžet je totalno protiv države. Međutim, nisam ja replicirao to na ovaj način radi ovoga, nego ću iskoristiti svoje dvije minute da kažem da mene zabrinjava, brine i čudi fenomen žrtve gdje ljudi koji su prognani sa svojih ognjišta ... gdje evo idu protiv svoje vlastite države, a to se odnosi na gospodina Ahmetovića. Prvo, to je fenomen žrtve kada postaješ jedan podanik onoga koji te je gnjavio, a uz to kao mlad čovjek sklon je vrlo, da ne kažem ružnu riječ, govoriti neistinu. Prošle godine Vijeće ministara koje je zapravo ne Vijeće ministara nego Ministarstvo finansija, a ovdje je ministar finansija, predložilo milion i po ili dva miliona za povratak izbjeglica a na prijedlog Predsjedništva to je povećano i tu se vodila i prošle godine borba oko toga. Za ovaj budžet neću nikada glasati radi toga što ljudi dvolično nastupaju. Nije problem visina Budžeta, problem je unutrašnji raspored i sve se slama na povratak izbjeglica, za finansiranje povratka izbjeglica, a daju se neke deklaracije i neki prijedlozi koji se nikada neće ostvariti, a ovamo se priča da postoji želja za povratkom. Želja za povratak postoji samo kod onih ljudi koji glasaju i koji traže da se u Budžetu za povratak izbjeglica da najveća cifra koja postoji. A, ovo što je Dolić govorio, to je tačno. Mi smo u Budžetu smanjili 1,6% za plate. To je smiješno. Kada bi se u cijeloj državi smanjilo za 2%, onda bi to nešto bilo, onda bi mi mogli napraviti ono što treba u Budžetu i mislim da je dovoljno, da sam dovoljno rekao ono što sam mislio i smatram da ko podržava apsolutno ovaj budžet da taj nije dobronamjeran ovoj državi.
Vraćamo se listi prijavljenih za diskusiju.
nije uključen mikrofon 45
Izetbegović, replika.
Dakle, nije jačanje entiteta kada ostavimo dovoljno sredstava da se borcima, ratnim vojnim invalidima, civilnim žrtvama rata da mjesečno manji iznos nego što je iznos koji mi dobijemo za topli obrok ovdje, gospodine Sadik. Dakle, manji. Borci 165 maraka, meni 265 maraka za topli obrok. Mi to njima moramo dati. Mi u Federaciji imamo 300 hiljada takvih osoba. Pa da im date naš topli obrok, to je milijarda godišnje, i to nećemo moći izbjeći, inače ćemo imati socijalne nemire. I to se ne može. Vi ste odgovoran čovjek, znate izračunati, 2 i 2 su 4, znate dobro da je to tako, da to nikako nije jačanje entiteta nego prijeka potreba, nazočna, neizbježna, mi to moramo dati. Odakle? Mi ne možemo uzeti pa staviti na državni nivo pa za povratak, pa za jačanje institucija, znate. Nemojte se praviti da ne vidite stvari i nas optuživati da mi ne podržavamo državu. Imate zaključak da se zadužimo 400 miliona koji će danas biti, ja mislim, podržan ovdje i on je realan i ima šanse da mi potrošimo 400 miliona maraka za proces povratka. Nerealno je reći da treba 97 ili 100 miliona staviti u Budžet. Dobro znate da to ljudi iz RS-a neće podržati, dobro znate da je to nerealno, gospodine Sadik. Dalje, kažete da je problem u tome što su sredstva otišla na Fond za povratak, a ne na Ministarstvo. Pa to je došlo s vašim potpisom, koliko sam ja vidio. Što ste to potpisali? Vi ste tamo potpisali da na Fond ide 35 miliona maraka, a ne na Ministarstvo. Koga to sada optužujete za tih 35 miliona za povratak?
Bahtić, druga replika.
Druga i zadnja. Dobro da kažem, upravo tako, kaže, ne vidi se. Sve je ovdje jasno, sve se vidi. Upravo je poslanik SDA gospodin Sokolović predložio amandman da se briše 97,533 za povratak izbjeglih i raseljenih lica. To je, znači SDA briše 97 miliona, a vamo neke zaključke i deklaracije koje se nikada neće, da zamagle oči. Kaže, ja potpisao. Jesam ja potpisao onaj amandman, a većina, normalno, glasali su protiv ali to je amandman SDA da se eleminište ministar resorni i da ide preko Fonda za povratak. To moraju svi znati, Bakire. Znaš i ti to dobro. To se sve vidi iz dokumenata. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] ... sam ja dobro i ovo sve ovdje piše i pitat ću te ja nakon 90 dana gdje su ove pare ... u Parlamentu. 46
Sokolović, replika.
Gospodine predsjedavajući! Znači, gospodin Bahtić kao predsjednik Komisije za finansije i budžet dobro zna da smo mi na Komisiji donijeli jedan zaključak, jer dva prijedloga budžeta koja smo imali i držali u rukama, u stvari dva teksta, jedan je bio Nacrt koje je dalo Vijeće ministara, jedan Prijedlog koje je dalo Predsjedništvo, usvojili principe i onda smo rekli kao Komisija da ćemo ići u tom pravcu da se poštuju okviri Fiskalnog vijeća kada je u pitanju prihod i da će se, u granicama mogućeg, poštovati ono što je Predsjedništvo u svom prijedlogu budžeta dalo i to je Parlament usvojio. Znači, to je nesporna činjenica. Međutim, mi imamo dilemu. Razuman čovjek ima dilemu, gospodine Bahtiću, hoće li imati Budžet države BiH ili neće imati Budžet. I kroz to može izraziti ljubav prema BiH, znači kroz to se ona može izraziti ili i ta razumna ideja imanja Budžeta BiH zahtijeva određeni kompromis. Znači, ako imate ljude koji ne žele Budžet, pod nekim uslovima moguće u nekom stanju, način kako je evo sada ovdje pred nama, onda mislim da razum treba da pobijedi jer unutar tog budžeta imamo sve ovo o čemu mi govorimo, samo da li je to ljestvica gore ili je ljestvica dole ili je negdje u sredini. Ja mislim da je ona podignuta prema gore i država BiH sa ovim budžetom može krenuti naprijed. Znači, i ovih 35 miliona koji su ovdje u Fondu za povratak, danas usvojenim Budžetom ući će se u realizaciju trošenja tih sredstava. Bez tih, bez ovoga budžeta sa 2,5 milijarde, sa 100 milijardi u septembru mjesecu neće se ući u realizaciju Budžeta i onda ti povratnici koje ste vi volili za 2,5 milijarde i ovi koji ih danas ... za 35 miliona mogu pitati vas ko im je bio veći prijatelj itd. Na kraju, poštovati instituciju države BiH je poštovanje i odluke Fiskalnog vijeća. Znači, mi smo se borili ovdje da taj zakon izguramo. To Fiskalno vijeće je dalo okvire Budžeta i unutar toga je pošteno poslušati te stručnjake koji su rekli u Fiskalnom vijeću da je to taj okvir, a ne tamo dvojicu ljudi koji su dali to nekome tamo, pa nisu došli ovdje u ovaj parlament da brane to što su predložili.
Vrijeme, gospodine Sokoloviću!
Evo odmah. Znači, trebali su doći ovdje pa bi možda i mene ubijedili da drugačije gledam na ove stvari. Jednostavno su to poslali pa, eto vi to vidite tamo, svađajte se. Ali ja mislim da razuman čovjek treba da razmišlja razumno i da je ljubav za BiH i Budžet usvojen danas ovdje.
Evo ja se nadam da se vraćamo na listu prijavljenih za diskusiju. Zlatko Lagumdžija. 47
Zahvaljujem se, gospodine predsjedavajući. Meni je žao što smo došli u ovakvu situaciju i vjerujem da čak i onima koji budu glasali za da će i njima puno toga biti žao, jednima što nisu uspjeli više, drugima što nisu uspjeli manje. Mi smo dali svoje amandmane, nas nekoliko poslanika, što zajedno, što odvojeno iz SDP-a. Ja ću samo reći nešto o tim amandmanima, odnosno o prijedlogu komisije. Mi smatramo da je Budžet koji je pred nama sa amandmanima usvojenim od strane komisije, dakle ovo što prihvata ministar za finansije i što je dobilo većinu na komisiji i što, očigledno, ovdje ima, odnosno vidjet ćemo, ali eto, opravdano se sumnja da prudska koalicija ima većinu. Da se ne lažemo, ovo je prudski budžet. Mislim, možemo mi to zvati kako hoćemo, ali to je objektivno to. Čak se neke stvari koje su u tom prudskom dogovoru bile, koje su djelovale kao neka vrsta mamca za bar nekoga od njih, očigledno se u ovom budžetu istopilo. Ja izuzetno cijenim napore Kluba SDA da dođu do budžeta i kad se sva argumentacija svede na to, najbolje je imati Budžet nego ga nemati, onda objektivno znači da smo udarili u dno iza kojeg ima samo nemati Budžeta. Moram priznati da ovaj zaključak koji je ovdje predložen bi trebao da bude neka vrsta zamjene za ono što svi znamo da nedostaje u Budžetu. Ovaj zaključak je, da se ne lažemo, ovaj zaključak je samo spašavanje obraza u datom trenutku kolega iz SDA. Ja ih razumijem, oni imaju vjerovatno širu sliku i misle da će sa Prudskim sporazumom neke druge stvari dobiti i što kažu, volio bih da uspiju u onome što žele još dodatno da dobiju. Međutim, da bi vi zaključak imali uz Budžet koji govori o implementiranju u naredne dvije godine u skladu sa programom, vi morate vidjeti eksplikaciju tog zaključka na bilo kakav način u Budžetu, a to se objektivno ne vidi. Dakle, u Budžetu ovaj zaključak objektivno ne postoji. A ovaj zaključak bez svoje refleksije u Budžetu je isto kao da ga nemamo. Tako da me ne bi začudilo da čak imate prudsku većinu za ovaj zaključak, jer on u stvari objektivno ništa ne rješava, osim što će kolege iz SDA da nas ubjeđuju da je to ono do čega se moglo doći. Također se postavlja pitanje i ovih 35 miliona za Fond. Postavlja se pitanje na koje nismo dobili odgovor, hajde i pod pretpostavkom da su to cifre koje daju neku nadu, postavlja se pitanje zašto je ona 32,5 miliona iz Budžeta za prošlu godinu koja su bila u Ministarstvu za izbjeglice zašto su sada preselila, ali izgleda da su baš preselila i završila u Fondu za izbjeglice sa 35 miliona. Drugim riječima, da budemo vrlo jasni, nemojte objašnjavati, lijepo zvuči, mi smo obezbijedili 35 dodatnih miliona. Niste ništa obezbijedili. Prošle godine su bile ... od 32,5 miliona vrlo kvalitetna 32,5 miliona. Ukoliko imate, gospodo iz vladajuće većine, kao što i mi u opoziciji imamo, na realizaciju ta 32,5 miliona, onda je to razlog da se smijene ljudi koji to nisu uradili, a ne da se smijene 32 miliona. Ovdje smo napravili obrnuto, smijenila su se 32 miliona, ostali ljudi. Pa čekaj malo, gdje smo onda sad. S druge strane, ovdje se javnosti pokušava, i ja razumijem, to je dobro, ipak se našla neka ušteda, sad smo pokušavali da detektujemo je li 1,6 ili 1,2 smanjenje, ali ne mijenja nam stvari. To je 1,6 ili 1,2, ispostavlja se zaista, sad smo dobili ovu tabelu, ja vam se zahvaljujem, ispostavlja se u stvari da ste vi napravili mnogo manje smanjenje u odnosu na onaj, praktično 3% 48 je smanjenje, jer u Budžetu Predsjedništva za brutoplaće povećanje je bilo 30%, a vi ste sada objektivno to uspjeli poprilično da smanjite i sada to iznosi 27%, jel tako, za 3% je smanjeno raznim matematikama. O čemu se ovdje radi? Mi objektivno pred sobom imamo Budžet koji je u odnosu na Budžet iz prošle godine, da to se zna, nije se smanjilo za plaće ništa. Jest u odnosu na neku imaginarnu cifru, ali se povećao za 27% za brutoplaće u odnosu na prošlu godinu, i to se treba znati. Ovdje se to objašnjava da je to u funkciji jačanje institucija, patriotizma itd. Moguće, ali ja bih volio da je taj patriotizam se vidio u funkcionalnim nekim stvarima, a ne u adminsitrativnim stvarima. Dakle, da budem jasan, mi smo protiv toga da se ovakav, zato smo dali konkretne amandmane, gospodine predsjedavajući, kao Klub SDP-a da se neke stvari uštede na administriranju, a da se funkcionalno neke stvari pojačaju. Mi mislimo da postoji još prostora za izbjeglice, a ne samo ovih 35 miliona koji su u stvari narasli sa 32,5. Ima tu još prostora. Drugim riječima, da budemo jasni, mi smo protiv toga da se poveća brutoplaće za 27%, koliko se na osnovu čitave ove matematike to vidi. Naročito smo protiv toga, i mi smo imali nekoliko amandmana, ja ih neću posebno govoriti, oni se vide ovdje, koji su govorili o Tužiteljstvu BiH. Pogledajte četiri institucije pravosudne, Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće, Ustavni sud BiH, Sud BiH i Tužiteljstvo BiH. Prošle godine u Budžetu te četiri institucije su imale 31 milion. Zajedno kad saberete, kakva čudna koincidencija, ove godine također imaju 31 milion. Mi smo ih ostavili nezavisne, samo smo im ostavili njihove troškove da budu sa povećanjem ukupnim nula, je li. I smatramo, i zato su naši amandmani, kompletan naš amandman se odnosio na to da se pojača funkcija Tužiteljstva, i to upravo u dva segmenta bitna, ratni zločini i borba protiv organiziranog kriminala i korupcije. Dobro, možda je loš primjer s ovim poslednjim događanjima oko Ministarstva sigurnosti sa ovim terorizmom i organizovanim kriminalom, ali ovo govorim o Tužiteljstvu, ja ne govorim o Ministarstvu sigurnosti. Dakle, mi smo predložili da se Tužiteljstvo, u materijalu koji je pred nama, imamo Tužiteljstvo, četiri pravosudne institucije su ostale nezavisne i ostale bez ikakvog povećanja u sredstvima za svoju funkciju. To objektivno ne vodi jačanju pravosudnih institucija, onome što smatramo da treba naša borba da bude. Također, želim da istaknem da smo mi u svojim amandmanima i molio bih vas makar da ih pročitate; mi imamo jednu stavku ovdje koju smo našli u uštedama, u plaćama, u putnim troškovima, u ugovorima itd. koji predlažu 66 miliona maraka za, uslovno rečeno, stimulaciju privredi našoj. Mi nismo tako ambiciozni kao kolega Lijanović. Mi nismo tako ambiciozni zato što znamo da sa tom ambicioznošću nemamo šansi da dobacimo nidokle, pa kad tražimo sa nula da ode na 500 miliona, onda ne dobijemo ništa. Mi smo smatrali da sa nula na 66 možda će biti nekog razuma ovdje da se tome izađe u susret. Tim više što imate firmi sa čitave teritorije BiH koje su zahvaljujući Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju došle u poziciju, mi smo o tome govorili, da sada neke firme koje su uvozile radi izvoza u EU su do prije pola godine ...bile oslobođene od carina na uvoz roba koje su ugrađivane radi izvoza u EU, a sada su opterećene sa tim sredstvima, sa tim carinama kad izvoze. Pazite, kad izvoze u EU, nakon Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Mi smo smatrali da tu treba tražiti prostora da se nešto učini. Također, ono što nas posebno zabrinjava, a to su neke naizgled sitne činjenice, a to je da, recimo, u prošloj godini ste imali rezervirano za reformu policiju, jer ste očekivali da će biti reforma, 600 hiljada maraka. Ove godine nakon što ste usvojili ove zakone o reformi policiji, vidim nemate ništa rezervirano za to, što je, moram priznati, malo čudno da sad za reformu 49 policiju nakon što su usvojeni zakoni te izgleda kao da smo odlučili ipak da to ne sprovodimo, pa onda kad nismo imali zakone rezervirali smo nekih 600 hiljada, a sad kad imamo zakone ne rezerviramo ništa. I na kraju da završim. Smatram, i zaista, da gospoda iz Stranke za BiH s obzirom da oni, zaista, ovo djeluje kao neka vrsta odmazde prema njima, prema njihovim ministrima, ovo djeluje tako, ali ja mislim da oni imaju vrlo jednostavno rješenje, a to je da njihovi ministri, smatram da je neprihvatljivo da sada, neću da ulazim u analizu ovdje, vrlo se jasno može vidjeti kako povećavamo troškove za izdatke, za najam zgrada, nećemo da kupujemo. To je mislim potpuno besmisleno, jasno je ko dan da je sada jeftinije kupiti na zapadu, u SAD našu misiju u Njujorku ili negdje, dakle kupiti neku zgradu nego ovdje davati velike pare.
Vrijeme!
I da završim s tim vremenom, očigledno, gospodine predsjedavajući, kao da ste znali šta ću reći. Dakle, ja očekujem da ministri iz Stranke za BiH koji u Budžetu sebe ne nađu, njihovi prijedlozi ne prođu, da se časno povuku i da time daju do znanja ovoj prudskoj trojci da idu, brate, pošteno dalje, pa da vidimo dokle dobace, nek im je svima sa srećom. Istina, oni imaju loš uzor u SDA-u čiji ministar za sigurnost je ostao u Vijeću ministara, mada je njegov zakon o policiji propao i on je samo kao kalimero vikao da je nepravda. Dakle, objektivno gledano, s obzirom da mi je vrijeme isteklo, gospodine Belkiću, mislim da sam bio jasan, mi smo protiv ovakvog Prijedloga zakona o Budžetu, ali pozivamo ljude koji imaju političke predstavnike u Vijeću ministara da sa dignitetom izađu iz svega ovoga, kad već zemlja ima problem što ima takvih nas kakvi smo.
Ali evo, novih 10 minuta. Gospodine Križanoviću, izvolite.
Je li za kolegu Zlatka ili za mene? Hvala, gospodine predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, poštovani članovi Vijeća ministara, predsjedavajući je maloprije napomenuo da se više koncentriramo na amandmane a manje da govorimo o Budžetu gdje smo obavili raspravu u prvom čitanju. Međutim, zaista nemoguće se osvrnuti opet na ovaj prijedlog, jer poslije ovoga kad je Komisija usvojila ove amandmane, mi dobijamo zapravo u osnovi potpuno novi budžet, znate. Prema tome, nemoguće se ne osvrnuti na taj budžet, jer je to sad oficijelni prijedlog. Želim reći da mi smatramo da je ovakav budžet u najmanju ruku čisto birokratski. Dakle, ne može se ni u kakvim obrazloženjima, u koncepciji kazati koje su nas politike rukovodile da baš ovako to postavimo ovaj budžet. Ono što je karakteristično još da su svi budžetski korisnici 50 dobili jednu lagodnu poziciju da mogu lagodno bitisati, i to kažem bitisati, na razini ovog status quo, gdje su pokriveni lagodno dobrim plaćama, izdacima koji idu sve, svim izdacima koji idu u vezi sa plaćom i troškovima. A bogami, ako se izvrši analiza utroška sredstava za pojedine institucije iz prethodne godine, vidi se da su oni imali problem sa utroškom tih sredstava, bar u onoj mjeri da ne dođu u sukob sa revizijom. Dakle, nigdje tu nema nikakvog kritičkog osvrta. Drugo, mislim da je zaista neshvatljivo da u godini koja nas očekuje, dakle u ovoj godini, mi ne anticipiramo uopće neke relevantne uvjete privređivanja i života u BiH. Dakle, uvjetima kad se mogu očekivati otpuštanja radnika, gubljenje radnih mjesta i daljnje pogoršanje socijalnog stanja u BiH, sramotno je, nemoralno je da ovako relativno dobre plaće u institucijama BiH rastu za 30%. To je neprihvatljivo i neobjašnjivo, to je doista, zaista se pita čovjek da li smo mi realni i da li uvažavamo uvjete u kojima živimo. E, u tom smislu, ja želim također mada je kolega Lagumdžija dao objašnjenje suštine naših amandmana, ja želim samo podvući sljedeće. Dakle, kada se u ovom prijedlogu nađu ovakve stavke koje, kažem, karakteriziraju isključivo birokratski pristup Budžeta, to znači podmirivanje samo bitisanja i funkcioniranja na postojećoj razini postojećih institucija. Mi smo smatrali da ima dobrih rezervi da se na prvih šest stavki, odnosno na prvih šest ovih stavki koje su vezane za brutoplaće, naknade troškova zaposlenih, putnih troškova, ugovorenih i drugih posebnih usluga, te izdataka za usluge prijevoza i goriva, bez ikakvih problema za ugrožavanje funkcioniranja ovih institucija, može skinuti 128 miliona. I sljedeća 2 miliona našli smo na Agenciji za promidžbu stranih ulaganja. Molim vas, u toj stavci stoji da će, pod tekući grantovi, Fond za potporu stranim ulaganjima iznositi 2 miliona KM. Ja vas sad iskreno pitam, kao kolege, je li ikome jasno šta će taj fond unapređivati i koje će on efekte dati za doticaj stranih ulaganja u BiH. Dakle, na ovaj način bi se osiguralo 130 miliona što ne bi nigdje, ama baš ništa, ugrozilo postojeće funkcioniranje institucija BiH, a ako vidite malo ove amandmane, onda u suštini, osim 5,5 miliona, od ovih 130 koji bi išli na finansiranje institucija kulture, tehničke kulture i inovatorstva i sufinansiranje sportskih manifestacija i pomoć pri zaštiti nacionalnih spomenika, dakle ako se ovo ne računa nekim produktivnim investicijama, od 5,5 miliona, sva ostala sredstva bi išla za pomoć domaćoj proizvodnji za poboljšanje kapitalnih ulaganja, za smještaj za izgradnju sopstvenih poslovnih prostora, za smještaj institucija BiH. Na taj način mi bismo osigurali ipak cifru od nekih 120 i nešto miliona koje bi išle u nekakvu investicijsku potrošnju koja je vrlo značajna i vrlo važna za razdoblje u kojem ćemo živjeti ovu godinu dana. I na kraju, da bismo ovo utvrdili i potvrdili, mi imamo jedan amandman, poslednji amandman kojim se zalažemo da izdaci za plaće i naknade troškova zaposlenih po jednom uposlenom ne mogu preći iznos iz prethodne godine, osim onaj dio koji je nužan da pokrije povećanje troškova života u BiH u ovoj godini. Hvala vam.
Savo Erić. 51
Evo ovako, ne znam da li ja da držim politički govor ili da pređem na amandmane, ali moram vam reći malo politike, jer ovo je politika i dovela, znači definitivno. Prošli put kad sam diskutovao, rekao sam da kao član Komisije ne razumijem ove neke odnose, a sad mi je jasno. Znači, ipak, Budžet bi trebao da bude usvojen tamo u martu negdje, da raspravljamo o njemu do marta, pa onda ćemo ponovo da sljedeće godine trošimo taj Budžet kao što i ovaj prošli nismo potrošili, i sigurno da ćemo imati mnogo veće posljedice nego što sad imamo. To je veliki problem i zbog toga nemojte ubuduće formirati Fiskalno vijeće ako nećemo poštovati Fiskalno vijeće. Ministar je stručno lice i znači ne može jedan poslanik ulagati amandmane razne i gubiti vrijeme ako nije dovoljno ušao u struku i nije povezao sve matematičke formule, osim retoričkih, jezičkih i političkih. U tome jeste problem zašto dolazimo u ovakvu poziciju. I onda se postave dva koncepta i nastaje svađa između dva koncepta, a na kraju milioni prolaze i ova država sve više i više tone, a onda se pojavljuju spasioci koji pružaju ruku. Da se vratimo na ovaj budžet. Znači, mi smo imali dvije varijante. Jedna je stručnija, jedna je političnija, na neki način. I s druge strane, ostavljeno je malo prostora za amandmane da se reaguje, jer je vrijeme prošlo, vozovi prolaze. Reći ću vam da je bilo negdje oko 160 amandmana. Znači, to već pokazuje koliko je Prijedlog zakona o Budžeta ozbiljan. Samim tim, ako bi ozbiljno razmatrali ove amandmane, trebalo bi Komisiji jedno 15 dana redovno da radi, a ne jedno dva-tri sata. Znači, i to je jedan od problema koji treba da riješimo. Ali ostavićemo sad to po strani. Znači, ja bih se vratio šta su neke naše primjedbe vezano za ovaj budžet. Ako kažemo da plate i spoljni dug, završavaju 80 i nešto procenata Budžeta, onda nama ostaje stvarno malo prostora za amandmane i za neke ozbiljne stvari za koje se mi zalažemo. Ako smo htjeli to da radimo, morali smo imati matematiku kako da imamo 300-400 miliona više od prošlog Budžeta, pa da smo malo razmišljali o privredi, da smo donijeli novi zakon o nabavkama, ne bi sad trošili sredstva iz prošle godine u ovoj godini dok se završe razna tenderisanja, onda sad ove godine trošimo Budžet iz prošle godine, dok zakasnimo, onda ovaj ćemo trošiti 2010. godine. Tu su problemi. Jedan od drugih problema jeste ta razlika gdje se povećava gdje ne povećava. Evo, jedan primjer koji ću samo da istaknem je vojska. Ako damo oko 60 miliona vojsci i damo privredi, rezultat će biti nikakav. Znamo kakva je vojska, možda će mijenjati opremu ili novo naoružanje koje ćemo za 10 godina spaljivati negdje na drugom mjestu ili platiti da se spali ponovo, ili su tu neke druge priče koje nismo razumjeli. A, ako vratite privredi, onda nećete imati straha od recesije, pa najvjerovatnije ćemo imati 100 miliona kroz privredni obrt ili kroz obrt marke na dnevnom nivou, a mi imamo obrt marke na šestomjesečnom nivou, ako se razumijemo dovoljno. I ono na šta bi htio da skrenem pažnju, znači nismo ostavili prostora da raspravljamo o ovom budžetu, pošto nam se ukidaju carine, a mi smo glasali da se ukidaju carine, usvojili smo CEFTA-u. Nismo htjeli da se bavimo posljedicama, šta će biti posljedica toga. Posljedica su silni milioni, gospodo. Odakle ih nadoknaditi? I postavljamo pitanje kakav će nam biti budžet sljedeće godine. Da li će ova privreda izdržati, da li će ovi ljudi i dalje pristati da odvajaju 17% na ovakav način, sa ovakvim Zakonom o nabavkama, sa ovakvom korupcijom koju imamo u 52 državi i da li će imati se prostora uopšte da se razmišlja o 800 miliona administrativnih troškova i plata? To je pitanje. I zbog toga predlažem da što prije, vi ste već odlučili, najvjerovatnije imamo 22 glasa danas da ovu politiku razmotrimo, završimo, usvoji se ovaj budžet. Ja sam glasao za jedan dio amandmana, činjenica je da moramo pomoći izbjeglicama i svim drugima, ali veća je posljedica ako budemo ove amandmane razvlačili do marta pa usvojili. Znači, najvjerovatnije danas imamo Budžet i ja ću to pozdraviti. I to je jasno. Ali zaista, predlažem da poslije toga sjednemo i predlažem predsjedavajućem Komisije za finansije i budžet da razmotrimo troškove iz prošle godine i da već sad možemo razmatrati i razmišljati o prijedlogu budžeta u oktobru, gospodo, da ne razmatramo to ponovo u januaru ili februaru. Hvala vam.
Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege, evo, iako je kroz polemičke raspave bilo već nagovještaja o stavu Stranke za BiH povodom rasprave o Budžetu u drugom čitanju, dozvolite da možda nešto i ponovim i da nešto posebno i skrenem pažnju. Mi smo u opredjeljenju prema Budžetu, odnosno Izvještaju Komisije sa usvojenim amandmanima, opredijelili se da sve ovo što je pred nama gledamo kao ogledalo politike. Dakle, pokušali smo da vidimo u kom pravcu se mijenja pozicija države i njenih obaveza, prije svega međunarodnih obaveza, što se naravno i na neki način logistički opskrbljuje posredstvom Budžeta državnih institucija i međunarodnih obaveza, a jednako tako posebnu pažnju obratili smo i na izmjene u strukturi samog Budžeta koje nismo analizirali samo u kvantitativnom izrazu. Dakle, u smanjenjima ili eventualnim povećanjima pojedinih stavki, koliko u porukama, odnosno politici koja iza toga stoji. Evo, dozvolite da skrenem pažnju da će Stranka za BiH, naravno, biti protiv usvajanja Izvještaja Komisije sa ovako usvojenim amandmanima, iz nekoliko razloga. Prvo, mi se protivimo generalno smanjenju budžetskih stavki na strani prihoda i na strani rashoda u Budžetu državnih institucija i međunarodnih obaveza, smatrajući da zemlja koja je na putu ka članstvu u EU ima posebnu potrebu jačanja institucionalnih kapaciteta i izgradnje novih. Razlog više za ovakav naš stav leži u činjenici da se kontinuirano iz godine u godinu smanjuje relativno učešće finansiranja državnih institucija sa Jedinstvenog računa u korist nižih organa vlasti. Drugi argument i razlog, ovakav prijedlog ne samo da umanjuje nominalni iznos za funkcionisanje džavnih institucija već ih i dodatno, izmjenama u strukturi Budžeta, razvlašćuje. Na ovo posebno skrećemo pažnju kada je u pitanju rad i funkcionisanje Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice o čemu je već ranije bilo riječi, ali ono na šta skrećem posebno pažnju jeste gotovo nemogućnost realizacije programa povratka koji su u nadležnosti ovog ministarstva. Ja hoću da pomenem da su amandmanima i korigovanim prijedlogom, dakle Budžeta od strane Predsjedništva, učinjene i dodatne greške na štetu države BiH i participacije države i 53 načina funkcionisanja državnih institucija u realizaciji programa Fonda za povratak. Ovim su izbijeni argumenti državnim institucijama da se adekvatno pozicioniraju u ukupnom mehanizmu i načinu na koji funcioniše Fond za povratak. Ovim se naravno postavlja i pitanje, odnosno postavlja upitnik i svrsishodnost funkcionisanja i postojanja neke državne institucije. Dakle, a propos argumenata, koje je pomenuo i kolega Lagumdžija, naši argumenti nisu ni personalni, nisu ni stranački, nego prije svega institucionalni. I konačno, dozvolite da pomenem da Stranka za BiH smatra licemjernim usvajanje ovakvog budžeta sa drastičnim smanjenjem stavki koje se odnose na povratak i istovremeno verbalnog zalaganja za realizaciju Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma. Mi smatramo da ako je i jedna stavka budžetskih rashoda u opredjeljenju za reduciranje potrošnje trebala biti zaobiđena, to je stavka predviđena za povratak. Ne samo da čudi već i razotrkiva samo verbalno zalaganje nekih političkih stranaka da istinski pristupe rješavanju temeljnih pitanja vezanih za obnovu bosanskohercegovačkog društva. Ovo su naravno samo neki od razloga koje smo smatrali važnim pomenuti u obrazloženju našeg stava prilikom glasanja o Izvještaju Komisije i usvajanja automatizmom i amandmana na štetu države BiH. I evo dozvolite, ja nisam koristila maloprije mogućnost da repliciram ili ispravljam krivi navod, ali evo, imam potrebu zaista da kao sastavni dio ove diskusije gospodinu Sokoloviću kažem da mi nemamo dilema da li ili ne Budžet. One se možda mogu opravdati sa nekom argumentacijom, i evo ako treba posebno da nagovijestim da Stranka za BiH nema apsolutno nikakvih dilema da ili ne. Mi smo protiv svega što je na štetu države BiH. Nadalje, kolegi Ahmetoviću a propos njegove brige za lik i djelo člana Predsjedništva BiH da kažem da mi imamo u Stranci za BiH puno razumijevanje da Vi morate zastupati prudske argumente. Međutim, to Vas ne opravdava, odnosno mi nemamo nikakvog opravdanja iako imamo razumijevanja. Međutim, mi očekujemo da, barem zbog našeg saosjećanja prema Vama, budete korektni kada se pravdate za svoje poteze. I evo, ja cijenim kolegi Ahmetoviću da bi mnogo bolje bilo da se pravda jezikom argumenata, jer ja pretpostavljam da on zna koristiti jezik argumenata. Zahvaljujem.
Imamo repliku, Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, pomalo ova rasprava kako odmiče sve se teže riječi upotrebljavaju, ja bih zamolio da se pazi kada se diskutuje. Optužiti nekoga da je licemjeran velika je optužba. Niko iz SDA nije licemjeran i, koleginice Hadžiahmetović, izvolite dogovorite sa SNSD-om Budžet koji će omogućiti 300 miliona za povratak i koji će omogućiti milijardu za povratak, koji će omogućiti da funkcionira i Federacija i RS i Brčko Distrikt. SDA će vas podržati u tome. I prava bi diskusija bila da ste Vi iznijeli tu formulu. Onda bih se ja zabrinuo. Ali ja Vas neću optuživati za ono za šta ste Vi optužili SDA. To je jedna stvar. 54 I druga stvar, nije neko utvrdio Budžet od 95 miliona za povratak i učinio ga nespornim, pa onda SDA kazala nećemo mi 94, nama je dosta 35. U Predsjedništvo je otišao Budžet sa 300.000 maraka za povratak. A onda je Predsjedništvo povećalo stavku za državu 180 miliona ali nije kazalo odakle to treba uzeti, povećalo ukupan okvir koji treba da naruši Zakon o Fiskalnom vijeću i Fiskalno vijeće koje treba da uzme od entiteta te pare i da na državu, a to znači manje novca za entitetski budžet, između ostalog, i u Federaciji, za sve ono što Federacija treba da uradi, a mi znamo kakva je situacija sa Federacijom. I onda je SDA bila ta koja je pokrenula ovu diskusiju i osigurala, kroz unutrašnju preraspodjelu, 35 miliona za Budžet. Naravno, ne samo SDA, SDA je bila inicijator, svi su oni koji su učestvovali u tome. I to je istina, to je istina. Da, i SNSD naravno.
Molim vas malo pažnje, da se slušamo.
To je istina o onome o čemu mi pričamo. Možete do sutra da vrijeđate i SDA, možete do sutra, ovo je sada, dakle situacija je takva kakva jeste. Mi smo se opredijelili da idemo ovim putem, da osiguramo, dakle najmanje sredstva koja su prošle godine bila u Budžetu i da imamo Budžet BiH. Gospodine Bahtiću, ja Vas molim dok govorim, ja Vama nikada nisam upadao u riječ, nemojte ni Vi meni upadati u riječ. Toliko, hvala vam.
Replika, Azra Hadžiahmetović.
Prvo, ispravka krivog navoda. Ja ću Vas samo podsjetiti da sam rekla da ne samo da čudi već i razotkriva samo verbalno zalaganje nekih političkih stranaka da istinski pristupe rješavanju temeljnih pitanja vezanih za obnovu bosanskohercegovačkog društva. Ja ovde, ako je neko slučajno vidio bilo koju stranku, ja sam bila vrlo jasna, može pogledati i stenogram sa diskusijom. Međutim, ono što me čudi jeste da ne znam zaista ... kako je u svemu ovome gospodin Šefik Džaferović prepoznao SDA?
Slavko Jovičić, replika.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo,
Molim vas, molim vas malo pažnje. 55
Gospodine Džaferoviću, ne znam u kojem kontekstu stavljate ovdje Klub SNSD-a. Mi nismo remetilački faktor, ali mi smo pragmatični i realni, po sistemu koliki nam je jorgan toliko da se pokrijemo. Dakle, nemamo se mi šta dogovarati, mi smo se već dogovorili sa svima ko hoće da se dogovori sa nama. I nama nisu ovde samo partneri Stranka za BiH, niti samo vi, niti samo SDP, nego svi poslanici ovdje. Tražimo realna rešenja. Dakle, stalno (?) nije uključen mikrofon Vi ste naši glavni partneri bili ali ko vam je kriv kad ste otišli. Pa šta ćemo sad. zajednička diskusija
Izvolite, Jovičiću.
Dakle, mi smo željeli i pitali se i ko danas da li ćemo mi i ovaj ovakav budžet, ako ga usvojimo, ja se nadam da hoćemo, ostvariti. Da li neko vodi računa hoće li prihodi biti ovakvi kakvi su predviđeni. Da li neko vodi računa hoće li stvarno i na ovaj budžet uticati recesija u kojoj se mi nalazimo od završetka rata, jer sam rekao na prošloj sjednici. Dakle, ja vas molim, SNSD nije remetilački faktor, niti utiče ovdje da ruši stabilnost države za koju se vi stalno zaklinjete. Ali zar vi mislite da ćete nekim nerealnim sredstvima i budžetom ojačati državu, a da vam to bude glavni cilj da srušite entitete. To se neće desiti. Pa, i vama je u interesu, i podržavam izlaganje gospodina Izetbegovića da zaista ove kategorije o kojima je on govorio dobiju ta sredstva. Pa neće ih dobiti od ovog parlamenta. Zna se šta je nadležnost. Zato vas molim, budite iskreni prema nama kao što smo mi prema vama. Rekli smo vam koliko je to okvir i reklo je Fiskalno vijeće koje mi podržavamo. I nemojte više, ne želim zaista, odakle mi pravo da povrijedim Predsjedništvo, ali Predsjedništvo je formalni predlagač ovog budžeta, ono nema veze sa ovim ciframa. To je pripremio ministar i Ministarstvo za finansije, usvojio Savjet ministara, njima dao, oni potpisali, dodali nešto cifara kao što bih ja svaki dan dodao na svaku stavku cifara bih stalno dodavao. Dakle, ja poštujem nadležnosti svake institucije i naravno uvijek ću uvažavati. Ali moramo biti realni. Kako je došlo do planiranja ovog budžeta i odakle on u ovoj formi ovakav i onakav od Predsjedništva i od Fiskalnog vijeća i teret na nama da ga mi danas usvojimo. Ja vas molim, da je ovo jedino moguće a i vi predlažite cifre koliko hoćete, 35, 150, 300 miliona, samo vi to tamo stavljajte, ali vama onda nije u interesu da se Budžet usvoji. Hajmo biti iskreni i realni. Zato vas molim, nemojte SNSD stavljati u negativan kontekst. Hoćemo da usvojimo Budžet i evo spremni smo da to podržimo. 56
Ja sam imao prijavljenog gospodina Džaferovića za repliku. Više nije. Dobro. Vraćamo se, hvala lijepo, vraćamo se listi prijavljenih za diskusiju. Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Evo, ja sam htio danas kroz raspravu o ovoj tačci dnevnog reda, pažljivo gledajući amandmane koji su uloženi, posebno se osvrnuti na amandmane od strane SDP-a i gospodina Denisa Bećirovića, u smislu da su zaista neki od amandmana, koji su dostavljeni, za mene lično prihvatljivi i volio bih da je ostavljen prostor, pripremom na kvalitetan način, da se ti amandmani i prihvate. Pomenut ću samo četiri amandmana i zaista bih volio ovo što sam rekao, da ne ponavljam, malo ću objasniti. Amandman broj VIII Denisa Bećirovića: da se povećaju sredstva za Direkciju za evropske integracije. Ja zaista smatram potrebom da se tu napravi iskorak da se ta sredstva povećaju. Amandman XIII za nadarene učenike i studente 7 miliona da se pomogne tim ... bosanskohercegovačkim učenicima, nadarenim studentima da prošire svoja saznanja i dobiju nova znanja. Takođe Amandman ..., odnosno Amandman XI za izradu planskih studija i projektne dokumentacije na Koridoru Vc u iznosu od 27 miliona. I amandman VIII. Ovo su dva amandmana zadnja od strane SDP-a u kojima piše ‘smještaj institucija BiH u iznosu od 16 miliona’. Ovo su za mene zaista jako dobri, kvalitetni i potrebni amandmani i potrebna sredstva za BiH. Međutim, u obrazloženju s koje stavke uzeti ta sredstva, ono je toliko nejasno, tako da ne možete se odlučiti da ste za ovaj amandman da povećate sredstva za izradu planske dokumentacije na Koridoru Vc, otkud ćete ih uzeti. Ja bih zaista imao želju da mogu dati glas za ove amandmane, međutim nije jasno, nisu napisani, nisu precizirani s kojih sredstava, nego okvirno se uzima tu negdje, a stavlja se ovdje. Možda bi bio i korisno i za državu i moguće da prođu ovi neki od amandmana koji su ovdje i izneseni, ja kažem govorim u svoje ime, ... i da su pripremljeni na način kako treba to, posebno ovaj Amandman VIII za smještaj institucija BiH. Evo tu je i ministar, prošli put smo čuli u izlaganju od 10-tak minuta, i ja sam, odnosno oba doma su prihvatila zaključak da smo obavezali Vijeće ministara da uradi ‘Program za smještaj institucija’, odnosno 30 miliona godišnje mi koristimo tih sredstava. Ja sam dobio neku informaciju, čini mi se iz izlaganja ministra, da ovo nije informacija Ministarstva finansija, došla je od Generalnog tajništva i vjerovatno tu nisu iste informacije. Evo, u tom smislu taj amandman, ja bih zamolio ministra ovdje da nam kaže, ... da vidimo koji amandmani su mogući, koliki je maksimalan mogući iznos Budžeta, i da to ne možemo iz Budžeta, ima li rješenja Vijeće ministara da nađe način, program za iznalaženje 57 sredstava da se smještaj institucija trajno riješi kako bi umanjili ovu stavku koja jeste ovdje. Znači, nije sve u Budžetu. I na kraju da završim, da Prudski sporazum i zaključak Kluba SDA je jedno s drugim jasno i on je pokušaj, i zaista oni koji pokušavaju na način kao što je to gospodin Džaferović rekao, na način da omalovažavaju, da izigravaju, da ismijavaju ovaj pokušaj, ovo je usaglašen stav i pokušaj da se pomogne povratnicima, jedini mogući u ovom momentu, a ja drugo, uz sva ova dobacivanja, nisam čuo zaista drugo rješenje. Možda bih glasao za njega da sam čuo, bilo kakvo drugo rješenje da je došlo, možda je i bolje ako je sigurno, našlo bi se i još drugih poslanika koji bi glasali za ovo.
Imamo repliku gospodin Križanović, ali prije replike da zamolim gospodina. Gospodine, koji ste sjeli u poslaničke klupe, da sjednete tamo. Izvolite gospodine Križanoviću, replika.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Zapravo, ne znam da li je replika ali da pokušam odgovoriti kolegi
Pa ja Vas molim kad se prijavljujete za repliku da je replika.
Hvala kolegi Naniću što je pokazao interes za ove amandmane a ostalo je kao, koliko sam ja razumio, nejasno odakle sredstva za ove stavke koje mi predlažemo za ...
Molim vas malo strpljenja, molim vas malo strpljenja. Ako ste se umorili, da pravimo pauzu.
Ja sam rekao na početku da smo ... u okviru prvih sedam amandmana naveli odakle se skidaju sredstva, prije svega plaće, izdaci itd. A onda slijede amandmani gdje se lociraju ta sredstva i potpuno je postignuta ravnoteža. Radi se o skidanju 130 miliona i raspoređivanju 130 miliona, onako kako je dato u amandmanima. Prema tome, želim još jednom naglasiti da se vrlo ozbiljno radilo i u najboljoj namjeri da se ovo popravi. Hvala. 58
Sefer Halilović, diskusija.
Gospodine predsjedavajući, ja sam uložio amandmane i, da budem iskren, ne očekujem da budu usvojeni ali radi
Molim vas da se malo slušamo.
javnosti, radi zapisnika neka stoji makar u dokumentaciji da je nekada neko skrenuo pažnju na nešto što, očigledno, što je ovde u ovom parlamentu, odnosno ovoj vladajućoj koaliciji, tabu tema. Ja neću glasati za ovaj budžet iz, po meni, četiri važna razloga. Prvi razlog je što je iz prethodne diskusije, da ne ponavljam, da ne gubimo vrijeme, jasno pokazano da ovaj budžet ne jača nego slabi državne institucije. Drugo, drugi razlog jeste što je nedovoljno sredstava za povratak, što je neprihvatljivo, jer u konačnici, ukoliko nema povratka, mislim da se slažemo makar u tom dijelu, da ćemo svi da dovedemo u pitanje opstanak države BiH. Treće, Vijeće ministara i vladajuća koalicija ni ovim Nacrtom budžeta ne pokazuje ni minimum volje ni želje da se počne obračunavati sa onom praksom koja se zove crno tržište, o tome sam više puta govorio i nemam namjeru o tome više govoriti, i da se uhvati ukoštac sa kriminalom i korupcijom, jer smo i po jednom i po drugom vodeća zemlja u regionu, a što znači i u Evropi po tom pitanju. I četvrto, nema poticajnih, razvojnih projekata, niti, što je najvažnije, nema podsticaja domaćim privrednicima za podsticaj za izvoz. Ja ću samo sa dvije-tri rečenice kratko se osvrnuti na povratak. Mislim da je, i o tome bi se dalo mnogo šta kazati, veoma licemjerna politika koja se zalaže za tobožnji povratak, jer, ja sam i prošli put i samo ću to ponoviti, kratko vam kazati, da je neobjašnjivo da prognanici, neki prognanici, nažalost, ne svi, ali neki prognanici ili većina njih su napravili bolje kuće u tuzlanskom zaleđu, sarajevskom zaleđu i mostarskom zaleđu nego što imaju domicilno stanovništvo. Dakle, pitanje povratka je vrlo kompleksno pitanje. Pitanje iz kojih para su ih napravili. I kad već o tome pričam, onda ću još kazati jednu stvar, koju možda ne bih trebao reći ali ću je reći, pogledajte izabrane predstavnike u parlamentima kantonalnim, federalnim i državnim, pogledajte ljude koji su kao sa teritorije RS-a, vidite gdje žive. I pitajte ih od kojih su para napravili te kuće, te ogromne kuće, te vile. Pa načelnik Općine Srebrenica je do sadašnjih 59 izbora živio u Vogošći u velikoj vili, a obavljao dužnost načelnika Općine u Srebrenici. I mislim da bi trebali konačo otvoriti priču o povratku i ovo o čemu govorim je samo jedna grupa pitanja. Druga grupa pitanja iz kojih se vidi da je politika koja tobože zagovara povratak, a radi sve na ostanku, licemjerna i zato ima previše argumenata. Ja ću samo kazati jedno. Neka promijene zakone koji onemogućavaju povratak. Neka u entitetima i u ovom parlamentu i kantonima promijene zakone koji onemogućavaju povratak, riješit će na taj način, po procjeni ozbiljnih ljudi, 10% do 20% povratnika koji šetaju između entiteta ... da ne bi izgubili privilegiju u sarajevskom kantonu ili tuzlanskom ili hercegovačko-neretvanskom, bihaćkom itd. Prema tome, mislim da ovaj zaključak koji je predložio Klub poslanika SDA ja ću podržati samo onda kad me uvjere da su zaista iskreni u ovome što pričaju. Ja mislim da nisu, jer da jesu ne bi usvojili čitav set zakona koji sprečava povratak. Ja sam jedno kratko vrijeme obavljao dužnost ministra za izbjeglice u Federalnom ministarstvu i tada sam razumio zapravo da postoje dva glavna problema koji su mnogo veći od finansija, od para koje se ulažu u povratak. U to vrijeme je bio još uvijek aktuelan imovinski, odnosno povratak imovine i zakonska regulativa. Ovaj prvi dio vraćanja imovine u velikoj mjeri je riješen, ali zakonska regulativa sprečava jedan veliki broj povratnika da se vrati svojim kućama i zato iz tih razloga veoma glasno i jasno tvrdim da je ova politika, koja se zagovara, licemjerna i ima dvostruke kriterije. Hvala.
Momčilo Novaković.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, gospodo iz Savjeta ministara, kolegice, naravno, evo mogu ja iz početka. Znači, uvažene kolegice, poštovane kolege poslanici, vidite, ja mislim da se mi danas ovdje, iza ovih mikrofona, poigravamo sa građanima u oba entiteta i u Brčko Distriktu i u BiH čitavoj. Naime, ako uzmemo ovaj papir i pogledamo na koliko se građana on odnosi, onda ćemo vidjeti da je to cifra izražena jednocifrenim brojem, broj izražen jednocifreno. Naime, uglavnom se odnosi, čak kad bi izuzeli sad ove povratnike, odnosi se samo uglavnom na zaposlene u institucijama BiH. I nije mi jasno da kolege misle da mogu dobiti nekakve političke poene i glasove kritikujući ili predlažući amandmane koji za jednu kategoriju građana treba kao da ostvare neku značajnu korist. Ja moram reći da sam siguran da na ovom budžetu, ma kako on izgledao, ma ko ga usvojio, ma ko predlagao amandmane, neće niko dobiti nijedan glas na sljedećim izborima. To budite sigurni. Možemo, na kraju krajeva, evo vidjeli smo da su kolege iz Stranke za BiH pokazivale kako su se oni prošli put borili za izbjegla i raseljena lica u prošlom Budžetu pa su na izborima prošli kako su prošli. Evo, ja sam predlagao sredstva za ostanak, pa izbjeglice u Prnjavoru glasale za SNSD, a ostali u Prnjavoru masovno. Dakle, niko neće dobiti poene na ovom budžetu. I zato mislim da je bilo mnogo bolje da su stranke, koje čine parlamentarnu većinu, ozbiljno sjele za sto i dogovorile ovaj budžet i prije Fiskalnog savjeta. Ako nisu mogli prije, onda nakon Fiskalnog savjeta. Sve ovo danas je otprilike poigravanje sa strpljenjem ljudi, a u principu oni od ovoga nemaju ništa. Mi zbog toga nismo ni davali, na kraju krajeva, 60 amandmane, jer smo imali iskustvo ranijih godina da kad opozicija daje amandmane onda oni ne budu usvojeni i svjedno se napravi neka većina. Bili smo ubijeđeni da će i sad se napraviti neka većina koja će usvojiti neke amandmane i dovesti ovaj okvir u nešto zašto, na kraju krajeva, sjede ljudi u Savjetu ministara iz nekih šest stranaka. Mi smo danas u situaciji da mi iz opozicije kažemo ovo je Budžet šestorke, šestorka kaže ovo je Budžet trojke, a trojka kaže ovo je SNSD pritisnuo nas pa smo morali. Evo, to su odnosi sada kad mi raspravljamo o Budžetu. Umjesto da, sasvim logično, ovo bude Budžet stranaka koje čine Savjet ministara. To je najmanje što se očekuje od svakog budžeta. I da danas ovdje dotjera se taj budžet po volji tih stranaka i da se usvoji. Naravno, uvijek je opozicija bila protiv budžeta, pa valjda nije potrebno da ističemo da ćemo biti protiv ovog budžeta. Pa, evo i SDP je protiv povećanja plata, a njihov član Predsjedništva predložio za Predsjedništvo povećanje od 39%. On je glasao za ovaj budžet, odnosno predložio je ovaj budžet. Dakle, on je saglasan sa tim, a SDP nije saglasan sa tim itd, itd. Ima mnogo nelogičnosti ovdje i mislim da zaista bi bilo dobro da se napravi jedna pauza, naravno ja ne tražim pauzu, zato što mislim da će pauza za ručak, ali bi bilo dobro da se napravi pauza i da ove stranke sjednu, predstavnici ovih stranaka sjednu i završe ovu priču za vrijeme pauze, tako da poslije toga ne trošimo uzaludno vrijeme. I reći ću samo nekoliko zaista nelogičnih stvari. Kažem, nismo imali amandmane, nismo imali amandmane, čak nismo predlagali ni popis, a to smo, sredstva za popis, a to smo svake godine do sada predlagali, valjda računajući da će na bazi Prudskog sporazuma to naći svoje mjesto ovdje. Koliko vidim, nije našlo, pa onda sad kad me novinari pitaju kakva je sudbina Prudskog sporazuma zaista ne znam šta bih im rekao nakon, evo, ovog budžeta kad on bude usvojen. Ali ono što meni nije jasno ovdje je kod pojedinih ministarstava ispod ovih tabela neke naznake. Pa, recimo, Ministarstvo odbrane stoji da u ukupnom iznosu su sredstva uključena u vježbu ‘Združeni napor 2009.’, a ne stoji objašnjenje zašto je zakup povećan 25 puta. A meni je, recimo, prvo ta cifra pala u oči da je zakup povećan 25 puta i da sam ja predlagao ja bih napisao obrazloženje šta je to što je uticalo da je zakup veći 25 puta ili, ne znam ni ja, kod Generalnog sekretarijata Savjeta ministara je zakup povećan skoro 19 puta. A oni su napisali da u ukupnom iznosu su uključeni programi Svjetska izložba EXPO 2010. u Šangaju, Narodna Republika Kina, Žalbeno vijeće i Komisija za državnu imovinu. I kad sada od svih institucija dvije ili tri institucije napišu ovako nešto, onda ja logično razmišljam zbog čega su oni ispisali ovo. Da li zato što ovo ističu ili da nešto sakriju. Pa da mi ne bi razmišljali šta je tamo sakriveno, hajde da znamo da je ovo važno što je istaknuto. A ja mislim, recimo, da je npr. u ovim ugovornim i drugim posebnim uslugama gdje je porast, gdje je index 209 – nešto sakriveno. Nešto o čemu je kolega iz SDP-a govorio, pod poslaničkim pitanjima. Ali dobro. Činjenica je dakle da postoji niz primjedbi i realnih i onih koje nisu iznesene ali isto tako je činjenica da ćemo mi morati imati Budžet. Ovakav ili onakav. I činjenica je da odgovornost za neimanje Budžeta imaju svi oni koji čine Savjet ministara. Ni Prudski dogovor, ni SDA, nego svi oni koji čine Savjet ministara. I nije valjda da će ministri tamo nastaviti da sjede bez ikakve odgovornosti što nema Budžeta. I da će članovi Predsjedništva završiti svoj posao time što će predložiti nerealan Budžet i ne doći više nikada na Parlament. A mi danas nemamo nikog iz Predsjedništva, danas nemamo predsjedavajućeg Savjeta ministara. Usvajamo najvažniji zakon koji Parlament usvaja u jednoj godini. Hvala vam. 61
Netačan navod, Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ako pogledate Izvještaj naše Komisije za finansije i budžet i pogledate Amandman XVII, vidjećete da je za milion dinara povećana u Agenciji za statistiku BiH stavka ‘Ugovorni i drugi poslovi’, (?) Maraka? (maraka, da), za potrebe pripreme popisa stanovništva. Na osnovu toga ste izveli pogrešne zaključke u vezi sa ostvarivanjem Prudskog sporazuma. Evo, to je netačan navod.
Evo, prije nego što nastavimo sa diskutantima prijavljenim da se dogovorimo kako ćemo raditi. Dakle, vjerovatno bismo trebali praviti pauzu, ja ne znam da li treba pauza za ručak. Ako treba, mi imamo još tri prijavljena diskutanta, dakle i ... možda da završimo do 3 sata, da u 3 sata napravimo pauzu i da nastavimo u 4 sata, s tim što ja već najavljujem da, očigledno je, vjerovatno, ovu sjednicu danas nećemo završiti, ja najavljujem nastavak za sutra. Evo, gospodin Remzija Kadrić. Dakle, u 3 ćemo praviti pauzu do 4.
Evo, ja se zahvaljujem. Ja ću zaista u tom pogledu vrlo kratko da evo prokomentarišem ovaj amandman koji se odnosi na izbjeglice i raseljena lica, da govorimo, da pokušamo dati jedan doprinos, da pokušam dati jedan doprinos kada je u pitanju realizacija programa za povratnike, za povratak izbjeglica i raseljenih lica. I ovdje je ministar koji može te stvari malo bolje pojasniti kada su u pitanju ove procedure o realizaciji ovih programa i utroška sredstava za izbjeglice i raseljena lica. I ja ću u tom pogledu, da ne idem u širinu, predložiti jedan zaključak i mislim da bi Dom trebao taj zaključak prihvatiti, a on bi otprilike glasio ovako: ‘Zadužuje se Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice da pripremi izmjene i dopune odgovarajućih propisa u oblasti efikasnije realizacije programa za proces povratka izbjeglica i 62 raseljenih osoba, u čemu će, između ostalog, biti predviđena i mogućnost skraćivanja procedura u realizaciji tih programa.’ Ovdje, koliko sam ja mogao da vidim, iz ovih podataka od Ministarstva, zaista su ove procedure dosta komplikovane, puno potroši se vremena, veliki su rokovi. Tu je potrebno, koliko sam ja dobio informaciju, oko 300 dana da bi se u jednom programu izvršila njegova realizacija. I mislim da bi ovaj dom trebao da prihvati ovaj jedan zaključak da se iznađe neka mogućnost kroz izmjene odgovarajućih propisa da se zaista taj proces realizacije programa učini što efikasnijim i što bližim ovim korisnicima, a na njih se sve to i odnosi. I u tom dijelu, i u tom pogledu, evo da skratim da budem što efikasniji, predlažem ovaj zaključak i smatram da bi to ... poslanici trebali prihvatiti i na takav način dati doprinos povratku izbjeglica i raseljenih lica. Zahvaljujem se.
Molim vas da prijedlog zaključka dostavite službi, da poslanici ga blagovremeno dobiju. Vraćamo se na listu prijavljenih diskutanata. Denis Bećirović. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pardon, ja se izvinjavam, Momčilo Novaković se prijavio za repliku.
Pa vidite, kolega Živkoviću, ja sam prošle godine sa stručnjacima Statističkog zavoda RS-a pripremao onaj amandman koji je govorio o popisu stanovništva i koji je na bazi procjene stručnjaka definisao iznos ukoliko se želi popis 2011. godine od neophodnih 7 miliona KM. Dakle, ne na bazi neke moje paušalne procjene nego procjene stručnjaka. Da je u 2008. a sada je to već u 2009. kao početnoj godini priprema neophodno obezbijediti 7 miliona. Ja se bojim da ste Vi dijelom u pravu kad kažete - jeste mi smo nešto obezbjedili - ali sa ovim milionom bojim se da nećemo imati, ne bojim se nego siguran sam da nećemo imati popis 2011. Mislim da, a to nam je valjda cilj, i to ste vi valjda dogovorili tamo u Prudu, je li tako.
Molim vas, evo malo strpljenja. Dakle, nastavljamo sa listom prijavljenih diskutanata. Denis Bećirović. Izvolite, Denise.
Hvala. 63 Ja želim početi svoju diskusiju sa tezom da priča o Budžetu BiH nije priča o bilo kakvim političkim poenima. Mi imamo završene lokalne izbore, opći izbori nisu ni na vidiku, nisu u ovoj godini. I ja mislim ako bi to samo na takav način simplificirali kao da je to pitanje političkih poena da to ne bi bilo dobro. Ja mislim da je ovo malo važnije pitanje od bilo kakvih i bilo čijih političkih poena, pa čak bih rekao da je ovo jedno od prelomnih pitanja koje pokazuje u kom pravcu država BiH treba da ide i u kom pravcu je krenula. Moram reći, kao opozicioni poslanik SDP-a, da sam generalno očekivao da će ovaj budžet pokušati barem osposobiti državu BiH da bude spremna provoditi Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. Očekivao sam, dakle jedan evropski budžet. Moram reći da ni Budžet koji je došao od Predsjedništva BiH nije nimalo neko sretno rješenje, međutim ja sam ga posmatrao kao minimum svih minimuma. Nažalost, evo svjedoci smo danas da i to nije dovoljno i zato sam sklon tezi da ovdje kažem da je ako se usvoji ovo, za šta neki govore danas da imaju većinu, da će to biti poraz evropske BiH i pobjeda antievropske BiH. Pogotovo želim reći da ova priča o povratku je, po meni, dosta neodgovorna priča. To je jedno od strateških pitanja države BiH. Međutim, na takav način mu se evidentno ne prilazi i ovo što vidimo nije izraz političke odgovornosti, ja bih prije rekao da je to izraz jednog političkog farizejstva. Kada je riječ o amandmanima, a ja sam ih dostavio 18, ne bih detaljno obrazlagao. Dakle, oni su dostavljeni, međutim podsjetio bih na neke amandmane. Recimo na Amandman I koji se odnosi na smanjenje brutoplaća i naknada za 2009. godinu u iznosu od 32.655.486 maraka, dakle za jednu četvrtinu od planiranog povećanja, umanjenje troškova zaposlenih, umanjenje putnih troškova za 1.853.000, umanjenje troškova za iznos stavke Parlamentarana skupština BiH u iznosu od 604.478 KM, umanjenje sredstava za Predsjedništvo, za Generalni sekretarijat Vijeća ministara itd. Predložio sam u amandmanima da se povećaju sredstva, između ostalog, i za rad Direkcije za evropske integracije, iako je ona trenutno u stanju u kakvom jeste, ali smatram, s obzirom na činjenicu da smo potpisali Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, da smo usvojili Rezoluciju o ubrzanju procesa pristupanja BiH u EU, kao i sve one zadatke koje Direkcija objektivno ima ispred seba, da je potrebno povećati sredstva za 1.160.000 KM. Također, predložio sam određeno povećanje sredstava za očuvanje nacionalnih spomenika u BiH, Fond za povratak itd. Međutim, želim istaći posebno tri amandmana. Naime, Amandmanom XIII predlažem da se uvede nova stavka za fond iz kojeg bi se finansirali nadareni učenici i studenti. Zbog ekonomske krize koja sve više zahvata BiH ja mislim da je neophodno iskazati određen stepen odgovornosti za budućnost, prije svega, mlade generacije, te predlažem da za ovu namjenu prvi put u 2009. godini odvojimo 7 miliona KM. Ako to treba malo da još raščlanimo i objasnimo, dakle ako bi prihvatili ovaj amandman kada bi mjesečno svakom studentu ili učeniku nadarenom davali po 200 maraka, to bi bio iznos od 35 hiljada studenata. Ili Amandman XIV. Evo, neki su govorili o recesiji. Evo, ja predlažem da se prihvati ovaj recesioni amandman. Dakle, Amandmanom XIV uvodi se nova stavka - Program pomoći najugroženijim penzionerima u BiH. Za ovu stavku sam predvidio izdvajanje od 10 miliona maraka u Budžetu i mislim da bi usvajanjem ovog amandmana pokazali jedan socijalni senzibilitet za najnezaštićeniju kategoriju u ovoj zemlji, a to su svakako penzioneri. Kad ovo 64 govorim, neće me niko shvatiti da je ovo neka demagogija, s obzirom da nema direktnog prenosa. Daj Bože da bude jedna ili dvije rečenice u nekim novinama o svemu ovome, ali ja sada mislim da bi mi kao poslanici ovdje, dakle, kada raspravljamo da bi zaista u ovoj godini koja će evidentno biti godina ekonomske krize pokazali jednu ljudsku i solidarnu gestu ako bi prihvatili ovakav jedan amandman. Amandmanom XV predlažem da se uvede nova stavka - Program za finansiranje otvaranja malih i srednjih preduzeća u BiH u iznosu od 22 miliona KM. Amandmanom XVI predlažem da se uvede nova stavka - Pomoć decertificiranim policajcima u BiH u iznosu od 430.000 KM. Kada je riječ o ovom amandmanu želim reći da ako država BiH nije u stanju da garantuje, obezbijedi elementarna ljudska prava za decertificirane policajce, onda mora biti spremna barem u Budžetu da omogući minimum sredstava za preživljavanje tih ljudi i njihovih porodica. Amandmanom XVII već drugi put predlažem da se odvoji jedna simbolična cifra za pomoć u izgradnji spomenika Srđanu Aleksiću u Trebinju. Kao što smo već usvojili inicijativu koja je podržala to, mislim da to treba i u Budžetu na jedan jasan način podržati, s obzirom da je Srđan Aleksić jedan od simbola borbe protiv bratoubilaštva u BiH. I na kraju, Amandmanom XVIII predlažem da se uvede nova stavka kojom bi pokazali ozbiljnu namjeru da realiziramo zaključak sa konferencije održane povodom Međunarodnog dana borbe protiv korupcije u Sarajevu 11. decembra 2008. godine. Podsjećam da su zaključci na toj konferenciji usvojeni u koordinaciji između Transparency Internationala i poslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH. Uz to napominjem da BiH nema više Strategije za borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala. Ona je istekla sa 2009. godinom. Nemamo u parlamentarnoj proceduri novu strategiju o kojoj bi raspravljali, nemamo tijela kao što se predlaže tu koje bi se bavilo ovim pitanjem i nemamo predviđenih sredstava... S obzirom da su poslanici Parlamentarne skupštine zajedno sa ovom nevladinom organizacijom usvojili zaključke, ja mislim da bi bilo logično da određena sredstva usmjerimo i u tom pravcu kako bi napokon pokrenuli stvari sa mrtve tačke. Zahvaljujem.
Dvije replike, Slavko Jovičić i Velimir Jukić nek se pripreme.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, replika na jedan dio izlaganja gospodina Bećirovića. Nismo mi svi poslanici podržali izvještaj onako kako ste Vi to prezentirali ovdje. Ali da ne bi bilo nedoumica, grčevito se borimo protiv korupcije, mada ja taj termin ne volim jer je to umiljato, grčevito se borimo protiv lopova i mafije. Ali na onaj način kako je ta organizovana konferencija, to je prvo bilo neozbiljno, jer upravo ta organizacija nanosi najveću štetu BiH, jer sam ih javno pitao koji su im bili kriteriji da kaže BiH je na 101. mjestu po korupciji?! Ja sam tada rekao da smo na 12. Evo, sad ću korigovati, na 6. smo. Kaže, Svjetska banka i Monetarni fond. Pa Svjetska banka i Monetarni fond su u Vašingtonu, pa je u recesiji SAD. Upravo oni 65 takvim svojim informacijama, bez ikakvih pokazatelja, nanose ogromnu štetu ovoj zemlji, jer sprečavaju da ovdje dođu strani investitori. Dakle, nismo svi podržali i nećemo sa takve konferencije podržati izvještaje, jer oni su tempirani upravo da oni samo izvrše promociju. I, kada sam ih pitao ko je ta nevladina organizacija, imaju li oni svog članstva, to je, kaže, jedan board direktora, njih šest se skupilo, finansiraju ih stranci, soroši i razni ološi i onda oni nama to ovdje prezentiraju, kao to je zvaničan stav. Nije to zvaničan moj stav, to može njihov biti. I vi njih podržite, ja to ne osporavam, ali pošto su i mene bili pozvali na tu prezentaciju i njihovu afirmaciju, ja to nikad neću podržati.
Dakle, od najavljene pauze u 3 sata nema ništa. Sljedeća replika Velimir Jukić. Ja vas molim, kad se prijavljujete, dajte se prijavite blagovremeno, a ne kada dogovorimo neku dinamiku, pauzu, ovo, ono, onda dođe Jerko i kao i obično zadnji se prijavi, Adem Huskić itd. Izvolite, gospodine Jukiću. Prijavite se na vrijeme.
Pozdravljam sve nazočne. Vrlo ću kratko, više ispravka navoda nego što je replika. Gospodin Bećirović je prilikom obrazlaganja jednog svog amandmana jednu pogrešku uradio. Naime, malo je krivo pomnožio, odnosno podijelio određene brojke. Dakle, mislim, ali malo ću prokomentirati i ovu ideju, ideja mi se jako sviđa, mislim da je amandman dobar i, nažalost, čini mi se da nema sada mogućnosti, odnosno, bar ja tako ocjenjujem, i raspoloženja da se prihvati ovaj amandman, radi se o stipendiranju studenata. I mislim da bi možda kod kreiranja idućeg proračuna, za iduću godinu, trebalo vrlo ozbiljno i na vrijeme početi određena i lobiranja za ovako nešto, jer smatram da je stvarno vrijeme da BiH i na ovaj način, znači formiranjem jednog fonda za stipendiranje studenata, pokaže svoje opredjeljenje za obrazovanje, naročito kroz jedan program pomoći onim koji su talentirani, koji to zaslužuju. I ovdje bi se radilo možda o fondu koji bi osigurao oko tri tisuće ovakvih stipendija što je možda za BiH i nekakav broj koji nije ni previše velik ni mali i te bi stipendije bile, ne znam, po ovom prijedlogu oko dvjestotinjak maraka, što je možda i realno, s obzirom na ukupnu socijoekonomsku situaciju u BiH. Dakle, evo to je bila ispravka navoda i potpora ovakvom jednom razmišljanju i ideji da se ovakav jedan fond formira na razini BiH.
Denis Bećirović, replika.
Ja sam rekao kolegi da jeste napravljena jedna mala omaška, međutim pozivam kolegu da nema nikakvog razloga da ovaj amandman danas ne prihvatimo i ... da ta ideja postane i stvarnost. Međutim, javio sam se za repliku gospodinu Jovičiću da kažem da nije uredu da bez predstavnika jedne nevladine organizacije tako teške riječi govorimo o toj nevladinoj 66 organizaciji. Nije tačno da ljudi govore bez ikakvih pokazatelja, imaju tu vrlo jasni pokazatelji. To nije domaća već međunarodna nevladina organizacija, tako da bilo bi dobro da kada o tome govorimo pokušamo govoriti argumentima, a ne metodom diskreditacije svih onih koji drugačije misle nego što misle pojedine političke partije koje su na vlasti.
Vraćamo se na prijavljene za diskusiju. Ja ovdje imam još registrovane Sadika Ahmetovića, Jerku Ivankovića, Vinka Zorića i imam prijavljenog gospodina Lozančića i molim ako ima ambicija još neko da se prijavi da se prijavi odmah, da znamo planirati. Idemo redom, Sadik Ahmetović.
Gospodine predsjedavajući, ja sam razmišljao da li da diskutujem, ali evo skratit ću moju diskusiju, s obzirom da će i poslije toga uslijediti replike koje ponekad idu i dotle da vrijeđaju i mene lično i možda i populaciju iz koje dolazim i stoga ću samo konstatirati da ne vrijedi ubjeđivati bilo koga da nešto napravite ukoliko ima autistički pristup. Autizam je stanje ... ili se ne može promijeniti; bolest se ponekad može izliječiti, autizam ne. Hvala.
Jerko Lijanović Ivanković.
Poštovani predsjedatelju, želim Vam uspješan rad u narednom mandatu predsjedavajućeg, nadam se dobroj suradnji. Kolegice i kolege zastupnici, uvaženi gosti, ja ću nastojati da se ne ponavljam kako ne bih trošio bespotrebno vrijeme, ali ću nešto reći o alibijima koji su se ovdje pojavljivali u kontekstu da BiH nema institucije da bi imala više novaca, o alibijima da se ne može osigurati više novaca jer ih nema, a nešto ću reći i o svom amandmanu. Ako pogledamo EU i standarde kojima mi težimo, koje želimo preuzeti, ako pogledamo njene nadležnosti i njeno ustavno ili ugovorno uređenje i pogledamo BiH, onda možemo vidjeti da BiH ima daleko veće nadležnosti u odnosu na niže razine vlasti, nego što EU ima nadležnosti na niže razine vlasti unutar EU. I kad pogledamo Proračun EU, sa tako malim ovlastima koje ona ima, onda možemo vidjeti da struktura tog proračuna se odnosi otprilike oko 40% za razvoj, uglavnom za poticaje u poljoprivredi, a ostali dio se odnosi na administraciju i druge potrebe. A kad pogledamo strukturu Proračuna BiH, onda vidimo da za razvoj nema skoro ništa. Moja želja i cilj je da na to ukažem da bi i u BiH morali iznaći načina da u Proračun uđu stavke za razvoj, posebno za poljoprivredu koja je u najtežem položaju u odnosu na ostalo gospodarstvo. 67 Provačila se teza da nemamo novaca, da se novci ne mogu osigurati, ali ako pogledamo našu poresku politiku i najavljeni zakon o trošarinama koji ćemo uskoro dobiti ovdje, onda možemo vidjeti da imamo najmanje poreze na luksuz u BiH i da tu postoje ne stotine miliona maraka nego milijarde akumulirane koje bi trebalo uzeti i upotrijebiti ih za razvoj kako bi mogli zaposliti naše ljude, obraditi našu zemlju, napuniti naše zdravstvene i mirovinske fondove. Iz tog razloga ja očekujem evo i ovaj zakon o trošarinama uskoro u Parlamentu i da sukladno njemu možemo proširiti ovaj proračun, jer će on donijeti nova sredstva ili ako već njime nije predviđeno da dođe značajniji dio sredstava da se to dogradi u fazi pripreme ili mi to možemo dopuniti u fazi parlamentarnog razmatranja. Kad pogledamo skoro cijeli svijet, onda vidimo da financijska kriza pogađa svakoga, tako će pogoditi i BiH i već je dobrim dijelom pogodila. A nažalost skoro nijedan proračun pa evo ni ovaj BiH nema odgovor na to pitanje. Posljedice će biti nesagledive u narednu godinu, dvije, tri dana, jer će kriza sigurno dugo trajati, posebno kod nas ako budemo je ignorirali na ovakav način da ne interveniramo iz proračuna ni u jednu oblast, dok daleko razvijenije zemlje od nas, gdje je daleko razvijenija privreda, stotine miliona eura ili dolara izdvajaju u intervencije da bi popravili situaciju i kako bi zadržali radna mjesta. Očito da ovakav proračun kao i mnoge odluke prije Vijeća ministara idu posebno u korist susjednim zemaljama, Srbiji i Hrvarskoj, jer ako budemo imali slabiju ekonomiju u BiH onda deficit će biti daleko veći i plasman roba iz susjednih zemalja će ovdje biti daleko lakši, jer se domaća konkurencija tome neće moći suprotstaviti. Deficit koji u prošloj godini se kreće nešto iznad 9 milijardi maraka koji je u stalnom porastu se praktično odnosi na susjede skoro 30%, zapravo čak i više od 30% tog deficita, a nekad smo bili u zajedničkoj državi i imali smo suficit kao BiH u izvozu. Vijeće ministara je ignoriralo Prijedlog zakon o zaštiti domaće proizvodnje zadnje dvije godine, ignoriralo je zaključak ovog doma prije dvije godine koji je usvojen sa 36 glasova „za“ i samo jednim glasom „protiv“ kojim je definirano da trebamo oporezovati luksuz, a osigurati sredstva za poticaje i danas nakon dvije godine još nemamo ni blizu realiziran taj zaključak o ukidanju carine na određene poljoprivredne proizvode u sedmom mjesecu prošle godine i tome govori isto u prilog da se na taj način želi favorizirati roba iz susjednih zemalja i na taj način skraćivati sredstva u Proračunu BiH. Amandman od 500 miliona maraka koji sam ja podnio za poticaj za poljoprivredu nije dovoljan za našu poljoprivredu, jer susjedi su usvojili proračune i izdvajaju za poljoprivredu pojedinačno preko milijardu KM, a EU isto tako ima usvojen Proračun u kojem je preko sto milijardi KM ili preko 50 miliona eura predviđeno za poticaje. Mi sa EU imamo Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, sa susjedima imamo CEFTA-u i naša poljoprivreda je u potpunosti izložena konkurenciji iz tih zemalja. I za našu poljoprivredu bi isto tako trebale milijarde, a ne milioni, kako bi je uspjeli sačuvati od daljnje propasti, barem na ovoj razini i pokušati je polako oporavljati. Nesagledive posljedice ćemo dugoročne imati ako ne spasimo našu poljoprivredu. Idemo ka članstvu u EU, ka statusu kandidata kad ćemo imati mogućnost pristupa pretpristupnim fondovima EU, kad ćemo moći značajna sredstva povući iz tih fondova, ali samo ukoliko budemo imali proizvodnju, jer ta sredstva mogu uzimati oni koji imaju proizvodnju. Mi ovakvim odnosom vjerojatno ćemo ostati – već smo dobrim dijelom, a još ćemo to dokrajčiti u naredne dvije godine – ostati bez proizvodnje i onda ćemo biti snažno oštećeni, jer nećemo imati na osnovu čega povući sredstva iz Proračuna EU. Kad postanemo članica EU, isto tako ćemo od ovih preko sto milijardi maraka imati pravo povlačiti sredstva iz EU, ali samo ukoliko budemo imali proizvodnju. Ako nastavimo ovakvim putem, nećemo imati proizvodnju, i onda nećemo 68 moći povlačiti ta sredstva koja su nama namijenjena, nego će ih povlačiti neke druge zemlje, a onda ćemo mi ići kupovati hranu u tim drugim zemljama. Imat ćemo našu zemlju neobrađenu, naše ljude nezaposlene, a bit ćemo veliki uvoznik skupe hrane iz uvoza, umjesto da stvorimo pretpostavke da uzmemo novce od EU koji su nama namijenjeni, obradimo našu zemlju, zaposlimo naše ljude, osiguramo sredstva u našim fondovima i budemo izvoznici hrane. Iz tog razloga ja mislim da je dobro da usvojimo ovaj amandman, da za taj amandman osiguramo sredstva u zakonu o trošarinama kojeg očekujemo uskoro ovdje u Parlamentu, i da pokušamo ispravljati nešto što se 10 godina praktično radilo u pogrešnom smjeru, da se uništavala proizvodnja, a ne podržavala. Ukoliko bi bio usvojen ovaj amandman, ja ću podržati ovaj proračun, iako imam i na drugim dijelovima određenih primjedbi, ali mislim da one su zanemarive u odnosu na ovaj dio. Ako ne bude usvojen ovaj amandman, ja neću moći podržati ovaj proračun. Hvala.
Imamo još Vinka Zorića, ali imamo još dva prijavljena koji nemaju ovu tehničku mogućnost da vi vidite na ekranu, dakle gospodin Lozančić i gospodin Živković. Izvolite, gospodine Zoriću.
Zahvaljujem. Ja ću biti, vjerujem, puno kraći od svojih prethodnika. I prije stanke sam se javio bio kad smo dogovarali kako raditi, odnosno kad smo htjeli dati neke smjernice Povjerenstvu za financije. I ja ću nešto reći o Izvješću Povjerenstva a zatim ću nešto reći i o amandmanima. Dakle, Amandman XII. koji je usvojen? Sigurno ne postoji niko ... od ovlaštenih predlagača amandmana, a da je predložio taj amandman. Ja sam predložio drugi dio amandma i zaista bih volio zbog toga što ja nikad ne bih predložio prvi dio amandmana da se to dvoje razdvoji. Naime, i moje današnje zastupničko pitanje je u velikoj koliziji sa prvim dijelom Amandmana XII. i zaista molim sve službe i evo neka i ovo bude prilog tomu da razdvoje ova dva amandmana, tako da Amandman XII. bude do 97 miliona 533 itd, a Amandman XIII. drugi dio, dakle u istoj pojedinačnoj tablici kad se radi o ovih 250 tisuća za Agenciju za ravnopravnost spolova. To je jedna stvar. Druga stvar je da ovdje se puno pričalo o amandmanima i pokušava se uvjeriti jedni druge argumentima da treba, odnosno da ne treba podržati Proračun BiH. Ja ću se samo osvrnuti na jedan amandman, možda i na dva. Amandman Denisa Bećirovića, oko kojeg se javio i kolega Jukić?, meni bi taj amandman bio prihvatljiv kad bi se taj amandman za napredne učenike odnosio na to da ćemo mi to transferirati razinama koje su nadležne za to. Nikako, nikako pod uvjetima da se to iz Proračuna ... izdvaja izravno, jer imaju institucije koje su nadležne za obrazovanje ... tako isto i za stimuliranje. 69 Ovaj amandman o kojem je gospodin Jerko govori, evo to je taj drugi na koji ću se osvrnuti, je zaista prevelik. Ja sam danas Jerki govorio: 'Što ne digneš na milijardu kad ti tako ide?' Mislim, to je šaljivo, ali mislim da smo mogli krenuti sa poticajima poljoprivrede, a to je osim socijale i povratka, ... za kojeg sam se i ja danas zainteresirao malo više kroz zastupničko pitanje, dakle poljoprivredu smo možda mogli stimulirati sa 20, 50 miliona maraka, a ne ići odmah sa drastičnih preko 50% Proračuna sadašnjega da postignemo neki efekat i da se dižemo. Ako budemo predlagali 500 miliona maraka odjednom, svako zna da je to nemoguće i dovoljna su samo dva takva amandmana. Sreća da ne dolaze iz velikih klubova pa da ne blokiraju potpuno Proračun. Ono što ću još na kraju samome reći je to da ja kao predstavnik Mješovitog kluba ću kazati ovdje da će naš klub vjerojatno mješovito se izjasniti o ovom proračunu.
Lozančić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, ja ću, kao i mnogi drugi, započeti ovo izlaganje jednom već naučenom konstatacijom da nisam mislio danas raspravljati o ovoj temi, ali evo nakon svih rasprava odlučio sam i ja dati svoj skromni doprinos. Odlučio sam iz prostog razloga što mislim da su mnogi koji su raspravljali su raspravljali na način pa predložio sam amandman ali znam da neće proći, ali nek se čuje da sam ga predložio. Mislim da treba ovako. Znam da ni to neće biti prihvaćeno ali neke se čuje da ja mislim tako. Mislim da ovako ne treba, ali znam da i to neće biti prihvaćeno, ali nek se čuje da ja mislim da to tako ne treba. Pa da i ja u tom tonu dam svoj skromni doprinos kroz određena pojašnjenja i kroz određene ocjene, procjene, koje su mene motivirali da se javim, ne misleći da ću dati veliki doprinos, ali iskreno misleći ili nastojeći da nas vratim na suštinu. Znači, mi možemo predlagati i licitirati, svako sa svojim političkim opredjeljenjima ovdje, mislim da treba imati mjere. Danas smo u nekoliko navrata na ovaj ili onaj način, što afirmativno što na drugi način propitivali ministra financija i trezora, pa je kao ministar nešto prihvatio, pa je kao ministar nešto predložio, pa je kao ministar dobar ili loš, nebitno. Ja vas želim podsjetiti na ustavne odredbe zbog kojih ja nisam sretan, jer vjerovatno ne postoji zemlja na svijetu u kojoj postoji slična odredba koja kaže za Predsjedništvo BiH da je nadležno za predlaganje, na preporuku Vijeća ministara, godišnjeg proračuna Parlamentarnoj skupštini BiH. Znači, naš ministar financija i trezora, uvaženi gospodin Dragan Vrankić, nije nadležan ni za predlaganje proračuna, ni za utvrđivanje, ni za bilo šta, Vijeće ministara isto tako, ono samo preporučuje našem Predsjedništvu BiH nešto što bi trebalo izgledati kao Proračun BiH. A Predsjedništvo, u skladu sa svojim ustavnim ovlaštenjima, isključivo je nadležno da nama ovdje predloži i obrazloži ono što predlaže. Oni normalno nisu našli za shodno da to urade i onda smo mi našli se u muci – šta su oni mislili kada su nešto predlagali. I onda je svako tumačio na svoj način šta su oni mislili, šta su oni htjeli, svako nastojeći da to svede u nekakav mlin političke opcije kojoj pripada, nastojeći to prikazati afirmativno. 70 Čuli smo, ja moram reći, dosta ružnih ocjena pričajući o 'Proračunu BiH' koji se ne zove, evo ja koristim opet netočan naziv za to, koji se zove 'Proračun institucija BiH i vanjskih obveza BiH'. Ja bih bio sretniji da mi imamo Proračun BiH, samo tako, i onda bismo mi bili ... Bio bih sretniji da BiH ima puno više ovlasti nego što ih danas ima. Da imamo mogućnosti i kapaciteta da značajnije utičemo u ovom parlamentu kakvi će biti fiskalni prihodi BiH i kakvi će biti fiskalni okviri BiH, pa onda i kakvi će biti fiskalni rashodi BiH. Mi smo donosili zakone, svako opet iz svojih razloga, i o Fiskalnom vijeću, i onda, uvažavajući da svako ima svoje razloge i svoje političke motive da optužuje neke zato što se dogovaraju, mi smo ušli u apsurd, mi smo zemlja inače apsurda, mislim to nije ništa novo. Znači, u ovoj zemlji je nemoguće napraviti dogovor i oko bilo čega, znači sitnog, ne krupnog, ovo je krupno pitanje. I onda kada neko napravi nekakav sporazum, pa zvao se on 'Prudski', 'Sprudski', kako god ga zvali, to je sporazum jedini u ovoj zemlji koji postoji i svi ga napadaju i ne znam što ga napadate. To je jedini sporazum koji postoji, on nije savršen, on je malo za ovu zemlju, on je malo za očekivanja građana ove zemlje, ali je jedini. I stotinu je onih koji ga nastoje osporiti. Nije Prudski sporazum rekao kakav će ovaj proračun biti. Za razliku od nas koji smo donijeli Zakon o Fiskalnom vijeću, oni koji su sjedili u Prudu nisu donijeli taj zakon. Samo su rekli da podržavaju stajalište Fiskalnog vijeća koje je uspostavljeno po zakonu koji smo mi donijeli ovdje. Uvaženi ministar Vrankić koji je član tog Fiskalnog vijeća je koristeći svoje pravo da u okviru Fiskalnog vijeća iskaže svoju i političku i stručnu volju je bio protiv onih prijedloga koji su tamo utvrđivani, ali kao legalista, kao neko ko poštuje zakon koji je usvojila ova Parlamentarna skupština prihvatio da je to Fiskalno vijeće institucija ove države ovlašteno da utvrđuje fiskalni okvir. I ne znam čemu ocjene kako je ako se bude prihvatio ovaj ili onaj prijedlog, potpuno nebitno koji, kako je to pobjeda antievropske BiH. Čuj, molim te lijepo! Sad ja trebam razmisliti. Šta god prihvatim, ne znam, ne znam šta je pisac htio da kaže, svrstavam samog sebe u antievropsku BiH, da je to pobjeda protivnika BiH. Možda su neki navikli da BiH svojataju samo za sebe, da misle da je definicija BiH samo što oni misle, da je dovoljno nazvati se ovoliko i onoliko procenata za BiH, pa misli da je to dovoljna etiketa bosanskohercegovačkog domoljublja, patriotizma i, ne znam, čega više drugog. Moramo uvažiti činjenicu da svako od nas u ovom parlamentu ima pravo, bez takvih ocjena i etiketa, slobodno, vlastitom voljom motiviran i svojim načelima i političkim i ljudskim, opedjeljivati se za donošenje odluka. I nemojmo, nastojmo isključiti iz svog vokabulara, iz retorike termine takvog tipa. Oni ne doprinose onome što najviše treba BiH. BiH, prognanicima, povratnicima, razvojačenim braniteljima, umirovljenicima, nezaposlenima i svima drugima treba politika koja je spremna dogovarati se, tražiti rješenja i iznalaziti najbolja moguća rješenja, moguća rješenja, ne nemoguća. Ja bih bio sretan, ali ne želim ući u sferu iracionalnog, kada bih mogao, zato nisam predložio ni jedan amandman, nemam rješenje, ja bih predložio amandman povećanja prihoda 5 milijardi, samo ne znam odakle. Pa bih onda, slijedom toga, predlagao i rashode u skladu sa tim, ali realnih izvora. Ima puno toga. Povratnicima, pošto se o njima puno priča, i prošli put sam reagirao na to, danas sam razmišljao hoću li, ali hoću opet, povratnicima treba danas, jučer, prije pet godina, milion, obećanih 500 milijardi im ne znači ništa ma koliko to nekome značilo nešto. Znači obećanih, koja će stupiti, ne znam, možda za godinu, za dvije, za tri, za pet. I ono što je dobro u smislu, pogotovo onih koji često spominju riječ licemjerje, treba malo biti korektniji, dosljedniji u promoviranju onoga zašto se zalažete. Ja se zalažem za povratak, a bio sam prognanik. Ali sam vjerovao da mi niko neće vjerovati da se ja zalažem za 71 povratak, ako se među prvima ne vratim. Ja sam se vratio, ja sam svojim djelom, ne samo pričama šupljim, pokazao da se želim vratiti i niko mi nije pomogao, niko. A puno ih je bilo više koji su nastojali na sve moguće načine da mi zagorčaju život i iz stranaka onih koji danas govore o povratku, zalažu se za povratak. Znači, to je stvarnost. I prošli put sam rekao, treba puno više političke volje, iskrene političke volje da se povratnicima olakša život. Ja sam uvjeren da danas 35 miliona, danas donesenih, usvojenih i već sutra realizacija tih 35 miliona znači puno više nego obećanih 350 miliona za narednu godinu. Volio bih da možemo danas reći da je to 350 miliona, bio bih puno sretniji od mnogih vas, ali ne znam odakle. Ako neko ima recept, realan recept koji danas može dobiti većinu, ne znam šta ćemo dobiti ako danas ne usvojimo ovaj proračun. Znači, znam jedino da ćemo ga nekad vjerovatno usvojiti, ali to znači da ni 300 tisuća maraka neće biti realizirano u programima za povratnike do momenta usvajanja ovog proračuna. I još nešto da kažem. Kada su u pitanju povratnici, zaključio sam iz rasprava da je važnije ko će raspoređivati te pare, nego koliki je iznos. Tako sam zaključio. Ako sam krivo zaključio, ja se ispričavam, ali sam zaključio da je tako, i to je problem. Povratnicima je bitno da sredstva namijenjena za njihove potrebe dođu do njih i budu iskorištena za njihove potrebe i to da budu korektno raspoređene i da što prije dođu do njih, bez opstrukcija. Zašto ne ide realizacija? Ja se čudim, ja moram reći, i ministru i njegovom zamjeniku zašto otvoreno ne kažu zašto sporo ide realizacija. Nije do njih, ja odmah moram reći, zato im se čudim što ne kažu. U mnogim općinama se na različite načine vrši opstrukcija realizacije tih projekata. Znači, to je činjenica. I moram reći, da me neko krivo ne bi shvatio, ima svih političkih opcija koji sjede ovdje u ovom parlamentu, koje su ovdje i oporba i pozicija, koje opstruiraju, neko više neko manje, svih. Znači, i nemojmo optuživati ni ministra, ni zamjenika, ni Fond za povratak zato što sporo realizacija tih sredstava ide. To je do nas i do naše opće iskrenosti koju moramo, makar ovdje, u ovom najvišem zakonodavnom tijelu promovirati. Znači, pozivam sve nas i sve vas, svjestan činjenice da ovo nije najidealniji prijedlog projekta,
Strpljenja malo da se slušamo, molim vas. NIKO
: da ovo nije najidealniji prijedlog proračuna. Neki su spominjali da postoji prijedlog, ne znam ni ja, šestorke, neki trojke, pa sam ja u šali rekao za ovim stolom ovo je Prijedlog zakona o Proračunu dvojke, mislim možemo ići dotle, ali ovo je Prijedlog zakona o Proračunu jedini koji mi imamo u proceduri i koji danas imamo šansu usvojiti i imamo šansu odbiti. Treća mogućnost danas ne postoji. Ja moram reći, uz svo nezadovoljstvo nekih radom našeg Povjerenstva za finansije i proračun, želim ih pohvaliti samo zbog jedne činjenice, što su iskazali sposobnost da sjede, razgovaraju i dogovaraju se. I oni su nešto dogovorili. Sve one koji su protiv toga, pozivam da se i oni nešto dogovore. Znači, ako je moguće bolje od ovog, ja sam za. Znači, podržat ću svaku 72 opciju, svako rješenje Proračuna koji će donijeti do činjenice da danas imamo Proračun, svjestan da Proračun koji ćemo prolongirati za dva, tri ili, ne znam ni ja, koliko mjeseci, neće biti Proračun, nego će biti nekakav finansijski plan za nekoliko narednih mjeseci, finansiranje institucija BiH. Hvala lijepo.
Imamo prijavljenog, za repliku, Jerka Ivankovića. Imamo, dakle još diskusija, Živković i prijavio se ministar Halilović. Izvolite, Ivankoviću.
Zahvaljujem. Ja ću kratko samo kolegi Zoriću. Slažem se s njim da je trebalo predložiti milijardu maraka za poljoprivredu, jer susjedi izdvajaju više od milijardu, i to ne samo ove godine nego proteklih 10 godina, ali sam ja ipak bio dosta skroman i kazao idemo početi sa jednom cifrom koja nešto može promijeniti, a izdvajati 20 ili 30 miliona je u biti bacanje i tih novaca, jer sa time ništa ne možemo promijeniti. Kad bi izdvojili 500 miliona na Proračun koji je negdje oko milijardu i petsto i nešto više, to bi bilo opet nekih 25% od Proračuna i bilo bi 15% manje nego što izdvaja EU. Tako da ovo je nešto od čega se može početi. A i kolegi Lozančiću, koji se osvrnuo da trebamo imati mjeru prilikom predlaganja amandmana, da u biti nema efekta predlagati nešto što se neće usvojiti, slažem se sa mjerom, samo moramo analizirati mjeru na obje strane. Znači, naših 500 tisuća ljudi u BiH živi od poljoprivrede. Nedonošenjem zakona i donošenjem određenih zakona, mi smo te ljudi doveli pored vlastitog imanja da moraju biti podstanari, jer ne mogu živjeti od svog rada, od proizvoda koji oni proizvedu i nemaju ih kome prodati. A u istom trenutku u prošloj godini 9 milijardi maraka je uzeto iz džepova građana naše zemlje i poklonjeno u džepove građana neke druge zemlje. To je po 2 hiljade i nešto maraka na svakog građanina ove zemlje. Mislim da tu treba imati mjeru da je neprimjereno da na takav način osiromašimo naše građane, a u biti zbog nedonošenja i donošenja onoga što nije dobro imamo posljedicu za takvo stanje. Ja vjerujem da je ministar kompetentan i da zna provesti i ovo o čemu ja govorim, osigurati novce bez ikakvih problema, da je svjestan i da to treba napraviti, ali u biti politika, zapravo vladajuće stranke moraju dati zeleno svjetlo, zapravo moraju stati iza takvog projekta da se krene u tom smjeru, tj. da se promijeni postojeći smjer u kojem smo išli. Hvala.
Imamo prijavljenog diskutanta Milorada Živkovića.
Zahvaljujem, predsjedavajući. 73 Dame i gospodo, SNSD nije zadovoljan sa predloženim budžetom i nemojte misliti da glasamo drage volje za ovakav budžet, jer smatramo da dodatno centralizuje ovu državu, da jača institucije na račun entiteta. Sama činjenica da je preglasan naš član Predsjedništva nama je dovoljan bio razlog da ovaj budžet ne prihvatimo na način na koji je koncipiran. Smatramo da ima dovoljno prostora da se u pojedinim stavkama smanje iznosi. Te stavke su na račun Ministarstva odbrane. Smatramo da smanjenje broja snaga koji su po Zakonu o službi u Oružanim snagama treba da se smanji da bi se i ova stavka dodatno smanjila. Smatramo da i stavka za popis stanovništva treba da bude veća, međutim do donošenja zakona o popisu stanovništva nismo spremni da iz entiteta RS-a dodatno dajemo novce na ovu stavku. Kada budemo sigurni da će zakon o popisu stanovništva biti donesen u ovoj državi i kad budemo vidjeli koliko je sredstava potrebno za izvođenje kvalitetnog popisa stanovništva, mi ćemo u SNSD-u tražiti da se ta stavka popravi. Iz tog razloga ovo je stvar kompromisa i dogovora. Budžet je jedino moguće rješenje koje možemo danas ovdje da imamo. Znači, nemojte da neko misli da smo mi zadovoljni sa ovakvim budžetom. S druge strane, ovakav budžet smatramo da omogućava da BiH i njene institucije funkcionišu, a da ne dovodi u pitanje fiskalno održivost entiteta. Istovremeno, Budžet je doveden u sklad sa Zakonom o Fiskalnom savjetu BiH i odražava dogovor koji su postigli entiteti. Posebno ističem riječ dogovor, jer se čulo iz diskusija da ovako koncipirani Budžet jača RS, a ruši BiH. Ovo su dogovorili entiteti, nikakva RS sama posebno nego i Federacija BiH koja je svjesna da sasvim drugim prijedlogom, tj. uvećanjem Budžeta BiH dovodi u poziciju fiskalnu održivost i entiteta Federacije BiH. Znači, ovakvih priča o rušenju BiH smo se naslušali u zadnjih 15 godina, ali svake godine ova država je imala svoj Budžet i nadam se da će to da bude i ove godine. Svoj doprinos SNSD je dao na Komisiji davanjem amandmane. Za nas je Izvještaj koji je došao od Komisije prihvatljiv. A tehnički amandman, koji danas branimo, samo ispravlja nejasnoće koje se tiču procenata i knjiženja sredstava sa GSM licence, i on praktično doslovno vraća ovaj budžet u okvir Fiskalnog savjeta. Ja vjerujem da će i ministar da se u vezi ovog amandmana odredi, jer smatram da je on u skladu sa onim dogovorom koji smo imali. Naravno, želim da kažem i da nećemo glasati za sve amandmane ovdje koji su prisutni, pri čemu ne mogu da garantujem da ako prođu amandmani u drugom krugu neće neko da podrži te amandmane u drugom krugu glasanja, tako da unaprijed upozoravam da svi budemo veoma ozbiljni kad glasamo o amandmanima. I na kraju zaključak koji je predložen od strane SDA. Mi smatramo da ovako koncipiran zaključak u jednom dijelu prejudicira rješenja koja se tiču ukupnog iznosa sredstava i vremenskog redoslijeda njegovog izvršavanja. Nismo protiv zaključka nego smatramo da ga treba drugačije definisati, da glasi: da se zadužuje Savjet ministara da pokrene aktivnosti za iznalaženje povoljnog kredita ili izdavanja obaveznica za potrebe finansiranja povratka izbjeglih i raseljenih lica shodno Programu povratku 2009.–2014. godina, u narednih 90 dana. On doslovno preslikava onaj dogovor koji smo imali i u skladu s tim popravlja zaključak koji je SDA predložio. Zahvaljujem. 74
I evo, ja još imam poslovničku obavezu. Izvolite, gospodine ministre Haliloviću.
Uvaženi predsjedavajući, poštovani poslanici, ja neću dugo govoriti, samo da kažem nekoliko napomena, jer je u više diskusija doticano Ministarstvo, njegova aktivnost, problem povratka itd. Naravno, ne želim politizirati ovo pitanje upravo zbog njegove važnosti i neću se osvrtati na ovo politikanstvo koje je bilo prisutno u određenim diskusijama, nego želim samo istaknuti nekoliko činjenica. Naime, problem povratka je ozbiljno pitanje u BiH. Svi smo mi svjesni da se u minulom ratu desio tektonski poremećaj, da je 2,2 miliona ljudi bilo pomjerene iz svojih domova. Da je preko milion ljudi vraćeno. Da je od 450 hiljada porušenih kuća i domova obnovljeno 320 hiljada, zahvaljujući prije svega međunarodnoj zajednici. Ali i tu imamo probleme. Vidite, postavlja se pitanje utroška, transparentnosti itd. Sada je to prestalo. Sada su ti problemi i pitanja odgovornosti na nama. Aneks VII Dejtonskog sporazuma, kao što svi dobro znate, je tu nedvosmislen. Naša je obaveza da to ispunimo. Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice ima registrirano 47 hiljada porodica ili 153 hiljade osoba koji žele da se vrate svojim domovima. Ova zemlja je dužna da to osigura, ta sredstva. Ona iznose najmanje milijardu maraka. Po svim ovim razgovorima, projekcijama itd., svi govore o tome da to treba uraditi, ne znam, bilo je riječi do 2011. pa do 2014. itd. Ja ne prejudiciram rješenje, ali samo ukazujem na ozbiljnost problema sa kojima se suočavamo i da o njima trebamo ozbiljno i odgovorno govoriti. Ministarstvo čini sve što je u njegovoj moći. Pomaci su ozbiljni napravljeni. Vi znate dobro kako je Parlament nekad usvajao po milion-dva maraka godišnje, sad je ipak pomak napravljen naprijed. Prije svega, prošle godine je izdvojeno više nego za osam godina prethodnih ukupno. Ali treba nastaviti. To je nedovoljno spram ove cifre o kojoj je bilo riječi koliko ljudi čeka. Čak imamo 80 hiljada ljudi u inostranstvu koji ima nereguliran svoj status. Oni će sutra doći da traže da im se osigura. Ministarstvo je uradilo Revidiranu strategiju povratka koja podrazumijeva i druge probleme koje treba riješiti, ne samo pukog povratka, nego održivost povratka, zdravstvo, socijalna pitanja, nadoknade štete koja dosad nikada nije bila pokrenuta. To je obaveza, također iz Dejtona. I to će se morati kad-tad rješavati. I da skratim, dakle Ministarstvo je uradilo u saglasnosti sa rukovodstvom entiteta, ministarstvima nadležnim, tu strategiju. Predalo je u proceduru prije tri mjeseca. Usaglasilo je sa 70 međunarodnih organizacija koje su u tome učestvovale itd. i to sad čeka na Vijeću ministara i potom će doći na Parlament koji će tada biti u prilici da se izjasni. Mi smo, također, uradili odgovarajuće dokumente, pregled realizacije programskih zadataka, ali isto tako realizaciju Budžeta. Ovdje su se čuli razgovori itd. jesu li utrošena, nisu li utrošena sredstva i tome slično. Odgovorno kažem da je svaki dinar raspoređen i on je u funkciji implementacije. Problem je strukture koja to treba provesti. Vi znate, to ne ovisi od nas, postoji tzv. Komisija za povratak. Ona određuje namjene, kvote itd. Ove godine određeno je 21 milion i po maraka za individualnu izgradnju, 8 miliona za rekonstrukciju zajedničkog stanovanja. Evo, ovih dana smo bili u 75 Mostaru gdje je uplaćeno u novembru 1.325.000 za te zgrade u Šantićevoj itd. U Drvaru, u Srebrenici, identična situacija. Međutim, u čemu je problem tu? Problem je u procedurama. Mi smo pokušali to i grafički ovdje da prikažemo. Naime, radi se o tome da okvirni i dinamički plan implementacije zajedničkih povrataka koji se finansira kroz Fond za povratak traje 300 dana ili 10 mjeseci po idealnoj bilo kojoj, ako se hoće zakon poštovati. 22 do 23 instance su tu u međuvremenu. Sve drugo je nezakonitost. A evo vidite, mogu vam i kratko će biti, postupci odabira projekta izvođača u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama traju 80 dana. Podnošenje prigovora, u skladu sa Zakonom o upravnom postupku, 15 dana. Realno potrebno vrijeme za projektovanje i izvođenje radova 110 dana. Usvojenim procedurama za implementaciju 95 dana, ne računajući žalbe. Da kažem, isto tako da se osvrnem, projekt iz kredita također traje, npr. CEPT Razvojna banka EU – od 14 miliona uz učešće BiH 8 miliona, ali ona traje tri godine, također zbog ovih procedura. Ali smo ove godine dobili 800 stanova izgrađenih isto. Utrošeno je preko 15 miliona u ovoj godini na različite načine. Dakle, mi trebamo raditi zajedno. Parlament je tu nadležan, prije svega, da učini po mogućnosti određena pojednostavljenja ovih procedura da bi stvari bile efikasnije, brže itd. I još jednu stvar da kažem da ovo pitanje, isto ne želim da politiziram ga, lociranja sredstava, da li u Ministarstvo ili u Fond za povratak, pojasnim, mnogima nije jasno. Naime, ovo ministarstvo funkcionira kroz glavne tri institucije. To je Komisija za povratak koju čine ministar i zamjenik, zamjenik je predsjednik te komisije, entitetski ministri još od tri dakle ukupno člana iz sva tri naroda. Odlučuje se praktično konsenzusom o svakoj namjeni. Zatim, Ministarstvo je tu da servisira, planira, predlaže itd. Fond finansijski realizira sredstva. Ali zašto je važno da sredstva budu u Ministarstvu? Zato što ono udružuje sa drugim ministarstvima sredstva ukoliko je u njemu locirano. Tako da smo ove godine dobili, dodatnim udruživanjem, još 8 miliona sa entitetima, a također postoje sa drugim institucijama. I u tome je stvar, a nije u tome hoće li ministar ili neko drugi imati monopol ili, ne znam, ovo, ono, odlučivanje i tome slično. Dakle, samo želim da naglasim ozbiljnost problema, potrebu da se doista ovo objektivno sagleda, ne želeći da politiziram na bilo koji način i da prevlada razum, doista, u brizi o ovom ozbiljnom političkom, društvenom i državnom problemu. Hvala vam.
Evo, na ovaj način smo mi praktično završili raspravu. Evo, govorili su oni koji su željeli da govore. Mi imamo jednu vrstu inicijative, odnosno jedno razmišljanje, da nakon obavljene raspave o tački dnevnog reda Budžet da i obavimo glasanje. Međutim, da bismo to mogli, ja moram pitati Dom jesmo li za to da nakon pauze [[naravno, napravit ćemo pauzu]] ovdje se skupimo i da glasamo o onome što smo dosad obradili. Obradili smo znači zapisnike i Budžet. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Izvoli. 76 ___________(?) ... sjesti i dogovoriti se još u vezi sa zaključkom.
nije uključen mikrofon 77
Evo, gospodin Živković ima poslovničku intervenciju.
Jednostavno zbog, možda, jednostavnijeg rada i da dođemo do krajnjeg cilja, s obzirom da imamo veliki broj amandmana i da može predsjedavajući da odluči način na koji će se ti amandmani predlagati, da ide se prvo sa amandmanom koji je predložio Klub SNSD-a, jer podrazumijeva veće izmjene člana. To bi bilo logično, da nakon toga onda damo sve ostale amandmane. Možda će neke kolege povući amandmane nakon toga.
Dakle, ako sam dobro shvatio, mogao si to predložiti ja bih to uradio. Međutim, ja sam krenuo redom i evo ja ću ići redom. Dakle, da se izjasnimo o amandmanima kako sam ih ovdje u redoslijedu stavio. Nažalost, da sam ranije se konsultirao možda bih to i uradio. Ali evo, ja vas molim da se pripremite za izjašnjavanje o amandmanima predlagača Joze Križanovića i Zlatka Lagumdžije. Imate li ih pred sobom? Amandman I. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Je li tražite ponavljanje glasanja? Tako recite, nemojte govoriti da niste registrovani, samo tražite, intervenišite. Dakle, ponavlja se glasanje. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo o Amandmanu I. Križanovića i Lagumdžije. Glasajte sad! 15 „za“, 19 „protiv“. Nema opšte većine. Idemo na Amandman II. istih predlagača. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad! Također, nema opšte većine, nije usvojen. Idemo na Amandman III. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! 78 Također, i Amandman III. nema opšte većine i nije usvojen. Prelazimo na Amandman IV. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Amandman IV. također nema opštu većinu i nije usvojen. Prelazimo na izjašnjavanje o Amandmanu V. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Amandman V. također nema opštu većinu i nije usvojen. Prelazimo na izjašnjavanje o Amandmanu VI. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Amandman VI. također nema opštu većinu i nije usvojen. Prelazimo na izjašnjavanje o Amandmanu VII. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Amandman VII. također nema opštu većinu i nije usvojen. Prelazimo na izjašnjavanje o Amandmanu VIII. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Amandman VIII. nema opštu većinu i nije usvojen. Prelazimo na izjašnjavanje o Amandmanu IX. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Ako je intervencija, onda je na VIII. 79
Osmica, osmica. Ja se izvinjavam, molim vas. Osmica, osmica.
Osam se ponavlja.
Ponavljamo na osmicu, Amandman VIII. 18 „protiv“, 16 „za“. Dakle, Amandman VIII. nema opštu većinu i nije usvojen. Prelazimo na izjašnjavanje o Amandmanu IX. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada, Amandman IX. Amandman IX. nema opštu većinu i nije usvojen. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje o Amandmanu X. Glasajte sada! Amandman X. nema opštu većinu i nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu XI. Glasajte sada! Molim vas pomozite mi da radim, ne mogu da radim, molim vas.
nije uključen mikrofon
Gospodine Lagumdžija, sve ćete kasnije dobiti, malo strpljenja, molim Vas, i možete i prošetati, pa kasnije. Dakle, Amandman XI. nije dobio opštu većinu i nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu XII. Glasajte sada! Amandman XII. nema opštu većinu i nije usvojen. Molim vas da se pripremite za glasanje o Amandmanu XIII.
Poštujte Poslovnik. Tražili smo intervenciju da se ponovi glasanje za Amandman XI. 80
Molim malo reda i strpljenja i da mi dozvolite da radim. Dakle, Klub SDP-a, odnosno gospodin Križanović izražava sumnju u glasanje o Amandmanu XI. Vraćamo, naravno, gospodo, ponavljamo glasanje. Molim vas da se pripremite za ponovljeno glasanje o Amandmanu XI. Glasajte sada! Dakle, 20 glasova „protiv“ i 17 „za“. Amandman XI. nema opštu većinu i nije usvojen. Evo, ja vam omogućavam ako imate još nekih intervencija, listinga, primjedbi itd., izvolite. Ako nema, idemo dalje. Sada se izjašnjavamo o Amandmanu XIII. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada, Amandman XIII. Sa 17 glasova „za“, 18 „protiv“, Amandman XIII. nema opštu većinu i nije usvojen. Molim vas da se pripremite za glasanje o Amandmanu XIV. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Amandman XIV. 18 „protiv“, 17 „za,“ nema opštu većinu i nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu XV. Glasajte sada! Amandman XV. 18 „protiv“, 16 „za“, nema opštu većinu, nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu XVI. Glasajte sada! Amandman XVI. 19 „protiv“, 16 „za“, nema opštu većinu i nije usvojen. Molim vas da se pripremite za glasanje o Amandmanu XVII. Glasajte sada! Amandman XVII. poslanika Križanovića i Lagumdžije: 18 glasova „protiv“, 16 glasova „za“, nema opštu većinu i nije usvojen. Sljedeći amandmani koje ja po podsjetniku imam su amandmani poslanika Denisa Bećirovića. Molim vas da ih pripremite. Izjašnjavamo se o amandmanima Denisa Bećirovića. Amandman I. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! 18 „protiv“, 14 „za“, nema opštu većinu – Amandman I. nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu II. Denisa Bećirovića. 81 Glasajte sada! 18 „protiv“, 14 „za“, nema opštu većinu – Amandman II. nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu III. Denisa Bećirovića. Glasajte sada! 18 „protiv“, 15 „za“, nema opštu većinu – Amandman III. Denisa Bećirovića nije usvojen. Prelazimo na izjašnjavanje o Amandmanu IV. Denisa Bećirovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! 19 „protiv“, 14 „za“ – i Amandman IV. nema opštu većinu i nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu V. Glasajte sada! Amandman V. Denisa Bećirovića – 17 „protiv“, 15 „za“. Nema opštu većinu i nije usvojen. Prelazimo na izjašnjavanje o Amandmanu VI. Denisa Bećirovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! 18 „protiv“, 14 „za“, također nema opštu većinu – nije usvojen Amandman VI. Denisa Bećirovića.“ Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu VII. Glasajte sada! 18 „protiv“, 13 „za“ – nema opštu većinu, nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu VIII. Glasajte sada! Uz 18 „protiv“, 15 „za“, bez opšte većine, Amandman VIII. Denisa Bećirovića nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu IX. Glasajte sada! 18 „protiv“, 14 „za“, nema opštu većinu – nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu X. Glasajte sada! 18 „protiv“, 14 „za“, nema opštu većinu – Amandman X. nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu XI. Glasajte sada! 16 „protiv“, 15 „za“, nema opštu većinu – Amandman XI. nije usvojen. 82 Prelazimo na izjašnjavanje o Amandmanu XII. Glasajte sada! 18 „protiv“, 15 „za“, Amandman XII. nema opštu većinu – nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu XIII. Glasajte sada! 17 „protiv“, 15 „za“, Amandman XIII. nema opštu većinu – nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu XIV. Glasajte sada! 18 „protiv“, 15 „za“ – Amandman XIV. nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu XV. Glasajte sada! 17 „protiv“, 16 „za“ – Amandman XV. nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu XVI. Glasajte sada! 18 „protiv“, 16 „za“ – Amandman XVI. nije dobio opštu većinu i nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu XVII. Glasajte sada! 18 „protiv“, 14 „za“, nema opštu većinu – nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje o Amandmanu XVIII. Glasajte sada! 18 „protiv“, 14 „za“, dakle ni ovaj Amandman XVIII. nije dobio opštu većinu i nije usvojen. I na ovaj način smo iscrpili, odnosno izjasnili se o svim amandmanima poslanika Bećirovića. Prelazimo na izjašnjavaje o amandmanima poslanika Sefera Halilovića. Dakle, Amandman I. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! Sefer Halilović, Amandman I. 19 „protiv“, 10 „za“, nema opštu većinu – Amandman I. nije usvojen. Prelazimo na izjašnjavanje o Amandmanu II. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! 83 18 „protiv“, devet „za“, nema opštu većinu – Amandman II. Sefera Halilovića nije usvojen. Molim vas da se pripremite za glasanje o Amandmanu III. Sefera Halilovića. Glasajte sada! 17 „protiv“, 14 „za“, nema opštu većinu – Amandman III. Sefera Halilovića nije usvojen. Pripremite se za izjašnjavanje i o Amandmanu IV. Sefera Halilovića. Glasajte sada! Amandman IV. Sefera Halilovića: 18 „protiv“, 15 „za“, nema opštu većinu – nije usvojen. Na ovaj način smo se izjasnili o svim amandmanima Sefera Halilovića. Imamo po redoslijedu Amandman I. Jerke Ivankovića. Amandman I. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! 19 glasova „protiv“, devet „za“ – Amandman I. Jerke Ivankovića nema opštu većinu i nije usvojen. Dalje prelazimo na amandmane ili amandman na Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2009. godinu Kluba poslanika SNSD. Dakle, on je iskazan kao Amandman I. premda tretira više članova. Dakle, praktično se tretira ipak kao jedan amandman. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje o ovom amandmanu. Glasajte sada! ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Amandman SNSD-a. Sa 19 glasova „za“,
Može li ponovo glasanje, molim vas. 84
Evo imam intervenciju, traži se ponavljanje glasanja. Pa evo ponavljam, evo već sam imao jednu intervenciju. Dakle, molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo o Amandmanu I. SNSD-a. Glasajte sada! 21 „za“, 15 „protiv“, sa po jednom trećinom iz svakog entiteta, konstatiram da je ovaj amandman SNSD-a usvojen. Na ovaj način smo se izjasnili o svim amandmanima koje smo imali i sada se izjašnjavamo o samom Prijedlogu zakona o Budžetu, a onda ćemo o zaključcima koji se tiču Budžeta. Molim vas da se pripremite za glasanje. Izjašnjavamo se o Budžetu. Glasajte sada! 20 „za“, „protiv“ 15. Po ovom rezultatu, postoji po jedna trećina iz svakog entiteta. Ima li primjedbi na glasanje? Ako nema,
mikrofon nije uključen
Pa, naravno, gospodine Lagumdžija, na raspolaganju. Molim vas služba uvijek da ima pri ruci kad god gospodin Lagumdžija naiđe da dobije listing, uvijek će biti Vama na raspolaganju. Uvijek, u svako doba kad navratite dobit ćete listing. Dakle, sa 20 „za“, 15 „protiv“ i dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dakle, ja pitam ima li intervencije na glasanje? Gospodin Huskić. Ok, ponavljamo glasanje. Molim vas, ponavljamo glasanje. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Ja vas molim da mi pomognete da radim. 20 „za“, 16 „protiv“, i po jedna trećina svih poslanika iz svakog entiteta, konstatiram da je Prijedlog zakona o Budžetu usvojen. Na ovaj način smo mi završili ono što smo dogovorili da ćemo glasati i praktično sada imamo nekoliko zaključaka. 85 Dakle, prvo idemo sa ovim zaključkom SDA.
nije uključen mikrofon
Ne čujem Vas, gospodine Lagumdžija.
Poslovnička intervencija.
Izvolite, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, [[mikrofon nije uključen]] , mi ćemo podržati svaki od ovih zaključaka. Ali, da ne bi zbrku napravili, možete li ako nije problem i ako imate dobre volje da ovo objedinite, objedinite kao jedan zaključak kojim će se bar znati šta ste zaključili. Mi ćemo svaki podržati.
Šta? Govorite da ova kao četiri prijedloga zaključaka objedinimo u izjašnjavanju.
Da objedinite, ne u izjašnjavanju, nego da ih objektivno objedinite u jedan zaključak, ako imate mogućnosti.
Gospodine Lagumdžija, ja razumijem Vaše dobre namjere. Međutim, predlagači su različiti i mislim Vaše namjere su jako dobre i korektne, međutim, nažalost, ja ne mogu tehnički izaći Vama u susret.
Ništa, eto.
Hvala lijepo na dobroj namjeri, mislim. Izvoli, Bakire. 86
Ja mislim da će biti objedinjeni 26., sad u Banja Luci, da može doći do objedinjavanja. Mislim 26. da će doći do objedinjavanja. Ne bih rekao da može danas.
Hvala. Evo, da se mi vratimo ... Gospodine Lagumdžija, dozvolite mi da radim. Molim Vas budite ljubazni. Vi ste ozbiljan čovjek. Dakle, da se mi vratimo na izjašnjavanje o zaključcima. Imate Prijedlog zaključka Kluba SDA. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo o zaključku SDA. Glasajte sada! 24 „za“, bez entitetske većine iz RS-a, trećine iz RS-a. Usaglasit ćemo se naknadno, izvijestit ćemo vas. Sljedeći je Prijedlog zaključka SNSD-a. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada. Zaključak SNSD-a. Uz 25 „za“, dva „protiv“, dovoljnu većinu (po jedna trećina iz svakog entiteta), konstatiram da je Prijedlog zaključka SNSD-a usvojen. Imamo Klub HDZ-a. Molim vas da se pripremite za glasanje o Prijedlogu zaključku Kluba HDZ-a. Glasajte sada! Konstatiram da je Prijedlog zaključka HDZ-a usvojen jednoglasno. I ostaje nam Prijedlog zaključka Remzije Kadrića. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje. Glasajte sada! 24 „za“, bez jedne trećine iz RS-a. Usaglašavanje naknadno, bit ćete obaviješteni. I na ovaj način smo mi tačku 3.Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2009. godinu apsolvirali usvajajući ovaj zakon. Prelazimo na tačku 4. Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti tajnih podataka – predlagač: Zajednička sigurnosno-obavještajna komisija za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH (drugo čitanje) 87 Na 38. sjednici smo usvojili ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju. Izvještaj nadležne komisije dostavljen je 15. januara. Nije bilo amandmana u komisijskoj fazi. Jednoglasno je prihvaćen Prijedlog zakona u predloženom tekstu. Otvaram raspravu u drugom čitanju. Ima li prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu o tački 4. Prelazimo na tačku 5. Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno- sigurnosnoj agenciji BiH – predlagač: Sigurnosno-obavještajna komisija za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije BiH (drugo čitanje)
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, Ustavnopravna komisija je uspjela da jednoglasno sastavi praktično novi izvještaj. Nije to novi izvještaj, nego to je Izvještaj po novim aspektima. Iz Izvještaja se vidi da smo mi onaj raniji izvještaj tretirali tako što su ostala tri amandmana iz ranijeg izvještaja, to je napisano u ovom novom izvještaja, i što su usvojeni još dodatno novi amandmani, a svi ostali amandmani iz ovoga izvještaja ranijeg se praktično predlaže Domu da se stave van snage. Tako da kad budete Vi stavljali na glasanje ovu stvar trebate da idete onim tragom našeg novog izvještaja povom ovih novih aspekata. Da kažem, dakle riješili smo sva politički sporna pitanja i riješili smo i sva ona sporna pitanja koja se tiču koncepta zakona. Radili smo zajedno sa našom Agencijom za sigurnost hrane i ovo je ono što jednoglasno dolazi iz ove komisije. Ja pozivam Dom da podrži praktično ovaj prečišćeni tekst kojeg ste dobili. O tome će se praktično glasati. Toliko, hvala vam.
Hvala za ove vrlo korisne napomene i, naravno, uz izražavanje zadovoljstva da evo imamo dobre vijesti kad je riječ o ovom zakonu. Ima li dalje rasprave o ovom zakonu u drugom čitanju? Nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 8. Ad. 8. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o carinskoj tarifi BiH (prvo čitanje) 89 Vijeće ministara je 25. decembra dostavilo u parlamentarnu proceduru ovaj zakon. Tražilo je hitni postupak itd. Nije bio prihvaćen ovaj zahtjev. Ustavnopravna komisija je 14. januara dostavila Mišljenje o ustavnopravnom osnovu, a nadležna Komisija za vanjsku trgovinu i carine Mišljenje o principima je dostavila 19. januara. Komisija je podržala principe ovog zakona i Komisija je, naknadno intervenišući, dostavila dopunu, da tako kažem, ovog svog izvještaja, jer je omaškom izostavljen Prijedlog zaključka kojeg je Komisija na samoj sjednici usvojila. I mi smo evo ovdje vama dostavili tu dopunu i nadam se da neće biti nesporazuma i dilema vezano za ovaj izvještaj. Dakle, napominjem da je taj zaključak sastavni dio Mišljenja Komisije. Dakle, evo to je što je trebalo napomenuti. Mehmede, izvoli. Suljkanović.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, Vama je poznato da je ovaj prijedlog zakona bio na našoj prošloj sjednici i zahtjev je bio da se to razmatra po hitnom postupku. Sjećate se, isto tako, da je bilo i šaljivih komentara, ali isto tako i zajedljivih komentara na Prijedlog zakona, tako da je ipak na kraju usvojeno da se ovaj zakon razmatra po skraćenoj proceduri, tako da je Komisija za vanjsku trgovinu i carine kao nadležna komisija, na svom sastanku preključer, jednoglasno podržala principe. Međutim, s obzirom na to da od predlagača nismo dobili suvislo jedno obrazloženje zašto je samo obrađen šećer, naime objašnjenje je bilo da je jedino za šećer podnesen zahtjev, tako da smo mi jednoglasno podržavajući principe i jednoglasno donijeli zaključak da se zaduži Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa da u saradnji sa Vanjskotrgovinskom komorom sačini listu proizvoda prema potrebama i drugih proizvođača i prerađivača iz oblasti poljoprivrede, proizvodnje metalne i tekstilne industrije i slično koji imaju potrebu za dobijanje olakšica, odnosno ovim zaključkom mi smo htjeli da damo mogućnost da se i drugim proizvodima i drugim granama pomogne na ovaj način kako se to ovdje predložilo da se pomogne kad je u pitanju šećer. Prema tome, to je zaključak, kažem, koji je jednoglasno usvojen na Komisiji. Željeli smo jednostavno da ne bude ovaj prijedlog za pomoć šećerani, da ne bude kolateralna šteta ovoga i dali smo mogućnost da se do drugog čitanja jednostvno izađe sa prijedlogom i drugih proizvoda o kojima bi se moglo.
Hvala, gospodine Suljkanoviću. Momčilo Novaković.
Hvala vam, gospodine predsjedavajući. 90 Ja sam i prošli put malo diskutovao oko ovog zakona i predložio sam, doduše, i dao sam u stvari jedan prijedlog da Savjet ministara dostavi neku analizu iz koje bismo mi mogli vidjeti zaista ovu problematiku zbog čega ulazimo u ovaj sistem kvota, imajući u vidu da smo mi prošli put, u prošlom sazivu, i imali nešto slično i da smo imali određenih problema u samoj realizaciji one naše odluke. Naravno, znao sam ja da Savjet ministara nema namjeru dostaviti, jer Savjet ministara nije imao namjeru tada, ni sam ministar nije prisustvovao sjednici, evo ni danas nadležni ministar ne prisustvuje sjednici, iz čega ja ___________(?) [[mikrofon nije uključen]] Molim? Pa bio je do svoje tačke dnevnog reda, a onda kad je došla njegova tačka dnevnog reda izašao je. Iz čega, meni se čini, i to dovoljno pokazuje s kojom ozbiljnošću je uopšte ovaj zakon ušao u proceduru, odnosno koliko ozbiljno i sam ministar stoji iza njega. No sad to nema veze, o tome smo prošli put govorili. Ono što mene zanima jeste koji princip, volio bih da mi kažu članovi Komisije, naše komisije, koji je to princip koji je za Komisiju prihvatljiv? Je li to princip sveobuhvatnosti, je li to princip koji, naravno, ovdje nije, je li to princip transparentnosti? Ima li neki princip u ovom zakonu koji je za Komisiju prihvatljiv, pa je ona evo prihvatila principe? Dakle, mislim da ima mnogo bolje rješenje od prijedloga ovog zaključka. Naime, ja smatram da smo mi, ne smatram nego mi smo i ranije donosili određene zaključke, upućivali Savjetu ministara da ovo pitanje riješi. Znamo koliko smo zaključaka donijeli na Prijedlog zakona koje je predlagao kolega Jerko Lijanović i nikada Savjet ministara nije ispoštovao nijedan naš zaključak vezan za ovu oblast. Ja sam siguran da on neće ni ovaj zaključak ispoštovati i da ćemo mi doći do drugog čitanja. I šta ćemo kad dođemo na drugo čitanje? Principe smo prihvatili, Savjet ministara nije izašao sa dopunom, amandmana naravno neće biti jer je zakon takvog karaktera da neće biti, i mi ćemo ga onda odbijati ili prihvatati. Ja mislim da je mnogo sretnije rješenje da Komisija nije prihvatila principe ovog zakona, a da je predložila ovakav zaključak. Čini mi se da bi, možda, na taj način natjerala ove ljude koji guraju ovaj zakon da onda ga ubace u neki paket, a ne da ide ovako sam. Jer bojim se da na ovaj način nikome nećemo u stvari pomoći. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Ivanković.
Poštovani predsjedatelju, kolegice i kolege zastupnici, 91 Komisija za vanjsku trgovinu i carine je u protekle dvije godine cijelo vrijeme pokušavala nametnuti temu pomoći gospodarstvu. Pokušavala sa Ministarstvom ostvariti određeni kontakt i potaknuti ga da nešto uradi. Ja sam osobno i predlagao 'Zakon o zaštiti domaće proizvodnje' o kojem smo isto tako vodili ovdje raspravu, ali je Vijeće ministara, sve do ovog trenutka, odbijalo svaku mogućnost da se nešto napravi. Ovaj mali korak je pozitivan korak ukoliko nisu istinite neke tvrdnje, o kojima su i mediji pisali i neki ljudi davali izjave, da je on utemeljen na eventualnoj korupciji. Ja ne bih unaprijed htio govoriti da li je nešto tako točno ili nije. Ukoliko je ovo pristup Vijeća ministara i Ministarstva da praktično firmu po firmu ili grupu proizvođača po grupu želi riješiti na ovakav način da stvori bolje uvjete ili iste u BiH kao i ostalim članicama CEFTA-e, onda je to pravi smjer i treba podržati i ministra i Vijeće ministara da žurno nastavi dalje. Ukoliko ovaj zakon ostane usamljen u narednom periodu, onda će nam biti potvrđeno da je on bio utemeljen na korupciji, jer se nije nastavio slijed događaja da i ostali proizvođači, zapravo svi oni koji imaju potrebu da uvoze sirovine kojih u BiH nema, da se dovedu u isti položaj kao što to imaju ostale članice CEFTA-e. Tako da ja ću podržati ovaj zakon u prvom čitanju, očekujući sukladno i zaključku Komisije da se nešto desi do drugog čitanja, a onda ćemo vidjeti da li taj zakon odbiti ili ne. Hvala.
Sljedeći je gospodin Križanović i Mirko Okolić. Evo, ovisno od razvoja situacije, vidjet ćemo da li čak možda da se desi da i večeras uspijemo završiti glasati i bez nastavka sutra, ovisi o nama. Ali evo, bez ambicija, naravno, da me se krivo ne shvati da uskraćujem pravo, ali evo da pokušamo racionalno iskoristiti vrijeme i da večeras, eventualno, ovo sve završimo. Izvolite, gospodine Križanoviću.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja ću nastojati dati doprinos da ovo večeras završimo. Želio bih samo nekoliko napomena dati koje bi mogle nešto objasniti, otprilike stav Komisije kada se određivala prema ovom prijedlogu zakona. Ja, kao član te komisije također sam izrazio veliko nezadovoljstvo da od sviju njih kod traženja članova Komisije u razgovoru sa Ministarstvom vanjske trgovine da pronađe određene mjere i aktivnosti kojima bi se pomoglo domaćim proizvođačima, pa i na ovakav način kao što je ovdje to rečeno u ovom prijedlogu zakona. Nažalost, za ove dvije godine nismo imali dobru ni komunikaciju ni suradnju, niti naravno rezultat. Što reče kolega Novaković, to se može tumačiti i odnosom Vijeća ministara, posebno ministra prema i ovoj komisiji i ovom parlamentu, kada su dolazile slične inicijative. Ja sam rekao i tada da mi je drago da dolazi bar jedan suvisao primjer koji pomaže domaće proizvođače. Ali, gotovo svi članovi Komisije su bili jednoglasni u pitanju - zar je moguće da samo od svih proizvodnji i vrsta roba i proizvođača da se našao samo ovaj problem? 92 Pa smo također rekli da izražavajući naše nezadovoljstvo što nije ovim prijedlogom zakona obuhvaćen veći broj roba i proizvođača, da ovo ne bi ispala kolateralna šteta naših, da kažem, opservacija ili odnosa, rekli smo hajmo mi podržati ovo, ali ultimativno. Ukoliko se ispuni dakle ovaj zaključak koji je sastavni dio ovog izvještaja, podržat ćemo i drugo čitanje. Ukoliko, zaista, ne bude došlo od Vijeća ministara ono što smo mi tražili ovim zaključkom, ja, koliko sam shvatio, i članovi Komisije koji su bili na toj sjednici su mišljenja da bi trebalo u drugom čitanju odbiti ovaj zakon. Evo, to će i biti moje opredjeljenje. Hvala.
Hvala i na dodatnim informacijama. Niko ne sprečava Komisiju da do drugog čitanja ostvari živu komunikaciju s Vijećem ministara i sve ovo što ovde čujemo isto prenese i njima tamo. Dakle, Mirko Okolić.
Hvala, gospodine predsjedavajući.
Replika, Šemsudin Mehmedović.
Gospodo, predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, moja replika se odnosi na izlaganje nekih kolega zastupnika, u smislu da je trebalo to u paketu sveobuhvatno riješiti. Ako dozvolite da malo se vratim unazad kada je Komisija za vanjsku trgovinu i carine pripremila jedan sveobuhvatan paket, naravno koji je proistekao iz javne rasprave o ovoj problematici, onda u ovom domu a i u Domu naroda kasnije to je pomnoženo s nulom, optužujući Komisiju, eto znamo mi šta se radi u toj tamo komisiji, eto znamo to je carinski lobi, eto znamo ovo, znamo ono itd. Znači, indirektno imputirajući korupciju Komisiji za vanjsku trgovinu i carine, a koja je nakon šest mjeseci zaista teškog rada došla do nekog rješenja i usaglašenog prijedloga. Međutim, danas, evo kada Vijeće ministara pokušava sa jednim parcijalnim rješenjem kao što je evo samo za jednu vrstu proizvoda, znači da carinsku stopu za repromaterijal svede na nulu i olakša nekim proizvođačima šećera u BiH, koliko ih ima. Neki kažu jedna firma, neki kažu dvije itd, ali sasvim je nebitno. Ali ako je ovo i milimetar naprijed, evo, ja sam spreman podržati, uz naravno ovaj uslov koji je naša komisija i postavila. Međutim, ne može se stalno spočitavati, eto, ne valja ono što neko uradi. Pa dajte neka neko drugi uradi nešto bolje, evo spreman sam ga i ja podržati. Hvala ljepo.
Izvolite, gospodine Okoliću. 93
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo vidite, ovaj zakon će se opet, ukoliko padne, pripisati kao negativnu pojavu u Parlamentu i brojaće se nama da smo malo zakona usvojili, odnosno da smo veoma neozbiljni kod usvajanja zakona i nekakvih drugih akata koji su ušli u ovaj dom. A ustvari, čini mi se da ovo tako neko namjerno i protura, jer ovolika neozbiljnost kod predlaganja ovoga zakona po hitnom postupku, pa onda poslije po 126., boravak izvjestioca na ovom parlamentu do dolaska ove tačke dnevnog reda i valjda je znao da će za koji minut i ova tačka dnevnog reda biti na redu i trebao je ostati ovdje da možda neka pojašnjenja koja bih ja sad htio da zatražim mogao i da dobijem i da donesem svoj sud. Ovako mi sve ovo liči na nešto što treba da se desi, a to je da ga mi ne usvojimo, a da neko ispuni svoju obavezu da je predlagao i da nije do njega krivica, nego je do Parlamenta, jer je jako neozbiljno shvatio, navodno tako ozbiljan zakon i tako ozbiljan prijedlog i nije ga usvojio. I predlažem kolegama poslanicima koji su u Komisiji da tamo gdje god se ispune uslovi za član 108. Poslovnika da po njemu i postupa, a to je gdje god nema izvjestioca da to i ne daju kao prolaz za Parlament, nego da ga odmah skinu i da ne ide uopšte na zasjedanje. Hvala ljepo.
Velimir Jukić.
Evo, ja se u svojim razmišljanjima o ovom prijedlogu zakona pridružujem rezervama izraženim kroz Izvještaj Komisije, odnosno nadopunu Izvještaja Komisije koji su iznijeli kroz formu zaključka, gdje su rekli ovo što su rekli, da ja to ne čitam, svi ste to pročitali. Dakle, ja smatram, isto tako, da je ovo što je kao dopuna Izvješću Komisije rečeno kroz zaključak da je to put i način. Naime, ovako rješavanje pitanja povlastica kod uvoza određenih roba, ja mislim da je to vrlo osjetljiva tema, osjetljivo pitanje i da bi trebalo biti bolje i kvalitetnije obrazloženo sa jačim argumentima. U protivnom, stvarno, oni koji su ovdje to spominjali, evo i prije mene danas, vezano za ovu temu, da se može dovesti ovo u nekakvu vezu ili, ne znam ni ja, s eventualnom korupcijom itd. Ja neću reći ni jedno ni drugo. Međutim, ipak se na ovaj način direktno pogoduje, i to vrlo konkretnom subjektu, to je činjenica. I zakon što god kraći uvijek je zapravo na neki način delikatniji jer sa vrlo malo riječi i, ne znam ni ja, kaže se puno toga, što se onda, vrlo brzo, operacionalizira kroz, ne znam ni ja, pogodnosti koje se daju tim zakonom. I ja mislim da ovo nije dobar način, nije dobar pristup i da bi trebalo stvarno, kao što piše u ovom zaključku, i još studioznije pristupiti ovom pitanju i to rješavati na jedan kvalitetniji način. I još nešto, evo, kada je u pitanju ovo konkretno. Susjedne zemlje, Republika Srbija, Republika Hrvatska, u ovoj oblasti privrede, znači šećera, proizvodnji i preradi šećera, imaju jedno stanje koje je dosta interesantno i zanimljivo. To su značajni proizvođači, najprije šećerne repe, pa onda prerade i proizvodnje šećera i ostvaruju značajna sredstva u izvozu ovog artikla. Ja 94 mislim da BiH ipak ima potencijale da uloži više i da potakne proizvodnju i šećerne repe i da onda ovo, što je sada kao problem, da ne bude problem. To bi značilo jedan integralan pristup ovom problemu i da onda osiguramo stvarno puno veće i zapošljavanje i puno veće efekte, nego što na ovaj način pokušavamo rješavati ovo pitanje, jer dugoročno ovo, ja sam uvjeren, da nije način niti za ovu konkretno industriju a inače nije način za riješavanje problema općenito po pitanju oslobađanja carina na uvoz repromaterijala i generalno to trebamo riješiti, dakle sve industrije da se oslobode tih davanja a u isto vrijeme za manjak prihoda naći načina kako to riješiti na drugi način. I to je cjelovit i pravi pristup i ja očekujem od Vijeća ministara da na ovaj način, to sam vrlo kratko rekao, ali ipak najvažnije da na taj način pristupamo rješavanju ovih pitanja i problema. Sve drugo je ono mjera za jedan trenutak, o jednom zahtjevu itd. Dakle, nije ni cjelovito, niti je ono što će dati ona očekivanja i rezultate i dovesti sve u ravnopravan položaj, što je izuzetno bitno i važno, bez pogodovanja bilo kome i štete direktne bilo kome.
Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Idemo na tačku 9. Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH Predlagač je Vijeće ministara, 30. decembar 2008. godine. Razmatra se u redovnom postupku. Pozitivno Mišljenje Ustavnopravne komisije je dostavljeno 14. januara 2009. godine. Nadležna je Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku. Mišljenje smo dobili 16. januara. Većinom glasova Komisija je prihvatila principe predloženog zakona, a jednoglasno je usvojila zaključke koji su sastavni dio Mišljenja. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 10. Ad. 10. Prijedlog zakona o državnoj imovini Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Sadik Bahtić (prvo čitanje)
Ja ću samo kratko respektujući vrijeme, vrlo kratko. Dobili ste Prijedlog zakona. Zakon je vrlo jednostavan, ima 13 članova, pravedan, pravičan, prepoznaje državni i terotorijalni suverenitet, što je najbitnije zakon je u skladu s međunarodnim pravom, u skladu sa Ustavom BiH, članom I koji potvrđuje kontinuitet i u skladu sa Sporazumom o sukcesiji. Vrlo jasan, kratak zakon. Znači, formira se jedan, kao što su sve države u okruženju, ‘Ured za državnu imovinu’ koji bi napravio inventuru sve imovine, evidentirao svu imovinu, popisao svu imovinu, uknjižio svu imovinu na državu. Prvi korak nakon toga: država spušta na niže nivoe, entitete, županije i kantone, općine. Onaj višak bi išao u zakup i taj prihod bi išao u Budžet. Znači, ne može se ništa dijeliti dok se ne poznaje vlasnik. Vlasnik je država, titular. Vrlo kratak i jasan zakon. Ništa više. Zahvaljujem. Pozivam poslanike da podrže ovaj zakon.
Hvala. Ima li prijavljenih za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 11. Ad. 11. Prijedlog zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme (prvo čitanje) Ovaj zakon se već dugo nalazi u proceduri, od aprila mjeseca prošle godine. Imali smo ga na dnevnom redu 28., 33., 36. i 42. sjednice Doma, uvijek s negativnim mišljenjima nadležne komisije. Dom je svaki put odbacivao to negativno mišljenje. Napokon smo, 15. januara 2009. godine, dobili pozitivno Mišljenje Komisije u kojem se navodi da je Komisija jednoglasno prihvatila principe i proslijedila Prijedlog zakona u dalju proceduru. Otvaram raspravu. Ima li prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 12. 96 Ad. 12. Prijedlog zakona o graničnoj kontroli, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, ja bih vrlo kratko prodiskutovala ovu informaciju koju sam podrobno iščitala i koja zapravo datira od 17.12.2008. godine, inače je od Ministarstva civilnih poslova upućena 10.10. S obzirom da su se neke stvari dogodile ... u zakonodavnom segmentu obrazovanja ... u nekim od kantona, ova informacija je praktično na neki način sada nepotpuna u smislu da joj fali dosta informacija koje su promijenje. Ali činjenica je da je ona pisana 10.10. i da zapravo odražava stanje u obrazovanju. Ja bih se dotakla samo segmenta visokog obrazovanja. Smatram da Okvirni zakon o visokom obrazovanju koji je donesen u Parlamentarnoj skupštini BiH je bio jedna baza za donošenje kantonalnih zakona koji nisu doneseni, niti u adekvatnom vremenskom roku, i nisu usaglašeni sa ovim okvirnim zakonom, tako da zapravo u visokom obrazovanju ima dosta problema, nedorečenosti i dilema koje proizilaze kako od strane nosioca izvršne vlasti, tako i od strane, zapravo, aktivnih učesnika u akademskoj zajednici, pa se ponekad, radeći i jedan i drugi posao, zapravo pitam da li akademskoj zajednici odgovara ovo ovako nedorečeno ponekad stanje. Iz tog razloga, da ne trošim vaše vrijeme, ja sam predložila, primajući ovu informaciju danas, tri zaključka od kojih bih: 1. Zaključak je da Narodnoj skupštini RS-a i skupštinama svih kantona u Federaciji BiH i Skupštini Brčko Distrikta ukazujemo na neophodnost blagovremenog donošenja vlastitih zakona iz oblasti obrazovanja, usaglašenih sa okvirnim zakonima usvojenim na državnom nivou. Pored Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju, Okvirnog zakona o predškolskom odgoju i obrazovanju i Okvirnog zakona o srednjem stručnom obrazovanju i obuci u BiH, posebno ukazujemo na potrebe donošenja vlastitih zakona na osnovu Okvrinog zakona o visokom obrazovanju BiH. 2. Ukazujemo na potrebu brže implementacije svih okvirnih državnih zakona od strane nadležnih obrazovnih vlasti u BiH, sa posebnim naglaskom na izvršenje onih odredbi zakona koje se odnose na ostvarivanje dječijih i ljudskih prava u oblasti obrazovanja,
Molim vas malo pažnje, zauzmite svoja mjesta da se čujemo.
3. Potrebno je da Rektorska konferencija BiH realizira svoj zakonski mandat u punom kapacitetu i na taj način se etablira kao najviši zastupnik interesa akademske zajednice u BiH, pošto imamo utisak da zapravo jako mnogo problema ima upravo zbog toga što Međurektorska konferencija u punom kapacitetu nije ispunila svoju zadaću i svoj zadatak koji je etabliran kroz Okvirni zakon o visokom obrazovanju. Evo, ovaj zaključak ću ja proslijediti službi. Hvala. 100
Hvala ljepo. Treba to dostaviti službi. Ali evo, imam zahtjev resornog ministra koji smatra da će biti korisno da čujete još neke dodatne informacije, prije nego što vam dam riječ za diskusiju, moguće da vam koristi. Izvolite gospodine Noviću.
Poštovani gospodine predsjedavajući, uvaženi poslanici, prije nego što bilo šta kažem, samo da zamolim stručnu službu, koju već nekoliko sjednica molim, da i mi dobijemo dnevni red sjednica ovog parlamenta kad se konačno usaglasi dnevni red, jer mislim da je red, ako pratimo Parlament, bar da i dobijemo, kao da ne sjedimo ovdje zajedno i kao da nam nije isti interes. Ja sam to već dva-tri puta tražio, nažalost nisam dobio. Što se tiče ove informacije, mi smo u međuvremenu prikupili nove podatke, nove informacije u vezi sa implementacijom svih ovih zakona i cijenim da je korektno da vas informišemo, s obzirom da ova informacija kada je rađena je bio već septembar–oktobar mjesec i od tada se mnogo čega promijenilo. Dakle, kada je riječ o Okvirnom zakonu o visokom obrazovanju u BiH i obavezi entiteta i kantona da usaglase svoje zakone, situacija je sljedeća. Ministarstvo prosvjete i kulture RS-a je završilo analizu usklađenosti Zakona o visokom obrazovanju RS-a sa Okvirnim zakonom i u februaru mjesecu će biti donesene izmjene i dopune Zakona o visokom obrazovanju u RS-u. Ministarstvo obrazovanja i nauke Kantona Sarajevo je Zakon o visokom obrazovanju, tj. Skupština Kantona usvojila 31.12., dakle zakon je već donesen. Ministarstvo obrazovanja, nauke, kulture i sporta Hercegovačko-neretvanskog kantona – očekuje se razmatranje prijedloga zakona na sjednici Skupštine kantona 19. januara. Prema informacijama Univerziteta i Sveučilišta, nacrti statuta su pripremljeni i čeka se usvajanje samo zakona. Ministarstvo obrazovanja, nauke, kulture i sporta Zeničko-dobojskog kantona – završena je javna rasprava o nacrtu zakona. U toku je izrada konačnog teksta koji će uskoro biti upućen na Vladu a potom i Skupštinu Kantona. Ministarstvo obrazovanja, nauke, kulture i sporta Unsko-sanskog kantona – zakon nažalost još nije razmatran na sjednici Skupštine Kantona, jer nije bilo skupštinske većine i očekuje se da će uskoro i oni ući u tu proceduru. Ministarstvo obrazovanja, nauke, kulture i sporta Tuzlanskog kantona, poznato je, i mi smo to već naveli, da je usvojilo Zakon o visokom obrazovanju a u toku je izrada statuta Univerziteta. 101 Ministarstvo obrazovanja, nauke, kulture i sporta Srednjobosanskog kantona – Nacrt zakona je dostavljen Vladi Kantona i očekuje se izjašnjenje krajem januara 2009. godine. Što se tiče Pravilnika o korištenju akademskih titula i sticanje naučnih i stručnih zvanja, vama je poznato da nije precizirano ko to donosi i nakon dosta rasprava unutar samog ministarstva, te rasprava sa Rektorskom konferencijom i Konferencijom ministara obrazovanja, postignut je konačno dogovor i sa rektorima, od kojih je zatražno da pošalju svoje eksperte pod pokroviteljstvom Ministarstva civilnih poslova i da se pripremi taj pravilnik. Održan je sastanak 12. januara, došlo se do jedinstvenog stava o prijedlogu pravilnika i on će biti početkom februara, očekujemo, konačno verifikovan na drugoj, odnosno sljedećoj sjednici. Ukoliko se to zaista desi, biće to ogroman korak naprijed u samom postupku korištenja akademskih titula i sticanja naučnih i stručnih zvanja, u skladu sa članom 6. Okvirnog zakona. Kada je riječ o drugim zakonima, odnosno potrebno je takođe da vas obavijestim da je 30. oktobra Savjet ministara donio Rješenje o imenovanju doktora Nihada Fejzića za direktora, magistra Jugoslava Vuka Tepića za zamjenika direktora i Borisa Ćurkovića za zamjenika direktora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta. Zatim, na istoj sjednici, utvrđen je i Prijedlog rang-liste kandidata za članove Upravnog odbora Agencije, te na bazi toga Zastupnički dom i Dom naroda su 19.11. i 4.12. izabrali članove Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta. Ono što je izuzetno značajno jeste da je u Savjetu ministara već Pravilnik o radu Agencije i nadam se na prvoj narednoj sjednici Savjeta ministara da bi trebao biti usvojen, te Statut Agencije istovremeno, koji takođe treba da bude usvojen na Savjetu ministara. Potom, 15.12. je imenovan doktor Borko Sorajić za direktora CIP-a od strane Upravnog odbora CIP-a. Dakle, nakon tri obavljena konkursa, konačno smo dobili i direktora Agencije za priznavanje diploma. 30. oktobra su takođe u međuvremenu imenovani i članovi Upravnog odbora. Održani su sastanci sa svim članovima upravnih odbora i Agencije CIP-a takođe, te obavljaju se pripreme za donošenje nadležnih propisa, prije svega pravilnika, satatuta i drugih akata. Ono što takođe želim da vas informišem još, vrlo kratko o Okvirnom zakonu o predškolskom obrazovanju u BiH – da su nadležna ministarstva napravila jedan dobar iskorak, umeđuvremenu naprijed. Ministarsvo prosvjete i kulture RS-a ovaj zakon je donijelo 26.11. Ministarstvo obrazovanja, nauke i kulture Unsko-sanskog kantona je Zakon o predškolskom odgoju i obrazovanju 5. decembra usvojilo u formi nacrta, a 19. 1. Skupština Kantona je donijela Odluku o javnoj raspravi o ovom zakonu. Ministarstvo prosvjete, znanosti i sporta Posavske županije je Zakon o predškolskom odgoju i obrazovanju usvojilo 4. 12. 2008. godine, što je takođe bitno. Ministarstvo obrazovanja, nauke, kulture i sporta Tuzlanskog kantona – Nacrt zakona je prošao javnu raspravu i usvojen od strane Skupštine Kantona. Ministarstvo obrazovanja, nauke, kulture i sporta Zeničko-dobojskog kantona – Vlada Kantona je 26. 12. utvrdila Prijedlog zakona a 29. 102 12. Skupština je započela raspravu o ovom zakonu i očekujemo da bude ovih dana usvojen. Ministarstvo za obrazovanje, nauku, kulturu i sport Bosansko-podrinjskog kantona – u toku je javna rasprava i očekuje se zakazivanje usvajanja ovog zakona. Ministarstvo prosvjete, kulture, nauke i sporta Srednjobosanskog kantona – Prijedlog zakona o predškolskom obrazovanju je usvojila Vlada Kantona i dostavljen u skupštinsku proceduru. Ministarsvo prosvjete, kulture i sporta Hercegovačko-neretvanske županije – Prijedlog zakona je prihvaćen od strane Skupštine kantona, s tim da su sporna ostala dva amandmana i očekuje se usvajanje konačno ovog zakona na sljedećoj sjednici, sjednici Skupštine. Ministarstvo prosvjete, nauke, kulture i sporta Zapadno- hercegovačke županije – Nacrt zakona je usvojen od strane ... i rasprava je upravo na sjednici Skupštine koja je trebala da se održi ovih dana. Ministarstvo obrazovanja i nauke Sarajevskog kantona – Prijedlog zakona o predškolskom odgoju i obrazovanju je usvojen od strane Skupštine Kantona. Ministarstvo znanosti, prosvjete, kulture i sporta Hercegovačke županije – obavljena rasprava o Nacrtu zakona i utvrđen Prijedlog zakona o predškolskom obrazovanju. Pored toga, samo još da kažem da je Vijeće ministara u međuvremenu, dakle 30. oktobra donijelo Rješenje o imenovanju direktora i dva zamjenika direktora Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje. Ministarstvo civilnih poslova je 8. 12. svim ministarstvima obrazovanja dostavilo objedinjenu listu prijavljenih kandidata za članove Odbora Agencije, za mišljenje kako bi istu dostavilo Vijeću ministara radi imenovanja. Ovim praktično će biti zaokružen u cjelini na državnom nivou proces donošenja zakona u oblasti obrazovanja. Kada je riječ o Zakonu o visokom obrazovanju, Okvirnom zakonu, većina ministarstava i univerziteta se izjasnila da u ovoj fazi ne treba ulaziti u izmjene zakona sve dotle dok se postojeći zakon ne implementira, a potom da se ocijene koje su to slabosti koje bi trebali mijenjati. Evo, izvinjavam se za oduzeto vrijeme.
Zahvaljujem, ministre. Nadam se da će ove uvodne i dodatne napomene, ovima koji su se prijavili, poslanicima djelovati. Uvaženi poslanik Denis Bećirović. Lista rasprava: Džaferović i Jukić još prijavljeni. Izvolite.
U Informaciji o izvršenju zakona iz oblasti obrazovanja donesenih na nivou BiH, između ostalog, kaže se da je doneseno pet zakona iz oblasti obrazovanja kao i konstatacija na početku da je sa donošenjem ovih zakona stvorena pravna i institucionalna pretpostavka za integraciju bosanskohercegovačkog društva, odnosno obrazovanja u evropski obrazovni prostor. Dakle, to je početna ocjena. Međutim, suštinski, kada uđemo u ovu materiju, vidjet ćemo da situacija na terenu nije takva. Mi u BiH imamo evidentnu diskrepancu između onoga što je normativno i onoga što je stvarno. 103 Evo, primjer Zakon o osnovnom i srednjoškolskom obrazovanju. U samom zakonu u članovima 3., 7., 8., 10. itd. govori se na vrlo jasan način da treba poštovati vlastiti kulturni identitet, jezik, tradiciju, na način da je to primjereno civilizacijskim tekovinama upoznavajući i uvažavajući druge i drugačije, poštujući različitosti i njegujući međusobno razumijevanje, toleranciju i solidarnost među svim ljudima u ovoj zemlji. To stoji u zakonima ali takvo stanje nije na terenu. I da je to tako ne potvrđujemo samo mi iz BiH, barem oni koji kritikuju takvo stanje, već o tome govore i brojni izvještaji evropskih i međunarodnih organizacija koje već godinama nas upozoravaju na neodrživo stanje u obrazovnom sistemu u BiH, pri čemu sve ove evropske međunarodne organizacije o kojima govorim uopšte se ne libe da kažu da je BiH evropska država u kojoj postoji diskriminacija u obrazovnom sistemu. S tom ocjenom, moram reći, da se ja slažem. Ona je tačna i, nažalost, ona je poražavajuća za državu BiH, oba njena entiteta, za ovu vlast, pa i za sve nas skupa. Moram reći, također, da već godina ljudi iz Evrope upozoravaju nas na jednu negativnu činjenicu, na jedan negativan fenomen – to su dvije škole pod jednim krovom. Međutim, aktuelna vlast u BiH iz godine u godinu prelazi preko tog problema a ne rješava taj problem što jeste problem. Čak u ovoj informaciji stoji da će se formirati jedna radna grupa od predstavnika Federalnog ministarstva obrazovanja, nauke, kulture i sporta, istog ministarstva iz drugog entiteta, kantona itd., gdje će se, citiram, 'izvršiti analiza i pripremiti potpuna informacija o ovom slučaju – dvije škole pod jednim krovom'. Ja mislim da mi nemam šta više vršiti takve analize i bespotrebno i dalje gubiti mjesece i godine na ovom pitanju. Mi smo trebali formirati već davno radne grupe, ne više da analiziraju, jer je stvar već dovoljno analizirana, već radne grupe koje će otkloniti ono o čemu govore predstavnici, prije svega, Vijeća Evrope. Dakle, ova informacija, po meni, trebala je dati, prije svega, odgovor kakvi su konkretni efekti, rezultati ovih zakona u bh. obrazovnom sistemu. Trebala je dati vrlo jasan odgovor da li su ozbiljne primjedbe Vijeća Evrope kada je riječ o obrazovnom sistemu otklonjene, šta je učinjeno na tom planu. Da li je barem napravljen neki pomak u odnosu na stanje koje smo imali. Mi, evo svi, barem formalno
Molim vas malo strpljenja i pažnje.
se zaklinjemo u neke evropske standarde, u činjenicu da želimo krenuti užurbanije prema EU, međutim kada treba rješavati konkretne stvari na putu prema EU, onda je tu stvar sasvim drugačija. Ja mislim da bi bilo dobro danas konstatovati da zaista u BiH imamo, na dobrom dijelu teritorije BiH, etnički aparthejd i da bi bilo dobro da donesemo neke mjere kako ćemo to otkloniti. Ja mislim da, također, nismo otklonili ključne defekte obrazovnog sistema u BiH i da još uvijek djeca u BiH nemaju normalan obrazovni sistem kako to imaju djeca u drugim evropskim zemljama, prije svega zemljama EU. Stoga predlažem, na kraju ove kratke rasprave, jedan zaključak. Predlažem da Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zaduži Ministarstvo civilnih poslova da dostavi informaciju Predstavničkom domu o otklanjanju primjedbi, svih primjedbi, a evo o nekima sam i 104 govorio, koje je Vijeće Evrope u svom izvještaju dostavilo i navelo kao potrebu da to BiH hitno otkloni na svom putu ka EU. Zahvaljujem.
Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, ja sam jedan od onih koji je ovdje u Parlamentu pokrenuo inicijativu da ova informacija dođe na dnevni red, da dođe u Parlament, da dođe na dnevni red i ja se zahvaljujem Ministarstvu, ministru i pomoćniku koji je zadužen za ovo, što su nam dostavili ovu informaciju. Mi smo u BiH, jer sam primijetio, dakle sve ono šta smo mi uspjeli da uredimo propisima, informacije koje dolaze sa terena, kako to moji predhodnici kažu, govore da se zakoni koji su usvojeni ne primjenjuju u potpunosti i mislim da je dobro da mi danas imamo ovu vrstu rasprave, da kažemo šta imamo da kažemo. Pomoći ćemo na taj način i ministru i ovom ministarstvu da rješavaju ove probleme. Mi smo u BiH uspjeli do sada da normativno uredimo ovu oblast kroz pet zakona. Uspostavili smo i brojne ili uspostavljamo brojne institucije ali ključni problemi nisu riješeni. Doduše, ne mogu se ni riješiti dok se ne donesu zakoni. Sada su zakoni doneseni i na nama je da insistiramo na njihovoj implementaciji. Mislim da je koleginica Alajbegović predložila jednu grupu zaključaka u koje može stati i ovo o čemu ću ja govoriti. Ja neću predlagati posebne zaključke. Govorit ću samo o dva, odnosno tri važna pitanja kada je po srijedi sistem obrazovanja u BiH. Prvo je, dakle pitanje neimplementacije Zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju koji je propisao zajednička nastavna jezgra i posebne grupe predmeta u svim školama u BiH. Još, kako se vidi iz informacije, 15. 8. 2003. godine odgovarajući ministri ili odgovarajuće obrazovne vlasti su se obavezale da će od početka školske 2003.-2004. godine primjenjivati u svim školama u BiH i izvoditi nastavu na osnovu ovih zajedničkih nastavnih jezgara. Ono što ja znam je da se to u BiH ne čini i mislim da je krajnje vrijeme da se zajednička nastavna jezgra počnu primjenjivati u svim osnovnim i srednjim školama u BiH. Mi danas dakle imamo praksu – ovo se dakle naročito odnosi na ljude koji su povratnici, ovo je skopčano sa poštivanjem njihovih osnovnih ljudskih prava – ovo je skopčano sa nekom vrstom dominacije. Mi nismo normativno kreirali takav sistem, mi smo kreirali sasvim drugačiji sistem da se svako, kada je u pitanju obrazovanje, osjeća komotno a da se opet izrazi multietičnost i zajedništvo u ovom bosansko- hercegovačkom društvu kroz zajednička nastavna jezgra i posebne grupe predmete. Ja danas želim da posebno podvučem ovu stvar i da insistiram da se to konačno počne primjenjivati u BiH. Ja znam da Ministarstvo civilnih poslova nema ingerencije, nema štap u svojoj ruci kojim može nekoga natjerati da uradi ovaj posao, ali ovo je Okvirni zakon i mi kao Parlament treba da pozovemo Ministarstvo, da mu damo dodatni podstrek da uradi sve što je moguće, ali naravno i sve ostale u BiH da se ova stvar realizira. Neprihvatljivo ili neprimjereno je da se neko primorava, praktično primorava, jer se primorava zato što nema drugog obrazovanja, ako hoće da 105 ima uopće obrazovanje koje je obavezno, dakle osnovno ili srednje obrazovanje, da uči jezik, da uči, šta ja znam, historiju, da uči sve ono što predstavlja ovu nacionalnu grupu predmeta koju on ne bi želio. Dakle, zakon promovira princip izbora i u cijeloj BiH ta se stvar mora omogućiti. To je dakle jedan problem. Drugi problem su dvije škole pod jednim krovom. Iz ove informacije je vidljivo da je napravljeno neko tijelo koje je trebalo do konca prošle godine da ponudi neko rješenje. Nemam informacije da li je to do sada urađeno, pretpostavljam da nije, i pozivam ministra da nastavi da radi na ovom pitanju kako bi se ova stvar završila. I treća stvar, koja je po mom mišljenju važna je pitanje implementacije Zakona o visokom obrazovanju, odnosno akreditacije univerziteta u BiH. Ovo je jedan od važnih uslova kako bi BiH pristupila Bolonjskom procesu, kako bi zapravo BiH i ljudi koji se obrazuju u BiH mogli da imaju pogodnosti iz Bolonjskog procesa, kako bi se diplome iz BiH priznavale u svijetu i iz svijeta u BiH ali se prije toga moraju akreditirati univerziteti u BiH. I pozivam Ministarstvo da ovom procesu akreditacije pristupi na najozbiljnije mogući način i da se ovaj proces certificiranja i akreditacije univerziteta u BiH obavi na način kako je to propisano ovim zakonom. Mi smo, kada smo donosili Zakon o visokom obrazovanju, imali veliku raspravu oko ingerencije ove državne agencije u odnosu na entitetske i ove druge kantonalne. Uspjeli smo naći neku formulu da uključimo sve u bosanskohercegovačkom društvu u taj proces da i niži nivoi vlasti imaju svoj dio odgovornosti, ali da i država BiH ima svoj dio odgovornosti kada je u pitanju implementacija tog zakona. Smatram da je vrijeme da se počnemo baviti konkretnije ovim stvarima i da ovakve informacije imamo češće ovdje na Parlamentu. Ja se još jedanput zahvaljujem ljudima iz Ministarstva, ministru prije svega civilnih poslova na ovim aktivnostima i na ovoj informaciji koju nam je dostavio. Neću predlagati posebne zaključke, ovo je stenogram, neka se dostavi Ministarstvu, sve može stati u ove okvirne zaključke koje je koleginica Azra Alajbegović predložila. Ja se pridružujem njenim zaključcima. Hvala lijepo.
Evo, ministar je srećom tu i on je pažljivo ovo slušao. Izvolite, gospodine Jukiću.
Evo ja ću svoju raspravu ograničiti samo na dva ili tri pitanja i ne bih želio ponoviti ništa od onoga što je već rečeno. Naime, ono što je vrlo bitno i važno a možda ipak malo posvećeno pažnje ovoj informaciji jeste ocjena u kojoj mjeri su određeni ciljevi ispunjeni. Ja ću vrlo konkretno reći, govoriti o dva cilja, a to je kada smo donosili Zakon o visokom obrazovanju tada je jedan od prvih ciljeva koji je bio postavljen, koji će ovaj zakon riješiti, jeste bio mogućnost mobilnosti studenata. Evo, nakon, ne znam, koliko već primjenjujemo ovaj zakon ili bi ga trebali primjenjivati, ja sam upitan od velikog broja studenata - što se ne rješava ništa i kada će se to riješiti - i ono najvažnije njima, što se njih tiče, a to je tamo ... tako puno priča. 106 Sada je stanje otprilike takvo da je mobilnost skoro nemoguća unutar BiH, ovako male, relativno siromašne zemlje. Dakle, to je prava istina i to je veliki problem. I treba stvarno, ja mislim, ubuduće i Vijeće ministara ali i ko ima ulogu koju ima da koordinira i preko Rektorske konferencije da treba zaživjeti u punoj mjeri i pravoj formi i sa svim svojim obvezama i ovlastima uraditi ono što je nužno i obvezno uraditi. Ja mislim da mi trebamo mjeriti uspješnost ovih zakona, prije svega, kroz to koliko su oni donijeli koristi krajnjim korisnicima. Ministar je u informaciji lijepo izdvojio ovdje ove članke koji su stvarno važni članci i njihovom realizacijom obveza iz njih će se onda ... rezultati, ali trenutno stanje, ja ga ocjenjujem, a to su informacije ljudi kojih se ovo tiče više nego mene, dakle samih studenata, da stanje nije dobro, da je jako loše i da je čak nevjerovatno da se ne može u okviru BiH preći na studiranje sa jednog na drugo sveučilište na fakultetu koji nosi potupno isto ime i neku dopunu ako ima itd. Dakle, to je nedopustivo i ja smatram da to treba biti prvi prioritet u provedbi ove reforme. Nadalje, naravno da je izuzetno bitno i važno da se osigura i šira mobilnost naših studenata. Opet je tu uloga, prije svega, vrlo bitna i drugih tijela ali naročito Rektorske konferencije i nedopustivo je i treba ovdje kritički o tome reći da je meni bar i neshvatljivo da je prošlo ovoliko vremena i da ima problema u funkcioniranju te konferencije. Pa trebali bi oni biti prvi zainteresirani da stvarno urade ono što je njihov posao i da ne bude do njih nego da budu predvodnici u provedbi ove reforme koja je, ja sam uvjeren, dobra i korisna, naročito zemljama malima i siromašnima kao što je BiH. I mi nismo uradili po tom pitanju, usuđujem se reći, skoro pa ništa. I zato mislim da bi upravo i Ministarstvo trebalo fokus svog interesa i pažnje posvetiti upravo tom dijelu, dakle onome što je urađeno i što ima direktne koristi studentima, a time, naravno i svima nama, jer se zakoni i rade radi studenata, đaka itd. Oni su korisnici a na kraju ima od toga koristi cijelo društvo, odnosno ukoliko se ne provede ovo što je zacrtano i zapisano, naročito ono najbolje i najvrednije, onda će biti štete velike i ... za cijelo društvo.
Sadik Ahmetović.
Gospodine predsjedavajući, cijeneći ono što je nadležnost Ministarstva, izlaganje gospodina ministra i ovu informaciju koju smo dobili, neću ulaziti u ono što možda i jeste problem u današnjem društvu, a to je visoko obrazovanje i korupcija u sklopu visokog obrazovanja. I ne vidim neku jasnu akciju kada je u pitanju ova ovlast u BiH, jer informacije po onome što možemo i pročitati i čuti i sami vidjeti: na univerzitetima u BiH vlada jedno teško stanje kada je u pitanju obrazovni proces i korupcija na univerzitetima. Cijeneći ono što su rekle i moje kolege i cijeneći šta je u opštem smislu riječi obrazovanje, njegovu važnost u BiH i važnost kakvo ćemo društvo imati u budućnosti – imat ćemo onakvo kako postavimo obrazovanje na nižim i na višim nivoima. Imajući u vidu i zakone koje smo i ovdje donijeli i koje su donijeli entitetski ili kantonalna ministarstva i skupštine a imajući u vidu da po Ustavu BiH, po međunarodnim konvencijama, po svemu onome što štiti ljudska prava kod nas i u svijetu, dakle imamo jedno šareno stanje u BiH kada je u pitanju ova oblast i volio bih da jedna informacija ili izlaganje 107 ministra u nekom narednom periodu bude dakle obrađena i ova, na neki način, oblast kada su u pitanju ... nastavna jezgra i poštivanje ovih nastavnih jezgra u cijeloj BiH. Dakle, to je ključno pitanje i mislim da nekad, ne znam da li danas ministar može o tome govoriti, vjerovatno ne može, ali da u narednom periodu imamo jedan takav pregled, da ne pravimo sistem da neko nekakvim administrativnim i nekim kombinacijama unutar zakona dovede u situaciju dijete u Srebrenici, Bratuncu ili nekom mjestu da ne može učiti bosanski jezik ili historiju ili isto tako da dijete koje se vratilo u Sarajevo ne može učiti srpski jezik ili dijete hrvatske nacionalnosti da ne može učiti hrvatski jezik. To je ključna stvar. Dakle, tu imamo jedan revolt i djeteta, imamo jedan revolt i roditelja i onda cijelog društva. Dajte da to, pa to nikome ništa ne oduzima, samo se daje onome čije je to pravo da izučava. Dakle, to postoji u zakonu, postoje zajednička nastavna jezgra koja su definasana zakonom i volio bih da tome posvetimo više pažnje u nekom, od sada, i u nekom narednom periodu da imamo jasan jedan pregled takvog stanja i možda onoga što je i koraka kojeg treba podzeti da bi se jedno takvo stanje popravilo i dovelo u ovaj zakonski okvir, ako hoćete već, i u ustavni okvir. Hvala lijepo.
Ja nemam više prijavljenih. U svakom slučaju ovo je jedna od rijetkih situacija da imamo resornog ministra cijelo vrijeme prisutnog i siguran sam da gospodin Nović je čuo poruke i da ćemo u narednom nekom periodu, naravno uključujući i ove zaključke koji su već ovdje kod mene predloženi, imati prilike da raspravljamo o implementaciji ovih zakona. U svakom slučaju cijenim da je ova rasprava bila vrlo korisna. Dakle prelazimo ... Zaključujem raspravu o tački 19. Prelazimo na tačku 20. Ad. 20. Informacija Vijeća ministara BiH o hapšenju Vjekoslava Vukovića, pomoćnika ministra sigurnosti BiH i poduzetim aktivnostima nakon tog događaja
nije uključen mikrofon
Dozvolite Doliću da još dvije rečenice, pa ću ja odmah dati. Dakle, na prijedlog poslanika Dolića, evo mi smo izglasali da se ova tačka dnevnog reda uvrsti na današnju sjednicu. Istine radi, mi nismo dobili informaciju kako je ovdje formulirano od Vijeća ministara ali smo dobili informaciju resornog ministra i evo ja cijenim da je to dovoljno za neku vrstu rasprave. 108 Evo, predlagač želi ponovno da obrazloži sve iako je napisao, rekao, ali evo izvolite, gospodine Doliću.
Hvala lijepa. Gospodo, predsjedavajući, cijenjene kolegice i kolege, uvaženi gosti, na zahtjev za ovakvom informacijom Vijeća ministara
Molim vas još malo strpljenja, pri kraju smo, molim vas malo strpljenja da se slušamo.
iniciran sam novonastalom situacijom, dakle nakon hapšenja Vjekoslava Vukovića u Hrvatskoj i konstrukcija koje se u medijima mogu pročitati i čuti o tom slučaju. Hapšenje Vjekoslava Vukovića, pomoćnika ministra sigurnosti, koje je izvršeno 16. januara u Rijeci, određivanjem mjesečnog pritovra i optužbe koje mu se stavljaju na teret, prvorazredni je skandal i novi udar na ionako nizak rejting i ugled BiH u Evropi i svijetu i još samo jedan u nizu pokazatelja funkcioniranja aktuelne vlasti u BiH. Ovaj skandal i udar je tim veći što se zna da je Vjekoslav Vuković pored funkcije pomoćnika ministra sigurnosti obavljao i niz značajnih funkcija iz oblasti sigurnosti i borbe protiv organiziranog kriminala i terorizma u BiH. Kao što je poznato, Vuković je obavljao dužnosti rukovodioca Sektora za borbu protiv organiziranog kriminala i terorizma, člana Udarne grupe za borbu protiv terorizma, predstavnika BiH u organizaciji država članica GRECO-a za borbu protiv korupcije, predsjednika Komisije za reviziju državljanstava naturaliziranih državljana BiH itd. Sudeći po ovim funkcijama koje je obavljao i po pristupu koji je iskazivao u obavljanju poslova osobno sam kao i, vjerujem, veliki broj izabranih predstavnika u BiH Vjekoslava Vukovića ubrajao u grupu mladih i perspektivnih kadrova iz oblasti sigurnosti i borbe protiv organiziranog kriminala i terorizma u BiH i šire i tim više je za mene hapšenje i ove optužbe protiv gospodina Vukovića mene osobno zateklo i iznenadilo. Bez obzira na sve, hapšenje Vjekoslava Vukovića u Rijeci prvorazredni je skandal koji šteti ugledu BiH u Evropi i svijetu ali, čini mi se, i reakcije i službena stajališta koja je tim povodom nakon hapšenja iznosio nadležni ministar Tarik Sadović također su skandalozna i pokazuju realnu sliku i priliku funkcioniranja i međusobnih odnosa aktuelne vlasti u BiH. Ako je glavni komentar ministra sigurnosti BiH, nakon hapšenja njegovog pomoćnika u drugoj zemlji, da je isti bio blizak sa američkim obavještajnim krugovima i drugim američkim strukturama u BiH, onda je to za mene kao poslanika u Skupštini ove zemlje žalosno, neodgovorno i skandalozno. Konstrukcije i komentari koji se kroje oko hapšenja Vjekoslava Vukovića u domaćim i stranim medijima od navodne odmazde za oduzimanje 700 državljanstava naturalizovanih državljana, otkrivanja tzv. iranske veze, pominjanja nalogodavaca za ubistvo Leutara, saznanja o funkcioniranju sarajevskog i bh. podezmlja i drugo, ostavljaju brojna otvorena pitanja, izazivaju sumnje i nepovjerenje kod građana i javnosti u BiH. Ovo što navodim kao i, prije svega, težina optužbi koje se uhapšenom zvaničniku BiH stavljaju na teret su samo mali dio razloga zbog kojih bi bilo normalno da u ovakvoj situaciji Vijeće ministara zvanično informira poslanike 109 Skupštine i javnost u BiH i šire o hapšenju Vukovića i time otkloni ove brojne špekulacije o ovom skandalu. Ja još jednom želim zahvaliti Kolegiju Doma, Vijeću ministara, znači predsjedavajućem Vijeća ministara i resornom ministru što su ekspresno reagirali po ovom pitanju i što znači jučer je zahtjev podnesen, danas je došla ova informacija resornog ministra. Mi smo tu informaciju dobili o ovome događaju od strane resornog ministra sigurnosti gospodina Sadovića i ona je za mene službeno stajalište ministra, ali ne i Vijeća ministara jer nije bilo vremena da se ova informacija razmotri na Vijeću ministara i o tome nas je predsjedavajući Vijeća ministara ovdje i pismeno obavijestio. Mene osobno zadovoljava ovaj službeni dio informacije iako ministar Sadović ovdje nije naveo neke svoje izjave koje su neprimjerene njegovoj funkciji ministra i po funkciji nadređenog uhapšenom Vukoviću i neke druge konstrukcije koje kruže u sredstvima informiranja oko ovog skandala. Ja bih upitao ministra Sadovića Šta mu znači izjava da je 'uhapšeni Vuković blizak američkim obavještajnim krugovima u BiH i drugim američkim strukturama u BiH'? Ako je ovo tačno, onda to svakako, koliko ja poznajem naše zakone, ima određene zakonske konsenkvence i šta je ministar po tome poduzeo. Šta znači da je Vuković 'u januaru 2008. godine prošao bezbjednosnu provjeru i dobio pristup podacima pod oznakom vrlo tajno i šta je time ministar, također, htio reći. Dakle, mene osobno u ovom momentu zadovoljava informacija i brzina kojom je ministar Sadović reagirao i predlažem da ovaj dom Informaciju primi k znanju, a da se konačna informacija, nakon rasprave i usvajanja u Vijeću ministara, dostavi poslanicima i da Kolegij nakon toga, ukoliko bude nekih odstupanja od onoga što je ovdje ministar napisao, neka tu informaciju ponovo stavi na dnevni red. Hvala lijepo.
Lozančić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti, evo, dobro je u svakom slučaju što danas na dnevnom redu imamo ovu temu, ja bih rekao, i priliku da o njoj kažemo nekoliko riječi, ali i da, nadam se, zauzmemo konkretna stajališta. Svi smo mi ili većina nas koji smo čuli za ovaj slučaj to čuli, nadam se, u petak, kada se on i dogodio, uglavnom iz sredstava informiranja da je došlo do uhićenja jednog od naših državnih službenika, konkretnije, gospodina Vjekoslava Vukovića, pomoćnika ministra sigurnosti i člana niza raznih tijela što Ministarstva sigurnosti što predstavljanja BiH u međunarodnim organizacijama, pa rekao bih, na određeni način, i predsjedavajućeg jednog tijela koje je potvrdio i ovaj parlament, znači mislim na Komisiju za reviziju državljanstava naturaliziranih državljana BiH. U najmanju ruku, čini mi se da institucije ove zemlje nisu ni odgovorno, ni blagovremeno, ni dovoljno ozbiljno sagledale ovaj slučaj, a reakcije na ovaj slučaj 110 pojedinačno davane preko sredstava javnog informiranja su, opet kažem, u najmanju ruku, neozbiljne i neodgovorne. Podsjetit ću. U Rijeci je uhićen pomoćnik našeg državnog ministra, slučajno mu je ime Vjekoslav Vuković, pod vrlo ozbiljnim optužbama. Te optužbe dovode u pitanje kredibilitet BiH. Vjekoslav Vuković je predstavnik BiH ma koliko se to nekome od vas ili od nas ne dopadalo ili dopadalo. On BiH predstavlja i u BiH, i kao što rekoh, što se vidi iz ove informacije resornog ministra, i u nekim međunarodnim tijelima, tijelima Vijeća Evrope za borbu protiv organiziranog kriminala. Vjekoslav Vuković je, da je sreće kao što nije i da imamo Ministarstvo sigurnosti kao što nemamo, pomoćnik, ja bih se usudio reći, najvažnijeg sektora u tom ministarstvu, Sektora za borbu protiv organiziranog kriminala i terorizma, skraćeno govorim. Znači, ako mi mislimo da je ovo pitanje, a mislimo jer smo na takav način se odnosili spram ovog pitanja, samo Vjekoslava Vukovića i da ćemo se oprati svi skupa činjenicom što ćemo Vjekoslava Vukovića suspendirati i poslati mu, ne znam kakvu, obavijest da je pod privremenom suspenzijom, mislim da smo u zabludi svi koji tako misle i svi koji tako rade. Mi smo u ovom domu nebrojeno puta raspravljali o činjenici da je u jednoj drugoj državi iz našeg okruženja uhićen jedan drugi državljanin ove države i da je osumnjičen za neko drugo kazneno djelo koje je navodno počinjeno na teritoriji ove države. I evo znamo sa koliko se žuči i emocija i svega drugoga raspravljalo, s pravom ja ću reći, o tom slučaju. Danas je sve nas skupa naš uvaženi kolega Selim Bešlagić podsjetio na jednu isto tako činjenicu kada je on, neka mi ne zamjeri, evo što zlorabim njegovo ime, stjecajem okolnosti, ja sam to rekao kada sam jedne prilike raspravljao o tom slučaju, stjecajem okolnosti za njega sretnih okolnosti, ja ću reći i za nas sretnih okolnosti, izbjegao da pravi društvo kolegi Jurišiću u zatvoru u Beogradu. I tada smo reagirali kako smo reagirali. Nebitno ko je i gdje uhapsio nekog našeg državljanina, moram postaviti nekoliko pitanja svima nama i svima vama. Je li mi mislimo da na ovakav način, kako smo to radili u dosadašnjim slučajevima, štitimo dignitet ove države? Je li mislimo da je dobro da prihvatimo novinske natpise kao vjerodostojnu informaciju? Gospodine ministre, ovo što ste Vi nama dostavili danas kao informaciju, bez obzira na kapacitet vašeg ministarstva, je u najmanju ruku skandalozno. Ja se ispričavam što moram ovako reći, ali o ovoj informaciji ja više o ovom slučaju znam iz novina. Ja ne želim biti o ovakvim slučajevima informiran iz novina. Mene su novinari isto tako tražili, pitali da komentiram ovaj slučaj i namjerno sam izbjegao komentare o ovom slučaju, jer mislim da ne pomažem time ni ovoj državi, ni Ministarstvu sigurnosti, ni Vijeću ministara, pa napose ni Vjekoslavu Vukoviću. O načelima kaznenog prava koji se primjenjuje u razvijenom demokratskom dijelu Europe, pa i u našim tranzicijskim zemljama, kako kod nas tako i okruženju, niko nije kriv dok ga sud u postupku pravomoćnom presudom ne proglasi krivim. Bojim se da smo mi, da već neki, ja nisam, Vjekoslava Vukovića proglasili krivim. Mislim da se utrkujemo u nekim komentarima koji bi mu mogli zagorčati život. Ja vjerujem, i reći ću otvoreno ovdje, vjerujem dok mi se drugačije ne dokaže da je Vjekoslav Vuković nevin. Recimo i da nije, recimo i da nije, osumnjičen je prema ovoj informaciji i informacijama koje smo pročitali iz medija, pa ja mogu jedino takvim informacijama raspolagati, temeljem optužbe jednog kriminalca koji je optužen u susjednoj Republici Hrvatskoj da je pripremao ubojstvo nekog drugog, na svu sreću spriječen. I 111 to je jedini dokaz za koji ja znam. Možda neko zna neke druge, ali ja ih ne znam. Znači, razmislite svatko od vas koliko nekih, evo reći ću, manjih kriminalaca ili poštenih ljudi u namjeri da se nekom od vas osvete, recimo zbog toga što ja danas neću glasovati za ovaj zakon o šećeru, primjera radi, da negdje izjavu da sam mu ja prodao tonu naoružanja i vojne opreme. To je izjava. Zamislite situaciju da se branite od takve optužbe. Zamislite situaciju da to morate raditi u inozemstvu, znači zamislite situaciju da ste predstavnik države, nekakve institucije u kojoj radeći poslove po prirodi posla, ja ustinu nikome ne zavidim ko radi u agencijama za provedbu zakona, jer su po prirodi posla osuđeni da se zamjere, da proizvode geometrijskom progresijom neprijatelja. I to su sve nekakve ospervacije mog nekakvog stava spram ovog i ovakvih slučajeva. Ono što mene posebno brine, postavljam pitanja a poslije ću predložiti zaključak - šta je konkretno učinilo Ministarstvo sigurnosti kada je ovako ili onako, potpuno mi je svejedno, mislim neozbiljna informacija – telefonski razgovor, mene telefonom obavijestio neko da je uhitio Beriza Belkića, ja sad ovako gledam pošto smo mi otprilike te vrste srodnici, je li, on predsjedatelj ja mu zamjenik, obavijestio me neko i ja se zadovoljio. Taj neko iz neke druge države i za mene je to sveto slovo. Samo ovako, ja se nadam da ćete vi dati preciznije informacije.
Molim vas malo strpljenja, bez obzira na temu malo strpljenja.
Ali radi se o vrlo osjetljivoj temi. Znači, mene interesira konkretno: 'Šta je učinilo Ministarstvo sigurnosti čiji je pomoćnik ministra, visoko rangirani državni službenik, uhićen u susjednoj državi? Ja ovdje kažem odgovorno, tim uhićenjem je nanesena ogromna i nesaglediva šteta ugledu BiH. Šta je učinilo da utvrdi vjerodostojnost informacija koje su mu servirane? Je li išta?' Drugo pitanje: 'Šta je Ministarstvo vanjskih poslova – radi se o našem državljaninu i, naglašavam, za mene visoko pozicioniranom državnom službeniku – učinilo da putem svog konzularnog odjela stupi u kontakt sa našim državljaninom i sa našim državnim dužnosnikom i da ga pita - kako si, je li istina ovo što te terete i treba li ti šta? Ako smo država koja brine o sebi i o svojim državljanima, to bi uradili prema najgorem kriminalcu, ako je naš državljanin da se negdje evo nađe u neprilici, odnosno u zatvoru neke druge države.' Ja iz ovoga ne vidim da je išta. Postoje priče rekla kazala, možda jeste, možda nije. Zamislimo situaciju da naše Ministarstvo sigurnosti putem SIPA-e, ovdje u Sarajevu, uhiti pomoćnika ministra neke od nama susjednih država. Zašto i to ne bi zamišljali? Pa moguće je to, što. Je li mislimo da su naši pomoćnici ministara svi kriminalci, teroristi i lopovi, a da su svi drugi pošteni. Ja ovo sve govorim pod uvjerenjem da je gospodin Vuković nevin, dok mu se drugačije ne dokaže. I želim vjerovati dok mu se drugačije ne dokaže. Ali mi smo prihvatili kao da je on već kriv. Prema nekakvim informacijama kaže se da je osumnjičen za radnju koju je 112 navodno počinio u BiH, mislim, zato sam povezao slučaj Jurišić. I briga nas, mislim mi ćemo, pošto mi očigledno nismo spremni, mislim, deklerativno da se borimo protiv bilo čega, mi jedva čekamo da u nekoj drugoj državi uhite nekog od naših, da mu oni sude pošto mi nećemo. Neke opaske, pa me i to interesira, tipa kako je Vuković surađivao, što je navedeno i u pismu uvaženog zastupnika Dolića, odnosno inicijativi, sa američkom obavještajnom službom, negdje sam pročitao konkretno ime prvog zamjenika visokog predstavnika, kao inkriminaciju, da se susretao on s njim. Ja sam pokušao doći do informacije je li to zabranjeno našim državnim službenicima? Mislim, ne znam, iskren da budem ne znam. Ako je zabranjeno, zar treba čekati da neko bude uhićen zbog neke sumnje za nešto drugo, pa da mu se i to stavi na teret. Bar ja, koliko sam primijetio niko se ovdje ne krije, ja imam iskustvo, ljudi, ja sam to rekao milion puta, kad našeg portira pozove neko iz Ureda Visokog predstavnika, može ga zvati predsjednik države, on se neće odazvati predsjedniku, otići će tamo. I to znamo mi svi, e ako nismo zato, ako smo protiv toga, hajmo donijeti propise kojima ćemo to zabraniti. Ali nemojmo to ljudima dodavati kao inkriminaciju ako im se nešto dogodi. Ne znam je li gospodin Vuković išao, osim novinskih natpisa i ove informacije ministra, službenim ili privatnim autom. Da budem iskren, ne znam je li išao službenim ili privatnim poslom. Piše svašta u novinama, vidio sam dosad da puno toga nije točno. Znači, dosad sam već vidio, a nadam se da ću i ovo drugo vidjeti uskoro i ja i vi da nije točno, ali mi smo to prihvatili kao da jeste. Znači, ne možemo, moramo razgraničiti bitno od nebitnog, moramo konačno početi voditi računa sami o sebi, o institucijama i državi, bez obzira je li na čelu neke institucije, je li se radi o Marku, Peri, Ivi, Sulji, Simi, nije bitno kome. Znači, na naše zadovoljstvo i nezadovoljstvo, svi ti i takvi predstavljaju ovu državu. I moramo konačno početi poduzimati odgovorne državničke mjere spram svih takvih slučajeva. Jer, ako to danas ne činimo, a očigledno dosad nismo činili, nemojmo se ubuduće iznenađivati i ponovo voditi isprazne rasprave, jer sve će ovo biti isprazna rasprava ako se sve završi na ovoj raspravi. Evo, ja mislim da je puno toga trebalo biti poduzeto, a nije poduzeto, ali mislim da još nije kasno da se poduzimaju određene mjere, pa u tom smislu predlažem sljedeći zaključak: 'Obvezuje se Vijeće ministara da putem nadležnih ministarstava, Ministarstva sigurnosti, Ministarstva pravde i Ministarstva vanjskih poslova, prikupi sve relevantne informacije o uhićenju Vjekoslava Vukovića, te da do naredne sjednice Zastupničkom domu, a nakon ostvarenog kontakta sa Vjekoslavom Vukovićem i nadležnim institucijama Republike Hrvatske, ovom domu dostavi cjelovitu informaciju i prijedlog našeg određenje spram ovog slučaja.' Znači, cjelovitu informaciju sa svim potrebnim detaljima i ja želim da se odgovorno odredim spram ovoga i da kažemo jeste, to je uredu, ili to nije uredu, ili da kažemo šta su mjere ako to nije uredu. Hvala ljepo.
Momčilo Novaković. 113
Pa, prvo da kažem da ću podržati ovaj prijedlog zaključka drugog zamjenika predsjedavajućeg i mislim da se ne može ova rasprava završiti primanjem na znanje ove informacije koju smo dobili. I to je razlog zbog čega mislim da, na kraju krajeva, i sam predsjedavajući je svojim pismom koje je nama uputio ovdje, ustvari na neki način usmjerio daljnju raspravu o ovom pitanju. Evo, ja hoću da vjerujem da je i Republici Hrvatskoj stalo do sopstvenog kredibiliteta. Pa da i oni neće povlačiti neke poteze koji mogu ugroziti i taj sopstveni kredibilitet, a uhapsiti nečijeg pomoćnika ministra nije jednostavno. Evo, hoću da vjerujem da gospodin Vuković nije ništa kriv, ali onda će hrvatski organi morati zaista debelo obrazloženje da daju ovoj državi – zašto su uhapsili pomoćnika ministra i dali medijima informacije koje su dali. No nešto drugo sam htio reći. Ovo govorim samo na bazi ili, na neki način, osvrt na diskusiju, na diskusiju zamjenika predsjedavajućeg. Vidite, mi da smo srećna zemlja, onda bi ministar svoju sudbinu vezao za sudbinu gospodina Vukovića. Odnosno, ukoliko se pokaže da je gospodin Vuković uradio to što mu se stavlja na teret, onda bi ministar morao podnijeti ostavku. No mi nismo srećna zemlja, i to se neće desiti kod nas, i nećemo ni biti srećna zemlja dok se to ne bude dešavalo. Ono što je najmanje što nakon toga, evo, da ministar ne podnese ostavku, jer ne smatra sebe odgovornim, ako pretpostavimo situaciju u kojoj se pokaže da je ovo tačno. Naravno, ukoliko se pokaže da ovo nije tačno, onda to vezivanje za sudbinu i dalje stoji samo što ono podrazumijeva da svako nastavlja da radi svoj posao a naše Ministarstvo vanjskih poslova i Predsjedništvo BiH bi moralo onda sa Hrvatskom te odnose završiti, odnosno riješiti tu situaciju. Ali evo, i ako ministar i pored toga kad bi se dokazalo odgovornost ne podnese ostavku, a ja mislim da neće, onda najmanje što se može uraditi je da se otvori istraga u Ministarstvu, jer nije moguće da ako je ovo tačno da je čovjek tamo sam sjeo na stolicu i sam to sve radio i svi drugi su ispravni. Dakle, to bi u nekoj srećnoj zemlji otvorilo mnoga pitanja koja bi se rješavala. Ja sam siguran da kod nas neće otvoriti ta pitanja ukoliko, prije svega, Savjet ministara, bez da čeka zahtjeve poslanika za ovakvim informacijama, ne preuzme sam te početne korake. Ja nisam spremio nikakav zaključak, jer mi se čini da bilo kakav zaključak može prejudicirati neka rješenja, izuzev naravno što, ponavljam, podržavam zaključak drugog predsjedavajućeg, zato što on otvara prostor i pravi jednu aktivnu poziciju da o ovom pitanju raspravimo sa mnogo više informacija nego što imamo u ovoj informaciji. A imamo ih mnogo više iz medija nego što ima ovdje, pa ako ništa, možda smo se mogli osvrnuti na te, pa reći šta je tamo tačno, a šta nije tačno, ako znamo. A ako ne znamo, onda konstatovati bar to što su svi ti tamo u medijima pisali ili sve ono što Ministarstvo zaista u ovom momentu poznaje. Hvala.
Denis Bećirović. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 114 Izvinjavam se, Denise, replika.
Žao mi je što, ali steći će se utisak da je više kriv ministar nego gospodin Vuković iz ovih izlaganja. I sad mi onda nije ništa jasno. Znajući da niti ministar bira pomoćnike i niko ne otvara problem kako je otišao gospodin Vuković do Rijeke, kud je prošao, je li odgovoran policajac koji ga je pustio, je li odgovoran direktor, zamjenik direktora DGS-a itd., itd., a da ništa nije učinio. Ja mislim da ova država treba biti servis svim građanima u BiH, tako i gospodinu Vukoviću, ali time nikako ne uticati na istražni niti na sudski proces, eventualno, ukoliko ga bude. Dakle, s tim u vezi država se jedino tako treba obavezati, je li, da svakom svom građaninu pruži uslugu u onoj mjeri ukoliko to neće uticati na istražni ili na sudski proces. Dakle, bilo bi zanimljivo da otvorimo i širu raspravu kad je u pitanju ova cijela priča pa da sve aktere vidimo i sve odgovornosti i o svim odgovornostima ljudi danas razgovaramo u ovom parlamentu. Ako je to a jeste veliko ili narušavanje ugleda BiH u svijetu. Hvala.
Evo da i ja malo pomognem. Ja vas podsjećam da je ovo na neki način preliminarna informacija, prva moguća koju smo dobili. Ja zaista se zahvaljujem ministru. U roku 24 sata, ja vas podsjećam da smo mi jučer, u tri-četiri sata popodne na Proširenom kolegiju o ovome raspravljali, naša služba je popodne to tražila i mi smo dobili tu prvu početnu informaciju. Evo, imamo prijedloge da stvar pratimo i molim vas da imate to na umu. Evo, vidim već se javio gospodin Novaković za repliku. Izvolite, gospodine Novakoviću.
Meni je žao zaista što kolega Ahmetović je na ovaj način razumio diskusiju ili razumio moje stavove. Naime, ja zaista nisam govorio o krivici, ja sam govorio o vezanju sudbine ministra za ovaj čitav slučaj. I nisam govorio ko je krivlji. Ja sam govorio da smo mi srećna zemlja, u srećnoj zemlji zbog prekomjerne upotrebe sile protiv demonstranata ministar podnese ostavku, iako nije bio demonstrante i nije ni dao nalog da ih mlate po leđima, ali podnese ostavku zato što su tamo neki policajci uzeli sebi za pravo da to urade bez njegove dozvole. I on je onda podnio ostavku, ne zbog toga što je kriv nego zbog toga da stvori ili otvori proces budućem ministru i ukaže budućim policajcima da se tako ne može raditi. Dakle, nisam govorio uopšte o krivici i, ponavljam, rekao sam - da smo srećna zemlja? S obzirom da mi nismo srećna zemlja, ne vidim da će se kod nas dešavati i ne vidim zašto mi je replicirano. Evo, to sam. 115
Ja mislim da je Parlament dobro reagirao, ali evo, izvolite dalje. Denis Bećirović. Imam prijavljenog Selima Bešlagića. Molim da se prijave oni koji imaju namjeru diskutovati da bismo mogli planirati, eventualno, večeras glasanje. U svakom slučaju, imamo to namjeru uraditi. Ako želimo to da uradimo, dajte da budemo racionalni, da konkretno diskutujemo, da nepotrebno ne repliciramo itd. Dakle, imam Denis i Selim Bešlagić.
Poštovani predsjedavajući, s obzirom da ste i sami rekli da su informacije u vezi sa ovim slučajem još uvijek nepotpune tako će i moja diskusija biti znatno kraća. Naime, bez obzira kako se ovo završilo, u ovom trenutku se može sasvim sigurno reći da je ovo težak novi skandal za BiH. I u svakom slučaju, na ovakvim primjerima ruši se i onako dobro poljuljani kredibilitet BiH. Ono što u ovom trenutku može se vrlo jasno reći jeste da je reakcija vlasti krajnje troma i krajnje neadekvatna, s obzirom na problem kakav jeste. Nije u pitanju neki obični pomoćnik, već je u pitanju pomoćnik ministra sigurnosti koji je uz to još predsjedavajući Komisije za reviziju državljanstava, čelni čovjek, citiram, 'Udarne grupe za borbu protiv terorizma, šef delegacije BiH pri GRECO komitetu Vijeća Evrope, član Evoluaciskog tima Vijeća evrope' itd. Ja se ne mogu složiti ovdje. Neki su povlačili određene paralele između slučaja Ilije Jurišića i Vjekoslava Vukovića, možda ima nekih dodirnih tačaka, ali to su potpuno različita dva slučaja, pri čemu želim naglasiti da kada je prošle i pretprošle godine dogodilo se ovo što se dogodilo Iliji Jurišiću, pa kasnije Bešlagiću, Delibegoviću i ostalim, SDP je odmah tražio vanrednu sjednicu. Ovdje, kao što vidimo, vlast nije tražila vanrednu sjednicu, Vijeće ministara nije tražilo vanrednu sjednicu, ministar nije tražio vanrednu sjednicu, čak je i ova informacija došla na prijedlog jednog opozicionog poslanika, što opet samo po sebi dovoljno govori. Kakvu kadrovsku politiku vodimo u ovoj državi, kako nam ljudi dolaze na ovakva mjesta, to je sada posebna tema. Čak je pravo pitanje da li je Vjekoslav Vuković, iako da kažem tu treba još da vidimo određene dokazne materijale da bi utvrdili je li čovjek zaista kriv ili nije, ali je sasvim otvoreno pitanje da li je samo Vjekoslav Vuković jedini čovjek iz vrhova vlasti koji je povezan sa organizovanim kriminalom, pri čemu napominjem da ne znam konkretno za gospodina Vukovića kako će stvari na kraju ispasti. Ali to je ovo pitanje koje sam postavio veoma otvoreno pitanje i ne bi me iznenadilo da opet, u narednim mjesecima, doživimo neki novi skandal. Međutim, s obzirom da je gospodin predsjedavajući Beriz Belkić s pravom rekao da nemamo potpune informacije, ja predlažem u ovom trenutku, po meni, dva moguća zaključka, a prvi je sličan i ovome što je predložio gospodin Lozančić. Prvi zaključak: 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u narednih pet dana dostavi informaciju o hapšenju Vjekoslava Vukovića.' 116 Namjerno ovdje kažem 'u roku od pet dana'. Već nam je prošlo nekoliko dana, ovo je vrlo ozbiljna tema i mislim da pod hitno treba sazvati Vijeće ministara i raspraviti ovo pitanje i doći do pravih informacija. I drugi zaključak: 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH će na narednoj sjednici, 28. januara 2008. godine, obaviti cjelovitu raspravu o dostavljenoj informaciji Vijeća ministara BiH.' Dakle, ovo je drugi zaključak, iako lično mislim da je za ovakvu stvar čekati sedam dana i do iduće srijede puno. Ali evo, predlažem ova dva zaključka da koliko je moguće prije otvorimo ovo pitanje i pokušamo doći do relevantnih informacija u vezi sa ovim slučajem koji je, kao što znamo, sada već poznat, ne samo u BiH već i van granica BiH, što nije dobro za ovu državu.
Selim Bešlagić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice, poštovane kolege, pokušat ću da budem veoma kratak. Razlog mog javljanja je upravo ono što je gospodin Niko Lozančić rekao. Desilo se jednom mi šutimo, desilo se drugom mi šutimo, desilo se trećem šutimo i onda ovdje dođemo na Parlament pa napravimo raspravu u kojoj mi nemamo ni informacije, ni podataka i - gdje si hodžo? U potoku. Šta si radio? Ništa. Druga stvar, dozvolite mi samo da ne ulazeći u Vukovićev slučaj, jer ono dok se ne dokaže da je kriv ja smatram da nije kriv, ali dozvolite mi da samo napomenem dvije stvari koje su se desile u našem susjedstvu. Kada je uhićen, čini mi se, kapetan Latal u Grčkoj, hrvatski kapetan iz Dubrovnika, Hrvatska se oglasila, poslala protestnu notu i zatražila da se faktički čovjek ne optuži dok se ne dokažu podaci, kapetan. I to je tako i bilo i kao što vidim bilo je isto hajka da je droga, vamo, tamo, kad ono čovjek ni kriv ni dužan i on se vratio. Ali pazite, vlada je učinila potez. Evo drugi primjer, utakmica u Titogradu. Igra Crvena zvezda – Budućnost. Huligani iz Beograda tamo to razbili. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, sad, pa nisi bio, Podgorica, izvinjavam se. Ovi huligani tamo nešto uradili, crnogorska policija ih uhvatila, pazite dokazano, srbijanska Vlada je u roku od 24 sata protestnu 117 notu da se građanin iz Srbije oslobodi i da će mu se tamo ... Kod nas, imam podatke, da je jedan hrvatski, odnosno Hrvat iz BiH uhvaćen u Egiptu i tamo je u zatvoru, mi to i ne znamo. Imamo Iliju Jurišića. Naše Vijeće ministara se oglasilo nije. Imamo, evo sada ovoga Vukovića. Vijeće ministara kao vlast koja predstavlja ovu ... ne oglašava se, izvršna vlast. Pitanje građane, evo bez razlike ko je, pitanje građana je nama zadnja rupa na svirali. Iz tih razloga smatram da je ovo pitanje vrlo bitno, ne vizavi Bešlagića, ne vizavi Jurišića, ne vizavi Vukovića, ne vizavi ovoga čovjeka koji je tamo, nego vizavi običnog građanina koji sutra može biti uhapšen i ako nije, ne znam, poslanik ili ako nije postavljeno ovdje poslaničko pitanje, onda se za njega neće ni znati. I mislim da iz toga proizilaze zaključci koji su ovdje, ali ja bih samo još, ja ih neću pisati, ali mislim da se moraju svesti na to da objektivno, odnosno ozbiljno vodimo raspravu o zaštiti naših građana. A neka odgovaraju u BiH pred sudovima BiH, ili ako se desi da je učinio tamo, neka se postupak vodi korektno do momenta dok se ne dokaže da li jeste ili nije. Ovdje se radi o tome što samo gospodin Vuković ima dva državljanstva. Iz tih razloga mi opet, kao država, moramo učiniti napor, a da li možemo izvršiti ekstradiciju u BiH ili ne to je sad stvar drugih stvari zbog ovih državljanstava i zbog toga smatram da je ova rasprava veoma važna i da se ona mora zasnivati na činjenicama, ali u cjelini da se vodi rasprava o zaštiti građana BiH. Hvala velika.
Ja više nemam prijavljenih.
nije uključen mikrofon
O, pa niste se javili. Izvolite, ministre. Malo je trebalo da ja zaključim. Pa evo bit će sad replika, pristojan broj. Izvolite, ministre.
Hvala vam, predsjedavajući, prije svega na činjenici da ste mi dali riječ. Poštovane dame i gospodo,
Molim vas da se slušamo. Još malo strpljenja, pri kraju smo.
Dozvolite mi da vam dam još nekoliko dodatnih podataka, eventualno, ako želite i tumačenja, jer čuo sam ipak neke stvari koje ne stoje. Prva činjenica je da sam ja jučer dobio zahtjev od predsjedavajućeg Vijeća ministara u 17,30 minuta, poslije radnog vremena. I dobili ste jutros ovu informaciju u 9,30. Ja mislim da je to ipak jedan trud i napor od strane 118 Ministarstva i zaposlenih da ovaj dom bude informisan pravovremeno. Dakle, kako je došlo do cijele ove priče? Mislim da je ova informacija objasnila na jedan vrlo korektan način bez prejudiciranja krivice. Konstatovala je ono što je u ovom momentu moguće konstatovati kao činjenicu i sve one korake koje smo mi bili u skladu sa zakonom dužni da preduzmemo. Dakle, 16. ovog mjeseca, u petak, nazvao me je ministar unutrašnjih poslova Republike Hrvatske Tomislav Karamarko i obavijestio me je da je Hrvatska policija, evo pod navodnicima, digla pomoćnika ministra gospodina Vjekoslava Vukovića. Ja sam ga pitao je li to znači da je uhapšen? Da, kaže, to je to. Ministre, molim Vas, Vi znate da je riječ o visokopozicioniranoj osobi, kakvi su Vaši dokazi, da li su Vaši dokazi čvrsti i jaki? I dobio sam potvrdan odgovor. Naravno, zamolio sam gospodina Karamarka i da me pismeno o tome obavijesti i evo, molim vas, dakle grb Republike Hrvatske, pismo o činjenicama kojim me zvanično ministar unutrašnjih poslova Rapublike Hrvatske obavještava o slučaju. I sve ove činjenice nalaze se u ovoj informaciji. Tačno je da su mediji pisali svašta. Evo, ja ću vam reći. Odmah po primitku informacije ja sam, moja služba za informisanje dala je osnovnu informaciju ... u medije da je moj pomoćnik prvo priveden na obavijesni razgovor ili informativni razgovor, da je poslije, sutradan, priveden, mislim, istražnom sudiji, da mu je određeno zadržavanje od 48 sati i da mu je poslije dva dana, kad je istekao taj rok, određen pritvor u trajanju od 30 dana. Ono što je vrlo važno da znate je da gospodin Vjekoslav Vuković ima dvojno državljanstvo, Republike Hrvatske i BiH. I prema informaciji koju sam dobio od Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Hrvatske, on je došao u Rijeku sa namjerom da odjavi prebivalište u Rijeci, da odjavi prebivalište u Rijeci. Iz kojih razloga, ja sad to ne mogu da špekuliram. Tada je on zapravo pozvan na taj informativni razgovor. Ali činjenica da je on državljanin Republike Hrvatske i da je izvedeno hapšenje i da će sutra vjerovatno, ukoliko se naravno navodi pokažu istinitim, da će se voditi proces u Hrvatskoj. Oni ga sude kao svoga državljanina. To je, mislim, činjenica i nemojte molim vas da pravimo paralele sa Grčkom. Mislim, nema smisla, jer onaj uhapšeni kapetan hrvatski nije grčki državljanin istovremeno. Dakle, odmah po saznanju ja sam nazvao telefonom, kao što stoji u ovoj informaciji, ministra vanjskih poslova Svena Alkalaja, obavijestio ga o slučaju i zatražio da poduzme sve potrebne aktivnosti. Ja mislim da je on obavijestio ambasadu i da je, ne znam, našeg konzularnog radnika tamo uputio da obiđe gospodina Vukovića. Da li ga je obišao itd. nemojte me, ja to sad u ovom momentu stvarno ne znam. Dakle, ovdje se postavilo pitanje i ocjene, ja neću ulaziti u ničije ocjene, političke ocjene, međutim evo, evo vam dopisa gdje sam ja 19. 1. preko Ureda za saradnju Interpola i preko ministra vanjskih poslova, gospodina Svena Alkalaja, zatražio od Republike Hrvatske, evo citiram vam dio iz teksta: 'Sporazumom između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o pravnoj pomoći u građanskim i krivičnim stvarima u članu 4. propisan je način saobraćanja država ugovornica prilikom uzajamnog pružanja pravne pomoći u građanskim i krivičnim stvarima na način i obim predviđen navedenim sporazumom. Uzimajući u obzir odredbe člana 4. stav (2) a u vezi sa odredbom člana 3. citiranog sporazuma, molimo vas da ovom ministarstvu dostavite sljedeće podatke u vezi sa postojanjem radnji koje se imenovanom stavljaju na teret, činjenični opis i vrijeme izvršenja krivičnog djela ili više krivičnih dijela, kao i krivičnog ili više 119 krivičnih djela koje se imenovanom stavljaju na teret. Također, molimo vas da u što kraćem roku dostavite tražene informacije, kao i obavijest o radnjama koje su pravosudni organi Republike Hrvatske poduzeli u vezi sa naprijed navedenim.' Dakle, mi tražimo, zvanično država traži, BiH, na najhitniji mogući način, preko Interpola, da se dostave podaci o predmetnoj stvari. Molim vas, dakle obaveza po Zakonu o državnoj službi i Pravilniku o disciplinskoj odgovornosti državnih službenika, ukoliko je državni službenik uhapšen, odnosno ukoliko se nalazi u pritvoru – je da bude suspendovan. I tu smo radnju, tu radnju sam ja obavio po službenoj dužnosti. S druge strane, nepobitno su utvrđene činjenice povrede službene dužnosti gospodina Vjekoslava Vukovića. Evo, to će utvrditi disciplinska komisija u postupku, ali dakle ja sam odmah po saznanju iz Republike Hrvatske pitao, provjerio da li je se gospodin Vuković javio svome pretpostavljenom, da li je, postoji li odluka i nalog za upućivanje na službeni put? Zašto je izostao s posla, da li je najavio, da li je koristio službeno vozilo? Jeste, koristio je, apsolutno provjerena činjenica. I ono što nije provjerena činjenica, da je državnu granicu, eventualno, prešao sa službenim pasošom, koji on, kao pomoćnik ministra, posjeduje. Pazite, to je druga vrsta odgovornosti i Ministarstvo je pokrenulo, dakle podnijelo je Zahtjev za pokretanje disciplinskog postupka nadležnoj Agenciji za državnu službu, kako već pravila i zakon predviđaju. Dakle, to je u onom smislu šta smo mi mogli u skladu sa zakonom poduzeti. Ovdje je jedan poslanik postavio pitanje šta znači provjera, sigurnosna provjera? Pa valjda vi znate koji ste donijeli Zakon o zaštiti tajnih podataka. Dakle, da bi bilo koji državni službenik mogao imati određeni pristup određenom stepenu klasifikovanih podataka, gospodin Vuković je imao, po prirodi svoga posla, pristup najvećem stepenu tajnosti, dakle vrlo tajno, on je prošao provjeru koju radi u skladu sa zakonom Obavještajno-sigurnosna agencija. Dakle, Obavještajno-sigurnosna agencija je provjerila sve njegove navode i obavila je i dodatne provjere, utvrdila da nema neistinitih elemenata u njegovom iskazu, dala pozitivno mišljenje na osnovu kojeg sam ja njemu dao Rješenje o pristupu tajnim podacima. Vrlo je važno i ja vas molim, dakle uvažavajući sve vaše političke kvalifikacije ovoga slučaja, ja vas molim da razumijete jednu stvar, a ta stvar je sljedeća – ovako nešto se ne može preduprijediti. Ako je čovjek u određenom trenutku koji je bio možda najperspektivniji kadar u Ministarstvu, vi ga sami znate, govorio je izvanredno engleski jezik, poslije diplomski studij, vodio je više komisija, dakle vrlo dobar poznavalac itd., zašto se u jednom momentu odlučio i da li će se to dokazati ja to ne znam, ali kako možete izvršiti prevenciju tako nečega. Ove se stvari nažalost dešavaju. Ja sam javno rekao da to šteti ugledu BiH, da je to vrlo neugodno za Ministarstvo i ja ne znam šta se od mene više očekuje u smislu komentara. Po prirodi stvari, BiH, njene obavještajne i sigurnosne agencije sarađuju sa drugim agencijama, između ostalog i sa američkom i sa drugim agencijama. I gospodin Vuković je, po prirodi svoga posla, sarađivao, pa šta mislite kako bi bio član Udarne grupe za borbu protiv terorizma, a da nije imao kontakt sa određenim službama i našim i stranim. U tom smislu je bila moja izjava na jedno novinarsko pitanje, a bio sam, vjerujte, evo danima sam zasut tim pitanjima. I naravno, sad gospodinu Vukoviću kače i što jeste i što nije itd. Ako imate specifičnih pitanja, ja sam veoma pripremljen i mogu vam sve podastrijeti vezano za njegov status u Ministarstvu itd. 120 Pazite, ja zaista ne mogu da prihvatim kvalifikaciju ovdje rečenu da je ovo skandalozan izvještaj. Ovo je činjenično tačan izvještaj, odnosno Informacija. Ona je napravljena sa informacijama provjerenim koje imamo. Ako neka informacija nije bila provjerena, stoji riječ 'navodno'. Dakle, mi ne želimo apsolutno optuživati niti donositi presudu nekome dok to sud ne uradi. Pazite, ono, evo, znam da je kasno itd., vrlo neugodan slučaj, on otvara na neki način pitanje sigurnosnog sektora, cjelokupnog, ali s druge strane moramo se prisjetiti i reforme policije. Moramo dakle, zaista ja vas molim, evo sve koji se bave time, proanalizirajte važeće zakone, vidite kakav je naš sigurnosni sektor, pogledajte nadležnosti Ministarstva. Evo, da vam kažem jednu stvar. Pazite, ministar sigurnosti je odgovoran za sigurnost u ovoj zemlji. A pazite mu instrumenata – direktori upravnih organizacija, odnosno agencija u njegovom sastavu su u operativnom smislu samostalni, imaju svoje budžete, smjernice za rad daje im neko drugi i svoje kadrovske probleme, odnosno saradnike biraju sami. De mi recite šta je sadržaj onda odgovornosti ministra? Kako, kakve ja imam instrumente da bitno nešto utičem i da promijenim stanje? Zato vas pozivam ukoliko želite ... da napravimo temeljitu reformu policije, dajte ovlaštenja, pa tražite i odgovornost. Ja sam u takvom pristupu spreman da je preuzmem. Zahvaljujem vam se, predsjedavajući.
Hvala ministru. Da vidimo. Imam jednu prijavljenu repliku. Molim vas da se prijavite. Ko ima replike? Evo, samo malo, dakle Živković, Lozančić, Dolić, vidite da ima. Hajmo dalje, ima li još? Nema. Dakle, imamo tri prijavljene replike.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Dame i gospodo, gospodine ministre, gospodin Vjekoslav Vuković je, kao što ste i sami rekli, bio jedan od najboljih ljudi u vašem ministarstvu i ovdje je i ovaj dom u nekoliko navrata hvalio njegov rad i rad ove komisije koja se bavila... Ako takav čovjek, po Vašem mišljenju, bude pritvoren, zar nije najlogičnije da ministar odmah po saznanju ode tamo, bez ikakvih davanja izjava u štampi. Da tog najperspektivnijeg čovjeka, i ovdje kojeg je podržao ovaj dom nekoliko puta, posjeti i pita o čemu se radi i onda da izjave. Nemojte da se vadite na zakonske nemogućnosti i ostalo. To je najlogičnije šta je konkretno ministar mogao da uradi, a nakon toga da dostavi informaciju ovom domu, odnosno Savjetu ministara. Ne možete da kažete da je nepobitno dokazano da je čovjek zloupotrijebio položaj koristeći službeno vozilo, a onda formirate disciplinsku komisiju da se to dokaže. To se ne može reći. Onda se mora otići, pa se formirati komisija, pa nakon komisije reći da je nepobitno dokazano. To jednostavno nije u saglasnosti jedno s drugim. Kada govorimo o ovim ljudima koji su spominjali i Srbiju, a evo ja ću spomenuti i neke druge državljane BiH, zašto se nalaze tamo? Nalaze se tamo zato što institucije BiH ne rade. Zato se nalaze tamo. Zato što dajemo institucijama drugih susjednih zemalja da to rade A očigledno, pošto je zahtjev kod Vas ministre čovjeka koji se dovodi u vezu sa ratnim zločinima ovdje u BiH, a tiče se znači učešća mudžahedina, pred Vašim ministarstvom je njegov zahtjev za ekstradiciju, odnosno žalba. 121 Nemojte dopuštati tom čovjeku iz BiH dok Sud i Tužilaštvo BiH ne kaže da taj čovjek više nije potreban za bilo kakav proces. Nemojte da se rješavate takvih ljudi iz BiH, da ih poslije Interpolom tražimo da ovdje svjedoče za zločine koji su se desili. To je konkretno što se može uraditi.
Ja vas molim da malo živce pričuvamo. Izvolite, gospodine Lozančiću.
Zahvaljujem. Evo, da ne bih odstupio od svog nastojanja da govorim primjerenim jezikom u ovom visokom domu, pokušat ću staloženim jezikom i biranim riječima replicirati uvaženom ministru. Gospodine ministre, Vjekoslav Vuković nije direktor jedne od vaših neovisnih agencija u sastavu Ministarstva, niti je pomoćnik nekog od direktora tih agencija, on je Vaš pomoćnik. Znači, Vaš pomoćnik. Prema tome, problem što su Vam direkcije, agencije situirane tako kako jesu, ja mogu razumjeti da Vi imate problem s tim, ali to nema ama baš nikakve veze sa pozicijom gospodina Vukovića koji je Vaš, Vaš, Vaš i opet Vaš pomoćnik i ja se nadam da će biti i dalje pomoćnik ministra sigurnosti. Hoće li biti Vaš ili nečiji drugi, potpuno nebitno. Iz Vašeg obrazloženja, dopustite i meni malo osobnosti, da se zaključiti kao da ste jedva dočekali da Vam ga neko makne. Sad ja malo doživljavam Vaš doživljaj, pa evo ja kažem, rekao sam, i pokušao sam u prvom obraćanju reći da se radi o pomoćniku državnog ministra, da se radi o optužbi koja je vrlo teška, kao optužbi BiH, i braneći dignitet, braneći nevinost svog pomoćnika BiH ima šansu da brani sebe. Mi možemo govoriti o našim nedostacima i o manjkavostima našeg sustava i o problemima u reformi policije, međutim to nije ova tema. Znači, mi imamo postojeći zakon, imamo postojeću organizacijsku strukturu, imamo postojeću hijerarhiju i, oprostite, sad tražeći razloga u nečem trećem, možda da sačekamo dok ustavne reforme i kompletnu reformu policije, onu u roku od godinu dana završimo, pa da onda vidimo šta je s Vukovićem, ako do tada on bude još zainteresiran da radi u ovim našim institucijama. Možda i to sačekamo, možemo i tako postaviti. Kad sam rekao da su tvrdnje informacija u najmanju ruku skandalozne, to ste komentirali, mislio sam da previše u jednoj informaciji, po meni, koja bi trebala biti važna informacija, ima navodnog, ima prepisanog. Ja vjerujem da ste Vi prepisali od Vašeg kolege iz Republike Hrvatske što je on Vama napisao. Ja to Vama vjerujem, znači. Ali šta je ova država poduzela da utvrdi ona šta je? Je li točno to što Vam je kolega napisao? Hoćete li Vi prihvatiti sve zdravo za gotovo što Vam kolega Karamarko napiše u narednom razdoblju? Pazite, može Vam svašta napisati. Ako ćete prihvaćati, ja povlačim sve što sam rekao. Samo vodite računa da možete dobiti i drugačijih pisama. Pa, onda imamo principijelan stav. Ja ovdje želim da stanemo u obranu digniteta BiH. I žao mi je ako ste me drugačije shvatili. Želim stati u obranu digniteta Ministarstva sigurnosti. I žao mi je ako ste me drugačije shvatili. Želim da konačno ova država stane u obranu digniteta svojih građana. Razlog da neko ima dvojno državljanstvo, oprostite, 122 mislim, stvarno ja ne želim komentirati. Možda nismo takvom trebali dopustiti da radi u institucijama ove zemlje. Ako je to razlog da je evo nepodoban, ali da vodimo računa, znači sve ovo. Evo, sad ste ovdje za govornicom rekli – zvali ste svog kolegu ministra Alkalaja. I ne znate, Vi do danas ne znate šta je Vaš kolega uradio, a petak je bio. A Vaš prvi suradnik u pitanju. Ja Vama vjerujem da ste Vi zvali gospodina Alkalaja, potpuno Vam vjerujem. Ali to što ste Vi njega zvali, kao da ga niste ni zvali, jer se niste potrudili da dobijete informaciju od Vašeg kolege iz Vijeća ministra. Kolega, zvao sam te, šta si poduzeo? Daj mi konkretnu informaciju. Je li neko od službenika Konzularnog odjela kontaktirao sa Vjekoslavom Vukovićem? Možda će Vjekoslav Vuković, ali gledajte, ali mislim dovodite me u poziciju da Vam ja govorim ono što biste Vi trebali znati, važnost cjelokupnog ovog slučaja. Rekli ste, sad na kraju, ja znam šta je provjeravanje i znam šta podrazumijeva sigurnosna provjera i Vi ste sad rekli, Vjekoslav Vuković ima pristup dokumentima najvišeg stupnja povjerljivosti u BiH. Ja nemam. Samo zato što nisam tražio tu sigurnosnu provjeru. Ja ne mogu pretpostaviti šta Vjekoslav Vuković, ako mu se prohtije, može odati od vrlo bitnih tajni kojima je mogao imati pristup. Ne znam, razmišljao sam da sam u njegovoj poziciji razmislio bih dobro kako bih se ponašao. Ako moja država, čiji sam ja tako visoko ..., jedva čeka da me se riješi i ne poduzima ništa za zaštitu mene i mog digniteta i mog prava na nevinost dok mi se ne osudi, onda je vrijeme da se ja sam snalazim. Ja nisam zato da se ni on ni bilo ko drugi sam snalazi, ja sam zato da mi uistinu pokažemo interes da štitimo dignitet institucija ove zemlje i dignitet ove zemlje, jer ako mi to ne budemo htjeli, vjerujte neće niko drugi.
Dolić, replika. Polako, Remzija, polako, malo strpljenja. Ima li još replika? Ima Bakir, pa ima, naravno, Azra Alajbegović. Izvolite.
Pa evo, prije svega ja prihvatam ovaj prijedlog zaključka gospodina Lozančića. Jedino da terminski taj zaključak se svede do naredne sjednice zasjedanja ovoga doma. A što se tiče diskusije ministra Sadovića, ja sam postavio dva pitanja Sadoviću. Upravo, šta mu znači akcenat u njegovim izjavama da je Vjekoslav Vuković blizak američkim obavještajnim krugovima u BiH? Šta mu znači da je, opet akcenat u njegovoj izjavi, prošao bezbjednosne provjere i da su mu bile dostupne informacije sa oznakom 'vrlo povjerljivo'. Ja to nisam shvatio onako kako je ministar ovdje rekao. Ja sam to shvatio kao nekakvu poruku ministra da je gospodin Vjekoslav Vuković bio saradnik stranih obavještajnih službi i da je velika zvjerka u svemu tome. Što mislim da nije ... dobra poruka u ovom momentu, da nije dobra izjava ministra sigurnosti kad je zatvoren njegov saradnik, njegov blizak saradnik. Ja sam htio da to čujem od ministra. Ja sam, pripremajući se za ovu diskusiju, pripremajući ovaj zahtjev, prešao stotinjak portala na kojima je, na razne načine, komentarisano hapšenje itd., tamo imaju fantazije 123 napisane, svašta u tome. A što se tiče izjava ministra Sadovića, upravo su ove dvije stvari u centru pažnje. Ja sam ih shvatio kao jednu drugu poruku koju ne preporučujem da jedan visoki dužnosnik kao što je ministar da usmjeri ka svom saradniku koji je uhapšen u drugoj zemlji. Hvala.
Redom replike. Uvaženi poslanik Kadrić. Izvolite.
Dakle, ja repliciram obojici zamjenika predsjedavajućeg, a prije da napomenem da ću i ja zaista podržati ovaj prijedlog zaključka koji je predložio uvaženi zamjenik predsjedavajućeg Lozančić. Ali zaista, kad su u pitanju ove, mogu da kažem, ... optužbe ili, na neki način, prigovori ministru, zaista ti prigovori ne stoje i to prolazi, na neki način, neku granicu. Mislim u ovoj situaciji da je Sadović uradio ono što je trebao da uradi i ono što je mogao da uradi u ovoj situaciji i ... sve druge aktivnosti da je nešto poduzimao, mislim da bi to više štetilo Vukoviću nego što bi mu to koristilo. A to što su mediji prenosili na ovaj ili onaj način u želji da tome dolijevaju ulje na vatru, to je stvar medija. Zaista ne stoje ovakve jedne optužbe na račun ministra koji je zaista tu odgovorno, savjesno uradio ono što je mogao i što je trebao da uradi.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Izetbegović, replika. Izvolite.
Svakako, čovjek je nevin dok se ne dokaže suprotno, je li, i slažem se da trebamo pokazati ozbiljnost, da treba neko otići i posjetiti ga, ponuditi mu pomoć i advokatsku pomoć. I normalno, ako se utvrdi da je kriv, da treba da snosi sankcije. Prije toga BiH treba da se brine o svom građaninu i o svom funkcioneru. Ali isto tako ne vidim zašto se napamet zaključuje o tome kakav ministar Sadović ima ... odnos, da li on to likuje nad ovim, je li se nešto obradovao itd. Kako možete opet tu tako napamet procjenjivati? Također, mislim da je vrlo ozbiljno ovo što je rekao kolega Živković u vezi sa ljudima koji se nalaze u pritvoru i pred ekstradicijom su iz BiH. Optuženi su da su bili opasnost za nacionalnu bezbjednost ove države. Mislim, kako može čovjek ugroziti nacionalnu bezbjednost a da pri tome ne odgovara na sudu. Onda je možda imao neke saradnike. Takve stvari bi zaista trebale biti ispitane, inače je to samo puka jedna politička, paušalna ocjena da bi se čovjeka istjeralo iz BiH. Ako je prijetio nacionalnoj sigurnosti, on treba završiti u zatvoru, on i njegovi saradnici. Za jednog od takvih ljudi znamo jasno da je tu po Bosni vršljao, postavljao eksplozive, pucao na ljude, sad traži politički azil u susjednoj zemlji. Ko zna šta će dalje da nastavi da radi? 124 Mislim da je vrlo ozbiljan zahtjev gospodina Živkovića da se takvi ljudi ne puštaju dok ne odgovaraju i ne razjasne svoju ulogu. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Alajbegović. Izvoli.
Poštovani gospodine predsjedavajući, prvi dio moje replike je u potpunosti izrekao gospodin Izetbegović, pa ja neću ponavljati. Samo ću reći svoju subjektivnu impresiju da je zaista gospodin Vuković, onako kako bih rekla, bio osoba u koju smo svi gledali sa značajnim njegovim djelovanjem za budućnost BiH. Nadajmo se da će to tako i ostati. Moja prva replika bi bila zapravo Vama. Vi ste pitali gospodina Sadovića zašto nije otišao. A zapravo nije replika, nego je pitanje. Da je otišao, da li biste ga pitali zašto je otišao? A drugo, što se tiče digniteta BiH, ja mislim da država Hrvatska, isto tako, jako vodi računa o dignitetu Ministarstva sigurnosti Hrvatske i da će ovu situaciju ukoliko se pokaže da je to bilo na neki način neargumentirano hapšenje, gospodin Vuković moći da kroz normalne sudske procese na neki način bude obeštećen, bez obzira što je ta situacija sigurno izuzetno neprijatna, što će ona ostaviti čitav niz posljedica za njegov daljnji život. I ono što bih samo još željela da prokomentarišem, a to je da ne razumijem uopće razloge zašto se u cjelokupnoj diskusiji, koja je trajala u zadnjih 20-tak minuta na ovom domu, zapravo vrši zamjena teza i na neki način se multiplicira, provodi jedan fenomen, tj. multiplicira ... neodgovornost na ministra Sadovića. Ministar Sadović je rekao šta su njegove ovlasti, rekao je šta je uradio, neki bi od nas, da smo na njegovom mjestu, uradili drugačije, uradili više, uradili manje, ali ja isto tako ne bih željela da se ova moja replika tumači kao advokatski nastup ministra Sadovića, to mi zaista na um ne pada, ali nekako se postavljam u poziciju ministra Sadovića i pitam se stvarno u suštini šta je to. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Sokolović, replika.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo, mada su moji prethodnici izrekli dio onoga o čemu sam ja htio govoriti, mislim da je ipak bio od zamjenika predsjedavajućeg jedan nekorektan odnos prema gospodinu Sadoviću i 125 upravo je izvršena, po meni, sigurno zamjena teza. Ispade da je on kriv i da je on gospodina Vukovića smjestio tamo gdje se on trenutno nalazi. I dali ste mi ipak spoznaju da je gospodin Sadović najvažnija ličnost u BiH. On je sve i on je mogao da uradi sve. Da li postoji još institucija u BiH i čelnika tih institucija koji su trebali reagovati u ovom momentu, ili je to samo trebao biti gospodin Sadović? Evo, otvaram dalje pitanje. Ja mislim da ima još onih koji su trebali reagovati i trebali zaštiti građanina države BiH. Pa eto, u tom dijelu zamolio bih jedan korektniji odnos i da imamo zaključak koji će koristiti gospodinu Vukoviću, a ne nametnuti neku drugu problematiku. Hvala.
Zahvaljujem. Ja nemam više prijavljenih.
nije uključen mikrofon
Momčilo, je li ovo replika u zadnji čas ili? Jeste. Izvoli.
Pa jeste. Vidite, pazite, sad smo mi napravili ovdje dva bloka. Jedni, koji kao traže odgovornost ministra; a drugi, kao brane sad ministra. I svu raspravu smo mi na kraju pretvorili izgleda u ovu situaciju. Da vas pitam - u koliko zemalja u Evropi pristup vrlo tajnim podacima mogu imati državljani sa dvojnim državljanstvom? Državljanin druge države! Ja ne vjerujem da ima mnogo zemalja, ne vjerujem ni da ima ijedna zemalja u kojoj državljanin druge države može imati pristup vrlo tajnim podacima. Ili je ministar trebao predložiti izmjene zakona koje bi spriječile da u ovakvim slučajevima neki vrlo tajni podaci idu na neku drugu stranu. I da ne ulazimo dalje. Ovdje se nije radilo o odgovornosti zato što je ministar poslao Vukovića tamo ili ga nije spriječio da ode tamo, nego o jednoj drugoj vrsti odgovornosti koja bi trebala biti normalna, što ne znači da će neko prihvatiti sutra ostavku gospodina Sadovića, jer će cijeniti da on ništa nije odgovoran za ovo što se desilo. Ali evo, kao moralni čovjek, potpuno svjestan problema u službi i odgovornosti svoje službe, to uradio i naravno tako će se to i tretirati. Evo, ja sam to tako gledao, a ne o odgovornosti je li ministar Sadović kriv ili nije kriv za Vukovića, ko je kriv za ovog i za onog.
Replika, Lozančić. 126
Pa evo, ne znam, nema drugog načina da se obratim, pa evo ima replika. Ako sam bilo kojom riječju povrijedio dignitet ministra Sadovića, ja se ispričavam ovdje javno, jer takvu namjeru nisam uopće imao, niti sam to želio. A pitanje gospodinu Sokoloviću - je li još netko trebao? Da. Samo moguće da nisam ja, evo moguće je, iako sam nastojao precizno objasniti, prvi gospodin Sadović jeste trebao, pa onda i Ministarstvo vanjskih poslova, pa i Ministarstvo pravde. Ja sam u zaključku de facto prozvao nadležna ministarstva, po meni, ali sam ipak adresirao na Vijeće ministara, pa neka Vijeće ministara procijeni. Možda neko od ovih ministarstava i nije. Znači, ali ova ministarstva čini mi se da jesu. Znači, nije mi namjera bila da rušim dignitet ministra, ali i sad mislim da je ministar najpozvaniji bio da reagira adekvatno i adekvatnije, po mom mišljenju, po mom dojmu nego što je reagirao.
Hvala. Ja više nemam prijavljenih, niti replika. Ali evo, za vašu informaciju, kad je već riječ o tome, dakle onog trenutka kad je ova vijest objavljena na medijima, vijestima i gospodin Lozančić i ja smo reagirali, komunicirali s ministrom vanjskih poslova, zahtijevajući hitnu informaciju, uključivanje u postupak itd. Dakle, bilo je ipak nekih reakcija. Ja ne sumnjam da je i ministar sigurnosti to isto radio. Naravno, propustili smo da dobijemo i od Ministarstva vanjskih poslova određene informacije, da li je došlo do komunikacije itd., ali ćemo to sve, na neki način, razriješiti ako podržimo neke od ovih zaključaka koji su ovdje predloženi, naročito kad je riječ o ovom zaključku gospodina Lozančića, da mi pribavimo cjelovitu informaciju u narednom što je moguće kraćem periodu i raspravimo o ovoj stvari. Gospodin Bećirović ponovno predlaže za srijedu, mi imamo definisan dnevni red zajedničke sjednice. Ne mogu ga mijenjati bez saglasnosti Doma naroda, sjednice Zajedničkog kolegija itd. Ja mogu pokušati, gospodine Bećiroviću, i ja Vas uvjeravam da ja uvijek pokušavam koliko je moguće. Naravno, nekad nema rezultata, ali pokušaji postoje. Dakle, evo na ovaj način zaključujemo raspravu o tački 20. Ostala nam je još tačka 21. Ad. 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju. 127 Da ne čitam ove sve sporazume, predlažem, ako se slažete, da vodimo jedinstvenu raspravu, uz napomenu da imamo pozitivno mišljenje nadležne komisije. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu.
nije uključen mikrofon
Ja se izvinjavam, preveliki optimista sam bio, gospodin Novaković. Dakle, imamo do zadnjeg. Ima li još prijavljenih da pokušam planirati termin glasanja?
To do zadnjeg, baš ovako.
Nije baš najzgodnije, ali eto.
Ali dobro, nema veze.
Do zadnje minute.
Da, to da. Bilo je u zadnjem sekundu. Naime, ja imam određene primjedbe na Sporazum pod b) o grantu Globalnog fonda za životnu sredinu između BiH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj kao Agencije za realizaciju sredstava Globalnog fonda za životnu sredinu – Projekat upravljanja Neretvom i Trebišnjicom. Naime, smatram da ovaj sporazum ima i niz netačnosti, hajde da kažemo materijalnih netačnosti, i zbog toga ne mislim, pošto sam potpuno svjestan da mi ne možemo mijenjati sadržaj Sporazuma, ne možemo, dakle uticati na sadržaj, ono mogu predložiti da ne ratifikujemo ovaj sporazum, a reći ću iz kojih razloga. Naime, na strani 7. u rasporedu 1) Opis projekta kaže se - zadatak ovog projekta je da pruži mehanizme za efikasnije i pravično raspoređivanje voda među korisnicima riječnog sliva Neretve i Trebišnjice. Ne postoje riječni sliv Neretve i Trebišnjice. Imaju dva riječna sliva, jedan je riječni sliv Neretve, drugi je riječni sliv Trebišnjice. Upravljanje riječnim slivom Trebišnjice je definisano Zakonom o vodama RS-a. Znači, ima definisano upravljanje tim riječnim slivom i mislim da je, da li je u toku ili nije, ali treba se formirati jedna agencija za upravljanje slivom rijeke Trebišnjice. 128 Bojim se da ovim sporazumom mi ćemo sad tu poremetiti, ne bojim se nego sigurno ćemo poremetiti neke odnose a, s druge strane, ovdje se sada prejudicira formiranje jednog slivnog područja, što je, moram reći, problem, po meni problem. I ono što bi bilo ovdje rješenje, ali kažem mi ga ne možemo promijeniti, jeste znači da se ovdje govori o dva riječna sliva, a ne o jednom. Da se kaže - u riječnom slivu Neretve i riječnom slivu Trebišnjice - onda bi ovdje stvar bila mnogo jasnija i onda to ne bi zadiralo, jer ovdje se radi, dakle o dva riječna sliva u dva entiteta, znate, od kojih je jedan definisao upravljanje jednim riječnim slivom, a ovaj drugi nije definisao upravljanje drugim riječnim slivom, bar ja nemam informaciju da jeste. Iz ovih razloga, dakle ja predlažem da se ne ratifikuje ovaj sporazum koji je potpisan u Zagrebu 9. septembra 2008. godine. Što se tiče ostalih sporazuma, ja nemam nikakvih primjedbi.
Naravno, gospodine Novakoviću, imate pravo da se izjasnite. Samo, voda je čudo, putevi su njezini nezaustavljivi, one se negdje sastavljaju. E ovako, da idemo sad redom. Imamo prvo repliku Velimir Jukić.
Pa, ja sam se potrudio, malo sam proučio ovaj predmetni sporazum, a znajući da postoje određeni problemi i neslaganja oko korištenja vodnih resursa u području sliva rijeke Neretve i rijeke Trebišnjice za korištenje dijela voda tzv. 'gornji horizonti' u slivu rijeke Trebišnjice, ... polje itd., znam ponešto o toj problematici i znam da ima neslaganja, odnosno bojazan iz ovamo dijela doline Neretve da će doći do narušavanja režima podzemnih voda i voda, naročito na izvorištu rijeke Bregave i u drugom dijelu itd., i ja smatram da je ovaj sporazum jedan prilog u početku rješavanja ovog pitanja i da pomaže rješenju ovog problema. I zato mislim da ne treba kočiti ovo, nego trebamo podržati i uz ovo bi bilo dobro imati jedan zaključak, ali ne mora biti uz ovo vezan, ali je za ovu problematiku vezan, a to je da za neko vrijeme zatražimo informaciju šta se uradilo po ovom pitanju. Da li je problem riješen, kako, na koji način itd.? Ali svakako, ovo je, ja to tako vidim, početak rješavanja i hoće li nam drugi pomoći da ovo riješimo, što je i korektno, treba pozdraviti i trebamo ...
Replika, Živković. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Diskusija je Martin. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 129
Jednostavno, ljudi, radi se o grantu. Ja ne vjerujem da je ovo zakon i da se ovaj grant može implicirati po sistemu ako to ne uzmete, mi ćemo vas tužiti. Radi se o grantu, a ne o kreditu i o bilo kakvim obavezama bilo koga u vezi sa ovim sredstvima. Naći će se način, ima i u Federaciji kao i u RS-u institucija za upravljanje vodama, naći će se način na koji će se nepovratni grant sprovoditi. Prema tome, mislim da nema nikakvih problema u vezi sa ovim, sa ratifikacijom ovog sporazuma, ja ne vidim bar nekakvih problema.
Raguž, replika.
Dakle, ovo što je gospodin Novaković naveo kao obrazloženje da ne da potporu ratifikaciji ovog sporazuma, mislim da apsolutno ne stoji. Sad sam se javio za riječ, zato što zadatak ovog projekta, ovo što je on navodio, jeste da pruži mehanizme za efikasnije i pravično raspoređivanje voda među korisnicima. Znači, šta je loše u ovome? Znači, cilj projekta kojeg dobivamo je pravičnost i efikasnije upravljanje. Znači, tu nema ni jedan razlog da se cilj ovog projekta osporava i dovodi u pitanje. To je ključna stvar. A druga, dame i gospodo, nije dobro da jedan projekt koji može, ovo što je gospodin Jukić rekao, doprinijeti smirivanju tenzija, a one nisu male. Na tom prostoru po vrlo relevantnim istraživanjima i ekspertizama značajno je mogla biti narušena ravnoteža, ne samo u vodenim tijekovima nego u ukupnom životnom sustavu. I evo, mi ne postavljamo pitanje, ne optužujemo one koji su pokretali i realizirali mnoge od tih projekata, nego evo, podržavamo jedan projekt gdje su uključune relevantne institucije RS-a, poput Direkcije za vode. Znači, sve se radi u suradnji sa mehanizmima i sa financiranjem da se jednostavno, na neki način, doprinese da se na jednom vrlo važnom životnom prostoru, svaki je važan, a taj kao rijetko koji ovisi o vodenim tijekovima, gospodine Novakoviću. Ja sam se i rodio i odrastao i dolazim iz te izborne jedinice, prenijet ću Vam jednu izrazitu zabrinutost koja nije nacionalno locirana nego ljudski, građanski i odgovorno u smislu šta će biti sa sudbinom nekoliko rijeka koje su stoljećima i milenijumima osiguravale život na tim prostorima. I evo, ovo je projekt koji samo traži mogućnost da se stvari efikasnije i pravično rade, sa jasnim mehanizmima monitoringa i nije dobra poruka da osporavamo ovakve projekte.
Dakle ovako, jesu li ovo replike, Momčilo Novaković i Azra Hadžiahmetović? Još replike imamo. 130 Izvolite. Novaković replika, pa Azra Hadžiahmetović.
Mislim da se mi nismo dobro slušali. Ja ne sporim projekat, nego sporim terminologiju u kojoj se kaže da je riječni sliv Neretve i Trebišnjice. Mislim da se mi dobro razumijemo, gospodine Raguž, i dobro se razumijemo i zbog čega je to. Evo, ja nisam sa tog područja, znači da mi je neko sve ovo što ja sada kažem morao reći. Znači, ja nisam iz Hercegovine, pa mi je sve ovo neko morao reći da bih ja ovo danas govorio, jer ja ne bih ni znao za ovo da mi neko nije iz Hercegovine rekao. Što znači da nije baš izgleda da će se smiriti tenzije s ovim, ako su neki iz Hercegovine mene zvali da mi ovo kažu. Ja smatram da nije problem projekat, nego da je problem što se prejudicira ili definiše jedan riječni sliv koji ne postoji. Dakle, nema riječnog sliva i ljudi se plaše da iza ovog ne stoji nešto drugo, sljedeće. Razumijete? Prema tome, postoje riječni sliv Neretve i riječni sliv Trebišnjice.
Ljudi su plašljivi.
I ne vidim zašto. Gospodine, ja se za ovo predsjedavajući izvinjavam. Ja razumijem da smo umorni, ali ja ne vidim zašto kod potpisa sporazuma i ne piše tako, i onda ne bi bilo sporno. Ja ne bih uopšte diskutovao da piše riječnih slivova Neretve i Trebišnjice. Evo, ja ne bih, ne bi ni ti mene zvali odozdo iz Hercegovine da to tako piše. Ali ne piše tako.
Dobro, dobro. Samo malo strpljenja. Replika, Azra Hadžiahmetović. Replika, Martin Raguž. Prvo Azra Hadžiahmetović. Martine, samo jedan tren.
Ja, dozvolite samo da pomenem da kada bi se čuli ovi argumenti u Globalnom fondu za okoliš, koji su se čuli večeras u ovoj sali, ja mislim da BiH više nikada ne bi dobila nijedan grant. Način na koji funkcioniše ovaj fond, u kome stoji naziv Globalni fond za okoliš, pristup o problematici, okolinskoj problematici, globalan pristup u kome ne postoje nikakve nacionalne, ni bilo kakve granice, a kamoli entitetske slivne, riječne, ne znam ni ja koje itd., upravo ovdje tako i stoji Sporazum o grantu Globalnog fonda za okoliš. Ja hoću samo da pomenem da vodimo računa malo, jer nisam sigurna ako bismo ovo odbili da bismo više ikad sa ovim Globalnim fondom za okoliš imali bilo kakav aranžman. Hvala. 131
Ne vidim otkud bojazan da će se ovo odbiti, ali evo, hajde. Izvolite, gospodine Raguž.
Evo, da prihvatimo da obostranost može biti višestruka i sa više izvora, ja to prihvatam, gospodine Novakoviću, ali suština priče je ovdje da su ključni razlozi i zabrinutost ne u jednom zarezu nego u tome jesu li vode skrenute. Projekt koji je koštao nekoliko stotina miliona eura i koji se realizira nekoliko desetljeća. Znači i to da – nemojte da izjednačavamo kruške i jabuke! Druga stvar, projekt nosi naslov ‘Projekt upravljanja Neretvom i Trebišnjicom’. Znači to su dvije rijeke, one izviru tu gdje izviru. Izvirale su prije milion godina i ponirat će gdje poniru ili ne poniru i to ne možemo riješiti jednom formulacijom tipa dva sliva, jedan sliv itd. Dakle, ovdje nema nikakvog razloga, vjerujte mi, ni stručnog ni političkog ni bilo kojeg drugog da se ovaj projekat ne podrži, jer uključuje sve relevantne institucije RS-a da sudjeluju u tom procesu a one imaju sve mehanizme zaštite interesa i tog prostora i tih ljudi. Naravno, treba jedan projekt da se jednostavno saniraju posljedice koje su višestruke i koje proizvode tenzije i to ćemo riješiti na način da to preveniramo sada, a ne da dalje odgađamo i zadržavamo postojeće stanje. Evo.
Hvala. Ja nemam više prijavljenih za replike i na ovaj način smo iscrpili raspravu i o 21. tački dnevnog reda. Ja zaključujem raspravu. I praktično je sada na nama da se dogovorimo kada ćemo glasati. Ja predlažem da to bude 15 do 8, sada je 7,30. Dakle, 15 do 8 počinjemo glasanje od tačke 4.
nije uključen mikrofon
Pa mogli smo mi i prije sat i po glasati ali eto, gospodine Bećiroviću, malo ćemo sad pričekati. [[PAUZA]] Molim vas zauzmite svoja mjesta. Molim vas zauzmite svoja mjesta. Ja se nadam da su svi poslanici prisutni. Gospođo Mirjana, izvolite sjesti. Molim vas požurite malo, zauzmite svoja 132 mjesta. Samo još jedan trenutak, evo nema ljudi iz HDZ-a. Zvoni, zvoni. Dobro, ja se nadam da smo sada svi prisutni i spremni za glasanje. Podsjećam vas, glasamo počev od 4. tačke dnevnog reda. Dakle, glasamo sada o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti tajnih podataka – predlagač: Zajednička sigurnosno-obavještajna komisija. Radi se o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! Sa 34 glasa “za”, bez glasova “protiv”, s dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo usvojili ovaj zakon u drugom čitanju, dakle Zakon o zaštiti tajnih podataka. Idemo na tačku 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji BiH. Ovdje nemamo također amandmana. Glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Sa 33 glasa “za”, bez glasova “protiv”, s dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo u drugom čitanju usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji BiH. Prelazimo na tačku 6. Prijedlog zakona o fiskalnim kasama – predlagač: poslanik Jozo Križanović. Izjašnjavamo se o ovom zakonu u drugom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Uz 28 glasova “za”, sa dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo usvojili Zakon o fiskalnim kasama. Prelazimo na tačku 7. Prijedlog zakona o genetski modificiranim organizmima; radi se o zakonu u drugom čitanju i na prijedlog predsjednika Ustavnopravne komisije ovdje se izjašnjavamo o prečišćenom ...
Gospodine predsjedavajući, samo radi pojašnjenja. Ja Vas molim, dakle da Vi
Ja sam mislio da si nam ti to pojasnio, ali eto.
Jesam, jesam. Samo, imate prečišćen tekst kod sebe.
Dobro, dobro. 133
Ja vas molim radi procedure samo. Predlažem da se u paketu usvoje amandmani od I. do XXV. iz Izvještaja od 13. 1. 2009. godine i nakon toga glasamo o ovom zakonu. To je onda taj prečišćen tekst.
nije uključen mikrofon
Imamo Izvještaj, Jozo, imamo Izvještaj. Mi smo vraćali, spašavali ovaj zakon, Jozo.
Molim vas, ništa nije sporno. Ja vas molim, dakle.
Dakle, prvo glasamo o Izvještaju, odnosno o usaglašenim amandmanima. Dakle, glasamo o 26 usaglašenih, o 25 usaglašenih amandmana. Nakon toga glasamo o ovom zakonu u prečišćenom tekstu kojeg smo dobili. Molim vas, pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Sa 33 glasa „za“, bez glasova „protiv“, s dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo usvojili 25 prečišćenih amandmana na prijedlog naše komisije. Sada prelazimo na glasanje o prečišćenom tekstu Prijedloga zakona o genetički modificiranim organizmima. Molim vas, pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Sa 33 glasa „za“, jednim glasom „protiv“, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo usvojili ovaj zakon u drugom čitanju, dakle Zakon o genetski modificiranim organizmima u drugom čitanju. Prelazimo na tačku 8. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o carinskoj tarifi (prvo čitanje) Pripremite se za glasanje. Glasajte!
nije uključen mikrofon 134
Izvolite, gospodine Križanoviću.
Samo sam htio da dopunim da ima zaključak uz ovo.
Dobili smo Izvještaj, u koji je na intervenciju Komisije ugrađen zaključak. Dakle, imamo zakon u prvom čitanju i izjašnjavamo se o Izvještaju, sa zaključkom koji je unutra. Molim vas, glasamo sa zaključkom koji je unutra. Sa 28 glasova „za“, jednim glasom „protiv“, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo usvojili Zakon o carinskoj tarifi u prvom čitanju i zaključak Komisije vezan za ovaj zakon. Prelazimo na tačku 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu (prvo čitanje) Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada, sa Izvještajem Komisije i zaključcima. Sa 23 glasa „za“, osam glasova „protiv“, s dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH, u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 10. Prijedlog zakona o državnoj imovini BiH (prvo čitanje) Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! Sa 19 glasova „za“, 13 „protiv“ i bez entitetske potrebne većine, dakle bez glasova iz RS- a, konstatiram da nema saglasnosti. Možemo glasati odmah u drugom krugu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada, drugi krug. Sa 19 glasova „za“, 12 „protiv“ i sa dvije trećine „protiv“ iz entiteta RS-a, konstatiram da ovaj zakon nije usvojen, da blaži izraz upotrijebim, da ne kažem kao, evo, nije usvojen. Idemo na tačku 11. Prijedlog zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme (prvo čitanje). Dakle, glasanje o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Ovdje imamo pozitivan Izvještaj Komisije. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada. ___________(?) 135 [[nije uključen mikrofon]] Pozitivan je Izvještaj. 15 „za“, sedam „protiv“, bez dovoljne većine iz RS-a. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
nije uključen mikrofon
Ja mislim da smo osam, dakle evo, dozvolite mi da ipak glasamo. Dakle, pripremite se za glasanje. 137 Glasajte sada! Sa 33 glasa „za“, bez glasova „protiv“, s dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo usvojili Zaključak o formiranju Istražne komisije za utvrđivanje trošenja donatorskih sredstava. Idemo na tačku 17. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o Agenciji za razvoj informacijskog društva. Dakle, glasamo u drugom krugu. Pripremite se za glasanje. Nije postignuta saglasnost. Glasamo u drugom krugu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Glasamo u drugom krugu. Sa 27 glasova „za“, sedam glasova „protiv“, i bez ... i dvije trećine iz bilo kojeg entiteta, konstatiram da smo usvojili Zakon o Agenciji za razvoj informacionog društva. Prelazimo na tačku 18. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključaka poslanika Rifata Dolića i Sefera Halilovića povodom rasprave o izlaganju predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Harisa Silajdžića prilikom obraćanja u Generalnoj skupštini UN-a u Njujorku i Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope u Strazburu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sada! Idemo, Rifat Dolić. Ja se izvinjavam, ja se izvinjavam. Dakle, glasamo prvo o Prijedlogu zaključka gospodina Dolića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Nije uspjelo glasanje, očigledno. Molim vas pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Dakle, glasamo o Prijedlogu zaključka Rifata Dolića. „Za“ 11, „protiv“ 11, nema opštu većinu, nije prihvaćen ovaj zaključak Rifata Dolića. Molim vas da se pripremite za izjašnjavanje o Prijedlogu zaključku Sefera Halilovića. Glasajte sada! Također, nema opštu većinu i nije usvojen. Prelazimo na izjašnjavanje pod b) o Prijedlogu zaključka Remzije Kadrića. Dakle, sada o Prijedlogu zaključka Remzije Kadrića. Pripremite se za glasanje. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 138 Pauza tri minute, bez izlaženja. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Može li pet minuta pauze samo da ...
Gospodine Kalabiću, stvarno, meni je zaista žao ali ja zaista ne mogu praviti pauzu usred glasanja. Stvarno ne mogu. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa, izvolite pet minuta.
nije uključen mikrofon
Imam ja Denise pravo u izmjenama i dopunama Poslovnika u svakom trenutku dati kao predsjedavajući pauzu. Ali evo, ja pokušavam da se ne razilazimo, da.
nije uključen mikrofon
Piše u svakom trenutku, član 77. tačka 3. Evo, ja sam rekao 15 minuta, evo. [[zajednička diskusija]] 139 Dobro, dobro. Na neki način, molim vas da vas podsjetim, mi smo na neki način i donijeli zaključak, odredili smo glasanje nakon rasprava, upravo i zbog ovih stvari, da se svi skupimo, da smo svi tu. Ne želi niko nikoga varati niti glasati na način da je neko otišao na trenutak, pa da mi brže-bolje glasamo da bismo nešto izglasali itd. O tome se radi, Denise. Ja sam uvijek spreman, nije ovo prvi put, ja sam uvijek spreman dati pauzu u ovakvim situacijama ali treba voditi računa da ne dolazimo u ove situacije. Ali evo, da se sada vratimo, dakle radi se o izjašnjvanju o Prijedlogu zaključka, molim vas da se vratimo izjašnjvanju o Prijedlogu zaključka gospodina Remzije Kadrića, da vas ne podsjećam, znate o čemu se radi. Pripremite se za glasanaje. Glasajte sada! Drugi krug glasanja, također, sve je drugi krug glasanja. 19 „za“, imamo opštu većinu i imamo dvije trećine „protiv“. Nažalost, ovaj zaključak nije prošao. Imamo Prijedlog zaključka Denisa Bećirovića. Također, u drugom krugu glasamo. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! 21 „za“, opšta većina, dvije trećine „protiv“. Također, i ovaj zaključak nije prošao. Prelazimo na tačku, da, grupa zaključaka. Dakle, tri zaključka, u pitanju su tri zaključka. Ja, ako insistirate, gospodine Bećiroviću, mogu sva tri.
nije uključen mikrofon
Ok. Hvala ljepo na razumijevanju. Tačka 19. Informacija o izvršenju zakona iz oblasti obrazovanja donesenih na nivou BiH. Mi smo imali raspravu i nadležna komisija nam sugeriše, odnosno predlaže da Informaciju primimo k znanju, ali istovremeno imamo i zaključke koje su ovom domu podnijeli Azra Alajbegović i Denis Bećirović. Dakle, ja predlažem prvo da se izjasnimo o tome da Informaciju primamo k znanju a onda da se izjasnimo o zaključcima. Pripremite se da se primi k znanju. Molim?
Mi iz Kluba SDP predlažemo prvo o zaključcima da bi se.
Nemam ništa protiv, ali u svakom slučaju ćemo primiti Informaciju k znanju, da zaključci uopšte imaju smisla, je li. Ali evo, ja nemam ništa protiv. 140 Dakle, idemo redom. Imamo Prijedlog zaključaka Azre Alajbegović. Dva su zaključka, je li tako, u pitanju, tri zaključka. Ima li potrebe da ih čitam? Nema. Molim vas da se izjasnimo u paketu. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Sa 30 glasova „za“ jednim glasom „protiv“, s dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da su predloženi zaključci, tri predložena zaključka, poslanika Azre Alajbegović usvojeni. Imamo Prijedlog zaključka po ovoj tački dnevnog reda Denisa Bećirovića. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Sa 25 glasova „za“, jednim glasom „protiv“, devet „suzdržanih“, bez dovoljne entitetske većine, nema saglasnosti. Glasamo u drugom krugu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Dakle, glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka Denisa Bećirovića. Glasajte sada! Sa 26 glasova „za“, sedam „protiv“, bez dvije trećine „protiv“ iz bilo kojeg od entiteta, i konstatiram da je i ovaj zaključak prošao, usvojen. Prelazimo na tačku 20. Ja se izvinjavam, ostalo nam je još da primimo Informaciju k znanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Sa 31 glasom „za“, bez glasova „protiv“, s dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo primili ovu Informaciju k znanju. Prelazimo na tačku 20. Informacija Vijeća ministara. Mi praktično ovdje imamo zaključke, ovdje imamo zaključke gospodina Nike Lozančića i Denisa Bećirovića. Predlažem da se redoslijedom izjašnjavamo. Prvo o Prijedlogu zaključka gospodina Nike Lozančića. Pripremite se za glasanje! Glasajte sada! Konstatiram da je jednoglasno usvojen Prijedlog zaključka gospodina Lozančića, sa dovoljnom entitetskim većinama. Imamo, također, donekle i slične zaključke Denisa Bećirovića. On predlaže dva zaključka po ovoj tački. Predlažem da glasamo u paketu, da tako kažem, o oba zaključka istovremeno. Ako predlagač nema ništa protiv. 141 Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad o Prijedlogu zaključaka Denisa Bećirovića. 22 glasa „za“, pet „protiv“, s dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da su i ova dva zaključka predložena od Denisa Bećirovića usvojena. I ostala nam je tačka 21.
nije uključen mikrofon
Neće biti moguće Denise, ali pokušat ćemo. Dakle, ostala nam je tačka 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Sporazuma o saradnji u oblasti turizma između Vijeća ministara BiH i Hašemitske Kraljevine Jordan, b) Sporazuma o grantu Globalnog fonda za okoliš između BiH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj kao Agencije za realizaciju sredstava Globalnog fonda za okoliš – Projekt upravljanja Neretvom i Trebišnjicom, c) Evropske konvencije o zaštiti arheološke baštine (revidirana) iz 1992. godine, d) Konvencije o zaštiti podvodne kulturne baštine, Pariz 2. novembra 2001., e) Međunarodne konvencije protiv dopinga u sportu, Pariz 19. oktobara 2005., f) Okvirne konvencije Vijeća Evrope o vrijednosti kulturne baštine za društvo, Pariz, 27. oktobra 2005. godine. Ja sam ovo pročitao radi zapisnika i predlažem da se u paketu izjasnimo o svim ovim konvencijama, ako se slažete. [[zajednička diskusija]] Ne slažete se, idemo, molim vas, idemo redoslijedom. [[zajednička diskusija]]
Pa molim vas, ja sam u diskusiji rekao da neću podržati ovaj sporazum, sad nema smisla da me Dom tjera da podržim ovaj sporazum zbog ostala četiri. Znači, ja ovih ostalih pet želim podržati.
Ja mislim, malo strpljenja i da je korektno da uvažimo ovu intervenciju gospodina Novakovića.
Samo malo. Ako se Dom odluči da glasa u paketu, ja molim da se samo konstatuje, znači da oni koji su protiv ovoga, da se konstatuje da su protiv.
Molim vas, dajte strpljenja još pet minuta, ići ćemo konvenciju po konvenciju, radi korektnosti. Idemo na glasanje. [[zajednička diskusija]] Dakle, možemo li ovako: da glasamo ovaj posebno, a ostalo u paketu? Molim vas, šta je sad. Dakle, glasamo prvo o Sporazumu o grantu Globalnog fonda za okoliš između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj kao Agencije za realizaciju sredstava Globalnog fonda za okoliš – Projekat upravljanja Neretvom i Trebišnjicom. Pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Sa 31 glasom „za“, tri „protiv“, dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo dali saglasnost za ratifikaciju ovoga sporazuma. Sada prelazimo na izjašnjavanje o svim ostalim u paketu. Je li se slažete? Nema potrebe da glasamo. Molim vas pripremite se, pripremite se za glasanje. Glasajte sada! Lazare, gdje ćeš, stani, bolan Lazare, nemoj da te opet vraćam. Šalim se, šalim se, uredu je, uredu je. 143 Sa 35 glasova „za“, bez glasova „protiv“, sa dovoljnom entitetskom većinom, konstatiram da smo usvojili ove preostale, odnosno dali saglasnost za ratifikaciju preostalih ovih ugovora, odnosno konvencija. Zahvaljujem se na saradnji. Plenarna nam je u srijedu 28. u 10,00 sati zajedno sa Domom naroda. Obraća se gospodin Lajčak. Iza toga imamo revizorske izvještaje. Redovna sjednica je 4. februara. Sjednica je završena u 20,20 sati.