Gospodo, poštovani delegati, poštovani gosti, predstavnici sredstava javnog invofmiranja, sve prisutne pozdravljam i otvaram 52.sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i hercegovine. Molim vas kolege, ubacite kartice u aparat. Hvala vam lijepo. Dnevni red za današnju skupštinu je nešto izmjenjen u odnosu na ono što ste dobili u pozivu i izmjenjeni dnevni red ste takođe dobili same sjednice. Na sjednici je prisutno 14 delegata. Od toga 4 iz reda bošnjačkog naroda, 5 iz reda hrvatskog naroda, 5 iz reda srpskog naroda. Gospodin Hilmo Neimarlija je najavio malo zakašnjenje, ali će doći najvjerovatnije. I, za 52. sjednicu predlažem slijedeći dnevni red;
Dobro. Naime, mi smo na Klubu razgovarali pred ovu sjednicu, o dvije tačke dnevnog reda koje su skinute sa prvobitnog prijedloga, odnosno jednoj tačci koja je skinuta, jedna tačka koja nije bila skinuta ali bili su pripremljeni uslovi za njeno stavljanje na dnevni red. Naime, Prijedlog zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja, proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskog oružja i njihovom uništavanju, je bio na komisiji i komisija je imala određeno mišljenje o tom zakonu. Na Predstavničkom domu Zakon je usvojen i mislili smo predložiti da se danas ta tačka ponovo vrati da bi se pripremile proceduralne pretpostavke za završenje procedure, u smislu produženja rokova. Međutim, informisani smo da je Kolegij postigao salgasnost, odnosno dozvolio produženje rokova za ovaj zakon, u pogledu amandmanskog djelovanja, tako da nema potrebe za uvrštavanje te tačke. Međutim, Sporazum između BiH i Slovenije po pitanju advokatskih usluga, bio je na nadležnoj komisiji i mislim da bi ga trebalo uvrstiti na dnevni red kao predposljdnju tačku dnevnog reda ali samo u smislu da se donese zaključak oko proceduralnih pitanja i ostvarenja proceduralnih pretpostavki da se nastavi rad na radu tog sporazuma, jer i taj sporazum je Komisija ocijenila neadekvatnim i ocijenila da su potrebne određene aktivnosti oko tog sporazuma. Mislim da bi bilo dobro uvrstiti taj sporazum na dnevni red, dakle kao predposljednju tačku a onda u okviru rasprve o Sporazumu ne u smislu usvajanja Sporazuma, uvažavajući stav Komisije ngo da se dogovorimo o proceduralnih radnjama koje bi trebalo nastaviti i o kojim bi se Dom trebao izjasniti da bi se nastavio rad na ovom sporazumu.
Hvala lijepo. Ima li još primjedbi? Dakle, ja sam razumio, ako nema primjedbi, da probamo zaključiti. Ja sam razumio da ovo što se tiče ovoh hemijskog oružja, to smo dogovorili i tu ne treba ništa a ovo što se tiče ovog sporazuma sa Republikom Slovenijom, da treba staviti na dnevni red i dogovoriti se o proceduralnim rješenjima a ne o izjašnjavanju o Sporazumu nego o proceduralnim rješenjima. Kako dalje nastaviti rad na usaglašavanju na ovom sporazumu. Ja, izvolite Vinko. 3
Pa kao član ove komisije pozdravljam predsjedavajuće i delegate. Što se tiče ovih sporazuma i ovaj sporazum sa Grčkom, mislim da je u istom tretmanu kao i ovaj sporazum sa Slovenijom. On je prošao Komisiju, meni je žao što nema predsjednika tu. Mi smo tu odluku donijeli da se ta dva sporazuma usaglase sa drugim stranama, tako da ovaj, oni su prošli Komisiju i mislim da mogu da budu na sjednici a onda ćemo u toku rasprave vidjeti koje ćemo odluke donijeti i zaključke.
Što bi od prilike bilo, ovo što važi za ovaj sporazum sa Grčkom, da i sa Slovenijom. Znači, ti bi glasao za ovo da se uvrsti na dnevni red.
Da.
Hvala lijepo. Ja ću sad ovaj, staviti na glasanje. Molim vas ko se slaže da se ovaj sporazum sa Republikom slovenijom uvrsti kao predposljednja tačka dnevnog reda u dnevni red? Molim vas glasajte sad. Ovdje ovaj, jednu ispravku, dobro je evo i ti si glasao. Gospodin je ovaj, Goran glasao isto za ali ispalo je da nije. Prihvatili smo jednoglasno da ovaj sporazum sa Republikom Slovenijom uđe u dnevni red. Ja pozivam sad kolege poslanike, je li, ne treba se izjasniti o dnevnom redu, da nastavimo raditi dalje. Prva tačka je, Ad.1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja Odgovore na delegatska pitanja dobili su gospodin Goran Milojević, dva odgovora Boško Šiljegović, Osman Brka, Velimir Jukić, Tomislav Limov takođe dva odgovora. Da li su delegati zadovoljni sa odgovorima, molim vas ja bih volio da se izjasnimo ovim redom kako sam pročitao. Gospodin Goran Milojević.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege, predstavnici sredstava javnog informisanja, predstavnici Savjeta ministara, dragi gosti, hajde recimo da dam neku ocjenu da sam djelimično zadovoljan, ono što bi neko rekao 20% sam možda zadovoljan ali čini mi se da mi dobijamo ovdje odgovore radi odgovora, gdje se samo forma zadovolji a suštinski odgovor bude uvijek negdje ostane u nekakvoj magli. Ne sjejćam se zaista da je neko od 4 kolega ovdje izašao za govornicu ili se javio za riječ i rekao da je u potpunosti zadovoljan odgovorom koji je dobio od onoga kome je ono upućeno. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Evo čuli smo gospodina Gorana Milojevića. On u principu nije zadovoljan. Gospodin Boško Šiljegović.
Hvala predsjedavajući. Poštovane kolege, dame i gospodo, ja sam se po pitanju odgovora izjasnio na jednoj od prethodnih sjednica. Odgovor je informativnog karaktera, zadovoljan sam, dobio sam odgovor od Vlade Federacije BiH, od Uprave policije Federalnog ministarstva. Znači informacija da je bilo problema oko skladištenja zaliha u FabriciVitezit, odnosno krađama itd. i oko ovoga je uključen i EUFOR, znači zadovoljan sam sa odgovorom.
Moramo naglasiti da je to odgovor federalnih institucija a ne državnih je li. Kad Goran reće da se ne sječa da je neko zadovoljan odgovorom kojem je Vijeće ministara uputilo, nadležnih je li, ali evo Boško kaže da je zadovoljan. Hvala lijepo. Gospodin Osman Brka, vi ste dobili također odgovor.
Skoro da ne bih ponovio, evo ga u ruci, ne bih ponovio ono što je gospodin Prvi koji je dobio odgovor odgovorio. Naime, ovo je ovdje, samo zbog odgovora. Nema odgovora na ono kad će biti urađeno ono što sam ja tražio ... nema uopšte, 430 prelaza ostaje. Meni to nije odgovor. Meni je odgovor kad će to biti riješeno a ovdje to nije.
Hvala lijepo gospodine Brka. Dakle, i gospodin Brka nije zadovoljan odgovorom. Gospodin Velimir Jukić, izvolite gospodine Jukiću.
Gospodine predsjedatelju, cijenjene kolege zastupnici, predstavnici Vijeća ministara, međunarodnih organizacija, novinari, dame i gospodo, pa evo, ja već drugi put dobijam nepotpun odgovor na svoje pitanje koje sam postavio 15.9. 2005.godine. U prvom odgovoru dobio sam, dakle pitanje je glasilo, koliki je broj zaposlenih i kakva je nacionalna struktura uposlenih a osobito novinara, urednika u javnim RTV servisima u BiH? Dakle, onih koji se financiraju iz sredtava RTV takse. Prije mjesec dana, dobio sam jedan dio odgovora koji sam već ovde komentirao od RTV Federacije BiH, pa ga ne bih sad posebno komentirao, ne bih ponavljao. Sada sam dobio dopunjeni dakle odgovor, sa podacima o RTV BiH i još nisam dobio podatke o RTV Republike Srpske. Ispada da se ne znam ni ja, ja ili bilo ko previše bavimo jedim pitanjem koje možda neko smatra da nije bitno ili je bitno, međutim bilo bi dobro da se uopće ova pitanja ne rasprvljaju ili kad se ovo postavi da dobijeni odgovor bude 5 takav da se kaže, nije bilo razloga ni potrebe pitanje postaviti. Međutim, odgovor ili djelomični odgovor na ovo pitanje upravo kaže da moramo postaviti ovo pitanje jer kako drugačije objasniti činjenicu da je prošlo godinu dana i nešto, od kad sam ja postavio ovo pitanje prvi put i dobio odgovor koji sam ovdje komentirao, dakle, podatci odgovora bili su da postoji apsolutna neizbalansiranost nacionalnog sastava ukupno uposlenih, a naročito novinarskog, uređivačkog i rukovodnog kadra u ovim kućama. Ja smatram da je to značajan razlog što je kvalitet i ukupno stanje u ovim kućama ne baš dobro a o tome su govorili malo i sami uposlenici. Nadalje, potsjetio bih isto tako da je obveza poslovodstva menadžmenta ovih kuća da poštuju važeće zakone i propise u ovoj državi i da usklade ovo pitanje, dakle nacionalnu strukturu uposlenih i rukovodećih i novinara sa relevantnim zakonskim propisima, što oni ne čine već godinu dana. Ja ne znam stvarno ima li smisla i koji je način ovo riješiti. Evo, reći ću vam sada i sadržaj ovog odgovora, ovog drugog dijela, dakle odgovora a treći dio još nisam dobio. Dakle, u BHRT stanje je loše, ne izbalansirano naročito na štetu Hrvata. Dakle, Hrvata u ovoj kući, po ovde ovim podatcima ima oko 12%. Složit ćete se da je ovo značajno ispod onog broja i ... koji bi trebao biti. Ovde su tako odgovore, interesantno, da je značajan broj ili postotak onih koji su izjasnili da nisu predstavnici jednog, drugog ili trećeg naroda nego jedno drugo opredjeljenje, opet je to njihovo pravo međutim, kad se i to preračuna, opet se dobije da nije postignuta dovoljna nacionalna izbalansiranost među uposlenicima a naročito među rukovodnim kadrom, novinarima i urednicima. Ovo se ponovo ću reči nekom čini da možda nije bitno, ali ja ću ponoviti da je ovo vrlo birno. Radi se o važnom, dakle segmentu naše javnosti, radi se o elektronskim medijima koji se financiraju iz javnih sredstava i jako je bitno da se ispoštiva i relevantne odredbe Ustava i zakona i da se postigne ovde ova željena i tražena izbalansiranost. Ja ne znam koji je drugi način, nego pozvati odgovorne da budu odgovorni. Dakle, da odgovorni iz ovih kuća budu odgovorni. Ja očekujem da će podatci iz RTV RS biti bolji od onih koji su bili prije godinu dana a ponovit ću sada ovde na kraju da podatci od dvije kuće dakle RTVBiH i FBiH nisu ni malo ili su vrlo malo bolji od onih prije godinu dana. Mislim da je godinu dana bio vrlo razuman rok da se stvarno ovo pitanje riješi na zdovoljavajući način, kako bi bilo onda u budućnosti nepotrebno postavljati ovakvo pitanje. Dokle god postoji ovakav disbalans, mislim da smo obvezni svi skupa o tome vodiri tačuna a mi se zovemo i jesmo Dom naroda i ovo je pitanje posebno treba biti u fokusu interesa Doma naroda.
Hvala gospodine Jukiću. Ja bih molio da, ja nisam razumio jesi li zadovoljan sa odgovorom ili ne?
Odgovor nije kompletan. 6
Dakle, odgovor nije komplenta. Hvala lijepo. Imamo sad gospodina Limova, takođe on ima dva odgovora. Gospodine Limov, izvolite.
Hvala uvaženi gospodine predsjedatelju, gospodo dopredsjedatelji, gospođo zastupnice i kolege zastupnici, uvaženi predstavnici sredstava javnog informiranja, Vijeća ministara i međunarodne zajednice, ja sam dobio dva odgovora na moja dva pitanja koja su se odnosila na to šta je učinjeno u pogledu zaštite autohtone bosanskohercegovačke duhanske sorte, hercegovački ravnjak, i drugo pitanje odnosilo se na to šta je učinjeno u pogledu pregovora i priprema određenih procedura vezanih za potpisivanje Sporazuma između BiH i Europol-a. Iz odgovora koje sam dobio, evidentno je da se čine odgovarajući napori, nadam se da jesu odgovarajući napori a da oba ova pitanja budu uspješno riješena u funkciji prije svega interesa države BiH i je li, u tom segmentu, ja moram ovaj put zaista reći, za razliku od svih, gotovo svih dosadašnjih situacija, da sam zadovoljan sa odgovorom i da naravno očekujem da će mjerodavne institucije, nastaviti u ovom smislu i da ćemo na kraju imati zaštićenu našu sortu duhansku, hercegovački ravnjak i s druge strane, da ćemo imati potpisan, barem za početak ovaj strateški sporazum sa Europol-om a da će finale biti u smislu potpisivanja operativnog sporazuma i naravno, da ćemo je li, potpisati ratificirati odgovarajuću konvenciju o Europol-u, naravno kad se steknu za to uvjeti, a to podrazumjeva i naš ulazak u EU. Želim vjerovati da ćemo je li, to doživjeti daleko prije nego što nam ljudi koji nam nisu skloni, predviđaju, dakle očekujem da će mjerodavne institucije nastaviti sa radom. Hvala lijepo. Ovo je rijetko da sam zadovoljan ali evidentno da ima i ovakvih situacija.
Hvala lijepo. Raduje to. Dakle, molim kolege delegate, ima li novih delegatskih pitanja? Ako ima neko novo delegatsko pitanje, gospodin Tomislav Limof, izvolite.
Hvala lijepo što ste mi odmah dali priliku. Dakle, ja želim ovu prigodu iskoristiti i postaviti dva izaslanička pitanja, koja se odnose na našu aktivnost koju smo ranije vodili. Dakle, moje prvo pitanje Vijeću ministra, jeste šta su Vijeće ministara i druge mjerodavne institucije BiH poduzeli na realizaciji zaključaka Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u svezi sudbine djece, štićenika Dječijeg doma Ljubica Ivezić iz Sarajeva odvedenih 1992.godine u Italiju? I drugo pitanje, jesu li pri realizaciji rečenih zaključaka utvrđeni propusti naših dužnosnika i službenika, te je li pokrenuta procedura utvrđivanja radne, disciplinske, političke i kaznene odgovornosti onih zbog čijeg su činjenja ili ne činjenja spomenuta djeca trajno izgubljena za BiH? hvala lijep. 7
Hvala lijepo. Ima li još? Evo gospodin Jukić, izvoli Velimire.
Moje pitanje, zapravo dva pitanja ili jedno, sasvim je svejedno, sa jednim podpitanjem i jedna inicijativa. Tiče se kvalitete i cijene korištenja internet usluga na prostoru BiH.Dakle upućeno je pitanje ili pitanja i inicijativa Vijeću ministara BiH i Regulatornoj agenciji za komunikacije. Zašto su cijene korištenja internet usluga u BiH ovako visoke, neujednačene kod TK operatera u BiH? I, zašto su popusti za određene kategorije potrošača, đaci, školska djeca, redoviti studenti i drugi, relativno i apsolutno mali te time i destimulativni za veće korištenje internet usluga ovih korisnika? Ovakva politika cijena internet usluga je suprotna opće proklamiranom opredjeljenju svih u BiH da ćemo se zalagati za razvoj informatizaicije, interntizacije i za izgradnju društva znanja. Inicijativa, predlažem Vijeću ministara BiH, da ova naprijed navedena pitanja razmotri ozbiljno i studiozno, te da poduzme sve potrebne radnje i aktivnosti koji će osigurati bolju kvalitetu, veću dostupnost i jeftinije korištenje internet usluga a naročito za kategorije đaka, studenata i drugih korisnika.
Hvala gospodine Jukiću. Gospođa Ruža ASTojanović, molim evo Ruža pa onda, ja znam da si ti gospodin. Da sam ti dao riječ ti bi rekao Ruža.
Pozdravljam sve prisutne i ikostistila bih priliku, pošto je gospođa ministrica ovde prisutna da postavim pitanje zašto budžet za 2006.godinu ovoliko kasni, zašto nije upućen u parlamentarnu proceduru u skladu sa Zakonom o finansiranju institucija BiH a koji kaže da je trebao upućen do 1.11.2005.godine i kako će se to odraziti na finansiranje institucija i rad i primjenu PDV-a?
Hvala lijepo. Gospodin Filipović se javio za riječ. 8
Hvala za riječ. Pozdravljam predsjedavajuće i sve nazočne. Dakle, postaviću jedno pitanje Vijeću ministara u smislu zašto nema odgovora na moje postavljeno pitanje na 50.sjednici Doma naroda a u svezi i pregovarača i pregovaračkih timova?
Hvala lijepo gospodine Filipoviću. Gospodin Boško Šiljegović.
Hvala predsjedavajući. Ja ću umjesto delegatskog pitanja gospodine Genjac, hočete li biti ljubazni molim vas, ja sam vas slušao sve, nemojte vi. Umjesto delegatskog pitanja ja ću iskoristit poslovničku mogućnost i u pravcu inicijative želim izraziti, izreći niz pohvala a odnose se, posve sam siguran da ćete se složiti samnom, na određene aktivnosti Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH, istaći ću rekonstrukciju unutrašnjeg prostora Parlamenta, od onog osvježenja umjetničkim slikama, cvijećem itd., mislim da ovi koji rjeđe dolaze u Parlament, mislim da im je sad slađe ući u Parlament, jer ulaze u jedan fino uređen prostor. Imali smo priliku da vidimo i već smo u par navrata bili u velikoj sali koja je sređena i uređena. Vidjeli ste po unutrašnjem dijelu da su nabavljene stalaže koje su namjenjene za izlaganje poklona, pogotovo se radujem što smo mi puno poklona dobili ispred ove Vojne komisije, tako da nismo više u poziciji, ne trebamo više te poklone nositi kući, mislim imamo da imamo gdje da ih odložimo. Realizovan je i projekat prijema pripravnika volontera Sekretarijata Parlamentarne skupštine. Naime, ja imam informaciju da je njih primljeno 18, s tim što ću tražiti da vidim nacionalnu strukturu, ali je jako pohvalno da vidimo te mlade ljude koji ovdje pomažu našim službama. Ja sam i bio učesnik još jedne aktivnosti koju je vodio ovaj sekretarijat, to je otvoreni Parlament u saradnji sa omladinskim oraganizacijama i u saradnji sa misijom OSC-a. Mislim da se radilo o vrlo kvalitetnom projektu i on je izazvao interesovanje i BH Televizije i programa Slobodna Evropa, jedan broj kolega je učestvovao u tom projektu i evo, imam informaciju da se vode aktivnosti koje ću ja velikodušno podržati a to je da ovaj sekretarijat vodi aktivnost uspostavljanja restorana za poslanike, da sad ne prićam kako smo se ružno osjećali dole itd. pogotovo kad nam dođu kolege iz drugih parlamenata, mi ih vodimo u jednu radničku menzu itd. i mislim da ima aktivnosti i da ćemo podržati obnovu fasade na zgradi Parlamenta itd. itd. Dakle, u sklopu delegtskog pitanja htio sam da izrazim niz pohvala i vjerovatno će ovaj sekretarijat i vjerovatno u sklopu svojih poslova i treba to da radi, ali u svakom slućaju treba im dati podršku u nekim narednim aktivnostima. Hvala lijepo.
Hvala Boško. Ja mislim da se svi delegati mogu sigurno pridružiti ovom Boškovom stavu, posebno je li, taj parlament i njegovo uređenje, ova zgrada je krenula od momenta kad smo mi preuzeli brigu o zgradi, to je jako važno naglasiti, da naše zajedničke službe su hajde da kažemo, malo uljepšale ovaj prostor. Gospodine Jukiću, izvolite. 9
Ja se ispričavam ali ovo pitanje sada sasvim nevezano za ona moja prethodna dva pitanja i inicijativu. Istina, mogao sam i to da iskoristim priliku pa reći i ovo pitanje. Dakle, pitanje upućujem Vijeću ministara, šta su uradili i dokle su došle aktivnosti na izradi Zakona o plaćama u institucijama BiH? Dakle, korištenja korisnika proračuna institucija BiH? Sukladno jednom od naših zaključaka s jedne naše sjednice, evo sad nisam se pripremio da citiram kad je, ali mogu to naravno kasnije naći, mi smo ovdje zaključili da ćemo određeni posao, da sad to ne elaboriram ovde, uraditi nakon što Vijeće ministara uradi Zakon o plaćama korisnika proračuna institucija BiH. Dakle, pitanje, šta je Vijeće ministara uradilo i još preciznije, kad će ovaj zakon doći u parlamentarnu proceduru?
Hvala lijepo gospodine Jukiću. Ja nisam, gospodine Filipoviću, izvolite.
Hvala vam lijepa za dodatnu riječ. Dakle, ponukan ovim aktivnostima koje sam čuo što radi Tajništvo Parlamentarne skupštine, dakle pozdravio bih takve aktivnosti i dobro je da smo čuli ovdje da se stvari kreću i u tom pravcu, uvijek smo imali nekih prigovora gomilu na odnos prema mnogim stvarima, da ne spominjem pojedinosti. Dakle, izražavam svoju zahvalnost što je to tako i zadovoljstvo, da se evo definitivno i ta kuhinja uspostavila i da definitivno se uselila i svinjentina u ovaj parlament. To je nešto što je nedostajalo i kad nam gosti dođu i kad mi to hoćemo i kvalitetnija je hrana i dobije se sve ono što se hoće. Volio bih kada je riječ o parlamentarnom dakle, tom miljeu dakle državnih službenika u okviru Tajništva Parlamentarne skupštine, da se povede o još jednoj stvari računa. Dakle, to nije pitanje prema Vijeću ministara, prema institucijama nego prema nama ovdje i ovima koji nas opslužuju. Dakle, tajniku Doma, tajniku Zajedničkih službi, da se povede računa u uporabi ustavnoj kategoriji jezika u ovoj državi, sukladno Ustavu i da se na ovom našem displeju, tejlopu, ne znam kako to više zovete, stavi i verzija hrvatskog jezika. Ja vas molim, ovo je Parlament, dakle ovo je Dom naroda i ako ćemo igdje poštovati dakle, jezičnu ravnopravnost, onda ćemo je poštovati i ovdje. Poštujem ćirilicu, poštujem latinicu, poštujem bosanski, poštujem srpski jezik ali molim da je ovdje i nazočnost u pitanju i glasovanje u pitanju, da imamo to u verziji mog maternjeg jezika, dakle to vam govorim ovdje vrlo otvoreno, vrlo jasno u ime Kluba Hrvata u Domu nroda.
Hvala lijepo gospodine Filipoviću. Gospodin sekretar bi htio reči na ovo odmah sad, nešto.
Sada, gledano, su vođeni razgovori oko ove velike dvorane, gdje će isto se morati neke stvari, hajmo reći tehnički dotjerati i ovo u vezi ovog računara i to. Istovremeno sam ja potegao to pitanje i zamolio da se ti stručnjaci kad dođu, koliko znam iz Njemačke su, kada dođu da oni to jednostavno programiraju, da budu na sva tri jezika, da bude to ispoštivano i da 10 bude napisano. Ja ću slagat stvarno, kad bi to trebalo da bude, možda u prvom ili drugom mjesecu. Tako je meni rečeno.
Hvala lijepo. Ja mislim da smo završili, ako se slažete i sa novim delegatskim pitanjima i nisam čuo Ružo, pa teško joj je pitanje i ne može, drugo, mogla si pitati ove iz OHR-a što su im kasno to dostavili i možda bi dobila prije odgovor jer oni ne rade ništa o sebi, a to ćemo pitanje Ružo pismeno uputiti, može ali evo neće, hoćemo li pričekati ministricu? Da mi nastavimo pa ćemo zamoliti ministricu da nam odgovori kad dođe. Druga tačka dnevnog reda je, Ad.2. Zapisnik sa 51. sjednice Doma naroda Molim vas, ima li primjebi na zapisnik? Nema. Stavljam na usvajanje zapisnik. Molim vas glasajte, sad. Dakle, prihvatamo zapisnik jednoglasno. Hvala. Treća tačka dnevnog reda je, Ad.3. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o nastojanju postizanja sporazuma o identičnom tekstu Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima BiH Dobili ste izvještaj ove zajedničke komisije. Predstavnički dom se izjasnio i usvojio ovaj izvještaj i ja stavljam, ako nema primjedbi, stavljam na glasanje ovaj izvještaj. Molim vas glasajte, sad. Dakle, usvojeno jednoglasno. Četvrta tačka dnevnog reda je, gospodine Čengiću izvolite,
Hvala gospodine predsjedavajući, poštovani Kolegij, uvažne kolege, članovi Doma, predstavnici Vijeća ministara, međunarodne zajednice, medija, ostalih prisutnih, mi smo već završili ovu tačku dnevnog reda ali želim vas samo upozoriti da prema analizi postoje određena pitanja vezana za ovaj zakon koji je usaglašen, koja nisu u cijelosti u saglasnosti sa nekim drugim zakonima, kada je u pitanju Zakon o prekršajima i neki drugi. I, s obzirom da ovaj zakon je danas usvojen kod nas, prihvaćen je na Predstavničkom domu, ali primjena će ići za 6 mjeseci od sada, znači od prilike početkom jula, vjerovatno će biti potreba za možda jedno dva amandmana koji će usaglasiti ova pitanja koja su sada u određenoj proturječnosti. Pa evo, želim samo kolege upoznati s tim. Imamo dovoljno vremena, mislim da je važno da smo ovaj tekst usvojili u ovom usaglašenom, ovaj zakon usvojili u ovom usaglašenom tekstu, ali će vjerovatno biti potrebno tih par stvari naknadno amandmanima riješiti jer je nemoguće riješiti drugačije. S druge strane imamo sasvim dovoljno vremena, ako se to pojavi, nemojte biti iznenađeni tom činjenicom. Inače smatram, da bez obzira na te dvije stvari koje treba popraviti, da je zakon jako dobar i dobro je da smo došli do njega. Hvala. 11
Hvala lijepo gospodinu Čengiću, hvala za ovu primjedbu. Ja evo konstatujem da smo mi usvajanjem ovog izjveštaja, usvojili i zakon koji je tretirao ovaj izvještaj. Četvrta tačka dnevnog reda je, Ad.4. Izvještaj Komisije Kolegija Doma naroda o nastojanju za postizanje saglasnosti o prijedlogu zaključka delegata Ante Spajića, Osmana Brke a u vezi sa Odlukom o prihvatanju Sporazuma o restruktuiranju policijskih struktura u BiH Izvještaj Kolegija Doma naroda ste dobili. Komisija nije postigla saglasnost. Sada u skladu sa članom 60. Poslovnika Doma naroda, glasamo u drugom krugu. Po članu 60. da bi odluka bila usvojena, ne smije biti iz entiteta 2/3 ili više glasova protiv. Izjašnjavamo se samo po entitetima. Prvo glasuju delegati iz Republike Srpske. Molim vas da glasate, sad. Po članu 60. da bi odluka bila usvojena, ne smije biti iz entiteta 2/3 ili više glasova protiv. Znači sa 1/3 glasova entiteta za. Izvještaj Komisije Doma naroda o nastojanju postizanja saglasnosti o predlogu zaključka Ante Spajića i Osmana Brke, u vezi sa Oldukom o prihvatanju Sporazuma o restruktuiranju policijskih struktura u BiH. Dakle, restruktuiranje policijskih struktura u BiH. Hvala lijepo. Jesmo li? Dakle, nisu zaključci usvojeni. Ovo ostalo ne trebamo. Neko je pogrešo, molim vas oprostite, da ne bude zabune biće čestito da ponovimo glasanje. Molim vas, samo iz Republike Srpske da glasaju zastupnici. Glasajte sad. Glasajte a kad budemo glasovali, ja ću vama reći. Dakle, mislim, hvala lijepo. Mislim da ne trebamo dalje ići u glasanje jer zaključci nisu uvojeni. Hvala vam lijepo. Dakle, nećemo glasovati. Peto, Ad.5. Zahtjev Komisije za finansijske i administrativne poslove, molim vas kolege, peta tačka dnevnog reda, je, Ad.5. Zahtjev Komisije za finansijske i administrativne poslove Doma naroda za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o državnoj službi u institucijama BiH po hitnom postupku u skladu sa članom 100. Poslovnika Doma naroda U skladu sa članom 100. tačka 2. Poslovnika, Dom odlučuje o zahtjevu za razmatranje zakona, prema ovom članu, nakon rasprave. Predstavnički dom je usvojih Zkon po hitnom postupku. Amandmani se ulažu, amandmani se ne ulažu. Otvaram raspravu. Javlja li se ko za riječ?Ne vidim, Ružo izvolite, 12
Radi se samo o izmjeni jednog člana, da se dovedu u ravnopravan položaj i državni službenici odnosno u tom zakonu da se izvrši samo dopuna, ono tamo, u slučaju smrti, da se doda bolesti ili teške invalidnosti. Pošto je u drogm Zakonu o radu u institucijama taj član već ubačen a mi smo i ove naše pravilnike već usaglasili sa tim.
Hvala lijepo gospođo Ružo. Evo čuli ste pojašnjenje i stav Komisije. Ja stavljam ovo na glasanje. Prvo glasamo o tome da li ćemo Zakon razmatrati po članu 100. Molim vas glasajte, sad. Imamo nekoga ko nije glasao, gospodine Jukiću je li, Dobro je, jednoglasno smo usvojili da idemo po članu, po hitnom postupku, po članu 100. Otvaram raspravu o Zakonu. Je li se javlja ko za riječ? Dakle, niko se ne javlja za riječ. Sada glasamo o Zakonu. Molim vas glasajte sad. Dakle Zakon je usvojen jednoglasno. Šesta tačka je, Ad.6. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Obavještajno-sigurnosnoj agenciji BiH, po hitnom postupku u skladu sa članom 99. Poslovnika Doma naroda Vodi se rasprava, hoče li se Zakon razmatrati po skraćenom postupku. Predstavnički dom je usvojio zahtjev predlagača, da se Prijedlog zakona razmatra po skraćenom postupku. Javlja li se ko za riječ? Ne javlja niko. Molim vas da glasamo o postupku. Sad. Dakle, zahtjev da se Zakon razmatra po skraćenom postupku, je usvojen jednoglasno. Tačka 7., Ad.7. Prijedlog zakona o zaštiti ličnih podataka Dobili ste Zakon kao izvještaj nadležne komisije. Komisija je prihvatila tekst Prijedloga zakona u predloženom tekstu. Predstavnički dom je usvojio Zakon u prvom čitanju. Ovo je prvo čitanje Zakona, član 90. Prvo se vodi rasprava o neophodnosti i principima na kojim je Zakon zasnovan. Javlja li se ko za riječ? Ne javlja niko. Molim vas da glasamo, izvolite Filipoviću, oprostite. 13
.... komisiji, bilo je na Ustavno-pravnoj komisiji razmotren zakon. Predlažemo Domu da ga prihvati u prvom čitanju, da otvori drugo čitanje, budući nije bilo amandmana.
Hvala lijepo. Idemo dakle na predlog Komisije, glasati o ovom zakonu u prvom čitanju. Molimo vas, glasajte sad. Dakle, usvojili smo Prijedlog zakona o zaštiti ličnih podataka u prvom čitanju. Predsjednik Komisije, gospodin Filipović je predložio, obzirom da nije bilo amandmana na tekst ovog zakona, da ga usvojimo i u drugom čitanju. Ja stavljam predlog na diskusiju. Hvala, imali, javlja li se ko za raspravu? Dakle, molim vas da glasamo o tome hoćemo li usvajati ovaj zakon u drugom čitanju. Glasajte sad. Dakle, i ovdje smo jednoglasni. Idemo na izjašnjavanje o Zakonu o zaštiti ličnih podataka i u drugom čitanju. Javlja li se neko za riječ? Gospodine Čengiću jeste li se vi javili? Ne, niste. Hvala lijepo. Stvljam Zakon o zapštiti ličnih podataka na glasanje. Molim vas ko je za, glasajte sad. Dakle, šta je ovo, ovo su neke greške. 12 za, 1 suzdržan. Hvala lijepo. Znači, usvojili smo Zakon o zaštiti ličnih podataka. Gospodine Genjac, izvolite, i u drugom čitanju je li.
Mi se, dakle usvojili smo Zakon u drugom čitanju, koji na Predstavničkom domu zabog jednog amandmana koji, oko treba izvršiti usaglašavanje još nije završena kompletna procedura. Budući da se mi nalazimo na kraju kalendarske godine, budući da se nalazimo pred 25.januarom kad počinje prva runda pregovora između našeg pregovaračkog tima i Evropske komisije o stabilizaciji i pridruživanju i nakon toga jedna etapa u kojoj će zaista veliki broj zakona, poslova biti pred ovim parlamentom, ja mislim da bi mi trebali ovdje učiniti sve da maksimalno poslove koji su ovde pred nama, što brže je moguće završimo. Pri tome mislim da bi bilo dobro danas imenovati komisiju za usaglašavanje, da kažemo tako, da bude spremna oko ovog zakona i sličnih zakona koji se usvoje na Domu naroda prije, odnosno danas, a prije Predstavničkog doma iz razloga što bi onda trebalo čekati Predstavnički dom da se usvoje ti zakoni, pa da oni imenuju, pa naš dom da imenujemo komisiji, pa za nekih, možda dva mjeseca da komisija radi i da se to završi. A na ovaj način, bi naša komisija bila spremna i kad se usvoji na Predstavničkom domu, oni bi imenovali i nakon sjednice Predstavničkog doma, mi bi mogli dakle te zakone završavati. 14 Iz tih razloga dakle, predlažem da u ovim situacijama predložimo komisije za usaglašavanje i da one spremne čekaju. Vjerovatno će biti razlika makar sitnih. Ukolikone bude nikakvih razlika, nikakav problem nije, komisija neće uraditi nikakav posao ali će biti spremna. Dakle, predlažem imenovanje komisije za usaglašavanje. Hvala.
Hvala lijepo. Evo ja ću biti slobodan da tražim od klubova predloge za članove komisije. Gospodin Genjac ispred bošnjačkog kluba, predladžem gospodina Genjca. Hvala lijepo. Ispred hrvatskog kluba, hrvatskih zastupnika, predlažemo, Ante izvolite
Gospodin Tomislav Limov
Gospodin Tomislav Limov. Ispred reda srpskog naroda,
Gospodin Đoko Pajić.
Gospodin Đoko Pajić. Čuli smo kandidate. Stavljam na glasanje, sastav komisije, Genjac, Limov, gospodin Pajić. Molim vas glasajte sad. Glasajte za ovu komisiju Halide. Hvala lijepo, jednoglasno. Čestitam članovima komisije, 12 za, 1 uzdržan. Osma tačka dnevnog reda je, Ad.8. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću BiH Dobili ste Zakon, kao izvještaj nadležne komisije. Komisija je prihvatila tekst Predloga zakona u predloženom tekstu. Predstavnički dom je usvojio Zakon u prvom i drugom čitanju u predloženom tekstu. Ovo je prvo čitanje. Prvo se vodi rasprava o neophodnosti i principima na kojim je Zakon zasnovan. I, molim vas stavljam na diskusiju. Gospodine Filipoviću,
Hvala lijepa za riječ. Dakle, vrlo kratko, na isti način Komisija je prihvatila, predlaže Domu da to prihvati u prvom čitanju, da se otvori drugo čitanje, amandmana nije bilo. 15
Hvala gospodinu Filipoviću. Evo gospodin Jukić ima diskusiju.
Pa, ova izmjena, dopuna je vrlo zapravo logična. Iako nisam pravnik uočavam jednu veliku logičnost i pravičnost, ja bih rekao. Dakle, ovde se jedna do sada relativno stroga odredba, ublažuje. Dakle, sad će moći ipak u ove sudove koji su predmet ovde, ovoj dopuni, imenovati i pravnici sa položenim pravosudnim ispitom bez iskustva od 3 godine ili 5, kako je prije stajalo. Jer, postavlja se pitanje, kako će neko uopće imati, biti negdje zaposlen ako se i u jednom sudu, odnosno u svim sudovima kaže, da mora imati iskustvo od ne znam ni ja koliko godina. Dakle, to je bila jedna nelogičnost, neče nikad moći, znači, gdje će steći to iskustvo? Ne može nigdje. Tako da je ovo otklanjanje jedne mislim, pogreške koja je bila itd. apsolutno je ovo korektno i uredu. I kamo sreće da inaće ubuduće bude ovakvih popravaka što manje a da bude rješenja logičnih što više.
Hvala lijepo. Shvatio sam diskusiju gospodina Jukića, kao podršku predlogu Komisije. I, molim vas, ima li još predloga, ima li još diskutanata? Nema. Hvala lijepo. Glasamo za Zakon u prvom čitanju. Molim vas glasajte sad. Dakle, Zakon je jednoglasno usvojen u prvom čitanju. Obzirom da imamo je li, predlažemo da današnji, naime usvojili smo, predlažemo da na današnjoj sjednici obavimo raspravu i u drugom čitanju. Čuli smo diskusije, mislim da su one valjane. Ja ne znam javlja li se još neko za riječ? Ne javlja. Molim vas glasajte, hoćemo li glasati o Zakonu drugom čitanju. Glasajte sad. Dakle, usvojili smo da idemo u drugo čitnje, jednoglasno obzirom da amandmana na Predlog zakona nije bilo. Ja stavljam na, ili da, mislim da nema potrebe za raspravu. Ja stavljam Zakon na glasanje. Ko je za, glasajte sad. Molim, ja sam rekao glasajte, ne glasujte. Dobro, izvini. Jednoglasno smo dakle usvojili Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću BiH. Deveta tačka dnevnog reda je, Ad.9. Prijedlog zakona o zaštiti potrošača Bosne i Hercegovine, prvo čitanje Dobili ste Zakon kao izvještaj nadležne komisije. Komisija je prihvatila tekst Prijedloga zakona u predloženom tekstu. Predstavnički dom je usvojio Zakon u prvom čitanju. 16 Ja molim, ima li potrebe ovaj, da Komisija izađe sa stavom? Dakle isti je predlog Komisije kao za prethodna dva. Komisija predlaže da se ovo usvoji u prvom čitanju i ima li dalje diskutanata? Nema. Molim vas glasjte sad. Hvala lijepo, ovo je jednoglasno. Bio je predlog Komisije, ako ja dobro razumijem da idemo u drugo čitanje, nije bilo amandmana, sve je u redu ja mislim. Molim vas glasajte, idemo li na drugo čitanje? Sad. Hvala lijepo. Dalje je jednoglasno, mi smo vrlo ekspeditivan tim. Hvala lijepo. Molim vas, obzirom da nije bilo amandmana na ovaj zakon, ja mislim da nema potrebe da idemo dalje u raspravu, da budemo efikasni, pa vas molim da glasamo o Zakonu. Ko je za, molim vas glasajte, sad. Dkle i ovaj zakon smo usvojili jednoglasno. Hvala vam kolege. Gospodin Genjac,
Iz istih razloga, isti argument, i odmah predlažem gospodina Pamuka.
Hvala gospodine Genjac. Ispred reda bošnjačkog naroda, predlžem gospodina Genjca.
Ne, ne gotovo je završeno,
Nije bio uključen, nije registrovano elektronski
Dobro, odlično, sve je to završeno, za sve ovo, je li? Hvala lijepo. Ista ekipa je li? Neču biti tu, ali. Hvala lijepo. Evo gospodin Pamuk ispred Bošnjaka, ispred Hrvata gospodin Ante Spajić i ispred Srpskog naroda, dok se Hrvati dogovore, da nadam se da hoće,
Gospođa Ruža Stojanović
Gospođa Ruža Stojanović, raduje me. Ispred hrvatskog naroda. Kaže Limov da mu je previše.
Onda, gospodin Jukić. 17
Dakle, gospodin Jukić. Hvala lijepo. Komisija u sastavu Pamuk, Stojanović, Jukić. Molim vas glasajte za komisiju. Izvolite, sad. Hvala lijepo, dakle jednoglasno svi smo za. Hvala vam lijepo. Deseta tačka dnevnog reda, Ad.10.Predlog zakona o Upravi za indirektno oporezivanje, prvo čitanje Dobili ste Zakon kao izvještaj nadležne komisije. Komisija je usvojila 27 amandmana koji su postali sastavni dio teksta ovog zakona. Predstavnički dom je usvojio Zakon u prvom i drugom čitanju sa 27 amandmana. Ovo je prvo čitanje Zakona. Prvo se vodi rasprava o neophodnosti i principima na kojim je Zakon osnovan. Javlja li se neko za riječ? Izvolite, imamo li stavove. Gospođo Ružo,
Samo ispred nadležne komisije, da kažem da smo mi jučer razmatrali ovaj zakon, da smo podržali principe Zakona i da smo usvojili 27 amandmana koji su usvojeni na Predstvničkom domu, tako da bi tekst trebao biti identičan kao.
Hvala lijepo. Čuli smo predsjednicu Komisije. Ne javlja se niko, koliko ja vidim za riječ. Ja stavljam ovaj zakon na izjašnjavanje u prvom čitanju. Molim vas glasajte, sad. DAkle, jednoglasno smo usvojili Zakon u prvom čitanju. Ja predlažem da na današnjoj sjednici obavimo raspravu i u drugom čitanju, da glasamo. Idemo li raspravljati u drugom čitanju. Molim vas glasajte sad. Dakle i ovo smo usvojili jednoglasno, obzirom evo kako smo rekli da je naša komisija usaglasila u principu amandmane i usvojila amandmane. Dakle, nema potrebe za dalju diskusiju. Sve ono što bi moglo izmijeniti Zakon je usaglašeno. I, ja stavljam na glasanje Zakon u drugom čitanju. Molim vas glasajte sad. Dakle, jednoglasno smo usvojili Zakon o Upravi za indirektno oporezivanje. Zakon je dakle usvojen u identičnom tekstu, kako ga je usvojio i Predstavnički dom. Hvala vam lijepo. 18 11. tačka dnevnog redada je, Ad.11. Predlog zakona o reviziji institucija BiH, prvo čitanje Dobili ste Zakon kao i izvještaj nadležne komisije. Komisija je usvojila 9 amandmana koji su postali sastavni dio teksta Zakona. Predstavnički dom je usvojio Zakon u prvom čitanju. Ovo je prvo čitanje zakona, prvo se vodi rasprava o neophodnosti i principima na kojima je zakon zasnovan. Ima li Komisija?
Kao nadležna komisija, mi smo usvojili Zakon sa 9 amandmana, koji nisu identični kao amandmani koji su do sada bar prošli komisijsku fazu i onaj dio jučer što je bio na Domu zastupničkom, tako da bi
Dakle, postojat će potreba za usaglašavanjem.
Postojat će potreba za formiranjem komisije ove, a ovdje ste izvještaj Komisije dobili cjelovit.
Hvala lijepo. Javlja li se još neko za riječ? Hvala. Glasamo o Zakonu u prvom čitanju. Molim vas glasajte sad. Halide glasamo. Hvala lijepo, dakle opet će biti jednoglasno. Ovdje se nešto kvari na ovoj trici kod nas. 12, jednoglasno. Dakle usvojili smo ovaj zakon u prvom čitanju jednoglasno. Predlog je Komisije da se ide na usvajanje zakona i u drugom čitanju. amandmani su usaglašeni, napravljeni ovaj, mi smo imali amandmane i ubacili smo ih u tekst Zakona. Dakle, novih amandmana izuzev tih amandmana nije bilo drugih. Molim, javlja li se ko za raspravu? Ja mislim, izvolite Filipoviću.
..bih pitao dakle, ovdje ima jedna nelogičnost u amandmanu V, Komisija koja je prihvatila, na članak 24. imenovanje dkle generalnog revizora i zamjenika generalnog revizora. U stvku prvom, u osnovnom tekstu, piše generalnog revizora i zamjenika, odnosno zamjenike generalnog revizora imenuje Parlament, dakle precizno bi bilo Parlamentarna skupština BiH, na prijedlog Predsjedništva a zasniva se na rangiranoj listi kandidata koji priprema Komisija za izbor iz stavka 3. ovog članka. U amandmanu koji popravlja ovaj članak, popravlja ga na meni nejasan način. Kaže, generalnog revizora i zamjenike generalnog revizora imenuje Parlamentarna skupština BiH, znači popravljeno je ono puni naziv institucije, i sad kaže, na prijedlog Komisije za izbor iz stavka 4. ovog članka. U stavku 4. ovog članka piše, generalni revizor i zamjenici generalnog revizora imenuju se na period od 7 19 godina, bez mogućnosti ponovnog imenovanja najranije 2 mjeseca prije isteka mandata. Dakle, amandman koji nema veze ovaj, baš sa smislom, a izbačeno je Predsjedništvo kao predlagatelj a ubačena Komisija koje nema u Zakonu. Ako prihvaćamo, dakle loš amandman, to sam pročitao što piše u osnovnom tekstu, predlažem dakle da ako idemo, otvaramo i drugo čitanje, i ako ćemo se izjašnjavati o amandmanima, da ovaj nesuvisli amandman odbijemo, a da zadržimo osnovni tekst u Zakonu.
Pa glasali smo o prvom čitanju i usvojili smo ga, samo sad idemo s glasanjen na drugo čitanje. Ovo je diskusija, odlično ja mislim da je to, gospodine Genjac, [[zajednička diskusija]]
Vi pobijate ovaj amandman jel tako. Vi amandmanski pobijate ovaj amandman sukladno članku 89.3
Ruža možda može povući amandman.
Ne može. Komisija ga je usvojila. Neka gospodin FIlipović glasa, amandmanski djeluje na izvještaj komisije.
Naime, ubačen je novi stavak u amandmanski pa tu je ispao nesporazum, misli se dakle kad se u cjelosti posmatra novi član kako izgleda sa svim usvojenim stavovima i cjeloviti usvojeni amandman na ovaj član, stvar postaje jasna. Da se malo zadržimo na tome pa. U članu 24. dodaje se novi stav 3 koji glasi – (odmaknut od mikrofona, slabo se čuje) sve administra.... poslove za .... obavlja Stručna služba Kancelarije za reviziju.
Molim vas Halide, Filipović je djelovao na izvještaj Komisije na ovo amandmanski, usvojit ćemo, možemo li, molim
Dakle, je bih vas, ispričavam se,
Molim vas da malo ovaj, 20
Ako ima netko ovdje iz ovlašteni dakle, predstavnik Vijeća ministara, volio bih da se uključi u ovu rapsravu, ako ocijeni za potrebnim i ako je bilo što nejasno u ovome što ja primjećujem. Dakle, japrimjećujem da je grupa amandmana vrlo konzistentno napravljena i prihvaćena na nadležnoj komisiji, ali kada je riječ o amandmanu V i kad je riječ o tome tko predlaže u članku 24. osnovnog teksta, u stavku prvom piše da to radi Parlament, imenuje generalnog revizora i njegove zamjenike na prijedlog Predsjedništva. Ovdje je u amandmanu djelovano tako da se to radi također Parlamentarna skupština na prijedlog Komisije za izbor iz stavka 4., te komisije ovde nema. I zašto je, pitam, zašto je, nije logičnije, meni je logičnije, da se iz ovog postupka i procesa imenovanja generalnog revizora i njihovih zamjenika ne izbacuje Predsjedništvo kao predlagatelj.
Gospodin Čengić se javio za riječ.
Dakle, možda nešto nisam razumio ali moje pitanje je vrlo jednostavno. Na osnovo čega gospodin Filipović uopće može imati amandman, ukoliko, je li on imao amandman ovakav kakav predlaže sada na Komisiji pa ga obnavlja? Ako nije, ja ne vidim osnovu da može imati amandman. To je dakle broj jedan. Broj dva, ja imam dojam da se ovdje radi o tehničkoj zabuni, a ne o suštinskoj promjeni, jer ja mislim da je rješenje da se ne uključuje Predsjedništvo u liniju, u dobro rješenje, samo je vjerovatno pitanje greške u pozivanju na član u odnosu na tu koisiju. Međutim, samo malo, dakle, ponavljam još jena put, ne razumijem kako, je li gospodin Filipović imao amandman, ovaj koji sada predlaže na Komisiji? Ako nije, ne znam kako može,
Molim vas, molim vas malo samo da, gospodine Filipoviću,
Slušao sam pažljivo uvaženog kolegu Čengića. Pitanje je bilo, odakle meni amandman u ruci? Ja sam amandman dobio kao i svi vi, dakle ovo su amandmani koji su prihvaćeni na našoj mjerodavnoj nadležnoj komisiji koji je potpisala uvažena zastupnica Ruža Stojanović. To je uružbirano, dakle na pisarnici 22. danas i dobio sam na stolu je to čekalo. Prema tome ja nisam ništa i usporedio sam dakle taj amandman na članak 24. sa osnovnim tekstom i otkrio dakle da mi je ovdje jedna nelogičnost. Ovaj amandman je nelogičan ovako prihvatiti. Osnovni tekst je bolji, jasniji, jer nema stavka 4. gdje se govori o Komisiji za izbor. Volio bih da mi netko kaže gdje je ta komisija?
Molim gospodina 21
Ali ne može to biti, vidite sad otvaramo. Dakle netko me je, ispričavam se sada idemo dalje. Stav 3. postaje stav 4. točno je to. Onda bi to bila administrativna komisija za stručne poslove, odnosno komisija za izbor kancelarije za reviziju. Samo malo. Tako piše u stavku u članku 24. dodaje se novi stavak 3. koji glasi. A onda u nastavku stoji stav 3. postaje stav 4. Dakle to bi onda bilo to. I sada je još jedna nelogičnost. Izbaciti iz igre za ovako bitnu, značajnu, vrlo značajnu državnu funkciju da to radi komisija ovog sastava, a izbaciti iz igre, do sada je to radilo Predsjedništvo. Zašto se ta ovlast uzima Predsjedništvu? Pitanje je vrlo jasno i zašto je to ovako nejasno definirano u amandmanu.
Hvala lijepo. MOlim Vinko ti si se javljao za riječ. Izvolite.
Ja bih samo pokušao tehnički da razjasnimo, a tu dilemu da li uzimati Predsjedništvu tu nadležnost ili ne uzimati, to ne bih. Ovim amandmanom V član, ovaj stav 3. člana 24. zakona postaje stav 4. tako da treba po meni posmatrati stav 3. Izbornog zakona u kome se kaže da komisiju za izbor imenuje Parlament i sastoji se od 6 članova. Znači amandman govori o ovoj komisiji koja je u članu, u stavu 3. Izbornog zakona, ali amandmanom ona postala stav 4. i zbog toga se govori o stavu 4. Tehnički gledano.
Hvala lijepo. Meni je to sada jasno. Napravili smo, pozvali smo se na brojeve iz amandmana, a ne iz zakona i onda smo napravili i kada se izradi jedan tekst, onda smo napravili malu zabunu. Molim, e pazi ovaj, ja hoću da bude jasno.
Još jednom dakle, ja sam otvorio, javio sam se, uključeno je, otvorio sam dakle pitanje a ovoga amandmana da o njemu raspravljamo je li on prihvatljiv ovakav jer je izbačeno iz igre Predsjedništvo kao predlagatelj glavnog revizora i njegovih zamjenika.
Okej. Dakle smisao je pitanja gospodina Filipovića da li je trebalo isključiti Predsjedništvo, a uključiti neko drugo tijelo. To je smisao, a ovo ostalo je. Gospodin Genjac se javljao za riječ.
Ja se nadam da je sada tehnički jasno. U stavu 1. izvornog teksta govori se o komisiji parlamenta u smislu 22
Molim vas, molim vas. Genjac malo glasnije, a molim vas malo tišine. Gospođo molim vas malo ćemo stišati priče.
U stavu 1. pominje se komisija,
Ne ti, ti si dama, ti nisi gospođa.
Molim vas, dakle u stavu 1. izvornog teksta uvodi se pojam komisije parlamenta čija je uloga da rangira lista kandidata i pripremi je za izbor, a izbor vrši Parlamentarna skupština. U stavu 3. izvornog teksta opisuje se kakav je ta komisija i na kraju izmjenama u ovom amandmanu taj stav 3. postaje stav 4. i onda se amandman poziva na komisiju iz stava 4. i mislim da je to tehnički ispravno. Opredjeljenje komisije je da prihvati ovaj amandman, da se komisija dakle u smislu priprema da obavi svoje poslove, a da Parlament izvrši izbor i da se isključi Predsjedništvo, je stvar komisije. Ја, što se mene tiče nisam član komisije, ali mislim da je komisija dobro postupila jer, obzirom da je konačna riječ na Parlamentarnoj skupštini i obzirom da komisija priprema za rangiranje procedura sa Predsjedništvom u nekoliko dosadašnjih institucija je pokazala da ta procedura u smislu vračanja predloga, dostavljanja predloga, šta je sa prvim prijedlogom, pa kada se desi da je odbijen na Parlamentarnoj skupštini ponovo, ta procedura je u nekoliko institucija Bosne i Hercegovine pokazala da je oduzela nekih 6 ili 7 mjeseci, zavisno od slučaja do slučaja, a na kraju se ništa nije dobilo u posebnom značaju, jer na kraju Parlamentarna skupština daje riječ. Dakle, što se mene tiče ja sam, jasno mi je ova intencija i ja mislim da nije, da je dobro ovo rješenje koje je na komisiji prihvaćeno i komisija ga je prihvatila. Mi sada ovaj, ovu situaciju, ovaj amandman i ovaj zakon koji je došao sa komisije mogli smo izmjeniti predlaganjem amandmana koji osporavaju usvojene amandmane, ali u roku, u propisanom roku pred početak sjednice od 48 sati. Tako da nemamo uslova, ja mislim da razmatramo pitanje amandmana koji su usvojeni. Nije ni jedan amandman predložen koji je osporio amandmane usvojene na komisji, ili koji je obnovio ne prihvaćene amandmane na komisiji i predlažem da pređemo dakle na izjašnjavanje o zakonu u drugom čitanju.
Moramo vidjeti hoćemo li raspravljati u drugom čitanju. Otvorili raspravu. Jesmo, pardon. Dobro. Gospodine Čengiću,
Dakle, moje pitanje prvi put u vezi sa ovim je bilo upravo proceduralne narave, da li uopće iko u ovom času ima elemente da ospori ovaj amandman koji je prihvaćen na komisiji? 23 Po mom razumjevanju nema elemenata za to, proceduralnih elemenata. I u tom smislu dakle nisam pravnik, ali mi se čini da je tako. Drugo, što je po mom mišljenju važnije, dakle mislim ono drugo što je po mom mišljenju važnije je sljedeće. Isključivanje iz Predsjedništva iz ove procedure ima vjerovatno prednosti u smislu skraćivanja vremena itd. i ni na koji način ne oštećuje poziciju ni građana ni entiteta, ni naroda, ni političkih partija. I ovdje želim da me kolega Ilija ako može sasluša, pa ako treba da razgovaramo o tome. Dakle, svi oni koji su zastupljeni danas u Predsjedništvu kako izgleda danas i u strukturi Predsjedištva kako se bira po zakonu koji danas važi ovdje, svi ti su i članovi Parlamentarne skupštine i svi oni će zauzimati poziciju, čak i u ovoj komisiji koja priprema prijedloge uz osiguranje, što je za mene osobno, dakle uvažavajući sve jedno pozitivno dostignuće da opozicija od 6 članova ima pravo na dva ako sam dobro razumio. Prema tome, prema tome u tom smislu dakle i pozicija i opozicija su u prilici da u komisiji učestvuju u radu i zadnje nema nikakve nelogičnosti u činenici da prijedloge za Parlamentarnu skupštinu priprema njezina komisija, jer konačno odluku svakako donosi Parlamentarna skupština. Dakle u tom smislu ne mislim da je ovo rješenje i na koji način sporno nekim opredjeljenjima, nekim pozicijama ravnopravnosti građana, naroda, poziciji ustavnoj, poziciji entiteta itd. A definitivno jeste jedna procedura koja je jednostavnija, lakša i u tom smislu uvažavajući ono što je iznjeo kolega Filipović, ja mislim da bi mi ipak mogli podržati ovo rješenje i u formalnom smislu, osim ovoga, rasprave o proceduri i na taj način doći u poziciju da danas imamo dakle zakon onakav kakav je usvojila komisija. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Filipović se javio za riječ.
Hvala lijepo za riječ. Dakle moram ispraviti krivi navod uvaženog kolege Čengića. Ja nisam amandmanski djelovao, ja nikakav amandman nisam postavio. Ja sam postavio jedno pitanje i otvorio, zamolio ostale da sudjeluju u raspravi o tom pitanju zbog čega je u proceduri predlaganja umjesto Predsjedništva došla komisija. Ja opet ne mislim i ne slažem se dakle sa stajalištem koji je iznjeo gospodin Genjac da je Predsjedništvo taj kočioni karakter, to kočiono tijelo, to tijelo koje nas zavlači i ništa ne radi i ništa ne predlaže. Mislim upravo da je to ovo zbog čega ja ovo i pitam to tijelo koje bi to racionalnije i brže i funkcionalnije i pravednije nego jedna komisija koja je predložena. No, to je stvar odluke. Dakle, ja sam sasvim svjestan da sam ja amandmanski trebao djelovati po Poslovniku 24 sata prije rasprave. Dakle poslovnički znam da nemam pravo podnositi amandmane, niti sam podnosio, nego sam postavio pitanje. To je taj ispravak krivog navoda. U buduće pratite precizno što ja govorim. Hvala.
Ja razumijem i diskusiju, ja razumijem diskusiju i nastojanje gospodina Filipovića da popravimo onoliko koliko se može popraviti. I ovo je jednostavno jedna diskusija za razmišljanje. Javio se gospodin Limov. Izvolite gospodine Limov. 24
Uvažavajući ovo o čemu je kolega Filipović govorio ja sam se javio prije svega da kažem da je nakon ovoga u tehničkom smislu sada sve jasno i želim reći da podržavam opredjeljenje naše komisije, smatram da je to na tragu težnje ka afirmacijom Parlamenta i sobzirom na moje političko opredjeljenje da smatram da mi inače trebamo težiti ka afirmaciji i da budemo zemlja parlamentarne demokracije. Zaista mislim da je u ovom smislu veoma dobro rješenje da naša komisija nama predlaže i cijenim da je sobzirom na prirodu revizora, odnosno revizije kao institucije, da je ona izvan rekao bih orbite izvršne vlasti da je upravo dobro da Parlament o tome zauzima stav i ima ono što kažu...
Hvala lijepo gospodine Limov. Ja molim gospodina Genjca da se, izvolite. Izvoli Genjac. [[zajednička diskusija]] Molim vas hajde da, molim vas da budemo malo efikasni, jer nam valja se učiti za ovih 150 zakona mjesečno u narednom periodu. Izvolite gospodine Genjac.
Ja bih zamolio, ja bih zaista zamolio da nam osigurate uslove da govorimo.
Molim vas, gospodin Genjac me zamolio da mu osiguram da može govoriti i da ga svi čujete. Da može govoriti ja mu mogu govoriti, ali da ga svi čujete to mu vi morate osigurati. Hvala lijepo.
Naime imam samo jedan ispravku krivog navoda. Naime, kolega Filipović je mene citirao i tumačio u smislu da sam rekao da naše predsjedništvo je kočioni mehanizam, da ništa ne radi itd. Ja to ne bih nikada ni pomislio zaista. Možda je on shvatio to tako, ali naše predsjedništvo je u nekoliko prilika do sada predložilo nešto, pa Parlament to odbije, pa dok se vrati na Predsjedništvo u drugom pokušaju nastaje gubitak tog vremena. A ja zista ne bih ni pomislio da naše predsjedništvo ništa ne radi.
Ne, ono je sjajno. Hvala vam lijepo. Gospođa Stojanović se javljala za riječ. Sve pohvale Predsjedništvu, gospodine Halide.
Ja samo imam potrebu da kažem da je u osnovnom tekstu zakona bila predviđena komisija koju imenuje ovaj parlament. Tu niko nije radio nikakvih ispravki. Ta komisija i 25 dalje ostaje, stom razlikom što je bilo predviđeno da ta komisija šalje svoj prijedlog, odnosno rang listu prema Predsjedništvu, a Predsjedništvo onda bira tri revizora, ili zamjenika revizora i dostavlja Parlamentu da se izjasne o tome. U ovoj proceduri, po meni je mnogo bliže da se uloga Parlamenta ipak pojača i da jednostavno ta komisija dostavi rang listu Parlamentu, a Parlament koji se sastoji od mnogo više ljudi nego što su tri čovjeka odlučuje o tome koga će iz reda svoga naroda neko izabrati.
Sve se to čini. Hoćemo. Dakle sve se, sve je to razumno. Međutim, ja molim, iscrpili smo diskusiju koliko ja vidim i sada ću ja staviti na glasanje. Jesmo li da zakon u drugom čitanju? Ko je za to da idemo na drugo čitanje? Molim vas glasajte sad. Da ne bi bilo zabune ja se ne sjećam da sam to stavio. Da ponovimo. Ponavljanje je majka znanja znaš. Da budemo načisto da ne može neko napraviti primjedbu.Hvala lijepo. Dakle čini mi se jednoglasno. Evo iscrpili smo raspravu. Raspravljali smo. Ja vas molim. Molim. Jedan uzdržan. Ja vas molim da. Molim. - 13 za, 1 uzdržan. Ja vas molim da sada, evo čuli smo diskusije, imali smo priliku da čujemo razmišljanja, ja vas molim da glasamo o zakonu. Molim vas glasajte sad. - Dakle, jednoglasno je usvojen Zakon o reviziji institucija Bosne i Hercegovine. Dakle imamo izvjesnih razlika u domovima. Molimo da izaberemo komisiju. Halide predlažeš. Izvolite gospodine Hasane.
Dakle u ime Kluba bošnjaka predlažem Halida Genjca.
Dakle imamo Halida Genjca u ime Bošnjaka. U ime Hrvata. Nisam čuo. Branko Zrno. U ime Srba. Bole.
Ja se dvoumim između dva kvalitetna prijedloga. Gospodan Goran Milojević.
Hvala vam lijepo. Dakle Genjac, Zrno, Milojević je sastav komisije. 26 Molimo vas da glasate za komisiju. Ko je za? Hvala lijepo. - Komisija je usvojena uz 11 za i 1 protiv. Protiv je bio gospodin Milojević, da ga malo naružimo. 12. tačka dnevnog reda je Ad.12. Prijedlog zakona Bosne i Hercegovine o pomilovanju, prvo čitanje Dobili ste zakon kao i izvještaj nadležne komisije. Komisija je prihvatila tekst Prijedloga zakona u predloženom tekstu. Predstavnički dom je usvojio zakon u prvom i drugom čitanju u predloženom tekstu. Ovo je prvo čitanje zakona. Vodi se rasprava o neophodnosti i principima koje je zakon zasnovan. Javlja li se ko za riječ? Gospodine Filipoviću.
Zahvaljujem za riječ. Dakle vrlo kratko. Amandmana nije bilo. Predlažemo da se usvoji u prvom čitanju i da otvorite drugo čitanje.
Hvala vam lijepo. Evo ako nema diskusija, ja bih ovaj predlog predsjednika komisije stavio na glasanje. Ko je za to da usvojimo zakon u prvom čitanju? Molim glasajte sad. Hvala lijepo. - Usvojili smo dakle zakon jednoglasno u prvom čitanju. Idemo slijedom predloga predsjednika komisije. Ko je za to da raspravljamo o zakonu u drugom čitanju. Molim vas glasajte sad. Hvala lijepo - 11 za, niko protiv, niko suzdržan, pardon 10 za, niko protiv, niko suzdržan. Jednoglasno, obzirom da nije bilo amandmana. Ja mislim da nema potrebe diskusija neće promjeniti stvari. Ja vam predlažem da glasamo o zakonu i u drugom čitanju, odnosno da prihvatimo Zakon o pomilovanju u Bosni i Hercegovini. Molim vas glasajte sad. Hvala vam lijepo. Jednoglasno smo usvojili Zakon o pomilovanju. Zakon je usvojen u identičnom tekstu kako ga je usvojio Predstavnički dom. 27 Trinaesta tačka dnevnog reda je Ad.13. Informacija o stanju popunjenosti Državne granične službe Bosne i Hercegovine i internoj kontroli Dobili ste izvještaj Zajedničke komisije za odbrambenu i sigurnosnu politiku i nadzor nad radom odbrambenih i sigurnosnih struktura na nivou Bosne i Hercegovine. Predstavnički dom je prihvatio informaciju k znanju. Otvaram raspravu o informaciji. Ko se javlja za riječ? Gospodin Boško Šiljegović.
Hvala predsjedniče. U ime nadležne komisije, Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost koja na svojoj sjednici od 18.12.2005. godine razmatrala, primila informaciju k znanju i uputila je u Parlament, a sa par zaključaka ispred Komisije išli smo prema Savjetu ministara. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine Šiljegoviću. Gospodin Limov se javlja za riječ.
Ovo dosta dobro danas ide, tako da ja neću puno vremena trošiti, ali gospodine predsjedatelju cijenim da, uvažavajući ono što je rekla naša komisija kroz svoje izvješće, našta ja nemam primjedbi, ipak želim ovu prigodu iskoristiti i potencirati par pitanja i to više taksativno bez ulaženja u raspravu. Naime, ja zaista ne razumijem zbog čega mi ovaj projekat DGS-a ne dovedemo jednom do kraja 2005. godine. Kolega Brka je ispoljio nezadovoljstvo određenim odgovorima na njegova pitanja, ali u kontekstu upravo tog razmišljanja, zaista je nemogu shvatiti da 2005. godine mi još uvijek nemamo 506 uposlenika u DGS. Šta je tu suština, zbog čega je to tako? I ja mislim da bi jednim zaključkom ili jednim stavom trebali dati do znanja onima koji su uključeni u ovaj proces da zaista u što skorije vrijeme ovo popunimo. To je jedna stvar. I druga stvar, iz podataka posebno uvažavam ovo što je kroz internu kontrolu koja je napravljena u okviru DGS-a zaista ima vrlo indikativnih pokazatelja. Molim kolege da obrate pozornost, jer osjećamo, prije svega jedan trend nezadovoljstva sa radom ove službe, tako da smo prve godine imali svega dvije predstavke, a u 2005. godini za prvih šest mjeseci to je 122. I imajući na umu i podatke koji su dati na posebnoj stranici ove informacije, dakle sasvim je jasno da je evidentno u instaliranju ljudi u ovu službu bilo zaista dratičnih postupaka i promašaja. Bilo je čak i ljudi koji su bez ceritficiranja primljeni, a isto tako činjenica da od 572 službenika protiv kojih su vođeni disciplinski postupci za težu povredu službene dužnosti 419 njih je bilo potrebe. Izrečena je odgovarajuća disciplinska mjera. To je zaista zabrinjavajuća činjenica, praktično evo svaki peti je bio disciplinski kažnjen kada podjelimo broj uposlenika. Dakle 2000 podjelimo na 419 meni je ovo zaista, podržavam i neka tako nastave, ali bih to istovremeno bila obveza da se u pogledu regrutiranja da tako kažem, ili kompletiranja same službe vodi zaista računa o tome koga se prima. 28 Neprihvatljivo je dakle da je bilo primljenih ljudi bez certificiranja od strane APTF-a, neprihvatljivo je da ti koji su imali certifikate su eliminarani kroz odgovorajuće procese na bazi činjenice da su vršili određena čak i kaznena djela. I u tom smislu mislim da treba biti poruka i ovog doma i ove parlamentarne skupštine u odnosu na ljude koji sudjeluju u ovom procedu da zaista odgovornije pristupe selektiranju ovih kadrova. Ja ću vas podsjetiti da smo imali i zaista nemilih stvari na državnoj granici. Ne radi se tu samo o onom slučaju ubojstva i zaista je neprihvatljivo da mi nismo predvidjeli da kada konstituiramo ovakve službe obvezno ugradimo odredbu koja će omogućiti da se izvrše brate ljekarski pregledi i da znamo da oni ljudi koji budu primljeni i koji budu angažirani imaju od odgovarajućih komisija, jer nije za svaku instituciju potreba na isti način, nego zaista specifično i čini mi se da bi ovo iskustvo trebali iskoristiti da i još neke službe na državnoj razini ugrađujemo i odredbu koja će obavezati da se, bez obzira što se preuzimaju djelatnici izvrši ljekarski pregledi i da bar imamo tu nekakvu potvrdu stručnih institucija koje bi garantirale da smo primili zdrave ljude. A ne da kada se nešto dogodi onda na, po mom mišljenju neprihvatljiv način idemo opravdavati zašto smo to uradili, jer jednostavno evo mislim da je propust, cijenim da to treba uraditi i u odnosu na SIPU-u i u odnosu na OSU da u tom pogledu treba ići kroz izmjene i dopuna zakona i da bi smo imali ljekarske preglede, ako ništa drugo. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Limov. Sasvim u redu. Gospodin Brka, jesi se javljao za riječ? Haso jesi se ti javljao. Izvini molim te.
Ja se zahvaljujem i ne mogu da se otmem dojmu da nešto ne kažem na ovu temu, jer sam i ranije govorio i mislim da poslije ova dva papira koja imam u rukama moja zabrinutost je veća nego što je bila prije nego što ih imam ovdje u rukama. Ja ću to zbog toga da prokomentarišem i da iako nisam bio na zadnjoj sjednici komisije kada ste vi to usvojili, bio sam na putu, ali zbog upravo zbog toga ne mogu da a da ne kažem ovo što mislim. Naime, ja bih samo ovdje dopunio gospodine Limova što je maloprije rekao. Ovdje piše 572 službenika, vođen je disciplinski postupak i 227 za manje. Znači nije svaki peti, nego 799 ljudi je prekršilo, da ne kažem zakon, eto ja ću reći zakon jel. To je jako velika cifra, jako veliki broj. Za mene jednostavno ne prihvatljiv. Zar je to moguće? Mislim zar je to uopšte moguće, a evo iz ovog podatke koji je potpisao ministar to je moguće jel. Znači to je nešto što je za mene vrlo indikativno i tu mislim da je velika odgovornost na prvim ljudima te službe, velika odgovornost. Mi znamo da oni tamo jedno vrijeme nisu imali, bilo je problema sa postavljanjem ljudi itd., ali to ih uopšte ne opravdava. oni koji su tu bili ne opravdava ih, ove cifre ih ne mogu nikakko opravdati. To je jedna stvar. Druga stvar, iz ovog odgovora kojeg sam danas dobio, a koji je potpisao direktor Vinko Dumanić, kaže se, ja ću da citiram, pa ću onda komentarisati – Da bi rezultati ovakvog rada bili bolji, misli se jel na DGS, neophodno bi bilo u što kraćem vremenu uraditi sljedeće – identifikovati graničnu liniju, označiti graničnu liniju, to je sve u redu, zapriječiti mjesta pogodna za ilegalan prelazak državne granice. I sad njegov komentar, nažalost DGS BiH nije vodeća agencija za realizaciji gore pobrojanih potreba, nego su iste u nadležnosti drugih državnih organa i tijela. 29 Ovo pod 3. ja ne mogu da prihvatim njegovu konstataciju da to nije njegova nadležnost – zapriječiti mjesta pogodna za ilegalan prelazak državne granice. Za mene je to njegova. Ako nije njegova, što ovdje nije napisao čije je to. Da ja prozovem toga čiji je da to što neće da uradi 5 godina. Jer pazite nešto, nema dana, dana bukvalno dana da u medijima BiH od printanih, do bilo kojih drugih nema da je ova zemlja puna kriminala, da je ovdje od pranja novca, od trgovine ljudima, od svih tih negativnosti, ja nekada stičem dojam po medijima da nema gore zemlje na svijetu od nas po tim prekršajima. E, po ovom odgovoru koji sam ja dobio od direktora DGS-a i po ovom izvještaju našeg ministra, ja sam samo više zabrinut šta će nam se dešavati. Ja znam da ima problema u popuni kadrova, sve je to meni jasno, ali ovdje u ovim odgovorima ja ne vidim odgovore kakva su rješenja. Ja zbog toga ovo govorim. I upućujem poziv i ministru i Vijeću ministara i DGS-u da jednostavno zna se ko je za šta nadležan da to odgovara i da to unaprijedi. Ja ne mogu prihvatiti da poslije pet godina postojanja DGS-a imamo ovakav problem. Ja kao građanin to ne mogu nikako prihvatiti i kao delegat u ovom domu naroda ne mogu biti miran na to. I zbog toga ovo govorim i zaista ovo nije delegatsko pitanje, nego je apel nadležnim da ovdje se dovede red. Hvala vam.
Hvala gospodine Brka. Gospodine Čengić se javlja za diskusiju.
Dakle prvo mi je drago da imamo priliku da o ovom razgovaramo, da imamo ovu tačku dnevnog reda, da imamo ovu informaciju i u suštini prihvatam sve ono što su moji prethodnici rekli o ovoj temi i umjesto dalje diskusije reći ću sljedeće. 1. DGS u ovim uvjetima u kojima mi živimo u Bosni i Hercegovini ima puno veću ulogu nego što je recimo imala nekakva služba koja se bavila nadzorom granica u prethodnom sistemu. Sobzirom da mi imamo reduciran broj vojnika, da njihova uloga i zadatak nije uopće kontroliranje granice, da policija takođe nema nikakve nadležnosti, dakle jedina institucija koja se brine za zaštitu granica je upravo ova služba. Naše granice, iako smo zemlja sa relativno malom površinom su jako duge, negdje 1600 i ne znam koliko kilometara, razuđena, vrlo različitog terena sa relativno naseljenim prostorom uz granicu sobje strane i sa situacijom o kojoj smo i na ovom domu i na zajednikoj čak sjednici oba doma rapsravljali o velikim dakle problemima koji dolaze od crnoga tržišta, a koji djelom nastaju i upravo zbog toga što nemamo dovoljno uređenu granicu. Na drugoj strani imamo početak pregovora sa EU koja podrazumjeva izvršavanje obaveza, pa i u području koje je nadležnost granične službe i konačno imamo, opravdan je zahtjev i potrebu svih građana Bosne i Hercegovine da se ublaži izuzetno oštar vizni režim prema nama, prije svega u zemljama šengena i EU. Ako pažljivije pogledamo primjedbe koje dolaze sa strane EU i pročitamo ih uočićemo da je jedan od ozbiljnih prigovora dakle nedovoljan kvalitet kontrole teritorija i granica BiH u odnosu na organizirani kriminal, na šverc drogom, na šverc s ljudima, terorizam itd. I koliko god da ustrojavamo institucije unutar države BiH, ako ne funkcionira institucija koja se brine za zaštitu granica, očito da nismo izvršili obaveze. U tom smislu, imajući na umu važnost ovoga pitanja, imajući na umu korisnost informacije, ali i nedovoljnost da zauzmemo bilo kakav stav, predlažem samo jedan 30 zaključak, a taj je – da se dogovorimo da zatražimo na, ako ne u januaru, ostavljam prostora da o tome diskutiramo, najkasnije u februaru, posebnu tačku dnevnoga reda koja bi imala dakle, dakle imala naslov – Aktivnosti i problemi funkcioniranja DGS. Koja bi, dakle informaciju koja bi bila dopunjena, ova informacija bi bila dopunjena prijedlozima aktivnosti i prijedlozima obaveza svih subjekata unutar države Bosne i Hercegovine. A ta rasprava bi morala rezultirati dakle vrlo jasnim zaključcima koji bi bili preuzeti od strane Doma naroda, sugerirani Parlametnarnoj skuštini i drugim nadležnim institucijama. Mi ne možemo biti ozbiljan pregovarač ako ne realiziramo obaveze, a očito ne može realizirati obaveze ako još uvijek nemamo čak ni jasan stav, spisak obaveza i jasan stav ko šta treba uraditi. Iz tog razloga držim da svaka dalja rasprava bi bila preduga, neutemeljena i moram kazati da nema nikakvog opravdanja da se u izvještaju konstatira i dalje veliki problem nepopunjenosti sa visokim kadrom. Molim vas, tvrdim da ovoga časa ima više od 100, a bojim se i više stotina visoko kvalificiranih osoba koje su diplomirale na Kriminalističkom fakultetu u Sarajevu, na Pravnom fakultetu, drugim fakultetima koji mogu zadovoljiti ove uvjete, a koji nemaju posla, a mi istovremeno konstatiramo da je problem osiguravanje visokog, visoko stručih kadrova. Ja mislim da tu nešto nije u redu. Je li u pitanju budžet, je li u pitanju procedura izbora, je li u pitanju nešto treće, ne znam šta je, ali ovo je nedopustivo. Dakle apsolutno nedopustivo. Da ne bismo dalje vodili danas raspravu, ja mislim da je zaista neophodno da se dogovorimo da organiziramo raspravu, ako ne krajem prvog, početkom drugog mjeseca gdje bismo dobili opširan izvještaj. Prisustvo Vijeća ministara, to više nije samo ministar za sigurnost, nego vjerovatno i ministar za pravdu, predstavnici nekih drugih institucija i da povedemo ozbiljnu raspravu i da donesemo zaključke koji će obavezati sve kako bi se ovo pitanje kvalitetno uredilo. Hvala.
Hvala gospodine Čengiću. Za riječ se javio gospodin Goran Milojević.
Cijenjene kolege, evo gospodin Čengić mi je uzeo 90% moje diskusije. Prihvatam izvinjenje, ali zaista i ja želim da podvučem značaj ovoga o čemu je moj prethodnik govorio i u potpunosti podržavam ovaj prijedlog. To odmah hoću da kažem, jer pitanje sadašnjeg viznog režima prema građanima Bosne i Hercegovine je zaista vrlo važno pitanje za Bosnu i Hercegovinu. I želim da istaknem da, evo svi vi ste bili u raznim kontaktima, ovo više možda zbog javnosti da u svim našim bilateralnim, multilateralnim sastancima sa predstavnicima raznih zemalja, raznih međunarodnih institucija otvaramo ovo pitanje i svaki put, evo danas smo mogli vidjeti u sredstvima informisanja gdje predstavnici Evropske komisije kažu da će se vizni režim prema Bosni i Hercegovini ublažiti kada granice Bosne i Hercegovine budu neporozne. Znači mi moramo imati kvalitetne kadrove u ovoj službi i zaista selekcija prema kod odabira kadrova, ovo o čemu je govorio gospodin, uvaženi kolega LImov, mora biti bolja, apsolutno bolja u narednom periodu. 31 I za mene evo, ja ne mogu i to da ne kažem su porazni podaci o broju ljudi prema kojima su razne disciplinske mjere povučene u ovoj instituciji i zaista još jednom, ponavljam dakle kadrovi su ono što čini institucije i u narednom periodu svakako i DGS-a prilikom odabira ljudi za tu službu mora se voditi puno, puno više računa. Hvala.
Hvala gospodine Gorane. Ima li još diskusija? Gospodine Zrno.
Ja sam se davno prijavio, ali po običaju vi mene
Pa čuj Zrno ti mene uvijek.
Ti mene ne vidiš i đaba je to.
Ti si moj drug.
Šta ti je to. Ja sam baš zrno, meni se čini. Sve vas pozdravljam, izgleda da je gospodin Čengić svima ukrao jedan dobar dio i onoga što smo bilježili mislili kazati, ali kako su se javili, mislio sam odustati, ali nema smisla. Mogu kazati nekoliko rečenica o ovoj informaciji, jer na kraju krajeva ovo nije izvješće. I zato možda naša reakcija na ovu informaciju i nije i ne može biti nekakva ni punija, ni rekao bih svrsishodnija zbog toga što je ovo samo jedna dimenzija ove službe i to dimenzija njenih gorućih problema. Mi smo bili u toj službi, obišli smo je i terenske urede i puno je bolje stanje, makar ono što se dade vidjeti, nego ovo što je ovdje napisano, jer mi smo sa ovim upoznati. Mi znamo šta su problemi iako mi se čini da nema uopće smisla raspravljati o DGS-u kao izdvojenoj, izdvojenom dijelu iz sustava sigurnosti. DGS je samo dio sustava naše kolektivne sigurnosti. Malo je daleko od nas, jer nije tu oko nas, nije ni SIP-a ni OSA i neke druge službe, nego je tamo daleko na granici i prvi susret svakoga čovjeka koji dođe u ovu državu i naš i onih koji iz vana dođu jeste susret sa službenikom DGS-a. I zbog toga držim da na razini naše brige o sektoru sustava sigurnosti i jednom od njegovih segmenata moraju poraditi sve državne institucije i ovaj parlament i naročito državni proračun. Jer ono što se dešava danas u DGS-u može rezultirati nepopunjavanjem, nego osipanjem i onih postojećih kadrova zahvaljujući konkretnoj materijlanoj situaciji, materijalnom statusu i radnim obavezama ljudi koji rade u ovoj službi. Neću elaborirati dalje. MOžemo svi uporediti policijskog, policajca u gradu Sarajevu i onoga koji radi na granici. Od radnoga vremena, uvjeta rada i materijalnog statusa. Nažalost o tome moramo govoriti jer takva nam je stanje u državi. Nepopunjenost, apsolutna nepopunjenost. Ja ne znam u procentima koliko je to, ali mislim kada govorim o DGS-u u cjelini da to nije ni 40% od one potpune, molim, 2200 na 12 tisuća, oprostite na 15 tisuća mađarskih čuvara granice, a tu smo negdje po prostoru. Oni su zaštićeni sada sa svih strana, jer su članovi EU. 32 Znači ovdje se mora govoriti, dalje, problem koji vjerojatno jeste pomalo prisutan i ovdje jeste problem uvezanosti sektora sigurnosti. Znači DGS, odnosno ona sama sebe mora promatrati kao dio sustava i na taj način se ponašati i problem je svakako u postojećoj unutarnjoj organizaciji i to se odnosi i ova primjedba direktno jeste upućena rukovodstvu DGS-a, unutarnja organizacija, radna organizacija mora se u ovoj službi mjenjati. Ovdje nitko ne govorio o radu državnih institucija, jesmo ih spomenuli, koje jesu zadužene za rad DGS-a. Koliko mi to imamo državnih komisija? Šta mi znamo o radu državnih komisija kada je riječ o konačnom i definitivnom definiranih granica Bosne i Hercegovine sa svojim susjedima. Mjesecima, čak godinama te komisije rade i nitko nema izvješća kako će DGS raditi u jednom međuprostoru koji jest i nije naš i hoćemo li ga ili nećemo ga i ne znamo čiji je. A oni su tu i oni trebaju zatvoriti ono što nije odradila ni jedna komisija, makar ja ne znam da je ikakva komisija išta poslala i uputila ovom parlamentu, a iz drugih izvora mislim da taj posao jednostavno stoji. Smatra se nebitnim. I zbog toga jesam za jednu kompletniju ne informaciju, nego za jedno izvješće u kojemu ćemo dobiti i moći sagledati uistinu težak položaj DGS-a i sigurnosti naših granica, ali sve ove probleme koje smo i mi dužni riješiti u ovoj službi. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Zrni. Gospodin Jukić se javio za riječ.
Evo nakon 5-6 vrlo sadržajnih rasprava i prijedloga i ocjena, meni je ostalo samo jedno konstatirati, dakle da je i zažaliti dakle nema ovdje nazočnih ljudi iz, ili bar ja ne znam da su iz DGS-a koji bi možda mogli dati odmah neke odgovore na neka pitanja. Ispričavam se, ima osoba iz DGS-a. Mislim da bi bilo dobro da možda iskoristi priliku, a mi budemo isto tako u prilici da čujemo odgovore na neka pitanja, jer stvarno pitanja ima puno. Vjerujem da ima i odgovora na ta pitanja, jer DGS mlada služba. Međutim, ipak ja ću reći jedno svoje, svoju ocjenu, očekivao sam da će kako vrijeme odmiće problema biti manje. Međutim, nisam siguran da je tako. Možda bi se moglo ocjeniti da je i obrnuto. I ono kada se nekakva predviđanja rade, onda se gledaju trendovi. Ja se bojim i loše je ako je trend da je sve više, ne znam ni ja neriješenih slučajeva, sve više pritužbi, sve više prekršaja, sankcija itd. Znači to je bitno. A problema će uvijek biti. Nepopunjenost, važno pitanje. Međutim, mislim da bi trebalo ipak i to pitanje brže rješavati. Upoređivanje našeg DGS sa nekim drugim službama, naravno je vrlo dobar način da se uporedimo, vidimo gdje smo mi, obzirom na broj ljudi, na broj prekršaja itd., a poznato je isto tako, takođe je o tome govoreno da se Bosna i Hercegovina nalazi na jednom od već opće prihvaćenih definiranih puteva, ne znam ni ja droge ili čega već, trgovanja nekih nedopuštenim tvarima, sredstvima ili ljudima, nekim robama itd. itd. Pa evo uz ne znanje da je ovdje ipak prisutan gospodin iz predstavnik iz DGS-a, mislim da bi bilo dobro da nam odgovor na neka ovdje postavljena pitanja. 33
Hvala lijepo gospodine Jukiću. Evo ja se isto pridružujem ovom stavu gospodina Jukića da na nekoliko pitanja, ili dosta kratko podržite sa svoje strane ovu vašu informaciju, ali obzirom da ćemo sigurno negdje u februaru imati je li diskusiju i tražiti jednu ozbiljniju raspravu i jedan ozbiljniji izvještaj DGS-a i o čemu ćemo mi danas odlučivati da imamo to, ja vas molim da nešto što mislite da nedostaje u ovoj infomraciji iznesete, da bismo je li kako vidite i interes poslanika postoji da se popravi situacija u DGS-u i evo na izvjestan način poboljšali da nam više ...da to uradimo. Hvala. Izvolite. Molim vas i predstavite jer. Hvala.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, ja sam Vahid Alagić, zamjenik direktora DGS-a. Informacija koju ste dobili oslikavala je stanje onog momenta kada je to traženo, a to je bilo u vrijeme kada DGS nije imala izabrano rukovodstvo, dakle kada su bila dvojica ljudi koji su vršili dužnost zamjenika, direktora, pa je taj mandat istekao. Uostalom vi to jako dobro znate. Izbor, rukovodstvo DGS je dugo trajao. Nažalost još uvijek nije izabran pomoćnik direktora. Procedura u toku. Nadam se da će i on uskoro biti izabran. Stanje u popuni DGS-a kada je u pitanju menandžment traje skoro godinu dana. Nije bilo imenovan, nije bilo imenovanog direktora što je svakako se odrazilo na stanje i rada i radne discipline i ukupnih učinaka rada u DGS-u. Informacija koju ste dobili jasno kaže da u DGS-u nedostaje nekih 500 ljudi. To stanje nije od juče, jer DGS je uspostavljena 2000. godine. Zadnja popuna DGS u prijemu ljudi bila je 2002. godine. Dakle 3 godine u DGS nije primljen niko da bi DGS radila. Komisija koja, zajednička parlamentarna komisija koja vrši nadzor nad radom vidjela je i obavila je razgovor sa ljudima. Mi imamo jako velikih problema ako imamo recimo čovjeka koji ode na bolovanje ide bude odsutan da neki granični prelazi rade sa jednim ili sa dvojicom ljudi. To je ono što sada otežava naš trenutni rad. Kada je u pitanju popuna visokih pozicija, mi se sada suočavamo sa činjenicom da ljudi iz DGS-a sa visokim činovima odlaze iz DGS-a zbog teških uslova rada. Granica BiH je duga 1.550 kilometara i ti ljudi moraju da putuju van svog mjesta boravka. Mi pokušavamo da te ljudi koji su tu na čelnim pozicijama da budu prije svega multietnički zastupljene sve rukovodne pozicije i onda ljude moramo recimo iz Bihaća slati u Višegrad ili iz Sarajeva slati za Trebinje. To su uslovi koji iziskuju dosta napora. Mi imamo do sada četvoricu ljudi koji su izgubili život putujući s posla na posao, jer oni rade po 12 sati, trebaju im dva sata da dođu na posao i dva sata da odu kući sa posla. To su uslovi u kojima radi DGS-a. Kada je u pitanju ta popuna rukovodnih pozicija to nam otežava i neusvajanje Pravilnika o činovima koje sada je trenutno ovaj u proceduri paralamentarnoj, odnosno na Vijeću ministara. Treba da se donese pravilnik da bi svi ljudi u skladu sa novim pravilnikom koji je usvojen u maju ove godine da bi ljudi bili postavljeni na mjesta u skladu sa svojom školskom spremom i činovima koje imaju. To je procedura koja će trajati sigurno par mjeseci. Naravno tu će opet biti problema, jer mi ne možemo da popunimo odgovarajuće pozicije. Ljudi jednostavno ne žele da idu van svog mjesta boravka za istu, ili čak u nekim slučajevima manju plaću na neka druga radna mjesta. Evo recimo uzeću samo primjer Gradiške gdje nismo uspjeli popuniti pomoćnika načelnika već nekoliko godina iz reda Bošnjačkog naroda, jer niko nema interesa da ide tu. To su objektivni problemi skojima se susrećemo. 34 Naravno, izvještaj koji ste vi dobili o pokretanju tih disciplinskih procedura, odnosno krivičnih djela, to samo govori koliko se ozbiljno pristupalo nadozoru nad radom tih ljudi. Istina je, vi to znate da je DGS preuzela jedan dio ljudi jednostavno iz entitetskih mupova kao nešto što je bilo zatečeno stanje. I tu se nije mogla raditi, da kažem bezbjednosna provjera, u tom momentu, jer je to radio, radila UN komisija, odnosno APTF tadašnji i jednostavno ljudi koji su tada to radili nisu imali pristupa tim dokumentima, niti su mogli bilo šta tu da urade niti da promjene. Mi imamo istina sada ljudi koji rade u DGS-u, a uradio UN APTF koji nemaju certifikat, rade policijske poslove. I sada smo postvili pitanje i Uredu OHR-a i EUPM-a da nam pojasne šta sada raditi? Šta sada raditi, nakon pet godina? Ljudi rade na tim pozicijama, a nemaju uopšte certifikat, a recimo neki drugi su otpuštani tada. Hoću da kažem da kada su pitanju te procedure, disciplinskih ili drugih, ima tu istina i teških prekršaja, odnosno počinjenih krivičnih djela. DOsta ljudi je otpušteno iz DGS-a. Mislim da to govori samo o tome koliko se poklanja pažnje tome, tom nadzoru nad radom tih ljudi. Pa nemojte misliti da je jedino DGS-a ima korupcije i da jedini DGS je taj koji ima toliki broj ljudi koji nevaljaju. Ali, istina je i to da nam se prijavljuje i svaki prijavljeni slučaj se procesuira. Ja sam radio u nekim drugim sigurnosnim službama i prije rata, pa smo imali stvarni prikaz krivičnih djela i onaj prikaz koji ide za neke izvještaje i gdje smo frizirali neke izvještaje. Ovdje ništa frizirano nije. DGS da kažem prikazao sve ono što je do sada prijavljeno DGS-u kao nedolično ponašanje policijskih službenika. Mislim da tih pojava ima svugdje i da se protiv tih pojava moramo boriti. Ja vam moram kazati da nama sada neuspostava policijskog odbora na nivou Vijeća ministara, odnosno Ministarstva sigurnosti otežava da one postupke koje smo pokrenuli da ih dovedemo do kraja, jer ljudi koji su evidentno počinili neke prekšraje ne možemo prekinuti radni odnos sa njima zbog težih povreda službene dužnosti zato što nemamo uspostavljenog policijskog odbora. I samim tim dok dođemo u drugostepeni organ, čovjek podnese žalbu policijskom odboru i tu se jednostavno nama završavaju poslovi. Kada je u pitanju drugi da kažem, o tome je govorio gospodin Zrno, kada su u pitanju uređenje granica, mi tu sada djelujemo po sistemu ono što smo zatekli tako radimo. Drugačije ne možemo zato što granična linija još uvijek nije definisana. Spominje se skela Crnijevo koja već postoji nekih 15-20 godina kao prevozno sredstvo kojim se prelazi prekao Drine. Tu DGS ne može ništa da uradi. Mislim da je sada već formirana komisija na nivou VIjeća ministara koja će definisati konačno status tog prelaza na kome ljudi iz DGS stoje, zato što su tu bili ljudi iz MUP-a RS koji su radili kontrolu prije nego što je DGS i formiran. Imamo dosta problema, recimo sada se pojavljuje da na granici sa Crnom Gorom se u međuprostoru nekih 6-7 kilometara jednostavno granična policija Crne Gore se povukla u dubinu teritorije Crne Gore i u tom međuprostoru se pravi 5-6 fri šopova. Mi ne možemo sada tu ništa reagovati zato što DGS je nadležan za kontrolu granice, a ne da je utvrđuje i ne da je na neki način da kažem pomjera. Mi dolazimo na ono zatečeno stanje koje jeste i koje je bilo. Onog momenta kada komisije utvrde granicu, kada se stvore uslovi, vjerujte ovi koji su bili vaše kolege, koji su bili, vidjeli su gdje ljudi rade, da nekada i na improvizovanim mjestima stoje ljudi bez ikakve nastrešnice, gdje dokumenta kada preuzimaju od tih ljudi koji vrše kontrolu, jednostavno nemaju nikakvih uslova, čak ta dokumenta i kisnu. Ja to ne govorim zbog toga da bi pravdao rad DGS-a. Ja sam novi čovjek u DGS, tek nekih 3 mjeseca, ali vam govorim objektivnost stanja kakvo jeste. Ono je teško i DGS, da kažem djeli sudbinu svih državnih institucija zbog toga što dosta stvari moramo 35 sinhronizovano da radimo, sve institucije države Bosne i Hercegovine da bi se utvrdila ta granična linija, odnosno crta, da bi se granična služba jednostavno mogla posvetiti svom radu. Kada je u pitanju ovo što je gosppodin, uvaženi gospodin Brka govorio za te granične prelaze, nelegalne granične prelaze, ja vam moram kazati da prema Republici Hrvatske na jednom dijelu, gdje god pogledate to su mogući, moguća mjesta prelaska, ilegalnog prelaska državne granice. Uređenje, Evropska komisjia je snimila stanje i uređenje toga dijela, zaprečavanje tih mjesta mora da uradi država Bosna i Hercegovina, odnosno Vijeće ministara da definiše koja će se i na kojim mjestima će se to zapriječiti. To ne može DGS uraditi. Prvo nema sredstava, drugo nema ni nadležnosti da to radi. Kada su u pitanju bezbjednosne provjere i ljekarska uvjerenja mi smo već uradili odgovarajuće provjere svih dosjea zaposlenih u DGS-u. Nažalost to se nije uradilo onog momenta kada su ljudi preuzimani iz drugih policijskih agencija, a sada će se to u narednoj godini ako bude sredstava uraditi da će svi pripadnici DGS-a biti podvrgnuti ljekarskim pregledima. Naravno specijalističkim, prije svega da se izvrši uvid da li su ljudi psihofizički sposobni da obavljaju te poslove. I nadam se da ćemo tada uraditi to. A kada su u pitanju te sigurnosne provjere, nažalost za veći broj ljudi to nije urađeno, zato što su jednostavno preuzeti kao nešto što je bio dogovor tadašnjeg da kažem rukovodstva, odnosno usvajanjem zakona, odnosno uspostavom zakona, pošto je Visoki predstavnik establirao DGS i onda je ona tako i formirana. Evo ja sam pokušao da budem što kraće. Nadam se da sam dao neke odgovore na to. Ja cjenim da u narednom periodu ako se odobri budžet, mi planiramo prijem nekoliko stotina ljudi što bi na neki način sigurno omogućilo kvalitetniju popunu i efikasniji rad, a kažem dosta stvari ovisi o nekima drugima, prije svega od Vijeća ministara kako će DGS biti efikasna, odnosno kako će se moći da kažem, uslovno govoreći nositi sa problemima i korupcije koja postoji u DGS-u i establiranju rukovodstva, pored direktora i zamjenika, dakle svih pozicija koje su bitne za efikasno funkcionisanje DGS-a. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala i vama. Je li se javljao gospodin Limov? Izvolite gospodine Limov.
Naravno da neću dugo. Čini mi se vrlo korisnim da smo ovo čuli. Želim prije svega podsjetiti na riječi gospodina Franka Fratinija, komesara za pravdu i unutarnje poslove EU, a u kontekstu priče koju je iznjeo ovdje gospodin Čengić, a odnosi se na liberaliziranje viznog režima. Postoje samo tri elementa, prema njegovim riječima. Dakle – kontrola državne granice, napredak u borbi protiv kriminala i korupcije i potpisivanje sporazuma o reamisiji. Onaj ko pročita ovu informaciju vidjeće koliko smo daleko od ovoga što želimo. Dakle izvan Bosne i Hercegovine. Zato mi se čini veoma prihvatljivim razmišljanje kolege Zrne i kolege Čengića u smislu da zaključkom sada obavežemo Ministarstvo sigurnosti, odnosno Vijeće ministara da dostavi cjelovitu, cjelovito izvješće o stanju i problemima u funkcioniranju DGS-a i da u tom izvješću bude i prijedlog mjera. Dakle evidentno da tamo bude taksativno nabrojeno šta se hoće, šta treba, ko šta treba uraditi, koliko to košta, pa da onda mi kao Parlament o tomu se 36 izjasnimo i da naravno to bude opredjeljujuće za aktivnost svih onih koji su inkomporirani u ovaj proces. Dakle iz cijele rasprave i ja želim to ovdje reći da kao zastupnik podržavam vaše napore da kroz unutarnju kontrolu radite ovo što ste uradili i posebno me raduje činjenica da ste i bez izmjena u zakonu, a ako treba ja želim reći da smo i u tom pogledu, evo bar ja kao zastupnik spreman podržati takve zahtjeve koji će vam ugraditi odredbe na bazi kojih ćete pojačati kriterije za selekciju i posebno ovaj dio koji ste i sami spomenuli vezan za zdravstvenu sposobnost onih koji se, ko će se naći u DGS-u. Ja osobno cijenim da zadržavanje postojećeg stanja da toleriranje ovog šta se ima ustvari je izravno usmjereno u pogledu naših nastojanja ka evropskom putu, a nema gotovo u zadnjih nekoliko mjeseci skupa na kojeme se ova tri elementa na ovaj ili onaj način ne izražavaju u odnosu na Bosnu i Hercegovinu. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Limov. Gospodine Čengiću izvolite.
Vrlo kratko. Diskusija koju sam čuo, odnosno odgovori koje sam čuo od gospodina iz DGS-a zapravo potvrđuju da je ovo vrlo ozbiljno pitanje. Mislim da je, da su ovi odgovori dobro izbalansirali neke stvari i pokazali zapravo šta realno DGS može uraditi, šta čini, a šta je ipak izvan domašaja DGS, a ima ozbiljne veze sa zaštitom državnih granica. Iz tog razloga ja ne bih više ništa ponavljao. Dopustite mi da sada pročitam prijedlog zaključka koji bi želi da ako možemo da dogovorimo i da usvojimo. Dakle zaključak bi glasio ovako – Dom naroda traži od Vijeća ministara Bosne i Hercegovine da do kraja januara ili siječnja, jel tako, 2006. godine dostavi Domu cjelovit izvještaj o aktivnostima DGS-a i problemima u radu, te potrebne mjere za kvalitetnu zaštitu državne granice. Izvještaj treba obuhvatati sve aspekte ovog pitanja. Dakle ne samo onaj DGS, nego sve aspekte. Dom naroda će u toku februra ili veljače 2006. godine organizirati raspravu o ovom pitanju uz prisustvo predstavnika nadležnih institucija Bosne i Hercegovine.
Hvala lijepo. Evo čuli smo diskusiju. Dobro ti je Filipović uvalio tu veljaču, a ja molim da glasamo o ovome predlogu gospodina Čengića i da ovu tačku dnevnog reda završimo, da kažemo da ovu informaciju je li prihvatamo, da je cjenimo i pokazali smo jako ozbiljan stav prema informaciji i ja molim kolege da glasamo znači o predlogu gospodina. Glasamo prvo da li prihvatamo informaciju. Prihvatamo je k znanju. Nema potrebe. Ali glasamo o zaključcima gospodina Čengića. Ja vas molim, o predlogu zaključaka gospodina Čengića. Ja vas molim da glasamo. Izvolite sad. Filipoviću bolje ti je da glasaš nego da mene zezeaš. Ponavlja se. Evo jednoglasno. Svejedno. Ne moraš ni čuti. Tebe ide i kada ne čuješ. Hvala vam lijepo kolege. 37 Molim vas, idemo sada. Molim. Dakle, jednoglasno. Da. Molim vas, imamo još jedan, ja sam, nešto da kažemo. Da smo informaciju i zaljučke komisije i zaključke komisije primili k znanju. Jer ovdje imamo i zaključke komisije vezano za ovaj problem. Dakle da to bude i naš zaključak. O ovom ne treba glasati, ali evo da znamo. Hvala vam lijepo. 14. tačka dnevnog reda je Ad.14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o vazdušnom saobraćaju između Vijeća ministra BiH i Vlade Republike Grčke Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Komisija je predložila Domu da odbije ovaj sporazum. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma. Otvaram raspravu. Gospodine Čengiću, ti si u ime Komisije, ili lično.
Dakle kratko, vi ste dobili izvještaj. Komisija je predložila sljedeće. Formalno prema informacijama i uputuma koje smo dobili suštinski problem ovog sporazuma je u tome da ne postoji reciprocitet između Republike Grčke i Bosne i Herceogovine. Po Aneksu I stav 1. Bosna i Hercegovina, odnosno kompanije iz Bosne i Hercegovine mogu letiti isključivo u Atinu, dok kompanije iz Grčke mogu letiti na sve destinacije u Bosni i Hercegovini. Iz tog razloga Komisija predlaže Domu da odbije ovu, ovaj sporazum sa prijedlogom vrlo jasnim da se zapravo vrati u proceduru samo rasprava o Aneksu broj I u kome bi se tražilo usaglašavanje sa Grčkom stranom reciprociteta. Dakle jednako pravo da bosanske kompanije mogu letiti na destinacije u Grčkoj i Grčke, koje imaju već pravo letiti u Bosnu i Hercegovinu.
Izvolite gospodine ministrice. Hvala lijepo.
Mogu li ...
Nisam čuo. Možeš ministrice.
...nije uključeno.... Ja vas pozdravljam i ja sam vrlo pažljivo saslušala predlog gospodina Čengića, odnosno komisije koja je nadležna. Mislim da je vrlo nezgodno u fazi ratifikacije odbijati sporazum i vračati ga na doradu. 38 Znači da kada smo predložili osnove za vođenje pregovora, u tim osnovama je moralo pisati ovo nešto i vjerovatno je to pisalo. Pitam se – da li je provjereno, da li je traženo od Grčke strane ovakvo nešto pa se nije moglo usuglasiti, ili nije ni traženo? Bilo bi puno bolje da mi prihvatimo i ratificiramo sporazum, a da onda pokrenemo inicijativu i da radimo doradu sporazuma, jer trenutno sa Grčkom pokušavamo postići bolje odnose nego od onih koje imamo, pokušavamo pregovarati za izbjegavanje dvostrukog oporezivanja i dobiti još jednog prijatelja na putu za EU. Znači ovo je, ja ne ulazim u druga pitanja. Znači principijelno kada pustimo nešto u ratifikaciju, bilo bi jako dobro kada dođe zadnji stupanj ratifikacije da prođe, a da se ne vrača na ovaj način nazad, a stim da se uvijek amandman uraditi i ratifikacija amandmana.
Hvala lijepo ministrice. Gospodin Goran Milojević.
Pozdravljam sve. Ja sam isto ovdje reagovao samo na jedan termin, terminološki, ali vidim da to po riječima gospođe ministrice ne bi bilo prihvatljivo sa strane Savjeta ministara. Dakle ja sam htio predložiti da umjesto riječi „odbije“ koristimo „vrati na doradu“, jer duboko vjerujem da se ovdje radi o tehničkom, ako je to moguće. A mene je sekretar uvjerio da jeste. Dakle, moj bi prijedlog išao u tom smjeru da bi se ispoštovao ovaj reciprocitet. Dakle nisam za davanje političke konotacije ovoj ratifikaciji sporazuma. Hvala.
Hvala lijepo. Izvolite dr. Dr. Radmanović, Radovanović, pardon.
Mislim da obadva ova sporazuma bi trebali, mislim da što bude važilo za jedan sporazum da će važiti i za drugi, jer su potpuno iz istih razloga, isti su izvještaji i sa Slovenijom koji smo uvrstili u dnevni red. Slažem se da možda je malo ova formulacija odbija se neprihvatljiva i da bi možda mogli malo da je ublažimo u smislu da je vračamo na doradu. Međutim, jedna stvar je tu da smo mi kod usvajanja svih, odnosno ratifikovanja svih dosadašnjih sporazuma bili vođeni sa stavom da sporazume mi ne možemo mjenjati. Možemo ih samo ratifikovati u obliku i kako je potpisano, odnosno parafirano, a ne možemo ih mjenjati. Međutim, na posljednjoj sjednici komisije smo došli do nekih informacija da se sporazumi možda mogu i mjenjati, odnosno ratifikovati u izmjenjenom obliku, u obliku koji nama odgovara i koji bi mi mogli prihvatiti, odnosno mi prihvatamo u ovom obliku. Ja bih volio da razjasnimo tu situaciju da li mi možemo ratifikovati sporazum u nekom dijelu izmjenjenom u odnosu na sporazum koji je potpisan. Ako se to može, onda nema nikakvih problema da mi na komisiji napravimo kako, da mi na komisiji napravimo amandman i promjenimo sporazum u jednom vrlo malom dijelu. I jedan i drugi sporazum ne zahtjevaju neke velike promjene. Znači u tom malom dijelu da mi na komisiji promjenimo i da ga ratifikujemo u tom obliku, a da onda zatražimo saglasnost druge strane za ratifikaciju takvog sporazuma. 39
Hvala lijepo. Izvolite gospodine Čengiću.
Ja moram priznati da nisam očekivao ovakvu raspravu, a rasprava je očito prije svega posljedica činjenice da Vijeće ministara, ovdje predstavljeno u uvaženom liku ministrice Marić, očito ne čita ono što piše. Onio što samo napiše ne pročita. Dakle sva pitanja koja je gospođa ministrica uputila nama u Domu su pitanja za Vijeće ministara. Vi ste učestvovali u pregovorima, nismo mi. Mi smo reagirali onoga časa kada je došao na nas red. Nismo mogli ranije jer nemamo proceduralno pristup procesu pregovaranja ni u jednoj fazi. Dakle to je broj 1. Broj 2., molim vas da se razumijemo ja ću vas zamoliti sada, jer nisam mislio da ćemo trebati toliko detaljno. Izvještaj je vrlo jednostavan i glasi ovako – Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku jednoglasno je donjela odluku pod 1. Sporazum o vazdušnom saobraćaju između VIjeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Grčke se odbija. Sporazumom se ne osigurava recipročnost bosanskohercegovačkoj strani. Drugi stav - Komisija predlaže Domu naroda da zatraži od Vijeća ministara Bosne i Hercegovine da pokrene proceduru za izmjenu Aneksa sporazuma navodnici l arapski raspored jedan rimski I treba da glasi - navodnici mjesta u Bosni i Hercegovini povlaka bilo koje mjesto u Republici Grčkoj. Jer ovo isto piše u narednom stavu u obradi/?/ ne razumije se riječ Drugim riječima sav je spor doslovce u tri riječi. Međutim, sva pravna tumačenja i ne mogu da shvatim da gospodin Jadranko sjedi ovdje danas i govori kako treba raditi, a nije sjedio juče na komisiji i objasnio kako treba raditi. Sva pravna tumačenja koja smo do sada čuli su bila jasna i kazala Komisija ne može promjeniti ni jedno slovo sporazuma koji je potpisan. I iz tog razloga nam je bilo rečeno jedini put da se to promjeni je, pošto smo, mi dobivamo tekst da ga predložimo za ratifikaciju, dakle odobrimo ili ne odobrimo, prihvatimo, ili odbijemo. Obrazloženje je bilo da ga možemo odbiti u formalnom smislu da bismo pokrenuli ovu proceduru. Ako postoji neki drugi put, onda molim vas nemojte da se ovdje dogovaramo. Izvolite pokrenite taj drugi put. Mi nemamo nikakvu potrebu da imamo problem sa Grčkom. Obratno želimo dobre odnose. Istovremeno nemamo nikakvog osnova da imamo nerecipročne odnose. Podsjetiću vas da smo na zadnjoj, na posljednjoj sjednici ovoga doma ratificirali sporazum o vazdušnom ili zračnom saobraćaju između Bosne i Hercegovine i Bugarske u kojoj je upisana i ratificirana potpuna recipročnost sobje strane. Potpuna. Mi ne bi bili dosljedni ni kao Komisija ni kao Dom ako bismo sa, eto uvjetno kazano skoro susjednom Bugarskom ratificirali jednu vrstu sporazuma i isto tako skoro susjednom Grčkom drugi. U tom smislu dakle ja mislim da se slažemo potpuno u suštini, a to je da nam treba reciprocitet. I drugo. Neka Vijeće ministara pokrene proceduru koja je potrebna, ako oni uspiju riješiti ovaj problem za mjesec dana mi ćemo staviti na ratifikaciju i završiti. Ali ne možemo mi to uraditi, niti Komisija, niti Dom. 40
/ne razumije se nije uključena/
Mi to znamo gospođo ministrice kao Komisija smo se jednoglasno dogovorili da ne možemo prihvatiti nerecipročnost.
/ne razumije se domaknuta od mikrofona/
Da, ali. Mogu li. Evo ja ću se prijaviti za diskusiju, pa ću reći samo nekoliko rečenica. Ono što mislim da je dobro da Bosna i Hercegovina potpiše što više kvalitetnih sporazuma, naročito evo sa susjedima i ja mislim da jeste Grčka jedan od naših važnih partnera, posebno kod ulaska u EU. Međutim, ima jedna moja zamjerka u tehnologiji izrade i u tehnologiji uopće pravljenja ovih sporazuma. Koliko se ja razumijem u ove poslove, a moram vam reći možda će nekima to parati uši, bio sam u ovoj komisiji u uređenom jednom sistemu u Jugoslaviji u Parlamentu koji je vrlo često imao priliku da raspravlja o ovim i ovakvim problemima. Ono što jeste važno mislim da bi Vijeće ministara pred Parlament trebalo da izađe sa jednom platformom za razgovore sa svakom državom da taj parlament, odnosno komisija parlamenta prihvati tu platformu i da sa te platforme Vijeće ministara vodi razgovore o svim sporazumima, međudržavnim sporazumima. Zašto to govorim? Ja ću vam opet naglasiti, Vijeće ministara vodi poslove, država je vlasnik države je Parlament. Ona to radi u ime Parlamenta, a ne u svoje ime. Molim vas lijepo, dakle to, pa ako to uradite, ako tako se budemo dogovarali, onda nećemo imati ovakvih slučajeva i sličnih. Imaćemo jedno saglasje i efikasniji posao. Hvala lijepo. Eh. Ko se javio? Javio se gospodin Brka, molim te Filipoviću prije tebe.
Zahvaljujem i hoću samo da konstatujem činjenicu da smo mi na Komisiji zaista bez ikakvih dilema i rezervi jednoglasno podržali ovo što je gospodin Čengić pročitao. I ja sada hoću to kao pojedinac ovdje da kažem. Nikada neću prihvatiti, ja kao pojedinac dok sam ovdje da u bilo kojem sporazumu Bosna i Hercegovina nema reciprocitet. I nemojte nas gospođo ministar uvjeravati i ubjeđivati u nešto u što nas ne možete ubjediti. Ja neću da Bosna i Hercegovina bude u neravnopravnom položaju sa bilo kojom državom.Ako treba moj glas, moj je glas za to i vrlo mi je bilo neugodno kada ste vi rekli nemojte nam kvariti političke odnose sa Grčkom. Ja sam apsolutno siguran da ovdje sjedi 15 ljudi koji hoće sa svim državam na svijetu dobre odnose, dobre odnose i nije nam ni na kraj pameti da sa ovim, ovom našom intervencijom ugrozimo političke odnose sa Grčkom. Samo mislimo da treba ispraviti grešku. Čija je, ja sada neću o tome da govorim. Hvala. 41
Gospodin Filipović.
Hvala vam lijepa. Vi ste bili u dubokom razmišljanju predsjedavajući
Ne ja sam u ovoj Brkin film uletio.
Da. Evo i ja sam isto u tom filmu i ja bih rekao par riječi samo oko ovoga iako sam evo danas dosta govorio pa mi kolege neke prigovaraju puno sam se javljao za riječ. Naveli su mi nekakav vrlo neutemeljen razlog za to. Izvještaj, ili izvjeće nadležne komisije u svojoj formulaciji ima jednu pogrešku koja ne bi smjela biti takva, jer kaže da predlaže se Domu da se ovaj sporazum iz razloga koji smo čuli, jer nema reciprociteta odbije. Dakle, ovaj dom ne prihvaća i ne odbija sporazum koji su potpisale dvije vlade, dvije države, konkretno vlada dakle Vlada Gčke i Vijeće ministara Bosne i Hercegovine, nego mi danas na Domu trebamo dati ili ne dati suglasnost da se ovaj sporazum koji su potpisale dvije vlade i to vrlo svježeg datuma, skoro godinu dana, ima li godina i više konkretno dakle 2.12.2004. mi smo na isteku 2005. mi trebamo dati suglasnost da se to ratificira, ili ne ratificira. I ništa više. Sada se postavlja pitanje što ako ne dadnemo suglasnost iz ovih razloga. Što se dalje događa. Događaće se isto ono što će se, ukoliko mi kažemo danas ovdje, idemo skinuti sa dnevnog reda ovaj sporazum, idemo zamoliti komisiju da ona to, uvjetno rečeno ispegla sa resornim ministrom i Vijećom ministara i da se probaju otkloniti nekakvi nesporazumi oko ovoga, hajmo napraviti jednu analizu i da vidimo u odnosu na svu silu sporazuma koje je država Bosna i Hercegovina imala s drugim državama u odnosu na druga pitanja, ne samo na zračni promet, da li je poštivan i da li je uopće moguće imati uvjete reciprocitet u nekom sporazumu, jer ima sporazuma gospodo u kojima su određene države sklopile snama međunarodni posao u kojem mi ni slučajno ne možemo odgovoriti nekim reciprocitetom. Dakle takvih je više nego ovih gdje smo ured reciprocitetu, ili gdje mi dajemo i pružamo više nego druge države nama. To je jedno pitanje. Dakle ovo je prvi puta ulazimo u jedan problem u kojemu su se dakle evo pripremili neki sporazumi, neki akti dvije države dakle s ovlastima, s punim ovlastima resornog ministra Dokića i resornog ministra Vlade Grčke u kojem se evo ovo zamjetilo. To je dobro da se to primjetilo, ali ja smatram da je vrlo štetno sada reći odbija se taj sporazum. To ne možemo reći. Ne dati suglasnost to mi možemo reći. Postavlja se pitanje koliko je to politički dobro, koliko je to dobro. Sklon sam dakle da, razmišljanju i volio bih kada bi tako postupio ovaj dom danas da se odloži davanje suglasnosti za ratificiranje na ovaj sporazum i na sve one druge na koje je komisija našla i vidjela da ima narušen reciprocitet, a da onda, prije nego što se ovakvo izvješće, dakle ovo je dakle izvješće takvo kakvo je, meni ne prihvatljivo, prije nego što se ovakvo izvješće u odnosu na ovakave međunarodne pravne akte gdje mi ne možemo sada utjecati na volju druge strane. Druga strana je Vlada Grčke, molim vas. Mi na volju druge strane ne možemo utjecati i bilo kakve popravke su nedopustive. Dakle one su nedopustive i one se ne prakticiraju. Mi možemo praviti presedan koliko nam to treba ne znam. 42 Ja bih molio dakle da skinemo s dnevnoga reda, molio bih uvaženog kolegu dakle gospodina Čengića da razumije ovo zbog čega ja ovo govorim i ako ima valjanije razloge nego koje je iznio da ih iznese, a ako ne da prihvati ovo da ovo nije onda dobar put. Ovo nije dobro ponašanje. Mi uvodimo jedan presedan u naš dom naroda.
Hvala lijepo gospodine Filipoviću. Dr. Radovanović.
Ja sam član Komisije ove koja je sačinila ovaj izvještaj. Međutim ja bih podržao prijedlog gospodina FIlipovića, jer je činjenica da mi na komisiji nismo imali iz Ministarstva čovjeka koji je mogao da da valjano obrazloženje zbog čega je ta situacija takva. Ja se potpuno slažem da mi moramo tražiti reciprocitet, ali zbog ovoga što je ministrica rekla da postoji mogućnost da mi nismo tražili reciprocitet u pregovorima i da vidimo u čemu se radi i da to skinemo danas i da vidimo da pojasnimo ovu situaciju pa za iduću sjednicu da.
Hvala lijepo gospodine Radovanoviću. Gospodin Jukić.
Naime, na našoj sjednici kada je bila rasprava o ovom sporazumu, onda jedan ili jedna osoba predstavnik predlagača dovela je komisiju u jednu nedoumicu i u zabludu kada je rekla da je moguće sad male, šta su male, šta su velike to je pitanje, intervencije uraditi u samom tekstu sporazuma što je nama bilo čudno kao komisiji, jer to nikada do sada nije bilo rečeno da je to moguć način rada i djelovanja na neki pripremljeni sporazum ili ugovor ili neki drugi međunarodni dokument koji ovaj dom, odnosno Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine ratificira. Tako da možda je recimo naša ovakva odluka komisje, zapravo za mene jeste i za moju odluku, bila glavni uzrok, ili razlog što smo mi ovako odlučili i to jednoglasno računajući, čak je bilo rečeno da ćemo mi to vratiti predstavnicima dakle naših predlagača naše strane da to ako je moguće uraditi, vjerovatno uradi, jer to vjerovatno je moguće urađeno nekom pogreškom, jer je tako nama, ili u tom smislu pojašnjeno. Ja sam ove riječi naravno parafrazirao. Nisam ih ni pokušao ponoviti, ali bit je ovo. I zato mislim da je danas najbolje da se ne izjašnjavamo, nego da ovo skinemo sa dnevnoga reda i da to dođe na neku našu narednu sjednicu, a da dotle se obvežemo mi, a naročito predsjedatelj i rukovodstvo ove komisije da vidi sa predstavnicima predlagača naše strane šta je moguće uraditi, šta je prava istina na kraju krajeva. I usput da se malo i mi upoznamo sa tom, sa tim pitanjem da li i kako se može vršiti intervencije i kako možemo postupati u sličnim situacijama.
Hvala gospodinu Jukiću. za riječ se ponovo javio gospodin Hasan Čengić. Molim Čengiću. Ne, ne Hasane, Genjac će zaključiti, nemoj da ti zaključuješ biće naopako. 43
Ja dakle stvarno imam prijedlog zaključka koji bi mogao biti za ovu tačku i za onu tačku sa Slovenijom, a koji bi glasio sljedeće – Dom naroda odlaže izjašnjavanje o sporazumu, odnosno davanje saglasnosti na sporazum taj i taj dok se Vijeće ministara ne izjasni o razlozima takvog sadržaja sporazuma, o implikacijama mogućeg ne davanja saglasnosti i o mogućnostima popravljanja uočenih nerecprociteta u sporazumu. Kada Vijeće ministara, odnosno nadležno ministarstvo dostavi to, mi ćemo imati elemente da o tome razgovaramo i razmišljamo. Očigledno nije bilo dovoljno svih potrebnih elemenata da bi se ovo završilo. Dakle zaključak da usvojimo i da idemo dalje.
Hvala lijepo gospodine Genjac. Hasane ja mislim da češ se i ti složiti sa ovim zaključkom. On je dobar.
Ja bih bio neozbiljan ako bi se jednostavno složio sa zaključkom. Moramo biti vrlo jasni. Dakle, prije svega zahvaljujem svima koji su učestvovali u diskusiji, a posebno na sugestijama kolege Filipovića. Smatram da su njegove primjedbe u smislu formulacije korisne i u tom smislu ja ću predložiti, ako nemate ništa protiv da promjenimo malo formulaciju ovoga zaključka komisije, odnosno izvještaja komisije. Pročitaću poslije. Broj 2. Odgovor na pitanje kolege Filipovića. Za dvije godine i 11 mjeseci, koliko sam član ove komisije i predsjedavam, još nikada ni jedan sporazum iz područja zračnog prometa, ili saobraćaja između Bosne i Hercegovine bilateralni nije prihvaćen, nije predviđen za ratifikaciju koji je u sebi sadržavao izostanak reciprociteta. Dakle nikada do sada. A misilm da je bilo odprilike jedno 10 sporazuma iz ovog područja. Dalje, principijelan stav naše komisije je bio, o čemu smo se faktički na samom početku dogovorili i vrlo dosljedno to provodili, da ćemo nastojati gdje god je moguće na bilateralnim sporazumima insistirati na reciprocitetu, gdje god je to moguće i to smo također uglavnom poštovali. Ali evo ja ipak ne bih htio da generaliziramo. Jedno je pitanje zračnog saobraćaja, a drugo mogu biti neka druga pitanja. Pitanje zračnog saobraćaja je vrlo ozbiljno pitanje sa vrlo značajnim ekonomskim implikacijama. Dakle vrlo značajnim i sad ću biti do kraja otvoren. Grčka je važna turistička destinacija u Evropi i Svijetu i nije beznačajno da li će građani Bosne i Hercegovine i oni koji žive u Bosni i Hercegovini ići u Grčku na odmor, sutra više nego danas, domaćim kompanijama, ili će doći do Atine, onda po tome presjedati u kompanije Grčke, u avione grčkih kompanija i voziti na nekakve destinacije izvan Atine, a to su dakle, prije svega destinacije, atraktivne destinacije na grčkom moru. To nisu beznačajna pitanja i nisu to pitanja koja nemaju implikacije i ove ekonomske, pa ako hoćete i druge. SOcijalne, dakle da mi imamo poziciju da možemo letiti u Tursku na bilo koju destinaciju, da možemo u Bugarsku letiti na bilo koju destinaciju, da možemo letiti u Njemačku na bilo koju destinaciju, a u Grčku zaboga ne možemo nego u Atinu. Dakle to je 44 pitanje o kome trebamo da se izjasnimo generalno je li to naš pristup, hoćemo li probati i imati stav da je reciprocitet princip. Broj 2. sada za kompletnu i cjelovitu informaciju, dva puta je komisija razmatrala ovo pitanje. Nije jedanput, nego dva puta. Prvi put je komisija razmatrala ovo pitanje i nije bilo predstavnika predlagača. Fizički, biološki se nije pojavila ta činjenica koja se zove predstavnik predlagača, pa smo onda odložili za narednu sjednicu, pa pozvali pismeno, pa uljudno zvali ponovo, pa se ponovo niko nije udostojio da se pojavi. Poštovana ministrice Marić, predstavniče Vijeća ministara, to nije pitanje u vezi sa ovom tačkom, to je pravilo ponašanja Vijeća ministara, to je problem. Dakle naravno gospođa ministrica je rijedak ministar koji se na komisiji uredno pojavljuje, ona osobno kada su njezine tačke. Ali je jedno pitanje gospođe Marić, a drugo je pitanje predstavnika Vijeća ministara. Dakle nije se pojavio. Mi imamo sada sljedeću situaciju – ovo je pitanje vrlo ozbiljno, jer mi moramo odlučiti o tome hoćemo li mi praviti presedane ili nećemo. Gospodin Brka je već rekao zadnja naša namjera je bila da dovodimo u pitanje naše odnose sa Grčkom. Obratno. Obratno. Imali smo već nekoliko sporazuma u ovoj godini sa Grčkom i sve smo podržali. Sada predlažem dvije stvari - prvo predlažem da ako možemo da se dogovorimo i kao Komisija i kao Dom, sobzirom da će ipak ovaj dokument ostati u arhivi Doma, da se izvještaj promjeni, dakle tekst izvještaja promjeni samo u prvom dijelu koji dakle, koji je do sada glasio – Sporazum o vazdušnom saobraćaju između VIjeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Grčke se odbija. Da se umjesto toga kaže ovako – Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku jednoglasno je donjela odluku u vezi sa Sporazumom o vazdušnom saobraćaju između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Grčke predlaže se Domu naroda da ne ratificira ovaj sporazum. Tačka. Dakle, molim vas, dopustite molim vas, dopustite. Ja govorim o izvještaju Komisije i predlažem da u tom dijelu izmjenimo izvještaj Komisije, da ostalo ostane. A što se tiče zaključka Doma, na liniji onoga što je gospodin Genjac rekao, predlažem sljedeću formulaciju, tehnički formulaciju koja, oko koje smo očito svi saglasni. Dom naroda odlaže odlučivanje o ovom sporazumu. Traži se odgovor Vijeća ministara BiH na koji način se može osigurati recipročnost bosanskohercegovačke strane u vezi sa ovim sporazumom. Ne možemo mi u komisiji uraditi ništa. Nemojte nam vračati natrag ovaj papir. Mi ne možemo izaći iz toga.
Dobro gospodine Čengiću. Gospodine Filipoviću.
Hvala lijepa za riječ. Dakle evo čuo sam i gospodina Čengića. Ja ću samo prije nego što predložim dakle drugačije promjene ovog izvješća, ako je to uopće moguće reći jednu drugu stvar. Dakle, diplomatsko konzularna mreža Grčke, kada završimo sa ovom sjednicom će istog trena prontno izvjestiti Atenu kako je ovdje, dakle jedan akt koji je bio volja dvoje, države jedne i druge iz ovih razloga zaustavljen u Parlamentarnoj skupštini BiH. Neće reći ni odbijen ni to. Dakle zaustavljen je, dakle nije data suglasnost za ratificiranje. U to budite 45 uvjereni jer nakon što ovaj akt završi svoju proceduru i pravni posao okončamo na propisan način, dakle trebaju diplomatsko konzularne mreže izvjestiti svoje zemlje o sudbini tog akta kojeg je njihova vlada započela sa ovom vladom. Dakle, znamo kakav će biti rezultat. Ne bih volio da on ode u negativnom smislu ni prema jednoj zemlji, a kamo li prema Ateni. Kada već Atenu spominjem, a budući Atena je jedina destinacija koja se spominje kao sletna destinacija jel tako za naše zrakoplove u Grčkoj. Ja pitam gospodina Čengića može li mi odgovoriti i može li mi potkovati to što predlaže? Je li u razgovorima traženo više sletnih destinacija, ili samo Atena? Možet li mi to reći? Ako mi to ne možete reći, onda mi ne možemo odlučivati danas o ovome i predlažem da redefinirate izvješće, dakle ako vi to možete dakle da vratimo na komisiju. Dakle da se danas ovdje ne odlučuje o ovome. Ja sam predložio konkretno, to je ponovio gospodin Genjac, dao sam prijedlog da odložimo davanje suglasnosti za ratificiranje. I ostajem pri tom prijedlogu, ali bih volio da to piše u izvješću mjerodavne komisije gospodine Čengiću, da ne kažemo vi ste rekli povlačite riječ „odbija se“, a da stoji da se „ne ratificira“. Pa to je isto. Znate vi kad svojim predlogom komisije, komisija ne predlaže da to ne ratificiramo, odnosno da ne dadnemo suglasnost za ratifikaciju i da ovog sporazuma praktično više nema. Postavljam pitanje kakva će to biti poruka sutra za bilo kakav stol, za bilo kakav razgovor o bilo čemu sa grčkom vladom kada sjedne Vijeće ministara reće, pa molim, pogotovo što ne znamo, dakle mi ne znamo da li je zatražena još neka destinacija za zrakoplove Bosne i Hercegovine u Grčkoj osim u Ateni. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodine Filipoviću. Evo gospodin Čengić. Hajde pa da završimo ovo. Čengiću ovo smo čuli sva moguća mišljenja.
Ja mislim da je krajnje krivo, gospodine predsjedavajući da mene oko ovoga prozivate. Dakle krajnje krivo. Moja uloga ovdje je danas samo jedna da prezentiram stav komisije koji je zauzet jednoglasno. Ako ćete mi zabraniti da radim posao, recite mi. To je broj 1. Broj 2. niti ja, kolega Filipoviću, a pretpostavljam ni niko od članova komisije ne zna odgovor na pitanje šta je pregovarano i ne samo da ne znamo odgovor na pitanje šta je pregovarano oko ovog sporazuma i koje su bile početne pozicije, nego niko ni o jednom sporazumu, ova komisija ni na koji način nije uključena ni raspravom o platformi za pregovore, ni o toku pregovora. Mi smo dobili samo tekst i ponavljam niko se nije udostojio da prezentira čak ni ovaj tekst, a kamo li ambijent pregovora. To je stuština priče. Moj prijedlog je bio vrlo jasan. Ja sam predložio dvije različite stvari upravo na fonu ovoga oko komisije da promjenimo dakle sami, samu formulaciju. Ja ne mogu promjeniti odluku komisije, ali možemo promjeniti formulaciju u smislu umjesto riječi „odbiija se“ predlaže da se „ne ratificira“. 46 S druge strane Dom je onaj koji donosi odluku.I saglasan sam stim da idemo da danas Dom ne donese odluku, da uopće ne odlučuje konačno, nego da, da ne, ja sam saglasan, ja to podržavam da uopće ne odlučujemo konačno o sudibini dokumenta, nego da faktički tražimo od Vijeća ministara da Vijeće ministara izađe sa tumačenjem na koji način možemo riješiti pitanje. Ako je stav da imamo reciprocitet i ako je stav da želimo imati sporazum što prije, koji je to rješenje. Neka Vijeće ministara preko svojih službi, preko institucija skojima sarađuje dadne prijedlog. To je sve.
Hvala lijepo gospodine Čengiću. Molim vas. Izvolite gospodine Filipoviću.
..mjerodavne komisije. Dopustite da traje rasprava, rasprava traje onoliko koliko je nužno. Dakle mi raspravljamo o izvješću mjerodavne komisije i potpuno razumijem gospodina Čengića da brani stajalište komisije. To je njegovo pravo, to je njegova obveza po Poslovniku. Ja to tako razumijem i ovaj dijalog vodimo u cilju da samo s jednim ciljem, da ne napravimo pogrešku koju ne moramo napraviti. Dakle samo zbog toga. Nema nikakvih primjesa ovdje, niti naznaka niti natruha. Dakle, valjda to tako i razumijemo. Iz tog razloga, a pošto nisam mogao dobiti i rekao je gospodin Čengić da nema taj podatak kako su tekli razgovori, možda je pristala bosanskohercegovačka strana i taj pregovarač na asimetrično, dakle na da nema reciprociteta. Ako dobijemo tako izvješće u odnosu na predloženi zaključak gospodina Genjca, onda mi ovaj sporazum moramo dati suglasnost da bude ratificiran. Inače ćemo biti neozbiljna ugovorna strana. Slažete li se stim? Dakle, onda mi ne poštujemo odluke vlade koja je ovlaštena pregovarati s drugim vladama- Dakle, ja molim da se odloži odlučivanje o davanju suglasnosti za ratificiranje ovih spornih sporazuma. Eto.
Molim vas, dajte. Ja se molim, malo se, malo i Hasan, malo i Filipović su se kao malo ljutnuli na mene što sam ja rekao. Ja mislim da svi isto kažemo. Ali potpuno svi isto kažemo. Koliko sam ja shvatio to. I ja sada, ono kako je Genjčeva formulacija, molim, bila da odložimo, molim vas. Evo da formuliramo jedan zajednički predlog da odložimo izjašnjavanje o ovoj ratifikaciji, ratifikaciju ovog zakona i da, ovog sporazuma i da sa Vijećem ministara utvrdimo još te neke stvari koje su nam nejasne. Molim, Brka izvolite.
Slažem se sa skoro svom diskusijom koja je rečena i tu sam. Međutim, ne slažem se stim da ako je naše vijeće ministara pogriješilo da i mi pogriješimo. Stim se ne slažem. Neka su oni pogriješili. Trebamo im kazati gospodo vi ste pogriješili i ne možete tako raditi. A 47 obajsnićemo Vladi Grčke zašto je do toga došlo. Ne zato da pokvarimo odnose, nego da kažemo nekome da treba da radi kako treba raditi.
Molim vas, ja se slažem, naše Vijeće ministara griješi, to je očito. Međutim, ne možemo ga baš kompromitovati prema vani. Ali da se ovako i to ne bilo korektno, ne bi to bilo dobro za Bosnu i Hercegovinu. Ja vas molim, evo ovo da idemo na ovaj predlog da, Halide ti si predložio daj, da se odađa izjašnjavanje.
Odgađa se davanje saglasnosti na ratificiranje sporazuma, a u međuvremenu od Vijeće ministara da se zatraži informacija zašto je došlo do prijedloga asimetričnog sporazuma, koje su implikacije odbijanja ratificiranja sporazuma i koji su načini da se otklone ne ovi, ne reciprociteti.
Hvala lijepo. To je dovoljno. Molim vas rok je februar. Rok je februar. Hvala lijepo. Stavljam ovaj predlog koga je izdiktirao gospodin Genjac na glasanje. Molim vas glasajte sad.
To je zajednički predlog Filipović, Genajc.
Dobro. Pa neka je, ja se slažem. Dakle jednoglasno je usvojen. Na dnevnom redu. Izvolite gospodine Čengiću.
Gospodine predsjedavajući, ja sam imao dva prijedloga. Jedan je pokriven ovim prijedlogom koji smo uvojili zaključka i to i sam sam glasao za to. Imao sam i prijedlog da promjenimo prvi stav ovoga izvještaja. Ja mislim da nema niko ništa.
To neka komisija promjeni. Mi nemamo, vi se u komisiji složite. 48
Imam jedan problem, onda. Mislim, nemojte tako. Vi, nemojmo da, budimo dosljedni sami sebi. Ako je tako onda smo trebali napraviti stanku, ili pauzu. U pauzi komisija da donese ovu odluku i da onda imate izvještaj koji je komisija donjela da bi ovako odlučivali. Nemojte da sada, ja sam išao u dobroj namjeri da ne pravimo tu pauzu, dakle išao sam u dobroj namjeri da ne pravimo pauzu da se dogovorimo i o ovom tekstu. Ovdje su svi članovi komisije prisutni. Složili smo se o suštini svega toga. Ne vidim spora da se ne izjasnimo o onom što sam predložio.
Ne mislim da se kolege iz komisije trebaju izjasniti, a ne Dom o zaključku komisije.
Molim vas, neće biti u redu ako vi sada održavamo sjednicu komisije nakon što ste vi donjeli ovakav stav.
Izvolite vi iz komisije. Pa ne može se.
/odmaknut od mikrofona/
MOžemo li to onda uvesti u zašisnik? Možemo li to onda uvesti u zapisnik?
Možemo naravno.
Uvedite u zapisnik da se članovi komisije slažu.
Članovi komisije su se složili da izmjene
prvi stav izvještaja komisije u vezi sa
prvi stav formulacije u odluci. Pa to komisija radi, ne možemo mi.
/odmaknut od mikrofona/ ...raspravljamo o izvješću. Ne znam zašto govorimo uopće o izmjeni? 49
Ne slažem se sa ovim komentarom. Oprostite molim vas dajte mi riječ. Dakle, kolega Filipoviću, povodom izvještaja komisjie, ili izvješća komisije Dom je donjeo zaključak koji je donjeo i Dom još uvijek nije odlučio šta će dalje raditi. Eto. Prema tome mi imamo izvještaj komisije, o tekstu smo se usaglasili da ga promjenimo u ovom dijelu izvještaja, a šta će Dom uraditi mi ne znamo i čekamo odluku kada god da bude. To je sve.
Odlično. Okej. Sve je okej. Hvala vam lijepo. Naredna tačka dnevnog reda, dakle završili smo, glasali smo, završili smo ovu tačku dnevnog reda. Naredna tačka dnevnog reda je, ova Koreja jel, Ad.15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma između Vlade Ruske Federacije i Vlade Bosne i Hercegovine, Vlade Republike Hrvatske, Vlade Republike Makedonije, Vlade Srbije i Crne Gore i Vlade Republike Slovenije o poravnanju međusobnih finansijskih potraživanja u odnosu na izmirenje računa iz robne razmjene između bivšeg SSSR i bivše SFRJ To je onaj kliring pa poravnanja itd. itd. Imamo li stav komisije Hasane?
Vrlo kratko Komisija je razmatrala Prijedlog ovoga sporazuma. Dali smo saglasnost i mi bi, dakle mislimo da je ovo jedna vrlo, jedno vrlo važno pitanje. Na kraju radi se o 135 miliona američki dolara. Dakle pravih onih klirinških je više koji prema informacijama koje smo dobili od predstavnika Vijeća ministara su spremne i stoje na raspolaganju. Ruska federacija je spremna i moramo nažalost konstatirati da je Bosna i Hercegovina posljednaj od pet zemalja koja ratificira ovaj sporazum i prema onom što smo mi razumjeli poslije ratifikacije snaše strane kreće proces bilatoeralnog postizanja bilateralnih sporazuma za realizaciju ovoga. Predlažem da zaista zatražimo od Vijeća ministara da u najkraćem mogućem roku, ne samo pokrene proceduru nego ubrza našu stranu koliko je god moguće da dobijemo ovaj bilateralni sporazum, jer sredstva postoje, sredstva su na raspolaganju. Ne bi bilo dobro da sada gubimo ponovo puno vremena na bilateralnim sporazumima. Iz tog razloga podržavamo dakle ratifikaciju ovog sporazuma i tražimo da se ubrza bilateralni sporazum kojim će se uspostaviti između donjeti između Bosne i Hercegovine i ruske federacije na osnovu ovog sporazuma. Hvala.
Hvala gospodine Čengiću. Gospođo ministrice, imate li vi išta kazati sada? Evo gospodin Jukić. 50
Iskoristiću ovu činjenicu da je gospođa ministrica ovdje prisutna pa pošto je ona u ime kako ovdje piše Vlade Bosne i Hercegovine potpisala ovaj sorazum, ja je pitam šta piše na originalnom ugovoru. Da li piše Vlada ili Savjeta ministara. Vidim da to nije greška pošto se spominje i Vlada Srbije i Crne Gore, a tako je...
/odmaknuta od mikrofona/
Nema, ne može se prevesti na ruski Vijeće ministara.
Zna se kako se zove institucija ovdje.
Hvala lijepo. Molim vas. Gospodine Đoko izvolite.
Ja pošto se prvi put javljam, želim da pozdravim sve prisutne. Gospodo predsjedavajući na fonu ovoga što je gospodin Milojević rekao, ja bih samo malo detaljnije svakako sam se mislio i javiti, svakako i po sljedećem. Jasno se ovdje vidi da je ovaj sporazum potpisan 2003. godine. Znači, a znamo šta smo imali 2003. godine imamo Ustav Bosne i Hercegovine koji je važio 2003. godine i koji važi i danas i koji je važio od ’96. koji nije mjenjan. I u Ustavu jasno i precizno stoji Savjet ministara Bosne i Hercegovine, odnosno Vijeće ministara. Zavisi koji, ko od ova tri naroda na kom jeziku govori.I stalno nam se evo proteže, proteže i ponovo, hajde, ja sam postavljao pitanje to i prije par sjednica isto smo imali jedan takav slučaj, pa hajde nije važno. To je pravljeno nekada ne znamo koje godine. A ovo pravljeno za vrijeme važećeg Ustava i važečeg ovog savjeta ministara, a ne vlade. Izvinjavam se gospođo, pa dobro ja ću da ispričam svoje pa vi onda poslije dajte odgovor ako možete. I naravno ovo što je gospodin MIlojević rekao, opet dole u ime vlade, pa taj i taj itd. itd. Neću dati svoj glas za. Ne, zaista smatram da je vrlo važno ratifikovati ovaj sporazum, ali zaista može se shodno, ako je zaključak po prethodnom sporazumu da, možemo dati ukoliko se izmjeni naziv sporazuma iz formalnih razloga, a to nije tako teško i mislim da to neko namjerno iz godine u godinu namjerno provlači ovu tezu, a veo neko je možda mislio da će u sljedećem, a možda je, pretpostavlja da je u sljedećem , a možda je pretpostavlja da je u sljedećem nakon izmjena Ustava ...da će biti Vlada, ali neće ni poslije toga Vlada, opet će biti Savjet ministara. Prema tome da se otklone te neustavne, neustavni nazivi teze iz važećiih zvaničnih dokumenata koje mi kao jedan važan dom ove parlamentarne skupštine usvajamo i donosimo.
Hvala lijepo gospodine Đoko. Uvažena ministrice izvolite, mikrofon je vaš. 51
Mizerno za primjedbe ove vrste. Mi smo se zbilja potrudili i u svim zadnjim dokumentima koje plasiramo promjenili smo naziv, mada sam ja nslijedila ratifikacije od 1999. i čak i '96. na ovamo. Dakle bilo je puno sporazuma u kojim nisam sudjelovala. U ovom sudjelovala osobno stvarno i u tom momentu kada se taj sporazum zbilja potpisivao i zbilja Vlada iz Srbije i Crne Gore bila je zbilja Vlada Bosne i Hercegovine. Znači pet ovih nasljednica i Jugoslavije i s druge strane Vlada bivšeg SSSR-a i ja sam čak, kada bi sada odlučivala o tome, odlučila možda ponovo ići zato što se ovo stvarno odnosi na Vijeće i na ove vlade koje su niže razine. Ovo su sredstva od sukcesije koja će se po logici stvari, po zakonu i dati entitetima i onda smo svi mi zapravo u toj cjelini bili, mi smo čak i pregovarali, bili su predstavnici entiteta kada smo razgovarali o ovim stvarima, tako da je u tom u toj 2003. godini u to vrijeme stvarno je, a zadnji sporazumi koji se zaključuju zbilja se mi educiramo da piše Vijeće ministara. Evo vidili ste zadnji KF sporazumi svi koji su novijeg datuma da se ipak napiše ispravno po Ustavu to. Ova ponovljena ratifikacija bi tražila pregovore u okviru 6 članica tako da bi bilo vrlo teško ovo sprovesti nedaj bože da dođe do toga.
Hvala lijepo. Imamo li, evo gospodin Čengić.
Neka gospodin Pajić dopusti malu šalu na početku ove diskusije. Pretpostavljam da mu nije žao što će Rusi konačno uplatiti Bosni ovaj svoj dug. A što se tiče ovog, Bosni i Hercegovini, pardon i Hercegovini jeste, jeste, odnosno Hercegovini i Bosni. Dobro. Drugo, [[zajednička diskusija]] Ovdje je birač i pokriva svoje drugove. Dakle, drugo, molim vas, potpuno podržavam stav kolege Pajića i svih drugih. Gospodine predsjedavajući, mogu li dobiti vašu pažnju molim vas. Hvala. Dakle, potpuno podržavam stav gospodina Pajića i svih ostalih koji smatraju da u dokumentima Bosne i Hercegovine trebaju stajati nazivi koji su definirani Ustavom. I tu zaista nema ništa sporno. To je potpuno ispravno. Međutim, ne vjerujem da iko od nas smatra da treba ovaj sporazum, samo zbog ovoga to je generalno važno pitanje, ali zbog ovoga ove činjenice zaustaviti u ovoj fazi. I treće, ja bih zamolio Vijeće ministara da ipak bude uporno u upotrebi službenih naziva za Vijeće ministara koji sada važe, bez obzira što su oni vjerovatno već sada prebacili na buduće formulacije koje očito idu u pravcu vlade Bosne i Hercegovine. Pozivam kolege da dakle dadnemo saglasnost da se ovaj sporazum ratificira. 52
Moja primjedba je neka se nešto zove onako kako se zove, a kada se promjeni neke se zove tako kako će se promjeniti. Ja vas molim da ne vodimo više neke silne polemike o ovom. Ja bih ipak ovo stavio na glasanje i molim kolege da, izvini nisam vidio. Evo moram ja dopustiti.
Ja pitam Vijeće ministara gdje je bio ovaj sporazum 12 zarez 8 godina, ili od Dejtona znači 10 godina.
/daleko od mikrofona
Pa vidim ja, po datumu i pitam. Dakle, tu je prošlo 12 godina i 8, 9 mjeseci.
Biće više kamata.Čekaju kamate.
Nema kamata.
Sačekaćemo još da i mi plin uvedemo u Banja Luci.
Hvala lijepo. Dobra je primjedba. Ja sam rekao da naša vlada jako dobro radi. Evo ovo je potvrda da je to dobar rad. Molim vas, molim vas dajem na glasanje ratifikaciju memoranduma o kome smo diskutovali. Molim vas glasajte sad.
Glasajte za.
Ne rekao sam sad.
Rekao si za, piše ti u stenogramu će biti.
Nisam, nisam. - Dakle, 12, 0, 1. 12 za, niko protiv, 1 suzdržan. Mislim da je ratificiran sporazum. 53 Šesnaesta tačka dnevnog reda Ad.16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vlade Republike Koreje i Vlade Bosne i Hercegovine o kreditu Fonda za ekonomsku razvojnu saradnju i Aranžmana između Vlade Republike Koreje i Vlade Bosne i Hercegovine o kreditu fonda za ekonomsku razvojnu saradnju I ovdje se ta vlada, vala ćemo je đombosati. Hvala lijepa. javlja li se ko za riječ? Ima li komisija? Hvala. Izvolite Hasane.
Dakle komisija je razmatrala ovaj sporazum i predlaže Domu da dadne saglasnost za ratifikaciju. Radi se o sredstvima namjenjenim za poboljšanje stanja u zdravstvu, kako sam ja razumio radi se o sredstvima koja trebaju popraviti stanje u jednom broju domova zdravlja na teritoriji Bosne i Hercegovine. Uvjeti su uobičajeno povoljni za Bosnu i Hercegovinu i osim ovoga pojma Vlada Bosne i Hercegovine, mislim da nema ništa drugo sporno. Hvala.
Hvala lijepo. Čuli smo izlaganje gospodina Čengića. Izvoli gospodine Đoko.
Pa dobro, iz istih razloga bih, ovdje gledam u propratnom aktu da je sporazum potpisan u Sarajevu 5. oktobra 2005. godine između Savjeta ministara i Vlade Republike Koreje, Predsjedništvo 18. avgusta 2005. Znači sve je u 2005. godini i opet Vlada i na kraju potpis za Vladu.
Stvarno su ovi iz Vlade grozni. Evo popravi ministrice ovo. Molim vas lijepo, saslušali smo sve što smo imali saslušati. Ja ovo stavljam na glasanje. Molim vas glasajte sad. Nećete vi mene više razvući u tu diskusiju. Hvala lijepo. Evo ga, ja mislim da je to jednoglasno, osim Đoke. Đoku ne računamo. - 11 za, protiv niko, 1 suzdržan. Hvala lijepo. Naredna tačka, ili 17. dnevnog reda bila bi Ad.17. Ugovor između Bosne i Hercegovine i Republike Slovenije o pravnoj pomoći u građanskim i krivičnim stvarima Molim vas ja, ono što smo govorili o Grčkoj, da isti sistem prihvatimo za Sloveniju i mislim da bi to bilo dobro. Ja molim gospodina Hasana Čengića da u ime komisije. 54
Dakle, evo pošto je gospođa ministar ovdje još uvijek zamoliću je da nekako prenese svojim uvaženim kolegama, dakle svojim kolegama u Vijeću ministara oli ti vlade
Ne, ne čuje te ministrica. Reci njoj da te čuje, a meni kažeš
Oli ti, dama je, uvažena je dama, dakle oli ti vladi, oli ti gaumentu. Dakle, gospođo ministrice, molim vas prenesite vašim cjenjenim kolegama koji se rijetko udostoje da se pojave u ovom domu i uglavnom se ne udostoje da se pojave na našoj komisiji da nismo imali nikoga ko je mogao prezentirati ovaj sporazum, a dva puta na dvije sjednice smo raspravljali o ovom pitanju. Pitanje je vrlo ozbiljno, tiče se samo člana 1. stava 3. ovoga sporazuma u kome se predviđa da advokati Bosne i Hercegovine mogu vršiti usluge u Sloveniji i advokati Slovenije u Bosni i Hercegovini. Nakon što smo obavili raspravu na komisiji, donjeli smo zaključak da uputimo pitanje advokatskim komorama Republike Srpske i Federacije i da ih upitamo šta oni misle o ovom sporazumu. Mi smo dobili odgovore u pismenoj formi i od jedne i od druge komore skoro identične u tekstu, a potpuno iste u stavu da je ovo rješenje u ovom sporazumu neprihvatljivo i štetno za poziciju advokata, odnosno advokatskih komora. Razlog je bio vrlo jednostavan. Slovenački advokati još uvijek mogu komunicirati i pojavljivati se na domaćim jezicima u Bosni i Hercegovini, a naši advokati su u jako malom broju sposobni govoriti na slovenskom koji je službeni jezik u Sloveniji i na njihovim sudovima. U tom smislu bih zaista advokati iz Slovenije imali izvanrednu prednost na teritoriji Bosne i Hercegovine. Nažalost, i na naše zaprepaštenje, nakon što smo mi donjeli ovu odluku, naime nakon što smo drugi put zakazali sjednicu i počeli raspravu predstavnik Vijeća ministara nas je tek tada, bez popratnog pisma, bez informacije u usmenoj formi do tada obavijestio da je Parlament Slovenije već ratificirao ovaj sporazum, ali bez ove odredbe. Znači jednostrano su donjeli odluku da isključe ovu odredbu jer su se slovenački advokati pobunili protiv BH advokata pa su to zbrisali. Eto tako naše vijeće ministara radi.
Odlično rade.
Dakle, dakle molim vas, da ne bismo imali ponovo raspravu o istome, očito bi trebalo upotrijebiti istu formulaciju kao i maloprije i sa stanovišta stava komisije i sa stanovišta DOma da komisija predlaže da se ne ratificira, da ne ponavljamo sada formulaciju, a Dom da traži od Vijeća ministara obrazloženje šta činiti dalje. 55
Hvala lijepo. Čuli smo predlog gospodina Hasana Čengića. Molim vas da glasamo za taj predlog, ili da, Ko je za neka glasa? Hajmo. Glasajte sad. Za predlog gospodina Čengića. Dakle jednoglasno smo odlučili da, usvojili da ovaj, ovu ratifikaciju odložimo i da uradimo onako kako je to govorio naš gospodin Čengić o ovome. Hvala lijepo. Zadnja tačka dnevnog reda danas je Ad.18. Prijedlog kanditata za članove Ureda za razmatranje žalbi (predlagač Vijeće ministara BiH) Dobili ste prijedlog kandidata za članove Ureda za razmatranje žalbi koje je dostavilo Vijeće ministara. Predstavnički dom je prihvatio predložene kandidate i otvaram raspravu. Javlja li se ko za riječ? Izvolite gospodine LImov.
Ma naravno ja ću biti kratak i iznjeću samo moju primjedbu dakle Ured za razmatranje žalbi i neke institucije jel.
Javnih nabavki.
Dakle dobro bi bilo da se to tako i napiše javnih nabavki na razini Bosne i Hercegovine. Imamo li mi agenciju na razini Bosne i Hercegovine za javne nabavke konstituiranu? Ovdje se samo nas informira. U dopisu dakle čitam – Vijeće ministara Bosne i Hercegovine na 93. sjednici održanoj 29.9.2005. godine utvrdilo je prijedlog kandidata za članove Ureda za razmatranje žalbi i zaključilo da se o prijedlogu informira Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine. Nema ništa dalje. Da li ćemo se mi izjašnjavati? Ako ćemo se izjašnjavati treba to i napisati. Ne piše. Dakle samo se informiramo.
Molim vas, to je greška u dokumentu u zakonu piše da se mi izjašnjavamo o ovom.
Ja vas molim da jednim zaključkom obavežemo one koji šalju nama dopise da pogledaju u zakon i da sukladno tome dostavljaju Domu naroda Parlamentarne skupštine. 56 [[zajednička diskusija]]
Izvolite. Dobro, ovo ćemo svakako sada skinuti sa dnevnog reda. Pa kako nećemo.
Ne možemo skinuti, pa ne možemo formirati ured.
Kakav ured? Pa napravite to kako valja.
/odmaknuta od mikrofona/
To je druga stvar šta vi smlatili, pa da vam prihvatimo. Izvoli Đoko.
Pa evo gospodo ja bih samo jedno pitanje. Ovdje stoji, kaže to su stručnjaci iz reda upravnog prava pa tri kandidata. Koliko ja vidim jedan je iz reda hrvatskog, jedan iz bošnjačkog i jedan iz srpskog naroda. A ovamo iz reda stručnjaka iz oblasti javnih nabavki jedan iz reda hrvatskog, jedan iz reda bošnjačkog. Pitam samo da li je to popunjeno ili nije bilo, ili nije niko konkurisao, ili šta je tu u pitanju. Ja apsolutno se slažem sa ovim prvim pitanjem gospodina Limova da se u prvom stavu ovog dopisa, ili da se preformuliše, pa da ne informiše se, ili da se kaže traži se saglasnost Parlamentarne skupštine Doma naroda, a ne informiše, da znamo šta je u pitanju.
Hvala lijepo.
Ja se stvarno moram ispričavati, jer ovaj dom zbilja ovaj put nisam ja pisala, nego je naš tajnik to pisao i materijal koji je Ministarstvo financija pripremilo, odnosno komisija je izabirala, raspisivala natječaj, određivala kriterije, imala je starno krasan materijal. I ja sam sad tek vidjela da je ovo ovako kako je, ali to je sada gotovo. Znači mi zbilja vas molimo da vi danas, vi trebate glasovati, trebat imenovati ljude koji, a to je formiranje Ureda za razmatranje žalbi iz oblasti javnih nabavki. Radi se o tome da je ova agencija u međuvremenu imenovan je direktor od strane, na Vijeću ministara, imenovan je Upravni odbor koji treba biti, neke smo urede uspojeli nešto malo opremiti, oni postaju proračunski korisnik i agencija je malo po malo staje na noge. Agencija zapravo nema neku veliku ulogu, koliku ima ovaj ured za žalbe ili kancelarija za žalbi. Radi se o tome da oni trebaju biti drugostupanjsko tijelo koje prima one u drugom stupnju žalbe na provedene postupke javnih nabavki i vrlo su važni. U međuvremenu to rade entitetska ministarstva financija i moje ministarstvo i mi više po zakonu samo 57 produžujemo onaj zakon o javnim nabavkama za tri mjeseca, mučimo se. Mislimo formiraće se ovo tijelo da oni preuzmu taj drugi stupanj i da rješavaju te u drugom stupnju te sporove. Mi danas molimo da vi imenujete tri ova prva čovjeka, dva druga. Čim vi ovo završite, mi sutra raspisujemo ponovo natječaj za još jednog čovjeka iz reda stručnjaka jer se iz reda srpskog naroda zbilja nije javio, u ovom slučaju niko. Imamo 10 ljudi koji su se prijavili na natječaj, a vama čitav materijal znači odgovorno govorim ovdje sovog mjesta ću vam dostaviti ko se sve od ljudi javio. Znači kako, zašto su ovi ljudi predloženi. Zbilja znači nije bilo, ja kažem mi ćemo raspisati novi natječaj i Vijeće ministara predlaže zapravo vama kao domu koji treba imenovati ljude i moli vas da ovo imenujete da bi mogli raspisati za ovog trećeg, a juče je Zastupnički dom isto ovo imenovao i da uspostavimo ured i da počnu raditi, jer više ova ministarstva ne mogu to stvarno raditi, jer nam je izašlo iz nadležnosti. Evo to bi bilo to.
Hvala lijepo ministrice.
Pojašnjenje. Evo recimo vi nama dostavljate sada kandidate, vi ste odabrali. Je li bilo, da li je bilo više kandidata?
Deset.
Je li bilo mogućnosti da vi nama dostavite imena svih kandidata pa da mi malo to vidimo ko su ti ljudi? Možda bih ja bio za nekog drugog, a ne za onog koga ste vi.
Ja vas razumijem odlično. Ali Vijeće ministara utvrđuje listu.
Bilo je možda prikladnije da smo dobili i
Ali, nema te mogućnosti o kojoj vi govorite u zakonu. Vijeće ministara određuje kriterije, znači pred Dom, komisiju imenuje. Komisija predloži kriterije. Pod tim kriterijima se raspiše natječaj. Ta komisija primi sve te molbe za posao, obavi intervju, pišu pismeni, usmeni dio, ne znam ni ja i napravi listu kandidata. Kadrovska komisija Vijeća ministara utvrdi prijedlog i šalje i jednom i drugom domu. Tako da ne bi bilo poželjno baš nekih izmjena. Kadrovska komisija Vijeća ministara, ako vam oni nisu onaj
Pa nisu vala nešto. 58
Pa dobro nisu, ja nisam u njoj, ali evo ja vas molim da ovo usvojite.
Evo gospodin Goran.
Dakle evo izgleda sam ja posljednji govornik u ovoj kalendarskoj godini. Neću ja zaključivati. Imamo mi predsjedavajućeg koji će vas jednom lijepom viješću obradovati na kraju kada bude završavao ovu sjednicu. Ali ja želim konstatovati da je ovo po mom mišljenju najlošije opremljen materijal u tehničkom smislu za bilo koju tačku dnevnog reda. Ovo je katastrofa stvarno. Ali želim takođe ovo što je gospođa ministrica zadnje rekla naglasiti važnost da se što prije formira ova komisija, kancelarija za razmatranje žalbi kod, prilikom javnih nabavki. Ja sam lično upozorovan od raznih subjekata koji su učestvovali na raznim ovim tenderima. Problema ima milion i evo pozivam vas i ja da glasamo, dakle da izaberemo danas ove članove komisije i nadam se da će u što bržem periodu biti kompletirana ova kancelarija. Hvala.
Hvala. Izvolite. Ja mislim ovako, ovo je komisija koja treba, ja moram reći da se kroz licitacije guraju mnogi kriminali, mnogi tenderi. Da mi ovo završimo, mada ovo vijeće ministara nije dobro uradilo. Molim vas gospodo glasajte sad. [[zajednička diskusija]] To ćemo, pitala je Ruža, mogli biste odgovoriti. Vi niste mogli izaći sa budžetom dok vam OHR nije rekao jel. Hajde, to ćemo vam skinuti. Izvolite.
Samo malo, ja pretpostavljam da će predsjedavajući sad zaključiti sjednicu. Prije toga, dozvolite mi da u ime Kluba srpskih delegata kolegama u Domu naroda i svim zaposlenim u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine i koji su katoličke vjeroispovjesti čestitam božične praznike. Neka vam budu sa srećom i do godine i puno ljeta i godina. Hvala lijepo.
Hvala. U ime mojih kolega iz predsjedništva i u svoje lično ime, ja se nadam da, čestitati i zaželiti sretne blagdane vjernicima katoličke vjeroispovjesti. Također, nisam siguran da ćemo se u januaru vidjeti za ovo takođe želim srećne praznike i mojim kolegama, službenicima i svim ljudima u Bosni i Hercegovini sretne pravoslavne praznike. Želim im da ih provedu u dobrom raspoloženju sa zadovoljstvom u dobrom zdravstvenom stanju i da im bude sve najbolje. 59 Poslije ovog i poslije završene ove sjednice Kolegij Doma naroda pripremio je za naše kolege i službenike ovog doma jednu zakusku dole i ja vas pozivam da nam se pridružite. Takođe molim i predstavnike sredstava javnog informiranja da nam se pridruže u restoranu. Tamo imamo jednu finu zakusku i za njih i da se dole vidimo. Hvala vam puno. Puno vam sreće. Molim vas, halo, molim vas moj kolega Genjac želi da takođe čestita praznike.
Ja ispred, molim vas ispred u ime Kluba bošnjaka molim vas u ime Kluba bošnjaka, dakle u ime Kluba bošnjaka, nakon ove najave sa posebnim razlozima, ja želim takođe da čestitam svim katolicima božične praznike, svim pravoslavcima pravoslavne praznike i naravno i Novu godinu svima onima koji će generalno proslaviti Novu godinu. Jel tako. Hvala vam. Sjednica je završila sa radom u 15,00 sati.