Dobro jutro poštovane gospođe i gospodo zastupnici, otvaram 6. sjednicu HS i sve vas srdačno pozdravljam. Pozdravljam i predsjednika Vlade RH g. Andreja Plenkovića, potpredsjednike i ostale nazočne članice i članice Vlade RH. Ovom sjednicom započinje redovito zasjedanje HS koje prema odredbama Ustava RH i Poslovnika HS započinje 15. siječnja i završava 15. srpnja. Pozivam vas na početku zasjedanja da odamo počast domovini izvođenjem himne „Lijepa naša domovino“. - Izvođenje himne „Lijepa naša domovino“ - Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, pozivam vas sada da minutom šutnje odamo počast svima onima koji su svoj život dali za Hrvatsku, palim hrvatskim braniteljima, ali ovaj put posebno svim smrtno stradalima u razornim potresima koji su pogodili našu zemlju, za 8 izgubljenih mladih života u novogodišnjoj tragediji u Posušju i svim preminulima od Covid-19. - Minuta šutnje - Neka im je vječna slava i hvala im. Gospođe i gospodo zastupnici, zapisnik 4. i 5. sjednice HS prili ste elektroničkim putem. Ima li primjedbe i na zapisnike? Ako nema primjedbi utvrđujem da smo usvojili zapisnike 4. i 5. sjednice HS u predloženom tekstu. Prelazimo sada na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam i 6 novih točaka pod rednim brojevima od 1 do 5 i 30. Naglašavam da su nove točke predložene u konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovima. Te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Čl. 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donese zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj, te se o njima ne glasuje. To su točke 5. i 19. konačnog prijedloga dnevnog reda. Sukladno čl. 206. st. 1. Poslovnika utvrđujem da su ovi zakonski prijedlozi uvršteni u dnevni red po hitnom postupku. Imali smo ovdje zahtjev odnosno primjedbu na prijedlog hitnog postupka kod Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu civilne zaštite. Taj prijedlog odnosno ta primjedba je došla od Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. No, sukladno čl. 206. Poslovnika ovi zakonski prijedlozi uvrštavaju se u dnevni red po hitnom postupku automatizmom, tako da ne mogu izići u susret vašoj primjedbi. Sukladno čl. 205. Poslovnika odlučit ćemo sada o prijedlozima zakona za koje predlagatelj predlaže donošenje u hitnom postupku. To su točke 2., 4. i 58. konačnog prijedloga dnevnog reda. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Ako nema primjedbi utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. Poslovnika. Kako pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu, kao ni na točke predloženog konačnog prijedloga dnevnog reda nema, dnevni red sukladno čl. 225. Poslovnika smatra se utvrđenim. Dopustite mi da objavim da je utvrđeni dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda. Gospođo i gospodo zastupnici, prije nego prijeđemo na postavljanje pitanja vladi, kao što ste obaviješteni u dostavljenom vam planu redoslijeda rasprava za ovaj tjedan, u četvrtak je planirana rasprava o amandmanu Vlade na prijedlog odluke o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa RH u Jadranskom moru, a koji je Vlada podnijela nakon što je rasprava zaključena. Sukladno čl. 199. Poslovnika o ovako podnesenom amandmanu mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Jeste li suglasni s time? Dakle, nema primjedbi, pa onda utvrđujem da smo ovaj amandman isto tako, stavili da ga raspravimo. Prije još nego krenemo sa postavljanjem pitanja u aktualnom prijepodnevu, želim vas izvijestiti da je u skladu s odredbom čl. 142. st. 1. Poslovnika HS-a Vlada RH od početka mandata, da su Vladi RH od početka mandata ukupno postavljena 173 zastupnička pitanja. Vlada je odgovorila na 105 pitanja, a za 9 pitanja rok za još nije istekao. Vlada RH odnosno pojedini članovi Vlade nisu odgovorili na 59 zastupničkih pitanja te ih temeljem čl. 144. Poslovnika pozivam da u roku od 8 dana dostave odgovore na navedena pitanja. Predstavnici Vlade znaju o kojim se pitanjima radi jer sam im uputio i pisane pozive, požurnice da odgovore. Izvolite kolega Grmoja.
Ja bih postavio pitanje poštovani predsjedniče, što sa onim pitanjima iz prošlog saziva Sabora gdje je prekršen Poslovnik koji ima snagu zakona, gdje Vlada nije odgovorila, što će biti s tim pitanjima i postoji li nekakav način ponašanja i što mi kao zastupnici iz prošlog saziva možemo poduzeti s obzirom da je Vlada prekršila zakon i nije odgovorila na pitanje.
Dakle, u ovoj situaciji, budući da se radi o prošlom sazivu, ja bi vam sugerirao da ponovno postavite pitanje ako smatrate da niste dobili odgovor na njega. Takva su pravila, tako definira Poslovnik, tu vam ne mogu pomoći. Izvolite kolega Glavašević.
Hvala g. predsjedniče Sabora. Hvala vam za ovu primjedbu odnosno upozorenja članicama i članovima Vlade za zastupnička pitanja. Ja sam u ovome sazivu Sabora postavio 3. ni na jedno do sad nisam dobio odgovor. Predsjednik Vlade mi kasni više od 2 mjeseca s odgovorom na jedno pitanje, na drugo više od mjesec dana, ministar zdravlja također. Mislim, ovo upozorenje cijenim, ali, mislim, oni i dalje, nema sankcija ako to ne učine.
Hvala kolega Glavašević. Sankcije nisu predviđene Poslovnikom tako da, jednostavno činim ono što je u mojoj moći kao predsjednik Sabora i pozivam predstavnike Vlade da odgovaraju na zastupnička pitanja, ali isto tako, moramo biti svjesni da je zastupničkih pitanja jako puno, kao što vidite i oni odgovaraju dosta dobrim ritmom, a jedan dio pitanja će morati odgovoriti u idućem razdoblju.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a, a u njegovo ime će govoriti poštovani zastupnik Davorko Vidović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Govorit ću malo oneuobičajeno, prvenstveno o nama saborskim zastupnicima i to o nečemu što isto tako nije uobičajeno, o temi koja će sutra bit na dnevnom redu na raspravi u HS iz jednog vrlo pragmatičnog razloga. Zato što mislim da do sutra, a kamoli ne do dana kada ćemo glasati o Zakonu o obnovi ima vlada još uvijek vremena i prostora da promijeni ono što se promijeniti mora. Suzdržat ću se od težih kvalifikacija prijedloga ovog zakona prvenstveno misleći na onaj dio zakona koji se odnosi na izbacivanje grada Siska i izvlačenja iz prostora druge najnerazvijenije županije u RH i stavljanja grada Siska u isti rang sa najrazvijenijim dijelovima Hrvatske u onima u kojima je BDP po glavi stanovnika primjerice 10 puta veći nego li je u gradu Sisku. Riječ je o nečemu što može biti vrlo opasan, vrlo opasan i vrlo zloćudan rezultat naše, ja bih reko, budnosti i prepoznavanja problema koji će imati dugoročne posljedice na sve one koji su pogođeni ovim katastrofalnim potresom, najvećom katastrofom prirodnom koju smo doživjeli u novijoj povijesti. Naime, samo politički slijepi, samo neodgovorni, samo nekompetentni mogu predložiti zakon u kojem će izjednačiti grad Sisak, grad koji usput da kažem ima više umirovljenika nego zaposlenih, mislim da je 11.000 zaposlenih, 12.000 umirovljenika, da grad koji je motor razvoja cijele te županije, koji se ukoliko se ne bi obnavljao, znači odustati od obnove cjelokupnog tog prostora, riječ je o gradu u kojem je sigurno polovica svih šteta na području pogođenim potresom i više od polovine ljudi pogođenih potresom, to bi značilo na mala vrata izići zapravo iz temeljne zadaće koja se ovim zakonom želi postići, a to je da se na jednakopravan način osigura ljudima da obnove svoje kuće, ali ne samo kuće nego da se obnovi infrastruktura neophodna za povratak života u taj prostor. Grad Sisak i Sisačko-moslavačka županija naravno po modelu koji je predložen nemaju nikakav fiskalni kapacitet niti u promilu da se usporede sa Zagrebom u koji rang je stavljen grad Sisak kao tobože visoko razvijen, visoko razvijena JLS. Spomenut ću i to da u Sisku žive umirovljenici od kojih polovina sebi ne može omogućiti ni osigurati isfinancirati niti jedan polovina od njih, niti jedan obrok s mesom tjedno, a kamoli financirati obnovu. Grad čije središte koje predstavlja zaštićenu kulturno-povijesnu cjelinu potpuno je srušen. Ono što vidite u Petrinji tamo su zgrade stare 200 godina ono se sasulo u prašinu. Ovdje imate osjećaj da to sve stoji, iza svega toga što stoji, stoji zapravo napukli zidovi koji prijete da se sruše i riječ je o zgradama koje su sve označene crvenim. Nemaju ljudi koji u tim zgradama žive novac da obnove te kuće i Siska bez kompletnog i potpunog preuzimanja obnove od strane države neće biti. Ne postoji niti financijska mogućnost, pa čak ja bih rekao ni ekonomski rezon da netko ulaže u obnovu kuće tisuću eura po kvadratu čija tržišna vrijednost poslije obnove neće biti ni 300, 400 koliko je sad cijena nekretnina recimo starim kućama u Sisku ili u novogradnji 800 eura u odnosu na Zagreb gdje se to penje na nekoliko tisuća. Dakle, ja vas molim kolegice i kolege da pripazimo i da nikako ne dignemo ruke za ovaj zakon jel ćemo [[Upadica Reiner: Hvala.]] biti sudionici zatiranja života na prostoru Siska i Banije.
Poštovane kolegice i kolege, evo sad ćemo nastaviti pa ćemo ići na Iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvi će u ime Kluba Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo predsjednik Vlade nam je upravo napustio sabornicu, volio bi da je ostao ovdje još koju minutu i da čuje ovo što mu imam poručiti ali možda ipak čuje a možda i nešto napravi po ovom pitanju iako reći ću, sumnjam. Ja sam ovu Vladu nazvao svojevremeno hrvatsko-srpska trgovačka koalicija koji put bi dodao i da je hrvatsko-srpsko-romska trgovačka koalicija a danas ću je nazvati Vladom dvostrukih mjerila. S jedne strane imamo njegovog najvjernijeg ministra Božinovića, ministra Beroša koji svakodnevno straše hrvatski narod sa TV ekrana, sa internetskih portala, sa radi stanica govoreći o opasnosti korone krize. Pa smo onda oformili svi zajedno jedan stožer civilne zaštite i dali tom stožeru neograničene ovlasti. I svaka županija ima svog načelnika civilnog stožera. Tako ima i moja Šibensko-kninska županija. Taj načelnik se zove Nikola Blažević. I taj Nikola Blažević, znači ponovit ću, načelnik civilnog stožera, znači stožera civilne zaštite, on mrtvo hladno ovih dana sa svojim društvancem odlazi u restorane, tamo jede i pije, da ne kažem ždere i loče i radi upravo ono što brani hrvatskim građanima. Dakle ne radi se o bilokakvom istaknutom HDZ-ovcu nego se radi o dožupanu Šibensko-kninske županije i ponovit ću, radi se o načelniku stožera civilne zaštite u Šibensko-kninskoj županiji i nikom ništa. Evo baš me zanima hoće li predsjednik Vlade ovdje biti dosljedan pa naložiti ministru Božinoviću hitnu smjenu ovog čovjeka. Ali ovo nije sve, nije on zapravo izuzetak ali evo kad već govorimo o njemu i o gradu Kninu i Šibensko-kninskoj županiji, evo moram ovdje predočiti jedan isto interesantan dokument a radi se o računu koji iznosi 34 920 kn a datira iz 2017. g., svega 2 dana prije lokalnih izbora. ništa nije sporno, osim što je grad Knin proračunskim novcem građana grada Knina, platio hranu i piće, ja ću to i prevesti, žderanje i lokanje, za svoje kaže on ovdje zaposlenike i načelnike susjednih općina, ali da ja to malo prevedem, radi se o izbornoj kampanji, o izbornoj promidžbi koja se radi novcem poreznih obveznika odnosno proračunskim novcem grada Knina. I nikom ništa. Je li za ovo znao Andrej Plenković? Pa vjerojatno je. Ako ne zna, evo sad će i saznati. Da je svega 2 dana prije lokalnih izbora prije 4 g., taj isti čovjek koji danas grubo krši mjere Stožera civilne zaštite, potrošio golemi novac na jedan sumnjiv način. Što sve govori ministar Božinović strašeći nas? Nekako smo polako već i navikli na to. Ali ovdje moram s ovog mjesta postaviti jedno pitanje koje je evo možda legitimno a to je zašto u susjednoj BiH imamo otvorene ugostiteljske objekte, restorane, kafiće a u Hrvatskoj su zatvoreni? S tim da moram naglasiti da su u BiH-u čak i manje brojke nego što su u Hrvatskoj. Tko je ovdje u krivu? Je li u krivu menadžment korona krize u BiH-u ili je u krivu hrvatski Stožer civilne zaštite koji je uveo prestroge mjere? Evo to je možda jedno pitanje koje svi građani Hrvatske siguran sam postavljaju sami sebi ali evo s ovog mjesta ja ga postavljam Vladi RH odnosno Stožeru civilne zaštite.
Hvala. Prije sljedećeg kluba samo da kažem s obzirom da smo malo oduljili onda ćemo nastaviti sa radom nakon što završimo ove slobodne govore u 15,45 tako da znate. A sada će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem. Danas ću govoriti u susret sutrašnjoj raspravi o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi ne o samom zakonu, nego o onome što Vlada koja je prema premijeru Plenkoviću uvijek na razini zadatka nije napravila sa implementacijom tog zakona u Gradu Zagrebu i u Krapinsko-zagorskoj županiji, a istovremeno obećaje ljudima na Baniji da će obnova biti brza, da će biti efikasna. Nadajmo se ne kao i njihov početni odgovor na stravičan potres koji je tu regiju zadesio 29. prosinca. Prije točno mjesec dana Hrvatskoj je Europska komisija doznačila kompletan iznos bespovratnih sredstava odobrenih iz Fonda solidarnosti, kompletan. Dakle, prvo smo dobili u kolovozu prošle godine 88,9 milijuna eura, a 18. prosinca je obavljena isplata preostalih 594,7 milijuna eura. No, mjesec dana od isplate te pomoći iz Fonda solidarnosti još nije raspisan niti jedan natječaj za obnovu infrastrukture koja bi se tim sredstvima trebala financirati. Dakle mi još uvijek ne znamo da li je za bilo koju zgradu ili objekt u Gradu Zagrebu pripremljena projektna dokumentacija za obnovu. Ne znamo da li je nešto od toga pripremila država, da li je išta pripremio grad. Ali ono što sigurno znamo je da su nam škole, bolnice i vrtići za koje su prvenstveno ta sredstva za obnovu namijenjena, još uvijek nesigurna. Kad kažem nesigurna, ne želim čuti argument koji redovito daje g. Bandić da su oni obnovili te škole, bolnice i vrtiće jer ih nisu obnavljali, oni su ih sanirali da ne kažem, malo su pogletali i požbukali. Ona sigurnost koju mi svi kao roditelji te djece koja idu u te vrtiće i škole, tražimo je sigurnost da da se ti objekti neće urušiti pri prvom slijedećem potresu za koji vjerojatnost nije mala. Dakle, dat ću vam jedan plastičan primjer. Agronomski fakultet u Zagrebu koji ima stepenice u jednom paviljonu, na te stepenice je stavio upozorenje da na njima smije biti do 5 ljudi kako ne bi došlo do urušavanja. Sad vi meni molim vas objasnite, kad vam dođe 100 studenata na fakultet, kako ćete vi njih 5 po 5 prevest preko tih stepenica? Da li je to sigurnost koju smo mi osigurali našim studentima, našim učenicima, našoj djeci u vrtiću? Isto tako, još uvijek se 200 ljudi koji su žrtve potresa u Zagrebu, nalazi na privremenom smještaju u hostelu Arena, to su obitelji s djecom i to sa školskom djecom. Onaj koji je na razini zadatka kako se hvalio danas, nije im osigurao smještaj odnosno najam stanova po primjerenim cijenama ali je osigurao svom županu da besplatno živi u državnoj kući. A mi tamo idemo redovito u hostel Arena i gledamo djecu koja nemaju adekvatan Internet a kreće im online škola jer njima se nisu mogli naći stanovi gdje ljudi ne traže stanove besplatno, traže samo povoljniji najam. Mi ih još uvijek 10 mj. nakon potresa držimo u sobičcima u jednom hostelu. Isto tako reći ću vam slučaj mlade majke, 28-godišnje medicinske sestre Mateje Šušković s Medvedskog brega koja je jedna od onih koji još uvijek živi u kontejneru, bez sanitarnog čvora, bez tuša sa malim djetetom. Malom bebom. Uz sve to, ona i muž plaćaju kredit koji su digli prije potresa da bi uredili kuću koja im je nakon toga srušena u potresu. Da li im je gospodin na visini zadataka omogućio moratorij na kredit? Da li im se osigurao alternativni smještaj? Nije. Ali oni nisu jedini, minimalno još 50 obitelji u Čučerju živi u ovom trenutku u kontejnerima. Oni koji su na visini zadatka su ih ostavili na -7 sa malom djecom, 10 mj. nakon potresa u kontejnerima. Da li ste primjerice na visini tog zadatka fiksirali cijene izrade projektne dokumentacije i građevinskih radova za ljude koji kreću u obnovu? Niste. Da li ste osigurali da se izrada dokumentacije financira iz fonda? Ne, financiraju sami ljudi. Da li ste onemogućili upraviteljima zgrada poput GSKG-a da naplaćuju sustanarima predaju zahtjeva za obnovu 3000 kn? Jel to normalno? Da li smo omogućili da se etapno refundira ljudima koji kreću u samu obnovu? Ne [[Upadica Reiner: Hvala, hvala lijepa.]] Nijedan odgovor na ključno pitanje o obnovu građani ne mogu dobiti.
Hvala. Sada će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar.
Poštovani g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Ove nedjelje 17. siječnja, posjetio sam 12 obitelji na području Krapinsko-zagorske županije, preciznije u općini Stubica koji su još uvijek tih 12 obitelji smješteni privremeno a to je od 3. mj. prošle godine, u bungalovima terma Jezerčica pa dozvolite da u njihovo ime ovdje vama i hrvatskoj javnosti prenesem probleme odnosno ono što ih muči. Imaju veliki problem sa kompletiranjem dokumentacije, neki ljudi imaju kuće koje nemaju građevinsku dozvolu, dakle kuće starijeg datuma, imaju problema sa kompletiranjem zahtjeva. Imaju i problema i sa statičarima, uslijed nedavnog potresa, na objektima je došlo do daljnjih novih poremećaja statike i oštećenja a za pregled statičara treba se predati zahtjev i unaprijed uplatiti 3100 kn što je tim ljudima ogroman financijski trošak. Dokumentacija je preopćenita, nema posebnog zahtjeva za obnovu obiteljske kuće nego su to tipske odnosno skupni dokumenti za višekatnice stambene zgrade, dakle nedostaje poseban obrazac samo za obiteljske kuće te sukladno tome i popis dokumentacije. Zbog teže financijske situacije, većini ljudi je problem uplatiti 20% koliko bi trebali participirati u troškovima obnove nego se eto za 30-ak domaćinstava a i za ostale slabijeg imovinskog statusa na području Krapinsko-zagorske županije zalažem da država snosi kompletne troškove obnove. Tu je i problem tromosti sustava. Kada ljudi zovu dežurni telefon nitko se ne javlja, nema informiranja od strane nadležnog ministarstva, pa zato predlažem otvaranje privremenog ureda u Krapinsko-zagorskoj županiji, najbolje u Gornjoj Stubici koji bi bio zadužen za pravovremeno informiranje i pomoć kod donošenja zahtjeva, podnošenja zahtjeva, kao i pomoći kod obnove kuća. Neki od ljudi ne bi htjeli imati kuće na istome terenu, neki ljudi imaju kuće na, nažalost klizištima koja su nastala nakon potresa, pa eto još jednom apeliram na individualni pristup rješavanju problema obnove. Čak i elaborat čija cijena i do 8.000 kuna predstavlja velik trošak za te obitelji. Smatram, a i vjerujem da ste svi suglasni tih 12 obitelji, kao i mnogi ljudi u drugim županijama Hrvatske pogođenim ovim potresima nisu nikakva zanovijetala, to su samo ljudi koji se žele vratiti svojim domovima i na to imaju potpuno pravo. Još jednom u njihovo ime lijepo molim i pitam kome se stradali u potresu mogu obratiti kako bi dobili informacije vezane za popunjavanje i predaju zahtjeva za obnovu i prikupljanje potrebnih priloga? Naime, na upite poslane putem e-maila za obnovu na području Gornje Stubice odgovori se čekaju preko mjesec dana ili u većini slučajeva uopće ne stižu. Kada se nazove broj za dobivanje informacija nitko se ne javlja. Planira li se i kada otvoriti ured za pružanje pomoći oko popunjavanja zahtjeva za obnovu za stradale u Krapinsko-zagorskoj županiji, prvenstveno za stradale na stubičkom području? Planira li ministarstvo i kada poslati svoje stručnjake u obilazak terena i posjed stradalima? Naime, kada bi ministarstvo poslalo stručnjake na terenski rad ljudi ne bi morali troškovnike i elaborate za obnovu plaćati svojim vlastitim sredstvima kojih nažalost u većini slučajeva nemaju. Postoji mogućnost za obilazak terena budući da Ministarstvo graditelja posjeduje sve informacije potrebne za upućivanje stručnih ekipa budući da su svi potrebni podaci već prijavljeni i ukucani u aplikaciju ministarstva. Dalje, potres na stubičkom području koji je oštetio stambene objekte bio je 22. ožujka. Ti su objekti nažalost i dodatno oštećeni prilikom potresa u prosincu prošle godine. Hoće li se i kada na tim objektima ponovno utvrditi statička oštećenja? Koliki je zakonski rok za odgovor na zahtjev? U ime tih ljudi molim i da se produlji rok za podnošenje zahtjeva za obnovu i nakon 30. lipnja 2021.g. budući da je taj rok eto za nešto malo više od 5 mjeseci, a neki ljudi nisu se niti pomaknuli sa nulte točke. I još jednom u ime svih stanovnika Krapinsko-zagorske županije ljudi jednako tako slabog imovinskog statusa kao i nažalost u većini ostalih hrvatskih županija apeliram na Vladu RH da troškove obnove za njih snosi u 100%-tnom obliku. Unaprijed hvala.
Sljedeći klub zastupnika je onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak TAritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovane kolegice i kolege. „Država to sam ja“, legenda kaže da je tu rečenicu izrekao francuski kralj Luj XIV. U međuvremenu rečenica je postala sinonim za apsolutizam i ne bi trebala imati nikako mjesta u demokraciji. Ali gotovo 400 godina od te izjave ona itekako ima pristaše u našim modernim vladaocima. Naš Luj XIV je naš premijer Andrej Plenković, država to sam ja govore nam njegove riječi i njegovo ponašanje. Država to smo mi, HDZ-ov je moto od prvih dana. To je što je taj moto smislio jedan apsolutistički nastrojeni šesnaestogodišnjak u 17. stoljeću nije baš ohrabrujuća za sve nas koji danas živimo u Hrvatskoj. Država to sam ja, država to smo mi, tako govore i tako se ponašaju naš premijer i svita koja ga okružuje. Iako se zgrada Vlade zove Banski dvori ovo nije vrijeme ni dvorova, ni banova, ni kraljeva, tamo sjede samo privremeni predstavnici naroda od kojih se očekuje da se ponašaju demokratski. To što su izabrani ne znači da su oni država niti da je ono što ih održava na vlasti interes države i građana. Posebno, to ne znači da nam mogu oduzeti pravo da budemo nezadovoljni, da kritiziramo njih i njihov loš rad. A točno to se pokušalo posljednjih dana činiti u staroj HDZ-ovskoj tradiciji. Mi smo država i tko nas kritizira taj ruši državu, demontira državu kako veli premijer jel valjda je sve bilo savršeno i trebali smo svi skupa skupiti ručice i pljeskati onima koji nisu uspjeli na vrijeme reagirati na katastrofu koja se dogodila i osnivanje stožera i proglašavanje katastrofe i dosta pomoći na teren sve to je kasnilo i bilo predugo neorganizirano. Premijer Plenković to naziva načelom postupnosti. Ne znam uklapa se to načelo postupnosti i to da je ovoj državi ne RH nego Vladi i službama koje vode isključivo HDZ-ovci grupa kuhara očitala lekciju. I mediji i oporba i svi su se urotili da demantiraju cijelu državu, čuli smo to iz HDZ-a od potpredsjednice Europske komisije ni više ni manje nego za demokraciju. Čuli smo i da onaj koji je te izjave dostavio medijima priglup. A ako je taj priglup kakvi su tek onda oni koji su takve rečenice izgovarali. Podrivanje i demontaža države zato što se neko usudio osvrnuti na to kako se radi, a pri tom nije pljeskao i dizao kralja sunca u nebesa. Poštovani g. premijeru Plenkoviću, vi i vaša stranka niste država, ali ste zato zajedno sa svojim stranačkim kolegama koji ovu državu činili nesposobnim za sve one koji u njoj žive osim za vas iz HDZ-a. Imate pravo u jednom, država se demontira već tri desetljeća, demantira ju stranka u kojoj ste se hladnokrvno učlanili znajući da je devedesetih opustošila sve što se dalo i moglo. U toj državi se svi bojimo što će biti s Banijom jer gledamo Zagreb. 10 mjeseci nakon potresa niti jedna jedina opeka ili cigla nije obnovljena, a 4.000 obitelji je bez grijanja i tople vode. U toj i takvoj državi HDZ-ov župan živi besplatno u državnoj kući iako ima nekoliko nekretnina. Isti onaj župan koji je bio zadužen obnovu kuća koje su se srušile zbog loše obnove. Poštovani g. premijeru Plenkoviću, neka vam bude preneseno pozornosti ta i takva država to ste vi. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika biti će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Rade Šimičević.
Evo zahvaljujem, potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, gledateljice i gledatelji. Evo nalazimo se na početku drugog obrazovnog razdoblja u izuzetno složenoj situaciji koja nije zabilježena u povijesti. Dramatika ovog vremena za nas u Hrvatskoj je pandemija korona virusa te potresi u Zagrebu i okolici te potresi u Sisačko-moslavačkoj županiji. Nažalost svih nas u Hrvatskoj a posebno stanovnika ove županije gdje je od potresa stradalo 7 nevinih ljudima među kojima i jedna djevojčica. Ovaj potres ne samo što je razrušio većine ljudi na tom području, nego je i psihički opteretio i prekinuo svakodnevni život i rad. U takvom ozračju kad se tlo još uvijek trese, kad je korona virus tu, treba organizirati život pa i nastavni proces. Organizacija nastave bi svakako morala biti zaštićena od politikanstva i dnevnih prepucavanja, ne možemo vjerovati koliko jedna rečenica može izazvati panike među ljudima u ovim nemogućim vremenima. Uzimajući to sve u obzir, moramo ovdje pohvaliti ministra Fuchsa sa suradnicima koji su pravodobno odaslali sve poruke potrebne i vezane za početka drugog obrazovnog razdoblja. Ljudi su ispred zadatka i uzimajući sve nevolje u obzir, nastava je organizirana na jedino mogući način a to je model B dok se nastava na Banovini odgađa za dva tjedna i do tada će se naći kvalitetno rješenje. Ovdje u ovom časnom domu želim zahvaliti zaposlenicima škola a na poseban način svim učiteljicama i učiteljima, profesoricama i profesorima, ravnateljicama i ravnateljima, učenicima i njihovim roditeljima na aktivnoj podršci u ovoj nepredviđenoj situaciji. I ovim putem želim zamoliti sve prosvjetne djelatnike da radeći online nastavu ne stavljaju učenicima zadatke iza 20 sati jer im to može dodatno zakomplicirati snalaženje u ovoj situaciji. Država kao osnivač te lokalna administracija, omogućila je podjednake uvjete za sve učenike u provođenju nastave te u ovom trenutku je izabran najbolji model uzimajući u obzir preporuke epidemiološke situacije i brigu za svaku nastalu situaciju. Međutim, ovdje je puno važniji psihološki aspekt kako izići iz ove nevolje mentalnog zdravlja, kako bit stabilan te psihološka pomoć djeci i roditeljima je puno važnija od naučenih činjenica. Ova se odluka može i promijeniti i molim sve koji se javljaju u medijski prostor da ne ulaze u teorije zavjere u stilu „moglo je ovako, moglo je onako“ pa je moglo drugačije i svojim postupcima zbunjuju sve u sustavu iako znaju da obrazovanje nema alternative. Nastava u školi licem u lice je oblik nastave najbolji za učenike u edukativnom, psihološkom i sociološkom pogledu ali u normalnim uvjetima. S obzirom da to nije u ovom trenutku tako, Ministarstvo znanosti i obrazovanja čini ono što je jedino moguće a sve s ciljem i uvijek napameti zaštite zdravlja svih dionika odgojno obrazovnog procesa učenika, njihovih roditelja te učitelja i profesora kao nositelja odgojno obrazovnog procesa, a to je organizacija nastave po modelu B i u školu idu učenici od 1 do 4 razreda osnovne škole te maturanti srednjih škola radi mogućnosti pripreme državne mature. Ova Vlada na čelu s premijerom Plenkovićem čini ogroman trud za nabavu cjepiva i nadam se da će uskoro sve biti puno bolje i na Banovini i u cijeloj Hrvatskoj i da će se cijepljenjem i virus nestati zauvijek te da će uskoro nastava i veselje na školskim hodnicima biti ono što će krasiti naše školske ustanove, a samim tim omogućiti djeci i profesorima puno bolje i lakše usvajanje nastavnih sadržaja, a da će online nastava i sva ova tehnologija koju su pripremili profesori za učenike biti isto tako korištena ali u sasvim manjem obimu. Sve to se može ostvariti ako ostanemo solidarni i svatko radi svoj dio zadatka. U košnici, pčelinjoj zajednici ima između 50 i 60.000 pčela [[Upadica: Hvala.]] i uvijek ima meda. A znate zašto ima meda? Zato što se zna [[Upadica: Hvala.]] tko što radi. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sada ćemo ponovo napraviti jednu stanku i molim da se prozrači još dodatno dvorana i nastavit ćemo s radom u u 15 i 45 kao što sam već bio rekao. STANKA U 15,30 SATI. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Mosta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Poštovani građani, narode, neću danas govoriti o nefunkcioniranju nacionalne sigurnosti, domovinske sigurnosti. Neću govoriti o robnim rezervama koje se u ugrozama pokazuju da nema ih ili su nefunkcionalne. Neću govoriti samo o 2/3 Hrvatske koje često govorim da su zaboravljene i bez ugroza koje imamo i da nije samo središte Republike Hrvatske Grad Zagreb. Ovaj put ću govoriti o radnicima Brodotrogira. I nije im ovo po prvi put. Imam tu obavezu reći kao dite radnika i težaka. Stavite se u položaj kolegice i kolege da 6 mjeseci ne primate plaću i da u isto vrijeme jedan bezobraznik, tajkun Danko Končar uz šutnju nadležnih institucija od Vlade Republike Hrvatske, pravosudnih tijela dozvoljavaju da ti ljudi za svoj rad ne primaju plaću. U Brodotrogiru koji je zapošljavao 2 tisuće ljudi, u Brodotrogiru kojega je Danko Končar od države preuzeo 2013. godine sa obavezom da od tisuću i 300 radnika pola da otpremninu što mu je Vlada i platila na račun, a polovica ostane raditi. On je u međuvremenu osnovao 9 firmi, 9 tvrtki. Samo u jednoj primaju plaću u Brodotrogiru tu gdje su njegovi poslušnici. Uništio je Brodotrogir, uništio je budućnost razvoja Brodotrogira jer nije samo turizam dolje bitan. Dolje su radili ljudi iz zaleđa, iz Zagore koji su stvarali nove vrijednosti i nama i svojim obiteljima. Nedavanje plaće uvaženi premijeru Plenkoviću ne isplata ne samo da je kažnjivo, nego to je zločin najveće razine i po Bogu, i po čovjeku i ne znam po kojoj ideologiji. Nije dovoljno, nije dovoljno samo kazati danas zastupnici kolegici koji kaže da određeni dijelovi Brodotrogira funkcioniraju, nije istina. Danko Končar kupuje hotelske komplekse i ti radnici iz Brodotrogira koji su svoj život uložili stvarajući brodogradnju kao razvojnu granu u Republici Hrvatskoj, izvoznu industriju on pretvara u radnike koji obnavljaju njegove hotele i koje on ne plaća. 2018. godine kao Vlada je dala da je on ispunio sve obaveze. Od 300 radnika tj. 250 ne prima ih više od 2/3 plaće. Pa ljudi moji, pa ljudi moji stavimo se u kožu tih ljudi koji za Božić nisu imali plaće, a Danko Končar sa svojim odvjetnicima, sa svojom dubokom državom je zaštićen kao lički medvjed. Svi okupatori na žalost od Turaka na ovamo nisu napravili ovoliko štete, jada, poniženja kao što se događa našim radnicima, u ovome slučaju radnicima Brodotrogira. Čiji je to interes? Očito je interes da uključe se, ja sam računao da će se uključiti i gradonačelnik Trogira SDP-ov mislio sam jel', a SDP-e ga je i doveo. Kao gradonačelnik Trogira je bio u Nadzornom odboru dok je bio Danko Končar dok nije postao gradonačelnik. Pola familije po upravi, po nadzornim odborima. Ja sam stvarno mislio … [[ne razumije se]] uključiti u dobroj vjeri jer sam i prvi put i napao kada sam čuo to. Ne napao, nego sam tražio od župana, Ante Sanadera, svih tih ljudi koji su dolje koji su politički moćni da se pomogne da se Brodotrogir riješi, i pomogne i nađe rješenje da se vidi jel' je poštivan ugovor o restrukturiranju, a nije. Novac je dala država. Brodotrogir je vrlo bitan u razvoju znači toga područja. Nitko ništa ne poduzima. Znači dobro je podmitio sve sa krvarinom tih radnika i njihove djece kojima oni ne mogu platiti marendu. Premijeru stidi se nakon ovog današnjeg odgovora zastupnici. Hvala lijepa.
Sada započinjemo s postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade u skladu s odredbama Poslovnika, to su članci 132.-139. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prvi na redu za postavljanje pitanja danas je poštovani kolega Vladimir Bilek. Imamo povredu Poslovnika, oprostite, kolegica Peović. Izvolite.
Evo, ovako. Povrijeđen je Poslovnik po čl. 132. st. 2. prema kojem svi zastupnici koji nisu organizirani u klub, imaju pravo postavljati pitanja i to po jedan zastupnik političkih stranaka koje nisu organizirane u klub, ima pravo postaviti pitanje, vi ste to pravo odbili nekim zastupnicima, tako je dva zastupnika izgubilo, dvoje zastupnika je izgubilo pravo postavljanja pitanja, to bi pitanja znači povećalo samo sa 2 pa ne bi baš bila neka velika šteta, a ono što se ovim želi poručiti zastupnicima je [[Upadica: Hvala vam lijepa, vrijeme je isteklo.]] očito da su zastupnici drugog reda.
Hvala vam lijepa. Dakle, kolegice, to nije tako kao što ste rekli, postoji čl. 132., ja ću vam ga sada ga pročitati, aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice Sabora prije prelaska na 1. točku dnevnog reda. Tijekom aktualnog prijepodneva zastupnici organizirani u klubove zastupnika mogu postaviti ukupno 40 pitanja, a nezavisni zastupnici koji nisu izabrani na listi političke stranke, zastupnici nacionalnih manjina koji nisu organizirani u klub zastupnika te po jedan zastupnik političkih stranaka koji nemaju klub zastupnika mogu postaviti pitanje na svakoj drugoj sjednici. Dakle to je nešto što smo uveli u prošloj promjeni Poslovnika, a prije toga nezavisni zastupnici uopće nisu mogli postavljati pitanje. Dakle, napravljen je jedan iskorak, ne, neću polemizirati, samo ću pojasniti da na taj način kako vi zamišljate, onda bi svak mogao sebe proglasiti nezavisnim zastupnikom pa bi 151 pitanje imali, vi se ovdje tretirate kao nezavisni zastupnici i svako od vas, svaki drugi puta može postaviti pitanje.
Dobro, s [[Upadica: Kolegice.]] obzirom da nisam zadovoljna odgovorom, tražit ću od [[Upadica: Može.]] Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav da da mišljenje o ovoj povredi Poslovnika jer tvrdim da je riječ o političkim, po jednom zastupniku, političkih stranaka, to vrlo točno [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] stoji u Poslovniku.
Hvala vam lijepa. To je vaše tumačenje, vi možete tražiti onda od Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav da vam dade pojašnjenje. Sada se vraćamo na aktualno prijepodne, prvi na redu zastupnik Vladimir Bilek. Kolega Nađi, izvolite.
Hvala. Ja bih istaknuo, također, da je povrijeđen čl. Poslovnika 134. koji glasi: Pitanja nezavisnih zastupnika koji nisu izabrani na listi političke stranke i zastupnika nacionalnih manjina te po jednog zastupnika političke stranke koja nema klub zastupnika, stavljaju se na prvo i svako daljnje mjesto na listi čiji je redni broj djeljiv s brojem 5, a prema redoslijedu koji je izvučena u odnosu na ostala pitanja. Dakle, ako samo jedan zastupnik bez kluba ima pravo postaviti pitanje, postavlja se pitanje kako, za što je onda ova definicija i svi koji su djeljivi s brojem 5?
Možete se isto tako obratiti Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav [[Upadica: Tako je, tražim da se taj Odbor očituje.]] Dobro, očitovat će se Odbor. Dakle, evo, sada konačno, kolega Bilek, pitanje ćete postaviti ministru prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine Darku Horvatu. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, potpredsjednici, ministri i uvažene kolegice i kolege. Pa evo, nakon velikog potresa protekle godine na širem području grada Zagreba, Covida-19 i svih izazova, na samom kraju pogodila nas je velika nesreća, još jedan katastrofalni potres na području Sisačko-moslavačke županije i niz manjih podrhtavanja u kojoj su stradali mnogi objekti, a nažalost izgubljeni su i ljudski životi. Odmah nakon udara u pružanju pomoći na stradalom području su se uključili vatrogasci, vojska, HGSS, civilna zaštita, mnogi građani i volonteri, a u roku samo nekoliko sati na pogođenom području bio je i cijeli državni vrh. Nadamo se da je najgore iza nas, a sada nam slijedi veliki izazov u obnovi prije svega stambenih kuća, infrastrukture, ali i objekata u kojem su sjedišta institucija, gospodarski objekti, a sve u cilju da se normalizira na području Sisačko-moslavačke županije. Pošto se zadnjih dana u javnom i medijskom prostoru čuju razne informacije oko postupaka odnosno načina na koji će obnova teći, moje pitanje koje postavljam ministru prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine je kako će se postupati i u kojem obimu će država pomoći prije svega u obnovi obiteljskih kuća i stambenih objekata koji su dobili crvene, žute ili čak i zelene naljepnice, a na kojima je utvrđena šteta te da li vlasnici objekata koji su dobili recimo žutu naljepnicu mogu i sami krenuti sa obnovom, a da na kraju dobiju ipak i određenu refundaciju od strane države? Hvala lijepo.
Izvolite ministre odgovor.
Hvala poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani saborski zastupniče. Evo najnovija informacija i zaključno sa jučerašnjim danom, u potresima koji su se događali nakon 28. odnosno 29.12. štetu je ili šteta je prijavljena na 42.037 objekata. Stručni tim statičara organiziranih u Hrvatski centar za potresno inženjerstvo koji smo ustrojili nakon potresa u Zagrebu s jučerašnjim danom pregledao je 20.001 prijavljeni objekt. Markice koje se lijepe na pregledane objekte zelene, žute i crvene boje su preliminarni identifikator u kojoj je mjeri oštećena zgrada. Dakle, na one na koje se lijepi zelena markica u ovom trenutku moguće je hitnim intervencijama predmetnu zgradu ili kuću vrlo brzo osposobiti za stanovanje. Žuta markica je markica na onim zgradama koje zahtijevaju detaljni pregled i nakon detaljnog pregleda struka će reći da li se hitnim intervencijama u njima može ili ne može stanovati. Crvene markice su markice u kojima se ne preporuča nego u kojima se sugerira da ti prostori nisu u ovom trenutku sigurni za stanovanje, a neki od njih će se morati rušiti. Dakle, nakon hitnih intervencija neke od crvenih zgrada moguće će biti, reći ću pretvoriti u žute. Zašto? Zbog toga jer će hitnim intervencijama biti odmaknute one prijetnje zbog kojih je ta zgrada crvena. Kao što je recimo sanacija stubišta, sanacija dimnjaka ili nekih drugih stvari koje u ovom trenutku stvaraju prijetnju za nesigurni život. Ono što je bitno reći, sve te zgrade morati će, dakle žute i crvene, dobiti svoj elaborat zatečenog stanja u koji će biti uključeno sva potrebna ispitivanja da bi u jednom trenutku ovlašteni projektant donio odluku u kom će pravcu slijediti obnova. Ono do čega nam u ovom trenutku struka nekako sugerira da će biti potrebno jedan veliki dio prijavljenih oštećenja je takve prirode da su jednostavno srušene ili će se morat rušit i za stanovnike takvih prostora, dakle onih čije će se ili više stambene zgrade ili obiteljske kuće morati rušiti već zakonom koji je tretirao istu situaciju na području Zagreba, Zagrebačke županije i Krapinsko-zagorske županije za takve zgrade odnosno njihove vlasnike, država će o svom trošku 100% naći zamjensku kuću ili zamjenski stan. Dakle, polemike koje se danas vode za sve one na području potresom pogođenom čiju je nekretninu potres uništio do temelja da se u njoj niti nakon izrade elaborata neće moći ustanoviti da je ona pogodna za sanaciju, gradit će se nova kuća odnosno tražit će se novo zamjensko stambeno rješenje i to u 100%-tnom iznosu od strane države. Hvala lijepo.
Izvolite kolega Bilek.
Zahvaljujem lijepo, poštovani g. ministre. Pa drago mi je što se uspjelo dogovoriti da onih ljudi koji su nažalost ostali trajno bez svojih kuća u smislu da imaju crvene naljepnice koje se neće moći obnavljati da će država ući sa 100%-tnom investicijom u smislu osiguravanja prostora tim obiteljima za život, to je prije svega bitno i nadamo se da će biti što ranije i što prije riješeno. Naravno, što se tiče onih stambenih objekata gdje su žute naljepnice gdje nažalost rekli ste i to je veliki dio 42.037 objekata koji su prijavili oštećenje, treba prvo preliminarno iskontrolirati statičari njihov koji su njihovi statusi, nadam se da će tu ubrzo doći i do detaljnog pregleda kako bismo mogli imati elaborate i da oni ljudi eventualno koji uz neke manje popravke mogu se vratiti u svoje kuće da što ranije i što prije uđu u svoje objekte jer znamo da je šire područje i Siska i Petrinje i Gline ili naselja kao što su Jazvenik ili ne znam obiteljske kuće poput one od obitelji Vrabenec, Uzelac u Sisku ili obitelji Novosel, Šubić u Župiću čekaju na temeljiti, detaljni pregled kako bi se moglo krenuti u obnovu. Evo hvala vam lijepo na vašem odgovoru.
Drugo pitanje zastupnik Marin Mandarić postavit će ministrici turizma i sporta Nikolini Brnjac. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovana gđa. ministrice. Evo svjedoci smo o popuštanju drugog vala pandemije, vidimo da protuepidemijske mjere koje je uvela Vlada, očito daju rezultata, samo bih podsjetio da za te mjere platili smo i plaćamo visoku cijenu kao društvo u cijelosti, kao gospodarstvo, naš BDP plaća cijenu toga, državni proračun plaća cijenu toga, jednako tako i proračun i ostalih jedinica lokalne i područne samouprave. Znamo i kako je cijela ta situacija oko korone utjecala na prošlogodišnju turističku sezonu i turistički promet a jednako tako znamo i koliko taj turistički promet čini ukupnog BDP-a RH pa me zanima što se čini i koje su glavne aktivnosti u pripremama za ovogodišnju turističku sezonu? Kakve su najave sa velikih svjetskih turističkih sajmova? I već kad imam priliku postavit vam pitanje s obzirom da dolazim s kontinenta, iz Slavonije, is srca Slavonije, iz Đakova, moram se osvrnuti i na kontinentalni turizam koji ruku na srce, čini manji dio ukupnog turističkog prometa no uvjeren sam da upravo u tom kontinentalnom turizmu leži najveći prostor za napredak, pa me zanima što mogu očekivati i kontinentalne destinacije od ove, opet ćemo imat naravno izazovnu i zahtjevnu turističku 2021. godinu.
Izvolite, odgovor ministrice.
Hvala lijepa, predsjedniče Sabora. Hvala lijepa poštovani zastupniče. Dakle, kao što ste rekli i sami, za ovu turističku godinu najvažnije je sigurnost. Upravo zato je Ministarstvo pokrenulo i priredilo već same sigurnosne protokole, dakle dodjeljivanjem nacionalnih oznaka sigurnosnih protokola, to je urađeno dakle prema preporukama Svjetskog vijeća za putovanja i turizam i naravno uz nadogradnju HZJZ-a. Sve je to napravljeno u koordinaciji Savjeta za turizam dakle na kojem su bili upoznati i svi dionici turističkog sektora uz samu razradu protokola i Ministarstvo turizma i sporta će dodjeljivati svim u turističkom sektoru, dakle od hotela, restorana, nautičkih marina, OPG-ova, dakle svih dionika jednu nacionalnu sigurnosnu oznaku. Ta oznaka će se kontrolirati, uveli smo i mehanizme dakle same kontrole koji će raditi i Ministarstvo turizma i sporta na ad hoc razini a također i putem samih udruga koje su uključene u savjet. Putem udruga također će se vršiti i edukacije za sve one dionike koji su uključeni i koji budu zatražili jednu takvu oznaku koja dodatno daje turistima dodatno gdje se točno poštuju i na koji način svi su protokoli uz poštivanje sigurnosnih standarda i samih mjera. Sama ta naljepnica dakle oznaka biti će besplatna i počet ćemo je uskoro kroz tjedan, dva izdavati. Isto tako, pratit će se ne samo od Ministarstva i udruženja, ko poštuje same te sigurnosne mjere i protokole na jednoj web stranici na kojoj će biti svi dionici koji su korisnici te oznake, moći će dakle i sam gost odnosno turist prijaviti kakva je situacija u određenom turističkom objektu. I samim time omogućit ćemo jedan veći odnosno viši standard poštivanja sigurnosnih protokola za vrijeme same turističke sezone. Što se tiče sajmova, kao što ste i sami rekli, sajmovi naravno zbog epidemiološke situacije nisu se odvijali, zadnje na kojima smo prisustvovali putem video veze je bio sajam u Londonu, ove godine evo imamo naznake da se pomiču upravo zbog epidemiološke situacije sajmovi se odgađaju i vidjet ćemo naravno, mi ćemo prisustvovati u bilokojem obliku, oni budu organizirani. Što se tiče samog kontinentalnog turizma, jedan od glavnih ciljeva, dakle i samog Ministarstva turizma i sporta je upravo razvoj kontinentalnog turizma i održivi razvoj cijelog turističkog sustava kako na obali, tako i na kontinentu i mi ćemo svakako dakle i Ministarstvo je uključeno po prvi puta u sve operativne skupine za izradu dakle operativnih programa u novom programiranju i svakako će naglasak biti stavljen na razvoj kontinentalnog turizma. Hvala lijepo.
Izvolite, očitovanje.
Evo zahvaljujem, g. predsjedniče. Evo poštovana g. ministrice, vjerujem da ćete, kao što sam rekao, u ovoj zahtjevnoj 2021. g. biti na visini zadatka, razumijem da je teško i predviditi sve što će se događati do ljeta koje je nama centralni dio sezone, da ćemo na kraju kad opet budemo zbrajali turističke rezultate krajem ove godine, moći konstatirati da smo u datim okolnostima bili uspješni i drago mi je čuti da Ministarstvo i sustavno i strateški promišlja razvoj kontinentalnog turizma tako da radujem se evo i razdoblju koje je pred nama, idemo podići taj kontinentalni turizam zajedno. Hvala.
Sada će zastupnik Mladen Karlić postavit pitanje ministru zdravstva, Viliju Berošu, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, uvaženi potpredsjednici, ministri, kolegice i kolege. Evo moje pitanje je g. ministru Viliju Berošu, naravno vezano je uz ovu našu pandemiju korona virusom. Obzirom da smo već zadnjih 10 mj. svakodnevno od strane svih medija informirani do detalja o stanju, o broju zaraženih, o broju hospitaliziranih, umrlih i svih drugih, čini mi se bolje nego o vremenskoj prognozi, naravno svi građani su time uključeni i nekako je zdravstvo došlu u vrh nekako zanimanja svih. Ono što mi je drago, da Hrvatska sada u ovom vremenu ima nekako jedan dobar trend i da postajemo najbolji u Eu po najvećem padu novozaraženih, ono što bi htio naglasiti, znači prije mjesec dana smo bili prema medijima među najgorima, ali evo zahvaljujući upravo svim ovim dobrim, umjerenim epidemiološkim mjerama koje je poduzela hrvatska Vlada, stožer, mi imamo jedan izuzetno dobar trend pada broja zaraženih, umrlih, ljudi na respiratoru i to je jako dobro. i naravno, postavlja se pitanje kad ćemo se vratiti u normalan život, to je ono što svi građani što prije žele. Znači vrijeme je da polako idemo sa razmišljati o popuštanju mjera, ali ono što mene, što bi ja pitao g. ministra, što napraviti sa ovim novim sojem virusa, onim tzv. britanskim virusom koji se brže širi, koji je zarazniji, kako njega zaustaviti da nam se ne dogodi onaj treći val zato da se ne bi se pogoršalo stanje? Hvala.
Izvolite, odgovor ministre.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine saborski zastupniče, da 330-ti je dan od početka epidemije u RH i naša epidemiološka situacija u ovom trenutku je zadovoljavajuća. Prema zadnjim službenim podacima ECDC, a oni su od 10.1. ove godine prosječna odnosno incidencija 14-to dnevna na 100.000 stanovnika je bila 367,42 jučer je ona bila nešto manja i iznosi oko 288. Bilježimo pad od 29% u odnosu na raniji tjedan, ali i to je riječ dakle samo o novo zaraženima. Bilježimo i pad hospitaliziranih, dakle opterećenje na zdravstveni sustav je manje. Ono što i nadalje nije dobro je relativno visoka stopa pogotovo kumulativnog mortaliteta koji u ovom trenutku iznosi 1.117 na milion stanovnika. Međutim, uvijek stopa mortaliteta prati pad novo zaraženih 3 do 4 tjedna nakon što počimamo bilježit taj pad. Ono što je činjenica da dobro epidemiološki u ovom trenutku stojimo međutim moramo biti i oprezni. Sami ste rekli da se u Europi pojavio novi soj virusa i iz tog razloga, a i iz razloga što mnoge zemlje koje su do prije nekoliko tjedana bile uzor i iznimno dobrog epidemiološkog stanja bilježe nikad gore rezultate. Sve to nas tjera na oprez. Činjenica da je ovo epidemiološko stanje postignuto odgovornim ponašanjem građana, ali i pridržavanjem mjera, prema tome kada je riječ o relaksaciji i popuštanju mjera moramo ne samo broj novo zaraženih nego i iz navedenog proizlazi, neke druge elemente uzeti u obzir, a to je postojanje novog soja virusa, epidemiološku situaciju u okolnim zemljama, činjenicu da se nalazimo u zimskom periodu koji pogoduje širenju virusa. Nadalje, činjenicu da se ovih tjedana očekuje povećana mobilizacija i mobilnost hrvatskih građana zbog toga što su godišnji odmori završili, što počinje škola za razrede od prvog do četvrtog i za naše maturante. Sve su to razlozi zbog kojih moramo biti i dalje oprezni i nekakvo naglo popuštanje mjera mislim da ne bi bilo opcija. Ono što treba kao i do sada činiti iz dana u dan pratiti epidemiološku situaciju, balansirati sa tim svim mjerama, iz dana u dan promatrati koje su to mjere i koji je njihov učinak i koje bi se eventualno s obzirom na novonastalu situaciju mogle relaksirati. Tako da naši građani na neki način i gospodarski i društveno počnu na neki način bolje živjeti. Kada je riječ o novom soju odnosno varijanti virusa mi smo već poduzeli određene mjere koje se odnose na prelazak državne granice i svi oni građani i putnici koji dolaze iz onih zemalja koje su u ovom trenutku pogođeni pojavom novog soja virusa imaju i obavezu prilaganja PCR testa, ali isto tako i karantene posljedične. HZJZ dakle Hrvatski zavod za javno zdravstvo na dnevnoj bazi prati incidenciju, pojavnost te nove varijante virusa te shodno tome mijenja našu listu zemalja iz kojih vrijede ta pravila. U svakom slučaju nema nam druge nego i dalje promišljati intenzivno epidemiološku situaciju na dnevnoj bazi, pratiti zbivanja u okolnim zemljama i navedenome prilagođavati naše odluke. Ako će i doći, a sigurno će doći u jednom trenutku do relaksacije ona će sigurno biti postepena i prilagođena aktualnoj epidemiološkoj situaciji. Evo toliko, hvala vam.
Hvala ministru. Izvolite očitovanje zastupniče.
Hvala gospodinu ministru na odgovoru. Ma ono što je meni najvažnije je stvarno da su mjere bile epidemiološki izuzetno dobro balansirane, da nismo nikada imali policijski sat, mislim da on nije nikome donio nekakav dobar efekt, niti potpuno zatvaranje i upravo mislim da je odgovornost građana se pokazala u ovim mjesecima izvanredna i neki način popuštanje blago mjera bilo bi možda nagrada građanima za ovo što su odradili u ovih zadnjih 2 mjeseca. Hvala.
Četvrti po redu za zastupnik Ivan Celjak, pitanja će postaviti ministru prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine Darku Horvatu. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Vlade RH, ministrice i ministri danas nas je na području Sisačko-moslavačke županije, na području Siska, Gline, Petrinje i drugih dijelova ponovno probudio potres. Od 28.12. do danas osjetili smo devetstotinjak potresa. Onaj najrazorniji nažalost odnio ljudske živote, uništio domove, kuće, sve ono što su ljudi gradili svih ovih godina. Danas se dio mojih siščana, petrinjaca, glinjana nalazi u kontejnerima. I ja sam danas ovdje kao saborski zastupnika, ali i siščanin, kao netko tko ne može zatomiti svoj unutarnji osjećaj prema svom gradu, prema svojim siščanima. Sisak je grad hrvatskih pobjeda i mnogo je dao kroz povijest za RH. U Domovinskom ratu mnoge obitelji su ostale bez svojih najmilijih. Zakon o obnovi je dobar, u dijelu koji se odnosi na Sisak je nedorečen i zato vas pitam je li Sisak nepravedno izostavljen od 100% financiranja obnove u cijelosti? Hvala.
Izvolite odgovor ministre.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani saborski zastupniče poštujem vašu brigu za svakog stanovnika Sisačko-moslavačke županije iz koje dolazite, pogotovo za stanovnike grada Siska. Zahvaljujem vam na tome, na toj brizi i poruka svim stanovnicima Sisačko-moslavačke županije, svim stanovnicima grada Siska. Nikoga ova Vlada nije zaboravila i nikoga ova Vlada neće ostaviti ili prepustiti samom sebi u segmentu stambenog zbrinjavanja. Ono što je činjenica jedan dio Sisačko-moslavačke županije nalazi se u tzv. potpomognutim područjima zbog nekih parametara koji su europski standard, nisu oni ovdje na stolu zbog toga jer to samo i isključivo Hrvatska želi, to su mjerila koja su poznata, prepoznata i dužni smo se po njima ravnati na prostoru cijele EU. Ali ono što je jasna poruka vašim Siščanima, svi oni kojima su kuće uništene, svi onima s kojima su stanovi u višestambenim zgradama uništeni do te mjere da će se kuće ili višestambene zgrade u kojima žive morati rušiti, država će u 100%-tonom iznosu naći ili izgraditi zamjenski stan ili kuću. Mislim da nema jasne ili jasnije poruke hrvatske vlade i ne pitajući za trošak, to je bil, to je bio stav od samoga prvoga trenutka. U segmentu onih stambenih jedinica u kojima ćemo morati sanirati konstrukcijski ili cjelovito obnavljati ili kuću ili višestambenu zgradu primjenjivat će se kriteriji koji su poznati u konstruktu zakona i tim kriterijima jedan veliki dio Siščana također će biti oslobođen plaćanja onih 20% iznosa za koji su dužni to platit stanovnici i drugih potresom pogođenih krajeva ako njihov dohodak, uključujući i dohodak bračnog ili izvanbračnog druga odnosno dohodak životnog partnera na dan od 22. ožujka ne prelazi iznos neoporezivog dohotka i ako nije imao druge značajne imovine na taj dan veće od 200.000 kuna, ako je osoba s invaliditetom koja svoj status dokazuje pravovaljanim ispravama nadležnih tijela sukladno naputku ministra nadležnog za poslove socijalne skrbi, ako je od dana 22. ožujka, dakle uključivo i potresi koji su se dogodili na prostoru Sisačko-moslavačke županije nakon 28. živio u zajedničkom kućanstvu s osobom s invaliditetom, ako je korisnik socijalne skrbi kojemu je priznato pravo na zajamčenu minimalnu naknadu sukladno posebnom zakonu. Dakle, napomenuo sam nekoliko puta do sada, ne želim više tu polemiku kroz javni prostor, svi oni koji su slabijeg imovinskog statusa, svi oni koji ne prelaze ovaj dohodovni prag, umirovljenici i nezaposleni, neće moći ili neće trebati niti jednom [[Upadica: Hvala vam]] kunom participirati u obnovi.
Hvala. Izvolite očitovanje.
Hvala vam lijepa na odgovoru ministre. Upućujem zamjerku na komuniciranje zakona u javnosti i vjerujem kako smo ovih dana i komunicirali da se mogu pronaći modeli kojim bi se zadovoljilo Siščanke i Siščane. Hvala.
Idemo na 5. pitanje, zastupnica Karolina Vidović Krišto uputit će ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala g. predsjedavajući. g. Plenkoviću, 4. rujna 2020.g. postavila sam vam pitanje u svezi možebitne porezne utaje od strane vašeg režimskog tajkuna Emila Tedescija na koji nisam dobila odgovor iako ste dužni odgovoriti u roku od 30 dana. Vi svjesno kršite ustav i Poslovnik HS. Pisala sam vam i dopis na koji isto niste odgovorili. Vi time zapravo kažete da za vas zakoni ne vrijede, već vrijede samo za obične građane. Sukladno vašoj političkoj logici, a putem političkog utjecaja dali ste izabrati Ivana Turudića za predsjednika visokog kaznenog suda, čovjeka s dužim dosjeom skandala koji je dokazao i svoju nesposobnost kao predsjednik županijskog suda. Kako će izgledati suđenje vašem direktoru Janafa Draganu Kovačeviću kad se zna da je Turudićeva sestra radila za Janaf? Hrvatsko pravosuđe ima najnižu vjerodostojnost u očima svojih građana od svih državama članica EU. Toj nevjerodostojnosti pridonosi vaša vlada kroz zaštitu otvorene korupcije kao u slučaju Krš-Pađene, što za posljedicu pak ima da strani investitori zaobilaze Hrvatsku jer u državu u kojoj izvršna vlast tako otvoreno krši zakone, a pravosuđe ne reagira, kapital neće ući. Moje pitanje glasi, jeste li svjesni da su utjecaj na pravosuđe i sprječavanje rada pravosuđa kaznena djela?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Gđo. Vidović Krišto, pogledajte malo bolje odgovore koji su vam upućeni sa sjednice vlade, pa ćete onda vidjet da je na ovo pitanje koje ste spomenuli odgovor u pisanoj formi vama upućen, dobro je da to javnost zna i drugi zastupnici. Što se tiče izbora sudaca, Hrvatska je prije dosta godina, ne znam da li ste vi to pratili, napustila koncept gdje politika odlučuje tko bira suce. Za to postoji DSV, a jedini političari u DSV-u su po jedan predstavnik pozicije i po jedan predstavnik oporbe. Ako je vama to promaklo, vjerojatno vam je promaklo jer niste bili upućeni niti u proces pregovora o pristupanju, niti reforme koju smo poduzimali u pravosuđu, dobro je da se i o tome informirate i da javnost to zna da ne bi slučajno negdje ostao dojam da neka politika, neka vlast imenuje suca u RH, pa isto tako i suca kojeg ste ovdje sada spomenuli. Što se tiče reforme pravosuđa, jačanja neovisnosti pravosuđa, to je temeljni cilj politike i naše vlade i rada ministra pravosuđa, ministra uprave, u svim segmentima i na tome ćemo raditi jednako kao i borba protiv korupcije. S te strane vaša pitanja koja mi djeluju ovako više nalik na neke retoričke eskapade ne znam dal trebaju neki konkretniji odgovor, ali slušajući vaše nastupe ovdje u HS ono što primjećujem vidim da ste jako brzi na informacijama brzi ste na etiketiranju, brzi ste na prozivanju ljudi po nacionalnoj osnovi, na lijepljenju etiketa, na nazivanju naše Vlade nekakvom četničkom koalicijom, sve je to vaš veliki doprinos kulturi dijaloga i javnom diskursu u RH. Otkad ste vi u Saboru, mi smo oduševljeni, obogaćeni smo vašim inicijativama, Hrvatska postaje tolerantnija, ozračje je bolje, ljudi imaju više povjerenja i zaista dajete jedan nemjerljiv doprinos kulturi rada zastupnika u HS-u. Vaše pozivanje na narod ili elite, vidim da o tome isto tako često govorite, je nekakva teza i teza o dubokoj državi, pa moram priznati da su toliko pase, toliko su izlizane, toliko su neinventivne, neoriginalne da se zaista čudim tko bi mogao i povjerovati u vaše teze. Ne znam da li ih pišete sama ili vam u tome netko pomaže, ali nimalo nisu dojmljive, a još manje korisne. Hvala vam lijepo.
Izvolite očitovanje.
G. Plenkoviću, arogancija je prvenstveno nepristojna, ali je i odraz karakterne nestabilnosti. Naravno, nisam zadovoljna odgovorom, ali ja neću nikoga vrijeđati. Moj cilj je pravedna i bogata Hrvatska koja se temelji na istini i vladavini prava. Ogromna većina hrvatskih građana, međunarodne institucije, međunarodne investitori, Europska komisija znaju da hrvatsko pravosuđe nije neovisno. Poznavatelji hrvatskih prilika ili bolje reći, neprilika znaju da je vaše pravosuđe prožeto utjecajem udbaške duboke države koju koordinira vaš glavni savjetnik Vladimir Šeks. U vašem su pravosuđu JNA pravnici glavni igrači. Od predsjednika Ustavnog suda Miroslava Šeparovića, do državnog tajnika u Ministarstvu pravosuđa Jure Martinovića. Vaš utjecaj na pravosuđe pokazali ste kad ste pred cijelom hrvatskom javnošću priveli bivšeg državnog odvjetnika Cvitana na konferenciju za medije, a drugi dan je zastupnik Tomislav Saucha napustio SDP i prišao vašoj vladajućoj većini. Sada vidimo da je aktualan slučaj zastupnika Vinka Grgića. Zanima me hoće li i on, s obzirom na vaš utjecaj na pravosuđe, završiti u vašoj vladajućoj većini. Svaka zlouporaba, a to nas uči povijest, ne završi dobro. Vi ovim zlouporabama uništavate pravni poredak i osiromašujete hrvatsku naciju. Protiv toga se imaju boriti svi demokratski i slobodnomisleći ljudi.
Idemo na 6. pitanje, zastupnica Marija Jelkovac, postavlja ga ministru pravosuđa i uprave, Ivanu Malenici. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS-a, svoje pitanje upućujem ministru pravosuđa i uprave. Poštovani ministre, Uredbom Vijeća EU o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog… ... [[Upadica se ne čuje.]]
... [[Govornik naknadno uključen.]] dalje.
Hvala lijepa. U vezi dakle s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja, osnovan je Ured europskog javnog tužitelja koji će istraživati i kazneno progoniti prijevare u EU i druga kaznena djela kojima se ugrožavaju financijski interesi u Uniji. Europski parlament je u listopadu 2019. g. potvrdio gđu. Kövesi glavnom europskom tužiteljicom, a u srpnju 2020. g. Vijeće je imenovalo i europske tužitelje. Međutim, još uvijek se očekuje odluka Komisije o točnom početku rada samog Ureda, pa me zanima, obzirom da smo i mi ovdje u prosincu prošle godine, odnosno krajem zasjedanja u prošloj sjednici donijeli u hitnoj proceduri zakon o provedbi uredbe, zanima me, što smo, osim toga, učinili kako bi se odabrali delegirani europski tužitelji? Hvala.
Ministre, izvolite odgovor.
Hvala lijepo predsjedniče. Zahvaljujem uvažena zastupnice, na pitanju. Dakle, kao što ste i istaknuli, dakle donesena je Uredba o provedbi pojačane suradnje u svezi sa formiranjem Ureda europskoga javnoga tužitelja. Temeljem te Uredbe, osnovan je Ured europskog javnog tužitelja, kao jedno neovisno tijelo, koje je zaduženo za kazneni progon, za istrage i podizanje optužnice u predmetima dakle, za kaznena djela u kojima je narušen financijski interes Unije. Dakle radi se o kaznenim djelima prevare, zatim prekogranične prevare i korupcije. Dakle cilj i smisao Ureda europskoga javnoga tužitelja na centraliziranoj razini, ali i na decentraliziranoj razini, da ono podiže optužnice i provodi kazneni progon pred nadležnim sudovima država članica. Dakle, ta Uredba stvorila je obvezu i RH da donese zakon koji bi predstavljao pravni temelj i za ovu decentraliziranu razinu, a to je Ured europskog javnog tužitelja, dakle delegiranog javnoga tužitelja u RH i u to, u tom smisli i Ministarstvo pravosuđa je izradilo prijedlog, odnosno nacrt zakona o provedbi Uredbe o pojačanoj suradnji u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja koji je izglasan ovdje u HS-u i stupio je na snagu 28. prosinca. Također je Ministarstvo pravosuđa donijelo i Pravilnik o uvjetima i postupku predlaganja kandidata za delegirane europske javne tužitelje, dakle, kako bi mogli imenovati dvoje tužitelja ovdje u RH koji će u okviru Ureda europskog javnog tužitelja dakle provoditi istrage, ali i kazneni progon i podizati optužnice pred nadležnim sudbenim tijelima ovdje u RH. Taj pravilnik je stupio na snagu 15. prosinca. DORH raspisalo je javni poziv za kandidate i evo, vjerujem da ćemo do kraja mjeseca, odnosno da će DORH provesti tu proceduru i da ćemo predložiti dvoje delegiranih europskih javnih tužitelja koje bi dakle, kao što smo i spomenuli, temeljem odluke europskog javnog tužitelja, trebali započeti sa radom. Što se tiče aktivnosti Ministarstva pravosuđa i uprave, da se naše aktivnost se odnosi na tehničke i organizacijske preduvjete kako bi Ured delegiranih javnih tužitelja mogao startati ovdje u RH. Dakle, osiguran je prostor, to će biti u zgradi USKOK-a, također, su osigurani i, osigurana je sva potrebna oprema kako bi tih dvoje delegiranih europskih javnih tužitelja moglo započeti s radom, kao i čitava administrativna podrška. Dakle prema podacima odnosno jedan od razloga zašto se i krenulo sa osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja, prema podacima preko 50 milijardi eura je u državama u proračunima država članica ti koji nestaje temeljem nekakvih kružnih prijevara koji će se formiranjem ovoga Ureda europskog javnog tužitelja spriječiti i vjerujem da ćemo kroz ovu instituciju očuvati, dakle zaštiti prava i interese građana RH, a isto tako nastaviti i dalje borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa poštovani ministre. Zadovoljna sam vašim odgovorom odnosno onim što ste već poduzeli u biti u ovom kratkom periodu od samog stupanja na snagu zakona koji smo donijeli u prosincu. To dokazuje da smo odgovorna članica EU i da smo odgovorna i država i prema našim građanima prije svega i da ćemo i u buduće sve ono što je u interesu u borbi protiv korupcije i kriminala žurno uspostavljati sve institucije vezano na to da bi zaštitili i naše sugrađane, ali isto tako ovim pokazujemo da smo i odgovorna članica EU koja na ovaj način pomaže i u štićenju interesa EU. Evo hvala vam lijepa.
7. pitanje postavit će zastupnica Marija Selak Raspudić i uputit će ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Uvaženi premijeru. Sve do danas nabava medicinske opreme, roba i usluga za borbu protiv korona virusa izuzeta je od primjena Zakona o javnoj nabavi. Ako je oznaka tajnosti kupovina mimo Zakona o javnoj nabavi u tom početnom trenutku i mogla biti opravdana, nakon nekoliko mjeseci kada se stabiliziralo globalno tržište potražnje i ponude za tom opremom, zašto se i dan danas taj veliki posao obavlja mimo Zakona o javnoj nabavi? Također, zanima me i po kojem kriteriju se provodi sada već masovna promidžbena akcija cijepljenja političara preko reda koja se kod nas ne zaustavlja ne premijeru, predsjedniku i eventualno ministrima kao i u većini europskih zemalja nego se preko reda počašćeni cjepivom i saborski zastupnici, a sada vidimo i najavu javnog cijepljenja župana Čačića i varaždinskih županijskih vijećnika starijih od 65 godina? Zašto županijski vijećnik od 66 godina ima prednost pred nekim devedesetogodišnjakom puno krhkijeg zdravlja? Hoće li se ta akcija počasnog cijepljenja nastaviti na razini načelnika općina, općinskih vijećnika i članova mjesnog odbora? Također, javnost zaslužuje znati i na temelju kojih i čijih procjena je određena količina cjepiva koju treba naručiti i tko će snositi odgovornost ako se pojavi golemi višak neiskorištenog cjepiva, tj. raskorak između kupljenog cjepiva i potrebe ili interesa građana za njim? U konačnici, imajući u vidu ono što se nedavno dogodilo, a to je da smo od pet doza u jednoj bočici uspjeli navući šest doza cjepiva, zanima nas tko je ugovarao ovakve ugovore da farmaceutske kompanije mogu samovoljno mijenjati uvjete ugovora? Imaju li sve članice EU jednake cijene za cjepivo ili cijene ovise o tome kakve se igle koriste u kojoj državi? Što radite na razini EU da trenutno tajni ugovori sa farmaceutskim kompanijama postanu transparentni? Hvala.
Predsjedniče Vlade, izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Zastupnice Selak Raspudić. Ovo je neki danas dan čitanja zastupničkih pitanja u Saboru, ali dobro možemo i tako. Što se tiče javne nabave, vi ćete se sjetiti početkom veljače i ožujka da zaštitne opreme nije bilo nigdje za nabaviti, pretpostavljam da se toga sjećate, Hrvatska sama za ovakvu vrstu epidemije koju je proglasio ministar zdravstva, WHO je za svijet je proglasila pandemiju, nije imala dovoljno zaštitne opreme, maski, različitih zaštitnih odijela za zdravstvene djelatnike, socijalne djelatnike, vizira, nazuvaka čega god hoćete. Kako smo mi tu zaštitnu opremu nabavili? Znate kako? Tako da sam osobno razgovarao s kineskim premijerom i dogovorio dostavu zaštitne opreme u količinama koja niti u jednom jedinom trenutku, skoro godinu dana nije ostavila hrvatske liječnike, medicinske sestre, socijalne radnike, civilnu zaštite, policajce ili vas ovdje bez zaštitne opreme i ta oprema dolazi sustavno. Ja ću zamoliti ministra Ćorića da dođete kod njega u ured, da odete na razgovor sa ljudima koji se bave sa robnim rezervama, koji se bave nabavom zaštitne opreme i da vam on da uvid u apsolutno sve što se tamo radi, sve da vidite koliko je došlo aviona, koliko je došlo brodova, koliko je količina tone i po kojoj cijeni nabavljeno. Dakle, tu nema nikakvoga skrivanja, nema nikakvoga razloga da to vi kao saborska zastupnica ne saznate, dapače. To je što se tiče javne nabave. Što se tiče cjepiva, dakle mi smo u strategiji cijepljenja odnosno planu koje je predložilo Ministarstvo zdravstva i HZJZ vrlo jasno rekli što su prioriteti odnosno tko su prioriteti. Prioriteti su oni koji su najugroženiji, dakle naši sugrađani starije životne dobi, krhkoga zdravlja, ljudi koji su u domovima za starije u zdravstvenim ustanovama i oni koji su najizloženiji, a najizloženiji su naravno zdravstveni djelatnici, oni koji rade u socijalnim ustanovama i njima je prioritetno, a to govore i podaci o dosadašnjem tijeku cijepljenja osigurano da se cijepe u ovom prvom valu sa dozama koje smo dobili. Predsjednik Republike je poslao poruku da se želi cijepiti ne bi li pokazao pretpostavljam povjerenje u cjepivo, isto su napravili i oni ministri koji su se cijepili prije otprilike dva tjedna. Činjenica da postoji HS i ja osobno smatram da je HS kao predstavnička institucija hrvatskoga naroda jednako vrijedan, ako ne i vrjedniji od Vlade ili predsjednika i da zastupnici trebaju dobiti pravo da se cijepe. Da li će netko od vas tu mogućnost koja je ponuđena iskoristiti, to je na vama, to smo u konačnici i vidjeli tijekom jučerašnjega dana. Što se tiče ostalih, prema planu cijepljenja, oni nisu predviđeni niti je to politička volja Vlade niti je to neka orkestrirana akcija na terenu. Kako se događa da se pojedini lokalni dužnosnici cijepe, ja ću zamoliti ministra zdravstva da vidi sa HZJZ-om i sa županijskim zavodima za javno zdravstvo. Što se tiče doza cjepiva, 5.6. konstatacija globalna za Pfizerovo cjepivo, ako bude viška doza, donirat ćemo ih nama dragim i prijateljskim zemljama kao što će učiniti većina članica EU-a [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] A naručili smo kao i svi više ne bi li se osigurali u pravom trenutku.
Hvala vam. Izvolite očitovanje, zastupnice.
Uvaženi predsjedniče Vlade, počet ću od zadnjega. Donirati možete nešto što je vaše a donirati bez pristanka hrvatskih građana, ne možete nešto što je njihovo a javna sredstva su njihova. Dakle, bilo bi korisnije da imate plan na temelju kojega nabavljate a ne da već sa da razmišljate o viškovima koje ćete potencijalno donirati. Što se tiče javne nabave, ja nisam ovdje niti sam ovdje izabrana da bih vama vjerovala na riječi ili da bi se išla prešetavati po određenim uredima i onda saznala što se tamo nabavilo. Vi ste ovdje jednako kao i ja da biste pratili pozitivne propise, da biste pratili hrvatski zakon i da biste koristili Zakon o javnoj nabavi kada nabavljate medicinsku opremu a ne mene informirali o tome da je sve eto u redu mimo zakona o javnoj nabavi što će očito nastaviti i dalje biti praksa. Podsjetila bih na tragu navedenog da u izvješću posebnog izvjestitelja UN-a o pravu svih na uživanje najviših dostignutih standarda tjelesnog i mentalnog zdravlja u 2017. g. upravo se navodi kako je zdravlje u mnogim zemljama među najprofitabilnijim ali i najkorumpiranijim sektorima. U tom smislu naši pravni stručnjaci već su upozorili da se borba protiv korona virusa može itekako povezati sa korupcijom. Podsjetit ću i da je u Sloveniji, već jedna od zemalja koja je započela istragu o javnoj nabavi pri kupnji medicinske opreme tijekom prvog vala korone, i slovenski ministar je svojevremeno ponudio ostavku a Vlada je bila pod povećalom zbog istrage vezane uz korupciju. Ja bih trebala pretpostaviti da je kod nas sve mimo očiju javnosti idealno. Podsjetit ću da po istraživanjima korupcija u Sloveniji je upola manja nego u Hrvatskoj. Pa kako je to moguće? Uzevši u obzir korupcijsku povijest nekih vaših ministara, župana i gradonačelnika pri čemu je dovoljno navesti zadnji slučaj iz Požege, s pravom možemo sumnjati da se zaobilaženjem zakon o javnoj nabavi prikrivaju nečiji privatni interesi. Već letimičan pregled firme koje su vršile nabavu, otkrivaju nećake nekih istaknutih HDZ-ovaca a prava analiza tek slijedi. Hvala.
Osmo pitanje postavit će zastupnik Davor Ivo Stier i uputiti će ga ministrici kulture i medija, Nini Obuljen Koržinek, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Prošli tjedan saborski zastupnici primili smo dopis od ravnatelja knjižnice u Petrinji u kojem nas izvještava o potrebi zaštite skladištenja 44 000 knjiga i taj dopis me potakao da vam ministrice, postavim pitanje ne samo o tom slučaju nego općenito o tome što čini ministarstvo, što čini Vlada u zaštiti naših kulturnih institucija, naše kulturne baštine uključujući naravno i one sakralne. Svi ćemo se složiti da danas prioritet je pronaći, osigurati sigurni smještaj za sve koji su pogođeni ovim potresom ali isto tako želimo čuvati odnosno vratiti u taj kraj život a tu kulturne institucije sasvim sigurno imaju jednu itekako važnu ulogu.
Izvolite, odgovor.
Hvala vam g. zastupniče Stier. Da, istina je, prioritet je u ovom trenutku naravno bio za cijelu Vladu i za sve koji smo bili uključeni zbrinuti i smjestiti ljude, međutim mi smo odmah od prvog dana pokrenuli sve akcije jer štete na kulturnoj baštini u kulturnim institucijama su ogromne, da ih se sad ne nabrajam, ... [[Govornik se ne razumije.]] komunicirali najviše je stradalo središte Petrinje, međutim i Sisak i Glina i Kostajnica ali zapravo i Zagrebačka i Karlovačka županija na kulturnim dobrima, štete su skroz do Varaždinske, Bjelovarsko-bilogorske županije, dakle zaista velike i razorne štete. Mi smo odmah tjedan nakon potresa formirali timove i prošli tjedan je više od 40 konzervatora iz cijele Hrvatske popisalo kompletnu štetu, ovaj tjedan se ta šteta obrađuje i izrađuju se procjene tako da budemo brzo spremni i za onaj dio prijave Fond za solidarnost koji se odnosi na kulturnu baštinu. Ja sam donijela dvije važne odluke, donijeli smo odluku o nabaci i podupiranju, dakle o hitnoj nabavci teških skela da se podupru oni spomenici koji se još mogu spasiti, isto tako i odluku o načinima uklanjanja dijelova zgrada koje treba razgraditi i koji su opasni za stanovništvo, paralelno s time rađene su hitne evakuacije pokretne i kulturne baštine, dakle sakralnih, svjetovnih inventara, obnovili smo brzo muzej u Sisku da može primiti svjetovne inventare, u biskupskom dvoru su smješteni sakralni, dio etnografskih je u konzervatorskom odjelu u Sisku odnosno bit će smješten u Ludbregu. Zahvaljujem se i ovom prilikom talijanskom kolegi ministru Fraceschiniju koji je uputio plave kacige, talijanske plave kacige za kulturnu baštinu koji su nam pomogli u zgrade koje su nesigurne i pomogli u evakuaciji djela inventara. Započeli smo ono što je jako važno, posebno to ističem za Petrinju u kojoj su štete razorne na svim zgradama u kulturno-povijesnoj cjelini sa pripremom dokumentacije za obnovu, vodit ćemo se dobrim iskustvima poslijeratne obnove Vukovara i tu ćemo angažirati sve naše stručnjake, digitaliziramo svu dokumentaciju koja postoji a da odgovorim i na ovo konkretno pitanje vezano uz petrinjsku knjižnicu, knjigama se ne može prići međutim knjige nisu ugrožene jer zgradi ne prijeti urušavanje i ne prijeti rizik od dakle da bi atmosferilije uništile knjige, tako da je procijenjeno da u ovom trenutku nije prioritetno izmještati te knjige jer nemamo niti prostor u kojem bi ih mogli smjestiti. Čim nabavimo takav prostor onda ćemo vidjeti hoće li se te knjige evakuirati. Počeli smo i s planiranjem posebne bibliobusne službe knjižničarske tako da možemo pokriti one dijelove županije koji neće imati pristup knjigama i knjižnicama. Na kraju voljela bih reći da je to područje u Domovinskom ratu zaista jako stradalo i veliki, veliki dio kulturne baštine je tad nepovratno izgubljen, tako s posebnim senzibilitetom spašavamo sve ono što sad nije uništeno, jer kao što ste i sami rekli to je zaista pitanje identiteta i vidimo da su i svi građani bez obzira na tešku situaciju u kojoj se nalaze za tu temu iznimno zainteresirani i za nju senzibilizirani. Hvala.
Izvolite očitovanje zastupniče.
Hvala gospodine predsjedniče. Zahvaljujem ministrici na iscrpnom odgovoru i podržavam aktivnosti koje čini ministarstvo i Vlada u očuvanju kulturne baštine koje kao što ste ministrice rekla doista u velikim razmjerima oštećena ovim potresom i to ne samo na Banovini iako je tamo doista naravno najviše, ali evo čak i u mojoj Zagrebačkoj županiji u Samoboru npr. teško je stradala i crkva franjevačkog samostana stara 300 godina, to kažem samo da vidimo koliko su doista razmjeri te, tog oštećenja, ali još jednom naglašavam i podržavam ove aktivnosti koje žele staviti kulturu u prvi plan shvaćajući kulturu ne kao neku disciplinu s kojom se bavi neka manjina, neka elita, nego doista jednom širom shvaćanju kulture kao način života jednog naroda. I upravo je to ono što želimo zaštiti odnosno u ove područje, na ovim područjima koji su pogođeni potresom vratiti i osnažiti. Hvala vam.
Deveto pitanje, zastupnik Peđa Grbin postavit će predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, Hrvatsku su prošle godine doista zadesile brojne katastrofe koje ni u snu nitko od nas nije očekivao i nije ih niti želio i ja ne dovodim u pitanje teškoće s kojima se bilo tko prošle godine suočavao, doista su bile neočekivane. U prvom valu, pogotovo nakon potresa koji se dogodio 29.12.2020. godine bilo je potrebno osigurati evakuaciju ljudi, naći privremeni smještaj i osigurati krov nad glavom. Propusta je sigurno bilo, ali vremena za njihovo utvrđivanje biti će u budućnosti, prioritet je bio pomoći ljudima. Isto kao što je prioritet u ovih nekoliko tjedana bio pomoć ljudima, prioritet u danima i mjesecima koji su pred nama je obnova. Zbog toga vam moram postaviti jedno pitanje pogotovo ponukan onime što je jutros govorio vaš kolega ministar Horvat. Dakle, u prijedlogu Zakona o obnovi piše na potpomognutim područjima na kojima je proglašena katastrofa država će platiti obnovu iz državnog proračuna u iznosu od 100%. Gospodin Horvat je jutros govorio nešto drugo. Zato vas molim da pojasnite i meni i nama zastupnicima, ali prije svega javnosti. Hoće li se obnova na potpomognutim područjima obnavljati odnosno financirati u iznosu od 100% iz državnog proračuna ili postoji nekakva drugačija formula o kojoj je jutros govorio gospodin Horvat i posebno vas molim da jasno odgovorite da li se tih 100% odnosi i na građana Siska? I drugo pitanje molim vas, jučer ste na sjednici Vlade donijeli odluku o otpisu režija za područje Sisačko-moslavačke županije i dijelova Zagrebačke i Karlovačke, međutim u Gradu Zagrebu već 10 mjeseci imamo ljude u kontejnerima kojima je nedavno došla razlika za struju u iznosu od 4.000 kuna [[Upadica: Hvala vam.]] da li ćete sličnu odluku donijeti i za [[Upadica: Hvala.]] njih? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Grbin i čestitam vam što se niste priključili ovoj godini čitanja kakvu promoviraju zastupnice Vidović Krišto i Selak Raspudić, a koju je na inicijativu Ministarstva kulture predložila ministrica Obuljen, a mi smo naravno to usvojili na Vladi. Što se tiče ove prošle godine koju ste vi opisali da je bila zahtjevna, je bila je zahtjevna i ja to stalno govorim, svi su imali pandemiju Covida-19, a mi smo imali 2 razorna potresa onaj u Zagrebu i ovaj na području Sisačko-moslavačke županije koji je dodatno otežao život naših sugrađana. U svim tim nedaćama nastojali smo i sa zakonskim okvirom i sa konkretnim aktivnostima pomoći našim građanima. Pomoći onima koji su najviše nastradali, kojima su potresi u potpunosti izmijenili život. Podsjetit ću hrvatsku javnost da smo od potresa koji je pogodio ovu Sisačko-moslavačku županiju 29. prosinca prvo što smo učinili donijeli smo odluku o proglašenju dana žalosti, donijeli smo potom i rješenje u praktički zadnjim satima zatvaranja financijske godine odluku o interventnoj pomoći od 120 miliona kuna koja je podijeljena jedinicama lokalne i područne samouprave za hitne aktivnosti, a to se odnosilo i na Karlovačku i na dio Zagrebačke županije. Donijeli odluku o naknadi volonterima dakle građevinskim inženjerima koji procjenjuju kao statičari i kao stručnjaci u kakvom su stanju zgrade. Potom, donijeli niz odluka poput ove jučer koje oslobađa naše građane odnosno otpisuje im i struju i plin i toplinsku energiju. Donijeli niz odluka za razvoj i za budućnost. Donijeli odluke da nema cestarine, nema sve moguće što se tiče Ministarstva rada, jednokratne naknade, pomoć, dakle nema elementa, plus na donacije oslobodili PDV, angažirali sve službe u proteklim danima i izuzetno smo pri tom zahvalni na komplementarnoj aktivnosti niza naših sugrađana koji su pomogli. Dakle, sve je to ono što smo napravili. Ministar Horvat je danas ujutro odgovarajući na pitanja pojedinih zastupnika tumačio polje primjene zakona, dakle Sisačko-moslavačka županija je potpomognuto područje, to naravno i vi znate. Grad Sisak naime nije, on je koliko se sjećam po indeksu razvijenosti u 6. stupnju kategorije, zato je on i zastupniku Celjaku vrlo jasno pojasnio kakav je kontekst kontribucije države u obnovu zgrada ili kuća naših Sisčana. Ono što želim poručiti, dakle mi ćemo sutra raspravljati o izmjenama ovoga zakona koji po meni napravljen dobro i on je na neki način uzeo u obzir i druge situacije uključivši i Grad Zagreb. Mi smo spremni pomoći Sisčanima na maksimalan način, ne želimo da se oni osjećaju diskriminirano u odnosu na druge krajeve županije, pogotovo što je tamo i najviše ljudi, a vjerojatno po broju najviše šteta. Međutim, moramo naći jedan sistem koji je branjiv, branjiv vis a vis građana Zagreba, vis a vis ljudi u Čučerju, ljudi u Kašini, u Markuševcu, u Zaprešiću, u drugim krajevima i u konačnici moramo gledati kako će ta arhitektura ovoga zakona proći eventualne testove koji bi kasnije mogli biti na dnevnom redu. Mislim da ima prostora, pogotovo s obzirom na to da je potres vrlo vjerojatno Sisak toliko razorio da više nije onaj isti kada mu se određivao kriterij razvijenosti i da zajedno pronađemo rješenje koje će ići u susret i potpori građanima. Hvala vam.
Hvala vam. Kolega Grbin, prije nego što se očitujete imamo povredu Poslovnika zastupnica SElak RAspudić. Izvolite.
… čl. 238. uvaženi premijer ničim izazvan proziva mene i saborsku zastupnicu Vidović Krišto implicirajući da je nešto loše to što mi čitamo. Meni je jasno zašto on to čini, zato što nemate odgovor na naše pitanje, na pitanje hrvatskih građana kako smo toliko bogati da doniramo medicinsku opremu i zašto i dalje ne želite pratiti Zakon o javnoj nabavi. A uvaženi magistre Plenkoviću da vi čitate koliko sam ja čitala i vi biste postali doktor znanosti, a ne tek magistar. Još vam nije kasno, nastavite.
Kolegice Selak RAspudić, dakle vi ste zloupotrijebili sada institut povrede Poslovnika. Zabranjeno nije čitati, vi možete čitati svoje pitanje i očitovanje kao što nije zabranjeno predsjedniku Vlade ili članu Vlade da kaže da ste čitali. Dakle, nije bilo povrede Poslovnika, vi ste ovo iskoristili kako bi ustvari uputili poruku predsjedniku Vlade i ja ću vam zato dati opomenu. Idemo sada dalje, odnosno sada je kolega Grbin očitovanje. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče Sabora. Uvaženi g. predsjedniče Vlade. Govorili ste četiri minute, a na moja dva vrlo konkretna pitanja, vrlo konkretna pitanja niste dali odgovor. Danas nakon ovog aktualnog prijepodneva našim sugrađankama i sugrađanima s područja Sisačko-moslavačke županije, a pogotovo s područja Grada Siska još je manje jasno što ih čeka u obnovi. Nakon vašeg govora i govora g. Horvata više nikome nije jasno što će se i u kojem obimu sufinancirati. Poštovani g. Plenkoviću, slažem se potrebno je pronaći model, slažem se na tome trebamo udružiti snage i pronaći model koji će biti branjiv i koji će osigurati ravnopravnost svih naših sugrađanki i sugrađana. Ali točno je ono što ste rekli, Sisak i Sisačko-moslavačka županija nakon ovog potresa najrazornijeg zabilježenog ikad instrumentima u RH doista nije isti i zbog toga je ljudima s tog područja potrebna daleko veća pomoć nego možda negdje drugdje. Međutim, niste odgovorili i na pitanje koje sam vam uputio vezano uz naše sugrađanke i sugrađane na području Grada Zagreba. Imao samo prilike razgovarati i posjetiti ljude koji žive u kontejnerima gotovo 10 mjeseci, njima je došla razlika za struju jer se tako sada moraju grijati, nemaju drugi način preko 4.000 kuna. U jednom slučaju obitelj ima primanja od 5.200 kuna kako će oni to platiti? Zbog toga vas molim da istu odluku kao što ste jučer donijeli za područje Banije donesete i za one naše sugrađanke i sugrađane u Zagrebu koji se nalaze u ovakvoj situaciji. Žive u kontejnerima, a računi im lete u nebo. Hvala.
Hvala. Idemo na pitanje br. 10 zastupnica Dragana Jeckov postavlja ga potpredsjedniku Vlade Borisu Miloševiću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a. Uvaženi potpredsjedniče hrvatske Vlade g. Miloševiću. Moje pitanje odnosi se na smještaj ljudi u potresom pogođenoj Baniji, kao i obnova šireg područja. Nakon katastrofalnih potresa koji su pogodili područje Banije svi smo se uključili volontirajući onako kako smo mogli i kako smo znali. Ja vas molim da mi odgovorite koristeći egzaktne brojke, koliko ljudi se nalazi u kolektivnim smještajima, koliko ljudi nema trenutno smještaj i kada će krenuti obnova potpredsjedniče hrvatske Vlade?
Izvolite odgovor.
Poštovana kolegice, zahvaljujem na pitanju. Volio bih da na aktualcu ne moram govoriti o posljedicama ovog razornog potresa. Nažalost, potres se dogodio, a nažalost i dalje trese. Potres je prouzročio ljudska stradanja, izgubljeni su ljudski životi, prouzročena je velika materijalna šteta na području gradova Glina, Petrinja, Sisak, ali i okolnih općina. Vlada RH je iz tog razloga i proglasila prirodnu katastrofu i osnovala stožer za potres, ali i prije nego što je osnovan stožer, čak i prije nego je proglašena prirodna katastrofa, dakle isti dan kada se potres dogodio krenulo se sa stambenim zbrinjavanjem ljudi koji su bili u nevolji, ljudi koji su bili pogođeni ovim razornim potresom. Osigurani su kolektivni, razne vrste kolektivnih smještaja za sve ljude koji su pogođeni potresom, ali ljudi na tom području su se opredijelili i žele da imaju smještaj što bliže svom domu, što bliže svojoj porodičnoj kući i što bliže svom, svojoj stoci, svom blagu o kojem brinu. Kad govorimo samo o kolektivnom smještaju u vojarni u Petrinji, u Lječilištu u Topuskoj i drugim lokacijama na potresu pogođenim područjima smješteno je negdje oko 400 osoba. Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje je stavio na raspolaganje sve državne stanove i kuće na tom području da se ljudi smjeste, za sad je osigurano odnosno smješteno negdje oko 114 osoba. U pogledu kontejnera i mobilnih kućica za koje se ljudi najviše opredjeljuju osigurano je preko 500 odnosno postavljeno je preko 500 mobilnih jedinica s tim da ne znamo još uvijek točan broj mobilnih jedinica koji su dostavljeni preko raznih privatnih donacija. Samo jučer postavljene su 42 mobilne jedinice, dakle bilo kontejnera, bilo mobilne kućice. Ali da bi shvatili razmjere, da bi realno govorili o posljedicama ovog potresa navest ću podatak kojeg bih usporedio s potresom koji se dogodio u Gradu Zagrebu, dakle s današnjim danom prijavljeno je skoro 45.000 odnosno 44.692 štete na objektima, dakle skoro 45.000 objekata je prijavljeno da su oštećeni u ovom potresu, od toga je nešto manje od 50% za sada pregledano. Kad usporedimo sa Gradom Zagrebom i potresom koji se je dogodio u ožujku prošle godine tada je bilo ukupno oštećeno negdje oko 25.000 objekata. Ovdje imamo više od, dakle skoro 20.000 prijava više i potrebno je vrijeme da se to pregleda i naši vrijedni statičari rade danonoćno, njih preko 300 i obilaze sve prijave i nastoje utvrditi brzim pregledima realno stanje oštećenih objekata. Spomenuo bih samo i još jedan podatak da je Hrvatski crveni križ od dana potresa do danas podijelio 467 tona hrane i preko 240.000 toplih obroka. Evo 20 dana nakon potresa prijedlog zakona o obnovi potresom pogođena područja se nalazi u parlamentarnoj proceduri i svi zastupnici će sutra imati priliku dati svoj doprinos da obnova bude što kvalitetnija, da što prije krene i da što prije završi. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženi potpredsjedniče hrvatske vlade. Apeliram da se ubrzaju svi procesi koji se tiču smještaja stanovnika Banije i da se naravno ubrzaju procesi koji se odnose na obnovu. To treba učiniti ne samo iz solidarnosti zbog potresa koji je pogodio Baniju, to treba učiniti i zbog toga što je to područje višegodišnje odnosno višedecenijski zapušteno i zanemarivano, a na šta su predstavnici stranke kojoj pripadam SDSS-a naravno upozoravali tokom svih ovih godina.
Idemo na 11. pitanje, zastupnica Ivana Posavec Krivec uputit će ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS. Poštovani g. predsjedniče hrvatske vlade, svjedočimo da su građani Hrvatske kontinuirano izloženi aferama vladajućeg HDZ-a koji uključuje ponajviše u zadnje vrijeme malverzacije s nekretninama. Posebno je to izraženo u mojoj Zagrebačkoj županiji u kojoj rezultati političke trgovine župana Kožića i HDZ-a u posljednjih nekoliko mjeseci izlaze na vidjelo u obliku namještenih procedura s ciljem legalizacije bespravne građevine u vlasništvu saborskog zastupnika i predsjednika županijske skupštine kolege Čička u vidu preplaćene i skandalozne selidbe hitne medicine iz doma zdravlja u privatnu kuću u rezidencijalnoj četvrti grada Velike Gorice. I sve se to događa u jeku najveće zdravstvene krize koju pamtimo. Spomenute malverzacije izražene su i u vidu poslova vrijednih 2 milijuna kuna županijskih tvrtki iz natječaja koji dogovora potpredsjednik županijske organizacije i ujedno direktor dvije javne tvrtke. Predsjedniče vlade, to su ljudi koje ste vi potvrdili prije par mjeseci na vodeće funkcije u županijskoj organizaciji HDZ-a. Zar vi stvarno ne uspijevate nametnuti kvalitetne standarde u ponašanju vaših članova i dužnosnika i kontrolirati takve postupke ili je to predsjedniče vlade vama možda postalo prihvatljivo, to su vaši ljudi, to nisu više ostaci prošlog i nekog starog HDZ-a od kojeg ste se ograđivali? Mislite li nešto poduzeti ili ćete nam opet reći jasno i glasno kao što to uobičavate, nisam znao? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Zastupnice Posavec Krivec, što se tiče kolega u Zagrebačkoj županiji, dakle zastupnik Čičak činim mi se da je prije par mjeseci naširoko objašnjavao sve što se tiče njegove imovine i što se tiče njegovih aktivnosti, da li je tu ostalo još nekih nedoumica, pa ste vi tako zainteresirani, ja to ne znam. Međutim, kada je riječ o vašoj konstataciji, mislim da ste rekli da sam ja odobravao te ljude ili ovako nešto ste otprilike valjda mislili što da statut HDZ-a daje predsjedniku stanke neku moć da nakon što se neko izabere na lokalnoj razini da ga onda predsjednik još odobri ili ne odobri. Ne znam što bi to trebalo značiti u vašoj logici, možda neki dogovor između vašeg predsjednika stranke i zastupnika iz afere Janaf koji valjda sporazumno odlazi iz Kluba SDP-a je li, a pravimo se nevješti da ta priča ne postoji, a nju ni vi sada ne evocirate, a nije vam to tako daleko od Zagrebačke županije, to vam je samo u blizini i u Brodsko-posavskoj županiji, prema tom pogledajte malo i u svoje dvorište, pogledajte malo i među svoje kolege, a što se tiče HDZ-a mi smo povjerenje na izborima dobili, vi ste sa vašom agresivnom retorikom koja je trajala mjesecima, dakle mjesecima završili na onih poraznih zajedno sa još 10 stranaka 41 zastupnikom, to vam je otprilike snimka stanja potpore hrvatskoga narod u vrlo recentnom trenutku. To je bilo prije samo 6 mjeseci. Što se tiče naših situacija mi ih sve rješavamo, sve. Za neke ne znamo, kad saznamo rješavamo ih, tako će bit, taj proces će trajati, u svakom slučaju mi smo na ispravnom putu, na putu povjerenja ne samo u HDZ, nego uopće povjerenja u instituciju i u politiku i zato sam se nedavno i suprotstavio ovome valu jednog kreiranja opće atmosfere nepovjerenja u institucije, u organizacije recimo poput Crvenoga križa ili pak brojne druge koje su od nultog trenutka ja bih rekao radili da pomognu našim građanima jer to su sve povezane teme. A što se tiče borbe protiv korupcije ministar pravosuđa je i nedavno govorio o akcijskom planu, o jačanju svih tijela koje se bave time na nepristran, neovisan način u skladu sa našim zakonima i željom da svi oni koji trebaju odgovarati u konačnici i odgovaraju. Prema tome, nema nikakvih pokrivanja, nema izuzetih, nema nedodirljivih. Kome to dosada nije jasno, kome to dosada nije jasno ja vjerujem da bi trebalo biti jasno, a to je poruka onima koji se izlažu javnom životu da su tu da služe javnom dobru, a ne da bilo što čine na svoju korist van zakonskih okvira. I ta poruka mislim da je ključna. A što se tiče SDP-a pogledajte vi malo u svoje dvorište, pohvalite se sa svojim uspjesima, a onda se bavite drugima jer ako slijedite put vašega bivšeg predsjednika stranke nećete dobro proći ni za 3,5 godine, to možete biti sigurni. Tako da promislite malo kad ovako nastupate.
Izvolite očitovanje.
Pa da poštovani premijeru, nisam ja očekivala da ćete vi meni nešto drugo odgovoriti nego upravo ovo što ste sada i izrekli. Ali imala sam tendenciju postaviti vam ovo pitanje upravo zbog onog što ste vi, vi osobno izgovorili u eter hrvatskoj javnosti prije svega nekoliko dana, kada ste se pohvalili da imate istančane radare i filtere i da vam je u 3 sekunde jasno tko ima kakvu agendu i tko vam spina. E pa sad vidite, meni nije jasno kako je to ispod tog vašeg tako istančanog radara prošao upravo Mato Čičak spomenuti načelnik općine Rugvica, predsjednice skupštine Zagrebačke županije koji je kao zamjena ušao u sabor za Dražena Barišića koji vam je isto očito prošao ispod tog vašeg istančanog radara, taj gospodin Čičak je zlouporabio položaj, uspio je mimo zakona ono što drugi građani ne mogu u svega nekoliko dana svoju nelegalno izgrađenu kuću legalizirati. Svojevremeno su vam ispod tog radara prošli i neki drugi, promakao vam je jedan Kuščević sa njegovim nekretninama, on je vaš aktualni predsjednik HDZ-a na otoku, jedan Tolušić vam je prošao ispod tog radara izvan, s nekretninama izvan zakonskih gabarita. Ispod radara vam promiče i gospodin Žinić, aktualni župan i šef HDZ-a sisačko-moslavački. Iako gospodin Žinić mjesečno zarađuju 18.000 kuna, iako su on i njegovi članovi obitelji vlasnici još četiriju nekretnina, triju u Glini, jedne u Petrinji, država ga stambeno zbrinjava po cijeni od 100 kuna. Gospodine predsjedniče Vlade, sve ovo skupa govori i ukazuje na to da ili nemate kao istančane radare kao što se hvalite ili uvodite praksu da za odgovorne dužnosti u državi predlažete HDZ-ovce sklone protuzakonitom djelovanju [[Upadica: Hvala vam.]] i raznim korupcijama.
Idemo na 12-to pitanje, zastupnica Rada Borić postavit će ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora gospodine Jandrokoviću, poštovani premijeru gospodine Plenkoviću danas je 3 tjedna od razornoga potresa na Baniji, Banovini, neka je to jedini rasjed nažalost, a ne ljudi koji su ostali bez krovova, mislim ovaj jezični rasjed na Baniju i Banovinu koji nas je počeo ponovo dijeliti, nažalost. Svjedočili smo mobilizaciji velikog broja građana, velikog broja građanskih inicijativa i humanitarnih organizacija koje su pritekle u pomoć stradalima na tom području i oni su i danas tamo i oni će i dalje biti tamo. Ono što zabrinjava i moje je pitanje kako je moguće da ova Vlada nije donijela odluku da se onim humanitarnim organizacijama koje djeluju u skladu sa zakonom o humanitarnom, humanitarnoj pomoći, djeluju također sukladno zakonu o zakladama u dobrovoljne svrhe, nisu oslobođeni od PDV-a posebice za robe, dakako za robe i usluge koje doniraju za to stradalo područje? Naime, dovoljno je uzeti samo jedan primjer, primjer npr. kontejnera. Znamo da zbog PDV-a imamo 4 kontejnera, mogli bismo ih imati 5. Pogotovo kada znamo, a imamo u izvješću da u državnim robnim zalihama od niti 300 kontejnera 298 tek je na raspolaganju bilo 97 jer su drugi kažu bili korišteni je li za vrijeme pandemije. Malo zabrinjava budu da pišu stambeni kontejneri ne znam zašto su za trijažu trebali biti kontejneri sa kuhinjama i sa krevetima, ali to je neko drugo pitanje [[Upadica: Hvala vam.]]
Vrijeme isteklo. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo poštovana zastupnice Borić. Što se tiče brojnih građanskih inicijativa, spontanih, svih ljudi koji su došli na Banovinu pomoći unesrećenim ljudima mi smo od prvoga dana rekli da smo im izrazito zahvalni i rekli smo da je takva, takav izraz društvene solidarnosti izrazito pozitivan za ozračje u društvu u slučajevima ovakvih prirodnih katastrofa kakva je sa 6,2 po Richteru potresom zadesila, prije svega Sisačko-moslavačku županiju i želim, još jednom u ime Vlade jasno reći da cijenimo taj napor, da je on bio komplementaran svim aktivnostima koje su različite institucije, službe države radile i to ću još jednom ponoviti. Tamo su od prvoga dana bili i Civilna zaštita i Hrvatska policija i Hrvatska vojska i Crveni križ i HGSS i predstavnici lokalnih vlasti, različite državne interventne postrojbe, naši vatrogasci. Tu su bili i brojni drugi stručnjaci koji su procjenjivali stanje ovih oštećenih zgrada i oni su dali svoj doprinos. A doprinos su dali i volonteri i ugostitelji i građevinska mehanizacija, kuhari, svi. Svi su dali. I kada se daje, onda treba biti sretan što daješ, što možeš dati. Mi smo dobili jedan jedini upit, kao stranka, primjerice i rekli smo koliko smo donirali, ja to čak neću ni ponoviti i više nikad to nismo spomenuli, a isto su učinili i vaši kolege ovdje ili članovi Vlade. Ali ne govorimo o tome, svatko da i onda neka bude zadovoljan s time što je učinio dobro. To je način na koji moramo to sve skupa sagledavati. S te strane želim reći da cijenim i napor mnogih od vas koji ste također, na svoj način dali doprinos ili ga dajete. Što se tiče humanitarnih udruga i zaklada. Dakle mi smo tu temu otvorili prije, ja mislim 5 ili 6 ili 10-tak dana i tražili smo od ministra financija da vidimo što ćemo sa onima koji nisu u sustavu PDV-a pa onda ne potpadaju pod ovu odluku koju smo, isto tako donijeli, dakle da se oslobađaju PDV-a donacije koje idu ovdje, da li je to prema zakonskom okviru moguće i da li je moguće dati neki drugi način. Mi smo do sada kao Vlada za takve slične situacije ex post donosili odluke i vraćali taj iznos, primjerice, kod inicijative Zaklade Ana Rukavina, dakle sav onaj PDV koji je naplaćen u akciji, Vlada ga kasnije donira i stoga sam i zatražio od ministra financija da vidimo što se tu može učiniti. Što se tiče vaše teze o kontejnerima, dakle, točno je, Hrvatska u robnim zalihama imala je ja mislim sve skupa 297 kontejnera, sve skupa. Mi smo od tih 297, više od 200 distribuirali diljem hrvatske u zdravstvene ustanove i nisu to bili stambeni kontejneri, to su bili uglavnom prazni kontejneri, kroz koje su ljudi prolazili, bilo za test na Covid ili neku drugu vrstu trijaže ili čekaonice, ovisno o tome kako je korišten. Međutim, mi smo istodobno u ovoj fazi naručili dodatnih 428 kontejnera i to stambenih, znači imaju i krevete i kuhinju i sanitarni čvor, dostavljeno ih je 206, 264 mobilne kućice, od kojih je već dostavljeno 168, a još njih treba doći skoro 80, čime nastojimo riješiti privremeni smještaj za sve one kojima je to potrebno. A tu je i velika međunarodna pomoć od 270 kontejnera koji su [[Upadica: Hvala vam.]] najavljeni, neki su već i stigli.
Izvolite, očitovanje.
Dakako da se s vama slažem u ovoj prvoj minuti u kojoj ste govorili tko je sve doista srcem, znanjem, snagom i odlučnošću pomagao postradalim ljudima, međutim, nisam dobila pravi odgovor na to zašto se ne smanji PDV za one robe, pa čak i ljudima koji će obnavljati i svoju imovinu koja je vezana, naravno, da je kupljena za obnovu. Malo mi je neshvatljivo da Vlada ne vidi da humanitarne organizacije kroz trošenje ustvari svojih sredstava, da na neki način smanjuju trošenje proračunskih sredstava. Danas smo čuli od g. potpredsjednika da je samo jučer došlo 45 kontejnera. Evo recimo, i Caritas se požalio da bi mogao kupiti taj 5. kontejner kada bi bio oslobođen od PDV-a. Dakle ne vidimo zašto se, i sami ste rekli u kojim se slučajevima može osloboditi od PDV-a. Na taj način bi i humanitarne organizacije koje na to imaju pravo, kao i građani koji će koristiti robe i usluge kako bi obnovili svoje nekretnine, imati od nas dodatnu vrstu podrške, a oko toga oko nabave kontejnera i kakve kontejnere smo nabavljali, bit će onda, pogledajte izvješće da tamo krivo piše. Jer ne piše s jedne strane ili nije točno ili imamo obične kontejnere pa smo ih prikazali kao stambene ili nema smisla da stambeni kontejneri služe za trijaže na terenu. Ali, to je za drugu raspravu.
Sada će zastupnik Krešo Beljak uputiti pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Imao bih kratko pitanje u vezi akcijskog plana za smanjenje neporeznih i parafiskalnih davanja kojeg u načelu ja i moja stranka HSS podržavamo, s time da bi, kao prvo, smatram da bi se trebalo promijeniti ime akcijskog plana jer to nisu neporezna i parafiskalna davanja nego neporezni i parafiskalni nametnuti harač. Dakle ono što se mora, što je obavezno, to je harač, nisu to nikakva davanja. Davanje je kad ja nekome nešto dobrovoljno dam, ovo nije dobrovoljno nego obvezno. Dakle, iako to u načelu možemo podržati jer sadrži dosta dobrih mjera, mene zanima i molim vas da mi odgovorite, zbog čega u većini slučajeva, u velikoj većini slučajeva u akcijskom planu stoji privremeno ukidanje neki od čak 448 raznih nametnutih harača. Dakle, zašto privremeno, a zašto ne stalno? Zanima me razmišljate li o tome da korigirate ovaj plan i da primjerice, ukinete u potpunosti obavezno članstvo u HGK-u, Obrtničkoj komori i u nekim drugim stvarima koje su apsolutno nepotrebne, a i zbog osobnog iskustva iz razgovora sa brojim obrtnicima i brojnim poduzetnicima. Gotovo nitko ili baš nitko s kime sam razgovarao, a razgovarao sam sa stotinama, ne smatra da je to bilo što drugo, bilo što korisno osim način kako bi se stotine i tisuće ljudi koji rade u tim mjestima uhljebili i dobivali plaće. Dakle, vrlo jednostavno pitanje razmišljate li o tome da se ti nameti ili barem jedan dio apsolutno nepotrebnih nameta trajno ukine? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Beljak. Meni je drago da vi podržavate naše aktivnosti za rasterećenje naših građana, to ste kazali i ja mislim da je to i logično budući da smo u dosadašnja četiri vala smanjena poreza za građane i poduzetnike ukupno rasteretili građane i naše gospodarstvenike za devet milijardi kuna. To je acquis rada u našoj prvoj vladi, pri tom je dobro ponoviti za hrvatsku javnost da čak 1,8 milijuna naših sugrađana ne upada pod škare poreza na dohodak 1,8, a taj broj dok je bila vlada SDP-a bio 915.000 ljudi, dakle praktički duplo. Nije to loše podsjetit samo da se svi skupa … [[Upadica se ne razumije.]] nema veze, vi ste bili na izborima sada sa … [[Upadica se ne razumije.]] a zaboravili ste.
Samo malo, kolega Beljak molim vas imat ćete prilike odgovoriti dvije minute, nemojte dobacivati. Izvolite predsjedniče.
Meni je drago da se vi distancirate, nije to nikakav problem i to mogu podržati kao vašu tezu, to je sasvim ok. Smanjili smo PDV na nižu stopu od 13% od lijekova, brojnih živežnih namirnica, pripremanja jela, slastica izvan ugostiteljskih objekta, čitav niz poteza koji su smanjili stopu PDV-a. Podsjećam da 93% naših poduzetnika plaća najnižu stopu poreza na dobit i ona je išla u našem mandatu 20, 18, 12 sad smo na 10, nije loše to podsjetiti, to su sve zaboravlja. Nova porezna reforma ide sa smanjenjima poreza na dohodak sa 36 na 30, sa 24 na 20 i na taj način ostavljamo više sredstava našim građanima što za potrošnju što za općenito dobrobit hrvatskoga gospodarstva. Svi akcijski planovi koje je u prošlom mandatu vodio ministar Horvat, ne znam je li tu, mislim da smo rasteretili za milijardu i 115 milijuna kuna, dakle i tu smo napravili rasterećenje i nastavljamo dalje. Zašto su neke od ovih odluka privremenog karaktera? Zato što su one ove godine bile donošene i u kontekstu potpore hrvatskom gospodarstvu u vremenu pandemije što zbog otežanog poslovanja, različitih ograničenja htjeli smo izaći u susret onima koji plaćaju različita davanja da ih plaćaju što manje. I s te strane ću podsjetiti da smo u godini koja je iza nas, koja je jedinstvena, koja ja se nadam da se neće ponoviti, da smo podržali hrvatsko gospodarstvo privatni sektor sa više od osam milijardi kuna samo za plaće, dakle samo za plaće. Dakle, to su potezi bez presedana koje siguran sam da su mnogi s kojima ste se vi konzultirali podržali i s time smo uspjeli ono što nam je bilo najvažnije da premostimo ovu jako zahtjevnu i tešku situaciju gdje bi mnogi ostali bez posla da to nismo napravili i da omogućimo da pandemija covida-19 ne uzrokuje povećanje nezaposlenih ili propast mnogih poduzeća. Mi ćemo u tom smjeru nastaviti. Da li je pitanje o kojem vi govorite članarina za HGK i HOK kapitalno pitanje funkcioniranje hrvatskoga gospodarstva, o tome možemo raspravljati, možete pitati malo i njih koji se s time bave jer i oni moraju imati nekakve prihode da bi funkcionirali, a HGK i HOK imaju ja mislim više od 150 godina tradicije i nisu izmišljeni ni u vrijeme naše Vlade, niti one vaše ako ste nešto imali s njom, a možda i niste, ali moramo i o tome voditi računa [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]] a postoje takve institucije i u drugim zemljama.
Izvolite očitovanje.
Pa mene jednostavno zadivljuje način na koji vi imputirate određene stvari, prvo da sam ja u SDP-u, što nije istina, to je isto ko da ja vama kažem da ste nezavisni jer ste ušli u HDZ 2011. A da sam ja bio u Vladi? Ja nisam nikad bio dio Vlade, nikakve vlade. Dalje, tu vam je kolega Stier pa nek vam objasni ili pokaže kako mi to u Samoboru radimo sa vrlo, vrlo ograničenim, vrlo ograničenim ovlastima. Dakle mi smo ukinuli cijele namete, ukinuli, ne smanjili nego ukinuli. Dakle, ja ne osporavam da ste napravili dobar posao i nisam nikad rekao da to ništa ne valja, da je to tako i ne možete biti ne korektni i reć da samo kritiziram, ali ste mogli puno bolje, to je jedna stvar. A druga stvar, meni ne ide u glavu, država koja je pred bankrotom bila prije godinu dana, koja je bila u ogromnim financijskim problemima gdje nije bilo za plaće nastavnika, gdje nije bilo ništa da odjednom se stvori novac i da se sve to skupa pomogne. Ok, stvorio se, ali se bojim da će to ne naša djeca nego naši unuci jednog dana morati plaćati i tu bih stao. Hvala vam na odgovoru. Naravno očekivao sam takav odgovor od vas. Nije dobro niti kad vas pohvalim, nije dobro niti kad kudim, Krešo Beljak je uvijek crna ovca. Koristio bih priliku da zahvalim prije svega ministru Malenici što je bio vrlo korektan i profesionalno radio svoj posao, iako se nalazimo na suprotnim i uvijek ćemo se nalaziti na suprotnim političkim stranama i iskoristio bih priliku ako smijem ispričati se g. Bošnjakoviću kojeg sam prije nekog vremena povezao sa kriminalnom hobotnicom u Zagrebačkoj županiji i nakon prijateljskog razgovora s njim uspio me uvjeriti da on više nije dio te ekipe, da nije dio ekipe kojoj je jedan od čelnika osoba koja je postala direktor Vodovoda Zagrebačke županije sa nula dana staža u struci i bez završene VSS-a. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo na 14. pitanje, zastupnik Nikola Grmoja postavit će ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče vlade, niste danas nažalost odgovorili na pitanje mojih prethodnika iz oporbe, ljudi koji su vam postavljali pitanja, odgovarali ste na ona pitanja koja su unaprijed pripremljena iz redova vladajuće koalicije. Ja bih postavio pitanja koja su vezana uz ovrhe, dakle nakon ove katastrofe koja se dogodila na Banovini, ponovno ste posegnuli za nekakvim preporukama koje nikoga ne obvezuju. Dakle, ljudi se upućuju da pod ovim stresom u ovakvoj situaciji idu na sudove, idu kod javnih bilježnika i traže odgodu ovrhe. Pri tom je zapravo pitanje gdje su njihovi ovršni predmeti, nalaze li se oni, na kojem sudu se nalaze, kod kojeg javnog bilježnika. Neki dan sam gledao televiziju, kamera je uhvatila jednog čovjeka kojem je potres razrušio kuću, on sad trči i obilazi FINA-u da mu ne bi ovrhe pojele ove donacije koje dolaze, koje mu ljudi daju kao pomoć za obnovu i za snalaženje u ovoj situaciji. Postavljam pitanje, zašto vlada to nije riješila zakonom, zaustavila ovrhe da se ljudi deblokiraju sada kada im je novac potreban? U cijeloj ovoj krizi očito ste kasnili sa donošenjem odluka, a na ovo oko ovrha smo vas upozorili odmah po početku izbijanja epidemije i tada smo tražili da to uredite zakonom. Ja mislim da je žalosno poštovani premijeru da svaki prijedlog odbacujete, da svaku dobronamjernu kritiku prikazujete kao nekakvu demontažu države. Hoćete li ovo urediti zakonom?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Grmoja, meni se čini da ste vi cijelo jutro tu, jel tako? Cijelo jutro ste vi u sabornici. Je. Ajde mi molim vas pokažite koji je to predstavnik saborske većine meni postavljao unaprijed dogovorena pitanja, ko je taj na ovoj sjednici i na zadnjoj, u protekle 4.g. i u budućnosti? Ako ga pronađete otići ćemo s njim na kavu ja i vi. Nije to dobro da tako lakonski govorite nešto što jednostavno nije istina. Možda bi bilo efektno da je istina, ali nije. Ja sam odgovarao na ova pisma i ja bih rekao poruke čitatelja danas, na njih sam odgovarao, a nisam znao šta će me čitatelji pitati, tako da to nije bilo unaprijed dogovoreno, al to isto treba ponoviti i to isto treba znat. Što se tiče vašeg komentara kako smo mi reagirali na krizu, ja ovdje imam, a neću čitat, imam 12 strana temeljitog izvješća koje je pripremio potpredsjednik Medved koji je praktički stalno u Sisačko-moslavačkoj županiji i u Petrinji zajedno sa ogromnim timom ljudi koji se bavi ovom temom i nema dijela tog pazla koji ne funkcionira i ne radi za dobrobit naših sugrađana u Sisačko-moslavačkoj županiji. Čak ću spomenuti jer vidim da zastupnik Vidović s kojim sam si ugodno maloprije popričao kad se došao prijavit valjda za kasniju raspravu, nije ulovio da smo u radnu skupinu koju vode zajedno ministra Ćorić i ministrica Tramišak otvorili mogućnost da sudjeluju svi zastupnici iz 6. izborne jedinice, baš svi, neovisno jesu ovi manje ili više dobronamjerni kako biste vi rekli il koji možda imaju neku konstruktivnu kritiku. Dapače, želimo da svi daju doprinos za revitalizaciju ovoga područja. Dakle, mi smo zahvaljujući aktivnostima porezne uprave, zahvaljujući aktivnostima Ministarstva pravosuđa, zahvaljujući aktivnostima javnobilježničke komore odmah reagirali da se zastane sa bilo kakvim aktivnostima koje su vezane za ovrhe na ovom području, dakle i taj segment smo olakšali. Prema tome, optuživati nas da smo mi nešto možda bešćutni ili nemamo dovoljno empatije ili ne pratimo realnost situacije na terenu, ovdje jednostavno ne stoji. Ja predlažem da vi ako to niste do sada vidjeli, a vidim da se zaista u ovako jednom pleadveju dosad neviđenom zastupnik Beljak krenuo zahvaljivati ministru Malenici, valjda za odluke koje su zakonite, nije to za zahvalu, to su realnosti zastupniče Beljak. Treba pogledati što smo konkretno napravili i što se na terenu događa. Da li ste vi naišli na neki, jedan primjer eventualno gdje neko ima problem kako da to procesno riješi to je nešto drugo. Ali i Ministarstvo financija i Ministarstvo pravosuđa i javnobilježnička komora i FINA su učinili sve da ne dolazi do ovrha u ovom periodu kao što smo otpisali troškove režija, kao što smo dali jednokratne pomoći, kao što činimo sve kroz naknade iz Ministarstva rada i mirovinskog sustava. Dakle, nema elementa koji nije u funkciji i koji će ići za tim da pomognemo ljudima na terenu, sve je precizno, sve je istinito, sve je provjerljivo i sve je točno za razliku od vaših uvodnih komentara.
Samo sekundu kolega Grmoja, kolega Beljak se javio za povredu Poslovnika, izvolite.
Hvala lijepa, bit ću kratak. Dakle, čl. 238. Poslovnika, g. premijer je ipak nešto krivo rekao. Dakle, ja jesam zahvalio g. Malenici jel je poštivao zakon, a to od jednog HDZ-ovca, to je doista čudo. Evo meni je to čudo i ja to jednostavno nisam mogao vjerovat, eto zato je išla zahvala jer nemoguće, jednostavno nisam vjerovao da će neki HDZ-ovac poštivat zakon. Hvala.
Kolega Beljak, kolega Beljak…
Vi 100% nama dolazite, meni je tek sad jasno, dva puta vas je pohvalio.
…samo malo molim vas, molim vas predsjedniče vlade molim vas. Kolega Beljak, moram vam dati opomenu, ovo nije bila povreda Poslovnika, bili ste šarmantni, ali ste izišli izvan okvira onoga što predviđa Poslovnik. Izvolite, kolega Grmoja.
Hvala. Poštovani predsjednice Vlade, evo da bude efektnije, zar nije vaša predstojnica ureda Tena Mišetić slala zastupnicima što će pitati premijera? Istina, nije vam danas nitko postavljao pitanja, ali je postavljao vašim ministrima koji si odgovarali na unaprijed pripremljena pitanja. Niti jedno pitanje koje je bilo konkretno, sadržajno, na njega niste odgovorili. Niti kolegici Selak Raspudić niti kolegici Vidović Krišto a ni ostalim zastupnicima ovdje. Dakle kao ni na moje pitanje hoćete li ovrhe urediti zakonom. Ono što ću ja napraviti kad već spominjete VI. izbornu jedinicu, niste odgovorili ni što će biti s građanima Siska. Osobno ću inicirati sastanak svih zastupnika izabranih u VI. izbornoj jedinici kako bismo vas prisilili da riješite pitanje građana Siska jer očito nemate tu namjeru. Evo sad se g. Celjak bori za Sisak, upravo je on glasao protiv spoja Siska na autocestu i protiv novog mosta na Kupi. Dakle, to je ta vaša briga za građane Siska. Dakle, niste im odgovorili na pitanje, pitala vas je kolegica Posavec Krivec, ponovno ste izbjegli odgovor, dakle što će biti s ljudima koji su nastradali u ovom potresu, koji nisu socijalni slučajevi ali su pretrpjeli znatnu štetu. Inicirat ću sastanak, tražimo rješenje a vi nastavite izbjegavati odgovore i bavite se time tko je što čitao a tko nije čitao, niste baš dobro prošli u ovom obračunu sa kolegicama. Hvala.
Idemo dalje, sada će zastupnik Marijan Pavliček uputiti pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani premijeru, evo peta je godina kako ste na čelu hrvatske Vlade. U zadnjih nepunih 5 g. u više navrata ste govorili da provodite europski suverenizam, moderni suverenizam međutim stvari na terenu nas često demantiraju u različitim sferama društva. Pa tako i danas imate na području istočne Slavonije, Baranje, na području Banovine, Like, Dalmatinske zagore, na svim nekad okupiranim područjima brojne spomenike poginulim četnicima, neprijateljskim vojnicima na čijim nadgrobnim pločama se veliča velikosrpska agresija, negira postojanje hrvatske države. Je li to suverena država koja to dozvoljava, je li pravna država koja to dozvoljava? Zamislite kako se osjeća jedna majka poginulog hrvatskog branitelja kada ode na groblje se pokloniti svome sinu, pomoliti se za njegovu dušu, svega nekoliko desetaka metara dalje, od spomenika njenog sina postoji spomenika neprijateljskom vojniku. Zašto do sada niste riješili i uklonili ove spomenike i kada mislite iste ukloniti? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Pavliček, imate vi još jako puno naučiti o tome što je to moderni suverenizam, što su nacionalni interesi, što je jačanje položaja Hrvatske u 2020., 2021., što je potpora ova Vlade gradu Vukovaru gdje ste vi još neko vrijeme zamjenik gradonačelnika i kad biste to sve stavili na kup, onda biste vi mogli nama tumačiti nešto o tome što HDZ misli o suverenizmu, što HDZ misli o Domovinskom ratu, što je HDZ učinio za hrvatske branitelje i kako i danas sa jedinstvenim zakonom koji je donesen, dobro ste rekli, 5 g. smo tu, bit ćemo još 3,5 g., čini za hrvatske branitelje. Dakle, tu temu da si vi ovako kao jedna ekipa koja je nastala kao derivat različitih drugih političkih manjih stranaka danas 2021. dajete za pravo da možete docirati HDZ-u o tim temama, to sam puno rekao je apsolutno passe, ne stoji, promašili ste nekoliko desetljeća što se tiče generalne aktivnosti kojom se vi bavite. I ne znam da li ste još u okviru ovoga kluba koji se polako topi i raspada sukladno ovim zadnjim odlascima nekih ljudi koji optužuju HDZ valjda da smo mi nešto pridonijeli raspadu Domovinskog pokreta, hvala vam lijepa, samo vi stojite gdje jeste i široki vam put, što se tiče pozicije HDZ-a. Što se tiče ovih tema o kojima vi govorite, to su teme koje trebate uputiti a možete i pismeno, ministru graditeljstva, oni su ti koji se bave tom temom, pa neka vam onda temeljito odgovore a mi ćemo kao i dosad raditi još intenzivnije i za Vukovar i za Vukovarsko-srijemsku županiju i za hrvatske branitelje, borit ćemo se za hrvatske nacionalne interese, donijet ćemo u Hrvatsku 24,2 milijarde eura kao poluge ekonomskoga razvoja i gospodarskog oporavka za iduće desetljeće, dakle četvrto desetljeće hrvatske demokracije, radit ćemo na suživotu u Hrvatskoj, poštivanju manjinskih prava, uključivanju manjina u život zato što smatramo da je to dobro i korisno za hrvatsku državu. Ja vjerujem da i vi to želite. Pretpostavljam da niste protiv toga i mislim da je to ono što je bitno a pritom ćemo voditi računa o istini, vodit ćemo računa i o procesuiranju ratnih zločina bez obzira koliko god ta tema danas se činila daleka od vremena počinjenja, dakle oni ne zastarijevaju i s te strane je napravljeno više u mandatu naše Vlade ne da je to radila izvršna vlast ali radilo je Državno odvjetništvo, specijalizirano, specijalizirani ljudi u MUP-u koji su se bavili tim temama i koji će se baviti tako da nijedno od tih pitanja koje vi nastojite sebi uzeti kao nekakve teme koje su možda više vaše nego od nekog drugog, jednostavno neće takve ostati jer o njima brine i skrbi hrvatska država i oni koji su dobili većinsko povjerenje na izborima i tako će biti i dalje. Ja vjerujem da će tako biti i na lokalnim izborima i to u Vukovaru s obzirom na sve ono što smo do sada učinili za Vukovar kojeg držimo jednako važnim kao svaki grad al mu se uvijek odnosimo sa posebnim poštovanjem i tako ćemo ga tretirati i u budućnosti. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa, 4 minute …
Samo, samo sekundu oprostite nisam vidio povreda Poslovnika, kolega Dretar, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, kolegice i kolege, povrijeđen je Poslovnik točka 238., članak ispričavam se, gospodin premijer republike, Vlade RH u komunikaciji sa kolegom zastupnikom Pavličekom naveo je i spomenuo Domovinski pokret te je rekao da dolazi do rastakanja odnosno raspada što dakle ne odgovara istini. Radi se dakle o iznošenju netočnih činjenica, Domovinski pokret se ne raspada nego se riješio određenog balasta i još jači ide naprijed. Dakle, molim skrenuo bih pažnju i zamolimo [[Upadica: Hvala.]] da se ne iznose netočne informacije. Hvala lijepa.
Kolega Dretar, ovo nije bila povreda Poslovnika to znadete, imate vi prilike i kroz svoje zastupničko pitanje i na druge načine to komentirati, dakle molim vas da to ne činite. Izvolite kolega Pavliček.
Zahvaljujem poštovani premijeru. 4 minute je razgovora, ali odgovora nema na postavljeno pitanje, koliko suvereno vodite vidimo po tome da ste riješili pitanje granica u 21. stoljeću, 30 godina od hrvatske neovisnosti, vidimo da ste riješili pitanje ratne štete, vidimo da ste riješili ovo pitanje nadgrobnih spomenika, navedite mi jednu europsku državu koja na svom teritoriju dozvoljava spomen ploče neprijateljskim vojnicima, nema je na kugli zemaljskoj a kamoli u EU. Što se tiče suživota, mi živimo suživot gospodine premijeru u gradu Vukovaru i mi najbolje znamo što je suživot puno bolje nego oni koji žive 300 km od grada Vukovara. A što se tiče lokalnih izbora i vašeg uspjeha nada posljednja umire.
Idemo na 16-to pitanje, zastupnica Mirela Ahmetović postavit će ga ministru gospodarstva i održivog razvoja Tomislavu Ćoriću. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre Ćorić, rebalansom proračuna za 2020. godinu osigurane su potpore za plaće zaposlenicima do kraja 2020. godine. Zbog strahovito spore procedure te potpore kasne barem mjesec i pol dana ako govorimo o studenom 2020. godine. Posljedično poduzeća čija poslovanja su zabranjena ili su im prihodi drastično smanjeni zbog pandemije korona virusa nalaze se u vrlo teškoj situaciji i nisu svojim radnicima mogli isplatiti plaće. Oni time čine kazneno djelo i njihovo stanje postaje neizdrživo i još je neizdrživije stanje hrvatskih radnika i njihovih obitelji kojima je ugrožena egzistencija. Za primjer radnici trogirskog brodogradilišta nisu već 6 mjeseci primili plaću, 3 mjeseca nisu primili niti državni minimalac. Neovisno o ovom primjeru procjenjuje se da je ugroženo oko 7.000 poduzeća u kojima radi 50.000 radnika. U prosincu 2020. imamo povećanje nezaposlenosti od čak 21% u odnosu na prosinac 2019. godine. S obzirom da je proračun za ovu godinu temeljen na procjeni rasta BDP-a od 5%, a upravo ovih 7.000 poduzeća doprinosi našem BDP-u sa oko 9% ostvare li se vrlo realna očekivanja da će se ova poduzeća ugasiti uz niz drugih okolnosti koje nam ne idu na ruku možemo očekivati da ćemo prvim rebalansom povećati socijalna davanja našim građanima. Postavljam vam pitanje ministre Ćoriću, što ste konkretno učinili u okviru djelokruga svog ministarstva kako biste pomogli gospodarstvu i ublažili negativne posljedice pandemije korona virusa na poslovanje malih i srednjih tvrtki [[Upadica: Hvala vam.]] poduzetnika i obrtnika? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Ahmetović zahvaljujem se na vašem pitanju. Dakle, odgovorit ću prije svega na nekoliko njegovih segmenata. Povećanje nezaposlenosti krajem 2020. godine na koje se referirate logična je posljedica činjenice da je RH kao i cjelokupna EU zapravo cijeli svijet izuzev tek nekoliko zemalja od 3 mjeseca prošle godine funkcionira u potpuno nenormalnim okolnostima i u tom kontekstu naglasio bih činjenicu da suprotno nagađanjima tzv. stručnjaka koji su procjenjivali da ćemo kraj 2020. godine dočekati sa preko 400.000 nezaposlenih RH odnosno broj nezaposlenih u Hrvatskoj je negdje oko 160.000. Ukoliko to usporedite sa prosječnim pokazateljima za 2019. godinu, jasno je da je ovo zaključavanje gospodarstva koje smo doživjeli kao i većina drugih zemalja uzelo najmanju moguću žrtvu. Što se tiče konkretne pomoći našim poslodavcima ja ću samo uputiti na činjenicu da su i Hrvatska banka za obnovu i razvoj i HAMAG BICRO kao institucije koje su pod kontrolom RH u proteklim mjesecima odnosno u proteklih godinu dana u više navrata išle sa razno raznim kreditnim aranžmanima odnosno moratorijima. Podsjetit ću na ovaj posljednji HAMAG BICRA Covid-19 zajam u iznosu do 50.000 EUR-a koji je krenuo 9. prosinca 2020. godine s negdje oko 2.600 prijava od čeka je oko 40% u ovom trenutku obrađeno i vjerujemo da ćemo u roku od 2 mjeseca kako samo i naveli kretanjem ovog aranžmana obraditi sve prijave. Dakle, koje omogućava upravo mikro, malim i srednjim poduzetnicima koje ste naveli u svom pitanju, povećanju likvidnosti odnosno likvidnost za pripremu normalnog poslovanja u narednom razdoblju. Upravo jučer na Vladi RH ovaj Covid-19 zajam odnosno program smo proširili za poduzeća odnosno mikro, male i srednje poduzetnike iz prve skupine, dakle za 5 naših najnerazvijenijih županija i zapravo smo fleksibilizirali uvjete pa je onda za ulazak u ovaj program moguće da njihov pad aktivnosti nije 60 nego 20% u 2020. g. u odnosu na 2019. godinu. Ove godine planiramo isto tako i jedan veliki program koji bi trebao prije svega omogućiti povećanje proizvodnih kapaciteta odnosno digitalizaciju procesa, dakle dizanje tehnološke razine proizvodnje u vrijednosti od milijardu i pol kuna. On bi trebao biti pušten do kraja prvog kvartala. Da ne nabrajam daljnje aktivnosti koje su poduzete u proteklom razdoblju, a sve s ciljem od smanjenja neporeznih davanja, primjerice do kojeg došlo prošle godine a sve s ciljem olakšavanja ove situacije u našim poduzećima, dakle takvih aktivnosti na razini Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja i prije svega na razini Ministarstva rada je popriličan broj. Što se tiče činjenice da subvencije, plaće kasne kako ste rekli na početku svog pitanja, negdje mjesec, mjesec i pol dana, moram priznati da iz HZZZ-a nemam takvu informaciju, naprotiv, koliko znam, najveći broj naših poduzetnika vrlo pozitivno gleda na ovu mjeru s kojom smo išli od 4000 kn odnosno sufinanciranja plaća za naše radnike u različitim sektorima. Što se tiče konkretno Brodotrogira, dakle to je čini mi se, peto u nizu pitanja koje ste postavili u okviru ovog jednog velikog, dakle sam Brodotrogir kao privatna kompanija funkcionira na razini 4 ili 5 entiteta, koliko imam informaciju, u 4 od tih 5 stvari su u potpunosti u redu, u jednom od njih dolazi do zaostatka odnosno do kašnjenja u isplati plaća i menadžeri Brodotrogira [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] komuniciraju da će ta rješenja naći u najkraćem mogućem roku. Hvala vam lijepa.
Izvolite, očitovanje.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, kako sam i pretpostavila, niste odgovorili konkretno na pitanje, čak ste konstatirali da najveći je broj poduzetnika pozitivno gleda na sve vaše aktivnosti, ja ne vidim aktivnost kao što ne vide ni članove udruge Glas poduzetnika odnosno 15 000 ljudi koji su se samoorganizirali i tražili i ponudili rješenja a koje ste vi nazvali ... [[Govornik se ne razumije.]] Ja vas podsjećam, oni i njihovi radnici osiguravaju i vašu plaću. Osim toga, na sastancima s tim ljudima koji predstavljaju 15 000 poduzetnika, vi ste se igrali mobitelom i na taj način pokazali duboko nepoštivanje prema njima. U posljednje vrijeme zaposlili ste dvoje ljudi, naravno HDZ-ova. Nitko do danas ne zna ni što oni rade ni u koju svrhu su zaposleni. Ali njihove plaće mogle su osigurati čak 4 potpore, barem 4 potpore za hrvatske radnike. Jednom ste rekli, ne tako davno, da neće baš svi poduzetnici propasti u ovoj krizi. I time ste se upisali u povijest kao jedan od najbešćutnijih ministara u hrvatskoj Vladi. Svaki poduzetnik i svaki radnik je bitan. Ministre, kad ste budete odnosili prema hrvatskim radnicima i hrvatskim poduzetnicima kao što se odnosite prema svojim stranačkim kolegama, ova država i njeno gospodarstvo će prodisati ali to nije moguće dok vi ne odete. Jer vaša bešćutnost nadilazi čak i vašu nekompetenciju. Hvala lijepa.
Idemo dalje. Zastupnica Sabina Glasovac postavit će pitanje ministru znanosti i obrazovanja Radovanu Fuchsu, izvolite.
Hvala vam lijepo. Poštovani ministre, ponosno se cijeli Hrvatska ali i obrazovni sustav nalazi u jednoj kaotičnoj i poprilično neobičnoj situaciji. Klupe, bilježnice, ploče, tableti, ostali su pod ruševinama u ovom slučaju Sisačko-moslavačke županije, zagrebačke potresom već načete i poprilično krhke škole, postale su još ugroženije, putevi djece od kuće do zagrebačkih škola postali su za njih opasni, roditelji, nastavnici pa i djeca bore se s teškim stresovima, ne mogu spavati i tu je ključno zapravo spasiti jednu generaciju. Kao i prošle godine, samo u ovom slučaju još i teže, tu je ključno pitanje vaše odgovornosti i vašega činjenja. Donijeli ste odluku da će se od jučer u hrvatske škole krenuti svi učenici nižih razreda osnovnih škola i maturanti a ostali će pratiti nastavu po C modelu odnosno online. I moram reći da protiv te odluke nemam ništa protiv zbog toga jer je to u ovom slučaju optimalno pa možda čak i jedino moguće. Na to pitanje ste koliko-toliko u ovom trenutku dali odgovor. Međutim ostalo je neodgovoreno pitanje što će biti s maturantima. Vi kao i vaša prethodnica, govorite o modelu A, B i C međutim to maturantima nije u ovom trenutku dovoljno i moje drugo pitanje, zašto inzistirate na tome da se ovi produženi zimski praznici za tjedan dana, nadoknađuju na način da ćete vjerojatno ili ukidati proljetne praznike ili ćete produžiti nastavnu godinu na ljeto? Ne bi li bio trenutak da se aktivira članak zakona koji kaže da u slučaju katastrofa, možemo skratiti nastavnu godinu bez ikakvih nadoknada? Molim vas odgovor na ta pitanja, što će biti s maturantima i zašto inzistirate na nadoknadama?
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa, uvažena zastupnice, cijenjeni zastupnice i zastupnici. Da, ova školska godina je zaista opterećena ne samo sa pandemijom i svim problemima vezanim uz nju koji naravno pogađaju sve naše stanovnike ali jednako tako i stanovništvo ostalih zemalja iz svijeta, nego smo nažalost morali preživjeti i ova dva potresa u Zagrebu i u Sisačko-moslavačkoj što je dodatno kompliciralo čitavu situaciju samim tim kad znamo da ogroman broj učenika upravo u Zagrebu polazi u školu, a onda još dodamo i Sisačko-moslavačku županiju pa smo skoro na polovici učenika u Hrvatskoj. Ovaj model kojeg smo primijenili od samog početka, A, B i C model kojeg smo i jednako tako implementirali da interaktivno se može primjenjivati jedan i drugi mode, ovisno o situaciji na lokalnoj razini, pokazao se uspješnim modelom i uspjeli smo prvo polugodište izvesti sa ja bih rekao, ipak najmanjim mogućim odstupanjima djece iz škole, dakle samo u nekim slučajevima je bio primijenjen C model i online nastava. Sada smo zbog situacije koju smo imali krajem godine, epidemiološka situacija u Hrvatskoj i naravno potresi smo išli na varijantu da tjedan dana prije završetka polugodišta pređemo na on line nastavu i produžim praznike odnosno predložimo praznike ne produžimo, nego presložimo praznike tako da su škole bile u principu prazne nekih 38 dana ako uključimo i vikende. Situacija se u međuvremenu bitno popravila osim naravno situacija u Sisačko-moslavačkoj i upravo zbog potpore ovakvoj epidemiološkoj situaciji donesena je odluka u konzultaciji sa županijama, županije su nam dojavile jednako tako da prihvaćaju sugestiju da se u školu vrate prvašići, dakle od 1. do 4. razreda koji i onako funkcioniraju kao zatvorene cjeline i epidemiološki se mogu puno bolje braniti takvi pristupi i oni sami po sebi teže prate nastavu i roditelji naravno moraju onda sa njima ukoliko nisu u razredu boraviti kod kuće. Maturanti su se po našoj konzultaciji i sugestijama vratili u škole osim u dvije županije, jedna je Primorsko-goranska i Istarska. Primorsko-goranska je generalno imala jednu lošiju epidemiološku situaciju sa najvećim brojem pozitivnih učenika, ali upravo zbog održavanja državne mature i ispita državne mature sugerirali smo da se maturanti vrate po modelu A u škole i to je sada u ovom trenutku na snazi. Razmišljamo naravno i o tome i cijelo vrijeme smo u kontaktu sa Nacionalnim centrom za vanjsko vrednovanje koje provodi maturu i ovaj tjedan će biti još jedan takav sastanak da vidimo koji je najbolji mogući model, a osim toga maturantima poglavito u Sisačko-moslavačkoj županiji osigurat će se dodatne potpore u svladavanju gradiva jer tamo kao što sam rekao situacija je izrazito nepovoljna i naravno sa svim ovim još dodatnim i psihičkim i psihološkim i sociološkim elementima. Što se tiče produljenja nastave, vidjet ćemo da li će trebati produljiti nastavu ili odustati od nastave. Naravno ta opcija koju ste spomenuli postoji, međutim u ovom trenutku mislimo da bi bilo bolje nadoknaditi nastavu i ukoliko to ne bude predugačko izbivanje mislim da se ona može nadoknaditi bilo preko vikenda ili eventualno produljenjem za jedan kraći period nakon što škola u ljeti prestane, to neće značiti jako puno u smislu učenika u nastavnika.
Izvolite očitovanje.
Poštovani ministre. Puno razmišljate, ali ja vas samo upozoravam da nemate baš puno vremena za razmišljanje i donošenje odluke. Zašto? Zato što svako razmišljanje i odugovlačenje donošenja odluke, vidjeli smo na primjeru vaše prethodnice dovodi do neizvjesnosti. A u ovom trenutku ako išta treba učenicima i hrvatskoj djeci onda je to nekakva sigurnost u ovim nesigurnim vremenima. Stoga nemojte biti kao veliki zagrebački guru g. Lovrić koji ova tri dana kao da se pretplatio na stolicu na HTV-u pa gostuje u središnjem Dnevniku, pa u Studiju 4 pa u Otvorenom i priča priče za laku noć umjesto da je riješio probleme u Zagrebu pa sad nakon što su roditelji pritisnuli g. Lovrića osmislio kako će raditi prolazne koridore tzv. tunele koji će u biti biti drvene skele, a statičarima nije dozvolio nakon ovih novih potresa koji su se itekako osjetili u Zagrebu i Zagrebačkoj županiji da ponovno pregledaju škole i utvrde jesu li i zagrebačke škole sigurne. Nemojte da vam vaš koalicijski partner bude uzor, to si nemojte dozvoli. A drugo, što se tiče maturanata i da idealni uvjeti budu i da sutra korone nestane i da ona prestane što se neće dogoditi, vidimo po ostalim europskim zemljama, bojim se da Hrvatska tu neće biti iznimka, nemojte zaboraviti da su ovogodišnji maturanti izgubili i prošlu godinu i ovu godinu, to treba uzeti u obzir. Ti mladi ljudi i da nema ovih uvjeta njima je jako teško, to je prelazak iz jednog životno razdoblja u drugo životno razdoblje i ono što je vaš zadatak da učite na greškama iz prošlosti i da omogućite sve da svim učenicima, a posebno maturantima zapravo osigurate sigurnost. Vladi je trebalo šest dana da proglasi izvanredno stanje, nemojte da vama treba tri mjeseca da im kažete kada će polagati maturu, što će polagati i ne inzistirajte na normalnim uvjetima u nenormalnim okolnostima, to vas molim. I nemojte da ovo pitanje moram potezati ovdje u Saboru svaki mjesec.
Hvala vam. Idemo na 18. pitanje zastupnik Zlatko Hasanbegović, postavit će ga ministri kulture i medija Nini Obuljen Koržinek. Izvolite.
Poštovana. Višegodišnja agonija HNK u Zagrebu koju glavnu ulogu ima vaša miljenica Dubravka Vrgoč kulminirala je ne provođenjem epidemioloških mjera kojima je u tom trenutku bilo podvrgnuto cijelo hrvatsko društvo. Prema tvrdnjama sindikalnih predstavnika intendantica Vrgoč zaokupljena megalomanskim održavanjem privida normalnosti i svoje slike u zrcalu i tzv. ženskim revijama prekršila je važeće propise te izbjegla zaštiti svoje djelatnike. Kao što vam je poznato, sindikat je podnio i kaznenu prijavu protiv intendantice koja je nadopunjena nakon smrti člana zbora Ante Topića. Sindikalni povjerenici zatražili su smjenu intendantice Vrgoč i zbog citiram „suptilnog zastrašivanja zaposlenika“ što je inače najomiljenija njezina upravljačka metoda. U zahtjevu dalje stoji da intendantica Vrgoč citiram „u potpunosti izgubila profesionalno povjerenje većine zaposlenika kazališta, njegov repertoar, mnogobrojna publika i svi umjetnici i zaposlenici danas su taoci spašavanja karijere jedne osobe što je na sramotu cijele RH“. Konačno car je, točnije carica gol tj. razgolićena. Moje pitanje glasi, kada ćete sukladno zakonskim odredbama i statutu HNK čl. 25. do 28. hrvatskoj Vladi uputiti zahtjev za razrješenje Dubravke Vrgoč s dužnosti intendantice HNK u Zagrebu? Hvala.
Izvolite odgovor ministrice.
Poštovani g. zastupniče na ovo izravno pitanje za ovu intendanticu ili nekog drugog intendanta, to ću napravit kad se za to steknu uvjeti i kad za to budem imala razlog. Mene čudi da vi citirate ovdje u vašem pitanju upravo one medije i one osobe koje su i vas najviše napadale. I ne razumijem otkud tolika netrpeljivost i otkud potreba za ovakvim plasiranjem informacija koje očito niste provjerili i niste se o njima informirali. Optužbe u situaciji globalne pandemije bilo kome da namjerno krši zakon i širi bolest vrlo su ozbiljne. Ja sam na to upozoravala zadnja dva mjeseca. I mislim da se svi moramo jako suzdržati u trenutku kad veliki broj građana nije znao gdje se zarazio kad su bili otvoreni kafići i restorani, javni prijevoz itd., da upiremo prstom u neku osobu i proglašavamo ju odgovornom. Ja sam prikupila u zadnja dva mjeseca apsolutno sve podatke koji su mi bili dostupni, međutim budući da je podignuta kaznena prijava naravno da ću prepustiti državnom odvjetništvu da procijeni je li bilo kršenja zakona ili ne. Međutim, razgovarala sam i s upravom i sa predstavnicima sindikata i sa predstavnicima umjetnika koji imaju potpuno drugo mišljenje. Imat ćemo u četvrtak i sjednicu Odbora za kulturu, uputili smo sve te podatke koje smo prikupili i Odboru za kulturu ovog visokog doma sa zamolbom da se pristupi s pažnjom jer je tu veliki broj osobnih podataka. Nikakvog dokaza nema da su se kršile mjere, upravo suprotno, tri inspekcije koje su dosad bile u HNK to su utvrdile, a jučer sam u razgovoru sa predstavnicima radničkog vijeća ih upozorila i na situaciju da je jedan broj umjetnika mimo odluke uprave i uz izričitu zabranu da nastupaju izvan kazališta, nastupao izvan kazališta, pa to je slučaj i sa nekima koji su nažalost kasnije bili testirani pozitivno, što se sve može provjeriti iz dokumentacije koju smo dostavili. Što se tiče ovih drugih teza, ja sam bila državna tajnica kad je vaša kolegica i suradnica gđa. Lederer bila intendantica, doživljavala slične napade i nju sam tad branila vjerujući da o rezultatima kazališta govore publika, uspjesi, rezultati. Dakle, rezultat HNK u prošloj godini je više od 6 milijuna prihoda, iznad dakle onoga što su prenijeli u Novu Godinu, to je preko 400 izvedbi, to je više od 90% popunjenosti kazališta, to su brojne koprodukcije, brojna međunarodna gostovanja, više od 14, mislim 14 ili 15 nagrada. Dakle, sve dok publika dolazi u kazalište, sve dok publika hrli u to kazalište i traži kartu više, dok su umjetnici koji tamo rade zadovoljni s repertoarom, dok postižu rezultate, po mom dubokom uvjerenju neće se steći uvjeti da preispitujem je li netko uspješno ili neuspješno radio. Ako se to pokaže da više nije tako onda će se uzeti u obzir i citirani zakoni, međutim to nikad neću raditi na temelju paušalnih procjena, a pogotovo u ovakvim okolnostima globalne pandemije [[Upadica: Hvala vam]] Evo.
Izvolite očitovanje.
… [[Govornik naknadno uključen]] selu tzv. uspjeha nema potrebe ovdje docirati s ministarskog položaja, koga zanima taj privid svakodnevno će čitati različite petparačke medije u kojima mreža interesno osobno povezanih s gđom. Vrgoč svakodnevno izvješćuje o njezinu djelovanju. Dakle, državno odvjetništvo je javno reklo da su pokrenuti redarstveni izvidi koji trebaju utvrditi činjenice. Dakle, vi ministrice, kao i vaša miljenica gđa. Vrgoč uporno pobijate činjenice označujući ponižene i sustavno zlostavljane djelatnike HNK kao šačicu uvijek istih nezadovoljnika, lažova, širitelja poluinformacija, dakle i koje javno i u kuloarima bez ijednog dokaza povezujete s mojim djelovanjem. Vidite, ovdje sada umjesto šačice uvijek istih ovaj zahtjev za smjenu poduprlo je više od 2/3 zaposlenika HNK. Dakle, što se tiče sjednice odbora u četvrtak u materijalima ne mi nismo službeno dobili nikakvo vaše očitovanje, dakle dobili smo dvije nečitke fotokopije gđe. Vrgoč, a u vašem očitovanju koje smo pojedinačno dobili stoji da još čekate očitovanje predsjednika kazališnog vijeća g. Ljuštine, pa ga zamolite da do četvrtka ako se vratio iz samoizolacije [[Upadica: Hvala vam]] u svom rodnom selu kako je rekao, dostavi hitno očitovanje. Vidimo se u četvrtak na raspravi.
Kolega Hasanbegović, hvala vam lijepo, vrijeme je isteklo. Ja vas molim da poštujete kao i svi ostali zastupnici vrijeme. Idemo sada dalje, sada je na redu kolega Dario Hrebak koji će postaviti pitanje ministrici regionalnog razvoja i fondova EU Nataši Tramišak, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovana i uvažena ministrice Tramišak, obzirom na proces koji se približava svom kraju nove podjele Hrvatske na NUTS 2 regije, dakle konkretno na 4 nove NUTS 2 regije, mene osobno zanima kako će se to, ta nova podjela odnositi na novo financijsko razdoblje crpljena sredstava iz EU fondova, što će konkretno od te nove podjele i kako će se one referirati na hrvatske poduzetnike? Naravno, ono što mene najviše zanima što će od te nove podjele konkretno, imati poduzetnici s područja Bjelovarsko-bilogorske županije i grada Bjelovara? Hvala vam.
Odgovor poštovane ministrice Nataše Tramišak.
Poštovani zastupnici, poštovani zastupniče Hrebak. Kao što ste istakli u svom pitanju, nacionalna klasifikacija statističkih regija preduvjet je za korištenje intenziteta potpora za poduzetnike. Konkretno, karte regionalnih potpora. Ono što je bitno za spomenuti da je od 1. siječnja 2021., dakle od ovog mjeseca, stupila na snagu nova podjela na 4 NUTS 2 regije u RH. Ispravljeno je time nepravilna NUTS 2 regije gdje je i Bjelovarsko-bilogorska županija, sjever Hrvatske, kao i 5 slavonskih županija su pripadale kontinentalnoj Hrvatskoj, odnosno zajedno sa gradom Zagrebom činile jednu regiju i time je prividno bio podignut postotak razvijenosti. Kako je sada prema nacionalnoj klasifikaciji ispravljena ta nepravilna podjela, ovime je i Bjelovarsko-bilogorska županija zajedno sa 5 slavonskih županija, Karlovačkom županijom i Sisačko-moslavačkom županija pripala regiji panonske hrvatske čime se odražava realno stanje razvijenosti tih županija i one su na 40,86% razvijenosti RH. Samim time, prema novoj karti regionalnih potpora, imat će poduzetnici pravo na značajno veće intenzitete potpora. Tu govorimo o dodatnih 25% čime se u novom višegodišnjem financijskom okviru te potpore, za konkretno, ulaganja u razvoj, pokretanja proizvodnje ili dodatno kvalitetnije opremanje njihovih djelatnosti podiže na 70%, a maksimalni intenzitet sada je bio u prethodnom razdoblju 55%. Značajno i za sam sjever Hrvatske, kada govorimo o karti potpora, i oni će imati 10% veće potpore u odnosu na ono što su imali do sada. Važno je, evo, za spomenuti, znači da će sam grad Bjelovar, Bjelovarsko-bilogorska županija ovom podjelom za svoje poduzetnike imati značajnije i veće potpore, a time i potaknuti na veću gospodarsku i poduzetničku aktivnost. Hvala.
Poštovani zastupnik Dario Hrebak.
Hvala lijepa na odgovoru. Osobno se isto zalažem za ravnomjeran razvoj Hrvatske i drago mi je da se došlo do ovakve podjele gdje će doista se i drugim gradovima koji su u ovom trenutku ovisili o gradu Zagrebu jer nam je grad Zagreb svima na neki način spuštao ljestvicu i mogućnosti, mislim da će ovo biti jako dobro za sve poduzetnike i s područja Bjelovarsko-bilogorske i grada Bjelovara, ali i svih drugih županija koje su ovom starom podjelom bile zakinute. Ja se nadam da ćemo, evo ovom prilikom imati mogućnost barem što se tiče poduzetnika, dakle da poduzetnici mogu puno lakše razvijati svoja poslovanja, ne samo u Zagrebu i okolici nego i drugim regijama i da na taj način ne budu zakinuti kao što su bili do sada. Tako da vam hvala na ovoj informaciji.
Sljedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Andreja Mariću ministru zdravstva prof. Viliju Berošu. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre Beroš. U ožujku 2020. g. mobilizirali ste sve djelatnike u zdravstvu. Preko 10 mjeseci svi zaposlenici u sustavu rade u nenormalnim uvjetima, daju sve od sebe kako bi pružili najbolju moguću skrb bolesnicima, ugrožavaju svoje zdravlje i zdravlje svojih obitelji. Od iscrpljenosti padaju s nogu, mnogi su se zarazili na poslu, ne samo u tzv. Covid odjelima. Stoga je uvredljiva odluka Vlade od 7.12.2020. prema kojoj se isplaćuje posebna nagrada za rad s oboljelima od bolesti Covid-19 u iznosu od 10% od osnovne plaće djelatnicima u ustrojstvenim jedinicama djelatnostima koje pružaju skrb oboljelima od bolesti Covid-19. Ja vas pitam što je s ostalim zaposlenicima? Tko može i tko se usuđuje tvrditi da i drugi zdravstveni djelatnici izvan tzv. Covid ustrojstvenih jedinica ne skrbe u svojim smjenama i dežurstvima i za pozitivne i za Covid negativne pacijente. Što je s liječnicima obiteljske medicine, na hitnom prijemu, u hitnim službama? Oni nisu na prvoj crti obrane? Kada mislite ispraviti tu sramotnu odluku i dati dodatak za sve zaposlenike u zdravstvu? Zar na ovakav način svi zajedno mislite zadržati zdravstvene djelatnike u Hrvatskoj, osobito na potresom pogođenim područjima, gdje nisu dobili dodatke i kada namjeravate povećati dodatke za radilišta koja su najnapornija za rad, primjerice, jedinice intenzivnog liječenja, odnosno stupnjevati dodatke prema radilištima kako prakticiraju druge zemlje u EU i kako su nam predlagale liječničke udruge i liječnički sindikati i drugi. Dosadašnja odluka je neprimjerena, ponižavajuća za sve zaposlene u zdravstvenom sustavu RH. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovani ministra zdravstva Beroša.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče HS-a, poštovani i uvažena saborska zastupnice. Dakle Vlada RH nastojala je prepoznati aktualni trenutak i upravo se zahvaliti svim onim zdravstvenim i nezdravstvenim radnicima koji su pružali zdravstvenu zaštitu oboljelima od Covida. Upravo na sjednici 7. prosinca donesena je takva odluka temeljem koje svima onima koji su bili na prvoj crti obrane, koji su liječili Covid-19 pozitivne bolesnike se daje posebna nagrada u opsegu od 10% na osnovnu plaću. Kao što sam već rekao, pravo iz ove odluke imaju i nezdravstveni i zdravstveni radnici. Nadalje, s obzirom na nove okolnosti pružanja zdravstvene zaštite Covid-19 pozitivnim bolesnicima, a to je smjenski rad, realno je postojala mogućnost da bi tada plaća zdravstvenim i nezdravstvenim radnicima bila manja nego što je tromjesečni prosjek njihovog ranijeg rada, kada su ostvarivali prekovremene sate i druge nekakve dodatne nagrade, tako da je postojala realna mogućnost da njihova plaća bila veća za taj protekli period. Stoga je ovom odlukom dato pravo zdravstvenim djelatnicima da odluče koja je za njih plaća povoljnija. Nadalje, ova plaća odnosno posebna nagrada ovisi o koeficijentu složenosti poslova koje netko obavlja stoga su razlike koje danas čitamo u medijima, potpuno normalne i očekivane a ravnatelji zdravstvenih ustanova su ti koji odlučuju koji djelatnik, bilo zdravstveni, bilo nezdravstveni je doista njihovim uputama radio sa COVID-19 pozitivnim bolesnicima. Sukladno praksi okolnih zemalja, orijentirali smo se prema onim zdravstvenim radnicima koji su doista sudjelovali u liječenju COVID-19 bolesnika. S obzirom da centralni obračun plaća prepoznaje sat kao obračunsku jedinicu, nismo mogli to mijenjati, prema tome, obračun se vrši prema satima. S time da je potpuno jasno da zbog smjenskog rada i načina pružanja zdravstvene zaštite poglavito u jedinicama intenzivnog liječenja, oni liječnici i sestre koji su 4 sata bili u smjeni a 4 sata su se ventilirali i čuvali, da će dobiti nagradu za cjelokupni taj rad, dakle ukupno 8 sati. To je ono što je bilo moguće u ovom trenutku s obzirom na okolnosti punjenja državnog proračuna, zdravstvenog proračuna, ovo je maksimum u ovom trenutku što smo mogli napraviti kao Vlada ali potpuno je jasno da prepoznajemo ... [[Govornik se ne razumije.]] i zahvaljujemo svim zdravstvenim i nezdravstvenim radnicima koji su sudjelovali u obrani od ove globalne epidemije i spasili brojne živote hrvatskih građana. Dakle, to je ono što vam u ovom trenutku moguće reći, s time da evo, jedan primjer iz KB Dubrava, sestre ostvaruju za svoj rad maksimalno do 1428 kn a liječnici s obzirom upravo na opisani koeficijent složenosti poslova, 2610. To su naravno maksimalne isplate i posebne nagrade koje su dodijeljene a ovise o satima rada koje netko pruža. Isto tako, u ranijem kolektivnom ugovoru, postoje određeni drugi dodaci koje imaju liječnici i sestre koje rade u jedinicama intenzivnog liječenja, isto tako u jedinicama postintenzivnog liječenja i sve je to već ranije na neki način definirano u odlukama kolektivnog ugovora, tako da je to ono što vam u ovom trenutku mogu odgovoriti na vaša pitanja. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Marić.
... [[Govornik naknadno uključen.]] u medijima kad se digla bura oko toga kakvi su zapravo dodaci, govorili da su za isplate odgovorni ravnatelji. Jednim djelom se čak i slažem međutim, vi ste poslali dopis u kojem ponovno citiram „radi se o spomenutim COVID ustrojstvenim jedinicama“ i na temelju toga su ravnatelji postupali. Ja ću vas podsjetiti da 10. prosinca kad smo imali onu raspravu, interpelaciju o zdravstvu, osobno sam vas upozoravala što se događa na terenu i kako se zapravo vrše obračuni. Isto tako sam vas u dva navrata tražila i molila da ne budu izuzeti nitko, niti oni koji rade na COVID i na ne COVIC odjelima, dakle da se zapravo ispravi ova nepravedna odluka za dodatke gdje će biti nagrađeni samo oni koji su u COVID odjelima. Od toga svega nažalost, nije bilo ništa a tu odluku od 7.12. ste mogli do sada već odavno promijeniti. Moram reći radi javnosti a očito niti vi ne znate što ova vaša odluka o 10% nagrade zapravo znači u praksi. To znači da su djelatnici dobili 10% samo za one sate koji su proveli na tim radilištima COVID odjelima a ne za cijelo radno vrijeme iako su se mnogi zarazili i na ne COVID odjelima a COVID pozitivne pacijente zbrinjavamo i tijekom dežurstava što se nije obračunavalo, isto tako u laboratorijima, hitnim službama, operacijskim salama, ambulantama, spremačice čiste i ne COVID odjele gdje su ležali i pozitivni bolesnici nakon proboja virusa itd. Moramo reći kako svi su iznosi u pitanju. 6,5 kn nagrada za mjesec dana, 27 kn, 42 kn prvostupnik sestrinstva u OHBP-u, priznato mu 16 sati, 97 kn spremačica za cijeli mjesec, do par stotina kuna za liječnike kojima je priznato samo COVID a ne dežurstva i ponavljam, Sisak vam još nije dobio ništa. Sramota. Hvala.
Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Jure Brkan ministrici poljoprivrede Mariji Vučković.
Zahvaljujem se uvaženi potpredsjedniče. Evo nažalost prije mjesec i pol dana bili smo svjedoci također jedne elementarne nepogode a to su poplave u vrgorskom kraju. Nakon toga, desila se još gora prirodna katastrofa, potresi u Sisačko-moslavačkoj županiji i nekako je sve to palo u jedan drugi plan. Međutim, vidjeli smo da su ljudi ostali bez osobne imovine, vidjeli smo također i da su brojni poljoprivredni nasadi poplavljeni i u biti moje, za vrijeme same poplave, javljali su se i stanovnici a i neki stručnjaci kao da bi konačno rješenje bilo izgradnja hidro-tehničkoga tunela. Moje je pitanje u biti, kakva je trenutna situacija na poplavljenom području u vrgorskoj krajini? Također, da li se poljoprivrednici javljaju na ponuđenu već podmjeru 5.2 obnovu poljoprivrednog zemljišta i proizvodnog potencijala i postoji li projekat izgradnja hidro-tehničkog tunela i ako postoji, u kojoj je fazi? Toliko.
Odgovor poštovane ministrice poljoprivrede Vučković.
Hvala lijepa. Poštovani g. zastupniče, poplava koja je pogodila vrgorski kraj je navikao na poplave je doista jedna od najtežih, ako ne i najteža u posljednjih 50 g, dogodila se uslijed velikih oborina, rasta posljedično podzemnih voda, izlijevanja i poplave ... [[Govornik se ne razumije.]] i jezera. Poljoprivrednici koji su stradali u tom kraju a najteže su stradali po mojim podacima oni iz sela Kokorići, još uvijek ne koriste mjeru odnosno operaciju trenutno otvorenog natječaja za obnovu proizvodnog potencijala, mjeru 5, operaciju 5.2.1,. programa ruralnog razvoja. Oni je ne koriste zato što još uvijek nije gotova procjena šteta. Inače, uslijed poplava teško je u kratkom roku procijeniti štete, potrebno je neko vrijeme za određene kulture da bi se štete procijenile, riječ je o takvoj vrsti nepogoda. Međutim, Ministarstvo poljoprivrede i zbog ove i zbog velike katastrofe koja je zadesila Sisačko-moslavačku, Zagrebačku i Karlovačku županiju radi na izmijenjenim procedurama za natječaj, za slijedeći natječaj iz mjere 5 koje nakon pregovora s Europskom komisijom planiramo objaviti u veljači. Dakle, mi nećemo kasniti i mi ćemo biti spremni prvi dan od trenutka kad poljoprivrednici budu imali potvrđene štete. Svejedno za određene vrste proizvodnja potrebne su i hitnije mjere koje ne mogu čekati procjenu šteta, primjerice za plasteničku proizvodnju. Takvih je po našim podacima 10-tak poljoprivrednika i Ministarstvo poljoprivrede će se i posebnim mjerama odazvati kako bismo obnovili plasteničku proizvodnju u tom kraju. Također mi smo ove godine zbog velikih katastrofa i nepogoda koje su zadesile različite naše krajeve ubrzali dio isplate koji se odnosi na osnovna, na kompletna izravna plaćanja, a koji se financira ne iz europskih fondova, iz Europskog jamstvenog fonda za poljoprivredu nego u okviru limita državnog proračuna, pa smo odmah u prvim danima Nove '21.g. isplatili 35 milijuna kuna za pogođena područja. Unutar tog iznosa za poljoprivrednike vrgorskog kraja isplaćeno je 858.000 kuna. U dijelu vašeg pitanja koji se odnosi na hidrotehničke objekte moram naglasiti da Ministarstvo poljoprivrede nije nadležno za njih, nadležne su Hrvatske vode. No isto tako s obzirom da je riječ o jednom od važnijih projekata za ovu hrvatsku vladu mogu pohvaliti napore i Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja i Hrvatskih voda koji su nakon godina, pa možda i desetljeća lutanja u prethodnim fazama od koncepcijskog rješenja, od koncepcijskih rješenja, različitih koncepcijskih rješenja, prionuli vrlo brzo ovom poslu i po mojim informacijama u tijeku je izrada studije utjecaja na okoliš kao najzahtjevnijeg dijela pripreme projekta za odvodnju, za cjelovito rješenje odvodnje iz vrgorskog polja i polja … [[Govornik se ne razumije]] Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem se ministrice na vašem odgovoru, a ujedno zahvaljujem se i vašem kompletnom ministarstvu i Vladi RH što je učinila stvarno sve za ljude na pogođenim područjima. Vjerujem da će se realizirati i isplata samih mjera, a isto tako da će konačno i taj hidrotehnički tunel zaživjeti i da vrgorsko polje više neće plaviti. Hvala.
Idemo sada na pitanje koje će zastupnik Krešimir Ačkar postaviti ministru znanosti i obrazovanja Radovanu Fuchsu, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS. Poštovani ministre, početak je drugoga polugodišta, nažalost uz pandemiju Covid-19 dogodio se i razoran potres u središnjoj Hrvatskoj koji je također otežao već znatno tešku organizacijski školsku godinu. Ono što smo osobno i u Velikoj Gorici osjetili, ostali smo bez potpuno neupotrebljive škole u Dubravcu, ali također smo vidjeli da ste poduzeli već neke timove i neke reakcije koje bi nam znatno mogle olakšati onu budućnost koja je upitna kada govorimo o onim školama koje danas više nisu općenito u funkciji ne samo na velikogoričkome području nego i Sisačko-moslavačkoj županiji, pa vas molim da nam kažete koje ste aktivnosti proveli i poduzeli kako bi učenici dobili primjereno obrazovanje unatoč koroni, covidu i potresu? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala g. zastupniče. Evo gdje imam vrlo ugodnu mogućnost nadovezati se na ono prethodno pitanje od gđe. Glasovac, pa vam dodatno pojasniti aktivnosti koje ministarstvo čini odnosno svih upoznati sa time ono što nisam uspio reći u onih prvih 5 minuta. Naravno da radimo sve kako bi sva djeca u Hrvatskoj dobila što je god moguće bolje obrazovanje u ovoj izrazito teškoj i bremenitoj godini. O modelima neću govorit u ovom času, svi ste ih čuli već i maloprije, ali ću reći da je upravo imajući u vidu mogućnost cijelog dijela ispadanja procesa obrazovanja zbog u prvom redu situacije vezane uz pandemiju ministarstva napravila nešto što ranije nije postojala, a to je pored svih onih planova, savjeta, platformi i pomoći nastavnicima i ravnateljima napravili smo okvirni godišnji izvedbeni kurikul. Dakle, ponudili smo nastavnicima i ravnateljima objedinjenu varijantu planiranja i izvođenja nastavnih lekcija na način da ukoliko djelomično škole ili kompletno područje ili cijela zemlja ako bi to zahtijevala situacija ima čim više sinkroniziranu nastavu kako bi ju svi učenici koji ju prate na on line varijanti mogli istovremeno pratit. To su vam ti planovi koje škole inače i nastavnici donose za svaki tjedan ili mjesec, na ovaj način se sinkronizira kako bi on line nastava bila onda dostupna i po lekcijama na cijelom teritoriju RH, to je jedno. Do sada je napravljeno negdje oko 4 hiljade tih lekcija i na tjednoj bazi se snima po otprilike 200 lekcija, što iznosi otprilike 400 sati materijala koji se onda koristi u školama, te lekcije se snimaju sa odmakom od 2 tjedna kako bismo na vrijeme snimali nove i nove materijale kako nastavni proces teče. Naravno da smo još dodatno pojačali distribuciju i tehničkih pomagala, pa je ukupno do sada distribuirano hrvatskim đacima oko 200 tableta, samo u 2020. 97.000. Jednako tako preko gotovo 6000 komada informatičke opreme za škole i negdje oko 1700 prijenosnih računala, što za učitelje, što za asistente i pomagače u nastavi. Jednako tako je napravljen i pristup i različite platforme na kojima nastavnici mogu se konzultirati i koristiti gdje im je od pomoći Stručni savjet za izvođenje nastave, Carnet daje kompletnu tehničku podršku, na zahtjev odlazi i na teren, a jednako tako i kontinuirano radi u procesu informatizacije škola jer znadete da nam sve škole nisu kompletno jednako opremljene, ali se sa informatičkom online opremom kontinuirano radi negdje do kraja ove godine bi trebale sve škole ili negdje, polovica sljedeće, biti informatizirane. Imamo zbog situacija što se ... [[Govornik se ne razumije.]] tiče i posebnu ekipu formiranu koja se stalno nalazi teretu u Sisačko-moslavačkoj županiji. Ona se sastoji od državnog tajnika, pomoćnika, ali jednako tako i drugog državnog tajnika zaduženog za financije i ekipe koja, u kojoj, u čijem sastavu su i inženjeri građevine i arhitekture kako bi se i proces obnove samih škola u Sisačko-moslavačkoj županiji odbijao što brže i kako bismo sa [[Upadica: Hvala vam.]] projektima bili spremni u tom smislu. Matura će se održati [[Upadica: Hvala vam lijepa ministre.]] Molim.
Izvolite očitovanje.
Uistinu kao čovjek koji je većinu svoga profesionalnoga života proveo u obrazovanju, svjestan sam da je ovo od Domovinskoga rata sigurno najteža organizacijska i infrastrukturalna godina pred vašim ministarstvom, tako da, evo, uistinu odrađujete to na visokoj razini i u maksimalnim mogućnostima koje su pružene, a nažalost okviri su jako uski, tako da evo, u ime svih prosvjetnih djelatnika s kojima stalno komuniciram, najsrdačnije, hvala.
Idemo dalje, 23. pitanje, zastupnica Romana Nikolić, uputit će predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade. Strašan potres koji je pogodio područje Petrinje, otvorio je i brojna pitanja oko funkcioniranja sustava robnih zaliha. Dostavom prehrambenih proizvoda na teret vjerujem da nitko nije ostao barem bez osnovnoga obroka, ali ono gdje se zakazalo i na što ukazujem propust su stambeni kontejneri. Prema onome što sam zatekla na terenu zajedno sa zastupnicama iz kluba, da bi se privremeno zbrinuli oni koji su ostali bez krova nad glavom, potrebno je najmanje 1000 kontejnera, dok su robne zalihe imale na raspolaganju tek manje od stotinu. I što se onda događa. Žurno šaljemo poziv u pomoć Turskoj, pa nakon par dana i sami naručujemo kontejnere od proizvođača i vrijeme tako prolazi i onda hladnoću u minuse dočekuje više od 800 obitelji. Radi koga ili čega? Zna se. Više od 800 obitelji po snijegu i hladnoću je bez krova nad glavom zbog toga što netko u robnim zalihama nije odradio svoj posao. Smatramo da robne zalihe hitno trebaju reviziju, da netko mora tamo napraviti ozbiljne izvide i ustanoviti zašto se dogodilo da mi nismo bili spremni za ovakve situacije. Tko tamo radi i što radi? Da li se tamo uopće ispunjavaju zakonske obveze da bude dovoljno materijala, pa i kontejnera za ovakve situacije? Ali ono najbitnije, da se utvrdi odgovornost onih koji su doveli do ovoga stanja i ostavili brojne obitelji bez krova nad glavom. Moje pitanje glasi, da li podržavate naš prijedlog da državna revizija dubinski pročešlja robne zalihe i tamo obavi kontrolu. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Nikolić. Što se tiče državne revizije, mogu oni to raditi i bez vašega prijedloga i trebaju raditi sukladno svom planu. Što se tiče kontejnera, već smo to u ranijem dijelu aktualnoga prijepodneva komentirali. Dakle, u robnim rezervama ima negdje oko 300 kontejnera, 200 ih je bilo raspoređeno zbog Covida, 70-tak po Zagrebu zbog onog prvog potresa, oni koji su bili na raspolaganju su momentalno upućeni u Sisačko-moslavačku županiju. Mi smo putem Europskoga mehanizma civilne zaštite zatražili 200 kontejnera i to odmah praktički nekoliko sati nakon potresa, stiglo ih je 112 putem bilateralne suradnje s drugim državama još 154. Tako da će sa te strane doći oko 270 kontejnera. Vi znate da smo mi, ja sam osobno vodio taj sastanak, održali sastanak sa svim našim proizvođačima kontejnera, dakle ovim koji su veliki, .../nerazumljivo/... bilo da je to međimurska firma Tehnix ili ovdje iz Krapinsko-zagorske županije, Jedinstvo i još nekoliko manjih. Mi smo od njih naručili 428 stambenih kontejnera, dakle kontejner koji ima i sanitarni čvor i kuhinju i krevete i garnituru unutra da ljudi mogu sjediti. Došlo ih je 206, paralelno s time, da svim hotelijerima, dakle hotelijerima, onima koji imaju u okviru svojih hotelskih kompleksa ili resorta i tzv. mobilne kućice, mobilne kućice, 24 ili 32 kvadrata. Mi smo kupili praktički sve što smo mogli kupiti, dakle 264 mobilne kućice je država baš putem robnih zaliha nakon sastanka sa HUT-om kupila od hotelskih kuća, isporučeno ih je 168. Oni sami su prije toga donirali 125 mobilnih kućica. Dakle, ako zbrojite sve ovo što smo mi naručili, ako zbrojite što je bilo donirano, ako uzmemo u obzir donacije različitih drugih privatnih aktera, zaklada humanitarnih, ne znam, poput Caritasa i ostalih, podatak s kojim ja raspolažem danas, dakle da je dostavljeno na određene adrese za sada 555 mobilnih stambenih jedinica, kontejnera i kućica, a na elektroenergetsku mrežu je spojeno njih 650, dakle 650. Prema tome, kada govorite o robnim zalihama, kada govorite o brzini realnom isporuke i kontejnera i mobilnih kućica i svega onoga što se još događa spontanim aktivnostima, prijateljskim ili nekim drugim putem, mi ćemo u vrlo kratkom roku do početka veljače, takav je dogovor bio sa proizvođačima kontejnera prema našim procjenama praktički doći do onih potreba koje su registrirane u stožeru civilne zaštite. Naravno da nije realno da zemlja poput Hrvatske ima na nekom lageru u skladištu, ne znam, 1500 kontejnera koji su ujedno i stambenoga karaktera, to jednostavno nije bilo predviđeno nikakvim planom, barem koliko sam se ja upoznao. Da li ćemo mi sada kao država u ovakvoj situaciji trusnoga područja krenuti da imamo i takvu vrstu ajmo reć logističke potpore u slučaju da treba i to se isto da razmotriti. Trošak svega ovoga nije velik, za ovakvu katastrofu nije velik i učinili smo u najkraćem roku sve ono što je bilo razumno, racionalno i na korist naših sugrađana u Sisačko-moslavačkoj županiji. Što se tiče revizije, slobodno, ja nemam ništa protiv.
Hvala vam. Izvolite očitovanje.
Pa evo slušajući vas ove četiri minute stekla sam dojam da kod vas sve super funkcionira i da je sve pod kontrolom. Ali evo ja ću vam navesti nekoliko primjera koji bacaju sumnju da stvari ne funkcioniraju onako kako bi trebale, pa krenimo redom. Ravnatelj robnih zaliha Damir Juzbašić je predsjednik Gradskoga odbora HDZ-a Županje, prije toga radio je u firmi Slavonija Županja koja je sada u vlasništvu Viro grupe. U upravi Viro grupe je pak Vedran Čuljak koji je ujedno potpredsjednik Gradskog odbora HDZ-a Vinkovci i sin bivšeg saborskoga zastupnika HDZ-a Tomislava Čuljka. Ono što je posebno zanimljivo je to da upravo ta tvrtka ima unosne poslove sa ravnateljstvom za robne zalihe. Od kad robnim zalihama upravlja g. Juzbašić toj tvrtki je isplaćeno 6,4 milijuna kuna, a od HDZ-ove vladavine, znači od 2016. pa do danas ukupno 7,4 milijuna kuna. Ja ne znam kako vama, ali meni sve ovo miriše da nam se nadzire projekt Slavonije dva i da je više nego očito da će revizija imati pune ruka posla. Hvala.
Idemo dalje, sada je na redu zastupnik Marin Lerotić koji će postaviti pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Evo iza nas je jedna od najtežih ako ne i najteža godina nakon rata uzrokovana što pandemijom korona virusa, što razornim potresima. Svi se slažemo da čim prije treba obnoviti potresom pogođena područja, međutim ne samo građevine već i gospodarski život. Za to nam je potreban novac, a da bi novac osigurali potrebno nam je snažno i održivo gospodarstvo. Stoga s pravom imam obvezu postaviti vam pitanje, što će se događati sa proizvodnjom u Kanfanaru najvećom stranom investicijom u RH koja je bila preko 500 milijuna kuna? I izražavam zabrinutost s obzirom na nedavni odlazak proizvodnog pogona Cimosa iz Labina u susjednu Srbiju. To pitanje sam vam već postavio, ponavljam ga opet te me zaista zanima da mi odgovorite što konkretno činite po pitanju ostanka proizvodnje u Kanfanaru i kakvu budućnost mogu očekivati radnici. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Zastupniče Lerotić, meni je drago da ste vi neki dan na upravljačkom vijeću bili zadovoljni sa osnovnim smjerom i konturama naše nacionalne razvojne strategije koja će uskoro doći pred zastupnike u HS-u pa ćemo svi zajedno moći razgovarati i o smjeru gospodarskoga razvoja, a to ćemo učiniti i kada je riječ o privlačenju stranih ulaganja. Vi znate bolje nego ja ko, kada i pod kojim uvjetima je prodao British American Tobacco-u Tvornicu u Kanfanaru, ja mislim da to nije loše ponovit. Prodala je dakle Adris grupa, prodala je sa određenim ugovornim obvezama svojevrsnim penalima u slučaju da neko ode iz Hrvatske ranije. To su činjenice koje se ne spominju obično u vašim pitanjima, ali treba ih spomenuti. Politiku trošarina na duhan i duhanske proizvode donosi Vlada, mi smo u stalnom dijalogu sa British American Tobacco i u kontekstu europske legislative i naših propisa i mislim da smo u razgovorima koje smo vodili pronašli rješenje koje će omogućiti da ova kompanija tj. zadrži proizvodnju i tvornicu u Kanfanaru, inače 80% te proizvodnje ide za izvoz što je dobro i čime bismo osigurali zadržavanje radnih mjesta i dali još jedan doprinos Istarskoj županiji kao što radimo gradnjom odnosno dovršetkom Istarskog ipsilona kao što radimo investicijama u Pulsku bolnicu, kao što radimo kod brojnih drugih projekata od turizma pa nadalje. Evo tu je i bivši ministar Cappelli koji jako dobro zna koliko smo projekata podržali kada je riječ o Istarskoj županiji, tako ćemo i nastaviti. Prema tome, ne morate se brinut, potpredsjednik Vlade Marić, ministar financija ima nalog da to pitanje uskoro dođe na i na sjednicu Vlade. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Hvala na odgovoru. Nadam se da će biti tako odnosno da ćemo u Hrvatskoj napokon početi stvarati jednu poticajnu i investicijsku klimu i kako će hrvatsko gospodarstvo napokon stati na jedne stabilne noge jer ako budemo našu budućnost odnosno budućnost RH temeljili na novcima iz EU i turizmu onda ta budućnost u najmanju ruku nije svjetla. Hvala.
Idemo na 25. pitanje zastupnica Sanja RAdolović postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade. Uistinu su strašne tragedije uzrokovane razornim potresom prošle godine zadesile ljudske sudbine stanovnika primarno Grada Zagreba, Zagrebačke županije, Krapinsko-zagorske, a sada i Sisačko-moslavačke županije. Nema nikakve dvojbe, tim ljudima trebamo što prije pomoći, što promptnije, što hitnije. Čujemo i od vas, ali mislim da nema ministra u vašoj Vladi koji spas nije potražio u eu fondovima. Mogli bismo time zaključiti možda i javnost da smo prvaci u korištenju eu fondova, mogli bismo ocijeniti da najbolje stojimo u EU po iskorištenosti eu fondova, ali vi ćete mi odgovoriti na to pitanje i dati ćete mi ocjenu o tome da ne bi bilo da ja ovdje iznosim nekakav svoj subjektivan stav. No krenimo redom kako i spada, od 2014.g. kada su se dakle i programirali prvi operativni programi u tom redu dakle i konkurentnosti i kohezija nama je na raspolaganju stajalo kao RH 215 milijuna kuna za sprječavanje ili ublažavanje posljedica potresa kroz navedeni operativni program iz prioriteta 5 koji je bio namijenjen ublažavanju i upravljanju katastrofama. Prilikom samog programiranja da se ne bi dakle mislilo da se programiralo čisto ovako odokativno, izrađena je stručna podloga u vidu studije, konkretno za taj prioritet. I pazite, interesantno kao najveći rizik u RH, kao najveća katastrofa ocijenjen je potres, naravno jer je dobar dio Hrvatske na trusnom području. Mene zanima, koliko ste vi od 2014. na ovamo prije nego što se potres dogodio u ožujku u Gradu Zagrebu, koliko ste potrošili od tih 215 milijuna kuna da bite prevenirali posljedice koje su se dogodile [[Upadica: Hvala vam]] dakle, potres se ipak dogodio?
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Poštovana zastupnice Radolović, dobro je da postavljate pitanje apsorpcije europskih sredstava, pa ću iskoristit ovu prigodu da malo, pa uoči i ove popodnevne rasprave nije to loše ponovit, kažemo hrvatskoj javnosti, a i saborskim zastupnicima kakve su brojke. Dakle, mi smo od 2013. do 14. siječnja 2020. u proračunu RH, dakle do sada, dakle u korist proračuna primili 37,5 milijardi kuna, to je ukupno. Što se tiče o tome da li smo među najboljima ili nismo, ja ću vam samo reć da smo kad je naša prva vlada startala u listopadu 2016. bili na 9% ugovorenih, sad smo na 112% ugovorenih sredstava iz financijskoga okvira 2014.-2020. Mi smo kada je riječ o plaćenim sredstvima, dakle ono što je već plaćeno, na 46%, dakle na 5 milijardi EUR-a isplaćenih korisnicima do sada. Iza nas su po isplatama i taj podatak imamo, nije mi javio g. Grmoja što ćete vi pitat, ali evo znam to, Španjolska, Slovačka, Italija i Grčka, dakle one su iza nas kada je riječ o isplaćenim sredstvima za to. Što se tiče sredstava za iduću perspektivu mi smo uz onih EU iduće generacije dakle više od 9,5 milijardi EUR-a, 6 milijardi bespovratnih sredstava za kohezijsku politiku, dakle ono što je najbitnije osigurali 9 milijardi EUR-a, dakle to je sve bio dio naših zalaganja za moderni suverenizam o kojem je govorio g. Pavliček kojim jačamo državu i oplemenjujemo njenu snagu pametnim i aktivnim politikama na međunarodnoj razini. To vam je oko 17% našega BDP-a. Nema nijedne druge zemlje članice koja ima toliko iz kohezijske politike u vremenu koje je pred nama. Sve je to logično jer smo dobro argumentirali da smo zadnja država članica, da imamo tzv. zadatak lovljenja koraka, dakle … [[Govornik se ne razumije]] sa onim zemljama koje su duže u uniji, koje su imale više sredstava. I još nas kažem ukupno idućih 10.g. čeka 24 milijarde. Kada je riječ o sredstvima za potres mi smo u ovom trenutku, a nešto je o tome govorila i u javnosti ministrica Tramišak, krenuli u tzv. realokaciju postojeće financijske omotnice i to u iznosu od 111 milijuna EUR-a, ne 215 milijuna kuna o kojima vi govorite, kako bismo i ta sredstava stavili u funkciju obnove potresom porušenih područja. Prema tome, Vlada RH iz postojeće financijske perspektive nastoji izvući maksimum, pri tom Ministarstvo regionalnog razvoja i europskih fondova koordinira sličan postupak kao i za Zagreb kako bismo prvo popisali štete, potom podnijeli zahtjev za Europski fond solidarnosti kojeg ćemo napraviti naravno u roku, a podsjetiti ću vas da smo za onu prvu katastrofu dobili već 683 milijuna EUR-a što će biti značajno u financiranje iznos skoro 5 milijardi kuna različitih aktivnosti koje se odnose na školstvo, na zdravstvo, na prometnu infrastrukturu, na kulturnu baštinu i na institucije. To su sve aktivnosti koje radimo i dobro je da osvijestimo koliko toga se do sada napravilo i koliko toga slijedi u godinama koje su pred nama. Zahvaljujem.
Izvolite očitovanje.
Poštovani predsjedniče vlade zahvaljujem što ste mi odgovorili da niste potrošili niti jedne kune od predviđenih 215 milijuna kuna za preveniranje uopće prirodnih nepogoda i katastrofa kao što je potres. Meni je drago što ste također rekli da smo ugovorili 112%, dakle 12% više od predviđenog. Mene samo zanima gdje ćete namaknuti još tih dodatnih 12%, kao što me zanima gdje ćete namaknuti i 830 milijuna kuna koje ste obećali upravo iz Operativnog programa konkurentnosti i kohezija kojima ćete financirati dakle sve te stambene i poslovne objekte na razrušenim područjima? Meni je drago da novca za ljude ima, naravno to i podržavam, treba tim ljudima pomoći, međutim budite iskreni morali ste raditi korekcije, bilo bi pošteno da se javnosti kaže i vi i resorna ministrica u kojem iznosu su lupljene korekcije, kojim subjektima su lupljeni i koji su razlozi zašto će pojedini subjekti morati dublje posegnuti u svoj džep. A da ne bi bilo da opet politiziram i ponavljam da iznosim svoj subjektivan stav, Europska komisija je prije mjesec i po dana ocijenila RH kao najgoru u EU po stopi isplate za, dakle ugovorene projekte. Razlog šta smo sad dakle malo skočili, nismo najgori ajde rekla bih da smo treći od dolje jer to šta smo dio novaca preusmjerili u kupnju medicinske opreme i ostalo za borbu protiv Covid-19 virusa i potresa, pa smo tako dakle došli i na veću stopu ugovorenosti, ali i isplaćenosti, dok su nažalost neki drugi subjekti, evo lupljene su im korekcije zbog toga, primarno u nekom redu čak JLS-ovima čiji proračuni su također već duboko narušeni, znanstvenim organizacijama itd.
Pitanje broj 26 zastupnice Ermine Lekaj Prljaskaj, postavit će ministru gospodarstva i održivog razvoja Tomislavu Ćoriću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče sabora. Poštovani gospodine ministre, pretpostavljam da se svi slažemo oko konstatacije da buduća obnova neće imati nikakvog smisla ukoliko ne zadržimo stanovništvo na potresom pogođenim područjima. Jedan od provjerenih načina da se postigne taj cilj je da se u procesu obnove angažira što veći broj domicilnih poduzetnika. Na taj način istovremeno se jačaju i fiskalni kapaciteti jedinica lokalne samouprave na tom području. I moje pitanje sad glasi, na koji način državne institucije općenito, a posebice ministarstvo nadležno za gospodarstvo namjeravaju doprinijeti snažnijem uključivanju u proces obnove građevinskih poduzetnika i proizvođača građevinskog materijala iz potresom pogođenih županija? Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Lekaj Prljaskaj hvala vam prije svega na vašem pitanju. Dakle, ja ću pokušati na vaše pitanje odgovoriti sa dva recentna primjera. Prvi su aktivnosti na saniranju nasipa uz rijeku Savu koji su ovim potresom također na nekoliko mjesta oštećeni kao isto tako i uz rijeku Kupu. Na tim aktivnostima u pravilu su i angažirana domaća operativa odnosno građevinski sektor. Što se tiče sanacija koje su obavile Hrvatske vode, prije svega tu mislim na sanacije vodovodne mreže na područjima pogođenim potresom također je angažirana interventno domaća operativa. U konačnici Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost odlukom Vlade RH i pripremom plana gospodarenja otpadom potpisao je ili će potpisati tijekom ovog tjedna ugovore sa komunalnim poduzećima sa područja Petrinje, Siska odnosno Gline kojima će biti financirano gospodarenje otpadom dakle raščišćavanje ruševina s jedne strane i odvoz odnosno oporaba tog otpada u vrijednosti do 50 milijuna kuna. Na svim navedenim poslovima angažirana je domaća operativa odnosno domaći građevinski sektor. Dozvolite da iskoristim priliku da tom istom sektoru odnosno prije svega poduzetnicima iz cijele RH zahvalim na onom njihovom prvotnom inicijalnom angažmanu koji je bio na dobrovoljnoj bazi, gdje su uskočili već od prvog dana i zapravo pomažu u raščišćavanju cijelo ovo vrijeme. Ono što nam slijedi je proces obnove koji će voditi prije svega Ministarstvo graditeljstva no neovisno o tome ideja koja se veže uz ovaj proces obnove od samoga početka dakle od inicijalnog, inicijalnog trenutka jeste da i sam proces osmišljava prije svega domaća pamet i u tom kontekstu ministar Horvat nas je obavijestio da je angažirao domaće fakultete na osmišljavanju tipova kuća koje će biti izgrađivane odnosno građene u tom području s jedne strane, a s druge strane naravno i u provedbi te obnove jasno je da je domaći građevinski sektor onaj od kojeg se očekuje njegov najveći doprinos. Naravno pri tom treba apsolutno poštivati pozitivnu zakonsku stečevinu odnosno propise EU po pitanju javne nabave, no neovisno o tome blizina domaće operative siguran sam da će omogućiti da oni u tim procesima budu konkurentni i u konačnici da se proces obnove potresom pogođenih područja upravo odigrava u onom željenom scenariju, a taj scenarij još jednom da taj novac ostane u Hrvatskoj i bude dodatan zamašnjak domaćoj građevinskoj operativi. Da li će na tom putu biti izazova, siguran sam da hoće. To prije svega mogu povezati s činjenicom da je u ovom trenutku na području Hrvatske u procesu izgradnje odnosno realizacija aglomeracija angažiran ogroman dio naše građevinske operative, a ono što nam slijedi u narednim godinama je realizacija projekata čija vrijednost debelo nadmašuje 20 milijardi kuna. Siguran sam da će s jedne strane to biti izazov, a s druge strane i dobar posao za sve one koji će u tom procesu biti angažirani. Hvala vam lijepo.
Izvolite očitovanje.
Poštovani gospodine ministre zadovoljna sam vašim odgovorom, a vjerujem da ćete se i vi složiti sa mnom da nije dovoljno samo obnoviti kuće već je potrebno i obnoviti život na potresom pogođenim područjem. A upravo je i angažiranje domicilnih poduzetnika jedan od načina vraćanja života u ove prostore. Zato mogu samo reći da vremena za čekanje nemamo, potrebno je odmah reagirati i očekujem od vas i hrvatske Vlade da ćete učiniti sve da se u procesu obnove prioritetno angažiraju domaći gospodarstvenici i da se aktiviraju domaći resursi. Hvala još jednom.
Hvala i vama. Sada je na redu kolega Davor Dretar koji će postaviti pitanje ministru zdravstva Viliju Berošu. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče sabora. Poštovani gospodine ministre Beroš, tijekom prošle godine svjedočili smo pandemiji koja je pogodila cijeli svijet i dovela civilizaciju u situaciju bez presedana. Nažalost i danas bez obzira na cjepivo i relativno dobre brojke kada govorimo o broju novo zaraženih ne možemo u potpunosti reći kako smo blizu pobjede nad Covidom-19. Jedina svijetla točka u cijeloj situaciji su naši zdravstveni djelatnici i svo medicinsko osoblje koje svakim danom predano radni na dobrobit svih nas. To se ipak ne može reći za naš zdravstveni sustav koji je u minusu preko 10 milijardi kuna i svaki mjesec generira novih 200 milijuna kuna duga. Kao zastupnik iz 3. izborne jedinice moram još jednom naglasiti da je vaš premijer pred ljeto proglasio pobjedu nad pandemijom Covida-19, a onda su ove jeseni Varaždinska i Međimurska županija bile prve u EU po stopi incidencije novo zaraženih. Dozvolite da nabrojim još poneke užase hrvatskog zdravstvenog sustava. Teški slučajevi pogrešnog ili nesavjesnog liječenja neki i sa najtežim posljedicama, medicinske pretrage koje se čekaju mjesecima dok pacijenti trpe zdravstvene probleme, a neki u međuvremenu i odlaze na drugi svijet, ogromni dugovi veledrogerijama koji posljedično utječu i na dostupnost određenih lijekova najtežim bolesnicima. Mnogi vaši ravnatelji i ostalo visokopozicionirano liječničko osoblje u vlasništvu imaju privatne poliklinike, koje funkcioniraju profitabilno, ali u bolnicama gdje su zaposleni, gle čuda, ostvaruju se gubitci. Stoga moje pitanje glasi, kada ćete početi provoditi reformu zdravstva, jeste li g. Beroš, ministar samo za jedan virus ili ministar cjelokupnog zdravstva RH?
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem g. predsjedniče HS-a, poštovani i uvaženi g. saborski zastupniče. Nadam se da ću biti ministar cjelokupnog zdravstva, a ne samo Covid ministar. Međutim, desila se takva okolnost da nedugo nakon mog imenovanja tu u HS-u je započela Covid kriza. Nadam se da je moj odgovor, kao i odgovor čitavog zdravstvenog sustava bio adekvatan usprkos onih elemenata koje ste spomenuli o kretanju epidemije, ponekad dobrom, ponekad lošem, tako da, činjenica je da smo svjedočili lošim rezultatima, u jednom trenutku i u zagorskoj i Međimurskoj i Varaždinskoj županiji, međutim, sada smo u boljoj situaciji, što ne znači da i nadalje ne trebamo i ne smijemo biti iznimno, iznimno oprezni, stoga nikakve naznake proglašenju pobjede nad ovog epidemijom ne smije biti i sigurno neće biti. I dalje moramo biti pripremni u onom kontekstu u kojem sam odgovorio na prvo pitanje i pratiti niz elemenata koji onda, na neki način, determiniraju naše kretanje i one mjere koje donosimo brižno balansirajući između gospodarstva, očuvanja zdravlja, itd. Napomenuli ste niz elemenata koji ukazuju na određenu disfukcionalnost zdravstvenog sustava, što je potpuno sukladno mojim riječima prilikom imenovanja i svih ovih godinu dana o financijskoj neodrživosti zdravstvenog sustava i određenim elementima koji ukazuju da nismo prošli proces tranzicije, prilagodbe i koji ukazuju da su doista potrebne reforme. Činjenica je to koja je u nekoliko navrata i s moje strane apostrofirala i ponavljam je i sada. Mi smo najvećim dijelom utemeljili određene korake koji bi bili reformski put, međutim, morat ćete nam dati još neko vrijeme jer u ovom trenutku iznimne krize koja je najvećim dijelom pogodila zdravstveni sustav, reagirali smo, mislim, u datom trenutku najbolje što je moguće. Zdravstveni sustav, iako glomazan, pokazao je određenu fleksibilnost, a poglavito zahvaljujući najvrjednijem svom dijelu, a to su zdravstveni djelatnici, sestre, liječnici i svo nezdravstveno osoblje. Spomenuli ste, nadalje i problem liste čekanja. Ono što vam mogu sa zadovoljstvom u ovom trenutku reći, da ipak smo određene korake i iskorak napravili u poboljšanju tih elemenata, s obzirom da je uveden sustav informatičkog e-Naručivanja koji isključuje mogućnost dvostrukog naručivanja koje traži u nekoliko različitih bolnica optimalan odnosno najbrži termin za bolesnike, tako da smo unaprijedili i taj sustav i rezultate ćemo zasigurno i reći javno. Ono što smo nadalje napravili nakon pretvaranja Dubrave kao jednog velikog kliničkog bolničkog centra gdje nam je čitava ta patologija prebačena drugim bolnicama, osnovali smo pozivni centar gdje smo riješili preko nekoliko tisuća poziva i dogovorili termine bolesnicima koji su bili naručeni u Dubravi u drugim zagrebačkim ustanovama i to je išlo bez problema. Prema tome, na velike izazove nailazimo, pokušavamo odgovoriti na najbolji mogući način, apsolutno ste u pravu kada ste rekli da je potrebno i dalje raditi na određenim reformskim koracima i ova Vlada predlaže, odnosno priprema jedan paket sveobuhvatnijih reformskih koraka koji bi, u prvom redu osigurao financijsku stabilnost i održivost zdravstvenih sustava, a isto tako, održao njegovu, za sada iznimno kvalitetu bez obzira što se i u hrvatskom zdravstvenom sustavu, ali i svugdje u svijetu, dešavaju određeni neželjeni događaji koji nisu uvijek posljedica greške ili nekakvog nemara, odnosno organizacijskih okolnosti, nego jednostavno zato što zdravlje i medicina nije matematika i 2 i 2 su rijetko kad 4, sve su to okolnosti koje treba imati u obzir. Ideja je ove Vlade svakako unaprijediti [[Upadica: Hvala vam.]] hrvatski zdravstveni sustav.
Izvolite očitovanje. Isključite se, ministre, samo molim vas.
Hvala vam lijepa poštovani g. ministre Beroš, no, dozvolite da unatoč vašim impresivnim retoričkim vještinama i činjenici da smo gotovo suglasni po većini pitanja, odnosno onome što jesu problemi hrvatskog zdravstva, ipak ne budem zadovoljan vašim odgovorom, isključivo naravno iz svoje političke, pa i ljudske pozicije te da vas još jednom pozovem, i vas naravno i stranku u kojoj ste te cijelo vaše ministarstvo na odlučnije, čvršće, kvalitetnije poteze koji će dovesti hrvatsko zdravstvo, odnosno pravo hrvatskog čovjeka, svakog stanovnika Hrvatske na adekvatnu, brzu i kvalitetnu medicinsku uslugu. Činjenica jest da se nalazimo u situaciji u kojoj ljudi čekaju pretrage mjesecima, čak se, eto, po društvenim mrežama šire i neke dosjetke kao, da li će pravo na neku magnetnu rezonancu moći biti nasljedno u obitelji, nadam se da ćemo to riješiti. Ali ipak, pozivam vas kao ministra, da kako bi se reklo, dodate gas. Navest ću samo jedan mali primjer iz KB Osijek koji plaća milijunske troškove na intelektualne i pravne usluge zastupanja. Samo u 2018. i 2019. Odvjetnički ured Pašuld naplatio je pola milijuna kuna za pravno zastupanje i to izgubljenu veliku većinu tih sporova. Dakle, počnite malim koracima jer nema onda niti velikih. Hvala vam najljepša, no ipak ću morati izraziti nezadovoljstvo i zamoliti odgovor u pisanom obliku. Hvala vam lijepa.
Sada pozivam zastupnika Sinišu Jenkača da postavi pitanje ministru obrane Mariju Banožiću. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] predsjedniče HS-a, poštovani ministre. Vidimo da je Hrvatska vojska uvelike angažirana na potresom pogođenim područjima. Možete li nam malo podobnije objasniti kolike su snage na tim područjima angažirane, kako se vojska snašla sa tim izazovima i na koji način će vojska i dalje biti angažirana na potresom pogođenim područjima. Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani predsjedniče HS-a, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Od onog nesretnog trenutka kada je potres se dogodio u Sisačko-moslavačkoj županiji, kada su izgubili sedam života u tom potresu kada je nastala velika materijalna šteta Hrvatska vojska od prvih trenutaka se uključila, ja bih prije rekao u tu jednu fazu stabilizacije situacije na terenu u tih prvih 48 sati se izrotiralo više od 1500 vojnikinja i vojnika koji su prije svega ljudi koji se nalaze inače u službi u vojarni u Petrinji, tako da ću ja ovom prilikom pohvaliti sve one koji su unatoč tome što su i sami pretrpjeli štetu u tom potresu i njihove obitelji došli i nesebično pomagali svima drugima, prije svega na uklanjanju opasnog otpada koji je ugrožavao sve građanke i građane i u Petrinji i u Glini i u Sisku i svim ostalim naseljima, ali isto tako sudjelovali u sanaciji prometnica i raznih klizišta kako bi ostale službe mogle pristupiti potresom oštećenom području i rješavati sve one probleme s kojima su se našli. Pa tako u tih 1500 pripadnika mi smo uključili i određene timove koji su prije svega služili za one najpotrebnije, a to su ljudi u staračkim domovima koje smo smjestili tada u vojarnu u Petrinji i prijevozu bolesnika iz petrinjske odnosno sisačke bolnice za šta smo stavili i angažirali dva helikoptera. Sa dva helikoptera smo u tom trenutku prevozili više od 150 pripadnika GSS-a kako bi pomogli unesrećenima. Također taj isti dan je uključen naša obavještajna pukovnija sa sustavom „Orbiter“ i bezposadnim letjelicama dronovima kako bi termo vizijskim uređajima snimala situacije na terenu i pomogla službama koje su već bili angažirani u spašavanju svih onih stradalih. Također danas je ta situacija puno lakša zato što smo se organizirali u suradnji sa stožerom civilne zaštite, definirali smo jedan cijeli tim ispred glavnog stožera koji je uključen u definiranje aktivnosti zadaća zajedno sa stožerom. Također formirali smo operativni centar u okviru vojarne u Petrinji gdje u suradnji sa stožerom taktičkim operativnim centrom planiramo sve zadaće i stavljamo u angažman različite postrojbe. U ovom slučaju to vam je više od 2300 vojnika koji su izrotirani po raznim zadaćama koje ću sada istaknuti samo neke. Sanirano je više od 11,5 km raznih prometnica, klizišta, postavljeno je više od 145 kontejnera, 52 mobilne kućice na najnepristupačnijim terenima, isto tako pripremljene su podloge sa iskopavanjem i odvozom raznog otpada više od 8.500 kubnih metara raznog otpada kako bi se pripremili tereni za smještaj … kontejnera i mobilnih kućica. Također imali smo više od 400 raznih civila u vojarni, sada ih je još nešto 136 mislim da je s današnjim danom o kojima smo skrbili zajedno sa Crvenim križom i pomagali u podjeli humanitarne pomoći svima onima koji su u tom trenutku bili potrebni. Također pomoć volonterima u onom trenutku u pripremi svih onih paketa i svega što je bilo potrebno. Kroz našu mehaniziranu pukovniju uklanjali smo sve potrebne objekte koje su slali sa zadaćom i na taj način smo obišli više od 208 naselja. Hrvatska vojska je također od samog trenutka dala i četiri kuhinje koje su bile u tom trenutku potrebne koje su kasnije povučene u matične vojarne kada se hrana organizirala na jedan posve drugačiji način. I u tome ćemo sudjelovati u svemu onome što bude dogovoreno sa stožerom civilne zaštite do kraja dok god bude potrebno, na taj način pomoći svima onima koji su unesrećeni, [[Upadica predsjednik: Hvala.]] a isto tako pokazati da hrvatska vojska još ima svoju sposobnost. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Poštovani ministre. Zadovoljan sam sa vašim odgovorom. Evo vidljivo je, a i nedavno smo imali na dnevnom redu Sabora izvješće o stanju hrvatske vojske iz kojeg je bilo vidljivo značajna ulaganja kako u ovoj Vladi tako i u prošloj vladi upravo u opremanje i zanavljanje opreme. Mislim da su upravo ti potezi i to nastojanje hrvatske Vlade da nakon puno godina, a imali smo ovdje i konsenzus u HS da se ide dobrim smjerom, vidljivo je da su aktivnosti koje je sprovela hrvatska vojska zahvaljujući ulaganju u hrvatsku vojsku i operativnost koju su pokazali na ovim ne borbenim aktivnostima da je bila odlična. I evo čestitam vama na dobrom vođenju u ministarstvu, čestitam svima onima koji su sudjelovali i još uvijek sudjeluju u svim aktivnostima na terenu i evo potičem vas da i dalje nastavite sa dobrom organizacijom vojske, zanavljanjem opreme koja će moći odgovoriti na sve izazove kako borbene tako i ne borbene koje će nadamo se neće, ali u slučaju da će zadesiti RH onda ćemo biti spremni. Hvala.
Idemo sada i treći zastupnik u ovom malom zagorskom bloku poštovani kolega Siniša Hajdaš Dončić pitanje upućuje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću.
Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se. Ali prije nego što poštovanom predsjedniku Vlade postavim pitanje malo sam onako začuđen što sadašnjeg ministra obrane, a to nisam primijetio ni kod g. Krstičevića, niti kog g. Kotromanovića prati djelatna vojna osoba pa ga fotografira. Vjerojatno radi neku reportažu za hrvatske vojnike ili nešto slično. No vratimo se na temu.
Hoćete da i vama isto pozovemo?
Ne, ne samo mislim dozvoljam da prokomentiram nešto, malo mi je čudno onak u sabornici pa evo, čisto se čudimo, možda su to neki novi trendovi, ali nebitno u konačnici. Dragi moj predsjedniče Vlade ili premijeru, nedavno ste što se od vas i očekuje posjetili potresom ugrožena područja pa ste onda tamo spomenuli da imate istančana, sad nemojte me krivo shvatiti dal filtere ticala ili nešto drugo koji u sekundi mogu primijetiti tko su ti crveni, žuti, bijeli vragovi koji rade na demontiranju države kako vi volite reći ili imaju nekakvu svoju posebnu agendu, dakle vaši riječi. Pa me onda baš zanima kako to da onda niste primijetili da u zadnje vrijeme dakle u zadnjih 4, 5 g. u svim državnim institucijama koje su pod vlašću HDZ-a, imamo sve manje sposobnih, kompetentnih, stručnih a sve veći broj nekompetentnih, dakle stranačkih poslušnika koji zapravo onda svojim nezalaganjem rade upravo ono što ste i vi spomenuli, demontiraju državu? Ili da bi svi razumjeli a posebno vi, da mora postojati jedno zdravo narodski nepovjerenje u Vladu ali ono se kod nažalost pretvara u toksični cinizam a možda tome zapravo i vi doprinosite svojim izjavama o razno različitim urotama. Ali da se vratim na srž, dakle zašto ovih zadnjih 5, 6 g. niste gradili inkluzivne institucije dakle koje su …
Hvala vam. Vrijem isteklo. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
Dakle moje je pitanje, kako to sve vaši redari nisu predvidjeli? [[Upadica predsjednik: Kolega Hajdaš.]] Ne, upravu ste, što jest, jest. Što jest, jest.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Hajdaš Dončić, ali ja nisam u biti čuo vaše pitanje, istekao je rok. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] A, impulzivne, to vi kao čitatelj ove strane literature kad se srećemo tu na Markovom trgu, aludirate na Harvardov agilni menadžment, jesam ja dobro prepoznao što ste vi htjeli prevesti kao impulzivne institucije? Meni je najvažnije da se dragi moj zastupniče, nas dvojica dobro razumijemo. Pa mogu vam reći nakon ove sad već skoro 4,5 g. a uspoređujući naš mandat sa onim kad ste vi bili ministar, meni se čini da nema području u kojem mi nismo učinili više nego što ste vi. Nema. Od … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne vi osobno, nego ovo, SDP, ovo koliko vas ima, 31, čini mi se nakon zadnjih izbora i niste svi naravno sudjelovali u tome međutim dobro je podsjetiti, vi ste jedan od onih jedno vrijeme suspendiran koji je u tome sudjelovao. No ono što je bitno, a bitno je slijedeće. Bitno je da smo do pandemije korona virusa imali praktički plus u svakom aspektu, ljudi su imali veće prosječne plaće, imali su veće minimalne plaće, imali smo kontinuirani rast od 3%, imali smo i još ga uvijek imamo, investicijski kreditni rejting, smanjili smo javni dug, osigurali proračunski višak, ubrzali apsorpciju europskih sredstava, pokrenuli brojne reforme u svim sektorima i onda je došla ova 2020. u kojoj smo pokazali ono što sam rekao nekoliko puta, snagu države i ta rečenica je u biti lajt motiv onoga što želim reć. Zašto to govorim? A u biti mislim da se vi tu slažete sa mnom. Dakle, država koja je međunarodno priznata i samostalna svega 30-ak godina, mora još uvijek graditi svoje institucije. Mora u njima imati agilne ljude, impulzivne ljude koji pokreću stvari i čine reforme koje su u javnome interesu i to je bit našeg pa ja bih rekao, i ... [[Govornik se ne razumije.]] i mog javnog angažmana. I ste strane mislim da smo napravili iskorake koji su više nego očiti a u ovoj godini koja je iza nas, pokazali smo koliko država može učiniti za svoje građane kada se suoči sa nepredviđenom okolnošću, kada privatni sektor nema novaca za platiti plaće, kada privatni sektor nema novaca za premostiti problem likvidnosti, pa onda država nastupa tu kad treba porezno rasteretiti, kada treba napraviti iskorak koji će iskoristiti europska sredstva i nacionalna sredstva i omogućiti nešto što nikada ranije nismo imali a pritom ne izgubiti investicijski kreditni rejting, zadržati stabilne trendove, ići prema ERM II, ići prema uvođenju eura u Hrvatskoj, ići prema schengenskom prostoru, ići u dublju integraciju. E to se možda događa i zbog nekih impulsa koji postoje u administraciji, možda to nije administracija odnosno Vlada koju podržavate, ali oni postoje, postoje agilni ljudi, ljudi koji koriste vrijeme, koji su dobili zahvaljujući većinskom povjerenju hrvatskih birača da naprave te iskorake. Ne kažem da smo u svemu perfektni, ne kažem da smo sve riješili ali ono što mogu reći, da se borimo za svakoga a osobito za ovi koji su naši sugrađani sada u potresu pogođenim područjima unesrećeni i kojima ćemo pomoći ja vjerujem i uz vašu potporu. Evo donošenjem novog zakona i mjerama koje su pred nama. To je taj ja bih rekao, to je ta poruka koju sam govorio o snazi države a što se tiče ovih političkih radara kad je riječ o oponentima, jako dobro rezoniram, jako dobro. Jako dobro.
Hvala vam. Izvolite, očitovanje.
Da, drago mi je dakle, ono naravno ... [[Govornik se ne razumije.]] između nečeg što će SDP uvijek podržati a to je ono što je dobro za Hrvatsku, što je dobro za građane RH i onog što smatramo da radit loše i to ću uvijek vrlo pristojno ili možda sa kojom rečenicom više vama ukazivati. Ali ću vam samo skrenuti pažnju pa ću samo pročitati o tzv. inkluzivnim ili ekspertivnim institucijama, da ima jedan dokument iz 2019. a zove vam se Procjena rizika od velikih nesreća za područje Sisačko-moslavačke županije. Tamo vam doslovno piše osposobljenost ljudstva civilne zaštite je vrlo niska. Operativnost vrlo niska, logistička spremnost vrlo niska, Crveni križ operativnost vrlo niska, logistička spremnost vrlo niska, pripadnici postrojbe civilne zaštite nisu prošli kroz propisani program osposobljavanja, nisu opremljeni niti osnovnom niti drugom opremom. E vidite, zato vam ja kažem o institucijama i o kadrovima koji nažalost, ja znam da si puno ne možete pomoći jer teško je voditi jednu voditi jednu političku stranku, što vam mogu priznati i naravno da vam se događa da morate lokalne dužnosnike iz HDZ-a i njihove nemam pojma, punice, punčeve, bratiće na nekim institucijama i smjestiti, pa onda jedan ne zna koliko ima ljudi na terenu, drugi ne zna koliko ima vode, treći da li se urušila vojarna, četvrti ne zna da li ima armature u betonu i tako sve u krug, u krug, ili će vam to ponavljati jer smatramo da dobro društvo mora počivati na dobrim institucijama i ono što vi volite reći a to je tzv. „načelo postupnosti“, da vas citiram. Pa bi bilo dobro da onda krenete načelom postupnosti i da na ta mjesta, na državne institucije, dakle bez stranačkih podobnosti, dakle stavite i stručne i sposobne ljude. Hvala vam lijepo, premijeru.
Idemo na trideseto pitanje, zastupnik Anton Kliman pitanje će postaviti ministru mora, prometa i infrastrukture Olegu Butkoviću.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem ministru Olegu Butkoviću, Vlada RH vođena HDZ-om, a posebno Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture snažno je prisutno na području Istarske županije sa realizacijom mnogih infrastrukturnih projekata. Jedan od značajnijih je završetak punog profila istarskog ipsilona i početak bušenja druge cijevi tunela kroz Učku čijem smo početku nazočili otprilike prije mjesec dana. Na neki način ovim početkom probijanja druge cijevi tunela kroz Učku zaokružuje se ulaganje u cestovnu infrastrukturu u Istri što se tiče istarskog ipsilona. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture značajno ulaže i u razvoj pomorskog prometa uređenjem luka i pristaništa diljem istarske obale, a isto tako i zračna luka u Puli iz godine u godinu bilježi značajan rast putnika izuzev 2020. godine iz notornih razloga. Međutim u Istri ostaje otvoreno pitanje ulaganja u modernizaciju i revitalizaciju istarske željeznice za koju držim da je neiskorišteni veliki potencijal u putničkom i gospodarskom smislu. U istarske željeznice se nije ulagalo desetljećima i one su zaista u derutnom stanju i mišljenja sam da je nužno značajno ulaganje uz iste uz opasku dozvolit ćete da bi se to isto ulaganje i relativno brzo i vratilo uvažavajući turistički i gospodarski potencijal Istarske županije. U najavu velikih ulaganja u istarsku, u željezničku infrastrukturu u razdoblju do 2030. godine iz EU fondova koje ste najavili, a i uz najavu ulaganja i u konkretno istarsku željeznicu molim vas za informaciju da li ste počeli razmatrati plan te počeli vući konkretne poteze glede pripreme za ulaganja u istarsku željeznicu?
Odgovor poštovanog ministra Olega Butkovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani zastupniče što se tiče gradnje prometne infrastrukture ona danas iznosi negdje oko 25 milijardi kuna u RH i tome možemo zahvaliti svim pripremljenim projektima, ali i mogućnosti financiranja takvih projekata od strane EU i naravno međunarodnih kreditnih institucija. Što se tiče Istre spomenuli ste u vašem pitanju najveći, jedan od najvećih infrastrukturnih projekata a to je dovršetak istarskog ipsilona čiji ćemo puni profil do tunela Učka s istarske strane otvoriti do ove turističke sezone 2021., a krajem godine 2020. krenula je izgradnja druge cijevi tunela Učka infrastrukturnog projekta vrijednosti oko 200 milijuna EUR-a čiji završetak sa nastavkom prema Matuljima ćemo završiti negdje do 2023. godine. Što se tiče željeznice i ulaganja u željeznicu, danas su ulaganja negdje oko milijardu i po EUR-a u cijeloj Hrvatskoj i uglavnom će sve prometne investicije, uglavnom iz ove i slijedeće financijske perspektive ići prema željeznici jer smo autocestovnu infrastrukturu zaokružili uglavnom, završili i zračne luke, pomorske luke se grade, ali ono što nam ostaje to je modernizacija željeznice i tu je plan negdje do 2030. godine uložiti oko 3 milijarde EUR-a. Kad govorim o Istri mi smo cijela ulaganja u prometnu infrastrukturu upravo u mandatu ove Vlade se očituju ne samo u Istri, nego u cijeloj Hrvatskoj. Kad gledam željeznicu i ovo vaše pitanje na vašu inicijativu i znam da ste me nekoliko puta kontaktirali i mi smo prošli tjedan imali sastanak na tu temu sa HŽ Infrastrukturom jer nam je cilj u Istri obnoviti postojeću infrastrukturu i što prije se spojiti prema Rijeci na mediteranski koridor. U tom smislu je i modernizacija postojeće pruge R101 koja ide od Pule prema Pazinu, Lupoglavu, Buzetu i prema slovenskoj granici, njezina duljina postojeće pruge je oko 90 km i HŽ Infrastruktura će krenuti u izradu studijske dokumentacije koja je preduvjet da bi takav jedan projekt dobio europsko financiranje. I drugo, također je u provedbi sporazum o aktivnosti za obradu L213 Lupoglav-Raša, to idemo u suradnji sa Lučkom upravom Rijeka gdje se radi studija isplativosti također oko financiranja prema EU. Ono što ide u ovoj 2021. godini iz kredita Svjetske banke su ulaganja u postojeće željezničko cestovne prijelaze to je program koji smo pokrenuli sa Svjetskom bankom, to je negdje oko 12 milijuna kuna i to će se dogoditi u 2021. godini. Da zaključim, da što se tiče integracije iste u prometni sustav cestovnom infrastrukturom to je definirano, to je gradnja druge cijevi tunela Učka, završetak istarskog ipsilona i izrada projektne i studijske dokumentacije za modernizaciju željezničke pruge u Istri i naravno u skorijoj budućnosti, a to nam je krajnji cilj spajanje na mediteranski koridor odnosno prema Rijeci. Hvala vam lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Kliman.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Izuzetno sam zadovoljan vašim odgovorom gospodine ministre, evo rekao bih da kako završavamo istarski ipsilon nadam se da je ovo jedan dobar početak što se tiče istarskih željeznica, da ćemo doći i u vrijeme u ovim rokovima što smo rekli 2030. godine kada ćemo moći reći da smo zaokružili apsolutno modernizaciju i integraciju svih prometnih pravaca i svih dakle prometnih, sa svim prometalima u RH da budemo integrirali, ali ne samo sa Hrvatskom nego i sa cijelom EU. U svakom slučaju ovo je velika informacija za javnost u Istri da se je počeo, da su se počele radnje oko pripreme, oko pripreme za ishodovanje dokumentacije i snimanje stanja istarske željeznice i nadam se da će to javnost pozdraviti. Hvala vam lijepo još jednom.
Hvala. Slijedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Žarko Tušek ministru gospodarstva i održivog razvoja dr. Tomislavu Ćoriću.
Hvala uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, uvaženi ministre generalno mislim da ne trebamo se ponavljati, svi smo svjesni okvira u kojemu naše gospodarstvo, naši gospodarstvenici, poduzetnici i obrtnici posluju u ovoj pandemijskoj godini, naravno da je u fokusu ove godine bilo prije svega očuvanje zdravlja svakog čovjeka, pogotovo ugroženih skupina, ali također sve države EU pa i svijeta globalno činile su što kroz nacionalne instrumente što kroz u našem slučaju EU institucionalno velike napore kako bi se očuvala vitalnost gospodarstva, pogotovo onog malog, srednjeg poduzetništva, obrtništva koje je na neki način u ovoj krizi možda i najugroženije. Nažalost ono što se dogodilo nama ovdje u Hrvatskoj pogotovo sjeverozapadnoj Hrvatskoj, središnjoj Hrvatskoj i na području Banovine jest tragedija potresa koja je dodatno oslabila investicijski i ekonomski potencijal našeg gospodarstva naših poduzetnika i obrtnika generalno, a znamo da je to područje pogotovo Banovine jest i u tom smislu deficitarno i ima poteškoće u razvoju. Upravo zbog toga eto postavljam konkretno pitanje koje su mjere koje vi kao ministarstvo u ovom trenutku predlažete, osmišljavate, kreirate s jedne strane kako biste pomogli ove gospodarstvenike, poduzetnike i obrtnike sa područja Banovine i Sisačko-moslavačke županije kojima je najugroženije u kontekstu tragedije potresa, ali i generalno što kao ministarstvo predlažete, što osmišljavate i što kreirate kako bismo što je to moguće predvidivo nastupili u slijedećoj ekonomskoj godini 2021. u kojoj smo već došli i što bi to naši gospodarstvenici mogu očekivati kao potporu za jačanje svojih investicija, svojeg gospodarstva da to bude što je to moguće predvidivo kako u segmentu sanacije onoga što je iza nas, tako i u segmentu razvoja koji je ispred nas. Eto, hvala vam lijepo.
Poštovani ministar gospodarstva i održivog razvoja Ćorić.
Hvala vam lijepa. Zastupniče Tušek dopustite da odgovor na vaše pitanje podijelim u dva dijela. Prije svega mjere koje su poduzete uslijed šoka koji je naša ekonomija doživjela tijekom pandemije Covid-19 virusa, dakle tu ću se prije svega referirati i na činjenicu da smo i od strane Ministarstva rada kolege Aladrovića, ali isto tako i u okviru nadležnosti Ministarstva gospodarstva kroz kreditne linije i HAMAG BICRA odnosno Hrvatske banke za obnovu i razvoj učinili sve kako bi naši poduzetnici ovu fazu u kojoj dio djelatnosti ne funkcionira odnosno zaključan je uslijed mjera protiv daljnjeg širenja zaraze kako bi tu fazu preživjeli odnosno kako bi im omogućili da budu spremni za postfazu, a to je otvaranje ekonomije i ekonomski oporavak. Tu bih naglasio mjeru 4.000 kuna s jedne strane, s druge strane isto tako namirenje fiksnih troškova kao što znate za naše poduzetnike koji su najviše pogođeni ovom krizom, ali isto tako i kredite HAMAG BICRA Covid-19 program koji je u kontekstu drugog dijela vašeg pitanja, a to je riječ o potresu koji je pogodio naša područja Siska odnosno Banovine koji je prouzročio dodatnu štetu. U tom kontekstu mi smo reagirali odmah onoliko brzo koliko je to bilo moguće kroz proširenje Covid-19 programa kako bi oni koji su s područja Sisačko-moslavačke županije odnosno njihovi zahtjevi za kredite bili što je moguće prije obrađeni i kako bi im se omogućila likvidnost. S druge strane spustili smo ljestvicu za nekoliko županija koje spadaju u ovu tzv. prvu skupinu s obzirom na svoj stupanj razvoja i na taj način omogućili s područja svih tih županija poduzetnicima lakši dolazak do likvidnosti. Isto tako naglasit ću program koji će zapravo biti interventne naravi i koji će biti objavljen u slijedeća dva tjedna, to je program od 10 milijuna kuna koje je ministarstvo na svojim stavkama iznašlo, a prije svega u smjeru opremanja odnosno obnove prostora odnosno sanacije šteta u tim prostorima. Govorimo o mikro i malim poduzetnicima kojih na području Sisačko-moslavačke županije odnosno pogođenim područjima ima nekoliko tisuća, naravno i obrtnicima. Ideja je da im s interventnih 30.000 kuna pomognemo u ovoj prvoj fazi u kojoj je njihovo poslovanje onemogućeno uslijed šteta koje su pretrpjeli uslijed kvarova na opremi odnosno uništenju opreme da zanove opremu za svoje obrte odnosno mala i mikro poduzeća. Što se tiče naših dugoročnih mjera, hrvatskog gospodarstvo u narednoj fazi u normalnim okolnostima funkcioniranja mora biti orijentirano na održivi razvoj odnosno na postizanje viših stopa razvoja u dugom roku koje podrazumijevaju isto tako i reorijentaciju nacionalne ekonomije i promjene njezine strukture. Upravo zbog toga držimo jako važnim natječaj koji ćemo otvoriti nadam se početkom drugog kvartala u ovoj godini. Riječ je o natječaju koji bi sa milijardu i pol kuna trebao omogućiti prije svega povećanje proizvodnih kapaciteta odnosno dizanje njihove tehnološke razine odnosno digitalizaciju procesa u hrvatskim poduzećima upravo vizavi kreiranja njihove dugoročne konkurentnosti. Što se tiče naših planova za naredno razdoblje, nacionalni program oporavka i otpornosti savršena je prilika da se dio sredstava iz ovog dijela višegodišnjeg financijskog okvira usmjeri ka poduzetništvu odnosno ka gospodarskom sektoru i upravo zbog toga Ministarstvo gospodarstva u okviru naših planova, internih konzultacija [[Upadica: Hvala.]] na razini Vlade inzistira da što je moguće veći dio ove omotnice ide prema [[Upadica: Hvala.]] nama. Hvala vam lijepa.
Poštovani zastupnik Tušek.
Zahvaljujem vam na odgovoru ministre i inače o tome komuniciramo i razgovaramo tako da sam upoznat i sa vašim naporima i treba ih apsolutno pohvaliti i intervencijom i onime kao što se reagiralo u ovoj situaciji govorim u kontekstu samog potresa, ali i generalno treba iznova reći da velika većina gospodarske i poduzetničke zajednice RH je vrlo realna i prizemna u svojim zahtjevima i svojim prohtjevima itekako znaju cijeniti mjere i instrumente koje Vlada RH u vremenu koje je iza nas učinila kako bi se zadržala i likvidnost hrvatske ekonomije i kako bi se očuvala radna mjesta. Tako da u tom smislu mislim da je iza nas jedan kvalitetan i ozbiljan zajednički posao i treba svima koji su u tom poslu sudjelovali čestitati. Ono što sam htio samo spomenuti za godinu i za vrijeme koje je ispred nas jest ta kategorija predvidivosti. Užasno je važno da gospodarstvenici, poduzetnici i obrtnici, pogotovo u ovako kompleksnom i teškom vremenu, predvidivo otprilike mogu znati koji se to operativni programi očekuju, u kojem se oni kvartalu očekuju, koji će biti financijski iznosi tih programa, koji će eventualno financijski instrumenti ići kroz naše potporne financijske institucije, HBOR i Hamag Bicro. Naravno i kroz komercijalne banke, jer u ovoj godini kada je uistinu potrebno pokrenuti iznova taj ekonomski gospodarski zamašnjak, upravo ta predvidivost može više gospodarstvenika, poduzetnika uključiti u proces oporavka i na neki način ih osnažiti da se počnu pripremati za vrijeme koje je ispred nas. U tom smislu, eto, puna podrška. Hvala lijepa.
A sada će zastupnik Josip Begonja postaviti pitanje poštovanoj ministrici regionalnog razvoja i fonda EU Nataši Tramišak. Izvolite.
... [[Govornik se ne razumije.]] poštovani predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, članovi Vlade. Pitanje ministrice, naime, u studenom prošle godine Ministarstvo regionalnog razvoja sklopilo je ugovor sa Ekonomskim fakultetom u Osijeku glede izrade novog indeksa razvijenosti jedinica lokalne i područne samouprave. Ukratko, podsjetit ću vas da je prema usvojenoj metodologiji koju je izradila kuća CLER i Ekonomski fakultet u Rijeci 2017. g. 11 jedinica lokalne samouprave ispalo je iz skupine potpomognutih područja, ali prema nizu pokazatelja, još uvijek su to područja koja trebaju pomoć države. Zanima me hoće li novim izračunom ta područja biti uključena u skupine potpomognutih područja, jer, primjera radi, zbog pokazatelja stupnja obrazovanja osoba s VSS starosti od 20-65 godina kao jednog od 6 pokazatelja, pri izračunu razvijenosti, dovelo je, primjera radi, grad Drniš, zato što ima 6,42 indeksna poena više obrazovanih s VSS od prosjeka RH, a prema drugih 5 pokazatelja kumulativno bi ipak trebao biti potpomognuto područje, dovelo je do toga da mi više nismo u potpomognutom području, a riječ je o prostoru koji je tijekom Domovinskog rata bilo okupirano, spaljeno, srušeno, jednom riječju, devastirano. Evo, ja bih vas molio vaš odgovor u kom pravci će ići izračun novog indeksa razvijenosti. Hvala.
Odgovor poštovane ministrice Tramišak.
Hvala. Poštovani zastupniče Begonja. Dakle, kao što ste spomenili, sam izračun indeksa razvijenosti i sukladno Zakonu o regionalnom razvoju, provodi se svake 3 godine. Dakle, u 2017. g. utvrđena je određena metodologija, tada izrađivača metodologije za izračun indeksa razvijenosti jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave pri čemu je 304 jedinice lokalne samouprave identificirano kao potpomognuto područje, odnosno nalaze se u one 4 prve skupine nerazvijenosti ispod prosjeka RH. Ono što je bitno evo, konkretno i za sam grad Drniš, a to je da se sada radi preliminarna analiza sukladno toj metodologiji gdje smo već sada utvrdili da, ako zadržimo postojeću metodologiju ponovno neće doći do značajnih izmjena. Međutim, postoji mogućnost uvođenja novih pokazatelja koji bi uz ovih 6 pokazatelja koji govore o prosječnim izvorima prihoda, kretanju, općem kretanju stanovništva, starosnim i dobnim skupinama, po samim jedinice lokalne samouprave ili stopi obrazovanosti uveli nove elemente koji bi na jedan realniji način prikazali stvarno stanje po pojedinim jedinicama lokalne samouprave odnosno onoj minimalnoj razini komunalne opremljenosti, o čemu zapravo brine svaka jedinica lokalne samouprave. Dakle, a ovdje bi uz komunalnu opremljenost uključili svakako i dostupnost primarne zdravstvene zaštite, a isto tako i predškolskog odgoja i osnovnoškolskog obrazovanja. Time bi dobili jednu realniju sliku. Svakako znači namjera Ministarstva regionalnog razvoja dobiti relevantne podatke i onda napraviti novo ocjenjivanje i izračun indeksa razvijenosti i razvrstavanje tako jedinica lokalne i regionalne samouprave. Dodatno, a sad je možda važno za spomenuti, vezano uz sam status potpomognutih područja, ono što je zapravo i vrlo važno za sve jedinice lokalne samouprave je korištenje i dostupnost sredstava europskih strukturnih i investicijskih fondova, kako bi, naravno, postigle bolju kvalitetu u bolji stupanj razvoja. Spomenio je naš predsjednik Vlade da smo na 113% ugovorenosti iz postojećeg programa do 2020. g., razlog toj većoj ugovorenosti su svakako i određeni broj ušteda po pitanju samih onih ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava gdje korisnici ne realiziraju svoja sredstva po pitanju izvršenja svojih aktivnosti. Dalje, kada govorimo tu o korekcijama, one čine jedan manji iznos, a to je samo 1% i to je podatak u Ministarstvu regionalnog razvoja i dodatno, veliki projekti koji se sada moraju fazirati u novo razdoblje jer 2013. g. kada su predviđeni veliki projekti u operativnim programima, nije bila spremna kompletna dokumentacija kako bi Europska komisija odobrila sve projekte. Dokumentacija dok se pripremila, dok je prošao proces provedbe i odluke o odabiru prema EK, ugovori su potpisani u kasnijim fazama i sada su u realizaciji. Slijedom svega navedenog, dalje su se i nastavljaju se ugovarati projekti kako bismo dostigli 100% iskorištenost dostupnih europskih sredstava u programskom razdoblju do 2020. g., a nastavno na ovo što ste pitali za status potpomognutih područja, imamo odluku Vlade RH iz studenog prošle godine da se radi i 3. operativni program i to je integrirani teritorijalni operativni program, upravo kako bi naše županije, naši općine i gradove mogli još konkretnija i kvalitetnije sudjelovati u samoj izradi operativnih programa i korištenju sredstava europskih strukturnih i investicijskih fondova u novom programskom razdoblju 2021.-2027. Hvala.
Poštovani zastupnik Begonja.
Zahvaljujem. Zadovoljan sam odgovorom poštovana ministrice. Samo jedna napomena. Ako i dalje ostane ovaj faktor stupnja obrazovanja osoba sa VSS per capita, da se ima u vidu da mladi iz ruralnih krajeva odlaze u velike gradove na studije, po završetku fakulteta najčešće ostaju u tim sredinama, a njihovi osobni dokumenti glede prebivališta, ostaju na starim adresama, što stvara nerealnu sliku odnosno mnogo drugačiju u naravi nego što zapravo i je. Hvala.
Sada će zastupnik Gari Cappelli postavit pitanje ministru vanjskih i europskih poslova poštovanom dr. Gordanu Grlić Radmanu.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS, predsjedniče vlade, ministri. Poštovani ministre vanjskih i europskih poslova, kao što znamo sutra je inauguracija u SAD-u i naravno da cijela međunarodna zajednica je uprla oči u ono što će se dalje od sutra, pa na dalje događati. Svjedoci smo ovih dana šokantnih zbivanja u SAD-u, posebice u kontekstu napada na kongres od strane pristaša predsjednika u odlasku Donalda Trumpa, čime su mnoge zemlje međunarodne organizacije pokazale ozbiljnu dakle zabrinutost i pozvale na poštivanje demokratskih načela. Ujedno predsjednik na odlasku Trump je posljednjih nekoliko mjeseci poduzimao i korake koji jasno narušavaju odnose s Kinom, te pojedine zemlje koje imaju osjetljiva neriješena bilateralna pitanja doveo još u nezavidniju dakle situaciju. Tu su naravno i potezi povlačenja SAD-a iz klimatskih sporazuma kao što je Pariški sporazum, a i neki drugi itekako važni. Ako k tome pribrojimo isto tako važnost koju RH ima u odnosima s Amerikom, a to je program izuzeća od viza, Sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, gospodarska suradnja koja je bila od 2019. 5% veća negdje na razini 650 milijuna dolara, pa LNG terminal i suradnja na području obrane. Moje pitanje je, kako vi vidite budućnost transatlantskih dakle odnosa osobito nakon potvrde kongresa ovih dana Joe Bidena za predsjednika SAD-a, koja su očekivanja dakle daljnjeg razvoja odnosa EU i SAD-a, pa u svemu tome naravno i interes odnosa RH sa SAD-om? Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog ministra Grlić Radmana.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče, uvaženi g. zastupniče, predsjedniče vlade, kolegice i kolege. SAD globalni su akter, stjegonoša mira, slobode, demokracije, paradigma u međunarodnoj zajednici, u međunarodnom poretku, aktivni zagovornik i sudionik i svakako da je u žiži interesa svjetske javnosti upravo bilo to potvrđivanje predsjednika, sigurno da nismo navikli na ove scene koje su se dogodile i mislimo da će to biti u fokusu prije svega znači naći uzroke te krize, neredi koji su se dogodili 6. siječnja, a naravno isto tako sa najvećom krizom pandemijom zemlja koja zapravo najviše ima i zaraženih i umrlih. Evo imali smo neki dan zabilježeno 4470 umrlih, u 5 dana 20.000 znači to je velika, to je pandemija, a u najavi Bidena da će u prvih 100 dana uspjeti nabaviti 100 milijuna doza cjepiva govori o tome koji je to interes zapravo Bidenove administracije. Naravno, uloga SAD-a je nezamisliva bez aktivne politike dakle u jačanju vanjske dimenzije jer smo navikli vidjeti SAD kao aktivnog svjetskog lidera kada je u pitanju zaštita mira, sigurnosti, demokracije i sigurno da ono što ste vi uvodno naveli isto tako, dali do znanja jačanje transatlantskih veza zapravo što očekujemo, prije svega znači očekujemo vidljivost i jasniju ulogu SAD-a u NATO-u, prije svega u vojnoj sigurnosti, a uključujući naravno i migracije i borbu protiv antiterorizma, to su zapravo i naše europske politike. Naravno, povratak Pariškom sporazumu o klimi svakako je jedan najava dakle samog Bidena očekujemo da ćemo tu opet raditi zajedno, to su zapravo oni ciljevi i zapravo oni elementi koji nas povezuju, a naravno očekujemo i poboljšanje tradicionalnog gospodarskog, gospodarske suradnje s EU, ali prije svega i s Njemačkom. Kada govorimo o vanjskoj politici sigurno da pitanje bliskoistočne krize bez udjela odnosno sudioništva SAD-a također je nezamisliva. Očekujemo stanoviti povratak u, dakle u nuklearni dogovor s Iranom kako bi se i kriza na Bliskom Istoku uspješno riješila. Naravno jačanje koalicije prema Kini i prema trećim zemljama zajedno sa EU to je prije svega tradicionalni saveznik SAD-a i EU. Ono što ste vi kazali da hrvatski, hrvatski interesi, ono što niti jednoj vladi do sada nije uspjelo, to je izuzeće viznog režima ulazak u program i očekujemo da uskoro upravo državno tajništvo donese službeni podatak da je Hrvatska ispunila taj zahtjev ispod 30%, čuli smo neslužbeni podatak 2,7% što će omogućiti hrvatskim građanima turistički dakle odlazak i poslovi odlazak, a naravno i Sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja prije svega će pogodovati poslovnim ljudima i boljoj suradnji u gospodarstvu. Hvala lijepa.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo g. ministre. Važno je kao što ste rekli pri kraju da se pojačaju kad bude se prilika imala dakle nakon ove covid krize da se pojača mogućnost dolaska opet turista u RH, da ne zaboravimo podatak da oko pola milijuna turista dolazi u RH iz SAD-a, da smo bili pokrenuli aviolinije direktne nakon 30.g. praktički, da itekako je važno da se opet pokrenu te inicijative i da se vrati, dakle taj, taj međunarodni promet turizma i svega. Evo nedavno je u američkim novinama isto tako vidljivo da je Hrvatska kao jedna od među prvih 11 poželjnih za američke građane za ovu godinu. Dakle, kažem spuštanjem krize i pritiska svega oko Covida-19 sigurno možemo reći optimističke rezultate da možemo očekivati upravo i sa turističkog tržišta Amerike i sa naravno uspostavljanjem kao što smo i rekli opet kontakata dakle avioprometa koji je itekako važan pogotovo za jug Hrvatske, a to je za Dubrovnik koji većinu turista upravo prima sa britanskog i američkog tržišta. Naravno očekujemo i bolju suradnju kao što je i čelnica Komisije EU rekla da očekuju se daleko bolji odnosi sa Bidenovom administracijom u odnosu na dosadašnju i da će se jačati ti, ti upravo odnosi i na svim drugim poljima dakle gospodarskim naročito turističkim ali pitanje obrane i svega drugoga. Evo, hvala lijepo.
34 pitanje zastupnica Marijana Petir postavit će potpredsjedniku Vlade i ministru financija Zdravku Mariću. Izvolite.
Hvala vam lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine potpredsjedniče hrvatske Vlade, područje Sisačko-moslavačke županije posebice Banovine koja niti 25 godina nakon Domovinskog rata nije doživjela svoju revitalizaciju i koja se svakodnevno suočava sa demografskim slomom iseljavanjem cijelih obitelji radno sposobnog stanovništva, socijalnom isključenošću, obrazovnim preprekama, nejednakošću, prekomjernom eksploatacijom sirovina i prirodnih resursa, prostornom stigmatizacijom, prometnom nepovezanošću pogodio je i razoran potres. Potres je nažalost odnio ljudske živote, prouzročio je velike štete stanovnicima na njihovim domovima, uništio je javnu infrastrukturu, mnogobrojne sakralne objekte i objekte kulturne baštine, pogodio je 900 obrtnika i poduzetnika, preko 1650 poljoprivrednika upisanih u upisnik. Sisačko-moslavačka županija u kojoj se Banovina nalazi je na oko 41% BDP-a prosjeka EU 27 i da bi se to promijenilo i podiglo potrebna su nam ulaganja. Vlada RH je u svom programu rada naglasila da će posebnu pažnju posvetiti područjima koja imaju problem sa depopulacijom i slabom razvijenosti, a među tim područjima je i Banovina. Zanima me potpredsjedniče Vlade kakvu će ciljanu i strateški postavljenju demografsku, populacijsku, stambenu, socijalnu i poreznu politiku Vlada RH poduzeti kako bi podržala mlade obitelji da ostanu živjeti na selu, kako bi olakšala poslovanje gospodarstvenicima i obrtnicima i snažnije poduprla razvoj poljoprivrede i drvnu industriju koje imaju perspektivu u tom kraju te kako bi pripomogla revitalizaciji Banovine [[Upadica: Hvala vam.]] ali i cijele Sisačko-moslavačke županije.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo predsjedniče sabora. Poštovana zastupnice hvala vam lijepo na pitanju i na svim komentarima koje ste u pitanju izrekli. Mislim da je to izuzetno važno i vrijedno u ovim okolnostima da se kaže nekoliko razloga vi ste dobro pobrojali, to se sve može još dodatno i sa brojčanim pokazateljima ja bih rekao i pojačati, al od svih tih brojki obzirom i na ograničenost vremena u odgovoru mislim da treba izdvojiti nekoliko onih najvažnijih. Jedno s jedne strane to je pitanje demografsko, a to je pitanje i broja stanovnika, dakle same strukture stanovništva na području Sisačko-moslavačke županije sa naravno posebnim naglaskom na Banovinu koju ste spomenuli, ali isto tako i gospodarski pokazatelji uz već spomenuti podatak o stupnju razvijenosti gospodarski usmjereno bruto domaćim proizvodom po glavi stanovnika i usporedbu sa prosjekom RH, ali i sa prosjekom EU. Ja bih još dodatno istaknuo i podatak da netom pred početak same Covid krize i izbijanja odnosno dolaska virusa u Hrvatsku što se tiče stope nezaposlenosti u Sisačko-moslavačkoj županiji ona je bila gotovo dvostruko više nego što je bio i je prosjek RH. Dakle, sve skupa ovo što ste i vi rekli u pitanju ovaj moj uvodni dio zapravo podrazumijeva da je Vlada dobro prepoznala u svom programu da će posebnu pozornost posvetiti Banovini, Sisačko-moslavačkoj županiji, ali isto tako i nekim drugim krajevima RH kako bi dala dodatni doprinos ravnomjernijem regionalnom razvitku. Nažalost dogodio se i potres koji je odnio prije svega nešto što sigurno nažalost ne možemo vratiti, to su ljudski životi, međutim sve ostalo mislim da trebamo i moramo vratiti. Dakle, s jedne strane govorimo naravno o fizičkoj obnovi, dakle obnovi infrastrukture kuća i svega onoga, ali isto tako jednako vrijedno možda čak i vrednije i gospodarskoj i demografskoj revitalizaciji. Na prošloj, pretprošloj pardon sjednici Vlade prošli tjedan, Vlada je donijela jednu odluku o imenovanju radne skupine kojoj su na čelu kolegica Tramišak i kolega Ćorić, ali su unutra, svi smo skupa uključeni, dakle jedan sa strane Vlade možemo odmah reći prepoznat kao multidisciplinaran pristup, dakle problematici koja je vrlo složena, ali isto tako i sveobuhvatan. Bit će naravno uključeni i saborski zastupnici iz tog područja i akademska zajednica i gospodarska, obrtnička komora, udruga poslodavaca i svi oni koji mogu svojim vrijednim savjetima, komentarima, prijedlozima, doprinijeti upravo ovome o čemu govorimo, a to je na jedan sveobuhvatan način da se pristupi revitalizaciji ali ne samo, ponavljam još jedanput, ne samo fizičkoj nego upravo ovoj o kojoj govorimo demografskoj, gospodarskoj, socijalnoj u konačnici. Svatko od nas treba naravno dati svoj doprinos, to je ja mislim jedan zaista jaki imperativ pa tako i od ovih segmenata koje ste izdvojili, ja mogu reći u djelokrugu Ministarstva financija porezna politika, porezna politika i do sada, a sada pogotovo morala i davala i davat će i dalje svoje poticaje. Ja ću vas podsjetiti recimo što se tiče demografske revitalizacije od onoga prvog kruga poreznih izmjena gdje smo dizanjem osnovnog osobnog odbitka i uvećavanjem koeficijenata za uzdržavane članove dakle djecu, doprinijeli upravo prepoznavanju kroz porezni sustav na neki način poticaja za demografsku obnovu do zadnje mjere koja je stupila na snagu odnosno koje će se efekti vidjeti ove godine, a to su mjere oslobođenja bilo potpunog bilo 50%-tnog poreza na dohodak za mlade. To su samo neke od mjera, ali isto tako obzirom na novonastale aktivnosti odnosno okolnosti kako u obliku i u djelokrugu porezne politike tako i svih onih ostalih zajedničkim snagama kako smo i rekli dakle sveobuhvatno, ali isto tako multidisciplinarno djelovati na ovoj problematici. Hvala lijepa.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem vam potpredsjedniče Vlade na vašem odgovoru i na svim aktivnostima koje poduzimate zajedno sa drugim članovima Vlade kako bi zadržali ljude na prostoru Banovine, ali i cijele Sisačko-moslavačke županije i dali im garanciju da ova briga za njih nije kratkoročna. U brzu i kvalitetnu obnovu njihovih domova svakako treba uključiti domaće obrtnike i gospodarstvenike, domaću radnu snagu i domaći materijal. Isto tako mislim da naše područje treba poseban porezni tretman, ali i obećanje koje će biti izvršeno da naši resursi i naš potencijal može biti iskorišten na najbolji mogući način za naše ljude, njihove obitelji, njihova radna mjesta i njihovu budućnost. Da bi to uspjeli moramo mudro koristiti ono što imamo Petrokemiju u Kutini kao mogla bih reći perjanicu kemijske industrije, potom Gavrilović u Petrinji i HIP u Glini kao vodeće prehrambene industrije. Imamo Drvni centar u Glini i PPS Galeković u … kao predvodnike naše drvne industrije, Sisciu u Sisku koja je prepoznat tekstilni brend, imamo gaming industriju u Novskoj, očuvanu prirodu koju prati ekstenzivni način poljoprivrede, Park prirode Lonjsko polje, Moslavačku goru kao regionalni park, predivnu drvenu arhitekturu, bogatu povijest i kulturnu baštinu i potencijal za razvoj kontinentalnog turizma. Imamo sjajne obrtnike i poduzetnike, imamo izuzetno vrijedne i marljive ljude, a mislim da ste mogli primijetiti i vrlo skromne. Zato nam treba dugoročna i strateška podrška na svim razinama vlasti uključujući i državu kako bi uspjeli [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]]
Idemo dalje, sada je na redu zastupnik Tomislav Tomašević koji će postaviti pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem. Zanima me predsjedniče Vlade imam jedno direktno pitanje i očekujem na njega direktan odgovor. Zanima me da li vi smatrate da Hrvatska država pripada HDZ-u? Zašto vas to pitam? Prvo vidimo na predsjedništvu HDZ-a da kritike od strane nas u oporbi na račun HDZ-a vidite kao rušenje države, da kritike o odgovoru države nakon potresa vidite kao nekakvo demantiranje države čime nas zapravo kvalificirate kao državne neprijatelje, a medije koji kritički izvještavaju o poslijeratnoj obnovi na Baniji, a ne na Banovini kao podrivatelji temelja državnosti. U isto vrijeme HDZ-ov župan unatoč tome što ima u vlasništvu nekoliko nekretnina, živi u državnoj kući u kući u vlasništvu države i njemu je to najnormalnija stvar, … to njegovo pravo. Toliko mu je to normalno da se brani zašto besplatno živi u toj kući time da plaća režije. Pazite paradoks, vi ste jučer na Vladi donijeli odluku da se građanima Banije koji su pogođeni potresom oslobodi ih plaćanja režija u ovim teškim zimskim uvjetima, a u isto vrijeme župan te županije nedaleko od Gline živi u kući u državnom vlasništvu besplatno i hvali se time da je barem plaćao svih ovih godina režije. Znači pitam vas još jednom kao predsjednika Vlade, ali i kao predsjednika HDZ-a da li vi smatrate da je Hrvatska država vlasništvo HDZ-a pa je time i svatko tko je protiv HDZ-a automatski protiv ove države?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Zastupniče Tomašević ja sam malo više od vas očekivao, a ne ove neke trivijalne pitalice koje pabirčite po medijima moram priznat da niste mi baš na razini trenutka. Što se tiče komentara i političkoga govora kojeg mi svi skupa izgovaramo u javnosti, ja stojim iza svega onoga što sam rekao. To što vi ste u stanju u Saboru izgovorit čujem da je nešto bilo u HDZ-u je dosta pretenciozno. Jeste vi možda bili ukopčani na Zoom pa ste slušali tko je šta govorio ili poklanjate povjerenje nečijoj interpretaciji cijele rasprave? Ja ne znam o čemu vaša politička stranka koja je nastala kao neki pokret manje-više u Gradu Zagrebu protiv Milana Bandića ili kao bivše članove nevladine udruge GONG i ne znam još kulturne aktiviste što ste već o čemu vi raspravljate na vašim sastancima? Što mislite da političke stranke trebaju radit, da li kada kažete da je neka aktualna politička situacija ili tema očekujete da ljudi koji su saborski zastupnici članovi Vlade, čelnici na nekoj lokalnoj razini županijskoj trebaju malo raspraviti aktualnu situaciju ili ne. Jel to normalno? Ja mislim da je. Da li vi nama kao političarima valjda jednako vrijednima kao vi dopuštate da imamo neki svoj stav, analizu, sintezu, procjenu tko što čini i s kojim ciljem. Ako gledate ovu čitalačku zastupničku ekipu koja dolazi na aktualni sat već godinama sa unaprijed pripremljenim napisanim pitanjem, koje valjda radi neka PR agencija i onda unaprijed napisanim pisanim odgovorom i u stanju su to čitat, što je to? Jel to agenda? Znači uopće ih nije briga šta je tko odgovorio, nije ih briga što je realnost bitno je samo zalijepiti etiketu. E pa to su vam ti radari, znači ako je agenda svih ovih čitatelja ovdje koji glume, a neki su i bili spikeri postavljati politička pitanja na način da već unaprijed znaju o ovoj metodologiji 2+4+2 da imate zadnju riječ pa će možda nešto ostat, nama je to poznato. Aj da vidimo danas popodne kada je 1:1 šta će bit tada, … dakle mi to sve skupa znamo u političkoj utakmici, vi se svi borite, ali borimo se i mi i jasno ćemo artikulirati svoj sta. Vaša teza o tome da li mi mislimo da je HDZ država, pa naravno da ne mislimo, HDZ je politička stranka, politička stranka, koja postoji, za razliku od vas, 30 godina, koja je sudjelovala u svim bitnim ključnim procesima za suvremenu hrvatsku državu. Ja mislim da se s time slažete. Da li to znači da poistovjećujemo HDZ sa državom? Ne. Da li smatramo da su naši politički oponenti, druge stranke, rušitelji države? Ne. Ali isto tako smo tu da ne dopustimo rušenje povjerenja u sve institucije. Evo, npr. Crveni križ. Dakle Crveni križ je bio pod udarom, kao da je neka organizacija u kojoj nisu volonteri, vi ste isto bili volonter sada na Banovini, možda ste tamo sreli neke volontere Crvenog križa. Pa ste vidjeli da ti ljudi koji su tamo, možda nisu baš iz grada ili općine gdje su, nego su došli iz drugih dijelova Hrvatske volontirati svo vrijeme. Da li je normalno da imamo hajku na Crveni križ? Ja recimo, mislim da nije i tome se usprotivljujem i tome ću se usprotiviti. Dakle, raditi distinkciju između pokušaja demontaže bilo kakvog institucionalnog angažmana, a on je ogroman i političkoga djelovanja neke stranke, ono je za mene jasno i jasno ćemo te stavove artikulirati, tako da ove banalne fore koje nastojite [[Upadica: Hvala vam.]] reći da je HDZ jednako država, to vam ne može proći više nigdje.
Hvala vam lijepa. Izvolite, očitovanje.
Znači govorio sam o onom što je javno procurilo sa vašeg Predsjedništva, što ne vidim ni da je kolega Jandroković demantirao, on je samo to kvalificirao kao u interpretacijama kao priglupe izjave, ali ne vidim da je činjenično išta demantirano od onog što je rečeno, a gdje je spominjana i moja stranka. Navodno, niti je to demantirao. Znači, kad govorimo o tome, o visini zadatka i o kritici, što je kritika, gdje prestaje kritika, a počinje demontiranje države, to mislim da vi ne možete odrediti niti nemate na to pravo kao predsjednik Vlade. Kad govorimo o visini zadatka, hajmo se podsjetiti što su HDZ-ovi dužnosnici govorili 2 tjedna nakon potresa. Što su govorili? Da se previše jede na Baniji i da se previše kuha pa jedu i oni koji ne bi trebali. Da se previše i neracionalno griju ljudi na Baniji, da previše volonteri pomažu pa onda smetaju na Baniji. A u isto, svega toga je bilo previše, a kada bi netko rekao da je nečega bilo premalo u odgovoru države, znači odgovoru ove Vlade koja upravlja državom nakon potresa, to se odmah dočekuje na nož. Netko kaže da u Zagrebu kasni obnova 10 mjeseci nakon potresa, i dalje nema obnove u Zagrebu u okolici, državni neprijatelj. Netko kritizira da nije organizirala država prehranu odmah na tom području, nekoliko dana nakon potresa, državni neprijatelj. O tome ja govorim. Znači u svakoj, svaka normalna Vlada kritiku ukoliko je opće dobro na pameti, koristi da unaprijedi sustav. Primjerice sustav civilne zaštite. Kao što ste rekli, ja sam bio na Baniji i najbolje sam na terenu vidio što je funkcioniralo, a što nije. I 10 dana nisam zucnuo, niti javno hvalio niti kritizirao. Nakon toga sam pohvalio što je valjalo, uključujući i lokalni Crveni križ u Glini, više puta javno pohvalio, koji ste spomenuli i vojsku i policiju i vatroagasce i HGSS, ali isto tako sam bio nezadovoljan sa sustavom civilne zaštite kako upravlja tom krizom i koordinira, kako je centralizirano, nije bilo informacije. Znači iz te perspektive, [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] to je kritika da se unaprijedi stvar i to [[Upadica: Hvala lijepa.]] svakoj normalnoj vladi bi trebalo biti u interesu [[Upadica: Hvala lijepa.]] a ne odbacivati svaku kritiku kao [[Upadica: Kolega Tomaševiću, hvala lijepa.]] onda podrivanje države.
Vrijeme vam je isteklo, 12 sekundi. Molim vas da se držite, kao i svi ostali zastupnici vremena. A što ste mene spomenuli, ja ću vam samo reći da smatram krajnje nepristojnim iznositi ono što se govorili na zatvorenim sastancima pa da vjerojatno proanalizirate sebe i svoje sastanke unazad 15 godina, svašta bi tu vjerojatno moglo čuti, ali nije normalno da izlazi i da se još temeljem toga zauzimanju stavovi o tome što se govorilo na jednom zatvorenom sastanku, to je do sada, bez presedana. To je bez presedana. ... [[Upadica se ne čuje.]] jedno je što je javno rečeno, a drugo je što je na zatvorenom sastanku i da se od toga radi cijela kampanja koja čak poprima i međunarodne razmjere, to do sad još nisam vidio. Ali dobro, možemo o tome razgovarati drugom prilikom. Sada je na redu zastupnica Grozdana Perić koja će postaviti pitanje ministru rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike Josipu Aladroviću. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, prisutni ministri, kolegice i kolege. Evo ja ću postaviti pitanje ministru Aladroviću. Naime, činjenica da smo, svi spominjemo upravo recentna događanja, ali i ona koja nas prate od 2020. a to je i pandemija, a sada evo i potres koji je zahvatio, zapravo kada gledamo po broju stanovnika, onda gotovo pola Hrvatske. Sagledavajući u cjelini, vidimo da je zaista potrebno voditi cjelovitu brigu o tome što se događa i kako se može funkcionirati u takvim uvjetima i vrlo je značajno upravo i naše članstvo u EU gdje na taj način koristimo solidarno i okvirima mogućnosti EU sredstva koja će pomoći da bi mogli i da možemo održati gospodarstvo, da bi mogli održati zaposlenost. Svi smo ili naši članovi obitelji su isto tako poduzetnici ili zaposleni kod poduzetnika, jako je važno kako ćemo planirati svoju budućnost. Tako me, a poznato je koliko je već do sada uloženo u sve te mjere. Zanima me, ministre, uz poznate mjere, što sve još planirate u okviru svog programa poduzeti za upravo ova područja koja su zahvaćena sada, potresom, pogotovo Sisačko-moslavačka i Karlovačka županija? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Poštovani g. predsjedniče HS, poštovana zastupnice, poštovani zastupnici. Poštovana gđo. Perić, ja se zahvaljujem na ovom pitanju. Danas smo već iz rasprave u HS-u mogli čuti djelomičan odgovor na ova pitanja, no naravno, napomenut ću one najvažnije aspekte koji su se dogodili tijekom 2020. g. i naravno, osvrnuti se na sve ono što nas čeka u 2021. g. Vezano za očuvanje radnih mjesta odnosno vezano za COVID krizu koja je nas je snašla od mjeseca ožujka 2020. g., hrvatska Vlada je adekvatno i pravodobno odreagirala iz konteksta tržišta rada, naravno želeći zaštititi tržište rada i želeći očuvati tržište rada. Kako bi se to sve provelo, formirali smo mjere za očuvanje radnih mjesta za koje je do sada isplaćeno više od 8 milijardi kuna, kojima su obuhvaćeni odnosno utjecalo se na sudbine više od 600 000 zaposlenih kako bi oni ostali u zaposlenosti i više od 100 0000 poslodavaca je koristilo ove mjere kako bi nastavili svoju poduzetničku odnosno poslovnu aktivnost. Svjesni smo s druge strane da COVID kriza nije završena, da nas očekuju dodatne turbulencije iz ekonomskog konteksta u svim državama okruženja pa tako i u RH, stoga smo odreagirali i prema 2021. godini. Već ranije smo najavili da mjere koje se tiče samog očuvanja radnih mjesta su produljene za mjesec siječanj i mjesec veljaču, za sve one kojima je obustavljen rad, kojima je zabranjen rad i čija poslovna aktivnost iz objektivnih okolnosti COVID krize u ovom trenutku ne može polučiti poslovne rezultate. S druge strane možemo vidjeti na tržištu rada da svi oni ciljevi koje smo željeli ispuniti smo ih uspjeli ispuniti, dakle očuvali smo tržište rada i kada se uspoređujemo s drugim europskim zemljama, zaista možemo izraziti zadovoljstvo rezultatom mjera koje smo, ekonomskih mjera prije svega, koje smo poduzeli u proteklom razdoblju. Ono što nas čeka u 2021., dakle produljenje mjera za prva dva mjeseca, ukoliko to bude potrebno, bit će i duže, zatim mjera skraćenog radnog vremena kao jedna mjera ažurirana do 90% ne efikasnih sati koje pokrivamo poduzetnicima za cijelu godinu, dakle od početka siječnja do kraja prosinca te naravno, ostale mjere koje ćemo donositi sukladno vremenu odnosno epidemiološkoj situaciji u kojoj se bude kretali. Želim još napomenuti da povrh toga, izdvojili smo više od milijardu i 200 milijuna kuna za mjere aktivne politike zapošljavanja, očekujemo da ćemo ih iskonzumirati i na taj način investirati dodatnih više od milijardu kuna za stvaranje novih radnih mjesta, za generiranje novih radnih mjesta u onim granama, u onim sektorima za koje smatramo da mogu kreirati najviše dodane vrijednosti i na taj način očuvati ali i osnažiti ekonomiju i u 2021. g. i vi ste spomenuli u vašem pitanju pa ću dat odgovor i na taj dio pitanja, dakle europski fondovi su maksimalno iskorišteni upravo za rješavanje izazova na tržištu rada i moramo napomenuti da više od 300 milijuna eura planiramo samo u 2021. g. iz ... [[Govornik se ne razumije.]] iskoristiti na očuvanju tržišta rada. Još jednom napominjem, adekvatno, kvalitetno i pravodobno ćemo odreagirati i na sve one izazove na tržištu rada s kojima se nađemo u 2021. godini. Hvala vam.
Izvolite, očitovanje.
Hvala lijepo. Ministre, zaista možemo posvjedočiti i to na kraju potvrđuju i sami poslodavci da je Vlada reagirala vrlo promptno i zahvaljujući upravo tome što smo članica jedne velike obitelji koja promišlja kako što bolje formulirati mjere i za vlastite poduzetnike, dakle svim tim saznanjima zapravo pomažemo i sami sebi i na ovaj način što je više nego očito, nije došlo do drastičnog povećanja broja nezaposlenosti, ono što su mnogi priželjkivali da će se dogoditi i zaista evo, očekujemo da će i ova pandemija s vremenom jenjavati kako bi zapravo u novom periodu i u ovom ciklusu koji pred nama, omogućiti da možemo zaista nastaviti što kvalitetnije raditi i u tom smislu eto, uz sve ove mjere koje ste naveli, da će onda biti moguće i pokretati određene poslove i davati šansu i mladima na svim područjima pogotovo na tim potpomognutim, da mogu stvarati svoja domaćinstva i na kraju krajeva, obitelj. Hvala.
37. pitanje, zastupnik Stipan Šašlin će postaviti potpredsjedniku Vlade ministru hrvatskih branitelja Tomi Medvedu, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministri, kolegice i kolege. Moje pitanje upućeno je ministru hrvatskih branitelja g. Tomislavu Medvedu a vezano je uz pomoći hrvatskim braniteljima i stradalnicima na potresom zahvaćenom području. Naime, radi se o ljudima i obiteljima koji su u proteklih 25 g. na tom području doživjeli dvije teške tragedije. Prva u Domovinskom ratu, kada su naišli odnosno dočekali sve razoreno i opljačkano svoja domaćinstva a danas evo, ovaj razorni potres to je ponovio. Mislim da ćemo se svi složiti da takve dvije tragedije doživjeti u životu jednog čovjeka, običnog pojedinca ili obitelji, sigurno nije lagano. Isto tako moje pitanje vezano je i uz ulogu i aktivnosti udruga proisteklih iz Domovinskog rata koje su nastradalom području prema informacijama provjerenim od prvoga dana, koje marljivo i strpljivo rade, pomažu na terenu a nažalost u medijima se o svemu tome vrlo malo da vidjeti i pročitati. Ispada opet da hrvatski branitelji marljivo i samozatajno rade dok pojedinci dolaze tamo da bi prikupljali jeftine političke poene, pravili selfije itd. Molio bih vas za vaš komentar situacije na terenu.
Izvolite. ... [[Govornik se ne razumije.]] /Upadica predsjednik: Samo isključite se zastupniče, samo malo potpredsjedniče. evo izvolite./
Hvala lijepa g. predsjedniče, gđe. zastupnice i zastupnici, uvaženi zastupniče Šašlin, hvala vam na ovom pitanju. I dozvolite mi da istaknem ulogu hrvatskih branitelja i u ovoj katastrofi koja je nažalost pogodila Sisačko-moslavačku, dijelove zagrebačke i dijelove Karlovačke županije, sav njihov doprinos u sanaciji štete i pomoći stradalima u ovom potresu. No, jednako tako želim se osvrnuti i na njihov doprinos svim ranijim krizama koje smo imali, pa tako i na potres koji je bio zahvatio Grad Zagreb i dijelove Krapinsko-zagrebačke županije i Zagrebačke županije. Isto tako hrvatski branitelji su dali izrazito veliki doprinos na teritoriju cijele Hrvatske u borbi protiv širenja virusa Covid-19. Poglavito je važno naglasiti da su hrvatski branitelji u najvećoj mjeri uključeni u sustav civilne zaštite kao sastavnice sustava i sustava domovinske sigurnosti i u najvećoj mjeri svoj doprinos daju upravo kao aktivni dionici i aktivni čimbenici u tom sustavu. Jednako tako iznimno mi je drago da su naše udruge hrvatskih branitelja proistekle iz Domovinskog rata i kroz svoju organizaciju kako onaj administrativni dio koji udruga organizira kroz okupljanje svoga članstva, svojih članova hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata stalno prisutna i čini izrazito velike napore u cilju smanjivanja posljedica odnosno ublažavanja posljedica ovog potresa. Ono što svakako moramo naglasiti kao što ste i sami rekli, dakle Sisačko-moslavačka županija jedna je od onih županija koja je u Domovinskom ratu prošla najteža stradanja, dakle na području Sisačko-moslavačke županije imamo 26.000 hrvatskih branitelja, 3750 HRVI, poginulih hrvatskih branitelja je 611. Od završetka Domovinskog rata do danas umrlo je preko 5500 hrvatskih branitelja, nažalost 480 hrvatskih branitelja i civila još uvijek tražimo, još uvijek su u kategoriji nestalih hrvatskih branitelja i civila na području te županije, dakle to govori o razmjerima na razini Sisačko-moslavačke županije, a o materijalnoj šteti da se i ne govori. I ovi su ljudi nakon Domovinskog rata na tom području ponovno vratili život, započeli su svoj život i sad je uslijedila i ova druga katastrofa. Ono što želim naglasiti je i uloga Ministarstva hrvatskih branitelja kao što je to bilo nakon potresa u Gradu Zagrebu gdje smo ciljano raspisali natječaj za naše udruge za pružanje psihosocijalne pomoći gdje imamo oko 42 udruge koje su prošle na tom javnom natječaju gdje smo financirali sa gotovo 10 milijuna kuna ciljano programe koji su usmjereni prema hrvatskim braniteljima i da smo isto tako započeli sad postupak za pozivanje udruga da se uključe i kroz svoje kvalitetne programe i projekte doprinesu potpori hrvatskih branitelja. Isto tako čitav niz mjera koje smo organizirali, a vezano za pružanje psihosocijalne pomoći i potpore, ali i kroz angažiranje svih naših područnih jedinica koje su dostupne svim hrvatskim braniteljima. Dakle, hrvatski branitelji su dali svoj veliki doprinos u saniranju štete odnosno u smanjivanju posljedica ovog potresa [[Upadica: Hvala vam]] kao i Ministarstvo hrvatskih branitelja. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Poštovani g. ministre, zadovoljan sam apsolutno vašim odgovorom i doista nisam ni očekivao nešto drugo s obzirom da se radi o hrvatskim braniteljima, da se radi o ljudima koji su prošli krizne i još možda i teže kud i kamo životne situacije i da jednostavno moramo konstatirati da hrvatsko jedinstvo, hrvatska solidarnost, hrvatsko domoljublje još jednom je došlo potpuno do izražaja, kazalo se na djelu, to niko ne može osporiti, na to moramo biti ponosni i to je ono što je trenutno najvrijednije u hrvatskom narodu. Hvala.
Prije prelaska na slijedeće pitanje samo kratko da vas informiram dakle o planu rada. Imamo još 4 pitanja, to je otprilike 30 minuta, nakon toga ćemo napraviti 10 minutnu stanku malo da prozračimo prostoriju, onda idu slobodni govori i negdje oko 15 i 30 odmah nakon slobodnih govora krećemo sa prvom točkom dnevnog reda Izvješće predsjednika vlade o sastancima Europskog vijeća. Sada pozivam zastupnicu Daliju Orešković da postavi pitanje predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala. Uvaženi predsjedniče vlade, jesu li vaši istančani radari koji u 3 sekunde primijete i otkriju svačiju agendu na popravku ili su oni namjerno podešeni tako da kada je korupcija u pitanju ti radari ne rade? I jeste li svjesni da politička stranka koja 30.g. stvara razno razne Žiniće i Žuniće, a na njihov lopovluk ne reagira, ne može biti nositelj obnove potresom porušenog, a inače siromašnog kraja? Prije 5.g. najavili ste da ćete mijenjati HDZ kako bi HDZ mogao mijenjati korupciju, pardon Hrvatsku. A iz svega što smo u tih 5.g. vidjeli jasno je da možemo zaključiti dvije stvari ili niste niti pokušali ili za to niste sposobni. Korupcija je i nadalje glavni zaštitni znak i vezivno tkivo unutar samog HDZ-a. Potresom porušeni domovi nažalost nisu jedine slike užasa koji su naši građani promatrali u proteklim danima. Pred našim očima prikazivao se slom pravne države na svim razinama i nove korupcijske afere na koje niste reagirali kako treba i taman kad smo pomislili da smo sve već vidjeli, da smo se na sve već naviknuli slučaj g. Žinića, također i g. Darka Puljašića pokazali su da nema, nema tog dna kojeg HDZ nije u stanju nadmašiti. Ja znam da vi niste osobno odgovorni za nedostatak armature i željeza koji se krao u obnovi nakon rata, ali smatram da ste osobno odgovorni za potkopavanje nezavisnih institucija za vrijeme vašeg mandata. I zamjeram vam što ste radare za detekciju korupcije maknuli iz nezavisnih institucija kad ih već sami nemate. A s obzirom da ovo ugrožava našu nacionalnu sigurnost mene zanima mogu li se ti vaši radari uopće popraviti, možete li počistiti iz HDZ-a sve što treba počistiti, a pritom da ne ugrozite parlamentarnu većinu?
Izvolite odgovor.
Molim vas mikrofon. Hvala. Poštovana zastupnice Orešković, dosta ste vi toga izgovorili da bi na kraju postavili neko polu pitanje. Ajmo prvo o ovoj armaturi i organiziranoj obnovi. Dakle, apropo hajke, medijske hajke koja je nalik na demontažu. Dakle, otprilike 10 dana nakon što je bio jedan prilog ne znam na kojoj televiziji da je jedna kuća u obnovi oštećena. Hoćete ćuti brojeve, danas to je jako važno i za vas i za sve koji su sudjelovali u tome, ali ste nekako utihnuli zadnjih par dana nakon izjava nekih političara. U organiziranoj obnovi na području Sisačko-moslavačke županije, govorimo o onoj kategoriji 4 do 6, kategorija 4 i 5 nema novih temelja, ostaju temelji od kad god su zgrade samo kategorija 6 su novi temelji. Obnovljeno je 5888 kuća, u procesu kojeg sada vodimo, a koordinira ga potpredsjednik Vlade pregledano je i upareno tih kuća 3761 i zamislite ovo od toga broja samo 69 ili 1,83% ima status neupotrebljivo ili tzv. crvenu naljepnicu. Njih 175 ima narančastu ili privremeno neupotrebljivu. Vi ste bili među prvima zajedno s kolegama koji tu sjede blizu vas koji su vapili za istražnim povjerenstvom koje će valjda prilijepiti etiketu HDZ-u za sve moguće nepodopštine u poslijeratnoj obnovi, a podsjetit ću tada je obnovljeno preko 150.000 kuća i stambenih jedinica. I sada kad to pogledate i pogledate realnost i još se sjetite da je bio potres od 6,2 po Richteru, dakle 6,2 po Richteru nije neki potres koji ne ostavlja posljedice pogotovo tamo ako ste blizu epicentra, pa se možemo možda uloviti stavova građevinskih inženjer, seizmologa, statičara da nam pojasne što se događa sa nekom građevinom ako je blizu epicentra potresa od 6,2 Richteru, možda ne može izdržati, možda ne može baš ostati netaknuta. Vidite to je razlika između hajke, etiketiranja, pa i političkog profitiranja na određenoj nesreći koja nas je sve skupa zadesila i činjenica, činjenica. To je vrlo važno. Vaša teza o tome da mi rušimo ili ne znam što oduzimamo snagu neovisnim institucijama, pa dajte mi molim vas jedan dokaz koja t neovisna institucija je srušena u mandatu naše Vlade. Tko? DORH, možda mjesec dana pred izbore recimo ja kao premijer utječem na to da DORH zaustavi istragu ili hapšenje državne tajnice u našoj Vladi, da li možda ja nakon izbora zaustavljam akciju koju DORH i policija rade a tiče se predsjednika jedne od javnih poduzeća i dva saborska zastupnika. Da li možda danas u slučajevima Puljašić ili svim ovim okolnostima koji se tiču župana Žinića netko kaže institucijama nemojte ništa čačkati, dajte mi molim vas jedan dokaz. Pa to sam rekao malo prije, kome još do sada nije jasno moramo se moći prosvijetlit da nema nedodirljivih i zato te vaše političke teze i etikete koje nama pokušate prišiti ne stoje. A vi se navodno zovete Centar, znate vi di ste vi od Centra, vi ste jedno 10.000 km lijevo od centra i lažno se predstavljate.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Uvaženi predsjedniče Vlade, a znate li vi gdje ste vi Hrvatsku gurnuli od koncepta pravne države i vladavine prava, stotine milja kilometara nepovratno nažalost do daljnjeg. Žao mi je što ovako brzi, kao što ste brzi u deformiranju oporbe niste brzi u smjeni kompromitiranih ministara i ostalih kompromitiranih visokopozicioniranih članova HDZ-a. Kada govorite o tome da institucije nisu oslabljene pa recite mi molim vas koji je to korumpirani HDZ-ovac zapravo odgulio i odslužio svoju kaznu kako spada? Koliko je pravomoćnih presuda i zašto ih nema? Što je s vašim koalicijskim partnerima, što je sa kaznenim postupcima protiv Milana Bandića u sprezi ste s njim od početka mandata ne ovog nego onog ranijeg unutar Grada Zagreba? A ako pričamo o obnovi nakon rata mene užasno zabrinjava i to doista smatram prijetnjom općoj dobrobiti, državnoj dobrobiti to minoriziranje kriminala koji se tamo dogodio. I da doista neki dužnosnici su tu upleli svoje prste i pridružili se kvalificiranju tog kriminala kokošarenjem. Znate što je kokošarenje? Kokošarenje je odnos politike prema zakonima, prema pravilima, prema radu nezavisnih državnih tijela. To je ono u čemu ste se moram priznati i vi iskazali do sada. Ako pričamo o ovlastima tijela što je primjerice sa strategijom suzbijanja korupcije, važećoj je istekao rok trajanja krajem prošle godine, nova nije nigdje u pripremi, evo tu je ministar resorni, ne znam što će u njoj uopće stajati. Što je sa Zakonom o sprječavanju sukoba interesa trebao se mijenjati još od početka mog mandata 2013. godine, a svaka izmjena najavljivala se na način da se dodatno slabe i ono malo ovlasti što je u njima ostalo. Naša strategija suzbijanja borbe protiv korupcije izgleda kao dječja slikovnica od koje ne strahuje nitko. To je sve vaša odgovornost.
Zahvaljujem kolegice Orešković, mislim da postoji podjela na zakonodavnu, izvršnu i sudbenu vlast, gurate sada i izvršnu i zakonodavnu vlast da nekome sudi, a to mislim da nije abeceda demokracije koju bi vi trebali jako dobro poznavati. Izvolite kolege Bauk, sada ste vi na redu, postavljate pitanje isto tako predsjedniku Vlade.
Ako nam netko dođe glave, bit će to mangupi u našim redovima. Vjerojatno je predsjedniče Vlade rečenica na koju ste se puno puta sjetili u ove 4 godine i nešto od kad ste predsjednik Vlade i predsjednik HDZ-a. Naravno to je u Požeško-slavonskoj županiji toliko eskaliralo da je meni neugodno postaviti vam to pitanje, a mogu misliti kako će vama biti neugodno odgovarati. Dakle, župan tuče ženu pravomoćno presuđeno, bivši predsjednik županijskog HDZ-a podmićuje novinara nepravomoćno presuđeno, gradonačelniku kojoj je skinut imunitet zbog subvencijske prevare ali je ocijenjeno kao društveno korisna malverzacija pa je završio ipak na listi, dožupanu i bivšem gradonačelniku se sudi za fizički napad na novinara, bivšeg predsjednika gradskog vijeća je kćer javno prozvala za obiteljsko nasilje, to naravno loše pedagoški djeluje na mlade pa je čak i predsjednik mladeži HDZ-a županijski ulovljen da vozi sa 0,80 i da je izvrijeđao policajca. Zato nikoga ne čudi kad je izašla snimka koja je samo nastavak ovoga što sam pročitao oko gradonačelnika i dogradonačelnika. Dakle, postavili su jednu časnu osobu za direktora komunalnog poduzeća kada nije htio raditi po njihovim nalozima onda su ga počeli ucjenjivati i prijetiti mu, onda je on taj razgovor snimio dao policiji i za dva dana su ovi rekli da su im policija dojavili da imaju tu snimku. Dakle, radi se o sustavu, ovo nisu mangupi pojedinci. Da vam pročitam jedan, morat ću čitat, citat iz presude koji je sutkinja Ivana Čalić napisala, iz ovog no way razdoblja kako volite reći, treba reći da sustav koji je u počinjenju ovih kaznenih djela pogodovao nije samo 5 fizičkih osoba, omogućili su ga svi oni pojedinci koji su barem to znali a na neki način i u tom sudjelovali, oni koji su glavu spuštali, oni koji su okretali, oni koji su joj zatvarali oči i oni koji su šutjeli o tome. Gospodine predsjedniče u koju skupinu se vi ubrajate od ove 4? Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Bauk, meni je drago da ste vi na svoj kreativan način dali doprinos današnjoj raspravi na aktualnom prijepodnevu, a isto tako mi je drago da se i vi sada uklapate u ovu skupinu čitatelja vjerojatno imate unaprijed napisanu odgovor ili kako se to zove izražavanje zadovoljstva ili nezadovoljstva po uzoru na juniorsku momčad i djevojčad vašega kluba. E sada, što se tiče Požege, dakle sve ove koje ste vi spomenuli do jednoga tko je od njih još do sada ostao na mjestu koje je osim onog gdje su ljudi izabrani na izborima i tu ne možemo ništa ili možda obnaša neku dužnost koju je obnašao prije, tko, ajde recite. Je li bivši odnosno župan još uvijek aktualni, bit će bivši nakon izbora u svibnju, je li on u HDZ-u, nije, jel isključen iz stranke, je. Je li gradonačelnik i bivši saborski zastupnik i dalje tu među nama kao zastupnik, nije, dao je ostavku. Da li je jučer donesena odluka da se raspusti gradska organizacija HDZ-a u Požegi, je. To vam je okvir. Vrlo važno da to znate. Dakle, šta je poanta ovdje. Poanta je ovdje ovaj zadnji dio vašega pitanja gdje se ubrajamo i što radimo. Radimo ono što treba i za Hrvatsku i za HDZ, a to je da nastojimo eliminirati sve ono što je loše, sve ono što je dokazano loše. I tako ćemo nastaviti. Ponovno ponavljam, ako još ima nekoga kome to nije jasno, a trebalo bi sada nakon 4,5 godine biti jasno možda će se naučiti na teži način. Nastojimo to pedagoški pojasniti na lakši način, da ako se baviš politikom, baviš se javnim poslom, tražiš povjerenje birača onda se ponašaj kako treba. Vrlo jednostavna formula. Vrlo jednostavna formula i na njoj ćemo ustrajati. Nemamo ove dogovore u varijanti Smuđ, aj vi izađite iz kluba pa će možda netko zaboravit da smo mi možda iz SDP-a na čelu Nove Gradiške. Nego je Smuđ sam nekako krenuo svojim putem, pravimo se nevještim. Ne bi bilo prvi put. Pa ni u Sisačko-moslavačkoj županiji gdje ste se isto prije par godina dokazali, bili ste baš na visini zadatka, niste daleko bili ni u Vukovaru, ima tu materijala. Ne moram ja vama to iznositi sada kao što se vi temeljito pripremate čitajući sve moguće medije ne bi li sve to skupa sintetizirali u ovakve rasprave. Imate i vi materijala za čistiti, koliko god hoćete na različitim područjima. Ali meni je drago da mi nastavljamo našu sportsku raspravu u nedostatku vašega kolega Marasa za kojega se nadam da ćete kao glavna oporbena stranka biti dovoljno hrabri da ga kandidirate za gradonačelnika budući da vas je gospodin Tomašević otkantao, ovak ste dobili, doviđenja, niste dovoljno atraktivni da dobijate povjerenje, možda ipak gospodin Maras koji meni fali u ovoj saborskoj raspravi bude kandidat, ali to ćemo još vidjeti. U svakom slučaju gospodine Bauk imate i vi što čistit ono što mi radimo, radimo sustavno, ono što znamo unaprijed eliminiramo, ono što saznamo kasnije rješavamo. I tako će biti. A što je najvažnije unatoč svim zahtjevnim okolnostima mi smo vas pobijedili 25 razlike, ovo moram radi basketa i vremena kad ste vi bili sudac, a ja igrač, 25 razlike je puno, puno je i za hakl i za utakmicu čak i ovog amaterskog karaktera. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Ja sam gospodine predsjedniče ushićen vašim odgovorom, ushićen. Dakle, ajmo najprije što se tiče ovih mangupa u vlastitim redovima, nisam ja slučajno to spomenuo i nabrojali ste određene pojedine slučajeve koji su također većina od njih bivši, a neki rehabilitirani, ali ovdje ja sam spomenuo točno jednu stvar, nisam išao na sve ove koje smo vam mi sugerirali interpelacijama i zahtjevima za opoziv pa ste nas vi ismijali i izvrijeđali i onda ste ih sve smijenili jer da ste s njima išli na izbore ne bi bilo 25 razlike. Inače na izborima se ne utvrđuje istina. Na izborima ljudi, dakle na sudu se donose odluke temeljem dokaza, a na izborima se odlučuje temeljem dojma. To što su građani imali dojam da bi vi bolje vodili Vladu od drugih kandidata možda više govori o drugim kandidatima nego o vama, ali dobro možemo to raspravljati. Dakle, može radar da pogriješi jednom, ali brate ne može u Požegi 6 puta. Ovo su sve ljudi koje sam ja nabrojao koji su za vrijeme vašeg, vaše Vlade, dakle dok ste vi bili čelnik promovirani i ovaj što je bio u saboru i onaj, svi su oni izabrani 2017., vi ste tu od 2016. Što se tiče izbora suradnika ugledajte se vi na mene. Jednog mog zamjenika ste stavili za ovoga za informiranje povjerenika, jedan moj pomoćnik vam je potpredsjednik, jedna kolegica je ovoga u Crvenom križu, radi, ozlijedila se na potresom pogođenom području. Prema tome, čini mi se da moji radari su bolji, ako se vi nas detektirali, gospođu Daliju detektirali 10.000 km lijevo od centra, znači da radari rade, da su ovaj, međutim, taj sustav AP-70 radarski, Andrej Plenković ... [[Govornik se ne razumije.]] mislim da treba ići, da treba ići na remont što se tiče Požege i naravno, želim vam još uspješnih detekcija, ne sumnjate, i mi ćemo vam pomoći. Zahvaljujem.
Idemo na 40. pitanje. Zastupnik Stipo Mlinarić, postavlja ga potpredsjedniku Vlade Borisu Miloševiću, izvolite.
Hvala g. predsjedniče Sabora. Poštovani potpredsjedniče Vlade, kao što znate, Vlada je u saborsku proceduru uputila Zakon o civilnim žrtvama rata. Zakon sam pročitao, ali iz zakona je teško razumjeti tko su neprijateljske snage ili to ovisi iz kojeg se kuta gleda. Molim vas konkretan odgovor, je li to hrvatske branitelje, ali porezne obveznike zanima hoćemo li mi plaćati i agresorsku vojsku i pomagača kojeg smo pobijedili u Bljesku i Oluji? I molio bih vas da kažete pred hrvatskom javnošću tko je za vas agresor, a tko je žrtva u Domovinskom ratu? Hvala vam lijepo.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS-a, poštovani zastupnice i zastupnici. Poštovani zastupniče Mlinarić. Pitali ste za Zakon o civilnim stradalnicima Domovinskog rata, taj zakon je Vlada usvojila netom prije potresa i uputila ga u saborsku proceduru pa će Sabor imati prilike razjasniti u prvom čitanju sve nejasnoće i pridonijeti poboljšanju njegova teksta. Kao što i sam zakon kaže, govori se o pravima civilnih stradalnika Domovinskog rata, dakle svi oni koji su nosili uniformu nemaju i ne mogu crpiti pravo iz tog zakona već to mogu isključivo civilne žrtve, dakle oni koji nisu bili u uniformi u vojsci i taj zakon i njegov princip je takav, dakle da sve civilne žrtve Domovinskog rata, dakle sve civilne žrtve, bez razlike na vjeru, naciju, političku ili bilo kakvu drugu pripadnost, ostvare to pravo jer bi trebalo ostvariti to pravo jer taj zakon i tu materiju nismo uredili 30 godina, što nam nije baš na ponos, ali zakon se izradio, usvojen je na Vladi, ići će u redovnu proceduru u 2 čitanja i imat ćete priliku kao zastupnik i vi i zastupnici vaše stranke, dakle i cijeli Sabor da pridonesu poboljšanju kvalitete zakona, da nitko, nitko, tko je civilna žrtva rata, bez obzira gdje stradala, ostvari to pravo. Bila ona Srbin, Hrvat, Rom, Čeh, Talijan i bilo tko i zakon iz samog svog naziva jasno govori da uređuje prava civilnih žrtava. Hvala.
Kolega Mlinarić, prvo se javio kolega Dretar za povredu Poslovnika, izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. predsjedniče Sabora, poštovani g. potpredsjedniče Vlade. Čl. 238., ne treba ga posebno razlagati. G. Milošević odbio je odgovoriti na zastupničko pitanje i čini mi se, i ovoga trenutka i hrvatsku javnost dovodi u zabludu. Postavljeno je jasno i konkretno pitanje, g. Milošević ne vrši svoju funkciju. Hvala lijepa.
Kolega Dretar, vi vršite svoju funkciju na način da ćete dobiti opomenu [[Upadica: Sjajno.]] Evo, izvolite, kolega Mlinarić, očitovanje.
Hvala g. predsjedniče. Nisam ni očekivao drugačiji odgovor od potpredsjednika Vlade g. Miloševića jer je dobar učenik g. Pupovca i mudro izbjegne odgovor. G. Milošević, ja sam vam svjedok toga vremena. Ja sam prošao kalvariju Vukovara. Ja sam se nagledao tih civila koje smo čuvali, hranili, gdje imate snimke na beogradskoj televiziji gdje vade kruh, zadnji dan pada Vukovara, kad je srpska vojska, agresorska vojska i JNA ušla u Vukovar i jedu kruh. Ja kao hrvatski branitelj, ja nisam jeo 15 dana zadnjih. I taj, ti isti civili koji vi sad kažete da trebaju imati prava, prokazuju ljude u bolnici, među njima i moga brata. I ti 262 ljudi je ubijeno. Recite mi, jesu li to ti civili koje danas treba hrvatski porezni obveznik plaćati? Ja mislim da ne, a civile, djecu u Slavonskom Brodu, pa to je sramota hrvatske Vlade što je to 2021. treba da netko donosi zakon da ta djeca koja su poginula, nevina djeca ili nevini civil bilo koje nacionalnosti, uopće nebitno, da nije ostvario pravo do 2021. g. To je sramota hrvatske države onda. Hvala vam lijepo.
Zadnje pitanje zastupnik Miro Totgergeli postavit će potpredsjedniku Vlade i ministru unutarnjih poslova Davoru Božinoviću. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] [[Upadica: Isključite. Evo ga, može.]] Potpredsjednici i ministre, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Poštovani potpredsjedniče Vlade i ministre unutarnjih poslova, unazad nešto više od godinu dana migracije stanovništva bliskoistočnih zemalja prema Europi bile su udarna vijest u svim medijima. Međutim, pandemija koronavirusa i ova dva strašna potresa koja su nas pogodila, nekako su tu temu stavile izvan fokusa javnosti. Nažalost taj problem nije nestao samo zato što se u njemu u javnosti manje govori. Pritisak migracijskog vala prema Europi i dalje postoji, a Hrvatska je na rubovima, odnosno na vanjskoj granici EU. Zanima me koliko je Hrvatska uključena i koja je njezina uloga u strategiji dugoročnog rješenja migracijskog pitanja na globalnoj razini i koliko je pandemija koronavirusa utjecala na smanjenje ilegalnih migracija, odnosno ili su ilegalne migracije više utjecale na širenje pandemije koronavirusa. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Hvala vama g. zastupniče upravo na tome što ste i sami konstatirali da jedno vrlo važno sigurnosno pitanje, ne samo sigurnosno, ali prije svega sigurnosno je na neki način izvan fokusa upravo zbog ovih kriza sa kojima se susrećemo, a treba biti u fokusu zbog toga što nažalost migracije i pritisak ilegalnih migracija na RH nije nestao. On jest kao što ste sami u jednom trenutku kazali u razdoblju pogotovo onog najvećeg lockdowna koji je bio u 4. i 5. mjesecu donekle splasnuo, međutim vrlo brzo nakon toga smo se suočili sa novim valom migracija koji je zapravo prošlu godinu učinio godinom do sada najvećeg pritiska ilegalnih migracija na vanjske granice EU odnosno na granice RH. Primjerice, 2019. je bilo negdje nešto manje od 20.000 postupanja hrvatskih policajaca prema ilegalnim migrantima, a 2020. unatoč tome što je pritisak dva mjeseca ga de facto nije ni bilo nešto više od 29.000. Dakle, to samo govori o činjenici da su migracije pitanje sa kojim će se nositi ne samo ova Vlada nego vjerojatno niz hrvatskih vlada u budućnosti, neće nestat preko noći pogotovo kad tome pribrojimo i drugu sigurnosnu komponentu, a to je da ti ljudi uglavnom su organizirani od strane krijumčarskih skupina. I prošle je godine više od 700 ljudi uhićeno zbog pomoći da se ilegalno uđe na teritorij RH, više od 700 ljudi različitih nacionalnosti i hrvatskih državljana, ali i više njih koji nisu hrvatski državljani, što samo govori o tome da se radi o jednoj razgranatoj mreži međunarodnoga kriminala. Mi smo potpuno svjesni od samog početka mandata ove Vlade da ovo pitanje ne može i problem ne može riješiti niti jedna država sama za sebe. Zbog toga smo pokrenuli niz aktivnosti u međunarodnim institucijama, prije svega unutar EU gdje se i kroz izdvajanja za tehničko opremanje hrvatske granice zapravo vidi još jedna korist našeg članstva u EU, dakle mi smo nešto više od 200 milijuna eura investirali u tehničko opremanje hrvatske granice što sigurno ne bismo bili u mogućnosti učiniti sami iz vlastitoga proračuna. Drugim riječima, vrlo smo aktivni na međunarodnom planu, vrlo smo čvrsti u provedbi zakona na hrvatskoj granici. Ja se i ovom prilikom zahvaljujem svim, prije svega graničnim, ali i drugim pridruženim policijskim snagama koje danonoćno već više godina zapravo štite hrvatsku granicu, a politički, diplomatski nam je potpuno jasno da to pitanje se mora riješiti na međunarodnoj razini. Onaj tko to ne razumije, tko pribjegava ili poziva na neka kratka rješenja zapravo ne poznaje svijet u kojem živimo i nije definirao problem. Hvala vam lijepa.
Izvolite očitovanje.
Očito je da Hrvatska ima važnu ulogu u strategiji dugoročnog rješenja migrantskog pitanja na globalnoj razini odnosno u EU s obzirom na naš geostrateški položaj na vanjskim granicama EU, ali s obzirom na status koje uživamo kod zemalja EU i pojedinih zemalja u okruženju, prije svega zahvaljujući dobro postavljenoj strategiji vanjske politike ove Vlade kao i prethodne Vlade. Pridružujem se ministre vama kad kažete da se zahvaljujete svim pripadnicima MUP-a koji svakodnevno sudjeluju u zaštiti naših granica i samo nastavite kontinuirano modernizaciju svih službi koje u tome sudjeluju. Hvala.
Hvala svima koji su sudjelovali u aktualnom prijepodnevu. Danas je malo trajalo duže 14:40 je pa ćemo sada napraviti deset minutnu stanku, znači u 14:50 počinjemo sa iznošenjem stajališta, a u 15:30 počinjemo sa prvom točkom dnevnog reda. Molim samo službe da dobro provjetre prostoriju i za 10 minuta je nastavak. STANKA U 14:40 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,47 SATI]] Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, nastavljamo s radom na redu je: - Izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća u 2020. godini Podnositelj je predsjednik Vlade RH. Predsjednik Vlade RH podnijet će izvješće u skladu s Člankom 11. Zakona o suradnji Hrvatskog sabora i Vlade RH u europskim poslovima. Raspravu je proveo Odbor za europske poslove. Sada bih molio predsjednika Vlade, gospodina Andreja Plenkovića da dodatno obrazloži izvješće. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici prošla godina bila je izuzetno izazovna, nepredvidiva i teška u svakom pogledu. Ušli smo u nju puni nade i optimizma spremni predstaviti Hrvatsku u svijetu kao zemlju koja s ponosom u tom trenutku preuzima kormilo najuspješnijeg političkog projekta u povijesti EU. No povijest je za nas imala druge planove. Cijeli je svijet pogodila pandemija korona virusa koja je odnijela veliki broj život, nanijela ogromnu štetu gospodarstvima i iz temelja promijenila način života i poslovanja. Nas u Hrvatskoj još su dodatno pogodila i dva katastrofalna potresa, prvo onaj zagrebački u ožujku, pa pred Novu godinu i ovaj u Sisačko-moslavačkoj županiji i na dijelu susjednih županija. Sve su to izazovi kakve ne pamtimo koji su nas stavili na najveće kušnje, ali i koji su izvukli iz nas ono najbolje. Hrabrost i požrtvovnost zdravstvenih djelatnika, solidarnost i brigu za bližnjega brojnih volontera, veliko srce i visoki stupanj odgovornosti naših sugrađana. U ovim teškim vremenima sve su to razlozi za optimizam i još čvršću vjeru u Hrvatsku i u snagu duha hrvatskih ljudi čije jedinstvo i zajedništvo u nevolji možda i najpostojanija osobina našeg naroda kroz povijest. Dame i gospodo, usprkos svim tim nedaćama pa i globalnim izazovima položaj Hrvatske na međunarodnoj sceni osnažen je. Veliki razlog tomu je naše članstvo u EU. Godina iza nas pokazala nam je sve prednosti pripadnosti velikom i snažnom bloku zemalja sa kolektivnim mehanizmima reagiranja i zaštite. Nakon prvog potresa u Zagrebu Hrvatska je iz Fonda solidarnosti unije dobila 683 milijuna EUR-a kao pomoć za obnovu razrušenog i stradalog grada što je dosada najveći iznos pomoći iz ovoga fonda po glavi stanovnika nekoj državi. Sigurno će i još razorniji potres kod Petrinje, Siska i Gline dobiti odgovarajuću pomoć koju je već najavio povjerenik Lenarčič koji je posjetio upravo ova potresom pogođena područja s potpredsjednicom Šuicom. U ovoj situaciji Hrvatska nije sama i može računati na brojne prijatelje. Svi europski lideri te brojni dužnosnici uputili su nam potpore, poruke potpore i iskazali spremnost da pomognu. Unutar unije aktivirani su krizni i drugi mehanizmi koji su osmišljeni da mogu pružiti brzu i solidarnu pomoć. Podnijeli smo zahtjeve za potporom iz svih drugih fondova na raspolaganju. U suradnji s komisijom radimo na nacionalnom planu oporavka i otpornosti kojeg ćemo, iz kojeg ćemo moći povlačiti dodatna sredstva iz posebnog instrumenata EU slijedeće generacije. Zahvalni smo na svakoj potpori i konkretnoj pomoći koju smo do sada dobili, a to je praktički već 30-tak zemalja sa konkretnom potporom. Zahvaljujemo i našim iseljenicima širom svijeta za svu financijsku pomoć koju su sakupili i poslali pogođenim područjima, a sve će to pridonijeti bržoj obnovi razorenih krajeva, sela i gradova. Potrebno je da se u ovom trenutku prisjetimo i samoga početka pandemije. Dakle, nešto manje od godinu dana od danas. Tada je Hrvatska bila u ulozi predsjedateljice Vijećem, reagirali smo promptno, aktivirali sve nadležne mehanizme koordinacije među državama članicama. U iznimno kratkim rokovima omogućili smo učinkovitiju i fleksibilniju potporu iz europskih sredstava svim članicama, poduzetnicima i građanima pa tako i Hrvatskoj. Cjepivo, najdjelotvornije oružje u borbi protiv pandemije zajednički smo nabavili i distribuirali. Hrvatska je započela s cijepljenjem protiv korona virusa kao što znate neposredno nakon Božića kao i ostale članice unije s dobrom početnom brzinom procjepljivanja za koju se nadamo da će se intenzivirati. EU, a kroz nju i Hrvatska kao država članica osigurala je dovoljan broj cjepiva za sve naše građane. Koristim ovu prigodu da pozovem sve da se cijepe i da misle na druge jer samo ćemo masovnim cijepljenjem postići otpornost velikog broja stanovnika pa se virus neće više na koga imati širiti, a to znači da će epidemija splasnuti. Hrvatska je kao gospodarstvo koje je itekako usmjereno na turizam procijepljenost važna i iz financijskih i razvojnih razloga. Da kažem nekoliko riječi o sastancima Europskih vijeća u ovoj 2020. godini. Sve skupa održano je 5 sastanaka. Ovo je izvješće, dobili ste i pismeno izvješće o svim sastancima koji su održani. No spomenuo bih da je nakon onog fizičkog sastanka kojeg smo imali u veljači u Bruxellesu do polovice srpnja bio zastoj i pauza zbog epidemije u pogledu održavanja fizičkih susreta. Hrvatsko je predsjedništvo organiziralo niz neformalnih video konferencija i drugih sastanaka vijeća, o tome je iscrpno izvijestio ministar vanjskih i europskih poslova kad smo podnosili izvješće o našem predsjedanju. Najčešće teme bile su pandemija, višegodišnji financijski okvir i plan oporavka. Uz odgovor na krizu izazvanu pandemijom najvažnije postignuće u proteklih godinu dana je dogovor o proračunu. Taj paket usuglašen je u srpnju, sjećate se to je bilo dan dva prije konstituiranja ovoga saziva sabora. Za Hrvatsku je taj dogovor bio osobito značajan, dobar, povoljan, izdašan, dolazi u pravom trenutku s obzirom na okolnosti. I upravo bi ti financijski instrumenti trebali pomoći da krenemo putem društvenoga i gospodarskoga oporavka. Europsko vijeće u više je navrata ove godine raspravljalo i o važnoj globalnoj temi, a to je tema klimatskih promjena. Utvrdili smo da do 2030. trebamo na razini unije smanjiti emisiju stakleničkih plinova za najmanje 50% u odnosu na '90.-tu godinu. To je važno za postizanje klimatske neutralnosti unije, do 2050 i njenu održivu budućnost na dobrobit novih generacija kao i za naš kolektivni doprinos globalnim ciljevima i provedbi Pariškoga sporazuma. U listopadu smo raspravljali o jedinstvenom tržištu, industrijskoj politici, digitalnoj tranziciji koja uz zelenu tranziciju postaje ključan prioritet unije u idućem višegodišnjem razdoblju. Sve su to područja koja otvaraju velike mogućnosti za ubrzavanje našega gospodarstva, kao i šansu da ih što bolje iskoristimo. Glede vanjskih odnosa ključne su teme u ovoj godini bile odnosi sa Turskom osobito aktivnosti bušenja podmorja u istočnom Sredozemlju, situacija u Bjelarusu, u Kini, Gorskom Karabahu, južnom susjedstvu, odnosima unije i Afrike, te u konačnici jedne od ključnih vanjsko političkih tema odnosima sa SAD-om. Sve su te rasprave pokazale visoku usklađenost stavova na području vanjske politike i unatoč razumljivim razlikama u nekim inicijalnim stavovima na kraju smo pokazali da smo u stanju kao i 27 država naći zajednički nazivnik i poslati jedinstvene poruke uniji. Kad je riječ o hrvatskom predsjedanju spomenuo bih i da je jedan od naših ključnih sastanaka bio zagrebački sastanak na vrhu, 20.g. nakon onog prvog sastanka, premda je bio u video formi on je poslao važne poruke o važnosti procesa proširenja, snažnoj politici potpore Hrvatske prema susjedima, osobito prema BiH, položaju hrvatskoga naroda u BiH kao ravnopravnog konstitutivnog naroda. Tu su donesene i važne odluke za vrijeme našeg predsjedanja o otvaranju pregovora sa Albanijom i Sjevernom Makedonijom. Usvojena je kao što znate i nova metodologija pristupnih pregovora, postignuti su iskoraci na samom početku rada nove komisije. U tom pogledu očekujemo da upravo putem kojim je išla Hrvatska nastavi i aktualno portugalsko predsjedanje. Održali smo i sastanak sa zemljama istočnoga partnerstva, željeli održati fokus i na tih 6 zemalja uz sve razlike i probleme koji među njima postoje. Kad je riječ o višegodišnjem financijskom okviru, danas sam ujutro kazao da mi na raspolaganju imamo 12,7 milijardi EUR-a za 7.g., na kohezijsku politiku 8,4 milijarde EUR-a, izravna plaćanja 2,3, ruralni razvoj 1,9. Uz dodatna sredstva koja će moći koristiti iz različitih programa instrumenata unije i za ribarstvo i za pravednu tranziciju, unutarnju sigurnost, migracije, istraživanje i razvoj. To je rezultat našeg intenzivnog zalaganja za hrvatske interese koje je trajalo mjesecima, u biti je taj proces počeo još u svibnju 2018. kada je Junckerova komisija izišla sa ključnim dokumentima komunikacije upravo o ovom sedmogodišnjem proračunu. Inzistirali smo i na važnosti demografske obnove, sjećate se još u veljači smo to uspjeli markirati hrvatsku poziciju jer nam je taj problem egzistencijalan problem i upravo zbog toga važno je da u ovoj novoj NUTS 2 podijeli statističkih regija u kojoj Hrvatska ima Panonsku Hrvatsku, a to je upravo onaj dio na kojem inzistiramo da trebamo napraviti iskorake. Možemo biti zadovoljni jer su te naše specifičnosti i potrebe prepoznate. Također pomalo i zaboravljamo da je stopa nacionalnog sufinanciranja za koheziju ostala na 15%. Podsjetit ću vas da je inicijalni prijedlog komisije bio sufinanciranje od 25% što bi zemlji poput Hrvatske predstavljalo vrlo zahtjevan zadatak u pogledu nacionalne kontribucije. Također smo zadržali i provedbeno pravilo M+3, a to je da se projekti mogu provoditi od godine koja je recimo startna za još 3.g. i tu je inicijalni prijedlog bio M+2. Dakle, ostvarili smo ne samo ukupno velika sredstva nego smo istodobno omogućili i da apsorpcija ide onom dinamikom koja je primjerena ja bih rekao uhodanosti naših institucija i tijela. Spomenut ću i ukupnu 7-godišnju uplatu Hrvatske u europski proračun. Ona će u godinama koje su pred nama iznositi 661 milijun EUR-a godišnje, dakle 4,6 milijardi EUR-a u razdoblju koje je pred nama. To je višestruko manje od ukupnog iznosa europskih sredstava koja će Hrvatska iskoristiti. To je još jedan od pokazatelja koristi našeg članstva u uniji. Nije na odmet spomenuti da je upravo HS na čemu vam zahvaljujem i to moramo malo i više emancipirati, na prijedlog Vlade prihvatio odluku Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije i to 18. prosinca prošle godine. Mi smo na taj način bila prva država članica od 27 koja je potvrdila ovu odluku i to kroz Sabor, dakle kroz Parlament. Mnoge zemlje još nisu ni započele proceduru, a neke neće ići parlamentarnim putem. I tu smo dali jedan signal kako vidimo i aspekt ove prihodovne strane europskoga proračuna. Kada je riječ o instrumentu EU sljedeće generacije, javnosti je poznato da je taj instrument stvoren kako bi svi skupa izašli što prije iz krize. Riječ je o 750 milijardi eura za Europsku uniju od 27 članica, 390 milijardi bespovratne pomoći, 360 milijardi za zajmove. Najveći iznos odnosi se na mehanizam za oporavak i otpornost 672 milijarde eura. Pri tom su bespovratna sredstva u iznosu od 312, a zajmovi 360. Ciljevi ovog mehanizma su ublažavanje i otklanjanje posljedica krize uz potporu reformskim procesima i izgradnju otpornosti. Unutar toga paketa Hrvatska je dobila 9,6 milijardi. Bespovratnih je praktički 6, a zajmovi iznose 3,6 milijardi. S te strane važno je podcrtati da za ovaj mehanizam nije potrebno nacionalno sufinanciranje, a Hrvatska je ostvarila i uspjeh kroz prihvaćanje prijedloga za isplatu predujma u iznosu od 13% bespovratnih sredstava iz mehanizma za oporavak i otpornost koji će doći na račune Ministarstva financija u 2021. i to u iznosu od 780 milijuna eura. Samo da shvatimo o kakvim se razmjerima sredstava kao predujmu radi. To će omogućiti rasterećivanje državnoga proračuna, osigurati sredstva za brz početak provedbe reformi. Imajući na umu da Unija ima prvorazredni kreditni rejting kamatna stopa za zajmove je izrazito niska. Također želim još jednom spomenuti da se taj naš plan oporavka i otpornosti izrađuje. Svi resori su angažirani. Razmjenjujemo dokumente sa Europskom komisijom. Riječ je o vrlo vuluminoznom dokumentu koji ima 5 komponenti. Prva je gospodarstvo, to uključuje privatni sektor. Potom ide javna uprava, pravosuđe i državna imovina. Zatim, obrazovanje, znanost i istraživanje, tržište rada i socijalna zaštita, te zadnje jačanje otpornosti zdravstvenoga sustava. I jedna posebna horizontalna inicijativa koja se odnosi na obnovu zgrada od potresa, a kroz sve komponente više je nego jasno ugrađena naš prioritet, a to je demografska revitalizacija. Podsjetit ću da ovih 6 milijardi eura bespovratnih sredstava predstavlja oko 11% našega BDP-a. Tako visok postotak nema niti jedna druga članica Europske unije i stoga je važno da to imamo na umu. Mi smo u ovoj godini puno raspravljali o klimatskim promjenama u čemu će naravno biti ključan prioritet tzv. zelene ekološke energetske tranzicije. Stoga je zadnji sastanak Europskog vijeća koji je bio u prosincu pretočio raspravu o klimi i u čvrste ciljeve o kojima sam govorio na početku. Cilj je imati održiv gospodarski rast, otvoriti radna mjesta na području zdravlja i okoliša. To će u konačnici pridonijeti globalnoj konkurentnosti gospodarstva Unije promicanjem inovacija u zelenim tehnologijama. Svjestan da će postizanje zacrtanih ciljeva značiti i značajna dodatna ulaganja naglasili smo važnost mobilizacije javnog financiranja i privatnoga kapitala. Vijeće je tada također podsjetilo i na usmjeravanje najmanje 30% ukupnog rashoda iz višegodišnjeg financijskog okvira i paketa EU iduće generacije na tzv. zelene politike i zelene projekte. Važno je da je ovaj dokument Nacionalni program oporavka i otpornosti u potpunosti kompatibilan sa Nacionalnom razvojnom strategijom, da se veže i za partnerski sporazum te posebne programe koje ćemo pripremiti za idući sedmogodišnji proračun. Mi smo kada sve skupa analiziramo prilično zadovoljni. Zadovoljni smo s onim što smo osigurali za desetljeće koje je pred nama. Zadovoljni smo sa prioritetima i zelene i digitalne transformacije. Mislimo da su upravo ta nova radna mjesta budućnosti važna za prilagodbu Hrvatske 4. industrijskoj revoluciji za pozicioniranje zemlje vodeći računa o svim našim komparativnim prednostima upravo u onaj razvojni smjer koji je najbolji i za Hrvatsku i za Europu prateći globalne okolnosti. Spomenut ću da je na kraju ove godine postignut i konačni sporazum o tome kakvi će biti novi odnosi sa Ujedinjenom Kraljevinom. Vi kao što znate oni su prestali biti članica na početku našega predsjedanja, a dogovor koji je postignut uz vještinu našeg zajedničkog pregovarača Michela Barniera je dobar za države članice Europske unije premda je Hrvatska po svim kriterijima, svim analizama i s obzirom na staž u članstvu bila zemlja koja je najmanje dotaknuta izlaskom Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije. Na kraju, ova je godina koliko god bila teška bila i godina stvaranja poluga za Hrvatsku, poluga u smislu da se možemo nasloniti na ono što nam članstvo u Europskoj uniji daje bez obzira jel' to gospodarski razvoj ili je to pak obnova od potresa. Članstvo u Uniji učinilo nas je sigurnijom, snažnijom zemljom, omogućilo nam je da za naše građane a to je u konačnici jedino bitno i najvažnije radeći predano osiguramo zaštitu nacionalnih interesa, osnažimo našu suverenost kroz članstvo u Europskoj uniji te razvijamo politiku suradnje i solidarnosti. Stoga je Hrvatska zahvaljujući trendovima koji su bitni na razini Europe sa onim što je radila Vlada, što je radio ministar sa svojim suradnicima, svi resori iz mog kuta gledanja u ovakvim okolnostima napravila najviše što je mogla. Ostaje žal da predsjedanje Vijećem nije bilo realizirano u onoj punini promidžbi i vidljivosti kako smo to naravno željeli i pripremali ali s obzirom na ovo što smo osigurali za idućih 10 g., možemo reći da je to dobra i kvalitetna kompenzacija a na nama je da u suradnji sa Hrvatskim saborom, nastavimo putem kojeg smo započeli u prošloj godini. Evo, hvala vam.
Hvala vam, možete ostati ovdje predsjedniče Vlade jer idu replike. Prvi će na redu biti kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, rekli ste jednu netočnu informaciju, a to je da je Hrvatska dobila po broju stanovnika najviše pomoći kod katastrofa kao što su potres od strane EU, to nije istina jer je Albanija dobila više i to prije godinu dana. Albanija je dobila preko milijardu eura a ima gotovo milijun stanovnika manje, dakle tu vam jednostavno računica nije točna, možda ste pogriješili, evo ja vas ispravljam. I jedno pitanje na koje mi možete odgovoriti, kad su Poljska i Mađarska dali veto na proračun EU-a, na ovaj New Deal ja ću reći, na čijoj ste vi strani bili, na strani onih ostalih zemalja ili na strani Mađarske i Poljske? Meni se onako iz Hrvatske čini da su državnici tih zemalja onako biti suverenisti a da su ovi drugi bili globalisti, pa evo recite mi na čijoj ste strani bili.
Izvolite, odgovor.
Ja sam uvijek na strani Hrvatske, to je broj jedan. Na strani Hrvatske, Hrvatske, to je dosta važan detalj kad čovjek sjedi na Europskom vijeću da zna u čije ime nastupa i za čije se interese zalaže. Da vas odmah demantiram ovo Albanije. Prvo, Albanija država članica, to je vrlo važan detalj. Ne, to je jako važno zato što mi ovdje govorimo o uspoređivanju onog postotka koji su pojedine zemlje, nažalost zbog katastrofa koje su imale, dobile kroz Fond solidarnosti EU-a. Albanija je imala donatorsku konferenciju gdje smo i mi dali uplatu da se Albanija obnovi. Ono je sasvim drugi mehanizam plus čini mi se milijardu i 100 milijuna eura, 700 milijuna su bili zajmovi različitog karaktera i to različitih međunarodnih organizacija i država koje veze s EU nemaju pa smo čak u ovom smislu bespovratnih sredstava i tu dobili više od Albanije ali to su detalji o kojima možemo drugi put, ja vam to mogu pojasniti, nemojte uspoređivati Albaniju i Hrvatsku. Što se tiče Mađarske i Poljske, oni su imali neke svoje razloge, mi nemamo nikakav problem sa vladavinom prava [[Upadica predsjednik: Hvala vama.]] i od početka smo se i kao predsjedavajući zalagali da taj mehanizam bude pravičan, jasan, da svi znamo njegove posljedice.
Hvala lijepa. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista da bi se dodatno konzultirali o izvješću predsjednika Vlade. Naime, ja sam evo, tražit ću te podatke jer nisam bio upoznat s njima ali sam vidio da je ta brojka ipak, da sam ja govorio istinu a ne vi, da je Albanija dobila više novca od nas, nije meni krivo, nisam ja ljubomoran na Albaniju ali to što ste istaknuli da Albanija nije član EU-a, to je zapravo i otegnuta okolnost za Hrvatsku. I otegnuta, jer vi kao članica EU-a smo dobili manje novca od Albanije. Rekli ste da vi za Hrvatsku, ja se nadam da vi radite za RH, za našu državu, međutim često imam dojam da radite za neke lobije u EU. Onako kako ja to vidim, meni izgleda da i državnici i Poljske i Mađarske rade za svoje države a ja mislim, nekako imam dojam, možda me dojam vara, da vi radite možda za Francusku ili Njemačku, za njihove interese, ali možda sam ja u krivu. Nadalje ovdje vam moram reći još jednu stvar jako bitnu koju vi nikako da istaknete, rekli ste da smo mi osnažili svoju poziciju u EU, poziciju Hrvatske, osnažili, ako je Hrvatska sa predzadnjeg mjesta pala na zadnje mjesto po razvijenosti, po svim mogućim parametrima u EU, onda ne možemo reći da je pozicija Hrvatske osnažena nego oslabljena. I to je ona ključna informacija. Još jedna jako bitna stvar, od cijelog tog novca, od tog New Deala kojeg vi najavljivate ovdje s ove govornice ili iz zgrade INA-e, već godinu dana mi nismo dobili još niti lipe. To je javan novac kojeg ćemo mi ja se nadam dobiti, u futuru II ali od toga novca nažalost mi još uvijek nemamo ništa. Mislim da je to ono što vi trebate hrvatskoj javnosti reći i također izgovoriti da smo mi u proračunu EU-a uplatili upravo onoliko novca koliko smo sada dobili za obnovu grada Zagreba.
Da, kolega Zekanović, formalno vam odobravam stanku ali sukladno čl. 293 a) nećemo ići na tu stanku i kolega Pavić se javio ali pozivam vas kolegice i kolege da ne zloupotrebljavamo ovaj institut jer ovo sada stvarno nema nikakvog smisla. Izvolite, kolega Pavić.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade. U ime kluba HDZ-a tražim stanku kako bi isto tako građanima dodatno približili i objasnili vrijednost EU-a. 24,2 milijarde eura dolazi u Hrvatsku, vidimo razliku koja je bila prošla kriza 2008. i sada, kreditni rejting Hrvatske se diže, netočno je da je Albanija dobila više, dobila je manje jer većina od onih milijardu eura, 700 milijuna bili su upravo krediti, 300 milijuna bespovratno ali ne možemo uspoređivati kruške i jabuke, hrvatska Vlada i premijer Plenković su se izborili za 24,2 milijarde eura. Kad se sjećamo prvog prijedloga Junckerove komisije, trebali smo dobiti 1,8 milijarde eura manje. I Vlada i premijer su jasno u Bruxellesu istaknule hrvatske stavove i tu se vidi taj moderni hrvatski suverenizam, da smo ukopčani u Bruxellesu, da se znamo boriti za hrvatske interese i na kraju umjesto 1,8 milijardi eura manjem, dobili smo 24,2 milijarde eura. Koliko je vrijednost EU i u solidarnosti, vidjeli smo i po zadnjem potresu, potpredsjednica komisije Šuica isto i potpredsjednik za krizne situacije bili su već slijedeći dan u Petrinji, priprema se aplikacija, uplate u proračun EU-a su puno manje nego ono što dobivamo ali dobivamo sigurnost, dobivamo borbu s COVID-om, vrlo je jasno da imamo prioritet u svijetu među cijepljenjem, da EU, komisija pregovara sa farmaceutskom industrijom i da ćemo upravo radi toga i ovu krizu bolje iznaći, a to ne govorimo samo mi, to govore i kredite agencije koje su na kraju krajeva povisile Hrvatskoj rejting unatoč svim tim krizama. Hvala vam lijepa.
Odobrena je stanka i vama samo formalno, nećemo ići na stanku nego ćemo nastaviti s radom i još jednom vas pozivam da ipak i povredu Poslovnika i ove zahtjeve za stanku ne koristimo kao izgovor da bismo mogli u stvari govoriti. Izvolite kolega Bulj, replika je sada vaša.
Hvala. Premijeru spomenuli ste demografiju kao najveći problem u Hrvatskoj. Imamo potpredsjednicu komisije koja se više bavi Banovinom i nazivom Banovinom koje je ona trebala riješiti unutar koalicijskih sa SDSS-om nego dole dijeliti narodu. Ključno pitanje je i ključni problem je uz ovo što ste vi rekli kolika će višenamjenska financijska sredstava biti iz EU kroz fondove i ostalo ste nabrojili da je puno više će uplaćivati naši ljudi koji su zbog loših politika otišli u treće zemlje. Puno više će sredstava doći tamo gdje su sad prazni krajevi, a potres i Covid su pokazali sve loše politike u Hrvatskoj od samodostatnosti do nesposobnosti reagiranja na kako bi trebalo reagirati po pitanju i potresa, a bome i Covida. Kad nismo samodostatni [[Upadica: Hvala vam.]] kad imamo praznu državu onda to nije država nego [[Upadica: Hvala kolega Bulj.]] [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Bulj, jedino što je dobro u vašem izlaganju je to da se vidi da znate manje od zastupnika Zekanovića o ovoj temu i našem članstvu u EU, ali vas dva ste tu šampioni replika prije nego što se krene uopće govoriti s ove govornice tako da mi možemo sada vratiti raspravu ako hoćete na reakciju o koroni, ako hoćete na reakciju o potresu, možemo slušati vašu demagogiju, vaše tako stalno etiketiranje HDZ-a i naše Vlade. Imali ste priliku sudjelovati u vladi, odabrali ste 8 godina oporbe. Kad se idući put bude birao Hrvatski sabor bit će vas još manje jer ste vi što se tiče kluba kao ona jedna šala o jednoj zemlji i Nokiji, neću spominjat zemlju oni koji znaju o čemu govorim da je svaki novi model manji pa će tako biti vaš klub idući put još manji, ali to je zahvaljujući vašim brojnim i nezaboravnim nastupnim u Hrvatskom saboru.
Izvolite kolega Bulj.
U ime Kluba MOST-a tražim stanku od 10 sekundi, najprije bi premijeru [[Upadica: Sekundi?]] Plenkoviću čestitao što je se odvažio napokon i prihvatio prijedlog koji sam predlagao o proglašenju isključivog gospodarskog pojasa, koji je govorio s ove govornice da su to tlapnje kako bi se dodvorio fašistu Tajaniju i njegovome prijatelju, ali ipak je prihvatio proglašenje isključivog gospodarskog pojasa, ipak i pod pritiskom Italije, ali ipak jedan korak naprijed. Što se tiče znanja i neznanja gospodine napuvanko, pardon Plenkoviću nemojte se puhati jel da su takva dva bila, dvojica, trojica u Domovinskom ratu bili bi do Japana. Imali ste snage i mogućnost ovdje sad vrijeđati o znanju i neznanju, ja govorim činjenice s terena. Hrvatska je trenutno nažalost, ispod 4 milijarde, ispod 4 miliona ljudi, nažalost. Naši građani koje ste iselili zbog loših politika, vi ste se prepoznali samo vašu Vladu, ja sam govorio zbog loših politika hrvatskih vlada prema 2/3 Hrvatske da su prazne. Pa vidite kakvo je stanje, vi ste govorili da su to moje tlapnje kad ja o tome govorim. Kad sam govorio o samodostatnosti da imamo 700.000 hektara neobrađenoga poljoprivrednoga zemljišta da nije obrađeno, vi ste govorili da je to tržište takvo da tako mora biti. Ne mora tako biti. Dokle selo i seljak ne bude na čelu, dok hrvatska polja i oranice ne budu uzorane, nema napretka Hrvatskoj. Dokle budete davali poticaje ljudima koji ne znaju koliko krava ima sisa u poljoprivredi dotle ćemo biti ovdje gdje jesmo. Ja bih vas zamolio da budete malo manje napuvani, nije dobro biti napuvan, jer tko visoko leti zna ponekad gospodine Plenkoviću i pasti, saslušajte, narod nas je sve ovdje birao, vi ste željeli i imali ste sve ste upotrijebili da ja ne uđem u Hrvatski sabor, narod me je izabrao, pa barem saslušajte i ne budite toliko napuvani jer to nije dobro. Paun je lijepa, lijepa i pisma opjevana u nas [[Upadica: Hvala lijepa kolega Bulj.]] klapska, ali nemojte biti baš uvijek paun, saslušajte ponekada [[Upadica: Iznenadili biste se ali znam riječi.]]
Hvala lijepa. Kolega Bulj, isto primjedba kao i kolegi Zekanoviću i Paviću počeli smo sada zloupotrebljavati i ovaj institut i mislim mi ćemo zaista morati ići u izmjene Poslovnika da bismo osigurali normalnu raspravu jer ovo više stvarno nema smisla. Idemo dalje, sada je na redu kolega Ćelić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, redovne teme sastanaka Europskih vijeća bile su migracije, sigurnost i naravno tema Covida. RH je premda je u određenom vremenu brojke nisu bile toliko optimalne, ali ako gledamo sveukupno situaciju koja se događa u RH onda ipak možemo biti zadovoljni i pokazali smo da je hrvatski zdravstveni sustav funkcionalan. Imamo problem dakle sa zemljama zapadnog Balkana tu prije svega mislim na Republiku BiH koja ima vrlo kompliciran ustroj, a to ima i određene reperkusije na nabavu cjepiva, predviđa se da će tek u travnju oni krenuti sa cijepljenjem što bi onda imalo neku učinkovitost tek u svibnju i lipnju, dakle što može imati implikacije na našu turističku sezonu. Ja vas molim da tijekom video konferencije koja će biti prekosutra se založite da se pomogne BiH [[Upadica: Hvala vam.]] oko nabave cjepiva. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Točno ja sam nastojao to jutros pojasniti, ideja većih narudžbi tj. količina doza cjepiva ide ne samo za tim da bismo se osigurali ovisno o momentu nabave i isporuke nego i da sav eventualni višak doniramo onim zemljama za koje mi smatramo da im to može pomoći. Nema nikakve dileme da je prioritet broj 1 za Hrvatsku da sve viškove cjepiva uputi prema BiH iz niza razloga od političkih, povijesnih, dobrosusjedskih, a u konačnici ovo što ste rekli što su druge zemlje s obzirom na promet ljudi i cirkulaciju procijepljenije to ćemo i mi biti sigurniji osobito vodeći računa o gospodarstvu, o zdravstvenoj sigurnosti i konačnici financijama s obzirom na turizam kao jednu od grana koja je najbitnija, pa ćemo na tom tragu i nastupati i zastupati hrvatske interese što i inače radimo bez obzira na dojam ovih sveznadara o Europskoj uniji.
Kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče Vlade. Drago mi je da ste istaknuli ulogu naših iseljenika u nedavnim neprilikama, opet su pokazali veliku solidarnost sa domovinom u ovim teškim trenucima. Međutim, moje pitanje se odnosi na postupak nabave odobravanja i distribucije cjepiva na razini EU, da li ste zadovoljni dinamikom tog procesa. Znamo primjerice da je Njemačka već sama naručila 30 milijuna doza mimo dogovora u Bruxellesu. Prema tome, čini mi se da institucije su bile spore ako je strateško pitanje cijepljenje stanovništva u ovoj pandemiji. Čini mi se da su presporo reagirale i nisu bile na visini trenutka. Evo hvala [[Upadica: Oprostite čije institucije?]] Ova europska tijela koja su bila zadužena za to.
Da, dobro. Dakle i o tome smo govorili danas, ali dobro je to ponoviti. Dakle, EU ima 27 država članica. Mi smo zajednički još za vrijeme hrvatskoga predsjedanja ovlastili Europsku komisiju da uđe u proces pregovora sa različitim farmaceutskim kompanijama koje su radile na istraživanjima koja su dovela do cjepiva. Što je bila namjera? Namjera je bila upravo da izbjegnemo ovu tzv. diplomaciju cjepiva koja se sada paralelno zbiva. Zemlje koje nisu bile vezane tim dogovorom ima ih dosta u svijetu, vi pratite tu situaciju su slobodnije u direktnom pregovaranju sa ovim kompanijama. Mi smo se željeli kao zemlja naše veličine, zemlja koja je u Uniji osigurati da ćemo dobiti dovoljna sredstva. Jer bez ovog zajedničkog europskog pristupa situacija je bila još teža, još zahtjevnija jer bi cjepivo išlo u one zemlje koje su spremne platiti više. Da li je cijeli proces bio briljantan to je upravo tema o kojoj ćemo govoriti preksutra i želimo da se ispune u cijelosti obveze i kalendari koji su preuzeti prije nekoliko mjeseci.
Hvala. Kolegica Petir, izvolite.
Hvala vam lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade. U ovoj situaciji Hrvatska nije sama i pokazala se koliko je u stvari važno to naše članstvo u EU ne samo kad nam je potrebna pomoć, da ta pomoć brzo i stigne, ne samo kad nam je potrebna pomoć za investicije, ulaganja, razvoj, poljoprivredu da doista tu podršku i dobijemo. Već i onda kad mi želimo drugima pomoći da se naša riječ sluša. Mogu reći da je u globalnim okvirima u kojima smo se nalazili u vrijeme kad smo predsjedali Vijećem EU pa ravno čudu da smo uspjeli utjecati da se otvore pregovori sa Makedonijom i Albanijom. No, vidimo da se tu i dalje unatoč svim naporima pojavljuju određene prepreke, pa rekla bih da uvijek se nađu neke države članice koje Makedoniji podmetnu noge. I zanima me da li mi možemo u tim okolnostima utjecati da konačno stvari sa Makedonijom krenu u pravom smjeru?
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Petir. Dobro sam upoznat iz zajedničkih vremena u Europskom parlamentu gdje ste vi vodili neformalnu skupinu zastupnika za potporu Makedoniji prema otvaranju pregovora. Mislim da smo za vrijeme hrvatskoga predsjedanja napravili one ključne iskorake i donijeli formalnu političku odluku. Ono što se na žalost nije dogodilo za vrijeme njemačkog predsjedanja, a to je formalni sastanak tzv. Međuvladine konferencije gdje bi ti pregovori i službeno krenuli u smislu tehnologije kako je predviđeno je opet zbog bilateralnih pitanja sa jednom drugom državom članicom, ne onom koja je usporila ovaj proces dobrih petnaestak godina prije ovog dogovora. Na žalost, mislim da je to donekle uvjetovano što povijesnim razlozima, ali ponajviše izbornim kalendarom u toj drugoj zemlji koji je kao što znate pred nama za koji tjedan. Ja vjerujem da bi se nakon što ti izbori prođu mogao napraviti iskorak, a mi ćemo lobirati da se to tako i dogodi iz respekta prema zemljama, ne govorim imena namjerno.
Kolega Željko Pavić, izvolite.
Poštovani premijeru, ja bih vas zamolio da mi malo komentirate ako nije problem jedan dokument koji je u Bruxellesu publiciran 27.5.2020. godine. Radi se o identifikaciji, odnosno identificiranju potreba Europe za oporavak. Praktički dokument je bio zapravo, europski moment oporavak i priprema za novu generaciju. U tom dokumentu piše zapravo da je cilj Europske komisije i EU da se zapravo što je moguće više sve članice izjednače u prihodima, odnosno u BDP-u. Po tome zapravo ispada da su članice koje su najslabije dobile najviše novaca, pa bih vas molio da to komentirate. Znači to piše u dokumentu.
Ja vas na žalost gotovo pola ovoga što ste rekli nisam do kraja razumio. Ali je li vaša poruka da se referirate na neki dokument od 27. svibnja koji kaže da će one zemlje koje su najslabije razvijene dobiti najviše? To je logično. Pa nema tu nikakve dileme. Dakle, što je ključ kohezijske politike? Zato se i zove kohezija da pokuša sa vremenom podupirati one zemlje, one regije u njima da dosegnu prosjek razvoja EU. Pa to je cijela filozofija. Ako u vašem pitanju stoji nekakav između redaka poruka gdje je tu Hrvatska, pa to je bio naš glavni argument. Hrvatska je jedina država članica koja je samo do sada u članstvu provela jedan višegodišnji financijski okvir. Dakle, oni koji su nama najbliže su Bugarska i Rumunjska koji su ušli 6 godina prije nas. Koristili su više sredstava, za razliku od nas koji smo imali zastoj i '90.-tih a i dobivali puno manje sredstava 2000. Oni su bitno iskoristili te šanse koje su imali. Na nama je da lovimo korak i zato smo se izborili za sva ova sredstva koja su tu. To je cijeli smisao.
Hvala vam. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade. Uvodno govoreći i govoreći o potresu o tome da je važno biti članica EU rekli ste da nismo sami, da nismo bez prijatelja, da smo puno pomoći dobili, zaista to je istina i ja se pridružujem vašim zahvalama, svima onima koji su nam pomogli. No moje pitanje vama je jesmo li prijatelji sami sebi i imali li Hrvatska prijatelje u ovoj zgradi preko puta ovoga trga? A zašto vas to pitam? Pa g. predsjedniče vlade i Sisak je Hrvatska iako nećete vjerovati Sisak ne vodi HDZ-ovac i ne mogu se oteti dojmu da je razlog što nećemo pomoći Siščankama i Siščanima u obnovi od posljedica potresa kojih je itekako pogodio u 100%-tnom iznosu upravo je to. Mislim da nema razloga da to ne napravimo i da nema razloga da ne budemo neprijatelji sami sebi.
Izvolite odgovor.
Zastupniče Hajduković, vi ste i dalje međunarodni tajnik ja mislim SDP-a, ja sam očekivao od vas malo ozbiljniji pristup i nekorištenje ovakvih ne argumenata. Ne znam odakle vam ta logika da bi neko išao diskriminirati Sisak ili ga ne daj Bože dovoditi u nepovoljniji položaj gledajući koja je politička stranka na vlasti u tom gradu jer to je bio sukus ovoga što vi govorite. Ja mislim, molim, ja mislim da je to jako pogrešno i jako loše, pokazuje visoki stupanj nerazumijevanja, parcijalnog, fragmentarnog čitanja teksta zakona koji je vama upućen, ne uzimanja u obzir situacije u Gradu Zagrebu, u Krapinsko-zagorskoj, Zagrebačkoj županiji i na neki način, pa gotovo i podcjenjivanje inteligencije Vlade RH i ljudi koji su strukom doprinijeli da taj nacrt dođe pred HS. Vjerujem da ćemo sutra imati vremena da to razjasnimo, ali nećete nas posvadit sa Siščanima, sigurno, to vam ja jamčim.
Hvala vam lijepa. Kolega Raspudić, izvolite.
Poštovani premijeru Plenković, istaknuli ste kako smo se izborili za ova sredstva, ovih 11% našeg BDP-a koje ćemo dobiti slijedećih godina i predstavili ste to kao uspjeh hrvatske vanjske politike koju predvodite. No je li za pohvalit se činjenica da smo očito najjadniji u EU ili se implicira da se ta sredstva ne dodjeljuju po jasno određenim parametrima transparentno nego da se u europskim hodnicima može nešto izlobirati ispod žita, pa da ste vašim osobnim poznanstvima ili tim lobiranjem izborili za Hrvatsku nešto više od onoga što bi nam inače pripadalo sudeći po našem jadnom ekonomskom i socijalnom stanju? Nije mi zadovoljavajući odgovor, mi smo već 7.g. u EU da su ove zemlje ušle ranije, vi ste već 5.g. na vlasti, a petoljetka je jedno razdoblje unutar kojeg se mogu pokrenuti određeni ekonomski ciklusi, to su čak znali i Marksisti koji su se vrlo slabo razumjeli u ekonomiju.
Izvolite odgovor.
Ako je vaše pitanje da li se aktivizmom i zastupanja nacionalnih interesa može dobiti više, može. Upravo smo to i napravili. Ja se vas sjećam iz vremena pred referendum o članstvu Hrvatske u EU. Tad smo se mi prvi put upoznali i tad sam shvatio da u vama nema nikakve istinske volje da Hrvatska ide europskim putem. To je bilo jasno kao dan. U sekundi sam to, još na tadašnjem, ne ovako istančanom radaru ulovio i to se osjeća i u ovim vašim nastupima sada gotovo pa da vam je žao za što smo se izborili gotovo kao da ne uzimate u obzir činjenicu da Hrvatska '90.-tih nije bila korisnik brojnih instrumenata predpristupne pomoći koju su imale druge članice, da zaboravljate koliko dugo smo morali loviti korak i kako to munjevito i dobro činimo proteklih 7.g. i kako ćemo učiniti u desetljeću koje je pred nama. Ako vi to ne vidite, ako vama to nije jasno, to je vaš problem, a nije problem hrvatske vlade i onih građana koji jasno vide stvari [[Upadica: Hvala vam]] ali bitno da ljudi znaju na kojim ste pozicijama.
Hvala lijepa. Kolegice Mrak Taritaš iz volite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovani g. Plenkoviću. Dakle, za zemlju kao što je Hrvatska zaista ove potrese koje smo imali prilike i vidjeti i vidjeti posljedice su nešto što zaista ostavljaju duboki trag ne samo u životima ljudi nego i na zaista stradali su i ljudi, a stradala je i imovina. Riječ je o jednom razornom potresu, riječ je o jednoj velikoj neprilici. Iz takvih neprilika zemlje stvaraju pojedine prilike. Prema tome, iz ovog, rezultat svega ovog bi trebao biti iskorak i trebao bi biti razvoj Hrvatske. Da li smo mi to prepoznali i da li smo to u stanju to ćemo vidjeti. Nedvojbeno je i jasno da su sredstava kad je riječ o obnovi Grada Zagreba i javnih zgrada koje se nalaze tu uplaćeno 18. prosinca, mi smo sad već u polovici siječnja. Moje pitanje glasi htjela bi znati da li, u kojoj su fazi pripreme natječaja i kad će natječaj bit van jer vi i ja dobro znamo da je 18 mjeseci da iskoristimo ta sredstva? [[Upadica: Hvala vam]] Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Mrak Taritaš. Točno, 5 milijardi kuna je sjelo na račun Ministarstva financija prije nekoliko tjedana. Zajednička pravila za provođenje natječaja su gotova, natječaji su spremni i kad je riječ o kulturnoj baštini i kada je riječ o zdravstvu i kada je riječ o obrazovanju u ovom trenutku traju finalne konzultacije među resorima i ti natječaji će vrlo skoro biti objavljeni, a naravno onda to znači i aktivnost svih aktera koji žele financiranje, a vi znate da smo mi na vladi precizno utvrdili koji su to akteri i kolika su to sredstva koja su predviđena za financiranje kroz ovaj dio sredstava koji smo dobili kroz Europski fond solidarnosti. Vlada intenzivno na tome radi. Sutra će vam ovdje biti ministar Horvat, možete ga malo o tome i pitati jer je ta tema povezana sa sutrašnjom raspravom o nediskriminaciji grada Siska i pomoći Siščanima i ostalima u Sisačko-moslavačkoj županiji.
Kolega Cappelli, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče HS, predsjedniče vlade. U posljednje 4.g. Europa se promijenila, ojačala je svoju poziciju, postala je svjesna svoje moći, te je došlo vrijeme dakle da se redefiniraju odnosi između EU i Amerike. Po tom transatlantskom partnerstvu na jedan uravnatežiji način koji će ipak bit parterski, a ne jači s jedne ili s druge stane. Dakle, važnost rješavanja trgovinskih odnosa, proces rješavanja isto tako se govorilo da će se na neki način prići možda i moratorijem ili sličnim. Dakle, klimatski sporazum Pariški sporazum iz kojega je Amerika izašla. Dakle, to su bili sve razgovori između ostalog u vanjskim odnosima kao što su i istočno Sredozemlje, a molim o tome malo da vidimo koliko je Hrvatska u tome svemu bila partner. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Evo već je jutros ministar Grlić Radman temeljito predstavio naše odnose sa Sjedinjenim Američkim Državama. Temeljito je stavio u kontekst njihov odnos sa Europskom unijom, ono što je sasvim jasno. Ono što će uslijediti od sutra pa na dalje bit će povratak Sjedinjenih Američkih Država multilateralizmu i multilateralnim okvirima, sporazumima, svemu onome na čemu se radilo do prije 4 godine iz kojih su Sjedinjene Američke Države na jednostran način u vrijeme predsjednika Trampa izašle. Dakle, to će biti jedna tektonska promjena za globalno upravljanje. Ja smatram da je to izrazito dobro. Dobro je i za odnose između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država u trgovinskom pogledu, u sigurnosnom pogledu, u pogledu jačanja zajedničkih globalnih mehanizama osobito imajući na umu izazove kakve nam je ova pandemija Covid-19 stavila na dnevni red. Što se tiče Hrvatske ova dva postignuća Sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i ispunjavanje kriterija za ukidanje viza su zalog sasvim novih odnosa sa SAD-om u budućnosti.
Hvala. Kolegica Peović izvolite.
Dobar dan. Rekli ste evo da ste na strani Hrvatske. No, politika hrvatska u Europskoj uniji sve liči na sve ali ne baš na samointeresnu autonomnu politiku, više na politiku poslušnog učenika. U Izvješću ste naveli da se više puta u Europskom vijeću razmatralo odnose sa Kinom. Ti su odnosi već neko vrijeme što se tiče Europske unije bogatih zemalja Europske unije i SAD-a usmjereni na zaštitu interesa tih bogatih zemalja i ograničavanja kineskih investicija iako se one same tih pravila ne drže. Te politike mi itekako slijedimo, a primjer je poništen natječaj u riječkoj luci naprasno poništen bez ikakvih obrazloženja gdje je kineski konzorcij ponudio dvostruko veću ponudu. Slijedimo dakle politike bogatih zemalja EU kao što je Njemačka. Ali ja vam postavljam pitanje, u čijem interesu?
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Peović, kao i neki raniji zastupnici osobito gospodin Zekanović koji govori o nekom dojmu tako i vi naklapate o nekakvom dojmu. Općenito je pojam dojma dominirao zadnja tri tjedna. To je ja bih rekao glavna tema naše rasprave nakon potresa u javnom i političkom životu. Vi imate svoj dojam. Ja imam svoj dojam. Razlika između nas dvoje je što ja sjedim na europskim vijećima i zastupam Hrvatsku, a vi živite u dojmu temeljem ne znam kako deriviranih informacija i kako donosite svoje političke stavove. Što se tiče odnosa sa Kinom, ja sam to danas dva puta spomenuo čini mi se, bilo je tema zaštitne opreme i javne nabave neke drugi zastupnici su ovdje nešto dovodili u pitanje. Da nije bilo dobrih odnosa sa Kinom, mi ne bismo imali zaštitnu opremu ovih godinu dana. A što se tiče izgradnje Pelješkog mosta, projekta koji će fizički povezati jug Hrvatske sa ostatkom zemlje on je strateškog karaktera. Razlozi poništenja natječaja za Luku Rijeka su tehničkog karaktera, a ne političkog pritiska. To je isto neki vaš dojam.
Hvala vam. Imamo dvije povrede Poslovnika. Kolegica Peović izvolite.
Povreda Poslovnika 238. vrijeđanje zastupnice da donosim bez stvarno ikakve potrebe da donosim svoje zaključke temeljeno na dojmu. Pa kako ću ih donositi kada nikakvo obrazloženje niste dali. Znači, niti Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, niti Lučka uprava nije dalo nikakvo obrazloženje zašto je naprasno natječaj raskinut nakon što je 7 godina građen terminal. Nakon što je 15 godina prošlo od prve neuspješne pokretanja tog terminala sada kažete da je riječ o dojmu.
Hvala vam lijepa. Nije bilo povrede Poslovnika, niti je bilo vrijeđanja. To je bio jedan klasični politički govor, ništa više od toga. Kolega Raspudić izvolite.
Povreda Poslovnika, članak 238. Premijer je zastupnici Peović rekao da naklapa. Budući da se ne radi o onom hederijanskom gerede naklapanje kao isprazan govor, nego sasvim legitimno pitanje, smatram da je to neprimjeren odnos prema saborskoj zastupnici i molim da mu date opomenu.
Kolega Raspudić, prvo ne može se dati opomena jer to Poslovnik ne predviđa predstavniku Vlade. A drugo, kad bih za to davao opomenu onda vjerojatno bi i cijelo vrijeme davao opomene. To nije govor koji izlazi izvan okvira onoga što smatram prihvatljivim. Izvolite kolega Troskot, sada ste vi na redu.
Poštovani gospodine Plenkoviću, ja bih htio dotaknuti jednu drugu temu a vezano je za Strategiju same Europske unije sa Afričkom unijom i Afrikom, a to je bila tema i Afrika kao takva se spominje preko 30 puta u vašem Izvještaju. Mene zanima konkretno Hrvatska s obzirom da znam da se velike investicije odvijaju u zemljama Magreba, posebno tamo zemlja Egipta po pitanju Afrike, da li vi imate strategiju Hrvatske po pitanju INA-e u kupovini koncesija pogotovo koncesija u Egiptu? I s obzirom na strategiju države i same INA-e da li smatrate i da li ćete potpisivati možda ugovore o izbjegavanju dvostrukih oporezivanja sa zemljama poput Egipta i Angole koje su od strateškog investicijskog značaja za Republiku Hrvatsku? To vas pitam iz razloga što sve ostale europske zemlje pogotovo u naftnom biznisu dakle gledaju pogotovo koncesije u Egiptu za kupovinu, pa gledam gdje je tu Hrvatska s obzirom da je INA naš brend pogotovo na Bliskom Istoku. Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Gospodine Troskot što se tiče odnosa sa Afričkom unijom i zemljama Afrike, točno to je bila glavna tema. Nju su karakterizirale u biti dvije bitne sastavnice. Prva sastavnica je uspostavljanje kvalitetnijeg političkog dijaloga koji se trebao dogoditi na pravom Summitu između Afričke unije i Europske unije, ali on se zbog objektivnih razloga nije dogodio. On bi bio da se održao napravio jedan hodogram intenzivnih aktivnosti u svim područjima u godinama koje su pred nama. Druga tema je naravno vezana za nezakonite migracije. To je tema koja je dominirala u odnosima sa Afrikom zbog srednje mediteranske rute i naravno ove zapadno mediteranske rute. Što se tiče Hrvatske i naših kompanija na području osobito sjevera Afrike INA nije jedini brend, tamo je čitav niz hrvatskih kompanija koje su se godinama pozicionirale u nekom drugom vremenu. I Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, Ministarstvo gospodarstva podržava sve te aktivnosti i naravno da će poduzeti i korake koji se tiču međunarodnih sporazuma u tom pogledu kad se to pokaže oportunim i korisnim.
Hvala lijepa. I zadnja replika kolegica Orešković, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, ako vi kao i predsjednik Republike Zoran Milanović niste u stanju obavljati svoje poslove u skladu sa pravilima hrvatskog Ustava, onda ih ne biste trebali obavljati uopće. Dakle, mene ne smeta Poslovnik Europskog vijeća niti me zanima već uspostavljena praksa među članovima Europskog vijeća, ali me smeta kada je nekakvo običajno pravo iznad i ispred odredbi hrvatskog Ustava. I smeta me što Hrvatski sabor ovako nonšalantno preko toga prelazi i na to šuti. Vi dobro znate da je člankom 144. stavkom 5. Propisano da i predsjednik države predstavlja i zastupa Republiku Hrvatsku u Europskom vijeću. Nigdje u hrvatskom Ustavu ne piše da nas tamo može zastupati i predstavljati Janez Janša. Ne postoji odredba, slova hrvatskog Ustava koja vam je dala za pravo da njega ovlastite da tamo predstavlja sve nas.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Orešković, vidim da ste i vi deficitarni u pogledu znanja, u pogledu historijata odluka. Hrvatska je država u vremenu nekih drugih Vlada, u vremenu nekih drugih većina sasvim se jasno odredila na sastanke Europskog vijeća, Hrvatsku predstavlja predsjednik Vlade. Tako je bilo, tako će biti, to se neće mijenjati. Tko iole pozna supstancu rasprava na Europskom vijeću i različitost tema onda bi bez ikakvih dilema jasno kazao zbog čega je to tako. Samo je nekoliko zemalja koje zbog svog ustavnog ustrojstva imaju nadležnost predsjednika Republike koji dolazi na te sastanke. Konkretno to su vam dakle uz Francusku, Rumunjska i Litva i Cipar. Svi ostali su koliko se ovako brzinski mogu premijeri, tako će biti i kod nas. To da nas je zastupao premijer Janša slovenski, ja mislim da biste vi trebali podržati u cilju dobrih odnosa sa Slovenijom s obzirom na okolnosti koje su tada bile na stvari a to je bila viša sila. To što vi to ne razumijete to je vaš problem.
Javili ste se za povredu Poslovnika. Kolegice Orešković, izvolite.
Ovo je povreda Poslovnika, očito vrijeđanje i omalovažavanje mene kao saborske zastupnice, a ujedno i Hrvatskog sabora. Dakle, deficitarno je poznavanje odredbe članka 144. Stavak 5. A deficitarno vam je i obrazloženje više sile. Nikakva viša sila ne može derogirati odredbe Ustava u ovom slučaju. Hvala.
Kolegice Orešković, dobili ste opomenu. Ovo nije nikakva povreda Poslovnika. Završili smo sa replikama, pa poštovani predsjedniče Vlade možete se vratiti na svoje mjesto. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Poštovani kolega Hajduković u ime Odbora za europske poslove. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Odbor za europske poslove Hrvatskog sabora je na 10. sjednici održanoj 19. siječnja 2021. godine raspravljao o Izvješću predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća u 2020. godini koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada RH aktom od 14. siječnja 2021. Odbor za europske poslove na temelju nadležnosti iz članka 65. Poslovnika Hrvatskog sabora o predmetnom izvješću raspravljao kao matično radno tijelo. Izvješće o održanim sastancima Europskog vijeća u 2020. godini predstavila je državna tajnica za Europu u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova istaknuvši kako izvješće obuhvaća ukupno 5 sastanaka Europskog vijeća održanih tijekom prošle godine u veljači, srpnju, dva puta tijekom listopada, te u prosincu 2020. godine. S obzirom da je predsjednik Vlade Republike Hrvatske redovito podnosio Hrvatskom saboru Izvješća nakon svakog održanog sastanka, državna tajnica usredotočila se na posljednji sastanak održan 10. i 11. prosinca 2020. Obrazložila je kako je riječ o jedinom sastanku Europskog vijeća na kojemu predsjednik Vlade nije sudjelovao zbog zdravstvenih razloga, te je Hrvatsku na sastanku zastupao slovenski premijer Janez Janša. Državna tajnica pojasnila je kako je riječ o uobičajenoj praksi u takvim slučajevima, jer se ovlast za zastupanje može prenijeti samo na drugog čelnika države ili Vlade. Teme koje su dominirale na sastancima Europskog vijeća tijekom prošle godine bile su pandemija bolesti covid-19, donošenje novog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2021. do 2027. godine, te povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz članstva u EU. Državna tajnica posebno je pozdravila dodjeljivanje alokacije iz Fonda solidarnosti nakon potresa koji su pogodili područje Zagreba, Krapinsko-zagorske i Zagrebačke županije u ožujku, te područje Sisačko-moslavačke, Karlovačke i Zagrebačke županije u prosincu 2020. U raspravi koja je uslijedila članovi odbora izrazili su zanimanje za djelovanje Republike Hrvatske prema zemljama Zapadnog Balkana tijekom hrvatskog predsjedanja Vijećem Europske unije kada je riječ o napretku u pregovorima kao i o distribuciji cjepiva protiv bolesti covid-19. Zatim su se osvrnuli između ostaloga i na gospodarske učinke krize izazvane corona virusom, te na pripremu nacionalnog plana oporavka i otpornosti. Nakon provedene rasprave Odbor za europske poslove je sa 8 glasova za i 4 suzdržan odlučio predložiti Hrvatskog saboru da donese sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće predsjednika Vlade Republike Hrvatske o održanim sastancima Europskog vijeća u 2020. godini. Hvala.
Hvala i vama. Sada otvaram raspravu. Prvi je na redu Klub Hrvatskih suverenista i poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade Republike Hrvatske, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo čuli smo još jedno izvješće Vlade. Ja ovdje moram čak danas i pohvaliti predsjednika Vlade da je bio, čak je i odgovorio na neka pitanja. Čak je i odgovorio na neka pitanja i usudio bih se reći da nije čak niti jedno pitanje ne odgovorio u potpunosti kao što je znao meni često činiti i napredujete u svakom slučaju i mislim da vas je neko i upozorio i da ste se malo manje izrugivali sa kolegama zastupnicima iako još uvijek to radite. Ja se nadam da evo u slijedeće 3 godine kako vi to kažete 3,5 godine da ćete još napredovati te da ćete odgovarati na sva pitanja i da se nećete uopće izrugivati sa kolegama zastupnicima. Ja ću ovdje ponoviti par teza koje sam vam iznio u svojoj replici. Prva teza je bila vezano uz pomoć Albaniji nakon potresa i pomoć Hrvatskoj nakon potresa od strane EU. Albanija je stvarno dobila preko milijardu, milijardu EUR-a pomoći, Hrvatska prema onome što ste nam rekli 650 milijuna EUR-a, dakle Albanija je dobila više, Albanija ima manje stanovnika i Albanija nije članica EU. Kolega Pavić vi ste mi rekli da je to jednim dijelom kredit, jel tako, ali i Hrvatska će morati također vraćati i ovaj novac koji dolazi u new dealu EU. To nije novac, to nije novac koji je izmišljen, to nije novac koji je mama Merkel izvukla iz ladice ili Scharl Michael ne znam tko već, nego to je novac koji će netko morati vratiti, a vraćat će ga proporcionalno sve zemlje članice EU i to vi znate. Dakle nema poklonjenog novca. Neću ja reći da je meni krivo što ćemo mi dobiti potencijalno jer nismo još lipe dobili, 20 i nekoliko milijardi EUR-a, ali ponovit ću taj novac već vraćamo i vratit ćemo ga do zadnje lipe na ovaj ili onaj način. Neće nas Njemačka kreditirati ili Francuska koliko god nas to uvjeravali da hoće odnosno ne kreditirati nego subvencionirati. Druga teza koju sam iznio, a moram ju ovdje ponoviti, a to je teza da su Mateusz Morawiecki i Viktor Orban suverenisti. I vi ste lijepo odgovorili, mudro zapravo, da se vi borite za Hrvatsku, a ja sam kasnije u stanci izrazio skepsu i zabrinutost da ste ipak stavili sebe i svoju karijeru europsku na prvo mjesto, a Hrvatsku na drugo, treće ili peto mjesto nije uopće bitno nije na prvom mjestu. Ova dva državnika, znači lidera Poljske i Mađarske su pokazali beskompromisno oko nekih stvari kako se bori za svoju državu. Čak su i riskirali novac koji su trebali dobiti tobože od EU da bi dobili ono što je bitno njihovoj državi, njihovom narodu. I tako rade suverenisti Mađarski i Poljski. Nažalost, reći ću ali očekivano vi ste se ipak stavili na stranu onih drugih, stavili ste se na stranu onih velikih igrača Njemačke i Francuske ne znam koliko oni drže do vas odnosno koliko oni uvažavaju to što radite. Možda vas jednog dana nagrade nekom sinekurom u Europskoj komisiji kao što se šuškalo i prije nekoliko godina, a možda se za koju godinu to i ostvari, a možda i ne. U svakom slučaju ulog je jako veliki. A znate li koji je ulog? Država Hrvatska je ulog. Znači država Hrvatska j ulog za vašu eventualnu sinekuru u Europskoj komisiji. Da kolega Paviću malo razmislite o ovome, a za 3,5 godine ćete možda govoriti Zekanović je nažalost imao pravo, nažalost imao pravo. Istaknuo sam mnogo puta istaknut ću i opet, imate statistiku, imate egzaktne podatke, a egzaktni podatak i činjenica je da je Hrvatska zadnja po gotovo svim kriterijima razvijenosti. Čak i nismo bili zadnji kad smo ušli u EU, danas smo čvrsto zadnji. I to je ono što je problem i to je ono predsjedniče Vlade čim se možete pohvaliti odnosno na što morate utjecati. Govorimo o EU slijedeće generacije new deal, poklonjeni novac, koliko smo tog novca dobili do sada osim novca koji smo dobili interventno za sanaciju potresa u Zagrebu. Brojka je iznimno jasna i okrugla, a radi se o nuli, nula centi, nula EUR-a, nula kuna, nula. Kad ćemo ovo dobiti ja ne znam jer taj europski proračun još nije ni prošao koliko ja znam, znači tu još treba, treba tu još nekakvih, ima tu još nekoliko stepenica i ja ne znam šta će biti s tim, hoćemo taj novac mi dobiti ili nećemo. Ja ne znam, ali novca još uvijek, još uvijek novca, još uvijek novca nema. I na kraju bih vas još ovdje priupitao jednu eto stvar koju nisam u onoj kratkoj replici uspio reći, zanima me vaš stav vezano uz kontrolu, uz kontrolu društvenih mreža odnosno uz kontrolu države od strane društvenih mreža. Evo vašem kolegi Trumpu isto jednom državniku je Twitter i Facebook je ugasio profile. Što vi mislite o tome, bez obzira što ste vi moj politički oponent ja ne bih želio da vama neki Facebook ili Twitter onemogući da vi se sutra obraćate preko društvenih mreža. Iako vi imate i mainstream medije pa možete komunicirati kad god hoćete. Što Hrvatska radi po tom pitanju? Ja ću vam reći što Poljska radi. Poljska je uvela, izmislila zakon, znači izglasala zakon kojim se štite poljski građani od terora društvenih mreža. Čiji je Faacebook, čiji je Twitter? Jesu li to državne kompanije, hrvatske možda? Nisu. One su u privatnom vlasništvu, a vi ste odnosno hrvatska Vlada je dala neograničenu vlast odnosno neograničeno djelovanje tim društvenim mrežama u našem virtualnom prostoru i oni rade što god hoće bez ikakve kontrole. I sutra mogu isključiti, izbrisati, blamirati, bilo koga i bilo kada i odgovaraju nikome. Mogu čak utjecati i na onaj doseg vaših objava, mogu napraviti da ste skroz nevidljivi ili da ste puno vidljiviji nego što jeste. I vi mislite da se to vas ne tiče i vi mislite da se jednog dana to vama ne može dogoditi. Dakle, to je jedno pitanje s kojim se hrvatska država mora pozabaviti jer o tom pitanju kolega Boriću i kolega Paviću razgovaraju svi parlamenti svih normalnih europskih zemalja i svjetskih kolega Boriću, svi razgovaraju o tome. Jedino se vi smijuljite ovdje kao što ste se smijuljili i izrugivali sa proglašenjem gospodarskog pojasa, pa ste onda na koncu lobirali da se proglasi na jedan smiješan način da se ništa ne mijenja i zavarali čak i oporbu i veliki dio javnosti. Nema razloga za smjeh, nego ima razloga za reakciju jer društvene mreže htjeli mi to ili ne, socijalne mreže nažalost danas su jedan od najvažnijih kanala komunikacije u svijetu. I ako smo mi tim kanalima omogućili da u našem virtualnom prostoru rade što god hoće, e onda to nije dobro. Bez obzira što sam ja jedan veliki kritičar i HRT-a koja je pod vašom kontrolom ipak mislim da ćete vi kao jedan demokratski izabran predsjednik vlade u nekoj mjeri ipak voditi računa da ta televizija koliko toliko ipak malo bude demokratična i pusti i oporbu i da prikazuje stvarno stanje stvari. A što rade vlasnici Twittera, Facebooka, Youtubea, ne znam ja sve koje društvene mreže ja ne znam jer nemaju izborni legitimitet u Hrvatskoj? Dakle, ovo je jedna tema o kojoj bi volio da se porazgovara znači na Europskom vijeću i da nam sutra dođete ovdje sa konkretnim prijedlogom i da kažemo odnosno da vi kažete da vas evo tu i podržimo da se moraju te stvari reguliraju, a da ne govorim o milijardama i milijardama kuna, EUR-a, čega li već koji vlasnici tih kanala izvlače svake godine iz Hrvatske bez lipe plaćenog poreza, bez lipe plaćenog poreza. Hvala lijepo.
Imamo dvije povrede Poslovnika, prvi je kolega Pavić, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Zekanović je povrijedio čl. 238. vrijeđajući i saborske zastupnike i premijera govoreći o sinekurama, a ne shvaćajući da se u vlastitom neznanju na koji način funkcionira proračun EU on postaje junak Francuske, Njemačke, Austrije, zemlje neto uplatiteljica. Sustav funkcionira na način da razvijene zemlje više uplaćuju, one koje su manje razvijene više povlače. Na taj način upravo se Hrvatska razvija, a ovdje g. Zekanović umjesto Hrvatske zagovara stavove i interese njemačkih i…
Hvala kolega Pavić. Tu nije bilo povrede Poslovnika na način kao što ste to istumačili. Mislim da ste replicirali, tako da ću vam dati opomenu. Izvolite kolega Borić.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Pa kolega Zekanović povrijedio je čl. 238. u dijelu gdje odstupa od normalnog pravila ponašanja u saboru i iznosi lažne statistike kao što je njemu svojstveno. Stalno govori o nekakvim brojkama koje su samo njemu valjda poznate, svim drugima su sasvim drugačije te brojke. A da se radi o vrsnom kadru i mogućem budućem diplomatu jasno se treba i prisjetiti da je on bio jedan od prvih zastupnika koji je čestitao g. Trumpu na pobjedi, sutra, od sutra bivšem, ali kažem to su takve vrste političara i moramo ih nekada i razumjeti [[Upadica: Hvala lijepa]] bez obzira što je lažno, čine sve što god su činili … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala lijepa, kolega Borić ista stvar kao i kolega Pavić. Izvolite kolega Zekanović.
238., prvo ću ovdje reći jednu znači kolegi Boriću. Ja sam za razliku od svih ostalih političara u HS, pa i u širem javnom prostoru eksplicitno podržao predsjednika Trumpa i dan danas kad bi morao birati između njega i Bidena, izabrao bi Trumpa i to ne krijem i u jednom trenutku kad sam mislio da je pobijedio čestitao sam mu. Što se tiče kolege Pavića, EU nama tobože daje više novca, a zaboravili ste reći koliko mi njima dajemo članarine, koliko im dajemo radne snage i koliko kupujemo njihovih proizvoda.
Kolega Zekanović, dobivate opomenu. Ovo stvarno baš nema nikakve veze s povredom Poslovnika, nit ste na bilo koji način se bar potrudili da prikažete da se radi o povredi Poslovnika, tako da je baš neprimjereno, ali šta ja mogu, to je do vas. Sada je na redu predsjednik vlade u ime vlade … [[Govornik se ne razumije]] predlagatelja, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedniče HS. Moram se malo osvrnuti na neke od komentara zastupnika Zekanovića, prvo zato što su neistiniti i drugo…
Kolega Zekanović, samo malo predsjedniče, izvolite se sjesti, dajte se smirite i sjednite na svoje mjesto. Kontinuirano trčite lijevo desno, smirite se i sjednite.
Evo čekam da se ugodno smjesti zastupnik Zekanović. Dakle, razvijate već duži niz godina, a niste vi jedini u HS teze o nekakvim karijernim ambicijama koje stalno imputirate meni. Dakle, vi ste proveli pola ovih rasprava u prošlom sazivu HS objašnjavajući hrvatskoj javnosti kako evo baš ja vapim da sutra odmah odem na neku europsku dužnost, to ste sad ponovili. A ja ću sad reć za hrvatsku javnost da ste vi i vaš kolega g. Ilčić obigravali oko HDZ-a, oko vodstva HDZ-a, išli u koaliciju s nama samo sa jednom jedinom ambicijom, a to je da budete visoko na listi za Europski parlament. Jedini razlog zbog kojeg ste vi htjeli s nama ić u koaliciji je taj, pa ste onda postigli aranžman sa gđom. Ružom Tomašić za kojeg ne znam dal će se realizirat da ona kao napusti na pola mandata u ovom sazivu Europskog parlamenta Europski parlament ne bi li otišao tamo vaš kolega Ilčić. I vidite za razliku od vas, za razliku od ambicija vašeg kolege Ilčića ja i kolega Stier smo jedini koji smo se vratili ovdje. Dakle, sve suprotno od ovih vaših zaista naklapanja zastupniče Raspudiću jer to su, osim što su laži, su i naklapanja, nisu jedini, tu je prednjačila svojedobno gđa. Mrak Taritaš u tome iz ove stranke koja je 100.000 kilometara lijevo od centra. Dakle, te laži o kojima vi govorite, vaše insinuacije mogu proć u nekom vašem društvu. Moja je pogreška, to nije bilo na moju inicijativu nego što sam slušao neke druge kolege u HDZ-u, da smo vas ukrcali na liste 2016. i dali vam politički prostor da preživite. To je bila jedna krupna greška, a tada sam imao preporuku jedne druge zastupnice da se vi kao nešto razumijete u EU, čak sam vas prvi put i sreo u Bruxellesu prije otprilike ne znam 5-6.g. i djelovali ste mi stvarno kao da se razumijete. Danas vi pokazujete i vašim članicama i članovima stranke, a i cijelom HS da vi veze nemate. Dakle, da ste slušali samo ovo što sam ja govorio onda biste čuli rečenicu da će nam doći predujam od EU iduće generacije u iznosu od 780 milijuna EUR-a, onda ne biste govorili greške da proračun nije usvojen. Dakle cijelo Europsko vijeće imalo cijeli svoj smisao u postizanju dogovora o višegodišnjem okviru, a vi hladno izađete ovdje i kažete to nije ni usmeno. Znači poima nemate ni o čemu. I to je, jako je važno da javnost zna da vi ništa ne znate, a uz to i lažete hrvatsku javnost. I to vam direktno govorim jer mi je malo onako već pretjerano. Onda ove teze o Mađarskoj i Poljskoj i vladavini prava. Dakle, što je bit ovoga Hrvatska nema problem sa vladavinom prava, Hrvatska nema nikakav problem da europski mehanizmi kontroliraju način kako mi trošimo europska proračunska sredstva, dapače, želimo u tome biti transparentni, želimo graditi kulturu dobrih javnih nabava, dobrog korištenja europskih sredstava i mi se ničeg ne bojimo. Nemam se čega bojati, zašto bih bio protiv mehanizma koji teži transparentnosti u trošenju javnog novca ako se ničeg ne bojim i ne moram to zapakirati u veliku bitku za suverenizam i zaštitu nacionalnih interesa. Znate mi smo naše nacionalne interese zaštitili tako da smo Hrvatskoj osigurali 24,2 milijarde EUR-a, a vi gospodine Zekanović niste osigurali ništa tako da je ova nula o kojoj vi govorite je vaše neznanje o EU i vaš doprinos razvoju Hrvatske, a naša je greška da smo vam dali šansu da politički preživite i to u izbornoj jedinici u kojoj nam stvarno niste trebali u prošlom mandatu hrvatskoga saziva sabora. I to su vam činjenice i to je ono što je bitno. A ovo što vi nastojite profitirati, način na koji to govorite mogu vjerovati samo neki koji su ala vas, a njih nema za većinu, ostat ćete uvijek tamo gdje ste sada, možda u opoziciji, a po mom mišljenju nakon idućih izbora u tzv. vanparlamentarnoj oporbi jer je to ono jedino što bi bilo primjereno za vaše znanje i vaš doprinos Hrvatskoj.
Imamo povredu Poslovnika, prva je kolegica Peović, izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] upozoriti da se premijer ne drži teme rasprave, znam da po Poslovniku vi možete samo zastupnike za to upozoriti, ali mislim a bi ovdje bilo primjereno izreći neki tip opomene.
Kolegice Peović, ne razumijem kako se predsjednik Vlade ne drži teme jer je odgovarao na ono što je govorio kolega Zekanović. Dakle, dozvolio sam kolegi Zekanoviću da govori izvan onoga što je kor teme što je činjenica, ali ako ćemo tako usko gledati onda je veliki broj rasprava ovdje u stvari izvan teme. Jer vrlo jasno je izvješća su s Europskog vijeća mnogi zastupnici očito ne znaju što se raspravlja na Europskom vijeću pa kad se razgovara o tome misle da je sve što se tiče EU i tema Europskog vijeća a nije. Dakle, molim vas da budemo tu objektivni. Imamo dvije replike, prvi je kolega Zekanović, tri replike, četiri replike. Kolege Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, ja znam da ste vi ljuti što ste u jednom trenutku donijeli krivu odluku pa ste me stavili na listu i što sam došao u Hrvatski sabor, a onda ste još ljući na mene zbog toga što sam vam ja jedini dao košaricu i otišao od vas radi svjetonadzora koji je meni bitan, a vama nije bitan to je bila Istambulska konvencija. I tu sam vam dobro naštetio, raskrinkao vašu nevjerodostojnost. I to sve stoji i vi možete govoriti o nekim vašim bajkama tko je koga gdje, mene narod izabrao i dobio sam svojih 5 i po tisuća glasova i vi možete pjevati. Međutim, laž notorna laž jer vi ste danas pokazali da ste lažljivac. Između vas i mene sanitarni kordon niti sam, niti ću vam pružiti ruku, niti sam pitao, dovedite mi ovdje čovjeka koji je govorio da ja s vama koaliram za Europski parlament, pa kako vas sram nije izmišljati tako gnjusno, kako vas sram nije. Pa vi ste notorni lažljivac, patološki lažljivac, patološki lažljivac.
Kolega Zekanović sada vam dajem opomenu ovo što radite prvo je neprimjereno, drugo podizanje glasa vjerojatno nastojite kompenzirate nedostatak argumenata jer se svi jako dobro sjećamo koja je bila vaša uloga i kako ste se ponašali kad je trebalo doći do liste, ali neću ja evo odgovorit će predsjednik Vlade na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa dobro, znate istina očito boli. Ovakva egzaltiranost zastupnika Zekanovića u biti govori o tome koliko ga boli ovo što sam rekao i nije bio on taj iz tada Hrasta koji je vapio za Europskim parlamentom nego gospodin Ilčić u svojoj egzaltiranosti nije ni čuo što sam ja govorio i to je sasvim jasno, potvrđeno je na ovim zadnjim izborima za Europski parlament pa ćemo vidjeti scenarij da li će mu gospođa Tomašić prepustit mandat. Što se tiče Konvencije Vijeća Europe o zaštiti žena od nasilja tu smo raspravu imali nedavno ovdje u Hrvatskom saboru pa smo sve skupa razjasnili, a gospodin Zekanović je bio jedan od onih koji je širio tlapnje o zombijima po hrvatskim ulicama, gradovima i ostalom i eto prođe otada više od 2 godine i nema nigdje ni jednoga zombija, a gospodin egzaltirani zastupnik koji laže o drugima je u stanju ovakve stvari izgovarati ovo je samo [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] on the record ali većina ljudi to jako dobro vidi.
Hvala lijepa. Sada je na redu kolegica Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Poštovani premijeru pošto imamo svi informaciju da je iz fonda solidarnosti uplaćena ukupna tranša namijenjena obnovi Zagreba, Zagrebačke županije i Krapinsko-zagorske županije mene zanima u interesu javnosti, a posebno građana pogođenih potresom da nam kažete za koliko projekata obnove je do sada pripremljena dokumentacija, da li će se sredstava iskoristiti ili sredstva iz državnog proračuna da se uloži u kapacitiranje fonda da na vrijeme odgovara i precizno odgovara građanima oko prikupljanja dokumentacije i treće da li ste na Vladi alocirali sredstava ili ljude unutar državne administracije da sami prikupljaju onu dokumentaciju koja je u posjedu tijela državne vlasti jer građani sami procjenjuju da bi im 6 mjeseci trebalo samo da prikupe dokumentaciju da bi pokrenuli postupak obnove. Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupnice Benčić, vjerujem da iz vas progovara vaše iskustvo konzultanta o europskim poslovima i projektnoj dokumentaciji, ali to je dobro i korisno i možete to dati na raspolaganje različitim institucijama. Što se tiče Europskog fonda solidarnosti važno je da podsjetimo javnost da se on odnosi na javno. Dakle, ono što se odnosi na komponentu primjerice kulturne baštine, komponentu obrazovanja, komponentu zdravstva, prometne infrastrukture, svih troškova koje je Hrvatska imala oko privremenoga smještaja, troškova raščišćavanja itd. Cijela ta distribucija je napravljena. Što se tiče fonda, tu mislim da govorite o fondu na čijem je čelu gospodin Evanđelić on služi za privatno. Dakle, on služi za građane i za njihovu imovinu. S te strane fond se opskrbljuje, odnosno širi na nove djelatnike, idu iz drugih resora ne bi li bili učinkovitiji, ne bi li bili na usluzi građanima u projektima koji će uslijediti a pritom nalazimo i nove i međunarodne izvore financiranja tih sredstava.
Hvala. Sada je na redu kolega Raspudić, izvolite.
Poštovani vi u vašoj replici ste me indirektno optužili da sam bio neka vrsta Engleza i pravio se Englez puno prije Engleza. Ja sam uočio da u Hrvatskoj nedostaje javne rasprave oko ulaska ili neulaska u Europsku uniju. I sa par prijatelja sam organizirao nekih desetak jako posjećenih tribina sa stručnjacima iz različitih područja. Neki su bili za ulazak u EU, neki protiv, da su učili argumente ne bi li minimalno kompenzirao ono što je potpuno nedostajalo na javnoj televiziji, radiju a to je sučeljavanje argumenata. Mi smo imali samo mitove. Kad se uđe u EU poteći će med i mlijeko. Ali taj EU više nije onaj EU što je bila. U međuvremenu se dogodio recimo brexit. Iščitavajući ove dokumente sa sastanaka ja nigdje nisam vidio da se postavilo pitanje samo kritike zašto je većina građana Ujedinjene Kraljevine odlučila izaći iz EU. Što ne valja u našem klubu? Hajmo popraviti da se ne bi destruiralo i dalje. Potpuno odsustvo samokritike i etiketiranje svih koji uočavaju probleme u funkcioniraju EU kao euroskeptika ili nekih mrzitelja EU. Ja mislim da Europu treba spašavati od ovakve birokratske strukture.
Hvala lijepa. Izvolite.
Pa i ovo su isto ponovno poštovani zastupniče Raspudić te neke paušalne teze koje ljudi poput vas ne samo u Hrvatskoj, nego i u drugim zemljama puštaju u eter, neki dojmovi bez uporišta u činjenicama. Povijesna pogreška koju sve više i više shvaćaju i sami političari a i građani Ujedinjene Kraljevine koja je bila greška tadašnjeg premijera Camerona da je uopće išao na ovaj referendum je nešto s čime će se oni nositi godinama. Mi smo izgubili otprilike tri godine političkoga natezanja, pregovora sa temom kada će i kako Ujedinjena kraljevina izaći, a vidjet ćete u godinama koje su pred nama kakvu će korist i oduševljenje britanskih građana o tome rasti. Naravno ovdje sam ciničan i karikiram. Tako da ljudi poput recimo Nigela Faragea koji je u kampanju u referendum došao prvi put u Hrvatsku tražiti saveznike poput vas da nam tumači kako to nije dobro. Ja sam zatvorio u toj raspravi koju smo imali u tom kontekstu i bilo mi je drago. Kasnije je on nastavio utakmicu u Europskom parlamentu [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] On je štetu učinio. Sada imam dojam da mu je skoro pa žao.
Kolega Raspudić, povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika 238. Premijer vrijeđa građane prijateljske Velike Britanije, točnije Ujedinjenog Kraljevstva smatrajući da on bolje zna od njih što je za njih dobro. To je slobodan narod sa puno dužom demokratskom tradicijom od nas. Ja ne smatram da je greška što je netko raspisao referendum, pitao narod za mišljenje. Vi očito smatrate da je pogreška. Valjda je trebao uz pomoć svojih kurčevića raditi ono što ste vi radili na sprječavanju referenduma. Dakle, molim vas nemojte vrijeđati građane nama prijateljske zemlje.
A vas bih molio da ne kršite Poslovnik jer zaslužujete opomenu, tako dobivate opomenu. To nije bila povreda Poslovnika nego neka vrsta replike. I idemo sa zadnjom replikom kolegica Peović, izvolite.
Evo pojasnit ću što sam vas pokušala pitati u prvom pitanju. Znači u izvješću stoji da je više puta Europsko vijeće razmatralo odnose sa Kinom. Stoji naglašava se potreba za uravnoteženjem gospodarskih odnosa. Govori se o asimetriji u pristupu tržištu, o rješavanju pitanja prepreka pristupu tržištu, o pregovorima o industrijskim subvencijama, o poštivanjima jednakih uvjeta na području trgovine itd. Konkretno pitanje je bilo kada se u medijima naklapa kako biste vi to rekli o tome da je naprasno poništen natječaj u kojem je kineski konzorcij postigao, odnosno ponudio dvostruko veću ponudu itekako se dakle oslanja i na ono što čitamo u izvješću, a to su specifične restriktivne politike prema kineskom kapitalu i kineskim investicijama. I ono što vas pitam, ako ne želite da ljudi naklapaju dajte konkretan odgovor.
Hvala. Izvolite.
Kaže jedna latinska poslovica za pravnike ne dvaput o istom. Već sam vam o tome odgovorio, ali ću iskoristiti ovih minutu da još jedan put demantiram laž koju zastupnik Raspudić sada u ovoj raspravi baca u eter o nekakvoj krađi referenduma. To je još jedno naklapanje vas i vama sličnih proteklih nekoliko godina o navodnoj krađi referenduma. Tu su se razvile cijele teze vas i vaših medijskih outleta, a bili ste oni koji su bili na demostracijama i tražili zombije. Ako vi mene uvjerite zastupniče Raspudić da ste našli i jednog zombija kojeg ste vi i vama slični tražili po trgu, po Jurišićevoj ja bih bio oduševljen s time i vi biste uvjerili možda eto i mene da je konvencija koja ima za cilj zaštitu, a vi se stalno tu postavljate kao neki zaštitnik zastupnica zaštiti žene od nasilja u obitelji da je tako loše. Dakle, fundamentalno ste promašili cijelu loptu o toj temi. Nadam se da će vam jedan put to doći do analitike u vašim prosudbama. U vašim prosudbama očito nije došlo, a nas optuživati da lažemo i krademo nećete to je sto posto.
Hvala lijepa. Kolegice Peović što sad?
Znači moram opet reagirati, povreda Poslovnika 238. Premijer se u potpunosti izuzima od bilo kakve razumne rasprave o ovoj temi i svaki puta kada se vratimo temi koju ste nas ovdje pozvali da raspravljamo dolazimo do nekakvih potpuno irelevantnih sukoba koji više nemaju stvarno veze sa onim [[Upadica predsjednik: Kolegice molim vas!]] Hajmo onda prestati pričati o ovome.
Hajmo molim vas ovako. Dakle, ovo je sad ponovo opomena jer to nije povreda Poslovnika. Dakle, ovo što vi govorite ne zadire u povredu Poslovnika. Ovo možemo raspravljati na nekoj slobodnoj formi izvan sabornice, ali ovdje nema povrede Poslovnika. Dakle, molim vas da se držite vi onoga što u Poslovniku piše. Da, vi. Izvolite kolega Troskot u ime Kluba zastupnika MOST-a. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora i pri najvažnije naši građani koji nas gledate putem ekrana. Smatram da je jako važno da u ovom našem Domu možemo raspravljati o Izvješćima sa sastanka iz Bruxellesa, sa europskih čelnika u Bruxellesu. I s obzirom da smo dio te šire obitelji europske važno je da naši građani dobiju barem malo informacija sa 5 održanih sastanaka tijekom 2020. godine. Možemo se složiti sa činjenicom u 2020. godini da u Europi su obilježile pandemija, bolest covid-19 i da su našu Hrvatsku na žalost udarila dva potresna i razorna, odnosno razorna potresa u ožujku 2020. godine, u Zagrebu i krajem ove godine u Sisačko-moslavačkoj županiji. I u tom smislu 2020. godina je za hrvatski narod bila i jest godina bez presedana. Međutim, 2021. kao takva onda zahtijeva da i odgovor na te izazove mogu i moraju biti jedino bez presedana. No je li to tako stvarno? Koliko smo tromi i neodgovorni kao država dokazuje činjenica da gotovo 10 mjeseci od potresa u Zagrebu, dakle ništa se ne događa. Donijeli smo Zakon o obnovi, a obnove i dalje nema. Dozvole, dokumentacije, papirologija, pretjerane birokracije guše hrvatski narod. A neke stvari poput potencijalnih naglašavam potencijalnih nezakonitosti prilikom obnove domova nakon Domovinskog rata u Sisačko-moslavačkoj županiji danas na žalost dolaze na naplatu. Iskustva sa terena nam govore da u Sisačko-moslavačkoj županiji se dogodila država u državi, gdje da nije bilo volontera i srdaca onih hrabrih ljudi pitanje bi bilo što bi bilo sa našim narodom da su ostali u rukama naše Vlade i određenih državnih institucija koje su trebale biti na terenu a nisu, odnosno nisu se snašle. Takav scenarij ne želim ni zamišljati. No, vratimo se na sam izvještaj. Početkom prošle godine preuzeli smo rotirajuće predsjedavanje Vijećem Europske unije gdje smo se zbog novonastale situacije trebali prilagoditi. Predsjedavanjem Vijećem EU u tehničkom smislu smo i više nego zadovoljili i to smo već rekli. Održavani su sastanci, koncerti, održavale su se neprekinute sjednice. Međutim, što je sa političkom ocjenom? Tadašnje uspješno upravljanje covid krizom u onom prvom valu na žalost je u europskom medijskom i političkom prostoru ostalo nezapaženo. Ali zašto je to bitno za reći? Jer je zemlja Hrvatska, odnosno RH bila predsjedateljica Europske komisije. Europski mediji su pisali o jednom Portugalu, o jednoj Slovačkoj, a naša Hrvatska zemlja predsjedateljica je izostala. I stoga za neke je možda Emmanuel Macron, Angela Merkel ili Charles Michel u telefonskom imeniku politički uspjeh bez presedana. Možda za osobni probitak našega predsjednika Vlade, no za Hrvatsku politička finalna ocjena je sljedeća jest da je predsjedavanje u suštini ostala propuštena prilika da na EU pozornicu stanemo kao zemlja sa političkom vizijom, nešto slično što je uspjela iskoristiti Estonija koja se nametnula kao digitalni lider. Rumunjska se nametnula po statistici, Malta po pretilosti, Austrija po sigurnosti, Finska po transparentnosti. Vezano za vladavinu prava, dakle neovisno pravosuđe, borba protiv korupcije, medijski pluralizam slobode, te načelo ravnoteže trodiobe vlasti to su osnovne značajke vladavine prava. No u kontekstu EU zašto je vladavina prava postala ideološka batina i sredstvo ucjene kako bi se nametnulo ideološko pravovjerje koje nameće i utjeruje briselska administracija. Primjer su Mađarska i Poljska. I tu brinući o vlastitoj suverenosti i o nacionalnim interesima financijska batina ne može i ne smije biti uvjet bilo kakvog zadiranja u sudbenu vlast, jer to se protivi osnovnim načelima na kojima počiva EU. Je li to EU koju smo sanjali? Je li to EU koju su sanjali njezini osnivači Schuman, De Gasperi, Adenauer nisam siguran da su imali baš ovakav scenarij kada su zamišljali prvobitnu Ekonomsku zajednicu. Sloboda govora, pravo na slobodu govora, mišljenja, izražavanja pisane i izgovorene riječi jedne su od temeljnih stvari demokratskog društva i najvećih civilizacijskih postignuća. Sloboda je osnova za koju se moramo boriti. Jedna od europskih čelnica Angela Merkel uz još neke je jasno iskazala zabrinutost za ograničavanje slobode govora što se dogodilo u slučaju Twitter i Facebook zaključavanja trajnog računa od gospodina Donalda Trumpa. Ne moramo se složiti sa njegovim politikama, osuđujemo svi nasilje u Americi. Međutim, ne možemo ne reagirati na cenzure i na ograničavanja slobode govora. Zanimljivo je da je naš premijer prešutio na ovu temu, iako je to bilo očekivano s obzirom da slijedi svoje političke idole koji dolaze iz Francuske i Njemačke. Promišljajući činjenicu kako bismo bili konstruktivniji da kroz predsjedanjem Vijećem Europske unije nismo jasnije predstavili drugima svoje kvalitete, interese, potencijale pitam se može li možda Hrvatska se nametnuti biti predvodnica u borbi za slobodu govora i tako se brendirati unutar EU i u svijetu. Umjesto da ide u tom smjeru Vlada najavljuje zakonska rješenja koja bi kažnjavala portale zbog komentara na njihovim stranicama što je uvod u autocenzuru, jer će portalima biti lakše onemogućiti komentare nego riskirati visoke financijske kazne. Korupcija. U samom izvještaju Komisije nije naveden i dalje sveprisutni problem koji tišti RH. Spomenuta je samo jednom unutar izvještaja, a to je glavni razlog i vodeći razlog iseljavanja iz Hrvatske upravo korupcija. Naime, anketa koju je provela Agencija promocija plus još iz 2018. Godine među hrvatskim iseljenicima dokazala je kako je najveći razlog iseljavanja Hrvatske ne ekonomske prirode kao što svi mi mislimo, već je to nedostatak morala i perspektive uzrokovanih lošim politikama i navodi iseljeništvo nesposobnosti naših vladajućih. Isto tako, od Hrvatske koja ima gotovo jednak broj Hrvata u iseljeništvu koliko ima u Domovini tri članice EU čiji je omjer iseljeništva i stanovnika u matici zemlji otprilike jednak iznašle su način i plan rješavanja tog problema u njihovim zemljama – Portugal, Španjolska, Poljska. Sve jedna rade da vrate svoj narod nazad unutar svoje države. Portugal 6 i pol tisuća eura u obliku porezne olakšice, vratite se doma. Poljska pod projektom Poljaci vratite se ili na poljskom „Polskie povroti“. Cilj je potaknuti znanstvenike da se vrate kući i zaposle na znanstvenim institutima. Nadalje, svi oni Poljaci koji su rođeni u istočnim zemljama do sada im je izdano preko 10 000 isprava da se vrate. Španjolska prvi put je prešla 47 milijuna stanovnika jer su intenzivno krenuli u dvogodišnji pilot program plan povratka ili na španjolskom „Plan de retorno“. Taj program sadrži 50 mjera koji Španjolsku želi učiniti atraktivnim mjestom za razvoj osobnog i profesionalnog života. A ova Vlada gospodina Andreja Plenkovića u kontekstu korupcije, ona na žalost nema nikakvog plana. I važan zaključak u ovom kontekstu u EU čini mi se strateški niti ne odgovara da se Hrvatska razračuna sa korupcijom, jer je upravo ona ta koja iseljava naš Hrvatski narod i puni demografske rupe zapadnih zemalja. U tom smislu možemo surađivati i moramo s drugim članicama EU, jasno pozicionirati interese, uvijek čuvati demokratske stečevine i vrijednosti. Ali ono najvažnije po uzoru na Španjolsku, Poljsku i Portugal moramo apsolutno napraviti sve da vratimo našu dicu nazad u Hrvatsku.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Stephen Nikola Bartulica. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Sabora i gospodine ministre, poštovane kolegice i kolege. Žao mi je da je premijer napustio sabornicu. Mislim da je izuzetna prilika da imamo jednu dobru raspravu na važnim temama i radi hrvatske javnosti da naši građani se upoznaju sa stanjem stvari šire ne samo kod nas, nego u Europi. Sigurno prošlu godinu je pandemija corona bila glavna tema i dominirala je agendom, pa i našim predsjedanjem EU. Ne znamo kako će se to i dalje odvijati i koliko će trajati, međutim znamo da je virus nastao u Kini i da je izazvao neviđene nevolje po svijetu. Ono što bih još jednom apelirao na Vladu je da razmišlja o ukidanju ovih mjera, dakle protiv smo lockdowna rješenja. Nismo vidjeli jasnih dokaza da to poboljšava stanje. To se vidi u Njemačkoj, u Austriji gdje dugo to traje. Moramo imati sluha za naše poduzetnike i trebamo omogućiti ljudima da ponovno rade. Ono što znamo jest da za prošlu godinu Hrvatska će imati pad BDP-a od otprilike 10% barem i da će javne financije imati deficit od 30 milijardi kuna. To znamo. I ponovit ću da godine nečinjenja, neprovođenja reformi dolaze sad na naplatu svima nama. Tek ćemo sad vidjeti koliko je skupo zapravo i koliko će biti za Hrvatsku bolno to što nismo na vrijeme reagirali. Čekat ćemo sad novi nacionalni plan oporavka, međutim vjerujem da mnoge godine su propuštene i naša ekonomija je ranjivija nego što bi inače trebala biti. Međutim, osvrnuo bih se na neke ove teme koje je premijer spomenuo, novi proračun pa i ovaj cream deal koji se navodi. Smatram da je to popis lijepih želja bez realne osnove u stvarnosti. Stvarnost je barem ona ekonomska vrlo teška, a znamo da zelene politike koštaju. Prema tome, predviđam da će biti prioriteti u ovom sljedećem razdoblju nešto drugačije nego što su možda izvorno europski čelnici mislili. Međutim, u izvješću se spominje razne rekao bih tako birokratske formulacije poput europska industrija treba ostati konkurentna, da tranzicija mora bit poštena i socijalno uravnotežena itd. Međutim, postavlja se pitanje kako ćemo to postići, kakva je hrvatska politika prema vlastitoj industriji, prema vlastitom upravljanju resursa. Ponekad se čini da su čelnici EU prilično odvojeni od stvarnosti običnih ljudi, te da njihovi zaključci zapravo ne zanimaju obične građane kao da se radi o golemoj birokraciji koja traži novu svrhu, novu svrhu svoga postojanja. Imamo na žalost puno primjera koji ukazuju na neučinkovitost tih institucija koje presporo djeluju. Primjerice u ovom slučaju odobravanja nabave i distribucije cjepiva mislim da imamo još jednu potvrdu za to stanje. Nije slučajno da Njemačka mimo dogovora u Bruxellesu je odlučila sama naručiti još dodatnih 30 milijuna doza, jer stvari idu presporo. Usput bih rekao da građani u Velikoj Britaniji već preko 2 milijuna, 2,2 milijuna je već cijepljeno barem sa prvom dozom tako da stvari idu puno brže tamo nego u zemljama članicama EU. Prema tome, da li su činovnici u Bruxellesu otuđeni ili bliski ljudima mislim da trebamo razmišljati o tome, jer na kraju krajeva mi plaćamo te ljude. Sudeći prema nedavnim izjavama povjerenice Šuice na lingvističko pitanje da li je Banija ili Banovina, zaključak čini mi se da su jako udaljeni od problema običnih ljudi. Još nisam čuo prijedlog na primjer kako demografski revitalizirati to područje od nje, a zadužena je upravo za ta pitanja. Treba također demistificirati iznos od 24 milijardi eura koji stoji nama na raspolaganju. Navest ću samo primjer Slovačke koja u sljedećem razdoblju će imati preko 33 milijardi eura na raspolaganju, a Slovačka ima BDP po glavi stanovnika 5000 eura većih od Hrvatske. Dakle, na godišnjoj razini Slovačka danas stvara 20 milijardi eura više od Hrvatske, a uz to imaju još veći iznos na raspolaganju. Prema tome, to su činjenice. Isto je činjenica na žalost da se nalazimo po mnogim pokazateljima na dnu EU. Nisu provedene strukturne reforme, stalno ćemo upućivati na to. Nije izgovor da smo imali nepredvidivih događaja. Jest dogodio se potres u Zagrebu, dogodili su se nedavni potresi na ovom području Banovine. Međutim, već dugo slušamo te izgovore za nečinjenje, a to ponavljam takva stabilnost tzv. stabilnost koju smatram lažnom će nas koštati i previše ćemo ovisiti o europskim novcima. Svjesni smo da bespovratna sredstva će biti strogo uvjetovana i nadzirana, te stoga predlažemo da se veći dio tih sredstava usmjeri malim i srednjim poduzećima koji zapošljavaju najveći broj ljudi i moraju i jedino oni mogu biti motor budućeg gospodarskog rasta. Ne smije se nastaviti politika gdje javna uprava sebi preusmjerava najveći dio novca, jer samo realni sektor stvara više dodatnih vrijednosti, a nikako državni aparat. Poštovani kolege i kolegice zastupnici, moramo biti oprezni oko svih najava da dogovor oko europskog proračuna predstavlja neki povijesni uspjeh. Još ćemo vidjeti kako će se primijeniti na primjer nova Uredba o uvjetovanosti koja je izazvala toliko žestoke reakcije od strane mađarske i poljske Vlade. Ali zasigurno bi ona mogla služiti nekima kao nova poluga u nametanju nekih tumačenja vladavine prava koja su za mnoge sporna. Dakle, velike su razlike na tom području što znači vladavina prava, ljudska prava i slično i ovdje ćemo čvrsto braniti suverena prava zemalja članica u odnosu na Bruxelles. Ne smije ova nova uvjetovanost postati ideološko oružje u rukama nekih kako bi vršili pritisak na neke članice. I osvrnuo bih se na temu slobode govora. Pozdravljam i mislim da je jako dobro da je njemačka kancelarka brzo reagirala na ovo što se dogodilo nakon izbora i nakon nedavnih nevolja u Americi i sa profilom Trumpa. Dakle, mislim da hrvatska Vlada ne smije tu šutjeti. Živjeli smo pod jednim režimom gdje nije bilo slobode govora, gdje ste mogli završiti u zatvoru zbog verbalnog delikta i mislim da trebamo biti posebno osjetljivi na ove pojave. Ne smiju čelni ljudi kompanija poput Twittera i Facebooka određivati kako će javna rasprava izgledati u Hrvatskoj. I ako njemačka kancelarka može to jasno i glasno osuditi, mislim da možemo i mi. Zašto bi se bojali? Međutim, za nas je činjenica da EU prvi put se zadužuje kao zajedničko tijelo za financiranje ovog sedmogodišnjeg proračuna. Nužno znači da fiskalna konsolidacija će slijediti. To je na vidiku. Što znači kontrolu nad nacionalnim zaduživanjem i oporezivanjem. Kad se takve kompetencije prenose Bruxellesu nacionalni suverenitet i sama demokracija će oslabiti. Evo zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo u raspravama do sad imali smo puno toga prilike čuti. Ono što je vezano za Europsko vijeće i ono što nije ja ću se nastojati držati onoga što je u nadležnostima Europskog vijeća, odnosno Vijeća Europske unije i o čemu se raspravljalo. Premijer je uvodno rekao da je ovo izazovna godina, odnosno 2020. je bila i to je bez daljnjega. Međutim, ja bih ovu godinu barem što se hrvatskog slučaja tiče nazvao godinom propuštenih prilika. Prva velika prilika koju smo propustili bila je predsjedanje Vijećem Europske unije. Zašto? Da, pandemija nas je zatekla kao i ostatak svijeta. Da, to su bile nepredviđene situacije na koje nismo mogli dati odgovor kao i ostatak svijeta dugo smo se borili zapravo da bi obuzdali pandemiju. Međutim, Hrvatska je tu propustila neke druge stvari učiniti što je za nas bitno, a to je nametnuti teme koje su nama bitne, ne Uniji cjelokupnoj nego državama poput Hrvatske. Dakle, državama koje su prolazile tranziciju, državama koje su među zadnjima ušle u EU, državama koje su imale teži put prema i tranziciji i prelasku na slobodno tržište itd. Dakle, s te strane nismo kapitalizirali onoliko koliko smo mogli. Mislim da smo mogli puno, puno više unatoč pandemiji. I na kraju, gdje smo propustili priliku su potresi. Govorim prije svega o potresu koji se desio u ožujku, ne o ovom zadnjem. Na to još nismo imali prilike reagirati kako treba. Imali smo veliku priliku udahnuti novi život Zagrebu, našem glavnom gradu, drugačije promišljati o obnovi i da ne kažem i poštenije promišljati o obnovi kako bi svima zaista omogućili da se vrate u svoje domove gdje god je to moguće kako bi grad učinili otpornijim na moguće potrese. A kao što vidimo i kao što nas nedavna povijest uči očito je da će tih potresa biti još. Što se tiče same pandemije jedna stvar je evidentna. Pandemija će u svijetu prije svega proširiti i produbiti razlike između bogatih i siromašnih. I ako vam do sada nije bilo vidljivo koje su to prednosti u članstvu u EU sada to mora biti evidentno. Članovi smo jedne jake obitelji, snažne gdje u situaciji da nismo članovi bi puno teže se snašli u novoj situaciji i puno veće bi posljedice imali. Cijepljenje je vjerojatno najbolji primjer, jer ipak kroz mehanizme EU doći ćemo do bolje cijene cjepiva i do potrebnih količina nadam se na vrijeme. I na kraju dana, naravno tu su i europski fondovi i Fond solidarnosti, Fond za obnovu i otpornost koji ćemo moći koristiti. Ali moram to naglasiti da će to prije svega ovisiti o nama i načinu na koji ćemo ih iskoristiti. Jedna od nepravdi je bila i ona koju su kolegice i kolege i prije spominjali danas tijekom prijepodneva, vjerujem da će i sutra, a to je da ne tretiramo sva područja pogođena potresom na jednaki način. Tema koja je definitivno dominirala prošlom godinom bila je višegodišnja financijska perspektiva. I dok s jedne strane možemo biti zadovoljni iznosom koji je rezerviran za Hrvatsku s druge strane ponovo moramo upozoriti da će povlačenje toga novca i realizacija što ćemo s tim novcem napraviti ponovo ovisiti isključivo o nama. Jer nekoliko stvari moramo demistificirati, o tome stalno govorimo u javnom prostoru, govorit ću i za ovom govornicom. Prije svega kada govorimo o povlačenju sredstava iz EU fondova tada ugovorena sredstva nisu i dobivena sredstva. U kojem smislu? Projekti koji su ugovoreni tek na kraju trebaju proći reviziju, iako financijska revizija kaže da su sredstva utrošena namjenski onako kako su trebala biti utrošena, tek tada će ta sredstva biti isplaćena odnosno dobit ćemo ih pod navodnicima od EU. Prema tome, uvijek računica na koju se trebamo fokusirati su isplaćena sredstva. S druge strane novac koji dobivamo od EU u novoj financijskoj perspektivi nije već potrošen, nije već dobiven, nije već zadan. I drago mi je da smo tijekom zadnje rasprave o Izvješću sa sastanaka Vijeća EU mogli konačno vidjeti tu mističnu nacionalnu razvojnu strategiju. Nacionalnu razvojnu strategiju su mnoge zemlje donijele već puno prije nas, njima se pandemija desila isto kao i nama, ali su oni o toj nacionalnoj razvojnoj strategiji razmišljali puno prije. Vjerujem da će biti prilike da o tome raspravljamo i u Parlamentu, tako da će biti prilike da kažem nešto podrobnije o tome. No, ono što je još bitnije i ono što slijedi nakon donošenja Razvojne strategije, a to je operativno programiranje i to je tek veliki ispit pred nama. Dakle, novac je tu, on je rezerviran za nas, ali je isključivo na nama kako ćemo ga i da li ćemo ga potrošiti. Poučen dosadašnjim iskustvom nisam pretjerani optimist, ali se ipak intimno nadam da sam u krivu i da ćemo taj novac uspjeti povući i potrošiti. Ali potrošiti na projekte koji imaju dodanu vrijednost. Naime, ono što isto treba reći je da je europski novac naš novac, da to nije novac koji je poklonjen ili koji pada s neba, nego je to novac isto kao što je naš novac i novac hrvatskog državnog proračuna i ne treba ga koristiti na projekte koji neće dugoročno imati dodanu vrijednost i koji neće oplemeniti našu infrastrukturu, način života, kvalitetu života, socijalni napredak itd. Kada govorim o besmislenim projektima mogu vam ih nabrojati milijune. Dakle, kada ljudi razmišljaju pa imamo priliku dobiti novac iz fondova EU hajmo potrošiti na neke projekte o kojima možda ne bi ni razmišljali da ga nemamo. Koliki je zapravo doseg tih projekata, obnova različitih svlačionica, nogometnih klubova i slično možemo i sami govoriti, odnosno i sami svjedočiti a to je i daljnja depopulacija i demografski problemi sa kojima se susrećemo. Nije sve naravno ni tako loše. Moram pozdraviti i činjenicu da smo odluke o sustavu vlastitih sredstava donijeli ovdje u parlamentu, mislim da je to dobro, da smo isto neke stvari raspraviti, demistificirati, ukazati na neke stvari i da smo među prvim članicama EU koje su to učinile. Ako se ne varam osim nas je do sada to učinio jedino Cipar. Ali to je naravno ovisno i o društvenom odnosno političkom uređenju određenih zemalja članica. U nekima je zadano da parlamenti moraju donositi te odluke, u nekima ne. Mi smo bili među onima koji su bili u sivoj zoni i drago mi je da se premijer i Vlada odlučilo i da tu raspravu ipak provedemo u parlamentu. Što se regije tiče odnosno tzv. Zapadnog Balkana Zagreb samit je polučio neke rezultate, žao mi je što nije mogao biti održan u onakvom formatu kako je planiran, međutim je regija i pristup regije EU prije svega BiH ali i ostalih zemalja je tema koja je izuzetno bitna Hrvatskoj i to je tema na kojoj će se trebati nastaviti inzistirati i dalje budući da se fokus, moram to reći, portugalskim predsjedanjem tu malo izgubio. Portugalu je primjerice puno važnija Afrika i suradnja s Afrikom nego Zapadni Balkan, ali Hrvatska zajedno sa ostalim zemljama regije koja jako dobro pozna situaciju i koja zna koliko je stabilnost na Zapadnom Balkanu bitna i za sigurnost cijele EU mora nastaviti potencirati ovu temu. Što se pandemije tiče još ću se ponovo malo vratiti na tu temu. Drago mi je da smo pronašli zajednički odgovor, nakon malo i nesnalaženja, naravno to nije samo do Hrvatske nego općenito cijele Europe. Drago mi je da se cijepljenje i dalje sustavno provodi i ja ću se pridružiti pozivima onih koji govore da svi koji mogu da se cijepe jer da na taj način zaštite sebe i druge. No ono što je još važnije je da pametno utrošimo namjenska sredstva za oporavak i jačanje otpornosti. Naglašavam da su to namjenska sredstva imamo ih priliku koristiti kako bi ojačali i naš zdravstveni sustav i neku drugu infrastrukturu i prilika je to koju ne smijemo propustiti jer i sami znamo u kakvom stanju je naš zdravstveni sustava prije svega infrastrukturno. Klimatske promjene su isto tema koja je dominirala tijekom cijele godine i ja bih rekao da je plan da do 2030. godine EU za 50% smanji emisije, a do 2050. postane klimatski neutralna, malo preambiciozan posebno ako uzmemo u obzir i posljedice, gospodarske posljedice prije pandemije koja je oslabila gospodarstvo svih članica EU. Tu sam postavio pitanje ali još nisam dobio odgovor na to kako će to utjecati na hrvatsko gospodarstvo. I na kraju kada govorimo o sigurnosti, Hrvatska je sigurna zemlja ali bojim se da sve manje, da je sve manje sigurna i dok se u Europi raspravlja o ekstremizmu koji je motiviran islamističkim ekstremizmom odnosno nekim vjerskim i sl., mi smo ovdje žrtve vlastitog ekstremizma, vlastitih netrpeljivosti, predrasuda koje se godinama siju i što je, što se manifestiralo onim nesretnim napadom na Markovom trgu. U takvom kontekstu mislim da je bilo smiješno što naš premijer šalje pismo predsjedniku Europskog vijeća i Europske komisije o tome kako smo mi doskočili tim izazovima jer je evidentno da se s njima nositi ne znamo.
Hvala lijepa. Slijedeći klub je onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovane kolegice i kolege ovo su izvješća koja su za proteklu godinu, za tu 2020. godinu koja nam je direktno već na samom početku eksplodirala u lice. Prvo osnovno sa Covid-10 odnosno koronom, a kad je riječ o Hrvatskoj kao da to nije bilo dosta onda je 22. ožujka bio potres. Kad vam se tako nešto desi naravno da u većini slučajeva padnete na pod, ali se s tog poda treba dići, treba malo stresti s ramena sve što je i krenuti naprijed i vidjet ćemo koliko je Hrvatska ko zemlja spremna i koliko zaista može odgovorno i jako i sve nesreće pri tom zaista Covid je posebna priča, ali druga priča je potres, snažno i jasno tu velike neprilike koje jesu pretvoriti u prilike pa ćemo imati prilike vidjeti. Ali dopustite da se i kratko osvrnem na predsjedanje Vijećem EU koje je Hrvatska odradila u prvoj polovici prošle godine. Nažalost i tu moramo biti realni, to predsjedanje proteklo je posve u nenormalnim okolnostima kao što sam već rekla eksplozije i pandemije Covid-19 i onda da ponovim kao da to nije bilo dovoljno Zagreb je zadesio i razorni potres. To drugim riječima znači da će Hrvatska morati čekati slijedeću priliku da pokaže u punom smislu što je u stanju kao odgovorna i ozbiljna članica EU jer sve ove okolnosti bile su izvan svega što se moglo očekivati i pripremiti. Ali vratimo se na Europska vijeća koja su i glavna tema ovog izvješća. Na četvrtoj stranici uvoda izvješća piše da će Hrvatska u slijedećih 7 godina iz svih europskih izvora imati na raspolaganju više od 24,2 milijarde EUR-a uz 683 milijuna EUR-a za sanaciju posljedica potresa u Zagrebu i tad smo imali dakle još dvije županije, a to je Krapinsko-zagorska i Zagrebačka. I tu dolazimo do problema na koji mi stalno upozoravamo. Tih 682 tisuće miliona EUR-a Hrvatskoj je doznačeno prošle godine. Prvih 88,9 miliona još u kolovozu, a ostatak od gotovo 600 miliona EUR-a 18. prosinca. Nažalost do današnjeg dana nije raspisan niti jedan natječaj na temelju kojeg bi se taj novac počeo ulagati, a nepoznato je kad će natječaji krenuti. Ja sam pitala premijera i on je odgovorio evo sve se priprema, sve se dogovara, skoro. Kad je bilo riječ o zakonu o kojem će biti riječ sutra pa ću zaista tu završiti i ne želim ovo vrijeme koristiti za to, bit će sasvim dovoljno vremena, tada je odgovor bio da je pristup sustavan, da je pristup cjelovit i da se tako i kreće. Do sada koliko znam osnovan je fond i imamo vršitelja dužnosti ravnatelja fonda i tu smo priču završili. Ono što naši sugrađani i što mi svu zajedno vidimo silnu dokumentaciju koju je potrebno skupiti da bi se uopće pojedinačno sa svojim privatnim investicijama i sa svojim kućama u kojim žive krenulo. Nije problem da vi napravite urede koji će pomoći da netko podnese zahtjev, zahtjev mora biti takav da ga može podnijeti bilo tko, ali zaista tu ću završiti i staviti točku. Mi imamo novac koji je namijenjen i koji je stigao u Hrvatsku i koji je namijenjen za obnavljanje zgrada javne namjene i moramo ga potrošiti u roku od 18 mjeseci. I onda dođemo do problema, dakle tehnički imamo odrađeno, ali onda stanemo. I to je cijelo vrijeme tako kad je riječ o Vladi Andreja Plenkovića, samo što nisu, ali nisu. Ja pretpostavljam da je to to načelo postupnosti o kojoj cijelo vrijeme razmišljam što bi to trebalo značiti. I to je zapravo sažetak temeljne primjedbe koju danas i uvijek imamo kad je riječ o raspravi o našim sudjelovanjima na sastancima Europskog vijeća pa i na drugim tijelima EU. Svaki dan koji prolazi postaje sve jasnije koliko je članstvo u EU važno za Hrvatsku i koliko su neke stvari lakše i dostupnije kad ste dio zajednice snažnih i uspješnih. I sve dok ću govoriti s ove govornice ili bilo gdje drugdje ja ću to naglašavati i za to ću se zalagati. Ali nažalost da bi bio snažan i uspješan treba nešto i raditi i tu dolazimo do ključnog problema. Dakle, nema ništa sporno u odlukama koje navodio ovaj izvještaj. Sporno je kad dođemo kući sa sastanka osim što se hvalimo ogromnim iznosima koje smo tobože dogovorili stvari se ne događaju ili se događaju traljavo, presporo i neodgovorno. Primjer novca za sanaciju potresa je samo jedan u nizu takvih. Hvalimo se i s 24 milijarde EUR-a koje ćemo imati na raspolaganju, a zaboravljamo cijelo vrijemo da je Hrvatska i dalje među najlošijima u EU po korištenju sredstava iz različitih fondova i programa. Novac koji se stalno spominje, pa i u ovom izvješću, neće pasti s neba, niti je zajamčen ako se ozbiljno ne potrudimo da ga iskoristimo. Gdje je nacionalni plan oporavka, ne mogu naravno to pitati premijera Plenkovića jer ga nema, ali mogu pitati sve vas. Stalno se najavljuje sad će, sad će, ali nikako. Uopće mi nije jasno kako Vlada kani iskoristiti prvih 10% sredstava koji se mogu koristiti već ove godine kad plan još nije uopće napravljen, a postupak odobravanja od komisije i vijeća kad je plan gotov može potrajati i nekoliko mjeseci. Taj plan se prvo mora napraviti, pa onda raspraviti i usvojiti u saboru osim ako tu nema neke namjere i neke ideje da se sabor zaobiđe. Nadam se da nema i ne bi bilo dobro da imate, ali svašta sam već vidjela pa me ništa ne bi čudilo. Europska komisija je pozvala članice da već od sredine listopada počnu dostavljati nacrte svojih planova, sredine siječnja odnosno bolje rečeno druga polovica. Inače ti planovi će se ocjenjivati po tome kako se uklapaju u ciljeve zelenog razvoja s posebnim naglaskom na digitalne tehnologije, čistu energiju i energetsku učinkovitost. I tu je ključ problema. Dobro je da naš premijer ide na sastanke, dobro je da nas o tome obavještava, ali ono što bi bilo dobro, a to je da se krene s poslom kod kuće. Uskoro će biti godinu dana od kad se premijer vratio iz Bruxellesa i rekao da je maltene su 24 milijarde tu u torbi, a vidjeli smo da je priprema za povlačenje tog novca vrlo malo te pripreme. Istodobno sam mnogo puta i ovu priliku koristim upozorila na to Hrvatska i dalje nema usvojenu strategiju niskougljičnog razvoja, zeleni plan, ciljevi postizanja klimatske neutralnosti do 2050. važni su ciljevi. Ali ako ih ne shvatimo kao nešto što iza ugla, što je tu odnosno moramo dobro prionuti na posao i ne smije nam se desiti da ponovo propustimo vlak. Taj vlak za Hrvatsku bi bio i moguće je da bude šansa novog razvoja, kroz nove tehnologije, kroz promjene u gospodarstvu i proizvodnji i da konačno uhvatimo priključak sa razvijenim i uspješnim jer ako ih ne uhvatimo pobjeći će tako daleko da to neće biti ni moguće napraviti. Naravno da kad malo gledamo Eurostat da jasno vidimo i to, jasan pokazatelj gdje se Hrvatska nalazi. I ono što bi bila nekako poruka za našeg premijera, to da smo aktivna i proaktivna članica EU je dobro i to podržavamo. Ići ću tako daleko da kažem da zaista ne mislim da je naš odnos s unijom bez obzira što će neki drugi kolege reći i nešto drugo, odnos stroge učiteljice i preplašenog đaka. To naravno ne znači da ne bismo voljeli i podržati i neke teme gdje Hrvatska preuzima jaču inicijativu. Ono što bi nas stvarno veselilo, a to je inicijativa na domaćem terenu, inicijativa kad se vratimo iz Bruxellesa da sve ono što govorimo stvarno i radimo, ali ta inicijativa na domaćem terenu je preslaba, puno preslaba. Hrvatska neće postati prava članica EU u smislu da ostvari sve one ideale koji su vodili njene osnivače bez da se kod kuće više potrudi. Naš premijer ima gard, ima stav, sjedi za stolom na kojem se donose odluke, ali konačni bi trebao [[Upadica: Hvala.]] to pretvoriti u brži, jači i smisleniji razvoj Hrvatske. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. I posljednji klub je onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Bojan Glavašević. Izvolite. Pardon, pogriješio sam još ima jedan klub, pardon.
Svaka rasprava o sastancima Europskog vijeća zapravo je rasprava i o europskoj politici naše Vlade, ali i o politici Europskog vijeća. S ove smo govornice cijelu prošle godine iskazivali nezadovoljstvo uglavnom načinom na koji ova Vlada formira europske politike daleko od javnosti i građana. Smatramo da je to ozbiljan problem i u redovitim okolnostima, a u izvanrednim okolnostima poput ovih u kojima se nažalost nalazimo takva netransparentnost može imati vrlo teške političke posljedice. Vlada ne ulaže trud u približavanje europskih tema građanima, ne provodi ocjenu, ne provodi procjenu učinka propisa kada implementiramo europsko zakonodavstvo, ne uključuje građane u raspravu o važnim europskim temama poput procesa proširenja, a stavovi koje će premije ili njegov predstavnik kao što smo imali prilike vidjeti zastupati na sastancima vijeća čak se i Odboru za europske poslove dostavljaju na znanje bez mogućnosti da odbor sudjeluje u njihovom kreiranju. O involviranju građana u kreiranju tih stavova da i ne govorimo. U dva navrata Hrvatsku je na sastancima vijeća zastupao slovenski premijer Janez Janša. Želimo istaknuti da ne smatramo spornom odluku da umjesto premijera govori premijer druge zemlje članice EU to doista jeste uobičajena praksa. Spornom smatramo odluku da to bude upravo Janez Janša političar kojega doista ne bih nazvao prijateljem Hrvatske s obzirom na činjenicu da su njegove politike prema Hrvatskoj kroz razne njegove mandate bile sve samo ne prijateljske. Osim toga Janšina čestitka Donaldu Trumpu nakon što je Trump izgubio izbore kao i njegove mutne veze s nepoštenim europskim autokratima poput Viktora Orbana čine ga jedinim od najlošijih kandidata za predstavnika Hrvatske, iza njega je rekao bih samo Viktor Orban osobno. Zašto premijer nije za svojeg predstavnika odabrao premijerku ili premijera neke druge zemlje koji je politički bliskiji navodno umjereno konzervativnom HDZ-u poput primjerice Sebastiana Kurza ili Angele Merkel? I još važnije pitanje, zašto se premijer sjetio pitati predsjednika republike da umjesto njega sudjeluje na sastanku vijeća tek u zadnji čas i nekoliko mjeseci nakon što je Janša već jednom govorio u naše ime? Tom prilikom prema javno dostupnim informacijama, predsjedniku republike nije bilo ponuđeno da umjesto premijera sudjeluje na sastanku vijeća, ako je drugačije očekujem da nas premijer o tome izvijesti. Iz naše perspektive čini se da je odnos premijera i predsjednika naprosto do te mjere loš da se nisu u stanju usuglasiti oko sukreiranja europske i vanjske politike u čemu dijele odgovornost. Najveću štetu od toga imaju naše građanke i građani kao i ugled Hrvatske uostalom. Iskreno se nadamo da se ovakva situacija neće ponoviti. Na današnjoj sjednici Odbora za europske poslove govorili smo i o proširenju unije. Državna tajnica Metelko Zgombić rekla je kako je tijekom našeg predsjedanja unijom postignuo da citiram: „malo čudo u nastavku tih procesa“. Premijeru sam prije 2 mjeseca uputio zastupničko pitanje oko Bugarske blokade pregovora sa Sjevernom Makedonijom, odgovor nisam dobio. Pitam premijera kojeg doduše danas ovdje nema i danas. Osjeća li Makedonija danas pozitivne efekte tog navodnog malog čuda, je li se Hrvatska na bilo koji način angažirala oko osiguravanja pravednog tretmana te zemlje kandidatkinje? Premijer nam o tome nije ništa rekao osim vrlo blijede izjave za medije o tome kako se nada da će se pronaći neko rješenje za blokadu. Kako će se točno pronaći rješenje bez ozbiljnog angažmana, po Duhu Svetom? Makedonija je zemlja s kojom dijelimo snažne povijesne, kulturne i druge veze i Hrvatska bi joj trebala biti najbolja prijateljica na njezinom europskom putu. Podsjećam da je makedonska vlada isti dan kad je Baniju i ostatak Sisačko-moslavačke županije pogodio razoran potres donijela odluku o financijskoj pomoći za Hrvatsku u iznosu od otprilike 100.000 EUR-a. Nepuna 2 sata nakon potresa makedonski premijer Zoran Zaev javno se obratio upravo premijeru Plenkoviću slijedećim riječima koje neću prevodit jer smatram da su razumljive i bez prijevoda: Upatuvam silna podrška za premijer od Andreja Plenković i site hrvatski građani pogođeni od silni od zemljotres. Vu ime na građani te na Severna Makedonija izrazuvam sućuvstvo za žrtvite. Solidarnost e prvi od poriv vo momentov, podgotovemisme da pužimo pomoć sa vlastitom potrebite.“ Ne znam da li je premijer odgovorio na ovu gestu, a šire je pitanje što zemlje kandidatkinje poput Makedonije ili Albanije i njihove građanke i građani mogu očekivati od svojeg pristupnog procesa ako zemlje članice pa čak i one poput Hrvatske koje su na svojoj koži iskusile nepravedan tretman u pristupnom procesu i pokušaje zavrtanja ruke kako bi neka zemlja članica ostvarila korist. Siguran sam da se premijer toga dobro sjeća djelom zato što i sam kako voli često naglasiti bio dio pregovaračkog tima, a dijelom zato što su neke okolnosti slične. Naime, premijer zemlje koja je nepravedno blokirala naše pregovore bio je baš njegov odabranik Janez Janša, a i tada mu se vlada klimala i u konačnici pala. Ta nas je blokada skupo koštala i unazadila naše pristupanje uniji. Možemo li doista mirne savjesti gledati kako se gotovo identična stvar događa Makedoniji i ne činiti ništa. Dobri prijatelji ne zatvaraju oči pred nepravdom, a vjerujem da ćemo se složiti da želimo da naša domovina bude dobra prijateljica našim susjedima koji su na svojem europskom putu već bili prisiljeni na vrlo teške odluke i ustupke. Zaključno. Želimo reći da nismo zadovoljni načinom na koji ova Vlada kreira i vodi europsku politiku. Postoje neki pozitivni iskoraci. Uostalom naše redovite rasprave na ovome mjestu tome svjedoče, ali ako doista želimo da naše građanke i građani Uniju osjećaju kao svoju, ako želimo doista biti akteri čija važnost i angažman nadilaze dogovore o kadrovskim pitanjima donesene daleko od očiju javnosti onda moramo biti transparentniji. Moramo više involvirati građane, osnažiti ih, pomoći im da se uključe ravnopravno. To bi trebao biti cilj svake Vlade neovisno o njezinoj političkoj orijentaciji.
Hvala lijepo. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a, a u njegovo ime govorit će poštovani zastupnik Marko Pavić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre, pomoćnice, kolegice i kolege. Zadovoljstvo mi je da u Saboru kontinuirano raspravljamo o izvješćima Europskog vijeća. Kao što je premijer istaknuo, a i danas smo na Odboru za europske poslove, dakle svako Europsko vijeće ni jedan premijer do sada nije toliko bio u Saboru i toliko uključivao Sabor i utoliko objašnjavao građanima europske politike, tako da me uopće čude ovakve paušalne izjave da tu nismo transparentni. A upravo prošla godina pokazuje vrijednost EU, pokazuje snagu da smo dio kluba, pokazuje snagu i europskih fondova i solidarnosti kod potresa i to da smo prvi put u povijesti predsjedali Vijećem EU. Godina 2020. Krenula je sa predsjedanjem, a danas kad se sjetimo prioriteta koje smo izabrali upravo govorimo da smo ih dobro izabrali. Europa koja raste 1800 milijardi eura cijelog paketa višegodišnjeg financijskog okvira iz Fonda za oporavak. Europa koja štiti, štitimo se i u krizama i solidarni smo u situacijama koje smo imali sa potresima, Europa koja povezuje i Europa koja je utjecajna. Ni jedno predsjedanje do sada nije imalo ovakve izazove od covida, potresa i tog potencijalnog raspada gospodarstva i društvenog ustroja gdje se i država i članice možda u prvim danima krize nisu najbolje snašle, ali onda se pokazalo zajedništvo u Uniji. Bilo je nekih kritika da nema inicijative. Pa ja to nisam vidio! Upravo kada govorimo o višegodišnjem financijskom okviru Hrvatska je trebala imati milijardu i 800 milijuna eura manje. Ja se sjećam ministar Radman imali smo tjedne sastanke kako da izlobiramo i uvjerimo i Komisiju i naše partnere u Europi da Hrvatska zaslužuje više. I na jedanput od milijardu i 800 eura manje došli smo na 24,2 milijarde eura. Ključne teme koje su bile na Europskim vijećima prvenstveno su se ticale covid krize. Danas zaboravljamo upravo da na hrvatsku inicijativu predsjedanja su se fleksibilizirali europski fondovi i da prva sredstva za krizu smo osigurali iz EU fondova zakonodavnim okvirom koji nikad brže nije usvojen u povijesti EU. Time smo osigurali preko milijardu kuna kredita za naše poduzetnike, milijarde kuna poticaja za zapošljavanje. Isto tako svu opremu koja je dobivena iz Kine. Bilo je rasprave u Hrvatskoj o hrvatsko-kineskim odnosima. Sva ta oprema je plaćena iz EU fondova, a upravo zbog dobrih odnosa dvaju premijera nismo imali probleme kao neke druge države koje su usred krize si međusobno krale opremu, otkupljivale u Frankfurtu s cashom dolazile i odnosile opremu. Mi smo imali nacionalnu avio kompaniju, poslali smo je direktno u Kinu, platili europskim sredstvima tu opremu i osigurali za cijelu Hrvatsku. Znali smo da unatoč krizi ćemo imati velika sredstva. Znali smo jer smo bili zemlja predsjedatelj, tako da smo osigurali, odnosno Vlada je osigurala premijer Plenković 8 milijardi kuna za zaštitu 600000 radnih mjesta. I unatoč tome da smo i 30 milijardi u deficitu, da smo dali bez presedana snažnu potporu gospodarstvu imali smo povećanje kreditnog rejtinga. I poreznom reformom rasteretili građane, a ne povisivali poreze. Bilo je kritika da se neke države bolje bore sa covidom, da Hrvatska tu nije možda najbolja. Pa evo ja sam jučer izvukao brojke. Stopa zaraze četrnaestodnevna prosjek na jučerašnji dan Hrvatska 287 novo zaraženih na 100 000 stanovnika, šesti smo najbolji u Europi. Zanimljivo je da su svi pričali kad smo bili prvi i drugi. Stožer i Vlada uveli su mjere, sad nitko ne priča da smo šesti, da imamo pad od 32% oboljelih kada gledamo sedmodnevni srednjak što je treći najbolji rezultat u EU. Njemačka danas najavljuje mega lockdown i uz mega lockdown lošije rezultate ima od Hrvatske. To je rezultat rada Stožera, to je rezultat rada Vlade. Kada govorimo o cijepljenju tu je bitno isto tako reći da vrijednost članstva u EU, da je Europska komisija pregovarala za cjepiva. Osigurat ćemo ih dovoljno za sve građane. Danas koliko vidim je Komisija izašla jer bi htjela da do početka sezone se 70% građana, punoljetnih građana EU cijepi, a mi ćemo osigurati dovoljno našim građanima kroz sljedećih mjesec dva, preko milijun građana će biti cijepljen. To je isto snaga EU, snaga da smo naručili dodatnu količinu cjepiva od više proizvođača, a ono koje je inicijativa isto tako rekli su neki nema inicijative, pa inicijativa je upravo Hrvatske da se višak cjepiva ode u zemlje Zapadnog Balkana. Neki misle da se to slučajno desilo kao i predsjedanje. Nije, to je rad hrvatske Vlade i to je rad na poboljšanju međunarodnog položaja RH. U pojedinačnom izlaganju ću detaljnije sve aspekte višegodišnjeg financijskog okvira. No čuli smo ukupan iznos 24,2 milijarde eura što sredstva za oporavak, što sredstva za višegodišnji financijski okvir. Još jedanput po prijedlogu 2018. 1,8 milijardi eura smo trebali imati manje nego u ovoj omotnici, a u ovoj omotnici smo mogli imati milijardu eura više. Milijardu eura smo sada mogli dati našim gospodarstvenicima više da je 2013. vlada urgirala na višegodišnji financijski okvir koji je jasno propisivao da zemlje koje su imale krize, a ušli prije 2013. u EU dobivaju 10% više, jedino je Hrvatska ušla 2013. Da smo tada reagirali sada bi možda milijardu eura imali više za naše gospodarstvenike i to su rezultati SDP-ove vlade, a 24,2 milijarde eura su rezultati HDZ-ove vlade i premijera Plenkovića. I to nije obična rotacija, to je jasan refleksija položaja Hrvatske u EU i ugleda koji imamo i to je moderni suverenizam. Bio je g. Zekanović, ja ne znam da on stvarno ne shvaća na koji način funkcionira proračun EU, s jedne strane imamo 17 država kohezije poput Hrvatske koje manje uplaćuju više dobivaju, s druge strane imamo 10 zemalja neto uplatiteljica koje više uplaćuju članarine. Zašto uplaćuju više? Pa nisu ni one glupe, uplaćuju više jer time osiguravaju pristup cijelom tržištu EU. A on ko da je otkrio novi suverenizam braneći pozicije poreznih obveznika Njemačke, Francuske, Austrije i ostalih bogatih zemalja. Da, Hrvatska već sada ima 30-ak milijardi kuna više dobiveno nego što je uplaćeno. Bilo je pitanje i proširenja, bilo je kritike da nismo dovoljno učinili da se sada blokira Sjeverna Makedonija. Pa ne bi se uopće mogla blokirat Sjeverna Makedonije jel ne bi bilo uopće pregovora da nije bilo Zagrebačkog summita i inicijative premijera Plenkovića. I to ne kažemo mi, to su se zahvalili i premijer Albanije i Sjeverne Makedonije. Da se Hrvatska nije … nekim većim država koje su htjele u potpunosti ubiti proširenje, koji su htjeli promijeniti metodologiju i da nije stavila to na Zagrebački summit na vrhu, ministre ne bi uopće bilo odluke o proširenju pa ne bi neko mogao ni blokirat. I sada je pitanje kritika da nismo dovoljno napravili, napravili smo maksimalno koliko smo mogli u tim trenucima krize da stavimo naš položaj da našim susjedima pokažemo europsku perspektivu, a to se isto tako sada i vidi kada i Europska komisija i zaključci Vijeća idu ka tome da višak cjepiva ode Zapadnom Balkanu. Sveukupno klub HDZ-a će poduprijeti ovakvo izvješće, mislim da je učinilo jako punu u zadnjih godinu dana i da izvješće pokazuje vrijednost i važnost članstva u EU. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačne rasprave i prvi će govoriti poštovani zastupnik Milan Vrkljan. Nema ga, gubi pravo na raspravu pa će onda govoriti poštovani zastupnik Ivan Ćelić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani g. ministre sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Teme koje se protežu kroz rad svih pet sastanaka Europskog vijeća održanih 2020.g. su klimatske promjene, sigurnost i naravno globalna pandemija covida. Puno smo napredovali od najgore faze pandemije bolesti covida-19, ali virus još uvijek kruži među nama. Ono što je zajednički zaključak svih zemalja članica EU koji su prolazili i prolaze kroz različite faze vezane za broj novozaraženih jest zaključak da je potreban bolji i snažniji javnozdravstveni odgovor i to je još jedna od uloga EU da služi jačanju i da služi koordinaciji. Dva temeljna pitanja o kojima se raspravljalo tijekom epidemije covida-19 jest pitanje testiranja i naravno dočekalil smo i dolazak cjepiva kako je nazvano kao svjetlo na kraju tunela. Imali smo različite rasprave vezane za epidemiju covida i u ovom Visokom domu, pa smo imali i različite pristupe tako da je prijepodne bilo zalaganje za veće restrikcije, a poslijepodne se govorilo o ugrozi ljudskih prava. Vlada RH na čelu s predsjednikom Vlade g. Andrejom Plenkovićem odlučila se je za zdravstvenu i ekonomsku sigurnost, odgađanje restriktivnijih mjera do samog kraja studenog bilo je upravo vezano uz gospodarstvo i održivost funkcioniranje hrvatskog zdravstvenog sustava i to se postiglo. Već je spomenuto sada prema zadnjim podacima RH ima najveći dvotjedni pad novozaraženih u EU i jednostavno vidjeli smo situaciju gdje su pojedine zemlje članice uvodile restriktivne mjere puno prije, pa su ih sada popustile, pa tako recimo jedna Švicarska ima puno gore brojke u ovome trenutku nego što ih je Hrvatska ikad imala. Tu treba spomenuti dakle da je Europska komisija već 17. lipnja predstavila europsku strategiju koja je bila vezana uz ubrzavanje razvoja cjepiva i da je mobiliziran veliki dio proračuna instrumenta za hitnu potporu koji iznosi 2,7 milijarde EUR-a. 11. studenoga su utrti prvi koraci prema izgradnji Europske zdravstvene unije. I kao što sam već spomenuo, dakle i po pitanju testiranja, bila je rasprava i o brzim antigenskim testovima i o preporuci Europskog centra za kontrolu bolesti koji je zapravo PCR testiranje predložio kao zlatni standard kod testiranja. Sada smo došli dakle do situacije dakle nakon uvjetnog odobrenja 21. prosinca za BioNTech Pfizerovo cjepivo i 6. siječnja 2021. za cjepivo Moderne Hrvatska je osigurala dovoljan broj. Na posljednjem sastanku Europskog vijeća se razgovaralo i o zemljama zapadnog Balkana i mislim da je tu uloga RH iz više razloga takva da se treba pomoći našim ljudima, Hrvatima koji žive u BiH i to je premijer rekao da je iz tog razloga naručeno više doza cjepiva koje bi se onda mogle donirati jer nažalost BiH nema jedinstvenog Ministarstva zdravstva nego to postoji i na razini entiteta odnosno na razini Federacije BiH svaki kanton ima svoje Ministarstvo zdravstva i kako sada stvari stoje tek bi u ožujku i travnju, oni su imali problem i sa uplatom u COVAX mehanizam, tek bi u travnju trebalo započeti sa cijepljenjem, što bi onda faktički došlo do stjecanja određenog imuniteta u svibnju i lipnju, a to bi onda imalo itekako implikacija i na turističku sezonu u RH, ne samo i u ovom pograničnom području nego i dalje. Dakle, na primjeru Covid-19 Hrvatska je pokazala svoju odgovornost i dala svoj doprinos da koordinacija bude snažnija, zdravstveni sustav otporniji i da se bolje pripremimo za buduće krize.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Pavića.
Poštovani kolega Ćelić, evo upravo ste se na covid dio rasprave na Europskim vijećima referirali. Evo ja sam danas pogledao malo podatke zaraze i zadnjih 14 dana odnosno 14-dnevni prosjek. Hrvatska je 6. po redu u EU, ispred nas su samo Rumunjska, Bugarska i Mađarska koje imaju slične brojke gdje Hrvatska ima 287 zaraženih na 100.000 stanovnika i nešto malo manje od zaraze Grčka i Finska. Švedska preko 1000, Irska preko 1000. Velike su kritike da je stožer tu radio nešto loše, a vidimo da s jedne strane osigurali smo jednu od najuspješnijih sezona turističkih unutar EU, a s druge strane da evo, pa rezultati govore da stožer i vlada stvarno znaju šta rade.
Poštovani zastupnik Ćelić.
Pa poštovani zastupniče Paviću, slažem se s vama. Ono što je sada bitno, dakle tu smo pokazali funkcionalnost Hrvatskog zdravstvenog sustava premda je bilo jedno razdoblje kada je bio uistinu veliki broj i veliki pritisak, ali podsjetit ću vas da je predsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen rekla da je kapacitet ispunjenosti odjela intenzivne njege na zadnjem sastanku bio 82%, što je na neki način koreliralo sa podacima iz RH, postojali su problemi, ali ni u jednome trenutku se nije dogodilo da je sustav kolabirao. Ono što dalje treba raditi to je razvoj komunikacijskih strategija po pitanju promocije cijepljenja, ne samo na nacionalnoj razini nego na razini EU i to je jedan putokaz. Postojala su i razmimoilaženja i određeni problemi od strane Svjetske zdravstvene organizacije, ali ova sadašnja situacija nam pokazuje da je Europska zdravstvena unija itekako potrebna.
Hvala lijepo. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Marijane Petir, izvolite.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče HS, zastupnice i zastupnice, g. ministre. Prošla godina je za Hrvatsku bila izuzetno teška i dok smo se borili kao i velika većina država u Europi i u svijetu sa covid krizom, strašni potresi koji su pogodili Grad Zagreb, Sisačko-moslavačku, Zagrebačku, Krapinsko-zagorsku i Karlovačku županiju, te poplava koja je pogodila vrgorački kraj dodatno su otežali već ionako tešku situaciju. Boreći se s jedne strane za zdravlje građana, s druge strane za očuvanje radnih mjesta podrška i pomoć koja je osigurana prilikom pregovora na sastancima Europskog vijeća dobiva dodatnu važnost i dimenziju. Hrvatska je osigurala za 7.g. 24,2 milijarde EUR-a uz dodatno osiguranih 683 milijuna EUR-a za sanaciju šteta od potresa u Zagrebu. Iz toga proizlazi da na svaki uloženi EUR-o dobivamo 5 EUR-a iz europskog proračuna. Riječ je o iznosu koji dvostruko nadmašuje volumen sredstava koje je Hrvatska imala na raspolaganju za razdoblje 2014.-2020., te predstavlja jedan od najvećih iznosa po glavi stanovnika i intenziteta pomoći koje su izborile države članice u ovim zahtjevnim pregovorima. To je dobra polazna osnova za nastavak reformi, provedbu razvojnih projekata, poticanje ulaganja i brzi gospodarski oporavak. U pripremi je izrada Nacionalnog programa oporavka i otpornosti i drago mi je čuti da je Hrvatska po brzini pripreme tog dokumenta u prvoj polovici država članica. Važno je voditi računa da u svim projektima gdje se traže reforme bude 20% zeleno, 20% digitalno jer je to prije svega ulaganje i u održivi razvitak. To je i na tragu borbe protiv klimatskih promjena pri čemu EU nastavlja biti predvodnicom tih aktivnosti jer je usvojila ambiciozno zakonodavstvo kojim se Pariški sporazum provodi na europskoj nacionalnoj razini. Unija je kao svoju novu strategiju rasta usvojila Europski zeleni plan koji će donijeti korijenite promjene u nadolazećim desetljećima te Europu dovesti do postajanja prvim klimatski neutralnim kontinentom. Za Hrvatsku je iznimno važno da će u dosezanju zacrtanog cilja sudjelovati sve države članice na temelju načela pravičnosti i solidarnosti te uzimajući u obzir različite polazne točke i nacionalne okolnosti svih država članica. Treba spomenuti i da je tijekom hrvatskog predsjedanja kada je riječ o proširenju EU na države Zapadnog Balkana ostvareno što se u tom trenutku činilo neostvarivim. Naime, sve su države članice bile naravno zaokupljene sa borbom protiv Covida i bile su okrenute prema sebi, no ipak smo uspjeli oživjeti pregovore i dogovorena je nova metodologija za otvaranje pregovora za Makedoniju i Albaniju. Tu bih još jednom podsjetila na nepravedan status kojim su neke države članice tretirale Makedoniju, a to vidimo nažalost čine i dalje. Takvo podmetanje nogu Makedoniji treba zaustaviti tim više što mi imamo jedno svoje vlastito iskustvo nerealnih prepreka koje su se pred nas postavljale na trnovitom putu pristupanja Hrvatske EU. Zato cijenim napore koje naša Vlada čini kako bi pomogla Makedoniji na njenom europskom putu. Vezano uz teme koje su dominirale sjednica Europskog vijeća želim istaknuti još jednu jako važnu temu, a to je borba protiv radikalizacije, nasilnog ekstremizma i terorizma koja postaje sve veći problem pred kojim ne smijemo zatvarati oči. Moramo napokon stati na kraj krivo shvaćenoj toleranciji te shvatiti koliku opasnost radikalne ideologije predstavljaju za našu slobodu i europski način života te im se suprotstaviti odlučno i na vrijeme. Ti napadi koji dolaze od strane određenih radikalnih sekularista, anarhističkih skupina te islamističkih fundamentalista moraju se suzbiti u korijenu. Ne smijemo dozvoliti da temeljna ljudska prava u Europi ostanu prazne riječi, a to će se dogoditi ako njima neće raspolagati svi građani. Zato je važno da naši napori i dalje budu ravnomjerno usmjereni kako prema financijskom aspektu, tako i prema očuvanju naših europskih vrijednosti. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Ćelića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana zastupnice Petir, kao zastupnica u Europskom parlamentu itekako ste upoznati sa zalaganjem za bolje klimatske promjene koje su uglavnom dolazile iz skandinavskih zemalja i iz zemalja Sjeverne Europe što je na neki način i razumljivo. Zemlje koje su bolje i suvremenije zapadne demokracije više govore o toj temi u odnosu na novije zemlje članice EU koje imaju puno više nekih drugih problema. Ono što bih htio dakle ovdje samo spomenuti, apsolutno podupirem ulazak Makedonije u EU, međutim ono što predstavlja potencijalni problem o čemu su govorile i Danska i Nizozemska i Francuska, a to je pitanje vezano za ilegalne supstance. Imali smo i nedavno situaciju da je 2 tone marihuane koje je ukradeno sa polja za legalni uzgoj marihuane u medicinske svrhe, s druge strane imamo najavu [[Upadica: Hvala.]] premijera Zaeva, dakle to je jedan problem koji može predstavljati određenu zapreku pri daljnjem razvoju pregovora za ulazak u EU.
Hvala. Poštovana zastupnica Petir, izvolite.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče. Zastupniče Ćeliću slažem se s vama da u stvari sve države koje pretendiraju biti države članice EU, moraju ispuniti vrlo zahtjevne kriterije. Na kraju krajeva i mi smo ih ispunili, tako da pojedine aktivnosti koje ste i sami spomenuli ne možemo podržati, no one su novijeg datuma. Makedonija je za otvaranje pregovora bila spremna prije 15 godina pa je ostavljena u čekaonici samo zbog toga što se nekom nije sviđalo njeno ime. Nakon što se uspjelo tu jednu nepravednu prepreku, ja bih rekla riješiti na još nepravedniji način jer se doslovce pritisnulo Makedoniju da promijeni svoje ime što je presedan nezapamćen na ovim prostorima, sada imamo drugu državu članicu koja zbog nekih svojih unutrašnjih poriva i izbora koji se bliže ponovo stavlja prepreke pred Makedoniju. Tako da mislim da to treba razlučit od onog što ste vi sasvim ispravno adresirali kao problem.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Evo pozdravio bi najprije građane tj. narod koji ovo gleda, naslušao se danas lijepih vijesti …/nerazumljivo/… kaže Andrej Plenković se hvali osigurao sam, žao mi je što ovdje nije ministre, da je osigurao 24 milijarde EUR-a iz EU sredstava za slijedećih 10 godina, to znači 2,4 milijarde kuna godišnje EUR-a pardon. Što tribamo …/nerazumljivo/… 500, 600 miliona godišnje znači ispada ispod 2 milijarde EUR-a. Istovremeno devize koje šalju ljudi iseljeni zbog loših politika su veći godišnje od ove 2 milijarde EUR-a s kojima se hvali Andrej Plenković. Čovjek koji se hvali da je u EU postavio Dubravku Šuicu koja još spori kako se potres ljudi u kaosu, prepadnuti, imamo mrtve, ona raspravlja o kako se zove Banovina. To je mogla vrlo jednostavno riješiti ta osoba za demografiju u Europskoj komisiji da je sila sa Miloradom Pupovcom koalicijskim partnerom i nek se dogovore, e onda se složit tu i kolegica Petir. To se u 3 minute riješi, pošto ima iskustva iz Europskog parlamenta, sa Miloradom Pupovcem sidu koalicijski partneri, vi, Milorad, Stier, Ćelić, ministar poznati naš, veliki branitelj Andreja Plenkovića, Pavić, ministar naš ovdje i dogovore, kako se zove Banovina. U raspadu sustava, hrvatska država, govorite da na europskoj, ovde, vijećima se spominje sigurnost. Pa migrantska kriza, Hrvatska ostavljena vas svih granica, Schengen ne postoji, granice se ogradile žicom, migranti su tu na ulazu u Hrvatsku, ulaze nekontrolirano, ne znam, možete li vi ministre reći koliko je bilo testova na Covid od tih migranata koje ste ovdje, koji prolaze sad svakodnevno na stotine. Je li to sigurnost? E dok Sebastian Kurz, ministar, tj. premijer, kancelar, austrijski, .../nerazumljivo/... zatvarane su granice, nema više otvorenih granica osim hrvatska. E moj Andrej Plenkoviću, premijeru, nije dovoljno bit bahat ovdje. Treba bit bahat tamo gdje treba biti, gdje se štite interesi hrvatskoga naroda, a ne gdje je imenovao osobu, on progurao i hvalio se u EK za demografiju osobu Dubravku Šuicu koja apsolutno ništa nije napravila za demografiju, 2/3 Hrvatske su prazne. Kriza je pokazala da nismo samodostatni u prehrambenim proizvodima i sad nam EU nama nameće, dobro ste rekli ministre Paviću, bivši, kolega zastupniče sad, da je njima tržište Hrvatska, tako je, prodavat će svoje proizvode. Čak su nam zabranili u novom prijedlogu sjeme, neš više vid' lipe pomidore koji miriše, nego onaj što možeš s njom igrat tenis nakon 2 godine što ti stoji u kući, GMO. Pogoduju se velikim multinacionalnim kompanijama nauštrb hrvatskog interesa, hrvatskog sela i seljaka i hrvatske proizvodnje, u konačnici, pa mi smo unutar EU. Pa je li moguće veliki premijeru, da radnici Brodotrogira 6 mjeseci nisu primili plaću? Da Danko Končar i njegovi odvjetnički timovi upravljaju sa premijerom. Da li je moguće, veliki premijeru, napuhan je dosta, ono, bahat, je li, podsjeća me na Ivu Sanadera je li, dosta. Je li moguće da ste u 5. mj., evo, kolegice iz HDZ-a, oslobodili naknadu, tj. 50% umanjili za teleoperatere, tj. za frekvenciju, nisu smanjili građanima, je li?
Kolega Bulj, to zbiljam nema veze sa ovaj točkom.
Nisam vas razumio. Vratite mi najprije vrijeme.
Rekao sam vam da to zbiljam nema veze s točkom pa se, molim vas, vratite na temu.
Vi mislite stvarno, g. Reiner, da sam ja jedan od onih zastupnika kojega je narod birao ovde da ćete vi meni reći što ću ja govoriti? Ja govorim da unutar EU Hrvatska je podanik, da teleoperateri imaju najveću dobit, a hrvatska Vlada na čelu sa premijerom Plenkovićom, uz pomoć dinastije Mišetić oprašta teleoperaterima 50% naknadu, dok naši građanima niko nigdi, našim građanima je najskuplje mobitele u Europi. To je EU vijeće, to je bahati premijer i to je tema o kojoj mi moramo raspravljati. G. Reineru, 2/3 Hrvatske ... [[Govornik naknadno uključen.]]
Hvala vam lijepo. Hvala vam lijepo. Hvala vam lijepo. Kolega Bulj, dobit ćete opomenu sad radi toga. Izvolite na mjesto. Ovaj, imamo repliku poštovanog zastupnika Troskota.
Poštovani g. Bulj, jedna od najvažnijih tema, barem u ovom izvještaju o EU bile su migracije. Danas smo imali ovdje priliku i slušati na koji način su, recimo, uredile svoje odnose zemlje sa svojim iseljeništvom, govorim, Portugal, jedna Poljska i Španjolska koje su napravile snažne programe povratka svoje dijaspore u domovinu. Vi dolazite iz Dalmatinske zagore gdje je iselilo hrvatsko stanovništvo, pa evo možete li na primjeru te regije ili recimo, Slavonije, gdje ste dobro poznati, reći te dakle posljedice, pozitivne ili negativne, naše Vlade i ovaj, da li vidite da se naši Hrvati vraćaju, barem ova, po ovakvim programima, kao što se vraćaju u Portugal, Španjolsku i Poljsku. Hvala lijepo.
Odgovor zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. U prošlom mandatu, tj. prije nekoliko godina, Most je imao svoj cijeli paket zakona za povratak Hrvata. Povratak Hrvata iz dijaspore koji su politike potjerale. Vi danas imate 2/3 Hrvatske prazne i sad je začuđujuće svima kad ja o tome govorim, da nije samo Zagreb Hrvatska nego 2/3, i moja Zagora i moj Sinj, i Banovina i Slavonija, evo, tu je gradonačelnik Drniša i to je Hrvatska, nije samo Zagreb Hrvatska. I kad je bio potres, ja sam onda rekao da nije, tada sam ovdje izjavio, da i nakon potresa u Zagrebu koji je bio katastrofalnom, puno gore su elementarne nepogode politike prema ove 2/3 Hrvatske. I naravno, ja s ovoga mjesta pozivam brojne ljude koji su iselili zbog politika, koji čak nemaju pravo ni glasa, vi ste vodili i za mijenjanje Izbornog zakona, potjerali su ih vanka, najkvalitetnije ljude, ostali su isto kvalitetni, mi koji se borimo, ali ti su za svoji kruh morali uteći, oni nisu imali stranačku iskaznicu.
Hvala lijepa. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Raspudića.
Poštovani zastupniče Bulj, spomenuli ste bili odnos prema migrantima i EU. Pa evo, citirat ću i .../nerazumljivo/... sve ovo što nam je u ovom izvješću dano, sastancima EU vijeća, za migrantsku krizu kaže se sljedeće, kako oni drže da EU mora pokazati hrabrost u postizanju dogovora o zajedničkoj politici migracija i azila temeljeno na solidarnosti i odgovornosti. Što to znači iznijeti konstataciju da EU mora pokazati hrabrost, pa pokažite hrabrost i dogovorite nešto. Također, jasno se vidi ovo problematično, dakle zajednička politika migracija i azila. Pa nisu te zemlje u istoj situaciji. Angela Merkel je prizivala milijun ljudi da dođu u EU, nije naš tadašnji premijer niti ti ljudi, ilegalni migranti koji su sada zaglavljeni na području Bihaća, oni ne žele ostati ni u BiH ni u Hrvatskoj žele otići u razvijenije zapadne zemlje. Dakle, niti su se na isti način recimo petljali u stanje u Siriji, jedna Francuska ili Hrvatska [[Upadica Reiner: Hvala.]] dakle vidimo tu nedosljednost i nekoherentnost europske politike.
Hvala. Odgovor zastupnika Bulja.
Za događanje oko migrantske krize hrvatski narod nije kriv ni hrvatska politika. Krive su politike koje su dozvolile na tim prostorima da se dogodi što se dogodi, bilo Libija, bilo ne znam Sirija, bilo Irak to su nečiji bili interesi. I sad ti koji su stvorili probleme, koji su u biti stvorili svoja carstva, izgradili svoje gradove, svoje države na kolonijalizmu u tim državama oni nama danas drže predavanje i ne samo to nego su stavili žicu oko Hrvatske i Hrvatska je ostavljena od EU, mi smo ostavljeni na repu. Njemačka, pardon Slovenija, Mađarska, Austrija svi su rekli ne na ovaj nekontrolirani način ulaziti više zatvaranih vrata politika. Angela Merkel je sad zatvorila otvorena vrata migrantima i di smo dovedeni? Hrvatska ostavljena prazna država bez ljudi lošim politikama osim lijepim hvalospjevima Andreja Plenkovića [[Upadica Reiner: Hvala lijepo.]] koji se ovdje bahati i ne bahati se ovako ni pred bankama niti … /govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala lijepo. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Dakle, još nekoliko stvari bi htio dodati koje nisam stigao i osvrnuti se još na neka razmišljanja koja nisam stigao tijekom izlaganja u ime kluba zastupnika. Dakle, po meni je malo neozbiljno ovolike zasluge pripisivati jednom čovjeku. Nije Andrej Plenković spasio Europu niti je Andrej Plenković izmislio neke teme, niti je uspio isforsirati neke teme što je meni osobno žao. Da je pomogao u tome, da je uspio usmjeriti, je u to ne mogu ulaziti. Zapravo mogu ulaziti i kažem da je, međutim nažalost one teme koje su nama bile bitne, ja imam osjećaj barem kao netko tko se bavi europskim poslovima što posredno što neposredno 15 godina i više da nije uspio. I kada govorimo o laudama koje smo dobili za predsjedanje dosta njih je kurtoazno, nećete reći ono vaše predsjedanje je bilo fijasko, a sad hvala vam i doviđenja, naravno da nećete. Pogledajte malteško predsjedanje većina njega je protekla zapravo bez vlade. Ja ne govorim da je naše bilo totalni fijasko, dakle mi smo definitivno imali nekih uspjeha, ali želim reći i moram reći da nismo nažalost uspjeli u onom u što smo mogli. Nismo to kapitalizirali, nismo stvarali dodanu vrijednost koju smo mogli. I zbog toga je po meni 2020., ako govorimo o europskim poslovima godina propuštenih prilika. Nismo se uspjeli nametnuti dovoljno. Zagreb summit je definitivno jedan od bitnih postignuća i bojim se da sa micanjem fokusa odavde odnosno sa dva predsjedatelja koja nisu iz regije i možda nemaju tako istančano poznavanje regije će ponovno fokus EU biti negdje dalje. Kao što sam spomenuo prije Portugalskoj Republici je odnos sa Afrikom zbog njihove kolonijalne povijesti je puno bitniji nego Zapadni Balkan, što je logično. Međutim, i Afrika je izuzetno bitan partner dugoročno za EU tako da njihovo iskustvo tu može biti značajno. No ono što trebamo reći i što treba naglasiti da i dalje trebamo inzistirati na toj temi na svim razinama, od parlamentarne do razine Vijeća EU u svim formatima, dakle to je tema koju mi ne smijemo pustiti. U razloge sad ne bih ulazio, čuli smo ih više puta prema tome na to ne bi trošio vrijeme. Isto tako trebamo spomenuti novac, Hrvatska nije dobila novac, Hrvatskoj je novac osiguran, znači on je tamo negdje na našem računu. Hoćemo li ga mi podići, hoćemo li mi taj novac pravdati računima to je sada druga stvar. Zato se jako veselim prvo raspravi o Nacionalnoj razvojnoj strategiji, a onda i daljem praćenju operativnog programiranja koje bi želio da bude prisutnije u Saboru, da samo ako dobro isplaniramo, ako dobro isprogramiramo možemo maksimalizirati povlačenje tog novca i to ne samo da bi taj novac povukli nego da bi ga zaista onda utrošili u projekte koje ostavljaju dodanu vrijednost jer o tome često govorim. Naime, kada malo prođete Slavonijom, kad vidite čak i neke načelnike i načelnice koji su uspješniji u povlačenju europskog novca, često možete naići na projekte koji ne ostavljaju neku dugoročnu dodanu vrijednost, poput obnovljenih društvenih domove, obnovljenih svlačionica nogometnih klubova i slično. To je sve lijepo i hvale vrijedno da se mi razumijemo, no hoće li ljudi zbog toga ostati u svom selu, hoće li zbog toga imati posao, perspektivu itd.? Pa nažalost ne. Prije svega se trebamo koncentrirati na projekte koji će infrastrukturno, društveno i slično potaknuti gospodarstvo jer svaka dobra politika, bilo demografska, bilo regionalna je ona gospodarstva i mislim da se tu svi možemo složiti. I zbog toga je sada razdoblje pred nama ključno, ključno je i stoga što imamo priliku sada ponovo planirati kako ćemo raditi u sljedećih sedam godina. U što ćemo novac kanalizirati i kako i to je zapravo puno veći izazov po meni od ovoga koliko će novaca biti rezervirano za Hrvatsku jer do sada baš ako govorimo i o predpristupnim fondovima nismo se iskazali u povlačenju novaca. Prema tome, dobro je što raspravljamo o ovakvim temama u HS i zbog hrvatske javnosti i šire političke i one zainteresirane, veselim se raspravama i dalje, a kažem najbolje da ne kažem najizazovnije je tek pred nama. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike, prava je poštovanog zastupnika Glavaševića.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Hajduković, slažem se apsolutno sa vašim komentarom o tome da možda tapšanje po ramenu koje su premijer i ministri dobivali od svojih sugovornika na raznim sastancima i bilo je isključivo kurtoazno jer vjerujem da ste svi doživjeli u razgovoru sa raznim diplomatima manje laskave komentare. Ali mislim da nije smak svijeta reći da naše predsjedanje nije bilo nevjerojatan uspjeh. Tremo biti samokritični. Mislim da nas to može samo osnažiti. Okolnosti su bile takve kakve jesu, nova smo članica EU. Mislim da bi bilo puno važnije da se fokusiramo na stvari koje možemo popraviti i kako naše iduće predsjedanje može zaista biti jedno uspješno predsjedanje, nego da se zavaravamo time, da kažemo eto wow bili smo neponovljivi, a zapravo nismo. To čini štetu.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala. Kolega Glavašević pa kažu da svatko može napraviti grešku, ali samo budala nauči iz grešaka. Apsolutno se sa vama slažem. Naravno opet, nas stalno zapada kao oporbu nezahvalna uloga da mi moramo upozoravati na propuste kojih je bilo. Da, bilo ih je ali mi to ne govorimo s ciljem da bi nešto omalovažili, nego da bi nešto unaprijedili. Recimo tehnički aspekt našeg predsjedanja, virtualne sjednice itd. bilo je bez premca ako ih usporedite sa njemačkim predsjedanjem. Dakle, Nijemci moram reći u ovom aspektu nam nisu bili dorasli. Dakle, puno, puno, puno kvalitetnije smo to napravili mi i to je zaista jedan aspekt na koji možemo bit ponosni. Jer očito je da imamo know how i imamo kapacitete. Recimo ja bih volio da su prioriteti bili fokusiraniji, da ih je bilo manje. Jer ako imate ograničene kapacitete kao što imamo mi takvim izborom prioriteta, ciljanijima ne onim jako širokima i jako puno njih bi postigli sigurno više.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Petir.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Hajdukoviću vi ste govorili kako je važno u stvari imati projekte koji će dati dodanu vrijednost kad se ulažu financijska sredstva iz EU. Ja se s tim apsolutno slažem, ali ste isto tako upoznati da se u stvari nakon odobravanja određene omotnice stvaraju operativni programi na temelju kojih se tada kasnije mogu razvijati projekti i trošiti sredstva. Znači, radi se na temelju onog što je netko prije pripremio i mislim da je normalno da se iskoriste sredstva pa makar kad je riječ i o obnovi domova koje ne bi trebalo podcjenjivati jer u malim sredinama možda je to jedini javni objekt gdje se ljudi mogu okupiti. No mislim da je izuzetno važno da pametno planiramo novo proračunsko razdoblje kako bi stvarno osigurali onu društvenu, socijalnu i komunalnu infrastrukturu koja ljudima treba i koja će im doista biti nužna za donošenje odluke da ostanu živjet u selu, u svom rodnom mjestu a ne da se presele negdje drugdje.
Poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala kolegice na replici. Svaki projekt ima svoju logiku i društveni dom, uređivanje, dakle uljepšavanje mjesta i slično koje se čini možda trivijalnim vam posredno utječe na cijene nekretnina itd. itd. Ja ne podcjenjujem taj dio, ali ovo što ste govorili oko planiranja. O tome i pričam. Jako je bitno taj novac usmjeriti u goruće projekte, jer govoriti o društvenim domovima i svlačionicama je malo deplasirano ako mene pitate, ako uzmete u obzir da puno naselja u Slavoniji, još i šire u Hrvatskoj, dobro u Slavoniji hvala Bogu manje-više koliko ja znam većina, velika velika većina ima struju, ima tekuću vodu. Dakle, kanalizaciju a ne da se ljudi moraju oslanjati na svoje bunare, kapacitete iako još toga ima jako puno, kanalizaciju itd. Dakle, to su možda neki projekti koji puno više utječu na kvalitetu života i puno više moramo planirati upravo u tom smjeru.
Hvala lijepo. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Tomislava Tomaševića.
Pa evo za početak bih pohvalio kao što sam pohvalio i prošle godine i ministra vanjskih poslova i premijera ovu praksu da o izvješćima hrvatske Vlade od predsjednika Vlade na sastancima Europskoga vijeća raspravljamo u hrvatskom Parlamentu. Mislim da je to dobro i da je to, budući da su to zapravo stavovi Hrvatske države kojoj Vlada predsjeda na sastancima Europskoga vijeća mislim da je bitno da se o njima isto tako izvijesti barem ili raspravi u hrvatskom Parlamentu. Mislim da je to dobra praksa i ja je apsolutno pozdravljam i pohvaljujem. Ja ću se fokusirati u svom izlaganju na jedan segment, a radi se o nečemu što mi kao neka zeleno-lijeva politička opcija itekako smo zainteresirani, a to je borba protiv klimatskih promjena budući da kao što znate čak dva sastanka Europskog vijeća su upravo imali za temu borbu protiv klimatskih promjena i raspravljali o tome na koji način će Europska unija postati klimatski neutralna do 2050. godine što je apsolutno nužno ukoliko želimo pokušati ograničiti porast globalne temperature za manje, tj. do 1,5 stupnjeva celzijusa. Tu je Europski parlament kao što znate zauzeo stav koji, čak se i ovaj stav evo u današnjoj saborskoj raspravi čuo sam od nekoliko zastupnika iz različitih opcija smatrao ovaj dogovor o 55% smanjenja do 2030. godine u odnosu na baznu devedesetu godinu klimatskih emisija kao preambiciozno. Ja ću ponoviti da je Europski parlament imao stav od 60% do te 2030. godine kako bi došli do klimatske neutralnosti 2050. godine. Isto tako brojne političke grupacije u Europskom parlamentu su tražili i 65%. Jer jednostavno vremena ima sve manje i manje bez obzira na pandemiju. Vi kao što znate pandemija nas isto tako uči da preispitamo i određen koncept razvoja koji smo implementirali do sad. I u tom smislu je isto tako i prilika da transformiramo doista naše ekonomije. I u tu svrhu je predviđen i Green new deal ili 550 milijardi eura čak na razini EU u tih nekoliko godina iz višegodišnjeg financijskog okvira i Fonda Next generation EU. Znači negdje 550 milijardi eura, tj. 30% tih sredstava upravo za investicije u zelenu transformaciju u ekonomiji. Tako da moram priznati kada sam vidio da se Hrvatska pridružila zemljama, znači Bugarskoj, Cipru, Češkoj, Grčkoj, Mađarskoj, Malti, Poljskoj, Rumunjskoj i Slovačkoj te slala pisma Europskoj komisiji i izrazila zabrinutost zbog činjenice da se u ovom nacrtu Zakona o zelenom financiranju spominje tj. ne spominje u evaluaciji kompanija i njihovih investicija više, znači da se više ne spominje plin kao tranzicijsko gorivo. Znači ja shvaćam da je to i pretpostavljam da je to iz perspektive hrvatske vlade da je motivirano LNG investicijom odnosno investicijom u LNG terminal. Međutim, kažem iz perspektive evaluacije i preporuke za investicije, znači doista ne vidim tu problem da, da je potrebno bilo da se Hrvatska na taj način uključi u tu raspravu. Naravno, u svakom slučaju ono što mi trebamo izbjeć naravno i s time se apsolutno slažem jest da se iskoristi ova situacija oko zelene transformacije ekonomije da se još više poveća jaz između zemalja periferije u odnosu na zemlje centra unutar EU. Znači ne treba nam nekakav zeleni ekonomski neokolonijalizam, s time se slažem. Međutim, s druge strane isto tako i zemlje istočne i južne Europe bi svakako trebale i radi sebe što više krenuti u transformaciju, duboku transformaciju svoje ekonomije kako bi bile i više samodostatne, kako bi stvarale zelena radna mjesta, kako bi ulagale u tehnologije i povećavale svoju učinkovitost, ako hoćete i produktivnost, a u isto vrijeme štitile okoliš, pa i smanjivale čak i lokalno zagađenje i u ostalom dobar dio te vrijednost ako govorimo o decentraliziranim obnovljivim izvorima energije ostaje onda više u lokalnoj zajednici. Tako da iz te perspektive volio bih nekako da se vidi ovo kao prilika od strane Hrvatske i da u našem interesu bude ovakva zelena transformacija ekonomije.
Hvala. Imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Pavića.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Tomašević, evo volim vam replicirati kada sadržajno razgovaramo o zelenom planu ili o klimatskim promjenama upravo s aspekta da pokažem da zelene teme nisu samo teme ljevice, da su na europskoj razini one isto tako teme i centra, desnog centra, Europska pučka stranka itekako podupire i Hrvatska je dala potporu da se ide ambicioznije dakle na ovih 55%. Pozitivni su isto signali iz Kine, žele biti neutralni do 2060., sutra vjerujem i da će i novoizabrani predsjednik Biden vratit Ameriku u Pariški sporazum. Prema tome, i mi iz HDZ-a vidimo ovo kao priliku, imat ćemo projekte, bit će tranzicija i mislim da je tu ovo velika prilika RH da 37% plana oporavka i 30% kohezije iskoristimo za … [[Govornik se ne razumije]] Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Tomašević.
Pa dobro, znači činjenica jest da u Europskom parlamentu, kažem Europski parlament kao cijeli je zauzeo ambicioznija stajališta i tu su bili pregovori kao što lijepo piše u izvješću sa Europskim vijećem odnosno i sa njemačkom kancelarkom koja je posebno izdvojena u izvješću i došlo se do ovog nekog kompromisa. Unutar samog Europskog parlamenta političke grupacije su poput, ja sam spomenuo europske zelene i ujedinjenu ljevicu koji čini mi se da su imali najambicioznije ciljeve, naravno to treba i provesti, pa sam u tom smislu spomenuo i zelene i neke političke grupacije. Međutim kažem znači mislim da to ne može, ja shvaćam i želim izbjeći tu situaciju da se to kažem koristi za neki zeleni ekonomski neokolonijalizam, još veće povećanje razlika unutar zajedničkog tržišta EU. Međutim, kažem mislim da se o tome treba pregovarat na razini investicija koje bi išle za zemlje istočne i južne Europe i doista to vidjeti priliku ne za protekcionizam nego za razvoj od kojeg ćemo imati lokalnu korist.
Hvala. Repliku ima i poštovani zastupnik Hajduković.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega mislim da, slažem se sa vama, dobro da raspravljamo o europskim temama kako bi neke stvari demistificirali uostalom i u javnosti. No kada govorimo o zelenom planu i zelenoj ekonomiji on je ambiciozan, ali kad ja kažem ambiciozan, dosta sam o tome pričao, ne ambiciozan u smislu da ga ne trebamo implementirati i da na njemu ne trebamo raditi, nego ambiciozan u smislu da mi ne znamo iz naše hrvatske perspektive što to znači za naše gospodarstvo. Zelena ekonomija nije nužno neisplativa ekonomija, ona ne znači to, ali ne znamo koliko novaca, truda ćemo morati uložiti da bi postigli ciljeve koji jesu, barem iz naše perspektive, dosta ambiciozni jer ako zelena ekonomija za Hrvatsku znači novi vjetropark Krš-Pađene onda nismo ništa napravili.
Odgovor poštovanog zastupnika Tomaševića.
Pa kažem, znači ja se mogu složiti da mi tu trebamo i štititi nekako ajmo reć nacionalne interese na neki način i interese našeg gospodarstva. Uostalom lokalna ekonomija i je zelena ekonomija, ja ne vjerujem u zelenu ekonomiju koja nije u isto vrijeme i lokalizirana ekonomija i gdje korist ostaje u lokalnoj zajednici jer s obzirom na sve emisije stakleničkih plinova od globalne trgovine itd., s obzirom na ove sve izazove kakve smo imali za vrijeme pandemije vidimo šta znači imati lokaliziranu ekonomiju što više. Međutim kažem mislim da se o tome treba pregovarati iz perspektive nacionalnih interesa na razini preraspodjele tereta tranzicije između zemalja periferije i zemalja centra. S druge strane isto tako mislim da kompanije bez obzira otkuda dolaze koje su najveći zagađivači trebaju snositi financijski trošak najveći najviše te tranzicije. S druge strane da i građani s obzirom da trebamo imat različite mjere da građani što se tiče energetskog siromaštva itd. ne osjete tu tranziciju na jedan socijalno nepravedan način. O svemu tome trebamo pričat i vidjet na koji način se to implementira, to se mogu složiti.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Nine Raspudića, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Još uvijek ne mogu vjerovati svojim ušima što sam čuo danas ovdje u HS, a čuo sam najskandalozniju izjavu zadnjih godina. Za one koji nisu bili tu ili koji su prečuli, danas je predsjednik vlade jedne demokratske države rekao da je predsjednik vlade jedne druge demokratske države pogriješio jer je raspisao referendum, riječ je o Cameronu i o referendumu o Brexitu u Velikoj Britaniji. U toj Plenkovićevoj izjavi se vidio sukus najvećeg problema EU i zašto je većina građana u UK odlučila izaći, a to je demokratski deficit. Vladajuća oligarhija se potpuno odvojila od građana i ne poštuje volju građana. Vidjeli smo to oko referenduma oko Lisabonskog sporazuma, vidjeli smo kako je prošao referendum u Nizozemskoj o proširenju na Ukrajini, vidjeli smo kako je prošao referendum o Brexitu i iz toga se ne izvlače nikakve pouke i ne pokušava se popraviti stanje nego se nojevski glava gura u tepih i govori kako evo pogriješio je Kamerun jer je dozvolio malo izražavanje demokratske volje građana UK. Drugi problem uz demokratski deficit te otuđene oligarhije se može najbolje iščitati jednom diskurzivnom analizom. Iščitavajući ovo izvješće o sastancima Europskog vijeća ono što mi upada u oči je jedan drveni birokratski meta jezik, to je jedna skupina frazetina koje izgledaju kao da su preuzete iz neke parodije partijskih sastanaka u samoupravnom socijalizmu. Sve je puno izazova, sadašnjost je izazovna, a budućnost treba biti održiva pa čitamo frazetine kao što su jačanje otpornosti, izgradnja održivog društva uz očuvanje i zaštitu okoliša, jačanje kohezije, pa održivi uključivi rast naravno, pa ovo je vrijeme strateških izazova, pa se na jednom mjestu traži novac za konvergencije i nove prioritete, pa onda čitam na jednom mjestu kako se traži novaca, citiram „kako bi se prepoznali izazovi koje predstavlja situacija u vezi s otočnim državama“. Ponavljam, „kako bi se prepoznali izazovi koje predstavlja situacija u vezi s otočnim državama“ ili kada se govori o Africi slušajte ovu rečenicu pa izvucite zaključak što misliti o sastanku i o ljudima koji mogu izbaciti u zaključku ovakvu rečenicu „zbog promjenjivog lokalnog okruženja te brojnih kratkoročnih i dugoročnih izazova s kojima se oba kontinenta suočavaju naglašena je važnost produbljivanja i obnavljanja naših političkih odnosa i suradnje u svim područjima“. Ništa o ničemu. Što je sa konkretnim pitanjima i problemima koji su dotaknuti ili nisu dotaknuti? Čuli smo nešto o migrantskoj krizi, što se tiče Hrvatske nejasno je koje je bilo naše stajalište oko eventualnih sankcija Turskoj. Zatim, što znači donošenje pravila o sistemskoj ulozi i sistemskim odgovornostima internetskih platformi sa znatnim mrežnim učincima? Volio bih danas od predsjednika Vlade umjesto packi Englezima, Britancima da je rekao nešto više pošto je danas to jako aktualno jer vidimo Twitter postupa po onome Kadija te tuži, Kadija se sudi da se ne čeka više pravorijek pravosudnih institucija SAD-a nego da privatne kompanije presuđuju o slobodi i mogućnosti govora i komunikacije. Zatim, imamo li mi strategiju za digitalnu tranziciju za koju ovdje stoji da je predviđeno 20% sredstava za oporavak. Po tom, gdje je naš nacionalni plan za uvođenje 5G tehnologije koja je do kraja godine trebala biti dostavljena Europskom vijeću? Isto tako govori se tu i o sukobu o Gorskom Karabahu koje je tu hrvatsko stajalište? Zaključak Europskog vijeća je smiješan, kažu ne treba se nitko petljati izvana, a oni se trebaju mirno dogovoriti. Pa da mogu sami mirno onda ne bi ratovali. To je slično ono kad kažu u BiH trebaju se dogovoriti akteri u BiH, politički zlostavljač i politička žrtva eto sami se trebaju govoriti, mi ćemo mirno promatrati sa strane. I dolazimo na kraju do ideološke batine koja se zove vladavina prava koja će izvjesno ako se nešto ne počne mijenjati i neke druge zemlje otjerati iz EU, a to je ovo što smo čuli da premijer Plenković podržava vezivanje financijskih mehanizama uz tzv. vladavinu prava tko određuje što je vladavina prava, tko je će mjeriti i na koncu se radi o tome da se iz Bruxellesa kao nekada iz Moskve u Sovjetskom savezu i bratskim državama nameću odluke i vrijednosti i vrše se antropološki eksperimenti u drugim državama podobnim ili nepodobnim. I na koncu oko korona krize, čuli smo danas i od Plenkovića da se ponašamo kao pijani milijunaši koji već častimo mi cjepivima okolo, prvo ćemo BiH častiti, a tek je preko 1% stanovništva u Hrvatskoj cijepljeno, da EU koja ima 450 milijuna stanovnika je naručila 2,3 milijarde cjepiva, više od pet po stanovniku i već se dogovaraju mehanizmi da se time da se to prodaje ili donira siromašnijim zemljama. Evo toliko o ozbiljnosti pristupa korona krizi i Europskog vijeća. Hvala.
Hvala. Vrijeme. Imamo nekoliko replika, uvaženi zastupnik Marko Pavić prva replika.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani g. RAspudić. Evo kao i predsjednik Skupine prijateljstva u ovom Domu između UK i Hrvatske moram vas demantirati, premijer nije se uplitao u politiku druge države, osuđivao premijera. Premijer odnosno g. Cameron u brojnim intervjuima i u svojim istupima je rekao da je pogriješio, a pogriješio je u smislu da je unutarstranačka pitanja stavljao na referendum. Išao je unutarstranačka pitanja rješavati putem referenduma, tada su različita i cambridge analitika, manipulacije javnošću, manipulacija brojkama desila, a danas imamo, ne znam jel čitate o redovima britanskih ribara koji ne mogu izvest svoju robu u Francusku propadaju radi toga. Tako da predsjednik Plenković nije ništa rekao što premijer Cameron odnosno bivši premijer nije u brojnim intervjuima spomenuo.
g. Paviću vrlo vjerojatno je da sam zadnjih godina puno više boravio u UK od vas i imao priliku razgovarati sa puno ljudi iz različitih slojeva i različitih stupnjeva obrazovanja. Ono što sam tamo vidio svih ovih godina da dominantna propaganda je bila protiv Brexita, njih su strašili pričom da će se strmoglaviti funta, da će ostati gladni, da neće biti toalet papira. Naravno ništa od toga se nije dogodilo. Dakle ako je i bilo propagande, silna propaganda je bila protiv Brexita. Nadalje, nema tog pitanja o kojem građani UK nemaju pravo sami odlučiti, dakle nije to unutarstranačko pitanje bilo, ako Cameron na svoju štetu i na svoj politički obraz, a on je sada izvan igre može govoriti da je on pogriješio što je to uopće dao na referendum nema pravo premijer druge države govoriti da je ovaj pogriješio zato što je dao svojim građanima da konzumiraju svoj suverenitet u ovome slučaju iako je riječ o ustavnoj monarhiji.
Sljedeća replika Miro Bulj. Izvolite.
Uvaženi kolega Raspudiću, da premijer je kao sada evo i zastupnik Pavić ponižaju građane UK jer on bi htio preporučiti premijeru njihove države da ne potpiše ono što je narod demokratskim putem, referendumom kazao da izlaze iz EU. Sad vi zamislite koliko se premijer pravi Englez, on je veći Englez od Engleza. Ja se ne čudim premijeru, uvaženi kolega Raspudiću, vi znate da je premijer Plenković pljunuo na referendumske inicijative i demokratske postupke građana koji su organizirali i po pitanju izbornog zakona i po pitanju odlučivanja o Istambulskoj konvenciji. Ali da će se praviti veći Englez od Engleza premijer Plenković to je nevjerojatno i da se vi rugate i šaljete poruku engleskom narodu da je on u krivu, da premijer nije tribao njihov potpisati, izlaziti iz EU [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ono što je narod odlučio. To je sramota.
Gospodine Bulj, za razliku od onoga što mi je imputirao danas premijer ja nisam protiv EU. Ja smatram da EU treba spašavati od otuđene europske oligarhije, da to danas nema veze sa idealima očeva, utemeljitelja EU. Spominjala su se danas tu imena i Schuman i Adenauer i De Gasperi. Nekom vrstom političke dekadencije to je danas došlo do ljudi koji pišu, usvajaju kao zaključke ove frazetine koje sam vam pročitao koje podsjećaju na sovjetske, partijske sastanke. Dovelo je i do toga da u trenutku briselskog napada terorističkog na Bruxelles, na srce EU tadašnja povjerenica za sigurnost umjesto da Europljanima da riječi stabilnosti i sigurnosti rasplače se na tiskovnoj konferenciji, govori kako je njoj teško. Ona govori u tom trenutku o svojim osobnim osjećajima. Već sam to spominjao. Zamislite da je Churchill cmizdrio na BBC-u u trenutku kad Hitler napada Englesku što bi bilo i gdje bi bila Europa i demokratski svijet. Dakle, ako se ne bude rješavao problem demokratskog deficita nastavit će se dezintegracija EU. A o tome se nije razgovaralo na sastancima Europskog vijeća.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani gospodine Raspudić, imam dva pitanja za vas. Prvo mislim da smo svi jednostavno ostali frapirani sa ovom izrekom gospodina premijera što je rekao da je pogriješio gospodin premijer Cameroun što je raspisao referendum jer je očito riječ o deficitu. Međutim, ono što me zanima vaše mišljenje samokritičnosti i političnosti i političara EU. Ne daj Bože da se dogodi jedan novi brexit mi i dalje ne znamo prave razloge zašto je Velika Britanija izašla iz te obitelji EU u kojoj mi danas živimo. Dakle, da vidimo nekakvu analizu. Ne znam jeste li vi to možda vidjeli, pročitali ili da li imate kakve spoznaje te samokritičnosti, pa da vidimo gdje je i EU pogriješila. I drugo, dotaknuli ste se samo, a i spominjali smo to danas, što mislite kako bi gospodin Schuman recimo, De Gasperi, Adenauer kako bi oni vidjeli današnju situaciju vladavine prava koja je postala ideološka batina i gdje briselska administracija, dakle nameće to ideološko pravo vrijeme. Kako mislite da bi oni odreagirali?
Odgovor.
Stvar je u povijesti i politički okvir svi imaju nekakav prirodan, gotovo organski razvoj. Naravno to je uvijek rezultat političke volje i političkih odluka. Ono gdje ja vidim temeljni problem je nastao u onom trenutku kad Europska ekonomska zajednica pokušava prerasti u EU. Dakle, nešto što je ekonomska financijska zajednica kad preko noći prebrzo i što je najvažnije bez dovoljnog demokratskog konsenzusa pokušava prerasti u političku uniju. To se radilo prebrzo i s nedovoljno povjerenja u građane europskih zemalja. Nije se smjelo po meni Lisabonski sporazum na onakav način kada se vidjelo da pada na referendumima zaobilaziti i ubrzavati taj proces. Vjerojatno bi zajednički ekonomski tokovi kroz godine ili desetljeća doveli do razvijanja djelomičnog zajedničkog identiteta, pa bi se u skladu sa globalnim potrebama i taj osjećaj političke pripadnosti, pa onda institucionaliziranje nečega kao dijelom i političke unije mogao realizirati. Ali ovo se radi na jedan primitivan, nedemokratski polu totalitaran način i to građani osjete. Zato se dogodio brexit.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Pred nama je danas dokument koji Vlada po zakonu o odnosima između Sabora i Vlade o europskim pitanjima mora dostaviti jedanput godišnje. Međutim, mi smo većinu tog dokumenta već raspravili u Saboru i prošle godine zbog toga što od 2016. premijer je donio odluku da dođe u Parlament nakon svake sjednice Europskoga vijeća iako to po zakonu nije obavezan učiniti. Stoga osim ovog zadnjeg vijeća u prosincu o ostalima smo već raspravljali i pokušao bih ovdje da se ne ponavljam, nego možda da se osvrnem na neke ideje i na neke ideje koje su do sada istaknute kao što je na primjer bila ideja da se možda vidi način na koji bi Parlament i prije odlaska na Europsko vijeće eventualno imao neku mogućnost sudjelovanja u formuliranju hrvatskih stajališta. Sjećam se 2012. Kada se raspravljalo o ovom zakonu, to je bilo u 7. sazivu Sabora bilo je takvih ideja. I ja sam sudjelovao u tome. Kolega Grbin je isto tako razmišljao tada u tom smjeru, međutim tadašnja većina predvođena SDP-om na kraju je zaključila da želi ovakav oblik koji imamo danas. Na neki način ova odluka premijera da dođe u Sabor nakon svakog Europskog vijeća i da se o tome raspravlja čini mi se da kompenzira ovakvo rješenje i doista daje mogućnost Hrvatskome saboru da sudjeluju u formuliranju naše politike unutar europskih institucija. Što se tiče ovog zadnjega Vijeća tu najviše je bilo rasprava o pitanju proširenja I dosta je bilo kritičnih tonova od različitih zastupnika, međutim ja mislim da moramo ovdje istaknuti da danas proces proširenja se ne može sagledati na isti način kao što je to bilo na primjer kada su ulazile zemlje netom nakon pada Berlinskoga zida, odnosno ta atmosfera koja je tada vladala one su ušle naravno kasnije. Već s našim ulaskom je bilo puno teže i da nismo mi 2011. godine završili pregovore ja sam uvjeren da i danas bi bili u čekaonici zajedno sa zemljama zapadnoga Balkana. Stoga moramo uočiti da ono što se postiglo za vrijeme hrvatskog predsjedanja, a to je da se pronađe jedan kompromis, da je bio doista jedan uspjeh u takvim uvjetima. Jasna je perspektiva europska za zemlje koje su u našem susjedstvu, ali treba iskreno reći ta perspektiva se neće ostvariti tako brzo. Vjerojatno je to neka perspektiva ali u neko dogledno vrijeme. Međutim, u međuvremenu je bitno uključiti pogotovo u onim temama koje su za nas bitne i za našu nacionalnu sigurnost, a naravno i za te zemlje, da budu uključene. I stoga ova odluka na zadnjem prosinačkom Europskom vijeću da se pomogne zemljama u našem susjedstvu u borbi protiv covida i sa donacijom cjepiva pokazuje upravo put kojim Hrvatska može djelovati, može biti pozitivna i konstruktivna, može jednostavno stvoriti unutar EU konsenzus da se učini korak više u angažiranju, uključivanju zemalja iz našeg susjedstva, a što je nama u interesu. Jer da bi mi bili uspješni, da bi mi bili sigurniji jasno da nam je potrebno da bude učinkovita i ta borba protiv covida i u našem susjedstvu naravno pogotovo u Bosni i Hercegovini što je i istaknuto tijekom rasprave. Na kraju bih zaključio time što stječem dojam da uglavnom ove rasprave se često svode na to da li je dobro što smo u EU ili nije. Ja bih i dalje ponovio da strateška odluka je bila ući u EU ili ostati na turbulentnom prostoru zapadnoga Balkana i stoga mislim da smo dobro odlučili time što smo punopravna članica EU.
Imamo četiri replike. Prva je uvaženi zastupnik Bojan Glavašević.
Hvala kolega Stier na interesantnoj raspravi. Dvije točke. Što se tiče donošenja, zajedničkog donošenja stavova koje će se zastupati na Europskom vijeću ja i dalje mislim da bi bilo bolje da je ta rasprava inkluzivnija i da ima neki okvir u kojemu zastupnice i zastupnici zapravo ne ovise o dobroj volji predsjednika Vlade hoće li neku primjedbu uvažiti ili ne. Dakle, bilo bi puno bolje neovisno što je 2012. odlučeno, da taj proces je nekako definiran i da se pravila znaju. Na taj način puno više imputa koji bolje predstavljaju cijelu Hrvatsku bi mogli doći i na Europsko vijeće. I samo kratko, mislim da je što se tiče proširenja važno je držat se nekih vrijednosti. Da, ima kao što ste i spomenuli nekakav okvir kojim mi možemo malo pomoći. Ali u konkretnom slučaju o kojemu sam govorio, o Makedoniji mislim da su neke druge stvari u igri. Hvala.
Odgovor.
Hvala. Poštovani kolega, u EU uglavnom postoje tri modela o suradnji između Parlamenta izvršne vlasti. Ovo što ste vi spomenuli postoji u Švedskoj. To iziskuje veliku odgovornost Parlamenta da ulazi duboko u europske teme, da budu ažurni, da na vrijeme donose odluke. Jer ne može izvršna vlast čekati da Parlament donese odluku. Postoji onaj drugi ekstrem a to je da uglavnom Parlament nije uključen ili jednostavno dobije kasnije neku vrstu obavijesti, ali o tome previše nema rasprave. Hrvatska je na neki način gotovo i sa većinom zemalja koliko je meni poznato u ovom nekom srednjem putu koji sada je i obogaćen s time što nezakonski, ali u praksi se doista vrlo često nakon svake sjednice Europskoga vijeća raspravlja i time daje imput za buduće.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepa. Kolega Stier, govorili ste u onom dijelu svog govora znači o uvedenoj praksi da se nakon svakog sastanka Europskog vijeća dolazi premijer ovdje i govori o tome što se tamo događalo i za to se pripremaju materijali. Sad je pitanje nakon toliko iskustava, već imamo evo i više od 4 godine takvog iskustva da li to ima svoju svrhu s obzirom na rasprave koje se vode ovdje o takvim dokumentima. Jer vidjeli smo i danas na koji to način završava. Zaista pojedinci se ne libe iskoristiti takvu mogućnost da se razračunavaju i sa predsjednikom Vlade i sa svim nazočnim ministrima itd. ne bi li sebe stavili u fokus svega toga, a manje je važno to o čemu govori. Jedina rasprava koju sam ja čuo od kolege Raspudića isto se svela na to da li je taj jezik na koji se raspravlja na tom forumu, hajmo reći Europskom vijeću jezik samoupravnog socijalizma ili je to stvarno ono što se tamo danas događa. I što bi oni ponudili drugačije da su u istoj mogućnosti ili situaciji da prisustvuje tom. A slušali smo i laži kolege Glavaševića koji je optužio premijera da je poslao Janšu tamo da nas zastupa, a nije pročitao priopćenje Ureda Predsjednika Republike Hrvatske koji je upravo to naložio i rekao da to treba biti kao rješenje.
Odgovor.
Poštovani kolega možda bih krenuo sa ovom zadnjom konstatacijom. Meni se čini, pogotovo nakon što smo imali to vrlo loše iskustvo slovenske blokade koje smo uspjeli onda i riješiti, da je danas dobro da imamo jedno dobro razumijevanje između Hrvatske i Slovenije i da se stekla ta razina povjerenja da može na primjer jedna zemlja zastupati drugu na Europskom vijeću, ja ne gledam to osobno nego gledam kao odnos između dvije države, ali možda zbog arhive i povijesne istine tijekom rasprave jest bilo nešto izrečeno što je netočno, a to je da je u Sloveniji desna vlada bila ta koja je uvela blokadu, to je bila lijeva vlada, doduše činjenica jest i da ta lijeva vlada kasnije je digla tu blokadu, ali evo trebamo biti točni i u tome kako ćemo iznijeti te činjenice.
Povreda Poslovnika, zastupnik Bojan Glavašević, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238., dakle mislim da je neumjesno da se kolege nazivaju lažovima u situaciji gdje sam se ja vrlo jasno u svojoj raspravi ogradio i rekao da je to dostupno iz javnih izvora. Dakle, ja nisam zauzeo stav, nisam iznio laž i mislim da zaista nije okej da kolega Borić prođe bez da mu barem kažete da to nije bilo primjereno. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Zastupniče Stier, danas smo ovdje doista svjedočili nekim raspravama koje su nas bitno vratile u prošlost, a ne nas okrenule prema budućnosti jer je doista neshvatljivo da nakon svih benefita koji su jasno vidljivo kad govorimo o članstvu Hrvatske u EU danas se taj potez iznova i iznova propitkuje. Vi ste dobro na neki način podcrtali važnost hrvatskog članstva u EU i sa aspekta sigurnosti i utjecaja na regiju kroz pomoć toj regiji i susjedima, a s druge strane i kao jedan branik koji mi jesmo na najdužoj granici u ovom dijelu Europu kad govorimo o potrebi zaštite granice. Pa bih voljela tu čuti vaš osvrt obzirom da imate veliko iskustvo u vanjskoj politici, koliko mislite da sadašnja situacija u BiH može utjecati na sigurnost u EU?
Poštovana kolegice, hvala vam na tom pitanju. Doista pitanje je sigurnosti u BiH jest pitanje i nacionalne sigurnosti za RH. Dovoljno je pogledati kartu da bi se moglo doći do tog zaključka, dovoljno je malo otići natrag u našu povijest. Znamo da doista što god se događa u BiH je nešto što ne možemo izdvojiti ili izolirati i reć da neće i da nema utjecaja i na našu nacionalnu sigurnost s obzirom da je Hrvatska punopravna članica EU. Stoga logičan je zaključak da situacija u BiH itekako je bitna i za sigurnost onda EU i da EU mora djelovati u tom pogledu i naravno i Hrvatska oblikovati tu europsku politiku kako bi došlo do stabilnosti i do europeizacije uvijek na tragu naravno onih načela kojim ističemo ravnopravnost i svih naroda u BiH.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Ćelić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani zastupniče Stier, i ja ću se ponovno osvrnuti na pitanje BiH. Zanimljivo mi je kako podsmjehivački govore o tzv. razbacivanju cjepivom predstavnici opcije koja je izlazila iz HS kad se glasovalo o Deklaraciji o položaju Hrvata u BiH i europskom putu BiH, kada se propitivalo zašto je Hrvatska osigurala 43 milijuna kuna za KBC u Mostaru kao borbu protiv epidemije Covid-19, dakle to je elementarno nepoznavanje Covid-19 kao bolesti i zapravo jačanje pripravnosti i osnaživanje javno zdravstvenog sustava je nešto na što Hrvatska ima mnoštvo obaveza prema Hrvatima koji žive u BiH.
Hvala vam kolega na tom pitanju. Doista, ako bi gledali čak i sebično za sigurnost građana RH pitanje uspjeha u borbi protiv covida u susjednoj BiH je itekako važno s obzirom da dijelimo više od 1000 kilometara granice s obzirom na interakciju, a da ne govorimo o svim ovim drugim aspektima koje ste vi spomenuli. Mislim da tu nema mjesta nikakvom podsmjehivanju nego jednostavno ozbiljnoj politici. Ja naravno bih ovdje možda preporučio nešto ako mi dozvolite, kolegama da vide ono što je Frankfurter Allgemeine Zeitung napisao o BiH, vrlo jedan dobar analitički članak iz kojeg se točno vidi koji su ključni problemi na koji način EU može pozitivno i konstruktivno djelovati, a koji su doista i na tragu hrvatske politike prema BiH.
Vrijeme, hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Grozdana Perić. Nje nema, gubi pravo. Slijedeća rasprava, pojedinačna rasprava je uvažena zastupnica Katarina Peović.
Aha, hvala. Dobar dan svima, evo nešto je već rečeno o tome, proširila bi malo tu temu, dakle o jedinstvenom tržištu i industrijskim politikama i digitalizaciji što se navodi u ovom izvješću koja je jedna od bitnih tema. Svakako jedinstveno tržište, inovacije i digitalizacija jesu područja u kojima djelovanje EU ima tu znatnu dodanu vrijednost. Hrvatska se kaže ovdje isto znači zalaže za takav tip problema, dakle rješavanja problema. No dvije stvari su ovdje bitne koje bih napomenula, prvo znači pitanje jedinstvenog tržišta i uopće tog osiguravanja konvergencije i kohezije koje se često spominju u ovom izvješću, znači dosezanja razvoja onih najrazvijenijih zemalja je na neki način blokirano i biti će uvijek blokirano samom strukturom EU. Znači da bi EU bila solidarna zajednica minimum bi bio da ona postane fiskalna unija. Fiskalna unija značila bi zajedničko skupljanje poreza dok bi se zajedničkim budžetom financirale zajedničke javne politike koje bi imale za cilj proizvodnju za potrebe te transformaciju znači prema zelenoj demokratski planiranoj kooperativnoj i solidarnoj ekonomiji. Također dakle ta nejednakost koja je sasvim vidljiva teško da će se moći ukinuti ukoliko se bogatije zemlje regije ne izlože uvozu regija u razvoju. Znači bez obzira na restrikcije koje bi te manje razvijene zemlje trebale nametnuti njihovom konkurentnijem izvozu i također za prevladavanje tih nejednakosti bilo bi nužno dakle osigurati transfer inovativnih tehnologija koje bogate zemlje održava na vrhu. To se teško može desiti u ovakvoj EU, a naša diplomacija na tome ni na koji način ne radi. Ono što je dobro recimo iz ovog vijeća iz ovog izvješća svakako treba naglasiti da će Europsko vijeće opet posvetiti se temama jedinstvenog tržišta, industrijske politike i digitalizacije i da će u tom kontekstu također procijeniti stanje u pogledu rada na važnom pitanju oporezivanja digitalnoga gospodarstva. To je jedna od stvari koju bismo i ovdje trebali uzeti u obzir i raspraviti, raspraviti o čemu se tu radi. Znači ukratko zbog potrebe pravednijeg oporezivanja digitalnih korporacija Europska komisija još 2018. godine pripremila je jedan prijedlog direktive, riječ je o zajedničkom sustavu poreza na digitalne usluge kojim se oporezuju prihodi od pružanja određenih digitalnih usluga. Da ne duljim, znači koje su to sve usluge od usluga oglašavanja do usluga prikupljanja podataka. Ono što je ovdje bitno je da je taj prijedlog direktive blokiran od strane onih zemalja koje su dakle imale uglavnom niske poreze i kojima to ne bi odgovaralo da visoke znači ove bogate digitalne gigante oporezuju nekim oblikom poreza. No, neke članice su individualno dakle uvele taj porez na digitalne usluge. Napominjem da je i Radnička fronta jučer predala prijedlog Zakona o porezu na digitalne usluge upravo prema ovom nacrtu prijedlogu direktive, gdje bi se dakle oporezovali naravno samo oni najveći. Ovo nije porez koji ide na male i razvojne digitalne tvrtke nego se porez odnosi samo na tvrtke s godišnjim prihodima od preko 5,6 milijardi kuna na globalnoj razini i godišnjim prihodima od oporezivih digitalnih usluga s izvorom u Hrvatskoj od samo 1,1 milijun kuna. To je porezna stopa od 7% po uzoru na neke europske zemlje koje su to implementirale. To je znači nekakav oblik digitalnog, poreza na te digitalne korporacije koje i rastu, koje su narasle i u Covid krizi. Znači uopće kriza nije utjecala na njih. Recimo u drugom kvartalu 2020. Amazon je zabilježio rast prihoda od čak 40% u odnosu na isto razdoblje 2019. godine rast dobiti Amazona i Facebooka približio se oko 100% recimo dok je Netflix čak imao 166% porast i dobiti. Znači u vrijeme kada je išao 40 milijuna radnika u SAD-u ostalo bez posla primjerice, imovina troje najbogatijih na svijetu Jeffa Bezosa, Marka Zuckerberga i Bill Gates porasla je za 100 milijardi dolara, utoliko dakle ovdje vidimo nešto što bi moglo biti korisno i za naše zakonodavstvo. U svakom slučaju sa dugim oblicima [[Upadica: Vrijeme.]] u svakom slučaju ovo je nešto na što se možemo pozitivno osvrnuti.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Poštovani potpredsjedniče sabora, ministre, kolegice i kolege možda mi fali kolega Bulj ovaj, ali vjerujem da ćemo pitanje Britanije riješiti u raspravi u Brexitu skoro koja će isto tako doći skoro koja je bila na temi isto tako sastanaka na vrhu zadnjih, zadnjih tjedana. U svojoj pojedinačnoj raspravi htio bi se malo osvrnuti malo detaljnije na višegodišnji financijski okvir, na klimatske promjene i na upravo politike EU koliko je Hrvatska u njima sudjelovala. Još jedanput dakle 24,2 milijarde EUR-a alociranih, one se dijele na nekoliko komponenti. S jedne strane imamo standardni proračun EU od 12,7 milijardi EUR-a. Ono što je dobro znati, a upravo radi apsorpcije, povećane apsorpcije EU sredstava 2017., 2018., za vrijeme ove Vlade prešli smo razinu prosjeka, za nekih sitnih jel tako Zrinka, za nekih sitnih četvrtu decimalu, 60% prosjeka razvijenosti EU i radi toga nam je trebalo pripasti 1,8 milijardi EUR-a manje. S tim pozicijama smo se susreli kada je Europska komisija 2018. izašla sa višegodišnjim financijskim okvirom. Nekoliko godina nakon toga Hrvatska ne samo da je izborila tih dodatnih 1,8 milijardi, izborili smo se za Članak 65. u tzv. CPR regulativi koji jasno govori da države koje imaju, koristile su samo jednu financijsku omotnicu, a to je jedino Hrvatska imaju dodatnih 300 i još smo nadodali 400 milijuna EUR-a za koheziju i 100 miliona EUR-a za poljoprivredu. Time smo pokazali šta znači pregovori, šta znači kvalitetno pripravljen tim, šta znači inicijativu koju je predvodio ministar, svaki tjedan smo o tome raspravljali i došli smo do rezultata. Kada napravimo raspored kud taj novac ide. Dakle od 12,7 milijardi eura višegodišnjeg financijskog okvira kao što je premijer istaknuo 8 milijardi ide za koheziju, 2,32 milijardu za izravna plaćanja u poljoprivredi i nešto malo manje za dvije milijarde eura za ruralni razvoj. A sjećamo se da smo već iz ove perspektive, iz te komponente ruralnog razvoja izgradili preko 200 vrtića u manje razvijenim općinama. Prema tome, trebalo se izboriti za ovaj proračun. Znamo ga koristiti. Bile su neke kritike o apsorpciji, korištenju. Sada smo na 108% ugovorenosti i preko 40% isplaćenosti sredstava, a još imamo tri godine vremena. Bilo je tu kad je bilo Vijeće u sedmom mjesecu, kad je premijer rekao izborili smo se za 24,2 milijarde eura onda su bile kritike da, ali neće se to desiti. Što ako Mađarska i Poljska ne pristanu na kompromis? Evo vidimo i u današnjoj raspravi da se najedanput imamo raspravu da li smo mi na strani Mađarske i Poljske ili smo na strani ostalih zemalja što je u potpunosti kriva podjela. Premijer je jasno rekao da Hrvatska nema problema sa vladavinom prava, da želimo da vladavina prava bude u korištenju europskih fondova. Ali smo isto tako i razumjeli određene bojazni od Mađarske i Poljske koje su uklonjene bez da je ugrožen princip vladavine prava u europskim fondovima. 37% odnosno Nacionalnog programa oporavka i 30% višegodišnjeg financijskog okvira ići će za klimatske promjene. Tu je bilo pitanje isto tako u raspravi da li mi imamo dovoljno kvalitetnih projekata? Imat ćemo. Ja stalno volim isticati da smo kandidirali kao zemlja u Battery lines odnosno u IPSA projekt gospodina Rimca 100 milijuna eura investicije u Svetu Nedelju, u campus. Da isto tako mnogi projekti koji se tiču i tehnologija od … [[Govornik se ne razumije.]] novih bit će nam raspolaganju i vjerujem da smo ovakvim proračunom pokazali da Hrvatska može, zna, ima inicijativu i da može ravnopravno biti igrač na Bruxellesu i u europskom prostoru. Hvala.
Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Davor Ivo Stier.
Kolega Pavić, stalno čujemo kritike da i u ovom instrumentu Europe sljedeće generacije gdje se Komisija u ime Europske unije zadužila, a onda Hrvatska dobila jedan vrlo značajan dio toga što su bespovratna sredstva, da zapravo to i onako ćemo morati vratiti, pa da ne smijemo to isticati. Međutim, koliko bi bila razlika da Hrvatska nije u EU, odnosno da nema ovog instrumenta i da mora se sama zadužiti, po kolikim kamatama, kakav bi bio umjesto da imamo sada najbolji mogući kreditni rejting zahvaljujući tome što se Europska komisija zadužuje u ime cijele EU pa onda može koristiti i najbolji kreditni rejting, puno bolji od onoga što bi mi imali pojedinačno, koliko bi bila ta razlika. Ne mislim sada da mi kažete točno cifru, ali da argumentaciju da bi naši građani razumjeli što bi bilo da nismo u EU i da nemamo ove mogućnosti.
Hvala lijepa na pitanju. Pa upravo dobro ste rekli. Za ovih, Fond za oporavak 750 milijardi eura zadužit će se Europska komisija koja ima triple rejting ali otplata će biti proporcionalno razvijenosti. Drugim riječima, hrvatski građani će manji dio toga vratiti po izuzetno niskim kamatama. Da nismo u Europskoj uniji pao bi nam kreditni rejting, ne bi se mogli zadužiti. Pogledajmo samo da je recimo Crna Gora morala prodati vlastitu avio flotu. Mi smo uložili milijardu kuna u Croatia Airlines koja je omogućila isto tako da dovedemo opremu iz Kine koja je financirana EU sredstvima. Prema tome, upravo zaštita našeg nacionalnog suvereniteta ide kroz to da smo dio kluba, da imamo sve obveze ali prava kluba koja omogućuju da smo spasili 600 000 radnih mjesta. Nikad si ne bi mogli priuštiti da uložimo 8 milijardi kuna u privatni sektor, radna mjesta i praktički da vam je nezaposlenost danas možda par tisuća radnih mjesta više nego prije krize.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Pavić, vi ste govorili o višegodišnjem financijskom okviru. Mislim da uvijek i stalno treba isticati što je postignuto da smo dobili povoljniju provedbu i implementiranje ovih sredstava od pravila sufinanciranja, predfinanciranja i M+3 pravila kojima je omogućeno da tri godine nakon isteka vremena možemo iskoristiti sav novac uz naravno iznos koji je 24,2 milijarde eura osiguran u narednih 7 godina. Samo iz mehanizma za oporavak i otpornost osigurano je 6 milijardi eura bespovratnih sredstava što je 11% BDP-a što ni jedna zemlja EU nije dobila i nije joj omogućeno. Prosjek moramo reći da je svega 3,7% a Republika Hrvatska će dobiti 11% i to uz predujam od već 13%.
Odgovor.
Hvala vam lijepa. Pa u pravu ste. Kada smo krenuli, ne samo da je Hrvatskoj spušteno za 1,8 milijardi eura u prvim tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] boxu, tj. pregovaračkoj kutiji već je bio prijedlog da se uduplava sufinanciranje što bi bio dodatan udar na proračun posebice na naše jedinice lokalne samouprave da moraju dati 30% vlastitih sredstava za sufinanciranje. Rijetko tko bi to mogao izdržati i da vrijedi pravilo M+2 da samo dvije godine se mogu iskoristiti sredstva nakon proteka pojedine godine. To su bili početni stavovi. Hrvatska je itekako bila aktivna među prijateljicama kohezije. Osobno sam bio sa premijerom u Portugalu na sastanku 17 premijera, gdje smo jasno artikulirali ovaj stav i uspjeli se zajedno sa ostalih 16 članica izboriti ne samo da dobijemo dodatna sredstva kroz WFO, već da se vrati pravilo M+3 i da se vrati sufinanciranje od 15%. Na taj način smo zaštitili interese i naših korisnika.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Pavić, vi ste govorili o višegodišnjem financijskom okviru i vi govorite o milijardama EUR-a i o tome na koji način se do toga dolazilo, a imamo klubove koji govore o nula centi, nekakvih benefita koje imamo od ulaska u EU i to vam je danas ravnopravno u raspravi i u javnom prostoru. U tom javnom mediju vjerojatno evo čak zaslužuje više pažnje nego 24 milijarde. Mi se s time borimo i bavimo već 5.g. i evo slijedeće 3 svakako, ali teško je tim ljudima objasnit koliko je to teško realizirat. Mi smo naslijedili 2015. 6% ugovorenih sredstava, nakon 3 potrošene godine, gotovo pune 3.g. mi smo imali dobru situaciju. Danas smo preko 100% ugovorenosti i imamo momente u kojima govorimo koliko smo i realizirali u potpunosti, imamo i M+3 da to riješimo do kraja u ovom prethodnom, to nas čeka u slijedećem. Ono što želim reći, čuli smo od jednog kolege da je važniji javni servis i što on govori tko je angažirao slovenskog premijera nego ured predsjednika i njegovo priopćenje koje je točno. Znači borimo se između istine i neistine i kad im kažete da govore neistinu oni kažu mi govorimo istinu, a vi ne govorite.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolega Borić, pa u potpunosti ste u pravu, ali upravo zato je na nama da ponavljamo cijelo vrijeme istinu. Da, izborili smo se za takav proračun, opisao sam već okolnosti koje nam nisu bile povoljne jer -1,8 milijardi EUR-a, nepovoljni uvjeti, nepovoljna stopa sufinanciranja, sve smo uspjeli izboriti. Samo za primjer Pelješki most sa pristupnim cestama, kolko je negdje 500-tinjak milijuna EUR-a, trajni spomenik prvoj financijskoj perspektivi odnosno prvom proračunu, vjerujem da će takvih spomenika biti puno više u drugoj, u drugom proračunskom razdoblju. Hrvatska je pokazala da zna iskoristit sredstva kad smo preuzeli 9% ugovorenosti i 1% iskorištenosti, blokada Europskog socijalnog fonda koji je uzrokovao ministar tada Mrsić, što se baš ne zna, odblokirali smo to, poštujemo … [[Govornik se ne razumije]] vidjeli smo i na tom primjeru i vjerujemo da ćemo znat iskoristit sredstva i iskomunicirati ih hrvatskim građanima.
Vrijeme. Slijedeća replika je uvažena zastupnica Katarina Peović.
Evo uvijek kažem da mi je jako lijepo vas slušati jel sve zvuči jako pozitivno. No da stavimo te silne milijarde u neke odnose, Hrvatska je dakle u prošlom 7-godišnjem razdoblju imala na raspolaganju nešto više od 11 milijardi kad se pribroje i subvencije za poljoprivredu. Kad govorimo o tim milijardama to je osjetno manji iznos od ukupnih hrvatskih investicija u privatnom i javnom sektoru u samo jednoj pretkriznoj godini. Sada jest taj iznos viši, to moramo reći, dakle 22 milijarde EUR-a, ali to su novci s kojima ne možemo govoriti o nekim razvojnim politikama. Također kada govorimo o zaduživanju naravno to lijepo zvuči mi ćemo se sada moći dobro zadužiti, EU na to gleda manje restriktivno nego prije korone, ali u perspektivi će nam se vratiti neoliberalne restrikcije, mjere štednje kao uvjeti daljnjeg refinanciranja javnog duga, ali i za plasmane kroz Fond za oporavak i EU budžet. Te neoliberalne mjere će ići sigurno na teret radništva.
Odgovor.
Pa kolegice Peović, ja znam da ste vi u oporbi i da vi morate kritizirati, da morate ovaj, da nije sve pozitivno. Ali meni je žao da smo uspjeli neke stvari ostvariti koje stvarno zahvaljuju da ih se pohvali i da ih se istakne. Ne bi se složio s vama, ova sredstva koja su tu su razvojna, omogućuju izgradnju željeznica, bolnica, zračnih luka, most Pelješac, Zračna luka Split, Zračna luka Dubrovnik, Projekt Slavonija, a svakako bi istaknuo recimo, nećete imat sigurno ništa da 6000 žena koje nikad ne bi našle posao preko 50.g., srednjoškolsko obrazovanje ili ne upravo radi ovih europskih sredstava su našli posao u ruralnim područjima Hrvatske. Ja sumnjam da tu imate šta nać da je problematično, da je loše i da ova vlada nije tu na strani radnika. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Zdravka Bušić.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče sabora, poštovani ministre, poštovana pomoćnice ministra. Evo ja bih u ovom svom pojedinačnom, pojedinačnoj raspravi nekako naglasila što smo učinili što se tiče proširenja i što se tiče našeg susjedstva. Zato bih rekla da je najvažniji događaj u predmetnom razdoblju svakako bilo naše hrvatsko predsjedanjem Vijećem EU koje se odvijalo u doista teškim okolnostima pandemije korona virusa. Usprkos tim poteškoćama mislim da se Hrvatska uspjela dokazati kao odgovorna članica visokih operativnih i diplomatskih kapaciteta, to je pohvala Ministarstva vanjskih i europskih poslova, sposobna prilagoditi se svim izazovima. Za to smo uostalom dobili i priznanja drugih članica i pohvale Europske komisije i njezine predsjednice Ursule von der Leyen. Središnji događaj predsjedanja svakako je bio sastanak na vrhu u formatu 27 članica EU i 6 država jugoistočne Europe. Hrvatska je već u pripremi programa predsjedanja najavila da će se zauzimati za djelotvornu odnosno da citiram program predsjedanja, vjerodostojnu politiku proširenja vođenju načelima vlastitih postignuća i pravedne uvjetovanosti, politiku koja djelotvorno potiče reformske procese i jamac je boljitka i stabilnosti jugoistoka Europe završen citat. Taj smjer potvrdili smo i zagrebačkim sastankom na vrhu kojim je poslana važna poruka o europskoj perspektivi zemalja u regiji i o njihovim reformskim napredcima. Posebno možemo biti zadovoljni jer je tijekom našeg predsjedanja sazrela odluka o otvaranju pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom i o tome je govorila kolegica Petir malo opširnije. U programu predsjedanja, baš kao i kroz cijeli prošli i ovaj mandat Vlade Hrvatska kao neupitan uvjet za napredak zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidatkinja za članstvo naglašava i prevladavanja naslijeđa prošlosti, istinsku pomirbu i rješavanje svih otvorenih pitanja što je nužno za budućnost i odnose u samoj regiji. Hrvatska se posebno predano zauzima za europsku perspektivu Bosne i Hercegovine, odnosno za njezino napredovanje prema statusu kandidata. No i ovdje inzistiramo na reformskim procesima koji su ključni između ostalog i radi dobrobiti naših sunarodnjaka u BiH kojima se na žalost još uvijek odriču kolektivna prava prije svega pravo na izbor vlastitih zastupnika u tijelima državne vlasti. A o tome evo i ministar vanjskih poslova jako puno radi i puno o tome Ministarstvo vanjskih poslova čini i hvala vam na tome. Da se Vlada RH neće umoriti kada je riječ o ovim ciljevima pokazali smo i tijekom hrvatskog predsjedanja Vijećem EU. Na poticaj Hrvatske kao još jedan dijalog na najvišoj razini u okviru predsjedanja Vijećem EU 18. lipnja održan je i virtualni sastanak na vrhu čelnika država članica EU i 6 država istočnog partnerstva Armenije, Azerbajdžana, Bjelorusije, Gruzije, Moldove i Ukrajine važnog strateškog okvira za izgradnju i jačanje partnerskih odnosa EU s tim dijelom Europe. Uz ove činjenice i druga postignuća o kojima su govorili moji kolege mislim da itekako možemo biti zadovoljni rezultatima Vlade u ovom predmetnom razdoblju i zaključiti kako se Hrvatska kao najmlađa članica EU samo 6 i pol godina nakon pristupanja ovim predsjedanjem koje je u mnogo čemu bilo apsolutno bez presedana u povijesti EU ipak uspjela predstaviti u svom najboljem svjetlu. Zbog toga ću s velikim zadovoljstvom podržati ovo izvješće. Hvala vam lijepa.
Dvije replike. Prva je uvaženi zastupnik Bojan Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice hvala na raspravi. Moje pitanje je kakav je vaš stav o Bugarskoj blokadi pregovora sa Sjevernom Makedonijom. Naime, imamo jednu nezgodnu situaciju kada pokušavamo evaluirati koliki je bio uspjeh Hrvatske i našeg predsjedanja kada je proširenje u pitanju. Dakle, ne moramo trošiti vrijeme na to, složit ćemo se da postoje objektivni problemi u tome, postoje objektivne brige nekih zemalja članica. Mislim bugarski stav nije od jučer, on je poznat. Dakle, ako smo, naime šta mene muči u ovoj priči? Koliki je bio naš uspjeh ako je nešto što smo znali da će se pojaviti kao problem nakon francuske blokade se pojavila i ova. Da li je onda životni vijek našeg uspjeha bio naprosto prekratak? Mislim pokušajmo o tome raspraviti sine ira et studio ako me razumijete. Pokušavam naprosto da, kako bih rekao, da povedemo jedan dijalog o tome bez da evo bude povišenih tonova. Ako me razumijete.
Odgovor. Imate odgovor? Ne. Sljedeća replika, uvaženi zastupnik Davor Ivo Stier. A ispričavam se. Izvolite.
Ispričavam se. Hvala vam lijepa na ovom, ali ja vam moram odgovoriti da ste vi govorili sve nekako u kondicionalu šta ako, šta ali. Sve ovo upoznata sam ja kao i vi na koji način je reagirala Bugarska, svakako. Međutim, to isto ja ne vjerujem da će to tako baš ostati jer dijalog postoji. I osim toga i kad je sve ovi procesi što se tiče Makedonije, odnosno što se tiče Sjeverne Makedonije sada apsolutno smo svi mi upoznati. Mislim da ne trebamo se sada, a ja vam nisam sklona ni visokim tonovima, nego dijalogu. Ja evo, možemo o tome raspravljati. Nemamo dovoljno vremena što ja mislim o tome. Ja osobno uvjerena sam da će se ipak to raspraviti i da ćemo doći do pozitivnog pomaka u tom smjeru.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala potpredsjedniče. Poštovana kolegice Bušić, na tragu ovog istog dijaloga i iste teme postoji uvriježena jedna ideja da kada jedna manja zemlja blokira neku drugu zapravo to i ne bi mogla učiniti a da nema barem potiho neku potporu neke veće zemlje. I ono što mi se čini važno ovdje naglasiti ne možemo to mjeriti u smislu uspjeha ili neuspjeha hrvatskog predsjedanja, nego možda boljeg razumijevanja konteksta u kojem je danas proširenje. Očito se to neće dogoditi sutra ili vrlo brzo, nego će ta perspektiva eventualno ostvariti ali u nekoj daljnjoj budućnosti. Ono što je Hrvatskoj bitno čini mi se, pa ne znam ako se slažete to je moje pitanje, da je Hrvatskoj bitno da ta perspektiva ostane i da zbog naše nacionalne sigurnosti da se uključi u što je moguće većoj mjeri i zemlje u našem susjedstvu.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa kolega Stier i da slažem se s vama i ja mislim da je dobro da se, u jednu ruku je i dobro da se to otvara da se vide te sve razlike i da se radi na tim razlikama i da vidimo kako i na koji način, na najbolji način postići taj dogovor. Naravno da nikad neće biti sve ići kao onako kako su zamislili ili oni koji su, koji su raspravu i proces počeli. Proces je naravno, proces jedan završi, drugi počima. Tako da se doista nadam da ovo, da je čak dobro da je došlo jer ovo što je i kolega Glavašević, mi svi znamo što tinja uvijek. Ne samo tu između Bugarske i Sjeverne Makedonije nego i drugih susjeda. Tako da je dobro da se na jednu ruku, u jednu ruku, a ja mislim da je Hrvatska i dobro da se to za vrijeme Hrvatske otvorilo i mislim da je Hrvatska i uspjela to nekako na jedan način svoj sebi svojstven pa to i objasniti.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolegice Bušić govorili ste u svojoj raspravi o predsjedanju Hrvatske EU u prošlih, proteklih prvih 6 mjeseci prošle godine koji je također sastavni dio ovih izvješća i sjećamo se tog razdoblja tada se stalno govorili da smo bili loši u tome bez obzira na isto vrijeme kao i danas pandemije korona virusa i da je to bila jedna od važnijih tema u predizbornoj kampanji prije parlamentarnih izbora itd., uglavnom je zaključak bio bili smo u svemu tome loši. Nakon nas došla je druga država Njemačka, da li smo sada na osnovu dostupnih informacija možemo ocijeniti ajmo reći predsjedanje te države sa EU i što mi kao obični građani koji se ne bavimo diplomacijom, vanjskim poslovima itd., možemo saznati od tog predsjedanja da za svoje rekli da smo bili izrazito loši što obilježava i neke naše rasprave ovdje u parlamentu. Što je naše uvijek je krivo, loše i ne valja, što je tuđe uvijek je bolje i šta ja znam sve ostalo super itd. Možete li nam vi predočiti što smo doživjeli ovih zadnjih 6 mjeseci s obzirom na ovo izvješće pod predsjedanjem neke druge države [[Upadica: Vrijeme.]] a ne RH?
Odgovor, izvolite.
Hvala, hvala lijepo kolega Borić, ja ako mogu govoriti u ime Ministarstva vanjskih poslova odnosno i cijelo vrijeme predsjedanja EU sam bila državni tajnik za političke poslove u Ministarstvu vanjskih i europskih poslova i znam kako i na koji način smo radili i funkcionirali i mogu vam reći da, da smo doista dobili sada meni je osobno, ja se ne volim hvaliti, ali Hrvatsku moram pohvaliti, moram pohvaliti Ministarstvo vanjskih poslova i doista kolege dobili smo puno i nije to samo bilo kurtoazna pohvala, doista, a na koncu konca i kolega ako se ne varam Hajduković je istaknuo kako smo zapravo to tehnički odradili vrhunski. I zašto onda, zašto ne bi onda rekli da je doista odrađeno to na jedan dobar način. Pa dopustite da Hrvatska može biti dobra i savršena u pojedinim poslovima. Pa ja mislim da je to na pohvalu [[Upadica: Vrijeme.]] i zadovoljstvo [[Upadica: Vrijeme.]] i vama i nama.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Uvaženi potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege, dakle ono o čemu danas raspravljamo jest izvješće koje je određeno zakonom o suradnji između Vlade i sabora, ne odnosno premijera, dakle to je zakonska obaveza. I dobro da je tome tako zato da bi mogli raspraviti o izvješću, pročitati ga, ukazati na one činjenice kojih nedostaju ili o kojemu se u Europskom vijeću nažalost nije pričalo, a ili o kojima se pričalo premalo. Evo vidim da je dominirala tema proširenje, dobro je da mi raspravljamo o tome jer na taj način ipak ako nas premijer želi čuti pokušat će utjecati na svoga prijatelja Jean Michela da ipak o tome se više, više raspravlja. Evo to je, prema tome mislim da to ima svoju, svoju svrhu, ali isto tako kao kad je bilo riječ o predsjedavanju EU i kad smo imali, kad smo imali izvješće to je bilo među onim prvim raspravama, podržao sam to na Odboru za europske poslove, kad sam vidio kako teče rasprava, da izvinete strašno sam se razočarao u određene retorike svojih kolega, ne svih i nisu samo pripadnici jedne stranke, ali nažalost tome je tako. Dakle, imamo Europsko vijeće, punopravna smo članica EU, šefovi država se sastaju, se sastaju najmanje 4 puta na godinu zato da bi raspravljali o nekim stvarima koje mogu čak imati od odnosno imaju određenu izuzetnu političku težinu prema Europskoj komisiji koja je izvršna vlast, ne. Da li smo u tome više-manje uspjeli, za neke bi se moglo napraviti više od onoga što je napisano, ali isto tako i onoga što nedostaje. Ako vi idete uzeti tražilicu u izvješću onda ćete vidjeti da riječ proširenje nije vezano za to, vezano je za odnose s Afrikom, vezano je za bilateralni, bilateralni problem koji imaju Turska i Grčka oko kontinentalnog pojasa, evo to je to. Oko financijskog okvira dapače, jako bitna tema ona je prevladavala kao i Covid u čitavoj toj priči što je i normalno kao zajednički nazivnik, malo manje onaj dio koji je vezan za izbjeglice i onda možemo raspravljati kažem dosta, dosta, o Brexitu isto tako se jako puno pričalo, da li je savršen sporazum ili ne teško je jer i mi koji smo ovdje koji nismo sudjelovali u pregovorima, koji nismo sudjelovali negdje i u zatvorenim sastancima bez daljnjega jer čovjek stvori sebi određene dojmove i zaključke na temelju, na temelju informacije koje raspolaže. I to je onda kad imamo neku ozbiljnu i argumentiranu raspravu onda se pozivamo na određene činjenice, ali kad bi se ja koliko sam strpljivo slušao kolege u raspravi kad bi se baš ja ono zaigrao do kraja, iako kažem nisam takav, ali baš iz ovih razloga što se na kraju krajeva i kolega Glavašević je rekao ono što nedostaje i što smatramo ja mislim svi da nedostaje baš ovaj dio elementa proširenja, ali onda bi se i ja zaigrao pa ću onda isto bit retoričar iako to ne volim pa ću reći jednu stvar. Kad je zatvoren financijski okvir, kad je zatvoren? Zatvoren je na zadnjem sastanku u prosincu 10.11. kada je Hrvatsku predstavljao gospodin Janša. Čija je onda to zasluga financijski okvir, e vidite, tako da nije dobro tako govorit ovo što ste sad rekli. I sad ću sam sebi potpredsjedniče dat opomenu i zaključujem raspravu. Hvala.
Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Davor Ivo Stier.
Kolega Fabijanić što se tiče dogovora on je postignut puno ranije tijekom, tijekom ljeta što je činjenica da se u ovom zadnjem samo riješilo ove prigovore Poljske i Mađarske odnosno postigao novi konsenzus oko toga. Ali moje pitanje je bilo slijedeće, spomenuli ste kako je dobro da se otvorila rasprava o proširenju to bi pomoglo i premijeru da se zauzme za to i na sastancima vijeća, međutim htio bih vas pitati i ko predsjednika Odbora za međuparlamentarnu suradnju vašu viziju uloge našeg sabora, parlamentarne diplomacije u kontaktima sa drugim parlamentima, pogotovo onima koji su skeptičniji prema nekim zemljama koje danas su na putu prema EU ili koje imaju određene predrasude oko tog pitanja.
Odgovor.
Mislim imamo iste stavove po tom pitanju to je zasigurno, ja sam samo htio pokazati kao primjer kako se nešto može loše interpretirati ako se razgovara površno i ako bagateliziramo samo temu. Da, smatram da međuparlamentarna suradnja baš otvarajući određene teme sa pojedinim državama itekako može pomoći onome što nam je cilj i u ovome saboru, međutim evo zbog pandemije nažalost odbori su formirani, mi smo dobili evo koristim priliku da izvijestim, dobili smo od dosta veleposlanstava i pisma koja i čestitke na novim imenovanjima i nažalost zbog pandemije svi ja mislim da jedva čekamo da počnemo, da počnemo ozbiljno raditi, nadam se čim prije. Evo, hvala.
Ok, završna rasprava Kluba zastupnika MOST-a, zastupnik Miro Bulj.
Evo, u ime kluba na kraju rasprave o izvješću prošle godine o Europskom vijeću u biti dobili smo od premijera puno informacija, puno njegovih stavova, pa to je i korektno reći stav da bi on predložio Velikoj Britaniji tj. Ujedinjenom Kraljevstvu premijeru njihovome da ne podržaje referendume, niti odluke referenduma tako da je korektno od premijera Plenkovića u biti on je to pokazao i u prošlom sazivu svom kada je bio referendum prikupljeni potpisi građana RH gdje su prikupljeni potpisi za izmjene izbornoga zakona gdje je doslovno pljunuto po ljudima koji prikupljali te potpise i koji su skupili znači negdje oko 400.000 potpisa, znači pokazao se je kao vođa kao bi Fuhrer, Duche, ne znam što me znam što bi on sve želio biti, a ne nikako demokratske uzuse šta nije dobro, nije dobro dok premijer RH savjetuje Ujedinjenom Kraljevstvu da se ponaša nedemokratski i da ne poštivaju volju većine tada o Brexitu tj. izlasku iz EU i kad vidim višegodišnji financijski okvir koji se spominje u 2020. godini, činjenica da je Hrvatska u ovome financijskom okviru do 2020. kraja od 2014. na dnu po povlačenju sredstava iz EU, tako da ova sredstva koja premijer spominje u biti to su sredstva u biti kao vrabac na grani. Znači treba biti sprema jedinica lokalne samouprave do svih onih poduzetnika, svih institucija koje moraju privući ta sredstva da ne bi bilo opet da smo na dnu po povlačenju sredstava iz EU jer moramo znati da naši ljudi iz dijaspore godišnje koji pošalju zbog politika koji su otišli to često spominjem 6% BDP-a je od naših ljudi iz inozemstva koji šalju novac kroz doznake, da godišnje bi se mogla napraviti jedan Pelješki most od tih ljudi koje smo mi potirali koji stvaraju dodatne vrijednosti u drugim državama. Znači demografska politika u RH nije dobra, premda imamo unutar EU tj. komisije i potpredsjednicu za demografiju koja se ne bavi tim dobro poslom i ne radi u interesu RH, da radi vidio bi povratak tih ljudi koji su jedan ogroman potencijal, nama je Hrvati u dijaspori koji su otišli poglavito zbog loših politika nekoji su u drugoj generaciji, to je sada koji su iz onoga sistema otišli, nego jednostavno ispada da smo mi kao ciljano ispraznili 2/3 Hrvatske jel. Kad govorimo o sigurnosti, ja ne vidim tu nekakvu sigurnost u RH po pitanju evo kako sam govorio migrantske krize. Migrantska krizna mi znamo da je prihvaćen Marakeški sporazum bez rasprave u Hrvatskome saboru dok je u Bundestagu bez obzira što je Angela Merkel bila za prihvaćanje Marakeškog kompakta, sporazuma, u Hrvatskom saboru se nije dozvolio da se raspravlja o toj vrlo značajnoj temi i kada je ministar unutarnjih poslova čini mi se Božinović išao kao predstavnik Hrvatske da prihvati taj sporazum i migrantska kriza triba je ozbiljno shvatiti, jer ulaze nam ilegalno migranti. I nitko ih kad spominjemo covid nije testirao. Ja nisam dobio informaciju da li su ti migranti koji prolaze nelegalno, ilegalno preko granice, koji nisu kanalizirani, a imamo i mogućnost korištenja vojske na hrvatske granice da čuvaju te njihove granice i da pomognu logistički policiji. Čak i taj instrument ne koristimo. Ja ne govorim da mi moramo biti oni koji će pucati po migrantima, ne daj Bože. Ali oni koji bi morali kanalizirati i urediti taj cijeli proces ulaska migranata na način kao što je slično bilo i bilo je drugačije vrijeme, za vrijeme Milanovićeve vlade, bio je nekako kanaliziran taj postupak. Danas ulaze gdje im god padne na pamet od Dalmatinske zagore, Gorskog kotara i naravno da tu ima ljudi koji su bili u vojskama kao što je ISIL i slično a mi to ne kontroliramo. Imamo velikih šteta ljudi na tome području. I sigurnost u Republici Hrvatskoj, poglavito sigurnost ono što je najbitnije i najveće nepovjerenje to je nepovjerenje u pravosuđe. To je pet ključnih stvari. Ja sam rekao pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe neuređeno. I ljudi nemaju povjerenja i ne dolaze ulagati u Republiku Hrvatsku isključivo zbog toga. Korupcija i pravosuđe su broj jedan, a ove stvari koje je premijer naveo pokazale su svoje pravo lice, a to da ne priznaje pa čak ni u Ujedinjenom Kraljevstvu volju većine iskazanu na referendumu oko brexita. Hvala lijepa.
Sljedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a zastupnik Domagoj Hajduković.
Hvala potpredsjedniče. Pa kada govorimo o izvješću skupno, dakle ovdje se radi o izvješću ne samo sa zadnjeg sastanka o kojem nismo raspravljali u Hrvatskom saboru već o cijeloj godini. To je zaista bila godina izazova. Jedna godina koja je pred ne samo pred Hrvatsku, nego i pred cijelu Europu stavila čitav niz izazova sa čijim se posljedicama nosimo još i sad. No postoji ona stara izreka koja je možda već i otrcana, jer se jako puno koristi u javnom prostoru da Kinezi imaju istu riječ za krizu i za priliku. Tako je svaka kriza prilika i prilika je bila i ovo predsjedanje Vijećem Europske unije, da nakon što sumiramo to sve skupa i ako kao što su govornici prije mene podsjetili o tome smo raspravljali pod posebnom točkom iz nekih grešaka naučimo, krenemo dalje bolji i da sljedeće predsjedanje kada na nas dođe red bude još bolje i nadajmo se bez ovakvih nepredviđenih izazovnih situacija. Još ono što treba podcrtati na kraju o tome je bilo riječi i prije, dakle novce koji su osigurani iz europskih fondova odnosno takozvani europski novci za Hrvatsku su još uvijek vrabac na grani, odnosno trebamo se dobro organizirati i raditi da bi taj novac mogli povući, realizirati, uložiti u nešto što bi Hrvatskoj i njezinim građanima na kraju bilo korisno. Za to nam treba Nacionalna razvojna strategija o kojoj ćemo raspravljati vrlo skoro. Mislim da ga Odbor za regionalni razvoj i fondove EU kao matično radno tijelo će raspravljati već ovaj tjedan. I mislim da će to isto biti prilika raspravljati u kojem smjeru se želimo razvijati. A tek onda nakon usvajanja Nacionalne razvojne strategije nam dolazi onaj najbitniji dio programiranje i tu treba uključiti što je veći, što je širu moguću zainteresiranu javnost posebno onu za čije se potrebe programira kako bi dobili jedan kvalitetni feedback i kako bi mogli imati najbolje povratne informacije o tome kako u neke stvari ulagati. Jer ako želimo pomoći poduzetnicima najbolje je pitati same poduzetnike kakva im pomoć treba itd. itd. Još ću jedanput podcrtati da je regija odnosno tzv. Zapadni Balkan od nama izuzetne važnosti i pohvalno je apsolutno i logično sa neke strane ako mene pitate da je naglasak, jedan od naglasaka našeg predsjedavanja bio na regiji. Da je Zagreb summit polučio određene rezultate i da zbog toga Sjeverna Makedonija i Albanija nastavljaju sa procesom pristupanja EU. Ono što je možda za, sa čime ne možemo biti toliko sretni što je zabrinjavajuće svakako je stanje u BiH koja nema značajnijih pomaka na putu prema EU. Ali to je nešto gdje mi trebamo ponuditi i aktivno nuditi i to radimo, znam našu pomoć kako bi se što više približili. Na kraju krajeva i hrvatski je interes da Bosna i Hercegovina bude članica EU kao i sve ostale zemlje Zapadnog Balkana učeći iz povijesti ponovo stabilnost u regiji je naša i treba biti naš glavni prioritet. I na kraju još bih samo jedanput rekao o klimatskim promjenama, Green dealu odnosno Zelenom planu, o klimatski neutralnoj ekonomiji. To će sigurno predstavljati veliki izazov o kojem ćemo još puno pričati ove godine vjerujem i u okviru konferencije o budućnosti EU koja će se doduše baviti institucionalnim frame workom, odnosno egzistencijalnim kosturom EU. Ali ono na što bih ja volio čuti odgovore, a nisam ih još čuo postoje li projekcije što to znači za hrvatsko gospodarstvo ta tranzicija, koliko će nas potencijalno koštati, koji su mogući benefiti, a isto tako bilo bi zanimljivo čuti koje su moguće posljedice na hodogram hrvatskog pristupanja euro zoni i Schengenskom području ove pandemije. Dakle, sigurno je bilo i nekih gospodarskih kretanja koja nisu toliko povoljna kada govorimo o euro zoni, a pitanje je i što će biti sa Schengenom. Jer neke najave smo i sada vidjeli da se Schengen, sadašnji schengenski prostor treba konsolidirati itd. Tako da sigurno to će biti teme koje će nas okupirati i u budućnosti. Pozdravljam apsolutno činjenicu da o sjednicama Europskog vijeća raspravljamo u Hrvatskom saboru. Isto tako pozdravljam i činjenicu da smo odluku o sustavu vlastitih sredstava donijeli u Hrvatskom saboru i mislim da je uključivanje Hrvatskog sabora aktivnije u europska pitanja može samo polučiti dobre rezultate i dati dodatni legitimitet Vladi, ali i hrvatskim nastojanjima da što bolje pozicionira Hrvatsku u Uniju. Hvala.
Sljedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Poštovani predsjedavajući potpredsjedniče Sabora, ministre, pomoćnice, kolegice i kolege. Htio bih evo u ovom završnom obraćanju po ovoj temi upravo sumirati. Nekako cijelo popodne i ovu večer iskoristili smo za sumiranje koja je vrijednost članstva u EU. Mislim da smo to pokazali. Kada govorimo o prvih šest mjeseci, odnosno o predsjedanju Hrvatske Vijećem EU onda samo kad bi stavili taj uspjeh 24,2 milijarde eura osigurano. Dakle još jedanput … [[Govornik se ne razumije.]] 1,8 milijardi eura višegodišnjih financijski okvir. Osigurali smo stopu sufinanciranja istu zajedno sa zemljama kohezije i isto tako pravilo M+3. Samo kad bi to uzeli kao rezultat, kad bi krenuli, uzeli rezultat da smo osigurali upravo inicijativom Zagrebačkog summita na vrhu europsku budućnost Zapadnom Balkanu teško da bi bez toga Zapadni Balkan imao, barem u ovom smislu zemlje kandidatkinje, da je upravo radi sastanka Zagrebačkog summita pojedine države koje su imale određene rezerve su odustale i našle kompromis i otvorile pregovore i Sjevernoj Makedoniji i Albaniji. I treća komponenta da smo upravo aktivnošću hrvatskog tima u Bruxellesu osigurali maksimalnu fleksibilnost europskih fondova za korištenje u borbi pandemijom covida-19 u nikad kraćoj proceduri zakonodavnoj u dva tjedna, tzv. CRI plus i Corona response iniciation paket jedan i dva smo osigurali da sredstva koja su nam još ostala u europskim fondovima preraspodijelimo, damo milijarde kuna kredita našim poduzetnicima za obrtna sredstva, osiguramo 4000 kuna po zaposlenom putem Ministarstva rada i Zavoda za zapošljavanje i svu opremu kupimo europskim fondovima iz Kine. Samo da su ta tri uspjeha, evo ja bih ministre, a bilo ih je i jako puno više u svakom resoru kada gledamo pojedinačne filove. Prema tome, onaj stav koji često čujemo glavno da vani govorimo, odnosno da u Bruxellesu govorimo kako ništa ne valjamo. Budimo objektivni. Slažem se da je nedostajala još možda komponenta vidljivosti i javnih događanja. Meni je žao. Ja sam osobno mislio zatvoriti predsjedanje upravo izložbom u Bruxellesu gdje bi predstavili koncept one kao električni automobil, najbrži električni automobil. Sve smo spremili, ali evo radi covida nismo uspjeli ili radi odlaska 50 hrvatskih znanstvenika na Cambridge, na jedno studijsko putovanje gdje će učiti poduzetništvo. Takva događanja za vrijeme hrvatskog predsjedanja na žalost nismo imali i nadam se da za 14 godina kada ćemo imati ponovno priliku da će biti manje krize i da ćemo to uspjeti. Ali da još jedanput sumiram, samo da 24,2 milijarde eura osigurano trebali smo dobiti puno manje, da smo osigurali europsku perspektivu Zapadnom Balkanu i zemljama. Da nije bilo nas ne bi je više imali, jer se Europa umorila i mnoge države su krenule preispitivati način pregovora. Tu smo za novu metodologiju našli kompromis sa njima. I da smo osigurali sredstva za borbu s covidom bez snažnih zaduživanja i bez rušenja kreditnog rejtinga, ja smatram predsjedanje uspješnim. Kada gledamo i drugu polovicu godine klimatske promjene da smo ostali unatoč svim ovim izazovima i krizama da je EU izdržala i ostala predvodnik u borbi sa klimatskim promjenama, da se u te procese sada pridružuju i SAD i Kina pokazalo je da je trebalo krenuti sa zelenim planom. I kada još gledamo isto tako da je Europa izrazila veliku solidarnost za potrese 683 milijuna eura na računu prije nekoliko tjedana. Prema tome, mogu zaključiti da je godina što se tiče predsjedanja bila uspješna. Hvala vam.
Sljedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika Zeleno lijevog bloka uvaženi zastupnik Bojan Glavašević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Drago mi je da je ova rasprava protekla u konstruktivnom tonu. Uglavnom tek uz poneku nemuštu upadicu premijerova „bedema ljubavi“ da prostite metaforu. Ako postoji lekcija koju možemo naučiti, onda je to lekcija o važnosti kritičnosti i samokritičnosti. Stara je boljka hrvatske politike zatvorenost za primjedbe bilo da su one izrečene grubo ili pristojno. Uloga opozicije nije da Vladu hvali. Nas je dopala upravo suprotna uloga da joj ukažemo na sve što smatramo da nije valjalo. Mislim da savršeno pod navodnicima predsjedanjem ne postoji ni dobro organizirana i politički i operativno predsjedanja ne prolaze bez mana. U tom smislu nadam se da je ministar lovio bilješke i da će nakon što ode s dužnosti svojim nasljednicama ili nasljednicima u amanet ostaviti svojevrstan vodič za predsjedanje koji sadrži i sekciju o najčešćim problemima koja je realna. Kada govorimo o proširenju, čini mi se da se iza defanzivnih komentara na kritike ipak nazire svijest o tome da su i Sjeverna Makedonija i Albanija dobile lošiji tretman od zasluženog. To je važno. Kolega Stier je spomenuo i neke da ih tako nazovem kompenzacijske mehanizme i to je dobro. O ovome zaključno želim reći da je prijetnja od političkog preokreta u zemljama kandidatkinjama u kontekstu jednog euroskepticizma ili nekakvog šireg konsenzusa o tome da europski put nije za te zemlje, predstavlja i by the way nošen na krilima nepravednog tretmana kakve su neke zemlje mogle u pristupnom procesu doživjeti da su to vrlo ozbiljne prijetnje interesima Hrvatske prije svega, ali i test dosljednosti vrijednostima koje mi proklamiramo. Potičem vladajuće da to uzmu u obzir i da na prevenciji takvih razvoja zbivanja ubuduće pokažu jako ozbiljan angažman jer pogotovo ako prolistate medije u Makedoniji oni su možda jezično dostupniji ili u Albaniji uz pomoć nekakvog prijevoda vidjet ćete da postoji već sada poprilična količina komentatora koji govore da možda to nije pravi put za te zemlje. Zato je to važno. I naravno želim potaknuti još jednom vladajuće da ubuduće europske politike donose transparentnije i uključivije. Naš klub u proceduru je uputio zaključak da se ovo konkretno izvješće ovaj puta primi na znanje, o njemu ćemo nadam se imati prilike i glasovati i s time vas sve skupa pozdravljam.
Završna riječ u ime izvjestitelja uvaženi ministar Gordan Grlić Radman.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođe zastupnice, gospodo zastupnici evo meni je ostalo još 20 minuta iako sam imao tijekom rasprave poriv javit se. Znate uvijek ovaj imate neku pobudu ako osjetite da nešto nije vam pravo ili da trebate reagirati ali evo ipak sam odslušao sve vas i mogu se priključiti riječima gospodinu Glavaševiću, bilo je konstruktivno, ja bi rekao bilo je i umirujuće i afirmativno i drago mi je da imam osjećaj da vam se izvješća na koncu konca ipak ovaj da ga osjećate prihvaćenim odnosno da ga smatrate legitimnim, relevantnim i da je to zapravo izvješće za vas 5 izvješća u jednome koje su sastavile kolegice i kolege u narativu koji ne trpi sovjetske frazetine, koji ne trpi kako je rekao jedan gospodin zastupnik to mi je bilo jako žao znao sam koliko je u njega uloženo truda. Ja inače nikada nisam radio u socijalizmu, niti sam bio član partije pa mi je bio stran bilo kakav takav jezik sovjetski ili komunistički totalitarni kako je gospodin Raspudić nazvao, nego sam živio u Švicarskoj kao iseljenik i pisao sam njemački, a kod kuće hrvatski. Ali evo drago mi je da će ovih još 18 minuta moj posao biti kudikamo olakšan jer je evo moj kolega i ministar u Vladi za vrijeme predsjedanja puno tome pridonio, draga moja Zdravka Bušić koja je bila državna tajnica isto u vrijeme predsjedanja tako da su oni na neki način osvijetlili ili zapravo dali doista taj širi uvod znate jer nekad se ima osjećaj zapravo da imate jednu drugačiju percepciju ako niste nešto doživjeli sami. Tako da ja bih mogao reći da ako niste doživjeli onda je se možda i prespavalo znate nešto pa onda ali kad ipak progovorite sa činjenicama jer činjenice govore, činjenice su koje demantiraju zapravo sve one osobna stajališta, dakle argumenti, jedno su stajališta, a drugo su argumenti. Tako hvala vama ovaj, a i svima onima koji su nastojali prispodobiti zapravo to jedno malo čudo što je moja kolegica državna tajnica Andreja Metelko Zgombić kazala da, to je malo čudo. To je malo čudo jer u trenutku kada se jedna mala zemlja koja nije imala iskustvo nakon 7 godina članstva u EU spremala, bili u jednom malo ja bih rekao jednom pozitivnom grču znate jer vas svi drugi gledaju. Hrvatska mala tek izišla recimo relativno iz rata, oslobodila se, moderna, mlada država sa svojim opterećenjima i gospodarskim i tranzicijskim i kako hoćete ali hrabra, prodorna, znala je koji su vanjskopolitički ciljevi, znala je gdje pripada i kamo ide i kad na koji način ostvariti vanjskopolitičke ciljeve. I jedna Hrvatska možda sad tako određenim predrasudama je uspjela doći u trenutku kada se nitko nije nadao. Vi morate imati u vidu činjenicu da je EU bila u najvećoj povijesnoj krizi do sada. 1. srpnja prošle godine kada sam predavao presjedanje simbolično Brandenburškim vratima ministru vanjskih poslova Njemačke Heiku Maasu on je kazao i to dugo je govorio o tome da EU u pandemiji države članice su se posvetile same sebi jer nije postojalo zakonodavstvo zdravstvene politike, svaka je zemlja se nastojala sama organizirati. Došlo je zapravo do izolacije, do jednog totalnog dakle blokade komunikacije, odlaženja, sastajanja, Hrvatska kaže Hrvatska je u tom trenutku uskladila zajedničko djelovanje upravo po prvi puta u povijesti aktiviranjem tog političkog mehanizma za krizne situacije kada nije bilo sastajanja nego je trebalo odlučivati procedurom, dakle pisanim putem. To su tako neke situacije koje treba znati. Po čemu će se hrvatsko predsjedanje, po čemu će ostati upamćeno? Dakle, svi naši ciljevi su bili ispunjeni, nemojmo to zaboraviti. Jedino što smo prolongirali, što nismo uspjeli dogovoriti višegodišnji financijski okvir ali smo pripremili sve polaze osnove da bi bio 17. srpnja zapravo dogovoren, kasnije prolongiran zbog veta nekih država i u prosincu mjesecu kada je premijer dakle i ovlastio kolegu svoga Janšu što ne znači da je to predaja suvereniteta, to je europska praksa. Mi imamo čest slučaj da ministra nordijskih zemalja predstavlja danski ministar ili islandski ministar na jednom, na tom formatu ili recimo da irski predstavlja neke druge države itd. To je čest slučaj i u tome nema nikakvih problema. Ako vi znate zapravo koje su vaša stajališta i što vi time želite postići. A ovo je upravo Janez Janša koji je član znači njegova stranka Europske pučke stranke to je naša sestrinska stranka, imamo povjerenje i na taj način još jačamo povjerenje jedni u drugih, jačamo dobrosusjedske odnose. Meni je žao ovdje zapravo puno je toga bilo malo ovaj tako i rečeno je jasno da su, dobro, opozicija i vlast naravno da mi ovdje ne očekujemo sada da vi, da opozicija, dakako kritika je dobra, ali kritika konstruktivna a ne kritizerstvo onda dopustite da argumentima onda branimo naša stajališta. Mi smo ovdje pred vama, ovo je zakonodavno tijelo, ako mi kritiziramo zapravo i hrvatsku politiku onda smo svi mi ti jer mi smo refleksija hrvatskog društva i vi ovdje, ajmo se uspoređivati onda pa vidjeti kakav je Bundestag, kakav je francuski parlament, kakav je talijanski parlament o čemu oni govore, kako oni govore, jer se oni zadržavaju na lingvističkim eskapadama o tome što je zapravo demografski deficit. Premijer Andrej Plenković je samo kazao, dakle iznio je stajalište da je Ujedinjeno Kraljevstvo pogriješilo što je izišlo iz EU. Mi smo svi toga svjesni i to je sve naše stajalište. Njegovo je pravo reći svoje stajalište. Upravo je demografski deficit osporavati mu to reći, on je rekao ovdje u Hrvatskom saboru. Dakle, pravo je građana u Ujedinjenom Kraljevstvu da odluče o tome hoće li ili ne, ali mi se nismo miješali u pravo građana, ali činjenica ako ste slušali da je 3 godine trajao taj Brexit koji je umorio EU, jasno da je kasnije da je možda došlo do nekog novog referenduma da bi došlo ovaj sigurno do druge odluke. Pa imate sada i situaciju da i Škotska želi imati, želi ostati u EU i proizvelo je zapravo taj Brexit puno drugih problema. Imate recimo pitanje Sjeverne Irske i pitanje Irske i pitanje meke granice. Dakle, puno je toga kompleksnoga što je vezano za Ujedinjeno Kraljevstvo ali evo mi ćemo vama doista, doći će ovdje isto tako na red Brexit, mi ćemo vam isto tako predočiti zapravo iskustva kako je tekao taj izlazak Ujedinjenog Kraljevstva iz EU. Bilo je ovdje puno dakle, evo ja sam bilježio, ima pravo gospodin Glavašević, ali ja imam znate 30 godina sam ja će biti gotovo da sam u Ministarstvu vanjskih poslova tako da imam puno tih raznih bilješki. Kad je počeo gospodin Troskot govoriti onda ja zapravo u tom njegovom programu, programatskom zapravo govoru koji prikazuje zapravo profil jedne države nisam prepoznao Hrvatsku, ali ima elemenata ako govorimo o birokraciji, ako govorimo o korupciji. Dakako da korupcija, svakoj vlasti je u interesu reducirati korupciju, iskorijeniti korupciju zapravo ne reducirati nego iskorijeniti jer svaka vlast od helenskih vremena, od Agore, kada se časno ulazilo u Agoru u skupštinu kada su se branili nacionalni interesi, interesi društva, države itd., to su bili časni ciljevi, svaka vlast želi i da bi ostvarila časne ciljeve isto tako upotrijebiti i časna sredstava. Prema tome, mi radimo najbolje što možemo. Ja mogu vam reći da mi je čast i ponos biti u Vladi kojoj je na čelu Andrej Plenković i njegov radni i intelektualni kapacitet i iskustveni. I sreća je da ga imamo na čelu Vlade. Ovdje ja, ja sam jako puno zapisivao i meni je doista malo vremena o svemu govoriti, ja ću pokušati bare reći nešto o čemu ste vi najviše govorili o Sjevernoj Makedoniji i ja bi vam doista htio objasniti upravo suprotno. Ja se sjećam u rujnu mjesecu 2019. u New Yorku na zasjedanju opće skupštine 4 zemlje su potpisale deklaraciju o što bržem pristupnom, otvaranju pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom. Grčka, Rumunjska, Hrvatska i Bugarska. Prema tome, nova metodologija koju je Francuska zapravo nametnula podržana od Nizozemske i Danske itd., nama nije odgovarala, to je nama stvorilo probleme, ali mi smo onda ispregovarali sa drugim zemljama članica prije svega s Francuskom kako bi ta nova metodologija ipak, kako bismo prilagodili tu novu metodologiju tim zemljama i da bi te zemlje na osnovu te nove metodologije mogle ostvariti pristupne pregovore, otvoriti pregovore i to je naš uspjeh, ali mi smo u stvari i ono što je rekao gospodin Pavić upravo taj prvi korak najvažniji. Dakle, vi niste mogli dobiti datum bez da ste definirali stajališta odnosno okvir koji je trebala odrediti Europska komisija i dogovoriti međuvladinu konferenciju, a drugo je bilo znači već naše predsjedanje završilo. Nama je Sjeverna Makedonija bila zahvalna. Ovdje su bili dva ministra i ovaj Dimitrov i ovaj Osman Bujari gdje su hvalili i zahvaliti toliko Hrvatskoj na podršci, a mi smo dakle tu i kasnije i nakon što su Nijemci preuzeli predsjedanje mi smo bez ostatka podržali otvaranje znači definiranje datuma za početak pregovora. Prema tome, dakle Hrvatska na svim vijećima je bila uz sve zemlje članice, dakle mi nismo uvjetovali znači datum nečim, dakle to je jedina bila Bugarska, nama je to žao, ali mi tu ne bismo mogli pomoći. Dakle, mi smo bili za otvaranje apsolutno i stojimo još uvijek i rado bismo znači vidjeli Sjevernu Makedoniju koja je doista bila zatočenik zbog imena i na koncu prošlo je puno, puno godina i mislim da su zaslužili članstvo odnosno početak pregovora u, s EU. Naravno kada govorimo o iseljeništvu, iseljeništvo je problem univerzalni osobito zemalja, malih zemalja sjeverne i istočne Europe. Činjenica je zapravo da mi više u EU nismo stranci, dakle i mi se možemo gibati, kretati, tražiti posao tamo gdje nam je bolje. Međutim, ovaj ja tu ne gledam katastrofično. Istina je ima sivih zona i mi to možemo popuniti, to je i politika ove Vlade, demografska politika, obnoviti, ponuditi, otvoriti nova radna mjesta, mlade zaposliti, privući isto strane investicije kako bi ljudi našli što prije zaposlenje. Kad pogledate stopu nezaposlenosti ona je puno manja u svakom slučaju nego kod ranijih vlada. Kada pogledate isto tako kako se vraćaju naši iseljenici tu isto tako imamo, s jedne strane se odlazi, ali se opet tako i dolazi. Ja tu ne gledam dakle, tu ja osobno ne mogu gledati katastrofično, to nije tako dramatično kako se to nastoji prikazati. Svatko tko u Hrvatskoj želi živjeti može naći radno mjesto, u Hrvatskoj se može živjeti, Hrvatska nudi kvalitetu života, a i stranci rado osobito Nijemci rado dolaze i kupuju zemljišta, kupuju kuće, kupuju stanove prema tome to nije tako crno, ali se slažem da uvijek postoji prostora i zato trebamo zajedno raditi za unapređenje. Kada govorimo o ugovornim sredstvima, isplaćenim sredstvima itd., nije točno da mi nismo, mi smo ostvarili jako puno. I upravo zalaganjem i Plenkovića smo ostvarili više novaca nego što smo zapravo mogli što smo tada što je bilo namijenjeno Hrvatskoj. Znači on je ispregovarao ta sredstva koja smo mi dobili, ona su ispregovarana, ona nisu samo bila osigurana, to nije točno. Ja znam kako su išli ti pregovori. Mi imamo sada sa današnjim danom 92 milijarde kuna ili 113% ugovorenih sredstava, isplaćenih sredstava 38 milijardi kuna ili 46 cijelih posto. A kada smo zatekli 2016. godine gospodine Hajduković imali smo 9% ugovorenih sredstava, a samo 3% isplaćenih sredstava. Govorim o tome koliko, kako dakle činjenice govore o tome koliko mi radimo i koliko se trudimo. Kada govorimo o diplomaciji gospodine, gospođe Peović ovdje sada nema jer je spomenula diplomaciju tako u jednom ovaj neobičnom kontekstu koji ja zapravo nisam razumio ali shvatio sam zapravo da je neaktivna, a i tu zapravo činjenice govore suprotno. Kada uzimamo ovaj potres koji se dogodio na Banovini gdje je premijer isti, dakle u istom satu je sa suradnicima otišao na Banovinu, gdje se Vlada odmah uključila, uključila kako bi utvrdila, utvrdila zapravo situaciju, činjenice i prvu fazu donijela u sanaciji štete formiranjem ona stožera. Nama su već i međunarodni, nama su odmah zemlje uključili smo odmah mehanizam civilne zaštite i to je prednost članstva u EU jer da nemate toga, netko je govorio gospodin Zeklanović šteta što ga nema, uspoređuje Albaniju, u Albaniji je bio dakle Albanija nije članica EU, organizirala je donatorsku konferenciju, a rekli smo koliko je dobila zapravo posuđenih novaca koje treba vratiti. Tamo je bila 51 žrtva znate i to se vidjelo, to je bio studeni mjesec te godine 2019. i sigurno jedna tako siromašna teška zemlja sigurno da je bila i toliko je razrušena dakle kad pogledate razmjere dakle i pogibije i srušenosti dakle to nisu usporede kategorije. Tako da s te strane Hrvatska koja je otvorila znači taj mehanizam civilne zaštite već ste imali 84 kontejnera iz Austrije, već su zemlje odmah Mađarska je slala, Slovenija, sve susjedne zemlje Italija, sve su se zemlje uključile u pomoć, pokazale su solidarnost. Vi ste vidjeli ovdje nedavno da su bila dva ministra koja su posjetila Banovinu. Kada govorimo o vanjskopolitičkoj angažiranosti, prije bio je ovdje Pompeo državni tajnik, zadnji je bio 2010. godine, ruski je bio zadnji 2004. godine, francuski ministar je bio zadnji prije, ne zna se kada je bio, bio Kušner 2009. godine u Dubrovniku, ne uzima se bilaterala. Prema tome, lokalnu, regionalnu vidljivost želimo osnažiti globalnom vidljivosti. Ne dolaze ti ministri slučajno, dolaze zapravo zato što se mi angažiramo i naravno da uvijek u našim bilateralnim razgovorima onda govorimo o onom što želi Hrvatska. Hrvatska želi kreirati, Hrvatska nije mala zemlja, ništa nije malo, malo je samo ono što je u našim glavama ili je malo ili je veliko, prema tome nema ni velikih ni malih zemalja i tu se nimalo ne osjećamo drugačije nego drugi. Prema tome, mi znamo što su naši interesi, kreirajmo vanjsku politiku, sadržaju vanjsku politiku u interesu RH, hrvatskih građana. Kada je u pitanju BiH to smo isto o tome govorili, vi ste govorili, spominjali smo. Naravno da je BiH funkcionalnost, stabilnost, prosperitet BiH triju konstitutivnih naroda, jednakopravnih naroda da je to u interesu Hrvatske. Ako je Hrvatska stabilna sigurno da želimo imati i stabilno susjedstvo, a stabilno susjedstvo će biti stabilno ako je dakle i gospodarstvo i ako su narodi koji su tamo zadovoljni. Ne može niti jedan narod biti dominantan, a ne može niti jedan drugi biti ugrožen, niti jedan ne može imati više, niti drugi imati manje. Prema tome, Hrvatska neće stajati po strani kada osjeti zapravo tu jednu ovaj da je ono što je utvrđeno od pamtivijeka, ali i moderno od Dejtonskog sporazuma konstitutivnost, jednakopravnost nećemo stajati po strani. I kada je u pitanju i migrantska kriza koja je nažalost tzv. balkanska ruta sigurno da se zalažemo da se čuvaju granice ulaska, Hrvatska je protiv gradnje kampova, logora, kampova migrantskih uz svoju granicu. Ako se ti kampovi grade onda neka se grade na ulaznim točkama odnosno da se osnaže zapravo policija koja štiti granice na ulasku u BiH i tu sigurno ćemo pomoći, a o tome će biti govora i na vijeću 25. siječnja gdje ću ja govoriti o tome, o migrantskoj krizi u BiH. Hvala lijepa.
Hvala. Evo imamo jednu povredu Poslovnika, pa dvije replike, pričekajte malo. Prvo povreda Poslovnika, zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Ministar je povrijedio Članak 238. i dobru praksu u ovome saboru gdje je kolegu koji je retorički usporedio nešto Sovjetski savez, implicira mu da ima poveznicu mom kolegi Raspudiću sa ovaj socijalizmom i socijalističkom sistemom, a sebe opravdavajući da nema nikakve veze što je neistina. A vaš član obitelji, vaš otac je bio u socijalizmu direktor Agroproteinke koja je u privatizaciji postala vlasništvo vaše obitelji. Znači ne možete drugima implicirati koji je imao 16 godina kad je bila Jugoslavija nametati paralele neke retoričke i da je on sad neki socijalist iz socijalizma nemam poima, socijalistički diktator, ne to je bila jedna paralela i molim vas da ubuduće ne vučete takve paralele prema ljudima koji [[Upadica: Vrijeme.]] je imao 15 godina kad je došlo do Hrvatske.
Ovo nije bila povreda Poslovnika. Izričem vam opomenu. Imamo slijedeću repliku, uvaženi zastupnik Domagoj Hajduković.
Poštovani ministre ja se moram osvrnuti na jednu vašu izjavu. I to ću vas citirati, svatko tko želi raditi u Hrvatskoj može naći posao. Ja ne znam u kojoj vi Hrvatskoj živite u kojem paralelnom svemiru i na kojoj planeti, ali moram vas malo osvijestiti ako pogledate malo dalje od Zrinjevca, ako pogledate malo dalje od središnjice HDZ-a da itekako puno naših ljudi ne može naći posao. I da ne idu u inozemstvo, da ne idu u druge zemlje članice EU iz zabave. Ali ako vi znate da je to tako lako i da se to tako može evo ja vas pozivam dođite u Osijek ili bilo gdje u Slavniju gdje je nezaposlenost itekako visoka pa objasnite ljudima gdje se to i kako tako lako nalaze poslovi ako želite raditi u Hrvatskoj. Jedino što mi pada na pamet je da im počnete dijeliti članske iskaznice HDZ-a jer to je jedan od rijetkih načina na koji možete dobiti posao u Slavoniji ili čekati doslovno da netko umre.
Odgovor na repliku, uvaženi ministar. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine Hajduković govorim o tome zapravo da u Hrvatskoj ima mjesta za sve i mi se naravno svi moramo angažirati u tome. Kada pogledate doista da je nezaposlenost u Hrvatskoj puno manja nego što je bila ranijih godina onda se otvaraju se radna mjesta. Dakle, ljudi mogu raditi u Hrvatskoj ali činjenica da je EU da postoji sloboda kretanja ljudi i robe, ljudi odlaze iz znatiželje. Ja sam bio veleposlanik u Njemačkoj i znam često da jednostavno ljudi dođu i čisto tako žele probati nešto, ali ljudi se i vrate nakon nekog vremena. Znate nije sve zapravo samo vani biti bajno, odmah vas čeka znate posao i zaradite velike novce, kupite nekakvo veliko auto itd., svatko mora, morate uložiti veliki trud i napor da biste dobili radno mjesto.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
… [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]] svoju repliku kao odgovor na repliku od gospodina Hajdukovića. Naime, pitanje je smanjenje stope nezaposlenosti je možda i povod odnosno činjenica da su nezaposleni otišli iz Hrvatske. I ja isto imam koju godinu i isto tako sam proputovao malo svijeta, tako da bez daljnjega da u inozemstvu nije lako. Ali uvaženi ministre ima još jedna stvar, ja znam da vi imate predviđeno 20 minuta ali u tih 20 minuta o samoj temi malo smo, malo smo čuli, čuli smo o posjetu Majka Pompea koji u biti nije predmet ovog izvještaja, a ono što me razočarava je to što je gospodin Pompeo došao na kraju Trumpovog mandata koji je završio tako kao što je završio, dobro to je isto tako moj stav koji je, koji sam možda malo manje apologet od gospodina Plenkovića, ne. I da nažalost koliko god Europski parlament izglasao da za jednako, za jednako tretiranje viznog režima [[Upadica: Vrijeme.]] ovaj mi smo to ipak odlučili rješavati bilateralno pa još nismo riješili i evo to je.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik, ministar.
Da, kada govorimo od gospodina Pompea onda govorimo zapravo o tome upravo o izbjegavanju znači sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i ulazak Hrvatske u oslobođenje od viznog režima. To su zapravo naši bili interesi. Dakle, nakon 30 godina samostalnosti Hrvatska će zapravo biti oslobođena viznog režima i to je naš uspjeh. A već evo kad imamo na repliku ovaj gospodin se diže, ja govorim u svoje ime znate i mislim da je gospodin Raspudić uvrijedio ovaj premijera, on je govorio o demografskom deficitu i sovjetskim frazetinama, a što ja ne mogu u ovom tekstu dakle izvješću što ja zapravo ne mogu dopustiti nego moram bratiti da taj tekst na kojem su radili ljudi koji nemaju veze sa sovjetskim rječnikom koji su radili marljivo, stručno, kako bi vama prezentirali, kako biste vi imali dakle tu zato sam ja reagirao to je bila moja reakcija.
Hvala ministre. Imamo jednu povredu Poslovnika, Miro Bulj.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre povrijedili ste Članak 238. i opet ste kršili praksu koju imamo u Hrvatskom saboru vrijeđajući saborske zastupnike koji su vukli paralele retoričke. Parale ako znate šta je to. A vi ste sebe opravdavali da nemate veze sa socijalizmom. Pa vaš otac je bio u socijalizmu direktor Agroproteinke, a u privatizaciji je postao vlasnik i sad ste među 200 najbogatijih obitelji. Kako onda vi niste imali veze sa socijalizmom [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Rođeni ste, di ste rođeni? U Albaniji ili u Jugoslaviji?
Ovo nije bila povreda Poslovnika. Imate drugu opomenu. Još jedna povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Pa molio bih predsjedavajućeg da upozori kolegu Bulja. Pozitivna praksa koliko ja znam ne postoji u članku 238. To zna i kolega Bulj, tako da vrijeđa ministra na osobnoj razini i to naprosto nije u redu i nije praksa ovoga Doma. Molim da se u buduće suzdržite od toga i da mislite da možete nekom neobičnom praksom koja nije u Poslovniku na taj način replicirate.
Dobro. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Hvala ministre. Nastavljamo sutra u 9,30 Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovi zgrada oštećenih potresom na području Grada Zagreba, Krapinsko-zagorske županije i Zagrebačke županije s Konačnim prijedlogom zakona. Laku vam noć! SJEDNICA PREKINUTA U 20,57 SATI.