Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 23. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici meĊunarodnih organizacija i veleposlanstava u BiH koji redovito prate rad našeg Doma, predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnik Delegacije EU u Bosni i Hercegovini čije je Izvješće na dnevnom redu današnje sjednice i predstavnici Regulatorne agencije za komunikacije BiH čija je Informacija na današnjem dnevnom redu sjednice. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Ministar vanjskih poslova, gospodin Igor Crnadak poslao je obavijest da iz opravdanih razloga nije u mogućnosti biti na sjednici Doma. Zamjenik ministra vanjskih poslova, gospodin Brkić, poslao je obavijest da nije u mogućnosti sudjelovati na 23. sjednici Doma zbog službenog putovanja. Odsutnost je pravdao zastupnik Saša Magazinović. Prema informaciji Službe u ovom trenutku nazočno je 36 zastupnika. Znači konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je naznačeno i u pozivu, znači za sjednicu, sukladno članku 171. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljati zastupnička pitanja u usmenom obliku. Sukladno članku 172. Poslovnika najave za postavljanje zastupničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su sljedeći zastupnici: Damir Bećirović ministaru vanjskih poslova BiH; Amir Fazlić ministru vanjskih poslova BiH. Zastupnici Bećirović i Fazlić postavili su pitanje u usmenom obliku na 19. sjednici Doma, ali nisu dobili usmeni odgovor zbog odsutnosti ministra vanjskih poslova BiH koji nije bio nazočan na prošloj sjednici Doma. Naknadno je dostavljen odgovor u pisanom obliku na navedena pitanja, ali će zastupnicima biti omogućeno da postave pitanja u usmenom obliku i danas, naravno ukoliko to žele. Miroslav Milovanović ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH; Dušanka Majkić predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Mirsad Isaković predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Hanka Vajzović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Senad Šepić predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Salko Sokolović predsjedatelju Vijeća ministara BiH; Mirsad Mešić ministrici obrane BiH; Nermina Kapetanović ministru pravde BiH: Damir Arnaut ministru pravde BiH i Jasmin Emrić ministru komunikacija i prometa BiH. Ove najave su sukladno članku 172. Poslovnika dostavljene predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara BiH na koga se pitanje odnose. TakoĊe želim podsjetiti da je osiguran izravni TV prijenos ovog dijela sjednice, sukladno članku 171. stavak (1) Poslovnika. 2 Pitanja su predana prema redosljedu pristizanja, te će ih zastupnici tim redosljedom i izlagati. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanje odgovora. Riječ dajem zastupniku Damiru Bećiroviću. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, kolegice i kolege, dragi gosti. Evo, ja ću ipak sačekati da se pojavi ministar vanjskih poslova, bar jednom ovdje, pa da vidimo i komentar na taj odgovor koji je nepotpun, svakako ovaj koji sam dobio, tako da tražim ujedno i potpun pismeni odgovor i njegov komentar ovdje kada bude na sjednici.
Zahvaljujem. Budući je zastupnik je rekao da će sačekati ministra vanjskih poslova prelazimo onda na zastupničko pitanje drugo. Dajem riječ zastupniku Amiru Fazliću.
Poštovana predsjedavajuća, cijenjene kolege i kolegice. S obzirom da ministra i ovaj put nema i s obzirom da razumijemo njegove obaveze, a uz činjenicu da njegov odgovor u pisanoj formi nije zadovoljio sve činjenice iz mog pitanja, ja bih ipak sačekao da ministar bude prisutan jednoj od sjednica i da da neka obrazloženja na pitanje koje sam postavio.
Zahvaljujem. Ista situacija, sačekat ćemo odgovorom sa ministrom kada bude na sjednici. Riječ dajem zastupniku Miroslavu Milovanoviću. Izvolite.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Uvažene kolege, predstavnici Savjeta ministara, predstavnici medija i svi prisutni. Dakle, moje pitanje je upućeno ministru Šaroviću, a ono glasi – Kolika je ukupna količina u kilogramima i kolika je ukupna vrijednost izvezenog mlijeka i mliječnih proizvoda u EU od kako je skinuta zabrana izvoza iz Bosne i Hercegovine u EU? Hvala.
Zahvaljujem. Ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, gospodin Šarović. Izvolite.
Hvala. Sve vas pozdravljam. 3 Kratko odgovor na ovo poslaničko pitanje glasi ovako – Podaci sa kojima raspolaže Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa odnose se na, zaključno sa 1. decembrom 2015. godine, obzirom da statistički podaci za mjesec decembar još nisu dostupni, biće naravno dostupni negdje polovinom mjeseca. Prve količine izvezenog mlijeka iz naše četiri odobrene mljekare za izvoz mlijeka u EU počele su od 11. septembra 2015. godine, što znači da se ovi statistički podaci mogu odnositi na nekih 2,5 mjeseca, i u ovom periodu izvezeno je, za ovih 2,5 mjeseca, mlijeka i mliječnih proizvoda u ukupnom iznosu od 900.000 KM. Od toga: jogurta u količini od 268 tona, sira u količini od 45 tona, tvrdog sira sa zrenjem preko 60 dana, mlijeko i pavlaka u prahu od 11 tona i neke druge vrste mlijeka i mliječnih proizvoda u manjim količinama. Rekao sam da ćemo podatke za mjesec decembar imati u toku mjeseca januara. Ovo je, rekao bih, solidan rezultat obzirom da su prve količine krenule 11. septembra i da je potreban odgovarajući period preuzimanja ili vraćanja ranije izgubljenog tržišta u vremenu kada Bosna i Hercegovina nije mogla izvoziti mlijeko i mliječne proizivode unazad 2,5 godine. Evo toliko, hvala.
Hvala ministru. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Dakle, Vi ste kao resorni ministar zajedno sa Vašim kolegama iz entiteta uradili svoj posao koji se tiče skidanja tih barijera, vidjet ćemo koliko će to da traje. Da li je solidan rezultat ili ne, u principu nije ni bitno, moje pitanje je bilo upućeno iz razloga što se mnogo veća priča u javnosti stvara kako su proizvoĊači iz Bosne i Hercegovine dobili prostor u EU, itd. Nije to baš tako jer zemlje EU imaju vrlo radikalne stavove kada su u pitanju ulazak, odnosno puštanje na svoja tržišta. Zbog toga je važno, žao mi je što ovdje nema predsjedavajućeg Savjeta ministara da u nekom budućem periodu, a obzirom da je većini ovdje poslanika akcenat priče na zaštiti domaće proizvodnje, na brigi za graĊane Bosne i Hercegovine, da se više pozabave u vašim bilateralnim ili trilateralnim i svakim drugim razgovorima sa predstavnicima EU, da nas ne doživljavaju kao neki spoljni faktor, jer su količine koje dolaze u Bosnu i Hercegovinu sto i više puta veće u odnosu na ono što iz Bosne i Hercegovine odlazi prema EU. Moj rad u Parlamentu ubuduće će više biti, više ću potencirati na tom pitanju i očekujem, dakle u tom smislu
Vrijeme.
malo više saradnje, ne samo sa Vama, nego i sa ostalim članovima Savjeta ministara. Hvala lijepo.
Riječ dajem zastupnici Dušanki Majkić. 4
Poštovana predsjedavajuća, poštovane koleginice i kolege, članovi Savjeta ministara. Moje prvo pitanje glasi – da li će se do za vrijeme trajanja ove tačke dnevnog reda pojaviti predsjedavajući Savjeta ministara, jer veliki broj poslaničkih pitanja je namijenjen njemu, izmeĊu ostalog i moje? Ako nema predsjedavajućeg Savjeta ministara mi nemamo kome da postavimo pitanje. Dakle, ovo je već ne znam koji slučaj, više ova pitanja postaju besmislena. Jer prošli put nisam mogla da postavim pitanje ministru vanjskih poslova, njega nije bilo, evo danas ga nema, morala sam to pretočiti u neku drugu inicijativu, evo sad nemamo predsjedavajućeg Savjeta ministara, pa možda da ukinemo ovo. Ne bi bilo čudno da smo mi jedini Parlament koji ukine ovako nešto, jer nemamo, objektivno ne možemo dobiti odgovore. Ja vas molim da Kolegij učini sve, iskoristi svoj autoritet, da obezbijedi da, bar kad postavljamo pitanja, članovi Savjeta ministara na čelu sa predsjedavajućim budu ovdje. Dakle, ja vas molim da mi kažete – ima li šanse da se predsjedavajući pojavi. Ako nema to znači da mi niko ko je namijenio njemu pitanje ne može to pitanje postaviti. Hvala.
Zahvaljujem. Da li neko u ime Vijeća ministara je ovlašten od predsjedavajućeg za davanje odgovora? Ne. Zahvaljujem. Evo, u ovom trenutku mi možemo samo konstatirati da nam nema predsjedavajućeg Vijeća ministara, a da netko drugi od Vijeća ministara nije ovlašten za davanje odgovora. Idemo sa sljedećim pitanjem. Riječ dajem zastupniku Mirsadu Isakoviću.
Zahvaljujem predsjedavajuća. želim sve da vas pozdravim i zaželim uspješan rad današnje sjednice. Moje pitanje je takoĊe bilo upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, ali bez obzira na to što ga nema ja želim da postavim to pitanje iz prostog razloga što je pitanje dosta aktuelno. Postavljam pitanje – Kad možemo očekivati Zakon o internet trgovini? Dakle, kratko obrazloženje bi bilo da u svijetu internet trgovina preuzima primat. Dakle, postoje zemlje gdje čak 37% trgovine se obavlja na ovaj način. U našoj zemlji isto tako se pojavljuju preduzeća koja se bave ovom trgovinom, ali dakle nisu definisani zakonom. Ovdje je jako veliki prostor za manipulaciju, odnosno za nelegalan promet i robe i novca, pa bih uputio, dakle ovakvo pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara, pogotovo ako imamo u vidu da ta internet trgovina može da se obavlja sa bilo kog mjesta, ne mora da ima, dakle ni carinski broj, ne mora da ima skladište, može da se bavi meĊunarodnom trgovinom, itd., itd. Mislim da je ovaj zakon dosta neophodan i da je hitan. Hvala. To bi bilo pitanje, žao mi je što predsjedavajućeg Vijeća ministara nema, ali evo nek ostane za drugi put. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Evo i ovaj put, da li netko od Vijeća ministara ima ovlaštenje za odgovor? 5 Evo i sa ovim pitanjem sačekat ćemo odgovor kada bude nazočan predsjedatelj Vijeća ministara. Prelazimo na sljedeće zastupničko pitanje. Riječ dajem zastupnici Hanki Vajzović. Izvolite.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Pozdravljam sve prisutne. Moje pitanje je upućeno Vijeću ministara, zapravo se odnosi na Upravu za indirektno oporezivanje kojoj je zaključkom Vijeća ministara iz 2009. godine dato u nadležnost gazodvanje graničnim prelazima i carinskim terminalima, što naravno podrazumijeva izgradnju, dogradnju, rekonstrukciju, opremanje ili održavanje graničnih prijelaza. Budući da nam je poznato kako je stanje na graničnim prijelazima, i ovdje je o tome govoreno, uvaženi dopredsjedavajući Džaferović je jednom skretao na to pažnju, direktor Granične policije je u nekoliko navrata, u saradnji sa Komisijom za obranu i sigurnost, takoĊer isticao da tamo ima puno problema, i naročito me na to potakao jedan dopis Udruženja prijevoznika za unutrašnji i meĊunarodni transport Republike Srpske koji su uputili vrlo ozbiljne pritužbe na stanje na graničnim prijelazima, tako sam onda tražila od Vijeća ministara u vezi sa Upravom za indirektno oporezivanje da odgovori koliki su ukupni, Uprava ubire i prihode po tom osnovu, a takoĊer ima rashode, koliki su ukupno ostvareni prihodi Uprave za indirektno oporezivanje po svim osnovama gazdovanje graničnim prijelazima i carinskim terminalima, tražila sam to na godišnjem nivou od 2010. do 2015., koliko je Uprava za indirektno oporezivanje za taj isti period po godinama iz Budžeta BiH uložila u granične prijelaze sredstava i terminale i koliko je sredstava u Budžetu, to imamo podatak ali da bude objedinjeno, Uprave za indirektno oporezivanje za 2016. planirano da se uloži. Tražila sam da mi se usmeno odgovori barem onako u, ali da mi se dostavi i pismeni, i u pisanoj formi odgovor. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Evo, budući je pitanje postavljeno Vijeću ministara, da li netko iz Vijeća ministara želi dati odgovor na ovo pitanje? Ukoliko nema, evo ostaje zastupničko pitanje da se dostavi i odgovor od Vijeća ministara u pisanom obliku. Prelazimo na sljedeće zastupničko pitanje. Dajem riječ zastupniku Senadu Šepiću. Izvolite.
Hvala lijepa gospoĊo predsjedavajuća. Dakle, moje pitanje je predsjedavajućem Vijeću ministara, nema ga danas ovdje, načelno ćemo ga otvoriti uz neka obrazloženja i naravno i na narednoj sjednici ćemo nastaviti diskutovati oko ovoga pitanje, a ono je sljedeće – Šta je aktuelno Vijeće ministara BiH konkretno uradilo do sad i koji su precizno planovi za 2016. godinu za povećanje broja zaposlenih, posebno zapošljavanje mladih i sprečavanje iseljavanja iz Bosne i Hercegovine, sa akcentom na sprečavanje odlaska iz naše zemlje mladih obrazovanih ljudi? 6 Kratko, dakle, ne treba posebno obrazloženje na ovo pitanje. Mi smo svjedoci da je ovo vjerovatno najveći problem svih nas u Bosni i Hercegovini. Ljudi se mahom iseljavaju iz naše zemlje. Posebno se iz Bosne i Hercegovine iseljavaju mladi, školovani i obrazovani ljudi. Evo, ja dolazim iz kraja u kojem je to nažalost svakodnevna praksa, skoro cijela jedna naselja ostaju prazna. Dakle, zato je moj apel danas ovdje. Nema predsjedavajućeg Vijeća ministara ali ima Vijeće ministara, imamo mi koji smo odgovorni da damo, da ponudimo nadu ljudima u Bosni i Hercegovini. Dakle, apel svima nama da se aktivno posvetimo ovome pitanju, da o ovome pričamo, da prioritetno ovo imamo na dnevnom redu, da se ovim prioritetno bavimo. Ja znam da u evropskim fondovima, ako ćemo govoriti oko iskoristivosti evropskih fondova kad je u pitanju Bosna i Hercegovina, ima jako puno prostora, samo je pitanje da se tim stvarima bavimo, da tako uĊemo u EU, da s te strane tražimo sredstva iz EU i da stvarno damo neku nadu ljudima da ovdje ima života, da ovdje ima budućnosti i da ti ljudi trebaju da se bore da ostanu ovdje u svojoj zemlji i da tako rade. Pošto nema predsjedavajućeg danas ovdje, ovo je danas, dakle načelno ovako postavljeno pitanje, ali ću takoĊe i na narednoj sjednici uz neka dopunska obrazloženja, otvoriti ovo pitanje ponovo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Da li neko od Vijeća ministara želi dati odgovor? Zahvaljujem. Evo, i za ovo pitanje kao i za prethodno očekujemo na narednoj sjednici odgovor od predsjedatelja Vijeća ministara. Riječ dajem zastupniku Salki Sokoloviću. Izvolite.
Hvala gospoĊo predsjedavajuća. Evo koristim priliku da pozdravim članove Kolegija, koleginice i kolege poslanike, članove Vijeća ministara, goste, medije. Pitanje upućujem predsjedavajućem Vijeća ministara i ono glasi – Zahtjev za članstvo u EU Bosna i Hercegovina da će podnijeti u januaru 2016. godine. Ovako glasi Odluka Predsjedništva od 17. decembra prošle godine. Predsjedavajući Predsjedništva BiH, gospodin Dragan čović prije nekoliko dana ovu odluku utvrdio je riječima – promjene roka neće biti, da je Odluka donesena na osnovu informacije i podataka Vijeća ministara da svi moraju preuzeti obaveze i prilagoditi se zadanom roku i da ne dolazi u obzir traženje izgovora i prolongiranje iz tehničkih razloga. MeĊutim, evo kako znamo januar uveliko protiče, i kako stvari stoje nad podnošenjem vjerodostojne i kredibilne aplikacije EU stoji veliki upitnik. U prilog naprijed navedenom idu izjave i predsjedavajućeg Vijeća ministara, gospodina Denisa Zvizdića, da ne vjeruje da će zahtjev biti podnešen u januaru, kao i gospodina Mirka Šarovića, državnog ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, koji je izrazio sumnju da će posao biti završen do kraja januara i da će zahtjev za članstvo u EU sigurno biti upućen u prvih šest mjeseci ove godine. Dodali se ovome i to da još uvijek nije preciziran mehanizam koordinacije, bez čega Bosna i Hercegovina ne može podnijeti kredibilnu aplikaciju, situacija postaje još teža. Obzirom da je Bosna i Hercegovina dobila jasne uslove koje mora ispuniti kako bi podnijela zahtjev za 7 članstvo u EU pitam predsjedavajućeg Vijeća ministara – Da li je realno očekivati da se zahtjev za članstvo u EU Bosna i Hercegovina podnese u januaru ove godine ili se taj rok mora prolongirati, obzirom da dio obaveza još nije ispunjen i da li je Vijeće ministara, ovo bih stavio
Vrijeme.
samo trenutak, pod znacima navoda – stvarno usvojilo mehanizam koordinacije bez koga Bosna i Hercegovina ne može podnijeti vjerodostojan zahtjev za članstvo. Evo, obzirom da nema predsjedavajućeg Vijeća ministara pretpostavljam da neću dobiti ni odgovor, ali pošto je zakazana sjednica za februar mjesec, zakazana naredna sjednica, nadam se da će u tom periodu od mjesec dana neko smoći snage, evo da ovo baci na papir ili da na sljedećoj sjednici da odgovor na ovo pitanje. Hvala.
Zahvaljujem. Budući da nema predsjedavajućeg Vijeća ministara da li netko od Vijeća ministara ima ovlaštenje za davanje odgovora na ovo pitanje? Zahvaljujem. Evo, očekujemo i na ovo pitanje odgovor na jednoj od narednih sjednica. Riječ dajem zastupniku Mirsadu Mešiću. Izvolite.
Hvala gospoĊo predsjedavajuća. Dame i gospodo. Ja ću valjda dobiti odgovor jer je ministrica tu, imat ću više sreće nego najveći dio poslanika koji su postavili pitanje u javnom prezentiranju tih pitanja, a nemaju odgovora. Razmislite o čemu se to radi. Dakle, ja pitam ministricu odbrane o jednoj informaciji koju sam pročitao u jednom dnevnom listu pri kraju ove godine, a odnosi se na remont helikoptera Oružanih snaga BiH u jednoj firmi koja je, prema tom pisanju, ima jednog zaposlenog i iznajmljenu garažu za rad remonta helikoptera. Koristeći se svojom poslaničkom pozicijom uz jedno malo istraživanje, gospoĊo ministrice, ja sam utvrdio da je to tačno, a Vas pitam – Kada ste saznali, i ako ste saznali, šta ste zapravo učinili da se takve pojave ne dešavaju, jer Vama kao tehnički obrazovanoj osobi ne trebam posebno objašnjavati šta znači remont tako visoko sofisticiranih mašina u tako neuslovnim uvjetima? Konačna posljedica svega toga može biti opasna za život, prije svega osoblja Oružanih snaga, pilota helikoptera. Hvala.
Zahvaljujem. Ministrica obrane, gospoĊa Marina Pendeš. Izvolite.
Uvažena predsjedateljice, uvažene gospoĊe i gospodo zastupnici. 8 želim samo informirati, znači da je Ministarstvo obrane usvojilo Plan nabavki za ovu godinu prošle godine, što odavno tako nije napravljeno na vrijeme i planiramo do kraja ovoga mjeseca objaviti sve tendere kad je u pitanju javna nabavka za 2016. godinu, čime ćemo dosadašnje probleme s kojima smo se susretali, nadam se, eliminirati. Ali, želim vas informirati, kad se radi o firmi Avio-inžinjering u Laktašima, da je Ministarstvo obrane provelo proceduru o pružanju usluga servisiranja i tekućeg održavanja zrakoplovno-tehničkih materijalnih sredstava, ne remonta helikoptera, nego servisiranja i tekućeg održavanja, a to podrazumijeva servisiranje i opravka rezervnih dijelova, sklopova, podsklopova i pripadajuće opreme, laboratorijsko ispitivanje strukture trupa zrakoplova, repne kupe, krakova glavnog rotora i drugih sklopova metodama bez razaranja, antikorozione zaštite dijelova i sklopova za zrakoplove i ostalih usluga po zahtjevu Oružanih snaga BiH. Servisiranje helikoptera nije predviĊeno navedenim ugovorom jer firma Avio-inžinjering nema kapaciteta za te poslove. Servisiranje helikoptera, odnosno pedesetosatni, stosatni i tristosatni pregled vrši se u 3. Bataljonu logističke potpore Brigade zračnih snaga koji je tehnički i kadrovski osposobljen za te poslove. Ugovorom sa firmom Avio- inžinjering Laktaši nije predviĊeno ni slijetanje, uzlijetanje, niti uvlačenje helikoptera u prostor firme. Sve radove na opravci rezervnih dijelova i sklopova firma izvodi na lokaciji Oružanih snaga. Za pružanje usluga firma angažira specijaliste zrakoplovne struke i ima potpisane ugovore sa firmom Motorflug Njemačka, Helisota Litvanija, Erbas Francuska. I napominjem da u Bosni i Hercegovini zbilja ne postoji velik broj firmi koji mogu servisirati, ne govorim o remontu helikoptera, nego servisiranju dijelova. I znači, nije točan navod da ova firma remontuje helikoptere, nego ona servisira rezervne dijelove. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnički komentar?
Hvala gospoĊo predsjedavajuća. GospoĊo ministrice, ubijedili ste me da nisam pogodio da se radi o servisiranju, nego o tekućem održavanju. Interesantna priča koja se postavlja poslije ovako Vašeg obraćanja, odnosno odgovora, pa zar nemamo mi kapaciteta u Oružanim snagama da možemo vršiti tekuće održavanje? Kažete nema puno firmi za održavanje u Bosni i Hercegovini, spomenuli ste naravno vrlo bitne firme koje se bave servisiranjem, a zapravo radi se o firmi koja je gotovo fantomska, ima jednog zaposlenog, i to je tačno, i po potrebi oni angažiraju neke ljude. Dakle, da sad ne vodimo polemiku o tome, ja Vas molim, u ime onih pilota čiji su životi ugroženi, pozabavite se, racionalizirajte, helikopteri se mogu održavati i u našim kasarnama, imate dovoljno aviomehaničara i učinimo nešto što je normalno u svim zemljama. Dakle, nije normalno da firma sa jednim zaposlenim bilo šta radi u okviru Oružanih snaga. Niste Vi to izazvali, učinite sve da to ubuduće ne bude.
Riječ dajem zastupnici Nermini Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvažena predsjedavajuća, uvažena gospodo dopredsjedavajući, uvaženi zastupnici, predstavnici Vijeća ministara i medija. 9 Moje pitanje je ministru pravde – Šta je Ministarstvo pravde BiH do sad preduzelo na izradi Državne strategije o civilnom društvu, odnosno kad će uputiti u parlamentarnu proceduru Prijedlog zakona o zajedničkom registru nevladinih organizacija, udruženja graĊana, koji će omogućiti uspostavljanje centralizovane baze podataka? U obrazloženju želim da istaknem da sam ovo pitala više puta, te smatram da osnaženo civilno društvo predstavlja ključnu komponentu svakog demokratskog sistema i institucije ga moraju prepoznati kao takvog i da do sad nije bilo formalizovanog dijaloga izmeĊu Parlamentarne skupštine BiH i nevladinog sektora. Neke organizacije civilnog društva su nastojale da povećaju svoje kapacitete za praćenje procesa integracije u EU i da uspostave dijalog o Reformskoj agendi sa EU, meĊutim organizacije civilnog društva na nižim nivoima to nisu uspijevale. Naročito je bitno javno finansiranje vizavi nevladinih organizacija, ono mora biti osigurano na transparentan način i prema jasno odreĊenim kriterijima. Značajna sredstva se uglavnom daju sportskim udruženjima, to smo mogli vidjeti i u prethodnim budžetima, a propisi koji se odnose na poreze nisu pogodni za stimulisanje privatnih donacija organizacijama civilnog društva. Stoga smatram da je potrebno poboljšati mehanizam za dijalog i saradnju izmeĊu vlasti i organizacija civilnog društva i unaprijediti pravni i finansijski okvir, a o čemu nas je izvijestila i Evropska komisija u Izvještaju za BiH za 2015. godinu, pa molim ministra da mi kaže šta ...
Hvala lijepa. Odgovor, ministar pravde, gospodin Grubeša. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, uvažene zastupnice i zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Memorandum o razumijevanju za uspostavljanje zajedničkog registra udruga i zaklada u BiH potpisan je 2005. godine u cilju uspostave sustava koji omogućava brz pristup informaciji o svim udrugama i zakladama koje rade u Bosne i Hercegovini, kao i u cilju omogućavanja mehanizama koji će pomoći suzbijanju aktivnosti udruga i zaklada koje mogu biti povezane sa terorizmom, pranjem novca ili drugim oblicima organiziranog kriminala. Memorandumom je, izmeĊu ostalog, dogovoreno uspostavljanje zajedničkog registra kao jedinstvene baze za sve domaće i strane nevladine organizacije registrirane na teritoriju Bosne i Hercegovine, kao i da će ga voditi Ministarstvo pravde BiH u elektronskom obliku. Ministarstvo pravde je tjekom 2013. godine sačinilo i dostavilo entitetima i Brčko Distriktu na mišljenje Okvirni zakon o registraciji nevladinih organizacija, kojom prilikom su Vlada Federacije i Brčko Distrikt podržale donošenje predloženog zakona. Tom prilikom Vlada Republike Srpske je u svom Mišljenju na Okvirni zakon istakla da Bosna i Hercegovina nije nadležna za pitanje nevladinih organizacija, te da je u tom trenutku pozivanje na potpisani Memorandum kao temelj za donošenje zakona nesvrsihodno, obzirom da je od potpisivanja istog proteklo više od 9 godina, te da su se okolnosti promijenile. Vijeće ministara je u 2015. godini usvojilo Akcijski plan za otklanjanje uočenih nedostataka navedenih u Izvješću Moneyval komiteta koje se, izmeĊu ostalog, odnose na statističke podatke o broju postojećih nevladinih neprofitnih organizacija u Bosni i Hercegovini, s obzirom na nedostatak jasnog mehanizma za uzajamno prepoznavanje NVO i mogućnost da se 10 neke pod istim imenom registriraju na različitim razinama. Imajući to u vidu Ministarstvo pravde je pokrenulo projekt potpisivanja sporazuma o tehničkoj suradnji, uspostavljanja internet stranica udruga i zaklada registriranih na svim razinama u Bosni i Hercegovini, čim bi se uspostavila internet stranica na kojoj bi svi zainteresirani imali pristup elektronskim
Vrijeme.
bazama svih registriranih nevladinih organizacija u Bosni i Hercegovini prema sjedištu, odnosno mjestu registracije. Na stranici bi se pokazivali odvojeno popisi udruga i zaklada prema mjestu registracije, odnosno nadležnom registru a ne zbirni, s tim da bi bilo omogućeno da se putem pretraživača pokažu sve nevladine organizacije registrirane pod istim imenom unesenim u pretraživač s jasnom naznakom mjesta, odnosno razine registracije. Navedeno bi uveliko stvorilo pravnu sigurnost, kako članovima postojećih nevladinih organizacija, onih koji žele registrirati organizaciju, tako i svima onima koji dolaze u dodir s njima u pravnom prometu, jer čak i u slučaju postojanja više organizacija registriranih pod istim imenom na različitim razinama na internet stranici bi se imalo uvid da to postoji. Na članovima udruge je u tom slučaju da li će se preregistrirati na razini na kojoj su registrirani ili im činjenica da pod istim imenom djeluje jedna ili više organizacije ne predstavlja smetnju. Ovim bi se konačno elektronizirale sve baze podataka i došlo bi se do konačnog pokazatelja koliko je nevladinih organizacija registrirano u Bosni i Hercegovini. Pozivu Ministarstva pravde do sada su se odazvale sve županije, Federacija i Osnovni sud u Brčko Distriktu, dok će ovaj projekt financirati iz sredstava Europske komisije. Potpisivanje sporazuma očekujemo tjekom ovog mjeseca, a uspostavu internet stranice na proljeće ove godine. Hvala.
Hvala. Da li zastupnica želi komentirati odgovor?
Ma, predsjedavajuća, ja cijenim napore Ministarstva pravde, odnosno Vijeća ministara, ali lično mislim da to ide jako sporo. činjenica je da niste usvojili strategiju, državnu strategiju o civilnom društvu, iako vas je Evropska komisija više puta upozoravala na to i činjenica je da taj zajednički registar još uvijek ne postoji, što je naročito iskazano nezadovoljstvom civilnog društva u protestima 2014. godine. Jutros sam u parlamentarnu, vidjela sam da ste dostavili u parlamentarnu proceduru, očekivala sam da ćete mi to reći, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udrugama i zakladama BiH. Ono na šta ja Vas pozivam kao zastupnica i molim da do rasprave i dolaska u parlamentarnu proceduru uvažite mišljenje Zakonodavno- pravnog sektora koji radi pri Zajedničkom sekretarijatu, koji već nekoliko puta upozorava Ministarstvo pravde da u parlamentarnu proceduru ne dostavlja prečišćene tekstove, ne poštujete članove Poslovnika Doma naroda i Predstavničkog doma, konkretno član 105. Predstavničkog doma, njegovog Poslovnika, i član 95. Poslovnika Doma naroda. I cijenim napore koje ste do sad učinili, ali molim da se te aktivnosti ubrzaju i da poštujemo stav Evropske komisije. Hvala. 11
Hvala. Riječ dajem zastupniku Damiru Arnautu. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Postavio sam pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara, ne znam koga je odredio da da odgovor, u svakom slučaju pitanje glasi – Kada će Vijeće ministara BiH preduzeti mjere koje se traže u Poglavlju 4, stav 2. tačka (3) Izvještaja Evropske komisije o napretku Bosne i Hercegovine za 2015. godinu po pitanju okoliša i klimatskih promjena, odnosno konkretno kada će se: 1. Objaviti i početi primjenjivati dokument o doprinosu zemlje ... Sporazumu UN-a o klimatskim promjenama iz 2015. godine? 2. Uspostaviti usklaĊeni zakonski okvir za zaštitu životne sredine i klimatske promjene, unaprijediti strateško planiranje i sprovoĊenje AKI-a u ovim oblastima? 3. Ojačati administrativne kapacitete i sistem nadzora, te unaprijediti meĊuinstitucionalnu koordinaciju izmeĊu svih nadležnih oragana? Kratko obrazloženje: Evropska komisija je u Izvještaju o napretku za 2015. godinu eksplicitno zatražila da Bosna i Hercegovina sprovede ove navedene konkretne mjere, koje sam pročitao, i to u ovoj godini, 2016. godini. Uzimajući u obzir, ne sam navedene meĊunarodne obaveze, već prevashodno sve veću zagaĊenost okoliša na cijeloj teritoriji Bosne i Hercegovine molim da me obavijestite o mjerama koje će se poduzeti kako bi sve navedeno bilo sprovedeno u ovoj godini, a kako se to konkretno traži u Izvještaju o napretku koji je Evropska komisija dostavila nedavno i koji je danas opet na dnevnom redu. Zahvaljujem.
Hvala ljepo. Vaše pitanje je naslovljeno na predsjedavajućeg Vijeća ministara, ali u istom tom pitanju molite ministra pravde da Vam da usmeni odgovor na sjednici. Evo, u ime predsjedavajućeg, ministar Šarović. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, uvaženi poslanici, dame i gospodo. Obzirom da se ovdje praktično radi o tri pitanja, a da je vrijeme ograničeno, samo ću u fragmentima dati u najkraćem odgovor, i ukoliko poslanik želi odgovor možemo da dostavimo i u pismenom obliku. Savjet ministara BiH je na svojoj 26. sjednici, 06. oktobra ove godine, na prijedlog Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa usvojio dokument Namjeravane aktivnosti na ublažavanju klimatskih promjena u BiH, a ovaj dokument je ustvari doprinos Bosne i Hercegovine u borbi protiv klimatskih promjena i ovaj dokument predstavljen je na COP-u 21, odnosno Konferenciji zemalja potpisnica UN Okvirne konvencije o klimatskim promjenama. 12 Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa je poduzelo aktivnosti, dalje aktivnosti nakon održavanja COP-a u Parizu u cilju provoĊenja procedure za protpisivanje Pariškog sporazuma u skladu sa Zakonom o zaključivanju i izvršenju meĊunarodnih ugovora. UraĊen je prevod pariskog dokumenta i isti je dostavljen nadležnim tijelima u entitetima i Distriktu Brčko. I, nakon dobijanja mišljenja na ovaj dokument mi očekujemo da će Bosna i Hercegovina biti spremna da u aprilu mjesecu 2016. godine u Njujorku, kao i druge zemlje, izvrši potpisivanje ovog dokumenta. Odgovor na drugo pitanje u najkraćem glasio bi ovako – Bosna i Hercegovina nema zakon, niti okvirni zakon o zaštiti prirodne okoline na nivou Bosne i Hercegovine. Jedino ovo pitanje kada je u pitanju Bosna i Hercegovina je dijelom uraĊeno u Zakonu o ministarstvima i drugim tijelima Bosne i Hercegovine, gdje je članom 9. gdje se Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa daju, rekao bih, ovlaštenja za definisanje politika, osnovnih principa, koordinacije djelatnosti, usklaĊivanja planova entitetskih tijela, itd. Republika Srpska smatra da nema potrebe za donošenjem okvirnog zakona iz ove oblasti na nivou Bosne i Hercegovine i predlaže da se, da treba uskladiti, odnosno harmonizovati entitetske zakone. Odgovoru na drugo, odnosno treće pitanje koje se odnosi na kapacitete, odnosno jačanje institucija za zaštitu okoline, bi u najkraćem glasio ovako – Evropska komisija finansirala je projekat pod nazivom Jačanje institucija za zaštitu okoline u Bosni i Hercegovini i pripremi za predpristupne fondove tzv. EnvIS projekat. Implementacijom ovog projekta unaprijedilo bi se stratiško planiranje i implementacija u oblasti zaštite okoline, a sam projekat je završen karajem 2014. godine. Postoji niz nacrta dokumenata koji su proizišli kao proizvod ovog projekta, ali je nastavak projekta odložen insistiranjem Republike Srpske da se implementacija projekta i ovih dokumenata odloži do usvajanja mehanizma koordinacije na nivou Bosne i Hercegovine. Proizvod EnvIS-a, kao što sam i rekao, je Nacrt strategije usklaĊivanja propisa sa pravnom stečevinom EU, akcioni planovi za provoĊenje BH strategije u entitetima i Brčko Distriktu, Nacrt politike zaštite okoline u Bosni i Hercegovini, Nacrt planova za provoĊenje direktiva o pitkoj vodi, Direktivi o urbanim vodama, Direktivi o poplavama i Direktivi o odlagalištima otpada, kao i akcioni planovi za implementaciju ... planova, kao i Nacrt procedura za koordinaciju aktivnosti i Nacrt smjernica za ratifikaciju i ispunjavanje obaveza iz meĊunarodnih sporazuma u okolini. Usvajanjem ovih dokumenata Bosna i Hercegovina bi ispunila uslove EU za korišćenje IPA fondova, ali takoĊe i usvajanjem ovih dokumenata ojačali bi se administrativni kapaciteti u sektoru okoline u nadležnim institucijama u Bosni i Hercegovini, a to će se desiti kada se, rekao bih, nastavi implementacija ovog projekta i ovi dokumenti koji kao proizvod ovog projekta budu upućeni u nadležnu potrebnu proceduru. Evo, toliko.
Hvala ministru. Nisam upozoravala na vrijeme, obzirom da je ministara dao, na neki način, tri odgovora. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Pazite, vrlo je jasno, ovo nisu tri pitanja, već ovo su tri mjere koje Evropska komisija traži, to je na stranici 53. Izvještaja o napretku se navode tri mjere koje Evorpska komisija kaže da se trebaju provesti u 2016. godini, a ja sam postavio samo jedno pitanje koje glasi – kada će 13 se te tri mjere sprovesti? Uostalom da sam postavio tri pitanja, ja sam uvjeren, uvažena predsjedavajuća, da ih Vi ne bi ni proslijedili predsjedavajućem Vijeća ministara, jer mi Poslovnik dozvoljava samo jedno usmeno pitanje, ovaj, tako da smo jasni po tom pitanju. Ovaj, meĊutim poenta je iduća, uvaženi ministre, Evropska komisija u Izvještaju o napretku eksplicitno kaže da Bosna i Hercegovina ima sprovesti ove tri mjere u 2016. godini. Ja sam dobio zadovoljavajući odgovor samo po pitanju prve mjere, a čini mi se iz Vašeg odgovora da druge dvije neće biti sprovedne u ovoj godini i onda ćemo imati negativniji izvještaj u ovom dijelu kada doĊe izvještaj o napretku za 2016. godinu i s tim u vezi, s obzirom da jesam nezadovoljan dijelom Vašeg odgovora, molio bi da mi ga dostavite u pisanoj formi. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Prije svega, uvaženi zastupniče, ja ni na kakav način nisam rekla da ste Vi postavili tri pitanja, ja sam samo rekla da je ministar dao tri odgovora. I ja nemam pravo korigirati njegove stavove, da li su oni stavovi ili su odgovori, on ih je tako dao, tako da ni na kakav način, još jednom ponavljam, nisam rekla da ste postavili tri pitanja nego upravo jedno pitanje. Riječ dajem zastupniku Jasminu Emriću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Kako sam dobio informaciju da je Bosanskohercegovačka željeznička javna korporacija usvojila Plan investiranja u željezničku infrastrukturu u BiH za period 2015.-2020. godina sa projekcijom do 2025. godine, postavljam pitanje Ministarstvu komunikacija i prometa – Koje projektne aktivnosti, u kojem obuhvatu i vremenskom periodu su planirane radi remonta i obnove, odnosno infrastrukturne rehabilitacije dionice jednotračne pruge Dobrljin, tj. granica sa Republikom Hrvatskom, Bosanski Novi ili Novi Grad–Bihać–Osredci–granica sa Republikom Hrvatskom ili tzv. Unske pruge, kao i pripadajuće željezničke infrastrukture? U kratkom obrazloženju želim naglasiti da sam pokušao pronaći odgovore na postavljeno pitanje, meĊutim u informacijama i dokumentima koji su javno dostupni nisam mogao doći do odgovora na postavljeno pitanje, iako je ovaj Dom u ranijem periodu usvojio zaključak kojim se predloženi projekat, odnosno ova jednotračna pruga, tzv. Unska pruga odreĊuje kao prioritet za uvrštavanje u planove investicija. Na javnim portalima BH željezničke korporacije nema informacija o ovom projektu. Ono što ima na portalima su veoma oskudne informacije i podaci i neki grafički prikazi koji, nažalost, ne tretiraju ovaj prioritetni pružni pravac. TakoĊer na web stranici Ministarstva nema objavljen ovaj plan investiranja u željezničku infrastrukturu, niti sam mogao pronaći informacije
Vrijeme.
koje su u vezi sa ranijim zaključcima ovog uvaženog Doma. Molim odgovor. Hvala. 14
Zahvaljujem. Pitanje je upućeno Ministarstvu komunikacija i prometa, zamjenik ministra, izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, poštovani zastupnici, dame i gospodo. Kako smo ovo pitanje dobili tek u jučerašnjem danu, potrebno je odreĊeno vrijeme da pripremimo odgovor, tako da ćemo, temeljem Poslovnika, odgovor pripremiti za neku od narednih sjednica, a cijenjenom zastupniku ćemo dostaviti odgovor i pisanim putem. Hvala.
Zahvaljujem zamjeniku ministra, gospodinu Dalipagiću. Da li zastupnik želi komentirati ovaj odgovor?
Ja sam već u obrazloženju postavljenog pitanja naglasio da je ovaj Dom jednom raspravljao i, na neki način, ukazao da se radi o prioritetnom pružnom pravcu i obavezao organe i institucije u Bosni i Hercegovini da pokrenu aktivnosti na realizaciji i pripremi ovog pružnog pravca za rekonstrukciju i modernizaciju. Plan investiranja u željezničku infrastrukturu je, ja sam dobio takvu informaciju, objavljen. Nisam ga pronašao nigdje. Ako je on objavljen onda ja ne vidim razloga da treba toliko vremena da se odgovori u tom planu gdje je, gdje se nalazi projekt rehabilitacije Unske pruge. Koji je to vremenski period u kojem će se, a s obzirom na plan investiranja, pokrenuti projektne aktivnosti i šta se planira raditi da bi se konačno ovaj veoma važan infrastrukturni projekat?
Vrijeme.
željeznička pruga, Unska pruga, koja je okosnica ekonomskog razvoja sjeverozapadnog dijela Bosne i Hercegovine, da bi ona konačno postala i nosila taj razvoj moraju ove institucije ove države uvažiti prije svega zaključke ovog Doma. Hvala.
Zahvaljujem. A sada prelazimo na utvrĊivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. Kolegij Zastupničkog doma u proširenom sastavu razmatrajući prijedlog zastupnika Senada Šepića za uvrštavanje tri nove točke u dnevni red odlučio je da razmatra prijedloge točaka dnevnog reda, niti da ih uvrštava u dnevni red sjednice Doma ako predlagatelj ne dostavi i materijale za te točke. 15 S ranijeg dnevnog reda, sukladno zahtjevu Ustavnopravnog povjerenstva, jer predlagatelj nije dostavio ispravak uočenih nedostatak, tražen je od Kolegija doma da se skinu sljedeće točke: Točka 6. Prijedlog zakona o izmjeni Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici iz klubova SNSD-a i SDS-a, broj: 01,02-02-1-27/15, od 17.12.2015. (prvo čitanje). Točka 7. Prijedlog zakona o Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnici iz klubova SNSD-a i SDS-a, broj: 01,02-02-1-28/15, od 17.12.2015. (prvo čitanje). I točka 9. Prijedlog zakona o korištenju i upravljanju imovinom u državnoj svojini Bosne i Hercegovine – predlagatelji: zastupnici Šemsudin Mehmedović i Zaim Backović, broj: 01-02- 1-35/15, od 25.12.2015. (prvo čitanje). Točka 14. Razmatranje zastupničke inicijative Šemsudina Mehmedovića, podnesene na 21. sjednici, održanoj 10.12.2015., koja glasi: ,,Na temelju članka 8. Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, podnosim zastupničku inicijativu za formiranje Povjerenstva za izbor teksta himne Bosne i Hecegovine˝, broj: 01-50-1-1565/15 skinuta je s dnevnog reda sjednice u skladu sa obavješću Ustavnopravnog povjerenstva koje nije razmatralo navedenu inicijativu jer predlagatelj nije bio nazočan sjednici Povjerenstva. Na zahthjev Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava zvog nedostatka kvoruma za održavanje sjednice Povjerenstva skinute su sljedeće točke: Točka 15. Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića, podnesene na 21. sjednici, održanoj 10.12.2015., koja glasi: „Predlažem da u dnevni red sljedeće sjednice utvrstite točku pod nazivom: Osnivanje parlamentarne skupine za promicanje osiguranja prava na slobodu vjere i uvjerenja, u skladu s člankom 18. Opće deklaracije o ljudskim pravima“, broj: 01-50-1- 1574/15. I točka 16. Razmatranje zastupničke inicijative Senada Šepića, podnesene na 21. sjednici, odražanoj 10.12.2015., koja glasi: „Predlažem da Kolegij Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH u dnevni red sljedeće sjednice uvrsti točku pod nazivom: Informacija o slobodi govora i stanju medijskih sloboda u Bosni i Hercegovini, s posebnim naglaskom na napade na novinare“, broj: 01-50-1-1575/15. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Zastupnik Senad Šepić, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepa gospoĊo predsjedavajuća. Pa evo, Vi ste kazali da ste skinuli s dnevnog reda, odnosno da niste uvrstili na dnevni red nekoliko važnih stvari koje sam predložio u zadnjih 10 dana. 6. januara sam uputio zahtjev da se uvrsti u dnevni red tačka s nazivom – Informacija o stanju i pojavama vršnjačkog nasilja i nasilja meĊu djecom u BiH s prijedlogom mjera. 30.12., dakle neću posebno sad govoriti koliko je to aktuelna tema trenutno u Bosni i Hercegovini, 30.12. sam na prošloj sjednici, dakle ovdje, zatražio u pismenoj formi od Vijeća ministara da napravi jednu informaciju da imamo spremnu za narednu sjednicu i da možemo 16 nešto oko ovoga progovoriti. Kad sam uputio zahtjev da dobijemo, odnosno da se uvrsti ova tačka dnevnog reda, uputio sam i urgenciju Vijeću ministara da dobijemo dva lista materijala da imamo nešto danas za raspravu. Dakle, nemojte očekivati da poslanici, ovaj, još budu ti koji će tražiti materijale, prikupljati dokumentaciju, kako se zove, direktno se oni obraćati institucijama, hodati po institucijama prikupljati materijale. I s obzirom da je ovo, ponavljam, toliko važna stvar u Bosni i Hercegovini, ja bih vas zamolio, a čuo sam da je Vijeće ministara imalo ovu tačku, imamo ovdje ministra civilnih poslova, dakle da nas on usmeno danas obavjesti šta su oko ove stvari, dakle, govorili, a i ministrica za ljudska prava je takoĊer bila uključena u ove aktivnosti, šta su oni imali na Vijeću ministara prije nekoliko dana i da ovdje danas zaključimo, da mi sad ojačamo svi kao Predstavnički dom i da obavežemo Vijeće ministara da nam pripremi materijal do naredne sjednice da bi ovo mogli, kako se zove, kvalitetno i prodiskutirati i usvojiti paket mjera. I druga stvar se odnosi na jednu standardnu inicijativu, ovakvih smo do sada imali deset, dakle svaka je bila uvrštena u dnevni red bez ikakvog posebnog, kako se zove, obrazloženja, tiče se toga da Predstavnički dom obaveže Vijeće ministara samo da pokrene tehničku proceduru izmjene jednog državnog ugovora, u ovom slučaju Državnog ugovora o granicama sa Republikom Hrvatskom uz konkretno obrazloženje, ne postoji više materijala od ovoga što možete vidjeti sad ovdje u mojim rukama, da bi mogli imati kvalitetnu raspravu o ovoj trenutnoj inicijativi. Znači, ona glasi ovako: – Obavezuje se Vijeće ministara i druge nadležne institucije i tijela u Bosni i Hercegovini da, u skladu sa odredbama Ugovora izmeĊu Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o graničnim prijelazima, hitno pokrenu postupak izmjena i dopuna pomenutog Ugovora, a u pravcu osiguravanja prekategorizacije malograničnih prijelaza Zagrad, Plazikur i Hadžin Potok u granične prijelaze za meĊunarodni saobraćaj putnika. Ja duže vremena govorim o problemima granica u Unsko-sanskom kantonu. Jedan od rješenja kako ćemo ove zastoje i gužve, koje sad postoje u Unsko-sanskom kantonu, i po tri sata traju, riješiti, jeste da se pokrene inicijativa da se malogranični prijelazi prekategoriziraju u granične prijelaze. Ja mislim da imamo potpuno spremne materijale u smislu da danas obavežemo Vijeće ministara da otvori ovu priču i da već u narednih 30 dana imamo povratnu informaciju šta se uradilo. Zato bih zamolio i vas, a evo i kolege parlamentarce da podrže da mi natjeramo ljude, i u Vijeću ministara i u našim institucijama, da brže i efikasnije rade svoj posao. Molim vas da podržite ova dva prijedloga, da ovo imamo kao tačke dnevnog reda na današnjoj sjednici. I ja imam materijale, ja ću ove materijale sad dati i sekretaru, pa da se to može ...
Hvala lijepa. Niko Špirić rasprava o dnevnom redu. Izvolite.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi ministri, dame i gospodo, cijenjeni gosti. Pa naime, evo ja pokušavam danas da, ako je moguće, izbjegnemo neke jalove političke rasprave i kada je ovaj dnevni red u pitanju. Uglavnom sama struktura dnevnog reda govori da ovdje nema mnogo bitnih tačaka koje su vezane za sudbinu Bosne i Hercegovine apropo njenog evropskog puta, a ni unutrašnjeg ureĊenja Bosne i Hercegovine. Ona će na kraju služiti samo da se govori o efikasnosti rada ovoga Doma po broju održanih sjednica. Kad je to već tako, ja predlažem da danas skinemo treću tačku dnevnog reda, to je – Predlog zakona o neradnim 17 danima u vrijeme vjerskih praznika i da zadužimo resorno ministarstvo i Vijeće ministara da u razumnom roku ponudi okvirni zakon, dakle o državnim i vjerskim praznicima. I to bi za mene bilo sasvim logično. Bojim se ukoliko danas se otvori rasprava da nećemo doći do prijedloga ni ovoga Zakona, a i poslaćemo jednu poruku da je Bosna i Hercegovina vjerska država, a da nismo u stanju da donesemo okvirni zakon o državnim praznicima i da nije sekularna država. Zato ja mislim da je mnogo svrsishodnije, jeste teže, da Vijeće ministara, ako treba i resorno ministarstvo, utroši više vremena, ali da ponudi jedinstven zakon. Mi smo to pokušavali i u prošlom sazivu i znam da to ne ide lako i znam da je bilo i ovih pokušaja da se ponudi ovakav ... zakona, i ja sam tada takoĊe djelio mišljenje da je bolje da se ponudi cjelovit zakon. I kad bi smo usvojili ovakav zakon poslali bi smo poruku koja nije dobra, jer biti u stanju donijeti zakon o vjerskim praznicima, a ne biti u stanju donijeti zakon o državnim praznicima zapravo govori o toj unutrašnjoj atmosferi u Bosni i Hercegovini koja nažalost nije dobra. I zato predlažem da se skine ova tačka dnevnog reda, da zadužimo resorno ministarstvo i Savjet ministara nek oni kažu koje im je vrijeme potrebno i da ponude jedinstven zakon o državnim i vjerskim praznicima u Bosni i Hercegovini. čini mi se da bi to bilo mnogo korisnije nego ovako. Ali nemam ništa protiv ako se slažete i da ostane ova tačka dnevnog reda, ali bojim se da će biti izvrgnuta politikanstvu i da danas nećemo usvojiti ni ovaj Prijedlog. Hvala vam.
Zastupnik Denis Bećirović, rasprava o dnevnom redu. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, dame i gospodo. Dakle, naša dužnost, svih poslanika u Državnom parlamentu, jeste da, prije svega, poštujemo odredbe Poslovnika Predstavničkog doma i odredbe Ustava BiH. Imajući to u vidu, bez obzira što pretpostavljam da ćete dati tumačenje da je ovo obavezna tačka dnevnog reda, tačka broj 3. koja se odnosi na vjerske paznike, ja želim reći i pozvati vas da skinete ovu tačku dnevnog reda sa današnje sjednice iz jednog vrlo jasnog razloga. Naime, u tekstu koji je dostavljen uz taj Zakon, dakle u zvaničnom obrazloženju tog Zakona postoje vrlo opasne antidejtonske i antiustavne konstrukcije, konstatacije i ocjene. Jedna od takvih koja je došla ovdje pred Parlament kaže da država Bosna i Hercegovina nema Zakon o državnim praznicima, te da treba usvojiti ovaj Zakon o vjerskim praznicima. želim vrlo jasno reći da država Bosna i Hercegovina ima svoje zakone o praznicima i dokle god ih ne promijeni oni su na snazi. U slučaju kada bi ovaj i ovakav Zakon o vjerskim praznicima bio usvojen, sa zvaničnim obrazloženjem kako je ovdje napisano, to bi bio in memorian državnim praznicima, dakle i 25. novembru i 1. martu kao Danu nezavisnosti. Stoga mislim i pozivam vas da ovu tačku skinete s dnevnog reda, da o tome danas uopšte ne raspravljamo i da pokušamo u jednoj normalnoj proceduri doći do, ili izmjena i dopuna postojećih zakona ili do novog zakona o državnim praznicima. O drugim političkim aspektima ovog pitanja neću govoriti, ali ovdje sam se bazirao isključivo na poslovničke i ustavne obaveze nas kao poslanika. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Rasprava, Šemsudin Mehmedović. Izvolite. 18
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Ja takoĊe predlažem, i podržavam diskusiju, da se tačka Zakona o vjerskim praznicima u BiH skine s dnevnog reda iz razloga što, ako ste primjetili, tri osnovne vjerske zajednice predviĊeno je po pet slobodnih dana, plaćenih slobodnih dana. Mislim da je Zakon diskriminatorski jer ne predviĊa šta sa onim ostalima koji ne pripadaju ni jednoj od ovih vjerskih zajednica, pod broj jedan. Pod broj dva, ili četiri, pardon, pod broj dva, pet plaćenih dana mi u Bosni i Hercegovini nažalost slavimo svi sve. Ako nazovete bilo koga za vrijeme bilo kojeg vjerskog praznika u institucijama Bosne i Hercegovine nećeta naći nikog osim čuvara. Šta to zapravo znači? To znači da ćemo mi i poslodavcima nametnuti da plaćaju praznične dane svima, što naravno i nije pošteno. Treba razmisliti da li je pet slobodnih dana mjera za takvo što, i naravno podržavajući ove diskusije mojih prethodnika. Drugo pitanje, po kojem sam se javio, to je zašto je skinuta Inicijativa za formiranje Komisije za utvrĊivanje teksta himne Bosne i Hercegovine. Gospodo, ja sam juče od devet sati ujutro do 17:30 bio prisutan u Parlamentarnoj skupštini BiH. Nisam dobio ni usmjeni poziv da prisustvujem sjednici Ustavnopravnog povjerenstva koje je skinulo tačku dnevnog reda zato što ja nisam prisutan. Mene baš interesuje ko je to mene zvao, kad, i na koji način? Da ste me zvali i usmeno, ja bih naravno odazvao se pozivu. Stoga, evo molim da ubuduće se takvi propusti ne dešavaju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaim Backović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Ne želeći širiti dalje diskusije oko dnevnog reda i oko ovog Zakona, kao da već prelazimo u fazu diskusije, samo želim nekoliko stvari. Onaj ko je radio ovaj Zakon je osoba koja ne poznaje Dejtonski mirovni sporazum, ili tendenciozno hoće da kaže da Dejtonski mirovni sporazum ne postoji. Jedan od članova je da kompletna zakonska regulativa, naslijeĊena, u trenutku potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma je na snazi do donošenja nove. Neka mi onaj ko je radio ovaj Zakon objasni kako će ovaj segment izdvojiti a da ne poništi postojeći Zakon o praznicima, validni Zakon koji je po Dejtonskom mirovnom sporazumu na snazi.
Molim zastupnika, ovo je rasprava o dnevnom redu, a ne o suštini Zakona. Molim vas pridržavajte se točke dnevnog reda.
Sada ću da kažem. Tražim da se skine zbog, brazlažem, tražim, zahtijevam, iniciram da se ova tačka dnevnog reda skine, jer će doći eventualnom raspravom i usvajanjem i neusvajanjem, u konfuziju i imaćemo stanje u kojem ni sami ne znamo u biti šta hoćemo. 19 Zašto? Prvi dio sam obrazložio. Drugi, pitam Ministarstvo civilnih poslova da li uopšte znaju koliko religijskih zajednica imamo u Bosni i Hercegovini, koje imaju meĊunarodni status, ne lokalni, da li uopšte znaju? Nemamo mi samo katolicizam, islam, pravoslavlje. A šta je sa budizmom? Znate li da imamo u sred Sarajeva budistički hram? Judeizam, hinduizam, ja ih sad mogu ovdje nabrojati 50 religijskih zajednica u Bosni i Hercegovini.
Još jednom Vas upozoravam, ne pridržavate se dnevnog reda.
Hvala vam. Predlažem da se skine.
Zahvaljujem. Damir Arnaut, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Ako mogu, dakle pozivam se na član 71. stav (1) i stav (2) Poslovnika. Znači ne radi se samo osvdje o nepridržavanju dnevnog reda, već član 71. stav (1) Poslovnika jasno kaže – na početku sjednice Doma poslanik ima pravo tražiti izostavljanje neobavezne tačke dnevnog reda, neobavezne tačke. A onda kaže dalje – izostavljanje obaveznih tačaka iz člana 70. stav (2) ovog Poslovnika nije dozvoljeno. Dakle, ovaj Prijedlog zakona je obavezna tačka, u skladu sa članom 70. stav (2). Tako da bih Vas ja zamolio da, u skladu sa Poslovnikom, obustavite zahtjeve za skidanje obaveznih tačaka. Dakle, poslanici kada je u pitanju izostavljanje, prema Poslovniku, imaju pravo samo tražiti izostavljanje neobaveznih tačaka, a ova tačka dnevnog reda tu nije slučaj.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku. Svaki zastupnik ima pravo podnositi i predlagati, a svakog obvezuje ovaj naš Poslovnik, na ponašanje. Ovo što ste Vi sada kazali, svi će dobiti odgovor, u skladu sa Poslovnikom, ... čeka u smislu svoje inicijative i svog prijedloga. Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Upravo sam htijela reći ovo što je rekao uvaženi kolega Arnaut. Svi mi ovdje znamo da je ovo obavezna tačka dnevnog reda po Poslovniku i da je ovdje očito došlo do odreĊenog politikanstva već na samom dnevnom redu. Naš stav o ovom Zakonu je jasan i bio je takav i kada ga je dva puta predlagao ministar Nović, kada su oni koji su danas ovdje protiv tog Zakona iz njegove partije, najžešći njegovi kritičari, a tada su ginuli. Ja pozivam kolege da pročitaju stenograme iz 2011. i 2013.godine ovih ovdje sjednica. TakoĊe moram izraziti svoje iznenaĊenje da, evo čujemo da SNSD traži Zakon o državnim praznicima. Ne znam šta će na ovo reći nakon sjednice Milorad Dodik. Obavezna je tačka, predlagač na osnovu ovih diskusija može eventualno 20 da povuče ili ne povuče Zakon, na njemu je da odluči. Ja bih lično voljela da predlagač sam povuče Zakon, da izbjegnemo ovakve stvari kakve se već dešavaju na dnevnom redu. Hvala.
Zahvaljujem. Staša Košarac, ispravak krivog navoda.
Hvala predsjedavajuća. članovi Savjeta ministara, kolegice i kolege. Nemam ambiciju da ovdje vodim neku političku borbu sa nekima koji ne misle kao mi iz SNSD-a. Ma ko to da bio i ma iz koje političke partije dolazio. Stav SNSD-a je potpuno jasan. Prepoznajemo mi sve tendencije, i ovoga Zakona i nekih drugih zakona. I istina je, naravno, da su u nekim prošlim vremenima bili neki prijedlozi koji, kome su participirali neki ljudi iz SNSD- a, ali se je znala sudbina tih zakona. SNSD nije glasao za te zakone, poslanici u Predstavničkom domu nisu glasali za te zakone i ne vidim ništa sporno. Nravno, neke naše indicije, neki naši politički stavovi, koji su danas izneseni, ne znače da će ti zakoni biti usvojeni u ovom Parlamentu. Mi od našeg odnosa prema Republici sigurno nećemo u Parlamentu BiH odustati. Vrijeme će pokazati kroz i raspravu i način iznošenja naših političkih stavova, kroz proces glasanja. Mi apsolutno nemamo ambiciju da ulazimo u daljnju raspravu. Svako od poslanika ima pravo na svoj stav, ali konaču odluku donose organi partije i naravno klub poslanika i poslanica u činu glasanja. Hvala.
Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem se. Ma, ja ću samo uvaženom kolegi Košarcu uručiti listinge glasanja poslanika svih, kada su ovi zakoni ovdje bili, gdje je sasvim jasno da su poslanici SNSD-a, kada je dva puta ovaj Zakon bio, podržavali. TakoĊe ovdje imam zapise i stenograme te dvije sjednice, tako da, evo izvolite kolega Košarac, pa vidite stavove Vaše partije. Hvala.
Zahvaljujem. Dušanka Majkić, rasprava o dnevnom redu. Izvolite.
S obzirom da je ovaj dio oko obaveznih tačaka nesporan, ja bih samo da kažem rečenicu, vezano za prijedlog gospodina Šepića. Dakle, sam Kolegij je često nedoslijedan. Postoje inicijative koje automatski stavlja na dnevni red i postoje inicijative koje čekaju cijelu proceduru, a to je da ide u nadležnu komisiju, pa poslije toga ..., Savjet ministara često, i na kraju tek dolazi na Parlament. Dakle, ja sam takoĊe podnijela inicijativu koja treba da proĊe sav taj put. Ne vidim 21 razloga zašto bi u ovom slučaju ni kolegi Šepiću išlo po skraćenom postupku, iz prostog razloga što možda je on spreman za tu tačku, ali nismo spremni svi mi ostali. Da bi se mogla voditi kvalitetna debata na ovu temu moramo imati materijale svi, biti upoznati svi o tome što on želi i za šta daje inicijativu. Tako da smatram da ništa novo ne bi trebalo biti ... ovom dnevnom redu koji je već utvrĊen.
Zahvaljujem. Amir Fazlić, rasprava o dnevnom redu. Izvolite.
U ime Kluba poslanika SDA, a s obzirom na različite stavove i diskusije oko dnevnog reda, tražim pauzu od 15 minuta.
Zahvaljujem. Evo, dajem pauzu od 15 minuta, na zahtjev Kluba SDA. Pozivam predsjednika Kluba SDA da obrazloži razloge traženja stanke.
Evo, mi smo pauzu iskoristili za dodatne konsultacije i predlažemo da nastavite sa sjednicom.
Zahvaljujem. Ovako, imali smo prijavljenu zastupnicu za raspravu Hanku Vajzović, ali budući da je u vrijeme pauze dolazilo do nekakvih konsultacija u smislu rasprava o dnevnom redu, a ministar Adil Osmanović je tražio riječ, pa evo prije svega molimo ministra da nam se obrati u svezi ovih rasprava o točki 3.
Hvala predsjedavajuća. Uvaženi članovi Kolegija, cijenjeni poslanici. U pogledu Prijedloga zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika u Bosni i Hercegovini, želim kazati samo da, i da vas podsjetim da je potpisan i ratifikovan Osnovni ugovor izmeĊu Bosne i Hercegovine i Vatikana, sa dodatnim Protokolom („Službeni glasnik BiH“), meĊunarodni ugovori broj: 10/07, Osnovni ugovor izmeĊu Bosne i Hercegovine i Srpske pravoslavne crkve („Službeni glasnik BiH“), meĊunarodni ugovori broj: 6/08, članovima 9. ovih ugovora, preuzeta je obaveza da će posebnim zakonom Bosna i Hercegovina donijeti Zakon o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika u Bosni i Hercegovini. 22 Nakon konsultacije sa članovima Kolegija ovog visokog Doma, ja u ime Vijeća ministara povlačim ovaj predloženi Zakon, da se još malo iskonsultiramo. Hvala.
Zahvaljujem ministru. Denis Bećirović, ispravak krivog navoda.
Dakle, s obzirom da je i ministar ovdje, mi imamo jednu informaciju da je i predsjedavajući Zvizdić i uvaženi ministar Osmanović, da su glasali za ovakav Prijedlog zakona. Da li je to tačno ministre, voljeli bi da znamo, za ovaj koji je danas došao pred poslanike. Druga stvar, kada se pozivate na odreĊene ugovore, čudi me da se prvo niste pozvali na činjenicu da je Bosna i Hercegovina članica Vijeća Evrope. Zašto se niste pozvali na Evropsku konvenciju o ljudskim pravima, koja ima nadustavni karakter u Bosni i Hercegovini, a da ne govorim o trećem ovom aspektu, dakle koji govori o tome da država Bosna i Hercegovina trenutno ima dva državna praznika, a po ovom Prijedlogu i zvaničnom pravnom obrazloženju država Bosna i Hercegovina nema državnih praznika. Stoga bih volio da znam da li ste i Vi i gospodin Zvizdić glasali za ovakav Prijedlog, koji je danas pred poslanicima?
Zahvaljujem. Hanka Vajzović, rasprava.
Hvala predsjedavajuća. Htjela sam se samo pridružiti prijedlogu kolege Šepića da se u dnevni red uvrsti tačka u vezi sa Ugovorom ili revizijom Ugovora sa Republikom Hrvatskom o graničnim prijelazima. To je Ugovor koji je prouzročio dosta problema na terenu. Mislim da treba proširiti, ne vezati se samo za navedene granične prijelaze, nego čitav Ugovor preispitati, uz napomenu da više to nije tako jednostavno, kako je bilo u vrijeme sklapanja takvog Ugovora. Nije to više Ugovor o graničnim prijelazima sa republikom, susjednom državom, već sa EU, i valjalo bi, dobro bi bilo da se obuhvatnije pristupi ovim pitanjima. Kažem, na terenu je dosta problema, ja sam evo i neki prijedlog svoj, pa ću dostaviti pisano. Mislim da bi važno bilo ovaj put, kažem, zbog tih problema, koji su se pojavili na terenu, u meĊuvremenu otkad je Ugovor sklopljen, da bi dobro bilo ozbiljno formirati grupu, komisiju koja bi to uradila. A u svakom slučaju podržavam da to bude što prije stavljeno na dnevni red, da li danas ili nekad, da nam to pripreme i da se obaveže Vijeće ministara da to uradi. Mislim ovdje i na prekategorizaciju, uz ove sve koji su dati u ovom prijedlogu, ali i uspostavljanje graničnog prijelaza na moru u Neumu, itd. Ima tu dosta pitanja koja bi trebalo što prije riješiti. Hvala.
Zahvaljujem. 23 U ovom trenutku ne vidim više prihavljenih. Zaključujem raspravu po dnevnom redu i referiramo se na nekoliko stvari koje su bile kao rasprave o dnevno redu. Što se tiče točke 3. tu ne bih govorila i pozivala se sad na poslovničke odredbe jer je to već nekako u okviru dnevnog reda i ove rasprave, i ispravaka krivih navoda, na neki način rečeno. Ova točka je bila obvezna točka dnevnog reda i nismo imali pravo je izostaviti sa ove sjednice. MeĊutim, nakon svih ovih rasprava i, evo, riječi koje je imao član Vijeća ministara, ova točka dnevnog reda je od strane predlagatelja povučena i ona se neće danas naći na dnevnom redu ove sjednice. Što se tiče prijedloga gospodina Senada Šepića oko inicijativa da se ove točke uvrste u dnevni red ostajemo kod stava koji smo zauzeli da se ove inicijative zastupnika u razgovoru s njim Kolegij odredi nadležna povjerenstva i da budu na narednoj sjednici Zastupničkog doma, kako bi o njima raspravljali. Mislim da je takvu jednu inicijativu, evo pridružila se i kolegica Hanka Vajzović, znači sve ono što se odnosi na ove točke bit će na sljedećoj sjednici nakon što Kolegij odredi nadležno povjerenstvo i dobijemo, jel', materijale. Što se tiče Šemsudina Mehmedovića, on je takoĊe se referirao u raspravi na točku 3. ali i na pitanje kako nije pozvan na Ustavnopravno povjerenstvo kao predlagatelj odreĊene inicijative. Provjeravalo je naše tajništvo i rekli su da je poziv upućen na Šemsudina Mehmedovića. Mi dalje ne možemo ništa reći, da li, na koji način i zašto nije i da li je stigao poziv. Zaim Backović je takoĊe se referirao na točku 3., Nikola Špirić, Denis Bećirović. Tako da, evo, u ovom trenutku ja konstatiram da 23. sjednica Doma ima sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 22. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja; 3. Prijedlog zakona o štrajku zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-24/15, od 10.12.2015. (prvo čitanje); 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-25/15, od 10.12.2015. (prvo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-30/15, od 24.12.2015. (prvo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-02-1-36/15, od 28.12.2015. (prvo čitanje); 7. Izvješće za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu, podnositelj: Europska komisija, broj: 01,02- 06-1538/15, od 03.12.2015.; 8. Akcijski plan za provedbu Reformske agende na razini Vijeća ministara BiH, podnositelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-50-11-1383/15, od 28.10.2015.; 9. Informacija prema zaključcima Zastupničkog doma, broj: 01-50-1-15-13/15, od 10.06.2015., usvojenim na 13. sjednici Zastupničkog doma, podnositelj: Regulatorna agencija za komunikacije BiH, materijal broj: 01-50-1-572-1/15, od 25.12.2015.; 24 10. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provoĊenje procedure imenovanja jednoga predstavnika akademske zajednice u Povjerenstvo za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50-14-1654/15, od 21.12.2015.; 11. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o azilu – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (zakon broj: 01,02-02-1-12/15, od 06.08.2015.). Prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 22. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Zapisnik ste svi dobili. Ima li primjedbi? Otvaram raspravu. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu po točki jedan. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti. Ja bih zapravo komentirao odgovore za zastupnička pitanja koja sam postavio ali nisam dobio odgovore. Ja sam zbog toga se prijavio da kažem da već tri zastupnička pitanja koja sam postavio Ministarstvu prometa i komunikacija nisam dobio odgovor, jedno pitanje koje sam postavio predsjedavajućem Vijeća ministara nisam dobio odgovor, i zadnje pitanje koje sam postavio ministru sigurnosti nisam dobio odgovor. Zato, kažem, ne mogu danas komentirati, ali vas molim kao Kolegij da uložite dodatni napor da konačno dobijem odgovore na ova pitanja. Hvala lijepo.
Maja Gasal-Vražalica, komentar.
Zahvaljujem predsjedavajuća i pozdravljam sve prisutne. Ja sam 29. oktobra 2015. godine postavila pitanje uvaženom ministru civilnih poslova i konačno dobila odgovor. Ja se nadam da gospodin Osmanović je uočio da ja nisam dobila potpuni odgovor, jer koliko je meni poznato u Federaciji BiH imamo 10 kantona. Ja sam dobila odgovor od 7 kantona, 3 kantona apsolutno se nisu izjasnila. Od tih 7 kantona na moja postavljena pitanja 3 su dala potpuni odgovor, dok 4 ministarstva nisu dali odgovor. Indikativno da je moje pitanje bilo upućeno ka eliminaciji svih segregacijskih diskriminatornih obilježja i uopšte pojava u tim kantonima. Oni kantoni koji imaju na svom području fenomen dvije škole pod jednim krovom nisu čak ni u jednoj rečenici spomenuli da to ima na njihovom području, da postoji, ili da oni ulažu neke napore za eliminaciju takve diskriminacije na njihovom području, dok kantoni u kojim nema apsolutno tog fenomena jasno i glasno u jednoj rečenici kažu – na području našeg kantona nema fenomena dvije škole pod jedn im krovom. Mene je razočaralo što sam dugo čekala ovaj odgovor koji je i dalje nepotpun, te vas ja želim upoznati da ću svakog puta iskoristiti svoje zastupničko pravo i podsjećati ih da mi se dostavi potpuni odgovor na moja postavljena pitanja. TakoĊer u ovom odgovoru Vi i dalje kao neko ko koordinira, odnosno rukovodi Konferencijom ministara obrazovanja naglašavate da ćete i dalje ustrajati i pozivati se i apelirati na Ustav i zakonom nadležne obrazovne vlasti opominjati da se svi problemi segregacije i diskriminacije, sukladno meĊunarodnim aktima koje je Bosna i Hercegovina potpisala, eliminišu. Ja postavljam pitanje kako ćete to uraditi kada ste u prošloj godini, nažalost, imali samo dvije ovakve, sjednice ovakvog tipa, gdje su bili prisutni uvaženi ministri i ministrice. TakoĊer sam razočarana što posjedujemo, odnosno što postoji jedno ministarstvo na federalnom nivou, a to je Ministarstvo obrazovanja, koje se održava i postoji zahvaljujući Budžetu BiH, koje nema jasnu sliku svih ministarstava na nivou Federacije BiH, da ima njihovu krvnu sliku, te da ne čekamo po tri mjeseca i dobijem neki odgovor koji čak nije ni potpun. Tako da ima nedostataka u vašem odgovoru. TakoĊer javnost da se upozna da oni kantoni gdje je prisutna, iz nekih dnevnih novina možemo svaki dan pročitati koliko to djece, porodica, napušta Bosnu i Hercegovinu, iz ovih prisutnih odgovora djelimično onih kantona koji su se udostojili da odgovore, 110 djece ispisano 26 iz škola na području tih kantona, odnosno ta 4 kantona, i napustilo Bosnu i Hercegovinu uz pismeno obrazloženje da odlaze u inostranstvo. Livanjski kanton, naravno, nije dao svoj odgovor pa ja sebi samoj u stvari postavljam pitanje da li i ministar nije odselio iz Livna, jer u Livnu više nema apsolutno nikoga. I to je jedan kanton gdje, ja mislim, najugroženiji, odnosno da tu pad nataliteta i napuštanje djece i obitelji i odlaska u inostranstvo je najuočljivije. Tako da Vas molim da inzistirate, budući da rukovodite tom Konferencijom, da mi se dostave potpuni odgovori. A ukoliko ne budem imala na narednoj sjednici odgovor ja ću, naravno, koristiti pravo da zahtijeva isti. Hvala.
Damir Arnaut, komentar.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. želim samo napomenuti da pitanje koje sam uputio Ministarstvu vanjskih poslova 6. novembra prošle godine još uvijek nisam dobio odgovor, te bih zamolio da se urgira taj odgovor prema Ministarstvu vanjskih poslova BiH. TakoĊer usmeni odgovor koji sam dobio od ministra pravde na 20. sjednici ovog Doma zatražio sam u pisanoj formi, meĊutim još uvijek, iako sam to i na prošloj sjednici Doma to naglasio, nisam dobio odgovor u pisanoj formi. Znači, ono što ste mi rekli na 20. sjednici ja to nisam dobio u pisanoj formi. I dalje insistiram, vidim ministar sliježe, ovaj, ramenima, insistiram da mi samo dostavite u pisanoj formi ono što ste usmeno rekli ovdje na 20. sjednici. Zahvaljujem se.
Hanka Vajzović, komentar.
Hvala lijepa. Za razliku od današnjeg pitanja na koje se nije niko potrudio da kaže kako nema odgovor barem, što je znakovito za Upravu za indirektno oporezivanje, ovaj put se želim zahvaliti Ministarstvu sigurnosti što su mi, evo makar i uz poduže čekanje, dostavljeni podaci i to za ukupan Sektor sigurnosti, tj. za Ministarstvo i 7 sigurnosnih agencija. žao mi je samo što materijal nije dostavljen ranije, dostavljen je jučer, to je samo dan prije ove sjednice, nisam bila u prilici ozbiljnije se nekako ili temeljitije pozabaviti podacima. Ipak želim u vezi sa sadržajem kazati dvije tri riječi, da nisam zadovoljna u smislu dviju okolnosti ili činjenica. Naime, uprkos zakonskoj obavezi da se nacionalna struktura mora uskladiti sa popisom stanovništva, negdje se kaže eksciplitno iz '91., tako stoji u Zakonu, dešava se, prvo da je ministar sigurnosti za odgovor na moje pitanje morao tražiti od uposlenih, namjenski dakle, izjašnjavanje i tek ih onda prebrojavati. Pa je, sudeći po napisima u nekim medijima, zbog toga bio, očito ni kriv ni dužan, čak izložen neugodnostima, mogli ste to pratiti, zato što hoće prebrojavati, kako se to kaže u nas, krvna zrnca, i pri tom neki uposleni iz tih razloga čak nisu se željeli izjasniti o tome. Šta to kazuje? Kazuje da zapravo službe tražene podatke nemaju. Onda se postavlja pitanje na osnovu čega su poštovali zakon ili se pridržavali 27 date zakonske odredbe pri zapošljavanju. I drugo što sam već letimičnim pregledom, koliko sam imala vremena, ovih podataka konstatirala, odnosi se i na ovo prvo, jeste činjenica da se u Sigurnosnom sektoru zakonske odredbe o nacionalnoj strukturi zaposlenih baš uvijek i svugdje i ne poštuju, ali se isto tako da zaključiti kako baš i nema prostora prevelikog za te velike priče o tzv. hrvatskom pitanju i srpskom, ili bošnjačkom. Naravno, takozvanih je naravno najmanje, gotovo neznatno. Ali evo, o svemu ću više kada budem, nekom drugom prilikom kad budem temeljitije pregledala dostavljeni odgovor. Hvala.
Nikola Lovrinović, komentar.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća, pozdravljam Vas. Kolegice i kolege takoĊer i vas sve pozdravljam, sve nazočne u ovome Domu. Dakle, javio sam se da prokomentiram konačno dobiveni odgovor od VSTV-a. Naime, ja sam pitao za jedan slučaj uhićenja, odnosno pretpostavke da su odreĊene osobe iz općine Kiseljak sudjelovali u nekim ratnim zločinima, i tražio sam odgovor kako se moglo dogoditi da Tužiteljstvo, ovog puta županije Središnja Bosna, dakle pokrene postupak protiv četiri osobe a na koncu se u samom postupku, dakle pokretanja sudskog postupka, odustalo od optužnice za dvojicu osoba. Za dvije osobe je proveden postupak čak do Vrhovnog suda Federacije u ... takoĊer nije bilo potrebe uopće da se obrana koristi svojom mogućnošću da nešto rekne na tim sudskim procesima, jer nije bilo nikakvog dokaza za to, tražio sam, dakle što će VSTV učiniti prema tužiteljstvu koje radi na takav način, odnosno konkretnom tužitelju ili tužiteljici u konkretnom predmetu. Ja sam dobio jedanput odgovor koji je i sad došao, drugi put, sličan kao što sam ga dobio i prvi put, da se zapravo radi o nečemu u što se VSTV ne može petljati, odnosno miješati, da tako kažem, jer je to autonomno pravo tužitelja, odnosno suca. Ali ja nisam, dakle, pitao to kao stranka u postupku. Znači mene se navodi na to da ja kao zastupnik sada idem disciplinkom sucu i da tražim zaštitu ili obeštećenje tih osoba kojima se to dogodilo. Ja naime nisam to htio kazati, najraĊe bih se pridružio gospoĊi Majkić i rekao da nama odgovori uopće i ne trebaju. MeĊutim, ja mislim da su ovo izuzetno važni mehanizmi, mi moramo tražiti neki drugi mehanizam da nam se odgovara konkretno na pitanja koja postavljamo kao državni zastupnici. Nas to ljudi u prostoru pitaju. I ovom prigodom ponovo koristim mogućnost da kažem da od Tužiteljstva nisam dobio nikada odgovore, dakle za pitanje ubojstva Travničkih Hrvata povratnika, policijaca, za zločine u Bikošama, za svjedočenje svjedoka kada je u pitanju potraga za nestalim Bugojancima, što se čini sa lažnim svjedočenjima itd., nikad još nisam dobio, neki su stari po 6 mjeseci. Dakle, mi želimo pomoći, ja kao zastupnik želim pomoći, želim skrenuti pozornost na nešto što se dogaĊa u prostoru institucijama kojima se obratim za odgovor. Zašto ne daju odgovor meni to nije jasno. Dakle, ja od gospode iz VSTV-a nisam tražio da ja sad vodim priču sa disciplinskim sudom, a učinit ću i to poslije ovoga, dakle i tražiti ko je pokretni tužitelj, što je učinjeno, itd. Kad ih pitamo u javnosti o raspravi, o strukturalnoj reformi pravosuĊa i kažemo da VSTV treba biti autonoman, da imenuje suce, to radi, da ih izabere, tužitelje, itd., ali kad ih upitamo kako oni rade i zašto onda se ne pokreće neki postupak njihove odgovornosti u postupku šta rade. Pazite, ljudi su privedeni za ratni zločin a da nije bilo ni jednog dokaza. čak su, i sudski spor se vodio u dva, za dvije osobe, dakle sudsko vijeće ne znam kako je radilo a nije imalo, dakle, nikakvih dokaza. Obrana nije imala potrebe da 28 ništa kaže. Pa to je nevjerovatno. Pa šta se dogaĊa, dakle nije mi jasno tko je taj tužitelj ... prihvaćalo uopće takve postupke da se pokrenu. Ja sam to pitao, dakle u želji da pomognem, u namjeri da skrenem pozornost da se ne može tako raditi, da VSTV ima mogućnost kad ga izabere isto tako da prati šta radi, ne moramo ići samo preko disciplinskog suca. Dakle, ja sam zastupnik, mene ne interesira konkretni tužitelj ili tužiteljica pa da ja sad nešto imam personalno protiv njega. Nemam, nego skrećem pozornost da se dogaĊaju uhićenja, da nisu pripremljena, da nešto nije u redu, da nešto nije u redu. Ja zbog tog sam postavio pitanje. Ja se zahvaljujem na odgovoru koji sam dobio konačno od VSTV-a, od Tužiteljstva nisam. Naravno da ću, evo kad su me već tako naputili, pitati i disciplinskog suca što će biti sa konkretnim tužiteljem i kakva je njihova ocjena u tom predmetu ..., jer ljudi su optuženi, pazite ništa manje ni više nego za ratni zločin. Hapšeni su u svojoj kući ujutro u 6 sati, čini mi se, i 20 minuta, pred svojom obitelji, da na kraju nije bilo nikakvog dokaza. Pa ja ne razumijem, jel se to širi strah, šta se želi s tim postići. Evo, zahvaljujem se, ali ću postaviti pitanje disciplinskom sucu.
Zahvaljujem. Zaim Backović, komentar.
Obzirom da nemam mogućnosti da se prijavim za poslovničku intervenciju morao sam na ovaj način. Poštovana, shodno Poslovniku o radu bih Vas zamolio da, kao što neke druge, u momentu kad prekorače svoju diskusiju za jedan sekund prekinete, da to isto uradite sa svim poslanicima ravnopravno. Sad smo imali komentar koji je trajao u odnosu na Poslovnik više od dva puta. Hvala.
Hvala lijepa. Evo, za Vaš komentar, ja sam mislila da ste Vi ipak naučili za ovo vrijeme Poslovnik. Znate da komentari na odgovore na usmena pitanja i na pismena nisu u stvari ograničeni, jesu na ova usmena koja se postavljaju Vijeću ministara ali na ova nisu ograničena. U ovom trenutku zaključujem raspravu po točki dva dnevnog reda. Prelazimo na točku tri, to je, Ad. 3. Prijedlog zakona o štrajku zaposlenih u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 13.11.2015. Zakonodavno-pravni sektor je 18.11.2015. dostavio Mišljenje o usklaĊenosti Prijedloga zakona sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama BiH, kojim je utvrĊeno da Prijedlog zakona nije u cijelosti usklaĊen sa Jedinstvenim pravilima za 29 izradu pravnih propisa u institucijama BiH. Iz tog razloga Kolegij Doma odlučio je od Vijeća ministara BiH zatražiti da ispravi uočene nedostatke u Prijedlogu zakona. Vijeće ministara BiH je 10.12.2015. dostavilo novi tekst Prijedlog zakona o štrajku zaposlenih u institucijama BiH. Zakonodavno-pravni sektor je 29.12.2015. dostavio Mišljenje o novom tekstu Prijedloga zakona i utvrdio da je usklaĊen sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama BiH. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o usuglašenosti Prijedloga zakona s Ustavom BiH i pravnim sustavom BiH 11.01.2016. godine. Otvaram raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Zastupnik Hazim Rančić, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana predsjedavajuća, poštovane kolegice i kolege, članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti. Evo, nastojat ću kratko, dakle kazati da podržavam donošenje ovog Zakona, on je neophodan i, naravno, podržavam procedure zaštite prava zaposlenika kod poslodavca, pa izmeĊu ostalog i mogućnost organizovanja i provoĊenja štrajka. Dakle, kao princip za mene je to nesporna stvar. Obzirom da se radi o prvom čitanju želim možda malo problematizirati dvije stvari principijelno. Zakonom je predviĊeno, odnosno članom 15. da je neophodno osigurati minimum procesa rada u štrajku, naravno u skladu sa odlukom Vijeća ministara i da se osim minimuma procesa rada štiti i javni interes, opći interes graĊana, opća sigurnost, sigurnost osoba i imovine, vodeći posebno računa da se moraju osigurati nesmetani uvjeti života, rada i kretanja osoba, roba i usluga. Kada se pogleda Zakon u cjelini i kaznene odredbe nisam siguran da, ako neko želi dovesti u pitanje ove zaštićene vrijednosti članom 15. Zakona, da se one mogu postići sa kaznenim odredbama za poslodavce i za organizatore štrajka u novčanom iznosu od 250 KM do 1.000 KM, a moguće je, dakle da se kroz organizovanje štrajka upravo ove vrijednosti, koje se žele zaštiti, dovedu u pitanje. I mislim da svrha novčane sankcije, ma kolika ona bila, ne treba da bude na način da je isplativo povrijediti štićene vrijednosti, niti sa ma kolikom kaznom može zaštiti opći interes, opća sigurnost, sloboda, prava graĊana, pravo na kretanje ljudi, roba, usluga. Mislim da je neophodno predvidjeti neke druge mjere koje bi kroz provoĊenje štrajka kao neupitnog instrumenta borbe radnika za njihova ekonomska i socijalna prava, dakle neophodno je predvidjeti elemente zaštite ovih vrijednosti. PredviĊene kaznene odredbe sigurno to nisu. Druga stvar koju želim potencirati jeste da se predviĊa da organizatori štrajka su dužni napraviti, dakle jedno posebno tijelo iz reda zaposlenih koji će za vrijeme trajanja štrajka pružiti sigurnost na mjestima održavanja štrajka i to pred ulazom u krugu poslovnih prostorija poslodavca i u krugu poslovnih prostorija proslodavca. Onda se na kraju govori da nemaju pravo upotrebe fizičke prinude, pravidi zapreke, prepreke, itd. Nisam siguran da ovakav vid tog tijela može pružiti sigurnost, odnosno znamo da neki drugi zakoni daju nekim drugim institucijama obavezu pružanja sigurnosti i imovine, i ljudi, i graĊana, i roba, i usluga, i opću i pojedinačnu, naročito kada je to u pitanju van poslovnih prostorija poslodavaca, a to su najčešće kancelarije, obzirom da se ovo odnosi, ovaj Zakon odnosi na pravo zaposlenika na štrajk u institucijama Bosne i Hercegovine, a znamo, jel, da su to uglavnom institucije osnovane Ustavom i zakonom i da se radi obično o kancelarijskim prostorima, a njima se daje pravo na štrajk i u krugu, odnosno pred prostorijama tih institucija. 30 Dakle, radi se o prvom čitanju, podržaću Zakon, a evo da razmislimo svi o eventualnom podnošenju amandmana vezano za ove dvije stvari. Hvala.
Zaim Backović, rasprava.
želim samo kratko, sebi sam sam postavio neke dileme i nadam se da ću dobiti od predlagača odgovor. član 14. definira Odluku o stupanju u štrajk i kaže se naziv organizatora štrajka. Obzirom na način na koji je Sindikat i po zakonima po kojima je Sindikat organiziran u Bosni i Hercegovini imamo entitetske sindikate. Da li to znači da će u eventualnom sporu u kojem se naĊe uposleni ili uposlenici u državnoj službi biti oni koji će po entitetskim zakonima, odnosno entitetskom organizovanju Sindikata, najavljivati štrajk? To je dilema koju moramo razriješiti. Druga dilema je dilema što u okviru entiteta imamo zakonodavstvo koje je preciziralo načine ureĊenja sindikalnog organizovanja, kao i sindikalnog organizovanja, i tamo se kaže, u organima uprave. Hoće li na taj način uposlenici biti organizirani? To su velike dileme da bismo onda mogli dalje razgovarati o ovom Zakonu, jer zakon mora biti vrlo precizan. Ovdje vi, kaže naziv organizatora štrajka. Samostalni sindikat BiH, to je ovaj u Federaciji, Samostalni sindikat Republike Srpske i njegov ogranak, uposlenici u državnoj službi. Hoće li ljudi odvojeno da štrajkuju, odnosno da upozoravaju? Hoćemo li se i na taj način podijeliti? Znači neophodno je neke druge regule donijeti da bismo mogli ući u ukupan proces rješavanja ovog pitanja. Znači, da li je to Sindikat na nivou države Bosne i Hercegovine? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Jeste. Ako je Sindikat Bosne i Hercegovine, vama je poznato da u Konfederaciju sindikata, evo Evrope samo kao država možemo pristupiti, nikako entiteti. I to ne prihvataju, to znate. Da li smo pristupili kao država tom Konfederaciji sindikata? Nismo. Velike su tu dileme. Ja bih molio da mi resorni ministar ovo objasni. I dozvoliću sebi za pravo, da pročitam član, obzirom da me je poštovana, moja dugogodišnja parlamentarna kolegica, upozorila, da pročitam samo jedan član. Kada predsjedavajući Doma primi odgovor, kopiju dostavlja kome treba, predsjedavajući Doma daje priliku poslaniku da na postavljeno pitanje koje je tražio, tražio odgovor, da se izjasni samo da li je ili nije zadovoljan. A ako nije, onda ponovo u pismenoj formi traži objašnjenje. To je član 175. alineja (4). Nema ovoga o čemu ste Vi meni govorili, neograničeno.
Upozoravam vas da se pridržavate dnevnog reda.
Hvala, a sve ovo u skladu sa tačkom dnevnog reda, Zakon o štrajku, kako ne bismo i zbog ovoga sutra imali problem, eventualno u organizaciji štrajka. Hvala. 31
Nermina Kapetanović, rasprava o Zakonu.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Ja bih samo dala nastavak na korektnu diskusiju mog kolege, gospodina Hazima Rančića. Poštujući prava na štrajk uposlenika u institucijama Bosne i Hercegovine, mada duboko sumnjajući da će doći do njega iz prostog razloga jer promišljanje bosanskohercegovačke javnosti uposlenici u institucijama Bosne i Hercegovine su obezbjeĊeni ljudi i nisam sigurna da će doći do štrajka, ali moramo misliti o tome šta ako se dogodi. Stoga mislim da resorno ministarstvo ovakav član 16. koji tretira odgovornost organizatora štrajka za sigurnost moraju izvršiti apsolutnu preinaku u smislu odgovornosti. Zašto? U stavku (1) se kaže da zaposleni koji stupaju u štajk, Odlukom Štrajkačkog odbora osnivaju posebno tijelo iz reda zaposlenih, koje je dužno za vrijeme štrajka pružiti sigurnost na mjestima održavanja štrajka, apsurdno, pred ulazom i u krugu poslovnih prostorija poslodavca. Primjera radi, šta ćemo ako se dogodi štrajk uposlenika Parlamentarne skupštine BiH i zapriječi se glavna saobrćajnica ovdje, običnim jezikom, jezikom liječnika? Kaže se da će se, propisana kazna će biti od 250 maraka do 1.000 maraka. Ja pitam – koliko će biti, koliko će koštati resornog ministra, odnosno ministarstvo koje je pisalo ovo, koja je cijena ljudskog života za kardiopulmunalnu reanimaciju, koja se mora uraditi za tri minute i kada se osoba u stanju životne ugroženosti mora prevesti ili u Opću bolnicu ili Klinički centar Koševo, a imate blokadu centralne saobraćajnice? Ta kazna od 250 maraka do 1.000 maraka nije cijena ljudskog života. I umjesto da se predlagač teksta bavio meritumom stvari, stav (1) ovakav kakav jeste i visina izrečenih, zaprijećenih kazni za one koji ne poštuju, a ne bih se ja fokusirala samo na posebno tijelo iz reda zaposlenih, apsolutno ne vidim razloga zašto ste ga ovako formulisali u stavu (4.), mislim da visina zaprijećenih kazni mora biti mnogo veća i mora se precizno naznačiti da, vodeći računa da su državne institucije uglavnom u strogom centru grada, uglavnom, ne smiju se glavne saobraćajnice blokirati, a to se dogaĊalo. DogaĊalo se u situacijama kada su recimo graĊani pokušavali da izbore svoja osnovna ljudska prava. To jeste njihovo pravo, ali saobraćajnice se, ja kao anesteziolog i reanimatolog kažem saobraćajnice, i znam i smatram, jer sam bila svjedokinjom nekoliko slučajeva koji su nažalost kasno dovezeni u bolnice zato što su saobraćajnice bile zatvorene. Šta ćemo sa porodiljom kada se poraĊa? Imamo dva ugrožena ljudska života? Stoga vas molim da do drugog čitanja obratite pažnju na član 16. a naravno svakako uzevši u obzir i diskusiju gospodina Hazima Rančića. Zahvaljujem.
Hvala. Denis Bećirović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, s obzirom da je Zakon u prvom čitanju mene interesuju dvije stvari i zamolio bih predlagača da ovdje jasno odgovori na ta pitanja. Prvo pitanje je, naime Bosna i Hercegovina je članica MeĊunarodne organizacije rada – da li ovaj Zakon znači primjenu do sada ratificiranih 32 konvencija države Bosne i Hercegovine i da li znači usklaĊivanje našeg zakonodavstva i sa tim konvencijama, ali i sa pravnom stečevinom EU? I drugo pitanje – da li ovaj Zakon, dakle tražim od predlagača da odgovori, u potpunosti je usklaĊen sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i slobodama, za koju znamo kakav je njen karakter u našem ustavnopravnom sistemu, a posebno sa članom 11. te Konvencije?
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Zaključujem raspravu još jednom i prelazimo na ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Mi smo u ovoj diskusiji, dakle postavili par pitanja predlagaču prije nego što se budemo izjašnjavali. Ja bih samo sada zamolio da nam predlagač odgovori na ova pitanja u okviru ovih diskusija. To nije nikakva novina, to je uobičajena praksa ovdje u Paralmentu da nakon rasprave, i eventualnih pitanja koji proisteknu u raspravi, čujemo od predlagača odgovore na ta pitanja.
Nije uopće nikakav problem, ukoliko predlagadtelj to želi. Nije se ni javio, niko se nije javio da obrazloži, niko nije zatražio riječ, prema tome ponašali smo se u skladu sa tim. Evo, ne vidim prijavljenih u ovom trenutku. Prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, (prvo čitanje) Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 10.12.2015. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o usuglašenosti Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine 11.01.2016. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite. 33
Uvažene koleginice i kolege. Vrlo ću kratko. Naime, ovaj a i sljedeća dva zakona u svom obrazloženju ne sadrže ustavni osnov. Naime, ustavni osnov koji je predlagač Zakona naveo, a to je član 4. i 4.a) Ustava BiH, prema kome je Parlamentarna skupština BiH ovlaštena za donošenje zakona, nije ustavni osnov za predlagača. To je član koji definiše ovlaštenja Skupštine, a ne da predlagač može time pravdati stavljanje nekog zakona u proceduru. Ja vas molim, ova situacija će vjerovatno, ako se na vrijeme ne spriječi, postati praksa, jer vidimo već naredna dva takoĊe iza ovog Zakona imaju potpuno isto obrazloženje, što mene navodi na slučaj da se predlagači ne bave ozbiljno svojim poslom kada predlažu zakon. Kada se radi o konkretnom Zakonu se može pronaći ustavni osnov, i za ovaj a i za naredna dva, ali to nije onaj koji je naveden ovdje. Ja vas molim gospodo iz Savjeta ministara da ubuduće u zakonima naĊete ustavni osnov kako bi oni imali, stvorili ustvari predpostavku da on uĊe u proceduru. Ništa drugo. Da ne bih ponavljao to na svakoj sjednici, a ponavljaću na svakoj sjednici, na svaki zakon koji bude, evo danas neću više, ova dva ću preskočiti, a ubuduće ću na svakoj sjednici ponoviti ovu konstataciju za svaki zakon i nakon toga ću odlučiti da li ću uopšte podržavati zakone u kojima se predlagač, ako ništa drugo, ne pozabavi tim problemom u dovoljnoj mjeri. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, (prvo čitanje) Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 22.12.2015. Zakonodavnopravni sektor je 29.12.2015. dostavio Mišljenje o usklaĊenosti Prijedloga zakona sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama BiH, kojim je utvrĊeno da Prijedlog zakona nije u cijelosti usklaĊen sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma. Iz tog je razloga Kolegij Doma odlučio da od predlagatelja zatraži da u roku od sedam dana ispravi uočeni nedostatak o Prijedlogu zakona. Vijeće ministara BiH, 11.01.2016., dostavilo je prečišćeni tekst Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi. Nadležno Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o usuglašenosti Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sustavom BiH 11.01.2016. godine. Otvaram raspravu. Riječ ima zastupnik Hazim Rančić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Očigledno je da je neophodno donijeti ovaj Zakon kao što vidimo i u obrazloženju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi, jer oni koji ga primjenjuju kažu da kroz 34 praksu i njegovu primjenu neophodno je neke stvari popraviti, olakšati, kako bi se olakšala njegova primjena i neke stvari dodatno precizirale. MeĊutim, ovako kako je formulisan i nama dostavljen Zakon o izmjenama i dopunama Zakon o upravi, po meni, ima, sadrži sam u sebi dosta problema i dosta je kontradiktoran. Pa evo, iznijeću nekoliko stvari. U prvom redu, dakle i osnovni tekst Zakona, i ovaj koji imamo u proceduri, treba da se tiče uprave, organa uprave, upravnih organizacija, pa se, evo dakle, proširuje i na stručne službe i tehničke službe koje manje više imaju, ili treba da imaju, isti status. MeĊutim, u članu 1. ovog Zakona se kaže da Odlukom o osnivanju službe iz stava 4. ovog člana, a on se tiče člana 49. postojećeg Zakona, utvrdiće se postupak i ovlaštenje za donošenje Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji službe. Osnovnim tekstom Zakona i Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona se propisuje procedura i nadležnost donošenja Pravilnika o organizaciji i sistematizaciji, unutrašnjoj organizaciji, dok se za stručne i tehničke službe ovim članom 1. pravi izuzetak i ostavlja se da to osnivači, kao što su Predsjedništvo, kao što je Parlamentarna skupština, kao što je Vijeće ministra, nešta drugačije propiše kako će se donijeti njihovi pravilnici o organizaciji tih službi. Najviše mi je sporan član 3. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona, a koji se tiče člana 52. važećeg Zakona. Naime, u važećem Zakonu ostaju da vrijede stavovi (1) i (2) postojećeg teksta Zakona, a stav (2) glasi – Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji donosi rukovodilac organa uprave uz saglasnost Vijeća ministara, što je nesporna i uobičajena stvar u upravi, manje više u dugom nizu, decenijskom nizu rada organa uprave. MeĊutim, novi član 3. dodaje nove stavove (3), (4) i (5) koji kažu – Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji ministarstva donosi ministar, zatim takoĊe ministar za upravnu organizaciju koja je u sastavu ministarstva, a Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji samostalne uprave donosi rukovodilac uprave. Sada ja nas pitam sve, ako ovo bude usvojeno u konačnici pa objavljeno, hoće li važiti svi ovi stavovi? Hoće li ove pravilnike o unutrašnjoj organizaciji donositi uz saglasnost Vijeća ministara ili će to ovi stariješine, rukovodioci organa uprave, ministarstva, upravnih agencija, direkcija, zavoda, raditi sami i to samo uz pribavljanje mišljenja, kako je u ovom predposlednjem stavu rečeno, od Ministarstva pravde, finansija i trezora i Ureda za zakonodavstvo? U stavu (2), tj. novom stavu (4) takoĊe se, pardon, stavu (3), to je stav (5), novi stav (5) člana 52. pomalo rogobatno su se pozvali na član 49. ovog Zakona. Dakle, ovaj Zakon o izmjenama i dopunama nema 49 članova. Da, on se referira na član 49. važećeg Zakona, ali ne može se kazati na član 49. ovog Zakona, kada ovaj Zakon ima samo 24 člana. Ukoliko bi rukovodioci organa uprave i upravnih organizacija pomalo zažmirili pa samostalno donosili pravilnike o organizaciji službi, a bez saglasnosti prema Vijeću ministara, šta je i red i običaj, izgubila bi se kontrola i bojim se da bi to dovelo do enormnog rasta uprave i administracije, a čini mi se da su naše izjave i trendovi sasvim drugačiji. Dakle, idemo u pravcu zaustavljanja povećanja administracije i povećanja troškova za administraciju. Neke upravne organizacije u sastavu Ministarstva sigurnosti, trebali bi vidjeti usaglašenost ove nove predložene odredbe i važećih propisa, odnosno zakona vezano za SIPA-u, Graničnu policiju i Direkciju za koordinaciju policijskih tijela, a posebno što se tiče te Direkcije u smislu ko je nadležan i koja je procedura za donošenje njihovih pravilnika o organizaciji tih upravnih organizacija. Evo, da svi porazmislimo o ovim pitanjima, pa da vidimo možda neka porazmisli i resorno ministarstvo i Vijeće ministara. Ne znam koliko je neophodno ići sa više amandmana i koliko bi oni bili usvojeni u nekoj narednoj proceduri, a možda bi vrijedilo i da oni sami razmisle, pa da poprave ovaj Zakon ili ga povuku, pa urade to malo na bolji način. Hvala. 35
Zahvaljujem. Nermina Kapetanović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Na tragu moje zastupničke diskusije i diskusije od maloprije opet se referiram na jednu činjenicu. Ukoliko je cilj izmjena i dopuna Zakona o upravi unapreĊenje postojećih procedura i prevazilaženje evidentiranih pojedinih nedorečenosti u postojećim odredbama, za koje predlagač kaže da postoje samim tim što mijenja Zakon, koje su identifikovane u postupku primjene Zakona, a kojima bi se omogućila dosljedna provedba njegovih odredaba, opet dolazimo u jednu apsurdnu situaciju koja nije baš previše uobičajena, bar do sada bila u Parlamentarnoj skupštini BiH, da se do te mjere ignoriše Mišljenje Ureda za zakonodavstvo, da predlagač onako ležerno prelazi preko jasnih nomotehničkih greški koje su se dogodile prilikom pisanja Zakona. Stoga, opet podržavajući sve ovo što je kolega kazao, ja mislim da do drugog čitanja, a želeći da ovaj Zakon ostane u životu do drugog čitanja, da bismo izbjegli mogućnost nastanka velikog broja amandmana a sasvim sam sigurna, evo samo iz jedne diskusije, da će amandmana biti jako puno, mislim da bi se trebalo još jednom proći kroz Zakon, da se isprave ove nedorečenosti, da se svakako uobziri Mišljenje Ureda za zakonodavstvo, a naročito ono što će, mislim što primarno izaziva nezadovoljstvo meĊu većinom kolega koje ... sada šute, ali kada bude drugo čitanje sigurno će reagovati. U prijašnjim sazivima parlamentrnih skupština, kada su se donosili zakoni, uvijek je bilo u ovakvim slučajevima, kod ovakvih zakona, da vezano za član 3., evo o kome je sada kolega govorio, nije uredu da ministar bude sam, jedina osoba koja će propisivati pravilnike o unutrašnjoj organizaciji, uvijek je bilo a u skladu sa mišljenjem Vijeća ministara, odnosno a u saglasnosti sa, i stavom Vijeća ministara. I molim vas, da bismo izbjegli prevelike diskusije u drugom čitanju, a želeći da ostavimo Zakon u životu, možda bi ga danas trebalo podržati, s tim da tražimo od resornog ministarstva, da sve nomotehničke greške ispravi i da stvarno napravimo jedan moderan i dobar Zakon koji će konačno biti svima shvatljiv. Hvala.
Predsjedavajuća Krišto.
Zahvaljujem i sve još jednom pozdravljam. Moja, takoĊe, rasprava u smislu ovog Zakona koji je u prvom čitanju, je takoĊe kao i kod mojih uvaženih kolega, na neki način gospodina Hazima Rančića i kolegice Nermine Kapetanović. Obzirom da je ovo prvo čitanje nadam se da će i tehnički obraĊivač, odnosno predlagatelj Vijeće ministara, uvažiti sve ove primjedbe koje su ovdje napravljene i da ćemo dobiti uistinu jedan sistematičan zakon, jer ovo je Zakon koji je uistinu temeljni zakon, ja bih rekla, za funkcioniranje tijela uprave. 36 Obzirom da je u temeljnom Zakonu rečeno da pravilnike o organizaciji i sistematizaciji radnih mjesta donosi rukovoditelj uz suglasnost recimo Vijeća ministara, ja bih htjela reći da se mi principjelno, znači do drugog čitanja, odredimo spram toga, jer to su bile i prethodne rasprave. Mislim da bi to bilo takoĊe dobro da donosi rukovoditelj uz, znači suglasnost više organizacije. Sad da li se to radi o samostalnoj upravnoj organizaciji, znači da se donosi uz suglasnost ministra, itd. želim reći da trebamo biti principjelni i da ispravimo takoĊe ovu korekciju u članku 3. faktički i nomotehnički, jer u temeljnom tekstu stoji da Pravilnik o unutarnjoj organizaciji, to je stavak (2), donosi rukovoditelj tijela uprave uz suglasnost Vijeća ministara a onda ide da Pravilnik o unutarnjoj organizaciji ministarstva donosi ministar. I evo, moja načelna primjedba bi znači bila da, takoĊe da se, da Pravilnik o organizaciji i sistematizaciji unutarnjoj, donosi ga rukovoditelj uz suglasnost, kada je u pitanju recimo tijelo uprave onda Vijeća ministara, a kada su u pitanju niže organizacijske jedinice onda uz suglasnost onog rukovoditelja koji je neposredno nadreĊeni, kada je u pitanju funkcioniranje Zakona o upravi. Hvala lijepa. Rasprava, Damir Arnaut.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Samo jedan kratak komentar u pravcu ovoga što ste Vi takoĊe sugerisali da do idućeg čitanja dobijemo eventualno neke promjene. član 7. zadnji stav Prijedloga zakona kaže – šef kabineta i savjetnik člana Parlamentarne skupštine, člana Predsjedništva, predsjedavajućeg Vijeća ministara, ministara i zamjenika ministra, itd. Nije sporno da većina ovih imaju šefa kabineta i savjetnika, ali ne može biti šef kabineta i savjetnik člana Parlamentarne skupštine. Bojim se da uvodimo ovdje jedno pravo koje do sada nije postojalo. Nije sporno da članovi Kolegija imaju šefove kabineta i savjetnike, ali ovdje jasno stoji šef kabineta i savjetnik člana Parlamentarne skupštine. Bojim se da ovdje uvodimo pravo svima nama da uzmemo šefa kabineta i savjetnika. Tako da bih ja predlagaču sugerisao da ovo promijeni u skladu sa ovim kako je do sada bilo, a to je da samo članovi Kolegija u oba doma Parlamentarne skupštine imaju šefove kabineta i savjetnike, a da se mi i dalje zadovoljimo time da nemamo, odnosno da ne proizvodimo dodatne troškove po Budžet BiH. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, (prvo čitanje) Prijedlog zakona dostavljen je u proceduru 28.12.2015. Zakonodavnopravni sektor je 30.12.2015. dostavio Mišljenje o usklaĊenosti Prijedloga zakona sa člankom 105. Poslovnika 37 Zastupničkog doma i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama BiH, kojim je utvrĊeno da Prijedlog zakona nije u cijelosti usklaĊen sa člankom 105. Poslovnika Zastupničkog doma. Iz tog je razloga Kolegij Doma odlučio da od predlagatelja zatraži, u roku sedam dana, da ispravi uočeni nedostatak u Prijedlogu zakona. Kolegij Doma odredio je nadležnim za njegovo razmatranje Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH. Vijeće ministara BiH, 11.01.2016., dostavilo je prečišćeni tekst Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme. Ustavnopravno povjerenstvo je dostavilo Mišljenje o usuglašenosti Prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sustavom BiH 11.01.2016. Nadležno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o načelima 11.01.2016. kojim su podržana načela Prijedloga zakona. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Ne vidim prijavljenih. Zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnog reda.
/nije uključen mikrofon/
Evo može, može. Hanka Vajzović, izvolite. Rasprava o Prijedlogu zakona.
Hvala lijepa. Vrlo kratko ću. Poznat mi je ovaj Zakon još iz vremena kada je tekst trebalo distancirati od Umprofora, dakle kada je nastajao tekst ovog postojećeg Zakona i dobro je da se pristupilo izmjenama i dopunama. Moja primjedba je vrlo sitna i tumačim je kao omašku, pa samo da ukažem, dakle toliko je sitno da nije vrijedno možda amandmanskog djelovanja iako je u prvom čitanju. Odnosi se na član 2. gdje se daju definicije i član 6. gdje je, opet kažem, vjerovatno omaškom rečeno da naziv pravnog lica ili fizičkog lica, preduzetnika koje vrši prevoz oružja, a u članu 2. se kaže naoružanje. Pa bi samo bilo dobro ova riječ – oružje, u članu 6., da se zamijeni terminom – naoružanje, što se u članu 2. svakako nabraja kao oružje, municija, dijelovi oružja, municije, itd., vojna oprema i koješta. Umjesto oružje da bude naoružanje, pa sugestija predladgaču, onom ko je radio ovo, da intervenira i popravi time tekst. Hvala.
Hvala lijepa. Evo, sad u ovom trenutku zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku sedam, Ad. 7. Izvješće za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu, podnositelj: Europska komisija Izvješće je dostavljeno u proceduru 03.12.2015. Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije dostavilo je Mišljenje o Izvješću 04.12.2015. Povjerenstvo je usvojilo Izvješće i predložilo kolegijima domova njegovo uvrštavanje u dnevni red sjednice Doma. Odlukom 38 Kolegija Zastupničkog doma Izvješće je uvršteno u dnevni red 22. sjednice Doma. Na 22. sjednici Dom je odlučio odgoditi raspravu o ovoj točki dnevnog reda za sljedeću sjednicu Zastupničkog doma. Borislav Bojić predložio je zaključak koji glasi – Vezano za buduće postupanje i razmatranje ovih izvješća predlažem da, kada ubuduće u Parlamentarnu skupštinu budu zaprimljena izvješća Evropske komisije, ona budu dostavljena i radnim tijelima Parlamentarne skupštine BiH u dijelu koji se odnosi na rad tih tijela Parlamentarne skupštine BiH, kako bismo se upoznali sa sadržajem i po potrebi pravovremeno reagirali na sadržaj. Otvaram raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Dakle, ja sam se javio prije svega kao predsjednik Povjerenstva zajedničkog za evropske integracije da malo, možda neke stvari kažem na početku, s obzirom da imam informaciju da nitko ispred Evropske komisije nije nazočan danas ovdje. Ja imam neku poluinformaciju, ne znam je li točna, da nisu na vrijeme dobili, s obzirom na njihove godišnje odmore, poziv, ali to je manje važno. čini mi se da je njihov stav i naš stav Povjerenstva zajedničkog za evropske integracije bio da bi bilo dobro ovu raspravu voditi o ovome Izviješću nakon što nam budu nazočni ljudi iz Vijeća ministara. Imamo nekoliko ministara tu, ja im se zahvaljujem, dakle volio bih da su i drugi tu, jer se Izvješće uglavnom odnosi na ono što bi trebalo, dakle poduzimati Vijeće ministara. Tako da, evo možda ima ovog trenutka smisla, ona svakako ima smisla i nadam se da je ovo početak otvaranja ove vrste rasprava po našim zaključcima u kojima tražimo da budemo informirani o stanju evropskih integracija i svemu onome što se dogaĊa, dakle kad je to u pitanju, odnosno kad je u pitanju provedba Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Ja ću samo pokušati, koliko je moguće u ovom vremenskom roku koje mi je dopušteno, da kažem, evo ne aludiram da nadomjestim ono što su trebali ljudi iz Evropske komisije, i oni su bili voljni, i oni su nama na sjednici Zajedničkog povjerenstva 2. prosinca, 9. sjednici Zajedničkog povjerenstva bili nazočni, gospodin Davidi je vrlo zorno, tu ima nekoliko kolega koji su članovi ovog Povjerenstva, nama to predočio. I meni se dopalo onako kako je on to izlagao, dakle nama je bilo jasno predočeno Izvješće koje je Evropska komisija, dakle predočila javnosti, naravno i, odnosno izaslanstvo Evropske komisije i Evropske komisije u Briselu o stanju napretka u Bosni i Hercegovini, i meni je to bilo dobro. U jednom dijelu rasprave unutar samog Povjerenstva mi smo možda malo bili pali u zamku da gospodinu Davidiu govorimo neke stvari s kojima se ne slažemo kao članovi tog Povjerenstva, iako se ja nadam da će neke kolege iz ovih povjerenstava i ima, i bilo je kolega iz nekih institucija Bosne i Hercegovine koji su rekli da se ne slažu sa nalazima koji su tamo u tom Izvješću, pa je bila šansa kroz raspravu da to kažu. Tako da će možda neko danas i ovdje reći stav nekog od povjerenstava koja su raspravljala o ovom Izviješću na svojim sjednicama. Ali sam ja rekao, dakle tada da mi se čini da mi nemamo šta gospodinu Davidiu govoriti, nego smo mi u situaciji da razmatramo Izvješće koje su oni vidjeli i kako su ga oni vidjeli, po svojim kriterijimi kako su ocijenili. Uveli su jedan novi metod praćenja stanja evropskih integracija, odnosno napretka u Bosni i Hercegovini. On je nama to predočio i očito je da je u svim segmentima bio odreĊeni napredak, kako su tamo uveli oni kriterije da nas ocjenjuju, osim možda u jednoj, recimo javnim RTV medijima da ima i odreĊenog nazatka, dakle povratka natrag, odnosno neprovoĊenja odreĊenih stavova i stajališta Evropske komisije i Evropskog parlamenta. 39 Naime tada, koristiću, neće mi se nadam se naljutiti kolega Radmanović, jednu njegovu konstrukciju koju je on rekao da imamo jednu dobru mršavu dvojku, dakle za prolaz, ali ... ipak ... odreĊeni napredak. I mi smo kao Povjerenstvo kad smo raspravu završili predložili odreĊeni zaključak Kolegiju i Kolegij je prihvatio da se ovo Izvješće naĊe na zasijedanju današnje sjednice, odnosno bilo je predviĊeno i prije, pa evo, ono je u konačnici danas. Dakle, ja mislim da mi moramo ovu praksu uvesti što je moguće više. Recimo imali smo Rezoluciju, u travnju mjesecu, Evropskog parlamenta o stanju u Bosni i Hercegovini pa nismo je stavljali na Parlament, odnosno ne znam da li je ikad i ranije te rezolucije koje su donošene i stavljane i meni je žao što nisu, ali očito po stupanju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju na snagu da ćemo to sve morati češće činiti i raditi. Nakon što smo mi Izvješće sagledali predložili smo da Povjerenstvo održi jednu tematsku sjednicu, da je tako nazovem, iako je nismo prihvatili u takvom terminu, i 23.12. mi smo održali tu sjednicu i zovnuli smo, po našem izboru, dakle ... Povjerenstva. Dakle, mi smo razmotrili pet odjeljaka ovoga Izvješća, razmotrili smo reformu javne uprave i vladavinu zakona, borbu protiv korupcije, slobodu kretanja roba i usluga i oblast intelektualnog vlasništva. Zašto smo izabrali ovih pet poglavlja? Zato što nam se činilo da su u Izvješću vrlo konkretni stavovi Evropske komisije i jasno su prepoznate institucije, odnosno procesi koji se moraju dogodit. I mi smo to izabrali i na naše zadovoljstvo, bar meni se čini, odazvali su se svi koje smo pozvali, i tužitelj Tužiteljstva BiH, kad je u pitanju tema koja se tiče toga, i VSTV-a, i ljudi iz raznih direkcija i agencija i bilo nam je vrlo drago. Jedino što mi je žao nismo imali, gospodo, kvorum na sjednici toga 23., pa nismo mogli donijeti zaključke. Pa ću ja biti prinuĊen da vam ih danas predložim na ovome zasijedanju kao zastupnik, dakle nije stav Povjerenstva, ali ja vjerujem da bi bili prihvaćeni ti zaključci da smo imali kvorum. MeĊutim, žao mi je što nije bilo, jer je tamo rasprava bila vrlo interesantna, vrlo dobra, i ja se nadam da će ona se nastaviti u tom obliku. Što se tiče, dakle, prije nego predložim te zaključke, drugih aktivnosti koje nam slijede kada je u pitanju Izvješće i kada je u pitanju Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, prije svega želim da upoznam kolege da će se negdje početkom veljače održati 6. ili 2. sjednica u ovom sazivu parlamentarnog kvoruma u Banja Luci, gdje ćemo upravo opet ovo Izvješće i Akcijski plan, koji je sljedeća točka današnjeg zasijedanja, imati i na parlamentarnom forumu u Banja Luci. Da ćemo mi, vjerojatno koncem veljače, kao Povjerenstvo organizirati prvi okrugli sto, tako smo ga radno nazvali, još nemamo detalje oko toga, i pretpostavljam da će prva biti tema u Bijeljini, a radi se o poljoprivredi i izvozu, itd. Dakle, vidjet ćemo koga ćemo sve tamo pozvati, pokušat ćemo kao Povjerenstvo u ime vas, u ime parlamentaraca da se uključimo u provedbu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju na način kako mi to mislimo. Evo, nismo ni ovaj put čekali da službeno dobijemo od Kolegija nekakav, da kažem tako, nalog da radimo po tim pitanjima, nego smo i sami pokrenuli odreĊene inicijative. Kada je u pitanju jedan dio ljudi koji su bili nezadovoljni Izvješćem, odnosno nalazom koji je našla Evropska komisija, bilo je na toj sjednici 23., iz odreĊenih direkcija koji su rekli da nisu, pa su nam oni dostavili posebna pismena izvješća o tome, uzete u obzir neke stvari koje Evropska komisija nije vidjela. Dakle, to je ok, to može stajati, i ja sam možda u jednom dijelu, recimo kad je u pitanju Javni RTV sustav, na 57. stranici nezadovoljan što Evropska komisija nije rekla o onome što je Rezolucija Evropskog parlamenta rekla u travnju šta misli o stanju Javnog RTV servisu, kad je u pitanju emitiranje i proizvodnja programa na službenim jezicima. Ali evo, dakle oni su skrenuli pozornost na ono što su oni mislili i mislim da tamo ima dovoljno primjedbi i preporuka i svega ostalog. 40 Evo da ja dalje ne bih, mislim da sam dovoljno vam dao uvodnih informacija o onome što smo mi uradili. Ja na koncu predlažem, dakle da mi usvojimo danas tri zaključka, kao zastupnik, jer mislio sam da ćemo to moći na Povjerenstvu ali nismo imali kvoruma da ih donesemo, vjerujem da i druge kolege neće imati ništa protiv ovih zaključaka, a to je sljedeće. Dakle, prvi zaključak bi bio – Zadužuje se Vijeće ministara BiH da pripremi Akcijski plan za provoĊenje prioriteta iz Izvješća za BiH za 2015. godinu. Mislim da je to već u tijeku, koliko ja imam informaciju, da Vijeće ministara na tome radi ili je zadužilo ... Drugi zaključak – Zadužuje se Vijeće ministara BiH da zaduži sve institucije da mjere iz Akcijskog plana za provoĊenje prioriteta iz Izvješća za BiH za 2015. godinu budu uključene u planove rada institucija za 2016. godinu. I treći zaključak koji predlažem – Obvezuje se Vijeće ministara BiH da informira Parlamentarnu skupštinu BiH o provoĊenju prioriteta o redovitom godišnjem izvješćivanju za 2016. godinu. To je na tragu onoga što smo mi raspravljali, nas šest je tamo bilo, falio nam je jedan kolega da imadnemo stav Povjerenstva za ovo ali nema veze. I još nekoliko samo informacija. Dakle, koliko znamo Vijeće za provedbu je održalo svoj prvi sastanak, Odbor za provedbu je održao svoj prvi sastanak, imaćemo mi to na razmatranju našeg Povjerenstva, te teme. I recimo pao je jedan prijedlog da mi sa VSTV-om održimo posebnu sjednicu kad je u pitanju strukturalna reforma pravosuĊa, što ćemo takoĊer učiniti. Evo, ja se nadam, dakle da sam, evo koliko mi je bilo na raspolaganju vremena i da nisam previše vas sa ovim ugnjavio, pošto nema kolega iz Evropske komisije, dovoljno vam dao informacija da o ovome raspravite i predlažem, dakle da ove zaključke usvojimo kao nešto što možemo dalje pratiti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zastupniku Lovrinoviću. Što se tiče referiranja da nemamo predstavnike Evropske komisije ja ću reći da smo mi imali i predstavnike Evropske komisije na povjerenstvima i u sastancima sa kolegijima, i to je zapravo njihova uobičajena praksa i od njih smo dobili informaciju da se oni neobičavaju sa svojim predstavnikom obraćati Parlamentu. A mi zapravo svaki put imamo ispred Evropske komisije ljude koji prate rad našeg Doma, ne samo po ovoj točki nego i po drugima. Tako da idemo dalje sa raspravom, Dušanka Majkić, po ovoj točki dnevnog reda.
Hvala lijepa. Poštovana predsjedavajuća, poštovane koleginice i kolege. Zaista mislim da je frustrirajuće prvi put govoriti o ovako ozbiljnoj temi a pri tom imati gotovo, izuzimajući ova dva ministra koji tu sjede, imati gotovo praznu lijevu stranu. To govori o stanju koje vlada kad je u pitanju ova materija i to govori o stanju Savjeta ministara, o njegovom angažovanju kad je u pitanju evropski put Bosne i Hercegovine. Šta je cilj svega? Da dobijemo realnu sliku kada će Bosna i Hercegovina ispuniti uslove za predaju te kredibilne aplikacije, o kojoj govorimo od juna prošle godine. Ja sam malo gledajući ko je šta izjavljivao napravila jedan mali begraund koji govori kako se ključni ljudi u 41 institucijama i ključne institucije odnose prema tom putu koji treba da napravimo da bismo stekli konačno uslov za koji deklarativno kažemo da nam je cilj. Pa evo, recimo kako se ponaša Predsjedništvo. Predsjedavajući Predsjedništva, gospodin čović je rekao da je uvjeren da će naša zemlja u dogledno vrijeme, sad uskoro, podnijeti aplikaciju za članstvo jer je to rezultat jasno izgraĊenog stava na osnovu podataka koje je dobio od Savjeta ministara. A onda je rekao da trpimo posljedice jer je prvog, izgubili smo trgovinske povlastice od EU i takoĊe upozorio da ne mogu zbog magle u Sarajevu da se otkazuju zakazani sastanci u Briselu. Rekao je da je nakon prošle sjednice Predsjedništva, rekao je da imamo usaglašen mehanizam koordinacije koji treba samo doraditi i izmijeniti zbog prilagoĊenja SSP-u. Dakle, on je rekao to što je rekao. Mladen Ivanić, znači kaže da postoji Zaključak Predsjedništva BiH da u januaru treba predati aplikaciju, ali ne zna šta se dešava na tom planu i da treba pozvati predsjedavajućeg čovića. Gospodin Izetbegović kaže – mehanizam koordinacije onakav kakav je sad je difuzan, nejasan, nefunkcionalan. Dakle, ne postoji. ... znači tri člana Predsjedništva koja daju sasvim različite ocjene i na osnovu ni jednog od njih se ne može shvatiti gdje se Bosna i Hercegovina nalazi, najviši organ u ovoj zemlji. E sad, kakvo je stanje u Savjetu ministara? Gospodin Mirko Šarović, koji je ujedno i zamjenik predsjedavajućeg, je rekao da nije siguran da će BiH u januaru 2016. podnijeti aplikaciju i da je poručeno iz Brisela da sačekamo. Dakle, mi smo dobili, imali smo dva uslova, imali smo mehanizam koordinacije i ovu Mapu puta. Naknadno nam je donesen treći uslov usaglašavanja, ovo sa SSP-a vezano za ovu trgovinu, tradicionalnu trgovinu. I evo, danas najavljuju četvrti uslov, objavljivanje rezultata izbora u Bosni i Hercegovini, popisa, pardon, popisa. Dakle, dodaje se jedna po jedna stavka i naš cilj postaje sve dalji. Dok mi završimo sve, dok završimo ovo što su oni zadali oni će dodati još, u meĊuvremenu još nešto, jer mi kako žurimo ne vjerujem da ćemo išta uraditi. E sad, rekao je, najavio je da će čitava adaptacija SSP-a vjerovatna doći u prvi plan. Gospodin Vjekoslav Bevanda, kao drugi zamjenik, je rekao da ne želi da komentariše, vjerovatno čovjek čuo i vidio da niko, nemaju dvije osobe unutar Savjeta ministara i Predsjedništva koji kažu istu stvar, pa je rekao – molim vas Predsjedništvo je zaduženo za voĊenje vanjske politike pitajte njih, nek vam oni kažu kad će to biti. Na kraju, Denis Zvizdić, predsjedavajući Savjeta ministara, kaže da će to biti uraĊeno u narednih nekoliko mjeseci i nije važno toliko vrijeme koliko je važno da mi ispunimo uslove. E sad, Parlament treba da dobije informaciju na osnovu tih i takvih mišljenja, vrlo sam pažljivo tragala za izjavama svih tih ljudi. Ko ustvari u ovoj zemlji zna gdje se trenutno nalazimo i ko u ovoj zemlji može da kaže tačno, da odgovori na pitanja, šta znači sprovoĊenje Reformske agende. Osim toga što je napravljen Akcioni plan šta je Bosna i Hercegovina još uradila na tom planu? Šta se radi na planu njene implementacije? Pričat ćemo sad u sljedećoj tački i o tome, pa ćemo vidjeti može li se uopšte nešto napraviti na osnovu onakvog plana, onakvog Akcionog plana kojeg smo dobili može li išta na osnovu njega da se sudi. Izgradnja efikasnog mehanizma koordinacije koji govore već godinu i po dana da sve smo završili, i sad imamo jednu doradu i o toj doradi nikako da se dogovorimo. Znači, nemamo ni drugi uslov, nemamo ni jedan, a da ne govorim o trećem uslovu koji će nas najviše koštati. Dakle, u ovom momentu na diplomatskom planu Bosna i Hercegovina vrši strašan diplomatski pritisak u Briselu da nam se omogući da podnesemo aplikaciju. Umjesto da su sve snage u ovoj zemlji koncentrisane da se napravi iskorak u pogledu izvršenja poslova koje treba da uradimo, mi vršimo pritisak u nadi da ćemo izmoliti nešto što nam ne pripada, jer nismo zaslužili. žalosno je što, zato nije mi dovoljan ovaj odgovor da neko doĊe pa na komisiji ispriča, to je 12 ljudi. Parlament, cijela Parlamentarna skupština, oba njena doma, morali bi da znaju šta se dešava u toj oblasti. I ovaj naš, ova sjednica Predstavničkog doma neće dati ni jedan od 42 odgovora gdje se nalazimo i šta trebamo uraditi da bismo predali kredibilnu aplikaciju za članstvo u NATO. Hvala.
Hvala. Milica Marković, diskusija.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovane kolege. Ja ću pokušati ukratko da se osvrnem na ovaj Izvještaj, koji sam već imala priliku da komentarišem kao član Komisije za evropske integracije, i reći ću jedan dio onog što sam iznijela na Komisiji, ali smatram da je i danas vrlo bitno šta ćemo reći o ovome i da iznesemo svoje stavove šta, kako mi vidimo tu situaciju. Slažem se sa prethodnicima koji su rekli da bi bilo dobro da je neko od predstavnika Evropske komisije prisutan u ovoj raspravi zato što mi ovaj posao evropskih integracija Bosne i Hercegovine radimo zajedno sa njima, dakle mi to ne radimo samostalno i individualno, oni su naši partneri u tom poslu. Ali šta reći i šta zamjeriti predstavnicima Evropske komisije kad vidimo da na lijevoj strani danas predstavnici, odnosno izvršna vlast ove zemlje je potpuno odsutna, ako uzmemo da su dva člana, dva ministra samo prisutna, to nije ni 30% od Vijeća ministara koji treba danas da su prisutni, prije svega predsjedavajući Vijeća ministara ili neko koga je on ovlastio da danas govori u njegovo ime o svim bitnim pitanjima i da da odgovore na odreĊena pitanja koja mi imamo svakako prema Vijeću ministara koje je glavni nosilac ovih poslova i ovih aktivnosti. Izvještaj koji je pred nama danas je zapravo jedan dijagnostički prikaz onoga stanja u kom se Bosna i Hercegovina nalazi u 2015. godini, i o tome šta se uradilo a šta se nije uradilo, i šta se očekuje da se uradi u narednom periodu. Moj utisak, nakon čitanja ovog Izvještaja, jeste da postoji mnogo više stavki na onoj strani gdje se traži još šta da se uradi i aktivnosti koje se moraju obaviti i realizovati da bi se ovaj posao uspješno završio, nego one stavke za koje se kaže da je uraĊeno i da je nešto već obavljeno. Mi smo imali Izvještaj, kao što je rekao predsjedavajući Evropske komisije, od predstavnika Evropske komisije, on je tad dao jedan slikoviti prikaz ovog stanja u kome se danas Bosna i Hercegovina nalazi pa je rečeno ovako. Ključni nalaz – Bosna i Hercegovina se nalazi u procesu integracija u EU i nastavlja da provodi reforme vezane za taj proces. Promjena u odnosu na Izvještaj iz 2014. – Bosna i Hercegovina može ispuniti uslov ako postoji volja za zajednički rad. Ima dosta za sustići. S obzirom da nije pisalo na srpskom jeziku ja čitam kako je ovdje. A onda navodi naravno spisak svih ključnih otvorenih pitanja od kojih su neka mnogo, da kažem, krupna i vrlo bitna, vrlo ozbiljna pitanja sa kojima Bosna i Hercegovina treba da se suoči, odnosno da ih stavi pred sebe i da vidi kako da to razriješi, šta da uradi na tom planu. Izvještaj je inače pisan u tri aspekta. Dakle, aspekt politički kontekst ili politički kriterijumi, ekonomski kriterijumi i kriterijumi evropskih standarda. Ja ću se zadržati posebno na ovim evropskim standardima, s obzirom da su oni najsveobuhvatniji i da tu ima puno posla još da se uradi u smislu prilagoĊavanja ukupnog stanja u Bosni i Hercegovini na euroatlantskim integracijama, i reći ću, pročitat ću samo jedan dio iz tog dijela koji se odnosi na primjenu evropskih standarda u odjelu koji govori borba protiv organizovanog kriminala i terorizma. Pa 43 onda kaže – u borbi protiv terorizma Bosna i Hercegovina je ozbiljno pogoĊena pojavom stranih terorističkih boraca i radikalizacije. Širenje radikalizacije je uočeno u zemlji, naročito u vehabijskoj zajednici. U aprilu Policijsku stanicu u Zvorniku je napao naoružani muškarac koji je ubio jednog policijskog službenika i ranio dvojicu, itd. Poslije toga smo imali još nekoliko sličnih dogaĊaja u ovoj zemlji, ali jedan od najdrastičnijih i najekstremnijih je bilo javno linčovanje premijera susjedne zemlje na koji ova zemlja, Bosna i Hercegovina, baš u trenutku i ambijentu kad se priprema da primijeni sve standarde koje EU i Evropska komisija očekuje od nas, nije dala nikakav odgovor. Ni mi do danas ne znamo ni od Vijeća od ministara, a još gore od ministra bezbjednosti, koji je kadar SDS-a, šta se radi na tom planu i dokle je stigla ta istraga i kako će se Bosna i Hercegovina odrediti prema tom činu. Šta mislite da je recimo premijer Italije bio napadnut u Francuskoj i da Francuska nakon toga ćuti 6 mjeseci, godinu dana, i nikom ništa. Jedna tako visoka ličnost je linčovana u toj zemlji ali nema odgovora šta ta zemlja radi, šta će učiniti da zaštiti svoj kredibilitet i svoj autoritet kao državna zajednica. To je jedan primjer samo. Naravno da ima drugih otvorenih pitanja koja se ovdje postavljaju i naravno postavlja se pitanje šta se radi, ali očigledno se ništa ne radi. Jer shodno današnjem prisustvu, odnosno neprisustvu Vijeća ministara, to jasno govori kakav je odnos prema ovom poslu, za koji se neki slomiše pričajući kako je to najvažnija aktivnost Bosne i Hercegovine. I to smo i čuli od samog predsjedavajućeg Zvizdića kad je podnosio ovdje ekspoze da je rekao, ja ću sad parafrazirati, ali to je bila poruka njegovog dijela koji se odnosio na evropske integracije Bosne i Hercegovine, da sa ovim Vijećem ministara počinje evropska epoha Bosne i Hercegovine koja nije bila u nekom prethodnom periodu. A danas imamo situaciju da nakon godinu dana njihovih aktivnosti terorizam, kao najizraženija opasnost, prije svega za Bosnu i Hercegovinu, ali i za region i šire naše okruženje, Bosna i Hercegovina se danas registruje i etiketira kao zemlja na Balkanu i u dijelu Evrope kao mjesto gdje se koncetrišu najopasnije terorističke organizacije i snage. To je konstatacija koja dolazi od odreĊenih obavještajnih agencija iz Evrope i koja se odnosi naravno na Bosnu i Hercegovinu. Mi nemamo odgovor Vijeća ministara na to, niti oni uopšte šta preduzimaju kako bi se skinula ta etiketa sa Bosne i Hercegovine i kako bi se okrenulo nekim drugim kursom. Naravno, na Komisiji kad smo imali raspravu o ovome postavila sam otvoreno pitanje da li Evropska komisija misli da u ovom trenutku Bosna i Hercegovina može kredibilno da se pripremi i traži status kandidata za EU sa Kancelarijom visokog predstavnika u BiH? I pitala sam ga otvoreno da li je ijedna članica, ja to znam ali sam željela od njega odgovor da čujem, da li je ijedna članica EU koja je do danas ušla u EU ušla sa visokim predstavnikom u tu zajednicu? Naravno da nije. Ali od Bosne i Hercegovine se traži da i pod tim okolnostima se priprema i radi i onda oni naravno pominju odreĊene uslove koje Bosna i Hercegovina treba da ispuni da bi visoki predstavnik otišao odavde. A čemu danas taj uopšte visoki predstavnik više ikome služi u ovoj zemlji i koji je njegov učinak i šta je rezultat njegovog rada ovdje? Samo da smeta i da bude remetilački faktor za odreĊene procese i za odreĊene odnose izmeĊu naroda, izmeĊu entiteta, kantona i naniže kad spuštate administrativne organizacije ove zemlje. Reforma pravosuĊa. U evropskim standardima ovdje koje oni objašnjavaju se kaže da je pravosuĊe vrlo važan segment reforme jednog društva i jedne zemlje koja se priprema za evropske integracije. Šta mi imamo u pravosuĊu, od reformi pravosuĊa u Bosni i Hercegovini? Ništa. Imamo ovdje u dijelu koji nam je dostavljen kao Reformska agenda gdje se na dio o pravosuĊu kaže da je Vijeće ministara ... radilo na tome. Propisati objektivne kriterijume za imenovanje nosilaca pravosudnih funkcija radi povećavanja profesionalizma i integriteta, 44 usvojiti mjere integriteta pravosudnog sistema u BiH, usvojiti nova pravila disciplinskog postupka i uvesti nove disciplinske mjere. Na tabelama gdje se kaže šta je cilj i šta je, u kakvom su stanju te aktivnosti apsolutno nema ništa, prazno, znači nisu ništa ni radili, niti ima kakvih rezultata od toga. I naravno kad neke partije, prije svega SNSD, u ovom Parlamentu kaže da treba potencirati odreĊene zakone o, prije svega, Ustavnom sudu, o Sudu i Tužilaštvu BiH, koji znamo u kakvom su stanju i kako su nametnuti ovom društvu, onda se naravno javi veliki broj protivnika iz Federacije na tako nešto, a znamo da je Ustavni sud BiH, evo sada da stavimo na stranu njegov politički kontekst djelovanja i presuda koje donose, da imaju dvojicu sudija iz reda bošnjačkog naroda koji su bili donedavno politički funkcioneri jedne partije a danas su sudije, da imate strane sudije tu kojima je davno istekao rok njihovog rada i djelovanja, da nemate zakon o tom Ustavnom sudu koji treba da reguliše njegov rad. Da imate Sud i Tužilaštvo BiH koji su uspostavljeni u Bosni i Hercegovini nametnutim zakonima visokog predstavnika. I mi sad pričamo, odnosno treba da pričamo o reformi pravosuĊa, ali naravno Vijeće ministara se, niti se bavi time, ili možda ne smije da se udubi u te probleme i u tu problematiku da bi dalo odgovore na odreĊena pitanja. Sve u svemu, da zaključim, dakle jedna vrlo sumorna slika. I po ovom Izvještaju se može zaključiti da je više uložila Evropska komisija truda i napora da da odreĊena viĊenja i da da odreĊene smjernice šta Bosna i Hercegovina treba da radi i u kom pravcu da ide nego što to radi Vijeće ministara i naravno aktuelna skupštinska većina ovdje u ovom Parlamentu. Sve dok je ovakav odnos i dok se ovako pristupa ovim stvarima mislim da se Bosna i Hercegovina neće pomaći sa mrtve tačke. Naravno, sve ovo što je rekla moja koleginica Dušanka, da smo imali prošle godine, gospodin predsjedavajući Vijeća ministara je rekao do kraja godine ćemo podnijeti aplikaciju za kandidatski status, pa onda naravno gospodin čović je rekao da će to biti u januaru, pa evo sad ovih dana čujemo da se pominje neki termin do jula mjeseca ove godine.
Vrijeme.
Ali ja sam potpuno ubijeĊena da ćemo mi dočekati i početak naredne 2017. godine, ali da se nećemo pomaći od početka nego što je to sada. I naravno tu padaju u vodu sve one primjedbe i oni komentari gdje se govorilo da je u nekom prethodnom periodu kad je SNSD bio u vlasti bio velika kočnica, bio velika smetnja da se taj put otkoči. Evo, sad su došli na scenu neki drugi, vjerovatno mnogo miliji predstavnicima meĊunarodne zajednice nego što su to predstavnici SNSD-a, ali vidimo da apsolutno pomaka nema nikakvog. Hvala.
Rasprava, Senad Šepić.
Evo, ja sam ovdje optimističniji za razliku od kolegice Marković, sigurno neće to tako biti loše kao što je bilo kad je procese vodio SNSD i da će ova naredna godina sigurno biti puno bolja nego što su bile one prethodne, ali da bismo to imali želim reći nekoliko stvari. Dakle, najprije dobro je da konačno ovo imamo u Parlamentu, i ovo treba da postane praksa da se ovdje 45 u ovoj instituciji u najširem smislu informišemo i zauzimamo stavove, zajedničke stavove vezano za našu evropsku perspektivu. Dakle, šteta je da ovdje nije stvarno cjelokupan sastav Vijeća ministara, i ne samo Vijeće ministara, mislim da su trebali biti ljudi iz Direkcije za evropske integracije i drugih institucija koje su uključene u ovaj proces ispunjavanja uvjeta na evropskom putu. Dakle, ovaj posljednji Godišnji izvještaj Evropske komisije, dakle koji se objavljuje za sedam zemalja koje su uključene u politiku proširenja EU, objavljen je prošle godine u novembru. Kao što je poznato u ovom Izvještaju sad ima odreĊenih novina. Prije je to bio Izvještaj o napretku, od ove godine pa nadalje on će sezvati samo Izvještaj. Poznato nam je da je Evropska komisija od ove godine počela koristiti jednu novu za sve zemlje usklaĊenu skalu za ocjenjivanje napretka u zadnjoj godini i drugu takoĊer usklaĊenu skalu za ocjenjivanje ukupne pripremljenosti zemlje za članstvo u EU. U ovome ukupnom rezultatu naša zemlja se nalazi u ranoj fazi pripremljenosti za članstvo u EU, što je najlošija ocjena, ali u ovoj zadnjoj godini ostvarila je odreĊeni pomak. Dakle, tu imamo srednju ocjenu i to je odgovor da su se stvari ipak pokrenule i idu u pozitivnijem pravcu nego što je to bio onaj protekli period kad smo imali potpuni zastoj na evropskom putu. Dakle, govorio je i moj kolega Lovrinović, imamo većinu područja u kojima imamo pozitivne pomake, ali imamo i one u kojima je ocijenjeno da je naša zemlja nazadovala u ovome periodu od septembra 2014. do septembra 2015. godine. To je posebno područje slobode medija, izražavanja, a najviše je Bosna i Hercegovina uradila kroz dobar napredak na području javnih nabavki. Ja znam koliko je važno za imidž zemlje ova priča oko slobode medija, oko potpune transparentnosti i potpune izgradnje kapaciteta za izvještavanje i rad novinara i zato sam zatražio, evo ima i možda dva mjeseca, da se obavi posebna rasprava u Parlamentarnoj skupštini o stanju o slobodi medija i novinara u Bosni i Hercegovini, da bismo na neki način eliminirali probleme koji su nam, evo evidentirani i u ovome proteklom Izvještaju za 2015. godinu. Dakle, osim na području slobode kretanja kapitala, intelektualnog vlasništva, carina i poreza, gdje smo ocijenjeni kao srednje pripremljeni za članstvo u EU, na svim ostalim područjima naša zemlja je ili u ranoj ili u tek odreĊenoj fazi pripremljenosti, što su dvije najlošije ocjene prema novom načinu ocjenjivanja u Evropskoj komisiji. Dakle, ove godine ono što je važno za ovu današnju, po meni, diskusiju, od ove godine Evropska komisija i precizno ukazuje na očekivanja od zemlje koja ima ovaj proces pristupanja EU za narednu godinu šta ona treba da napravi da bi njen izvještaj bio bolji. Dakle, to je sad jedan za nas olakšavajući, rekao bih, okvir, orijentir, na što trebamo se fokusirati, na što trebamo trošiti energiju da bi nam svaki naredni izvještaj bio još bolji. Zato ja u ovom kontekstu predlažem da se, evo u sklopu ove rasprave, kad primamo faktički k zanju ovu Informaciju, odnosno ovaj Izvještaj, da bi osigurali da naredni bude što bolji, da usvojimo zaključak u kojem Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara da hitno usvoji državni program integrisanja, a za koje je, kao što smo informisani iz sredstava medija, Direkcija za evropske integracije već uradila tehnički dio pripreme. Isti treba da sadrži plan ispunjavanja kriterija za članstvo i plan usklaĊivanja domaćeg zakonodavstva sa zakonodavstvom EU i on treba da bude obavezujući za sve nivoe vlasti u Bosni i Hercegovini. Dakle, ja ću ovo dostaviti i u pismenoj formi ovaj zaključak. Podržavam zaključke kolege Nikole Lovrinovića, ja mislim da on i kao predsjedavajući ove Komisije, ali i Komisija daje svoje maksimalne napore da nas sve uozbilji da se što više bavimo ovim poslom. I treća stvar, nešto je o tome govorila i kolegica Majkić, dakle ja pozivam i predstavnike Evropske komisije, s 46 obzirom da smo mi partner na ovom putu, dakle da nam ne postavljaju dodatne uvjete koji će usporiti ovaj naš proces, dakle posebno ovaj proces predaje i aplikacije, nego da nam pomognu da mi što prije predamo ovu aplikaciju i da otvorimo jednu novu stranicu naših odnosa, jer, kao što rekoh, dakle to je naš zajednički interes i naš zajednički posao i nas u Bosni i Hercegovini i Evropske komisije. Hvala lijepo.
Rasprava, Borislav Bojić. Izvolite.
... predsjedavajuća. Poštovane kolege i kolegice. Dakle, nekoliko stvari u vezi sa samim Izvještajem. Naime, kada je u pitanju sam Izvještaj svakako da ja smatram, i to je i praksa kod nas da ovaj Izvještaj razmatra samo naša Zajednička komisija za evropske integracije, naime ja smatram da je neophodno da i ostale nadležne komisije iz djelokruga njihove nadležnosti razmatraju ovaj Izvještaj, kako se ne bi dešavala odreĊena vrsta grešaka i postoji, na kraju krajeva, i potreba da neka pitanja u vezi s tim budu razmatranja. Navest ću neka pitanja koja se odnose recimo na Zajedničku komisiju za ljudska prava, npr. pitanje Zakona o ombudsmenu, pa i pitanje slobode medija, o kojima je maloprije govorio kolega Šepić, naravno i druga pitanja kao što je odluka Sejdić-Finci. 167 preporuka iz raznih oblasti se nalazi, dakle kao spektar pitanja koja treba da razmatra Parlamentarna skupština. I s tim u vezi ja mislim da nije dovoljno da samo Zajednička komisija za evropske integracije razmatra ova pitanja. I s tim u vezi ja sam i predložio jedan zaključak koji bi Parlamentarna skupština, ako ima potrebe da ponovo dostavljam ja sam to već učinio 30.12., a ako već imate taj zaključak da ga ne moram ponovo dostavljati, a odnosi se upravo na to da, dakle ovaj Izvještaj, kada doĊe u razmatranje od strane Evropske komisije, bude dostavljen i radnim tijelima Parlamentarne skupštine BiH, a u dijelu koji se odnosi na rad tih radnih tijela Parlamentarne skupštine BiH. Ovo bih potkrijepio s još nekoliko činjenica koje se odnose na Zajedničku komisiju za odbranu i bezbjednost. Naime, kroz ovaj Izvještaj koji smo mi dobili, izmeĊu ostalog ja želim i zbog članova Zajedničke komisije, a evo ja sam prvi zamjenik u ovoj Komisiji i duže vremena, evo drugi mandat sam tu i imam obavezu da po ovoj tačci dnevnog reda, na kraju krajeva, upoznam sa reagovanjem naše Zajedničke komisije na ovaj Izvještaj. Mi smo na našoj 12. sjednici Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost Parlamentarne skupštine, koju smo održali 08.12., razmatrali, dakle dio ovog Izvještaja koji se odnosi na nekoliko redaka kao komentar rada Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednosti u kome se navode potpuno netačni podaci o radu ove Komisije. Naime, tokom rasprave ja želim da kažem da smo bili potpuno jedinstveni u mišljenju da trebamo reagovati na netačne navode koji stoje na strani 10 Izvještaja sa podnaslovom „Civilni nadzor nad sigurnosnim snagama“. Prosto je nevjerovatno da neko na takav način negira činjenice o radu same Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost Parlamentarne skupštine, jer su navedeni podaci u potpunoj suprotnosti sa činjenicama. Naime, Izvještaj navodi da smo održali dvije sjednice Komisije i slično. Dakle, ako ništa drugo od samog konstituisanja naše Komsije od 20. aprila 2015. godine održali smo do objave ovog Izvještaja 11 sjednica, a do sada smo održali 15 sjednica, sa današnjim danom. Dakle, to su prosto činjenice koje su tačne. Opšte je poznato da smo održali jednu radionicu, da smo imali jednu konferenciju na kojoj su učestvovali najodgovorniji ljudi iz sektora odbrane i bezbjednosti u Bosni i Hercegovini, da smo razmatrali 104 tačke dnevnog reda na svojim sjednicama. Sva mišljenja, izvještaji, zaključci o radu Komisije potvrĊeni su od strane oba doma. Sve aktivnosti 47 Zajedničke komisije su imale značajne rezultate, ja sam slobodan kazati da su imali značajan odjek kada je u pitanju, ne samo Bosna i Hercegovina, slobodan sam kazati i sam region. Koliko smo obišli ili izvršili parlamentarni nadzor u radu agencija, institucija i sektora odbrane od 20. aprila to je sve javnosti poznato. Na kraju krajeva datume ne govorim to sve stoji na oficijelnoj zvaničnoj stranici same Komisije. Obzirom na ovo sve što sam maloprije kazao, na 12. sjednici naša Zajednička komisija za odbranu i bezbjednosti donijela je jednoglasno odluku i usaglasila se sa tekstom pisma koje smo poslali ambasadoru Vigemarku, šefu delegacije EU i specijalnom predstavniku EU za Bosnu i Hercegovinu, i taj sadržaj smo dostavili i Kolegijumu oba doma Parlamentarne skupštine BiH, naravno i meĊunarodnim organizacijama sa kojima mi saraĊujemo, izmeĊu ostalog OEPS-u, UNDP-u, NATO-u, EUFOR-u, DIKAF-u, RAKVIAK-u, itd. Ovu prosto reakciju za koju postoji potreba, na kraju krajeva i kad je u pitanju odnos prema članovima Zajedničke komisije u BiH. Siguran sam da ima stvari i problema oko kojih se mi ne slažemo, da mislimo različito, itd., ali ovoga puta mislim da ne možemo biti da ne reagujemo i da ukažemo, dakle na neke činjenice koje su potpuno drugačije prezentovane u samom ovom Izvještaju, počev od brojeva i činjenica koje su konstatovane u ovom poglavlju o kome sam govorio. Ova Komisija je i prije ovog saziva imala, ja da podsjetim, vrlo zapažene rezultate i aktivnosti, o kojima je, ja sam slobodan kazati, imala zapažene rezultate i prednjačila, kako rekoh maloprije, ne samo u Bosni i Hercegovini, nego uopšte u regionu, hajde da kažem u Zapadnom Balkanu. I na kraju krajeva imali smo i dobre ocjene od strane brojnih meĊunarodnih organizacija koje se bave monitoringom. Dakle, ja ne znam šta je bilo za cilj u ovom Izvještaju da se dostave ovakvi podaci, lično mislim da je ovdje došlo do ipak nekog nesporazuma, ne vjerujem da je neko s namjerom to uradio. I ja koristim priliku da predložim da se ubuduće, a čini mi se da bi mnogo bilo efikasno ako je moguće prihvatiti ovaj zaključak, te da sva pitanja koja se odnose na komisije ponaosob budu dostavljena, te da komisije mogu na adekvatan način da te segmente koji se odnose na komisije iz njihove nadležnosti imamo odreĊenu vrstu komentara, reakcija i tome slično. Ponovit ću još jednom mi imamo 167 preporuka iz raznih oblasti i smatram da nije dovoljno da samo Zajednička komisija za evropske integracije ima razmatranje ovog Izvještaja već i ostale komisije iz svoje nadležnosti. Evo, toliko što se mene tiče za sada.
Hvala. Rasprava, Denis Bećirović.
Mi smo, dakle na prošloj sjednici Predstavničkog doma odgodili raspravu da bismo danas imali predsjedavajućeg Vijeća ministara i Vijeće ministara u sali. No, nakon, evo gotovo pola mjeseca ponovo imamo istu ili goru situaciju. Dakle, ovo je danas ako ne i najvažnija tačka dnevnog reda na sjednici, nema predsjedavajućeg Vijeća ministara i nema 80% Vijeća ministara. Kakva je to poruka? To je pitanje za sebe. Posmatrajući druge neke zemlje koje su danas članice EU, recimo Sloveniju i Hrvatsku, te države kada su ispunjavale svoje obaveze na evropskom putu, u trenutku rasprava o njihovim godišnjim izvještajima ne da je bio premijer u sali i svi ministri već nije nedostajao ni jedan zamjenik ministra. Kod nas potpuno obrnuta situacija. I šta neko očekuje ovdje u sali da mi sada držimo hvalospjeve o tome što čitave Vlade u ovom trenutku nema na ovako važnom pitanju. 48 Mislim da i kod ovog Izvještaja, to će nam svima koristiti, jer ovo nije pitanje za poziciju i opoziciju već za sve nas u ovoj državi, treba skinuti odreĊene paravane i fasade i govoriti otvoreno. Ovaj Izvještaj u dobrom dijelu je Izvještaj koji liči na onaj Izvještaj Evropske komisije za 2011. godinu. MeĊutim, da li zaista u 2015. je došlo do suštinskog pomaka u nekoj oblasti? Ako jeste gdje? Osim verbalnih izjava, potpisa, itd. Šta piše u tom Izvještaju ako ga detaljno pročitamo? Na strani 8. stoji da je Vijeće ministara u 2015. godini planiralo 65 evropskih zakona da usvoji ovdje. Koliko je usvojilo? Nije preko 80%. Zato nam je trebalo Vijeće ministara da nam da odgovor zašto je to tako. Strana 9, čitavo jedno poglavlje govori o tome da nema dijaloga izmeĊu vlasti i civilnog društva. Mi smo sada trebali od Vijeća ministara dobiti odgovor zašto je to tako. Strana 10 govori da nije bilo napretka u reformi javne uprave. Zašto? Strana 12 govori da i dalje nema transparentnosti u trošenju budžeta. Strana 15 govori da je pravosuĊe i dalje neefikasno. Strana 15 da je ugrožena nezavisnost i samostalnost pravosuĊa. Strana 17, doslovce piše – korupcija i dalje široko raspostranjena. Strana 22, ljudska prava se i dalje krše. To i da nam nije rekla Evropska komisija mi to jako dobro znamo da je to tako u ovoj državi. Strana 22 doslovce stoji – država, citiram, nazadovala u slobodi izražavanja, nije ostala na istom nivou već nazadovala. Ista strana, zastrašivanje novinara nastavljeno i intenzivirano. Nema napretka u približavanju za pristupanje svjetskoj trgovinskoj organizaciji. Strana 65, mržnja se toleriše u Bosni i Hercegovini, govori mržnje nisu procesuirani. To posebno spominjem zbog toga što je ovaj Parlament početkom prošle godine usvojio inicijativu da do kraja prošle godine ovdje u Parlamentu dobijemo Prijedlog zakona o zabrani izazivanja nacionalne, vjerske i svake druge mržnje i razdora u Bosni i Hercegovini. To ovo Vijeće ministara još uvijek nije uradilo iako je to obaveza koju je nametnuo ovaj Dom, koji je birao to Vijeće ministara BiH. Naravno ima i nekih, u nekim momentima pozitivnih stvari koje nagovještavaju odreĊenu nadu. To treba pozdraviti. Nisam od onih koji misli da treba, prilikom ovakvih rasprava, imati crno-bijelu sliku pa reći sve je loše bilo u ovoj 2015., a kao med i mlijeko su tekli u prethodnih godina ili prethodnih decenija. Sve to treba objektivno sagledati, biti i kritičan i samokritičan i pokušati da svi zajedno i poslanici i ministri u Vijeću ministara doĊemo do najboljih mogućih rješenja i da svi zajedno, u svom kapacitetu i okviru svoje nadležnosti, otklanjamo one nedostatke koji su identificirani i u ovom Izvještaju. Zašto mi brže ne napredujemo na tom evropskom putu? Pa, možemo tu tražiti izgovore i razne akrobacije, ali treba otvoreno reći – postoje u ovoj zemlji antireformske i antievropske snage. Te snage ne prihvataju već ureĊeni način kako neka zemlja se približava EU, te snage ne priznaju ni šta je unifikacija, ni usklaĊivanje, ni koordinacija na našem putu ka EU. Evropska komisija je to trebala da vrlo jasno markira u ovom Izvještaju. Evropska komisija u Izvještaju za 2016. godinu, ako hoće da pomogne Bosni i Hercegovini na pravi način, treba vrlo jasno reći ko blokira odreĊene evropske zakone u ovoj zemlji. Da ne govorim o tome da u ovom Izvještaju nema, recimo u onom segmentu o ljudskim pravima uopšte ne stoji da se negira jedan ustavni jezik, u ovom slučaju bosanski jezik na velikom dijelu teritorije Bosne i Hercegovine. Da se ne spominje još jedna činjenica s kojom se niko ne može pohvaliti u Bosni i Hercegovini da se još uvijek ne poštuje potpuno odluka o ravnopravnosti svih naroda, kako u jednom entitetu tako i u pojedinim kantonima u drugom entitetu u Bosni i Hercegovini. Zašto se ne markiraju nosioci takve diskriminacije, zašto to javno ne bude zapisano, to je pitanje i za Evropsku komisiju. Dakle, da rezimiram, ima prostora itekako i za samokritiku i Parlamenta i Vijeća ministara i Evropske komisije, ali vjerovatno bi nam svima puno više pomoglo u narednom periodu da znamo šta je tačan plan rada, koje zakone trebamo usvojiti i ko to na koncu blokira i opstruira. 49
Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević.
Zahvaljujem Vam se predsjedavajuća. Pažljivo sam slušala izlaganje uvaženog kolege Bećirovića i željela sam samo da ga zamolim da kao neko od koga smo jutros čuli ovdje napade na ministra Osmanovića i optužbe da se Zakonom o neradnim danima o vjerskim praznicima krši Dejtonski mirovni sporazuma, ja Vas pozivam da i Vi poštujete Dejtonski mirovni sporazum i njegov Aneks IV i da koristite terminologiju iz Aneksa IV. Dakle, predsjedavajući Savjeta ministara i Savjet ministara, a ne premijer i vlada. Pokažite malo principijelnosti. Hvala.
Ispravak krivog navoda, Nikola Lovrinović.
Pa, dakle samo nekoliko opaski, naravno nemam namjeru da ja branim Izvješće, niti mi pada na pamet, dakle ono je takvo kako je, predstavnici Europske komsije su nam predočili šta su mislili predočiti u tom Izvješću, vidjeli su nas kako su nas vidjeli, meĊutim čisto radi javnosti. S obzirom da je kolega Bećirović nabrajao ono što je, dakle odabrao sam iz teksta Izvješća, ja ću samo nekoliko stvari kazati. Recimo, ključni nalaz koji kaže da je Bosna i Hercegovina se vratila u proces integriranja u EU i nastavlja da provodi reforme vezane za taj proces. Promjene u odnosu na Izvješće iz 2014. Bosna i Hercegovina može ispuniti uslove ako postoji volja za zajednički rad, ima dosta ..., tako kaže. Pa kaže, ključni pozitivni pomaci – SSP stupio na snagu u lipnju mjesecu, Reformska agenda usvojena u srpnju, dakle provedba počela u kolovozu, zatim Strategija za borbu protiv korupcije i Akcioni plan usvojen u travnju, Strategija reforme sektora pravde usvojena i ponovo stavljena, stavljeno težište na strukturalni dijalog o pravosuĊu, Politika transporta usvojena u srpnju, zakon o, zeleno svjetlo za uvoz u EU termički obraĊenog mlijeka i mliječnih proizvoda. Dakle to su stvari koje se takoĊe nalaze u Izvješću, da ne bi javnost ostala uskraćena za takvo što. A kad se razraĊuju različita poglavlja, pa recimo, funkcioniranje pravosuĊa, kaže se da ima ograničeni napradak. Zatim, borba protiv korupcije – ograničeni napredak, borba protiv organiziranog kriminala – ograničeni napredak, itd. Dakle, ima daleko više, kao što sam ja rekao u onom svom prvom obraćanju, stavova da su postignuti odreĊeni napreci. Doista, rekao sam, da ima u odreĊenim stvarima, bar u jednom kojim se govori o javnim medijima – nazadak, sve ostalo je dakle u fazi stagniranja. Zbog toga sam ja rekao da je kolega Radmanović koristio jednu ovako interesantnu stvar, da smo dobili jednu mršavu dvojku, dakle stvorene su pretpostavke, mi možemo ići dalje ako želim u ovome sudjelovati. Dakle, nije sve onako, mada je se i sam na koncu malo ispravio i rekao da nije sve crno-bijeli film i nije sve negativno, mi imamo temelje i trebamo ići dalje. Hvala lijepo.
Rasprava, Hazim Rančić. 50
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. U prvom redu javio sam se kako bih osporio dio Izvještaja sa strane 10 o civilnom nadzoru nad siturnosnim snagama, a o tome je poštovani kolega Bojić govorio, pa dakle nema potrebe da ja te stvari ponavljam. Još o jednoj stvari sam, o nekoliko stvari sam htio govoriti, no ova današnja rasprava, otprilike kad se podvuče, možda pomalo liči na način da opozicija osporava, ne Izvještaj nego, jer naravno on nije naš on je od nekih drugih institucija i može se osporiti samo na način da se kaže ovo nije tačno i da se obrazloži, on je radni dokument Komisije za Bosnu i Hercegovinu, Izvještaj za 2015. od strane Evropske komisije, i dakle opozicija uglavnom iznosi negativne stvari, stvari koje institucije Bosne i Hercegovine u dugom nizu godina nisu uradile. Ok, ja to poštujem i ne sporim, naravno s malim nekim izuzecima, dakle u konačnim prijedlozima. Dok bi sad s druge strane pozicija trebala iz Izvještaja koji je, koliko, 74 strane trebali čitati manje ili više afirmativne stvari, pa kazati uraĊeno je ovo, napravljeno je pomak ovaj, napravljen je pomak onaj, itd., itd. Nisam siguran da je svrha i ovog Izvještaja i našeg rada da se takmičimo u licitiranju ni pozitivnih, ni negativnih stvari, nego smatram i podržavam da kao što je predlagao i kolega Šepić, kao što je predlagao i kolega Lovrinović, kao što je predlagala i nadležna komisija, kao što je, evo i kolega Bećirović dva puta pomenuo, i na kraju svoje diskusije i još u jednom tamo dijelu na sredini svoje diskusije, da ako smo suštinski opredijeljeni za evropski put da svi zajedno malo više zavrnemo rukave i istinski i suštinski radimo. Dakle, poštujem sve navedene stvari koje nisu uraĊene, ne želim to osporavati, ali onda hajmo iskreno ovdje u Parlamentu, ono što je u nadležnosti Parlamenta, donijeti ovu strategiju, donijeti onaj zakon, popraviti ovu stvar, itd. Dakle, sve ono kako smo kazali, nije uraĊeno ovo, nije uraĊeno ono, e hajmo upravo tako ako smo iskreni i mi napraviti taj spisak, evo zadužiti Vijeće ministara i sve druge institucije koje su nadležne, njihov plan rada, pa imamo Akcijski plan kao sljedeću tačku, imamo navedeno šta nije uraĊeno, evo u ovom Izvještaju, hajmo sve te stvari preklopiti, šta je nadležnost Parlamenta da to uradimo i onda će biti koristi za sve graĊane Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo.
Staša Košarac, ispravak krivog navoda.
Hvala predsjedavajuća. Ja mislim da na evropskom putu nema pozicije i opozicije, ja mislim da je evorpski put nešto o čemu smo kroz institucije u Bosni i Hercegovini više puta rekli svoje jasne političke stavove. Naravno, pozicije i opozicije ima u Parlamentu, postoje političke odgovornosti za neki prošli period da li je nešto išlo ubrzano ili danas nešto ide usporeno, i to je potpuno jasno. Ja mislim da je ova tema danas na Parlamentu bila veoma značajna, da je ona veoma važna za evropsku perspektivu ove zemlje. Možda je trebala biti debata mnogo jača. Mene zabrinjava danas činjenica da mi danas imamo monolog u Predstavničkom domu, ovo je monolog Predstavničkog doma. Sjeli smo u ogledalu i pričamo sami sebi. Zašto danas nemamo ovdje predstavnika Evropske komisije, da li je Kolegij Predstavničkog doma pozvao predstavnike Evropske komisije. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 51 Vas dvoje ste pričali možda niste čuli, rekao sam da je ovdje riječ o monologu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Vrijeme. Ovo je bila ispravka krivog navoda jel'?
U redu, jeste ...
Pa ste nas uvjerili kolega. Imamo povredu Poslovnika, Hazim Rančić.
Hvala lijepo. Dakle, Poslovnikom je predviĊena mogućnost ispravke krivog navoda šta je kolega iskoristio kao pravo i prijavio se je i Vi ste mu dali riječ. MeĊutim, ja smatram da je povreĊen taj dio Poslovnika jer nisam čuo od kolege koji i čiji dio navoda je ispravio. Pa dakle, ja samo molim da se poštuje Poslovnik. ... slušao cijelu raspravu i ja molim da se jasno kaže taj i taj poslanik je rekao to i to, to nije tačno zato i zato. Evo, hvala.
Zahvaljujem. Ako ste mene pažljivo slušali ja sam na kraju rekla da je to bila ispravka krivog navoda i da nas je kolega u to uvjerio. Idemo na ispravak krivog navoda, Milica Marković.
Jeste, tačno ja sam se baš javila zbog ispravke krivog navoda kolege Rančića koji je rekao u svojoj diskusiji da danas opozicija iznosi ili saopštava samo ono što je negativno iz Izvještaja, a pozicija govori navodno i ono što je pozitivno. Niste u pravu kolega Rančiću, jer Vi 52 iz pozicije hvalite se onim malim dijelom posla što je uraĊen. I šta bi sad trebalo i mi kao opozicija da vas pohvalimo za to i da kažemo baš je dobro što danas nema predsjedavajućeg Vijeća ministara da ga pitamo šta je sa mehanizmom koordinacije. Je li to uredu po vama da danas imamo tu situaciju i da pohvalimo tu situaciju što je takva ili da ga pitamo šta je sa aplikacijom za kandidaturu, da kaže. Ko će nam to odgovoriti? Vi ga ne pitate iz pozicije i vama očigledno ili ne smijete da ga pitate i da to potencirate ili vam je to tako, indiferentni ste prema tome šta je sa mehanizmom koordinacije, šta je sa aplikacijom, šta je sa borbom protiv terorizma, šta je sa skidanjem odreĊenih etiketa sa Bosne i Hercegovine kao potencijalno opasne zemlje i sredine, šta je sa svim tim pitanjima? Dakle, niste u pravu kad kažete naš posao opozicije jeste da potenciramo to što nije uraĊeno. Jel' bi smo trebali da pohvalimo? Pa da ima šta da se pohvali mi bi smo i hvalili, ali očigledno da nema ništa, od činjenice da danas Vijeće ministara nije prisutno uopšte. Šta se to ima hvaliti kad oni svojim neprisustvom pokazuju kakav je njihov odnos prema ovom poslu i kako oni vide uopšte kretanje Bosne i Hercegovine na tom putu.
Ispravak krivog navoda, Hazim Rančić.
Dakle, tačno je da sam ja rekao da opozicija navodi neuraĊene stvari u svojoj diskusiji, a da ljudi iz pozicije navode i neke dobre stvari, pa bilo da su u potpunosti ili djelimično uraĊene ili da su napravljeni mali pomaci. I dakle moj navod nije netačan i nije sporan, jer preslušavajući sve diskusije, neka uzmu stenogram, i vidjeće da su neki od kolega iz opozicije, pa čak i sama ispravka bila navoĊenje neuraĊenih stvari. Kolegica, poštovana kolegica je iz opozicije. Ali u mojoj diskusiji je bilo rečeno i da je bilo malih izuzetaka, pa evo npr. poštovani kolega Bećirović je iz opozicije i navodio je stvari koje nisu uraĊene, ali naravno je kazao – da, ima i stvari koje su uraĊene, ne treba stvari vidjeti crno-bijelim, itd., itd., i čak je i predlagao šta treba da urdimo. Na taj dio njegove diskusije sam se naravno i referirao i pozivao i kazao sam da u tom dijelu njegovu diskusiju i podržavam. Dakle, nema netačnog navoda u mojoj diskusiji. Hvala.
Ispravak krivog navoda, Momčilo Novaković.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Ja ne mogu da vjerujem da mi raspravljamo kao da je ovaj proces počeo 2015. godine, ili izborom ovog Savjeta ministara, ili, kako god hoćete, ove parlamentarne većine. I kao sad ništa se ranije nije dešavalo, odnosno niko nije odgovoran što ranije nije bilo nikakvog pomaka, a što su sad, evo ma kako one bile nedovoljne, ipak jasne poruke da smo malo krenuli naprijed. I sad upravo oni koji ništa nisu uradili da se ovo malo krene naprijed, poput kolege Bećirovića, zaboravljaju da su četiri godine bili tu kad ništa nisu uradili, bili na vlasti, bili nosioci procesa. Ja mislim da, neko je već rekao, i to je po ko zna koliko puta do sada rečeno, ovo je proces u kome nema pozicije i opozicije. I ako smo se odlučili da idemo u EU onda to podrazumijeva konsenzus svih nas koji ovdje sjedimo. A ako nešto ne ide kako valja hajte da damo doprinos da ide kako valja, dajmo konkretne prijedloge pa da stvarno ubrzamo taj proces ako možemo. Naravno, sve to podrazumijeva, sve to podrazumijeva i sve one naše probleme koje imamo i meĊusobne i izmeĊu entiteta i izmeĊu nas ovdje, izmeĊu političkih partija, itd. 53
Zahvaljujem. Dušanka Majkić, ispravak krivog navoda.
Pa da ne bi pozicija pribavila sav uspjeh sebi moram podsjetiti da je Agendu inicirala meĊunarodna zajednica, to nije plod nove vlasti u Bosni i Hercegovini, to je bilo mjesto gdje se susrela nova vlast i počela da ispunjava. Ali je nevjerovatno to kako mi kao neuspješni ne uspjesmo riješiti mehanizam koordinacije, ali se pitam kako vi kao uspješni ne rješište to do sada. Jedini uspjeh koji je, vezan je, možemo pričati, a to je u okviru sljedeće tačke Akcioni plan, pa ćemo vidjeti oko tog uspjeha gdje se nalazimo, ko ga je napravio i kako ga je napravio, i tu ćemo vidjeti kakav je uspjeh Savjeta ministara. Akcioni plan pokazuje mikroskopski kakva je, kakav je uspjeh nove vlasti. I pričaćemo mi još na ovu temu i sve sa više argumenata u korist toga kako radi nova vlast.
Ispravak krivog navoda, Denis Bećirović.
Za razliku od mog uvaženog kolege Novakovića, koji je govorio paušalno, neargumentovano i nadasve kontradiktorno, ja ću pokušati isključivo da se držim argumenata. Kad to kažem, dakle ponavljam da sam i u svojoj diskusiji rekao da na ovaj Izvještaj ne gledam kao na crno-bijelu sliku, ima stvari koje su pozitivne, ne bježim od toga da ih treba podržati i pohvaliti, ima još više onih koje nisu pozitivne, o kojima treba razgovarati. MeĊutim, kad već kolega Novaković kaže kako u prethodnom periodu ništa nije uraĊeno, ja uvaženog kolegu Novakovića sad moram pitati kad je on bio upravu, sad kad je rekao da u prethodnom mandatu nije ništa uraĊeno ili je bio u pravu prije godinu dana kada je, za razliku od mene, glasao za ekspoze premijera Zvizdića? Naime, za taj ekspoze za koji je glasao kolega Novaković na strani 5, treći pasus, kolega Novaković možda to niste čuli ili pročitali, piše, govori Zvizdić – prethodno, dakle, potrebno je kazati da je prethodno Vijeće ministara u limitirajućim političkim okvirima svoga djelovanja postiglo napredak u odnosu na stanje koje je naslijedilo. Završen citat iz ekspozea Zvizdića. Sad mene interesuje jel' kolega Novaković igrao na kratku kratkog pamćenja ili ga je malo ponijelo, ili možda, ovaj, je bio tada u krivu a danas u pravu, ili je obrnuto. Ne znam šta je u pitanju, ali evo samo ga podsjećam na stvari za koje je on glasao.
Ispravak krivog navoda, Senad Šepić.
Povlačim predsjedavajuća, povlačim diskusiju.
Onda idemo na sljedeći ispravak krivog navoda, Sadik Ahmetović.
Poštovane kolegice i kolege. 54 Ja ću se malo osvrnuti na ove neke diskusije uvaženog kolege Denisa Bećirovića. Nadam se da je moje ovo obraćanje sa ovim – uvaženi neće izazvati repliku da to nisam uradio kao prošli put, a volio bih da mi napiše napismeno sve ono što želi u prefiksu njegovog imena i prezimena, njemu imponuje, ja ću to svaki put ponoviti. Dakle, gospodin Denis Bećirović je diskutirao na način da je onako kako je diskutirao Bosna i Hercegovina bila u EU, dakle ovo je jedna Mapa puta ili Agenda koja je poboljšana u odnosu na prethodno stanje kada je Denis Bećirović sjedio tamo kao predsjedavajući Predstavničkog doma. A uvažena kolegica Majkić, nije Agendu inicirala MeĊunarodna zajednica, to je pravilo koje važi za sve zemlje koje imaju vanjskopolitički cilj da budu članice EU, dakle i sve prolaze isti put, neko kraće, neko duže. Dakle, to je inicijativa države i državnih organa. Hvala lijepo.
Ispravak krivog navoda, Momčilo Novaković.
Pa, ja moram reći prvo da mi je drago da su kolege potvrdile ono što sam rekao, a to da je u pitanju proces, i drago mi je, sviĊa mi se diskusija koleginice Majkić, koja je u svojoj diskusiji govorila i na neki način razvija takmičarski duh prema, kad se radi o ispunjavanju uslova EU, odnosno Evropske komisije i približavanju EU. To mi je drago, jer mislim da jedino tako mi i možemo ići naprijed i ispunjavati te uslove. Što se tiče, kolega Bećiroviću, ja mislim da, ja nisam rekao da ništa nije uraĊeno, to je rekla Evropska komisija, znači ona je rekla koliko je uraĊeno u prethodnom periodu i koliko je uraĊeno sada. I ponavljam, ..., i ne bi bilo dobro i bilo bi stvarno suludo da je neko proveo u vlasti četiri godine a da nije uradio ništa. I naravno da je uradio, ali očito da je bilo sporo. Ne znam da li će ovaj Savjet ministara raditi brže i da li ćemo mi ovdje raditi brže, ali je sigurno da je ono što je bilo do sada bilo sporo, i ne samo sporo od prethodnog saziva, nego sporo i od ovog saziva Savjeta ministara do sada. Hvala.
Ispravak krivog navoda, Maja Gasal-Vražalica.
Ja ću ispraviti uvaženog kolegu Hazima Rančića, koji nažalost nije prisutan, i djelimično kolegu Lovrinovića, tako da će biti ispravka krivog navoda. Ali prije nego što krenem mislim da smo pogriješili u numeraciji, odnosno u redoslijedu tačaka dnevnog reda, tako da smo prvo trebali pričati o Akcionom planu koji nam slijedi poslije toga, koji bi ustvari dao jasnu sliku gdje smo mi i koliko možemo da analiziramo Izvještaj Evropske komisije. Tada bi smo vidjeli da mi ustvari nismo nigdje. Budući da je kolega spomenuo opoziciju, a onda ispada da je samo kolega Bećirović opozicija, a Vi imate poziciju u pokušaju, ja ću da se referiram pa da kažem da je jako pohvalno iz ovoga Izvještaja što Reformsku agendu jesmo potpisali, kako je naveo uvaženi kolega Lovrinović, ali je tu Reformsku agendu trebao da prati Akcioni plan odmah tada kad smo potpisivali, meĊutim mi danas imamo ovaj, ne znam kako bih ga nazvala, naškrabani, blago 55 rečeno Akcioni plan. I tada smo se mi obavezali u toj Reformskoj agendi, koja evo stoji ... da će prvi izvještaj biti dostavljen 15. novembra 2015. godine, danas je januar 2016. godine. TakoĊer je jako pohvalno što u Izvještaju nema jasne slike gdje je Bosna i Hercegovina u onom segmentu diskriminacije, nema obrazovnog sistema, a vidimo danas po medijima, vidjeli smo jučer jednu tragičnu emisiju gdje majke ubijene djece, koju je ubio sistem Bosne i Hercegovine, tragaju i dan danas za obješnjenjima, za informacijama, kako uopšte doći do tih informacija, niko nije u stanju da im pomogne. Ali naravno to nije ni bitno za Bosnu i Hercegovinu, puno je bitnije da mi imamo danas, hvala uvaženoj ministrici Borovac i uvaženom ministru Šaroviću što su i dalje prisutni na ovoj sjednici, dok su ostali vjerovatno ili na ručku ili u Strazburu. TakoĊer je pohvalno i kad moj kolega Šepić kaže da je sve pozitivno, odnosno djelimično pozitivno. Jeste pozitivno, jako bi pozitivno bilo da svi naši predstavnici i predstavnice
Vrijeme. MAJA
...Vijeće Evrope pri Bosni i Hercegovini i nama pošalje neki izvještaj, da i mi pročitamo kakva je to slika, uopšte šta se priča o Bosni i Hercegovini, odnosno šta i vi kao naši predstavnici u Strazburu, Briselu, Parizu i da ne nabrajam dalje, kako nas predstavljate, gdje smo, šta smo, da li ima uopšte nade za nas kao za kandidata itd. Jako je pohvalno što je moja kolegica Mensura nekad postavila zastupničko pitanje vezano za ... projekat, odnosno MeĊunarodni program o takmičenju gdje nam je uvaženi ministar, koji dolazi iz redova ove pozicije koju brani gospodin Hazim Rančić, obećao da će učiniti i uložiti sve napore da naši studenti budu dio tog programa. Januar 2016. godine mi nemamo nikakvih podataka. Dakle, jako je pohvalno sve.
Ispravak krivog navoda, Mirsad Mešić.
Pa, ja nemam šta da ispravim, gospodin Ahmetović uobičajno nabrao je iz ove dvorane i evo namam kome da ispravim krivi navod, pobjegao je.
Rasrprava, zastupnik Mirsad Đonlagić. Izvolite.
Zahvaljujem gospoĊo predsjedavajuća. Ja pozdravljam sve prisutne u sali. Ovaj, bez obzira na ove neke disonantne tonove ja moram da izrazim svoje lično zadovoljstvo sa ovim što sam čuo – da nema pozicije i opozicije na evropskom putu Bosne i Hercegovine. I baš zbog svega toga me i čudi da se postigao ovako nedovoljno dobar ili slab rezultat u svim tim naporima. Ja zaista moram da kažem da Bosna i Hercegovina nema alternativu i konačno je vrijeme da i ovaj Parlament, a i Vijeće ministara, ili djelovanje Parlamenta u pravcu Vijeća ministara, otvori prerspektivu mladim ljudima, da mladi ljudi vide svoju perspektivu i svoj život u Bosni i Hercegovini, a ne da gledaju kako će, recimo, 30 razreda 56 prvih u Medicinskoj školi u Tuzli biti otvoreno(?) isključivo iz razloga odlaska u Njemačku i da svoju perspektivu traže u Njemačkoj. Dakle, ja apeliram na sve prisutne u ovoj sali da prestanu da više jedan drugom spočitavaju i da traže, evo sad gledam ovdje koliko je bilo ispravki krivog navoda, u ni jednoj ispravci krivog navoda nisam čuo ništa kvalitetno i ništa što bi me ohrabrilo kada je u pitanju put Bosne i Hercegovine prema EU. Pošto smo mi govorili uglavnom o stavrima koje se tiču društvenog segmenta života, ja bih rekao nešto što se tiče energije. Znate energiju mi svi zapostavljamo i niko o tim stvarima ne vodi baš puno računa, a kad je u pitanju energija baš su one mjere koje su poduzete zbog činjenice da nisu ispunjene one stvari, elementarne stvari iz Trećeg energetskog paketa, uzročile odreĊene sankcije prema Bosni i Hercegovini koje ipak zbog sniženih standarda, kada je u pitanju proces približavanja EU, nisu tako drastične i dramatične kada je Bosna i Hercegovina u pitanju. I da nas to, umjesto da nas to ohrabri da napravimo daljnji iskorak, to nas ohrabri izgleda u nastojanju da to baš tako energično i ne radimo, jer Evropa je spustila standarde, oni će nama prihvatiti i mnogo, mnogo manja dostignuća nego što je to raĊeno za neke druge zemlje ili ono što je očekivano od Bosne i Hercegovine. Ja zato pozivam još jedanput sve u ovoj dvorani da damo svoj maksimalan doprinos i da stvarno djelujemo onako kako smo diskutovali, jer su svi pokazali i nikog nisam čuo da je protiv evropskog puta Bosne i Hercegovine. Nama je bitno da mi sredimo stanje u Bosni i Hercegovini najmanje iz dva razloga. Prvo je to što traži EU od nas, a drugo je da sredimo stanje u zemlji koja je potpuno disfunkcionalna i koja je, pa evo slobodno mogu da kažem, zemlja u kojoj se sporo naslućuju perspektive za ljude koji žive u Bosni i Hercegovini. Ako hoćete, evo recimo konkretno i o ovom pitanju energije, pa molim vas pogledajte, 10 godina je period u kome se trebalo nešto uraditi kada je u pitanju energija. Pomaci u ovoj oblasti, meni je baš drago što je kolega Šarović, ili gospodin ministar Šarović, ovdje prisutan, da o ovim stvarima možemo i da razgovaramo, ali ja želim da kažem da je to tako malo učinjeno, nevjerovatno malo učinjeno da skoro ne možemo reći, ja mislim da ova ocjena koje je, evo recim, neko je tu okarakterizirao kao slaba ili mršava dvojka, čak ni to ne može da se primijeni, izuzev nekih stvari koje su možda vidljive, neki pomaci, ali sve je to, kao što je recimo liberalizacija tržišta energije u Bosni i Hercegovini, tržišta Bosne i Hercegovine, ona je formalno načinjena, ali ona uopšte ne funkcionira. Pitanje obnovljivih izvora energije, znate ovdje je sereotip, nemojmo govoriti o obnovljivim izvorima energije zato što to vrijeĊa neke druge koji proizvode energiju iz mineralnih sirovina, dakle nije to, nije to suština, nije to ono što traži od nas EU. Pogledajte molim vas energetska efikasnost, mi se gušimo u smogu u Sarajevu, u Tuzli, u Kaknju i još gdje god hoćete u drugim gradovima u Bosni i Hercegovini. To je zbog toga najvećim dijelom jer energetska efikasnost je potpuno zapostavljena u čemu god hoćete, dali zgradarstvo, da li ulična rasvjeta, da li, ovaj, kod registracije automobila, itd. Dakle, mi tu jednostavno ne radimo ništa. Šta je bitno i šta je ono što je, što je, ako je, ja želim da vjerujem da je unisona potpora nastojanjima da se usvoje sve ono što od nas traži EU. Mi moramo da imamo energetsku strategiju na nivou Bosne i Hercegovine. Kako to oni koji se ubiše davajući potporu našem putu ka EU jednostavno nisu u stanju da naprave, izgrade tu energetsku strategiju na nivou Bosne i Hercegovine. Zakon o gasu, zakon za stabilnost unutrašnjeg tržišta, snabdjevanjem nafte, naftnih derivata i gasa, dakle mi nemamo ni to. Možemo mi govoriti o čemu god hoćemo, znate, ali ovo je stvar koja je vrlo konkretna i čak je na ovom predavanju koje je, ili na okruglom stolu, već i ne znam kako se zvala ta sesija ovdje, koju je vodio gospodin Kopač, ja sam se iznenadio da je jako malo nas bilo prisutno i da je jako malo onih koji su pozvani da budu prisutni tu bilo jako malo prisutno. Da sam ja postavio pitanja nekoliko puta i u nekoliko navrata i da sam vrlo slab, nekompetentan odgovor dobio kada je u pitanju, recimo, konkretno ja sam čini mi se taj baš postavio Treći energetski paket. 57 Dakle, molim vas nemojmo da gubimo vrijeme u ispravkama krivih navoda u kome se ne kaže ništa, dajte da skoncentrišemo se i da mi ovdje zauzmemo jedinstven stav koji ćemo prenijeti na Vijeće ministara, da Vijeće ministara bude to pred koga ćemo staviti obavezu da što je moguće prije realizira one obaveze, ništa više nego ono što je rečeno da će se realizirati u 2016. godini. Dakle, ne trebaju nam spektakularni potezi da kažemo da ćemo usvojiti sto predstojećih zakona, koje moramo usvojiti. I nemojte misliti da neće biti dodatnih mjera, vidimo to na primjeru Srbije, Srbija se svaki put šokira, dobije novu mjeru. Tako ćemo i mi dobiti nove mjere, ovo su mjere koje mi mora da ispunimo, a biće toga još, ali to prije svega zarad nas samih je neophodno da se maksimalno aktiviramo i da damo sve od sebe kako bi rješili i ta pitanja što je moguće prije. Ja se zahvaljujem.
Hvala. Rasprava, zamjenik Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja sam se javio za diskusiju da kažem nekoliko rečenica vezanih kako za ovaj Izvještaj, tako i ... za svoj pogled na ovu današnju diskusiju povodom Izvještaja. Slažem se da na evropskom putu Bosne i Hercegovine ne treba da se dijelimo na poziciju i opoziciju, treba da budemo svi jedinstveni, ali kada, osim te proklamacije, iznosimo diskusiju o Izvještaju za 2015. godinu onda se tako treba i ponašati. Bojim se da današnja rasprava nije išla u sasvim drugom smjeru od onoga što bi pojedini govornici proklamirali kao svoj pogled i opredjeljenje koje je tako potrebno, a tiče se našeg jedinstvenog pristupa i pristupa bez podjela na poziciju i opoziciju kada je u pitanju evropski put. Ovdje treba govoriti istinu, treba kazati ono što jeste i treba pomoći institucijama koje sprovode ovo što treba da sprovedu kako bi Bosna i Hercegovina bila što uspješnija na svom evropskom putu. Istina je da smo mi početkom godine dobili novi pristup EU prema Bosni i Hercegovini i njenom evropskom putu, istina je da je promijenjen redoslijed prioriteta, da su teža politička pitanja stavljena u drugi plan, i to treba pošteno da se kaže. Ali je takoĊer istina da je Predsjedništvo BiH usvojilo Izjavu da su sve parlamentarne političke stranke potpisale tu Izjavu i da je nakon 7 godina Privremenog sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju stupio Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i to je bilo u ovom mandatu i to je činjenica. činjenica je da je usvojena Reformska agenda i da se ona realizira i to treba da se kaže i da su teške reforme, imajući u vidu i držani nivo i entitete, ovdje posebno mislim na Zakon o radu, usvojen, i to pošteno treba da kažemo. Treba da ohrabrimo ljude koji rade u Vijeću ministara, koji su deblokirali izvoz poljoprivrednih proizvoda, ja to pominjem po drugi puta, to je za mene toliko bitno i toliko važna stvar i svaki puta kada govorim ministar nadležni se naĊe ovdje u sali i, evo ja koristim priliku da mu se zahvalim na angažmanu na tome. Treba, dakle, da kao Parlament kažemo objektivno ono što jeste i da kažemo objektivno ono šta nije, jer ponavljam ovo je evropski put, put na kojem ne treba da postoji podjela na poziciju i na opoziciju. Kada pogledate kontekst ili sami uvodni dio, jedan pasus ovog Izvještaja, vi ćete naći sve ove, dakle, činjenice i naći ćete dva pitanja koja opterećuju evropski put Bosne i Hercegovine. To je referendum, odnosno Odluka Narodne skupštine Republike Srpske o referendumu o pravosuĊu i naćete nerealiziranje, odnosno neprilagodbu prema Sporazumu o stabilizaciji i 58 pridruživanju vezanu za tradicionalnu trgovinu. Mi kao članovi Parlamenta treba da ohrabrimo sve u Bosni i Hercegovini da se te zapreke uklone, da Bosna i Hercegovina normalno ide svojim pute. U svakoj od sektorskih mjera, ovdje su bile neke kolege koje su nabrajale šta je to što je uraĊeno, neke šta je to što nije uraĊeno, treba pošteno kazati šta je napravljeno i šta nas to čeka da bi naš evropski put bio uspješniji. Prema tome ja mislim da su koleginice i kolege koji su danas iznijeli zaključke ili prijedloge zaključaka kojim traže od Vijeća ministara akciju kako u smislu uspostave Akcionog plana vezanog za realizaciju zahtjeva iz Izvještaja Evropske komisije, tako i za zaduživanje institucija koje trebaju u Bosni i Hercegovini da rade po tome u pravu i misli da te zaključke treba ovdje u parlamentarnoj proceduri podržati. I na kraju dozvolite mi samo još jednu rečenicu vezano za ove krive navode i replike. Ja mislim da ćemo mi u Kolegiju morati sjesti da vidimo kako se preme tome odnositi, jer krivi navod mora označiti govornika i navod koji je kriv i samo se na to referirati ispravka krivog navoda. Ovo što mi danas imamo vrlo često nije to, a vrlo često se dogodi da se umjesto ispravke krivog navoda ustane pa se onda iskrivljuje pravi navod. Toliko, hvala vam.
Hvala. Rasprava, Zaim Backović.
Zahvaljujem se gospoĊo predsjedavajuća. Počeću istom rečenicom kojom sam i prošli put. I dalje je ovo nezvanični prevod. Znači mi nemamo neki zvanični prevod i mi raspravljamo o nečemu što je nezvanično, bez obzira ko ga je dostavio. Tako na svakoj stranici ovog dokumenta piše – nezvanički prevod. A o nelogičnosti prevoĊenja, evo imam svog kolegu Arnauta, mogao bih nekoliko rečenica recimo sada citirati, koliko je nelogično da uopšte može postojati takva konstrukcija. Ja znam da on sve pročita, pa nadam se da će i on na to reagovati. Sljedeće o čemu moram, što moram spomenuti, to je da onaj ko je proslijedio dokument, a mi o ovom dokumentu treba vrlo ozbiljno da razgovaramo, jer se radi o nečemu što znači budućnost, ne više nas, nego naraštaja, trebao bi da bude ovdje prisutan. Jer mnoge neodumice i dileme, a u skladu sa onim što smo dobili u ekspozeu premijera, bi trebali ovdje da razriješimo. Mi ih ne možemo razriješiti. E sada ću početi, pošto raspravljamo, prvo što mi je jako nerazumljivo je to da jedni drugima spočitavamo kao da nismo na istom putu, odnosno ne mogu da shvatim da se možemo u ovakvoj tematici, odnosno kada je ovakva problematika u pitanju, dijeliti na mi i vi, oni i ovi, ranije i sada, opozicija i pozicija. Valjda smo mi ovdje predstavnici koje je neko delegirao na izborima, da učinimo korake dalje, kako bi ova zemlja išla naprijed. Da bih to potkrijepio, ja neću krenuti od početka ovog dokumenta, nego od samog kraja, one statistike. Ne znam jesmo li je čitali, ali ona je jako važna. Pogledajte da nam se broj stanovnika, po njihovoj procjeni, u državi, smanjuje. Da nam starosna dob, raste, da postajemo staronacija, radno nesposobni, da ... kada je kupovna moć stanovništva u pitanju, ne BDP koji se nama predstavlja kroz rast industrijske ... itd., nego kupovna moć graĊana, ista već 7 godina, potpuno ista, 2011.,2012. ... ista, što znači da pada. Jer ako inflacija ima, a ona postoji, kupovna moć pada. Indeks rasta proizvodnje za koji nam se govori ove godine, itd., od 2010. do danas, zajedno u zbiru je porastao 3,6%. Stopa nezaposlenosti je frustrirajuća. Neću uzeti dio onih koji napuste, jer i to su dali, svoje obrazovanje, školovanje u osnovnoj školi, što znači nemaju osnovno obrazovanje. 59 Srednja stručna sprema preko 32%, što je alarmantno zato što znači da imamo potpuno neusklaĊeno srednje obrazovanje shodno potrebama ove zemlje. Visoko obrazovanje 18%. Opet potpuno neusklaĊeno obrazovanje, shodno potrebama zemlje. I ta je tendencija rasta. Napuštanje obrazovanja i struke uopšte je preko 30%. Zar to nije frustrirajuće za mlade ljude? Ulože, školuju se za nešto i onda moraju u cijelosti napustiti ono za šta su se školovali. I hoćemo zadovoljne, nemamo zadovoljnih. Sad možemo da idemo po stranicama, kako je išao i moj kolega Bećirević. Ja ću krenuti od kraja, opet. Znači odozdo, neću odozgo, pošto ti nisi došao do kraja. Na strani 68 sektorske cjelodržavne strategije su i dalje ključni uslov za Bosnu i Hercegovinu da bi mogla koristiti IPA sredstva. I onda je tamo obrazloženje koliko mi tih strategija imamo i zašto ustvari ne možemo pristupiti IPA fondovima. Država, Federacija, entiteti, Brčko Distrikt, kantoni, svi imaju svoje, a ono kako se pristupa i kako možeš pristupiti, to je cjelokupno objedinjavanje i cjelokupna strategija na nivou države, ne postoji. I zato sredstva IPA fondova ne uzimamo u onoj mjeri u kojoj bi trebalo da pripadne Bosni i Hercegovini u fazi pristupanja EU. To piše na strani 68. Na strani 66. nije potpisan Sporazum o saradnji sa Europolom. A onda se kaže, na snazi je Strategija za borbu protiv organizovanog kriminala, ali je provoĊenje neujednačeno zbog velikog broja akcionih planova za provoĊenje Zakona u čitavoj zemlji, koji se potpuno različito tumače i različito sprovode. Opet to piše u ovom dokumentu. Ja sam želio ovdje da pitam, ali nema ministra, kako to da se tumače različito i sprovode različito? Šta to znači? Da li to znači kada neko, izvinjavam se na izrazu, to je onaj mahalski naš ustaljeni, domaći, kada neko klapi milione, različito ga tretiraju. Negdje ga tapšu i kaže podrži ga on je dobar poslovan čovjek, na drugoj ga strani ovamo hapse. Hapse zato što je ukrao vreću krompira. Šta ovo znači? A onda govore o korupciji i pranju novca. E sada vi pogledajte tamo šta piše jer to je u ekonomskom dijelu, kada je u pitanju stabilizacija ekonomskih tokova, legalno kretanje novca, itd., jako bitan segment. Pa pročitajte koliko smo uspješni. To piše u ovom dokumentu. Sto i kusur i toliko tako pokrenuto, za pranje novca ukupno do sada, pronaĊite koliko je to osuĊeno i koliko je novca i gdje naĊeno. Nema afere, neafere, čuda Božija, ali para nigdje. Oprano tamo, oprano vamo, možda je to u veš mašinama. Dame znaju, valjda naĊu kod muževa u džepovima, pa im operu novac. Možda je to kod nas pojam pranja novca. Nemojte se vi smijati, i vi ste to nekada radili, operete pa pregledate u džepovima i slučajno ostalo 100 maraka. A jasno je da je taj segment jako izražen jer svi ovdje koji sjede, i sve ijedan koji kaže da ne zna, ja sa njim više neću da se pozdravim. Znaju koliko graĊana ove države je kupilo stanove u Dubajiu, Beču, po Njemačkoj, koliko ih ima tamo novac i od tamo redovno pristiže kao da im šalje deda mraz, koliko graĊana ove zemlje u odnosu na broj stanovnika, a imali ste i taj statistički podatak, 211 automobila na 1.000 stanovnika, ali niko ne kaže koliko je poršea, koliko je onih Q7 od 200.000. Da to kupite u Njemačkoj, u bilo kojoj zemlji EU, istog trenutka vam poreska ili finansijski organi doĊu na vrata ako niste imali taj novac i za taj novac plaćene poreske obaveze. Znači niste ga legalno stekli. Kod nas to niko živi ne kontroliše. To imate isto u ovom dokumentu, piše 211 automobila na 1.000 stanovnika, pa pročitajte, nemam ništa protiv. Strana 64 je posebno simptomatična. Ona tretira segment policije i tu je sada vezano terorizam, organizovani kriminal, i treba pročitati kakvo su mišljenje tu dali o saradnji policijskih agencija i policija uopšte. Zakoni – da, svi preduslovi za neovisno funkcionisanje stvoreni – da, i onda ali. Šta znači ali? Politika direktno utiče, politika odreĊuje, politika diktira, politika daje smjernice i ljudi ustvari ne vrše svoju funkciju i nemaju ono što se zove jedinstveno, jednako, ujednačeno. Hvala. 60
Hvala vam lijepo gospodine Backoviću. Riječ ima gospodin Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se. Vidite, naš Klub je izuzetno opredjeljen, i to je gospodin Đonalić vrlo jasno rekao, da se po ovoj tački dnevnog reda barem, isključivo bavimo suštinom, odnosno mi se uvijek bavimo suštinom, ali da apelujemo na druge da se isključivo bave suštinom. Ali gospodin Backović se ovdje ne bavi suštinom a pri tom traži moju podršku. Znam da nije zlonamjerno, ali prozvali ste me, trebam reagovati. Vidite, ovo je dokument Evropske komisije. Prevod su uradili njihovi prevodioci i to što nosi oznaku – nezvaničan prvod, samo znači da ga nije radio ovlašteni sudski tumač. Dakle, nije bitno je li prevod zvaničan ili nezvaničan, već je bitno je li dobar ili nije. A ja sam, dobro ste primjetili, ja sve pročtiam, pa sam našao na web stranici Evropske komisije i orginal na engleskom jeziku i uporedio sam ga sa ovim nezvaničnim prevodom i iako nisam ni ja sudski tumač mogu objektivno reči da je izuzetno dobar prevod. I ne vidim apsolutno ništa sporno u ovom nezvaničnom prevodu. I to što su stavili da je nezvaničan, samo je od ljudi pošteno, kažu nije ga radio sudski tumač. Ali je poenta da je prevod dobar. I kada ste me već prozvali, evo ja to objektivno mogu potvrditi iako nisam ni ja sudski tumač, ali mislim da nije bavljenje suštinom, ako se sada mi hvatamo toga je li se radi o zvaničnom ili nezvaničnom prevodu. Mislim da je vrlo jasno iz ovog Izvještaja o napretku o čemu se radi. Mislim da je vrlo jasno da su odreĊeni pomaci napravljeni i mislim da je ono što je najjasnije su zadaci koji su postavljeni pred Bosnu i Hercegovinu u 2016. godini. I SBB je definitivno stranka koja je u potpunosti opredjeljena da do maksimuma da svoj doprinos, kako bi se ti zadaci koji su postavljeni za 2016. godinu, a naravno i poslije toga, da se potpuno ispune. Tako da se ja pridružujem kolegi Đonlagiću u pozivu svima da se, kada je bar ova tačka dnevnog reda u pitanju, bave suštinom. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin Mirsad Đonlagić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. žao mi je što se moram javiti iako sam kritikovao ove ispravke krivih navoda. Ali ovdje je sada nešto rečeno što ja mislim da nije dobro, da ostane eho taj da u Njemačkoj ne možeš kupiti auto a da ti odmah ne doĊe policija na vrata. To nije tačno, zamo postoje procedure i zna se kako se to radi i ukoliko se negdje na koncu tih procedura, na koncu godine utvrdi da nešto nije sukladno prihodima onda idu prijave, ali da kupiš auto i da ti doĊe policija na vrata, pa to je nemoguće. 61
Hvala lijepo. Gospodin Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Poštovani Đonlagiću, pročitajte u stenogramu kako sam i na koji način to rekao. Ja sam rekao ukoliko se ustanovi da novac nije legalno, odnosno nije legalno stečen, nije sa vašeg računa, niste kreditom koji ćete moći da otplaćujete od svojih primanja, istog trenutka će vam se to desiti. Imate primjere naših ljudi za koje ovdje neće niko da kaže da su to pokušali keš novcem da urade i kupe u istoj toj Njemačkoj i novac im je zaplijenjen. Kada doĊemo na tu fazu razgovaraćemo i o imenima. Drugo, samo jedan, Damire, prevod, samo jedan. Izvinjavam se moram sjesti jer moram u tekstu pročitati. U pravosudnom sistemu Bosne i Hercegovine dostignut je odreĊeni nivo pripremljenosti. Uzmite original, pa pročitajte. Pa ću vam ja dati još ovakvih primjera iz ovog teksta koliko hoćete. Prema tome, ja ovdje nisam ništa govorio u negativnom, nego šta mi treba da uradimo, da bismo što prije dobili krila i što prije krenuli prema EU. Cilj mi je, i prvi Zakon o državnoj imovini smo ja i gospodin Mehmedović već dali, ali sada ćemo bombardovati zakonima, pošto neće niko da ih dostavlja, a svi ti zakoni su nam dostupni jer ih i onako prevode te njemački, te francuski, te ovakav, te onakav, te, do Porodičnog zakona koji je finski pa onda bude naopak, jer ne isprave da ne može u nasljednom redu biti od tetkine kćerke zet vaš nasljednik. Ali tako imamo, tako nam ga prevedu i tako ga usvojimo. Dostavljaćemo zakone koji su nephodni da bi ova zemlja išla tim koracima prema EU.
Hvala vam lijepo. Gospodin Safer Demirović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani predsjedavajući. Pozdravljam sve kolegice i kolege i naravno sve prisutne u sali. Naravno ja ću biti što kraći, obzirom da je već dugo diskusija i držaću se teme koja jeste ovdje. Potpuno se slažem sa svim kolegama, vezano da je ova tačka dnevnog reda jako bitna za sve nas i možda najbitnija u svom ovom procesu. I ja ću biti iskren i reći da sam posebn pažljivo pročitao ovaj materijal iz dva razloga. Prvi razlog jeste što sam želio da vidim kako oni kojima mi težimo vide nas, naše trenutno stanje i ono šta mi radimo i ispunjavamo u tim svojim obavezama. I druga stvar jeste što sam prije dobijanja ovog materijala, imali smo svi priliku da čujemo da je ovo zapravo najbolji Izvještaj Evropske komisije prema napretku Bosne i Hercegovine u njenom putu prema EU. I ja kada sam pročitao ovaj materijal onda sam se, da kažem, ibretio kakvi su onda drugi bili materijali, kakvi su bili drugi izvještaji kada je ovo najbolji. Ima ovaj Izvještaj, mislim on je napisan tako kako je napisan, napisali su ga ljudi iz Evropske komisije i u njemu se govori i o prednostima i nedostacima, i ja ne želim o tome da diskutujem, da ponavljam ono kako jeste tamo navedeno po raznim tim poglavljima. Mene ono što raduje vezano za današnju diskusiju, i na osnovu čega bih predložio Vijeću ministara, ministrima koji su prisutni tu, da mi u procesu evropskih integracija nemamo pozicije 62 i opozicije. A pošto je u ovom materijalu tako egzaktno, tako tačno navedeno i ono šta smo ispunili i šta nismo ispunili i šta nam predstoji, da nam ubuduće sve ovo odavde iz ovog materijala samo preslikaju u svoj program rada i da nam kažu ovo je iz onog Izvještaja Evropske komisije, ovo je naša obaveza, pa da onda vidimo ko je ovdje zapravo na evropskom putu i ko nije. To je prva stvar. I, druga stvar, vezano za sam Izvještaj, mogu se složiti da ima nekih stvari koje možda nisu baš najtačnije, ali generalno Izvještaj je tačno detektovao i u 99% stvari precizirao naše pravo stanje i definitivno da su ljudi iz Evropske komisije jako upoznati sa stanjem u Bosni i Hercegovini, ono šta mi radimo, šta treba da uradimo i šta ne želimo da uradimo. Ja se zahvaljujem.
Hvala vama. Sada će se u ime Vijeća ministara, zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, gospodin Mirko Šarović obratiti Domu. Izvolite gospodine Šaroviću.
Hvala. Još jednom sve pozdravljam. Pa, pošto je bilo zaista dosta diskusija i ispravki krivog navoda i mnogo toga je rečeno, možda ovo poslednje što ste Vi uvaženi poslaniče rekli ono što sam ja htio prvo da kažem, a to je da je ovo ustvari najbolji Izvještaj Evropske komisije do sada. I to je gola činjenica i to nije naša ocjena, ocjena je to Brisela i ocjena iz Evropske komisije da je Bosna i Hercegovina u 2015. godini učinila napredak. E sada, naravo mi možemo da govorimo o tome koliki je taj napredak. Sve zavisi od onog sa čim se u 2015. godini počelo, pa otuda i ocjena da je to mršava dvojka, dvojka, trojka, četvorka, naravno o tome možemo da govorimo, ali ovo je činjenica – Izvještaj koji nam je u suštini dao mogućnost da neke svoje ciljeve koje smo definisali u više dokumenata i vezali ih za 2017. godinu pomjerimo na 2016.godinu. I to je jasna činjenica, jer znamo da smo kandidatski status očekivali u 2017. godini i samo prije nekoliko mjeseci govorili smo da je to ambiciozan cilj i da bi to bio veliki poduhvat za Bosnu i Hercegovinu. I evo, zahvaljujući i ovom napretku, mi o tome govorimo da li ćemo aplikaciju podnijeti u mjesecu januaru ili će se to desiti nekoliko mjeseci kasnije. Ja mislim, u tome vidim samo dobro. I možda da kažem da Predsjedništvo je to koje vodi spoljnu politiku i ono će odrediti kada će podnijeti aplikaciju, niko drugi. I idealno bi bilo, fantastično, da to bude u mjesecu januaru. Ali, bilo bi odlično ako se možda to desi za možda neku blisku, blisku budućnost. Dileme su samo u tome da li ova odreĊena očekivanja koja ima Evropska komisija od Bosne i Hercegovine, da li ih možemo ostvariti u tako kratkom vremenu. I nisu to jasni uslovi, to su, rekao bih, očekivanja, jer aplikaciju možemo da podnesemo sutra, ali postoji neko drugi koji će tu aplikaciju ocijeniti. A na više zvaničnih sastanaka u kojim je učestvovalo i Predsjedništvo na najvišem nivou u Briselu, pa i niz odbora, odnosno Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje nedavno, prije nekoliko sedmica, smo od strane zvaničnika Brisela i od gospoĊe Mogarini i od Hana čuli da se od Bosne i Hercegovine očekuje da kada podnese aplikaciju za kandidatski status konačno riješi pitanje koje se može uslovno rečeno nazvati adaptacijom SSP-a, jer o tome govorimo na drugačiji način, je li to dodatni Protokol, je li to prilagoĊavanje ili adaptacija i poziva se Bosna i Hercegovina da pristupi pregovorima. Očekuje se od Bosne i Hercegovine da ima kredibilnu implementaciju Reformske agende i očekuje se od Bosne i Hercegovine da 63 usvoji, konačno usvoji mehanizam koordinacije usaglašen sa činjenicom da je Bosna i Hercegovina postala, potpisala SSP i da u skladu SSP-om, koji je stupio na snagu u mjesecu junu, je potrebno da se izvrše odreĊena prilagoĊavanja. To je suština i, naravno, to je pitanja koja stoji pred svima nama na neki način. U Briselu je ocjenjeno da implementacija Reformske agende da se vrši zadovoljavajućim tempom, čak i više nego što je to Evropska komisija očekivala. Da očekuju da ćemo da završimo ovaj dio posla koji se odnosi na mehanizam koordinacije. Ali ne bih ulazio sada ulazio u detalje zaista i ne bih oduzimao i radi ovog vremena koje teče iza mene, ali najteže pitanje biće adaptacija SSP-a. Ono je sa stanovišta Evropske komisije jednostavno, gdje praktično se od nas očekuje da potpišemo prilagodbu i u skladu sa tradicionalnom trgovinom, ali s druge strane stav i Predsjedništva i pregovaračkog tima da je poljoprivredni sektor u Bosni i Hercegovini toliko osjetljiv da moramo naći način da zaštitimo ovaj najosjetljiviji dio ekonomije Bosne i Hercegovine. I upravo danas, znači danas u Briselu vrše se tehničke konsultacije, usvojiće se pregovaračka pozicija i od toga u mnogome zavisi da li ćemo kandidatski status, odnosno aplikaciju podnijeti u mjesecu januaru ili će to biti u februaru, ili mjesecu martu, itd. Očekivanja Predsjedništva su naravno da se ovaj posao završi što prije. Evo, predsjedavajući, zahvaljujem se, rekao bih, ali mislim da u ovom nekom rezimeu ja ne bih više ništa po ovom pitanju dalje govorio. Hvala.
Hvala Vam gospodine Šaroviću na ovim informacijama, na obraćanju. Ja nemam više prijavljenih, tako da zaključujem raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Mi prelazimo na tačku osam, Ad. 8. Akcijski plan za provedbu Reformske agende na nivou Vijeća ministara BiH, podnosilac: Vijeće ministara BiH Prema zaključku Zastupničkog doma sa 16. sjednice Vijeće ministara BiH je 28.10.2015. godine dostavilo u proceduru Akcijski plan. Zajednička komisija za evropske integracije dostavila je Mišljenje o Akcionom planu 04.12.2015. godine. Komisija je primila k znanju Plan i predložila kolegijima domova njegovo uvrštavanje u dnevni red sjednice doma. Odlukom Kolegija Zastupničkog doma Akcioni plan je uvršten u dnevni red 22. sjednice Doma. Na 22. sjednici Dom je odlučio odgoditi raspravu o ovoj tački dnevnog reda za sljedeću sjednicu Zastupničkog doma. To su uvodne napomene. Otvaram raspravu. Dajem riječ gospodinu Predragu Kožulu. Izvolite.
Kolegice i kolege, uvaženi ostali nazočni, sve vas pozdravljam najprije. Pa evo, završila je prva kalendarska godina rada novog Vijeća ministara. Unutar te godine, izmeĊu ostalog, usvojili smo dva proračuna i barem mi iz parlamentarne većine, čini mi se, u svim ostalim poslovima bili snažna potpora radu Vijeća ministara u toj najtežoj godini, godini inicijacije(?), rekao bih iskazivali jaču potporu uvažavanja i respekt prema Vijeću ministara nego obrnuto. O tome, 64 dakako, govori nazočnost ili nenazočnost ljudi iz Vijeća ministara. Ja ću pošteno kazati da i nama iz pozicije ponekad to smeta. Ali evo, zato mislim da je na početku ove nove kalendarske godine, vrlo bitne u radu ovog Parlamenta, Vijeće ministara da nije potpuno neoportuno da i mi iz parlamentarne većine izreknemo pokoji kritički ili samokritički stav u odnosu na rad i, možda, Parlamenta i Vijeća ministara. I ja ću to na neki način iskoristiti kod rasprave o Akcijskom planu kojeg imamo ovdje pred nama. Raspravljali smo prošle godine o reformskoj agendi, uvojili je i moram kazati da smo unutar i usvajanja i rasprave ..., dakako na Vijeću ministara i na nižim razinama, te Reformske agende susreli jednu rijetku zvjerku u ovoj državi. To je uspješno završeno usuglašavanje na različitim razinama vlasti. Ta rijetka zvjerka vjerojatno je honorirana snažnim benefitima i na vanjsko-političkom i unutarnjo- političkom planu koje smo dobili od te Reformske agende. Rekao bih da su ti benefiti nešto snažniji od same suštine tog jednog načelnog i okvirnog dokumenta. I kada očekujete dokumenat koji će taj jedan načelni okviran plan razraditi na razini akcija, Akcijskog plana, očekujete da to bude nešto opširniji dokumenat od samog načelnog plana i Agende. A kada usporedimo broj znakova u Agendi ... Akcijskom planu, ja i nisam to detaljno radio ali oči me, čini mi se, ne varaju, više znakova ima u Agendi nego u Akcijskom planu. A po definiciji Akcijskog plana, ili barem po mom shvatanju Akcijskog plana, ovaj Akcijski plan je, po meni, trebao biti i nešto konkretniji, razraĊeniji, opširniji i konzistentniji, kako bi bio uspješan. Zapravo ovo što smo dobili meni više sliči na podlogu ili radni materijal za izradu, ja se nadam unutar Vijeća ministara i ministarstava, jednog Akcijskog plana koji će rezultirati provedbom Reformske agende. A evo, upravo je sada ministar rekao da je to ono vrlo važno i zapravo najvažnije na evropskom putu i da se to od nas očekuje. Otprilike taj jedan mali samokritički ton. Ja ću se dakako osvrnuti ovdje i na nekoliko konkretnih detalja iz ovog Akcijskog plana. Dakako imajući iluziju, ja znam da je taj Akcijski plan usvojen, da ga mi ovdje primamo na znanje, ali evo imam jednu ideju, iluziju da će nešto od ovoga što kažem i u konkretnom dijelu ovog Akcijskog plana, eventualno uroditi nekakvim idejama ili ..., ili pasti na plodno tlo, da tako kažem. Prvo konkretno što vidim ... Akcijskom planu kad imamo ovu formu okvirnog vremenskog roka, da su ti vremenski rokovi bili nerealno hrabri, čini mi se, ovdje. Imamo puno toga što je već vremenski iza nas a barem za neke od ovih stvari vidim da nisu realizirani. Volio bih da smo mi ovdje dobili ili volio bih da postoji na razini Vijeća ministara novelirani okvirni vremenski rok koji će uvažavati realnost u ovim nekim detaljima. Ono na šta bih htio eventualno konkretno upozoriti, ispričavam se da doĊem do toga ovdje, na par stvari koje bi možda, o kojima razmišljam nešto drugačije nego što je definirano u Akcijskom planu. Na stranici 2 točka 5 – povećati akcize na duhan i alkohol u korist stabilizacije zdravstvenih sektora entiteta i kantona. Aktivnost će se početi provoditi nakon usvajanja reforme zdravstvenog sektora na nivou entiteta i kantona. Ja zaista mislim da je aktivnost na reformi zdravstvenog sektora usko povezano sa financijskom stabilizacijom i sanacijom tog istog sektora, i da bi bilo daleko bolje da se to radi po sistemu spojenih posuda i da novci, koji će eventualno na ovaj način ući u zdravstveni sektor, uĊu paralelno sa reformom tog sektora, jer čini mi se da će reforma biti nemoguća bez evidentne potrebe za financijskom sanacijom i stabilizacijom tog sektora. A s druge strane zaista mi nije bitno hoće li alkohol i duhan, hoće li cigareta, kutija cigareta ili boca alkoholnog pića poskupiti i koliko će koštati, jer mislim da to nije socijalno pitanje ove države i da je to onaj jedan dio na kojem imamo prostora odmah. S druge strane to može biti, eventualno, problem kod onog dijela domaće proizvodnje. Tu u prvom redu mislim, eventualno, na proizvodnju vina i piva, ali mislim da upravo pametan sustav poticaja i subvencija i kod povećanih akciza može uroditi konkurentnošću, povećanom konkurentnošću domaće proizvodnje, a ne problemima domaćoj proizvodnji. Na stranici 5, navešću jedan konkretan primjer, piše – sveobuhvatno ... parafiskalne namete i nametnuti moratorij za nove. To bi urodilo rasterećenjem gospodarstva a odnosi se samo na one zakone koji se donose na državnom nivou. Navest ću jedan primjer parafiskalnog nameta kad ako želimo umjeriti 65 bilo koji instrument u ovoj državi, bilo koji mjerni instrument, bilo koje mjerno mjesto, nakon toga dobit ćemo račun sa dvije pristojbe. Jedna je koja se plaća, barem na razini Federacije, jedna je koja se plaća Federalnoj mjeriteljskoj instituciji, druga je koja se plaća državnoj mjeriteljskoj instituciji. To je najeklatantniji primjer iživljavanje države kroz parafiskalne namete u odnosu na gospodarstvo. I zaista ovdje bi isto tako trebalo tražiti onu rijetku zvjerku usuglašavanje i nekazati da se to odnosi samo za ono što je na državnoj razini, nego se to tiče usuglašavanja. Požurio sam se javiti po ovoj točki dnevnog reda jer sam naslutio da će ovaj dio opozicije u Parlamentu, ovaj, imati šta kazati o ovom Akcijskom planu a na način možda kako sam i ja govorio, pa sam htio oduzeti jedan dio te priče možda i ljudima iz opozicije, a volio bih da se ovaj moj dio priče shvati kao snažna potpora Vijeću ministara u zista budućem provoĊenju ovog Akcijskog plana na razini ministarstava i kao snažna želja za implementacijom Reformske agende, i nadam se da ćete vi to tako shvatiti i prenijeti ostatku Vijeća ministara koji ovdje nije Zahvaljujem.
Hvala Vama. Sada ispravku krivog navoda i diskusiju u isto vrijeme ima gospodin Senad Šepić. Izvolite.
Evo, prvo ispravka krivog navoda. Dakle, iskoristiću taj prostor da, a u pravcu je omogućavanja što bolje i kvalitetnije rasprave, da nam možda predstavnik Vijeća ministara kaže, mi smo ovaj Akcioni plan 06.10. usvojili na Vijeću ministara, prvi smo ga put imali 30.12. na ovoj sjednici, dakle danas je 12. januar, prošlo je preko 3 mjseca, dakle – zašto nemamo neke friškije informacije šta je u meĊuvremenu uraĊeno. Evo, kaže da ima, pa bi onda zamolio ja gospodina Šarovića, ministra, da nas oko toga izvjesti, jer će nam to u tom smislu, ovaj, uticati na dalji tok moje rasprave. Pa ću ja onda poslije tog njegovog, kako se zove, obrazloženja uzeti riječ po tački dnevnog reda.
Da li ministar želi da diskutuje? Dakle, ako želite imate uvijek, Vi kad se javite imate prednost po Poslovniku. Samo izvolite.
Hvala vam. Pa, možda u jednoj rečenici da kažem da ovo je tačno, proteklo je značajno vrijeme, u meĊuvremenu Savjet ministara na posljednjoj sjednici je usvojio novi Izvještaj inoviran sa, rekao bih, novim značajnim napretkom kada je implementacija, kada je u pitanju implementacija Reformske agende i inoviran je Akcioni plan. Tako da, možda je rješenje da odmah svim poslanicima dostavimo ovaj materijal tokom ove sedmice, tako da ne vidim drugo rješenje, jer da to radimo sada na ovoj sjednici mislim da bi bilo teško, nemoguće.
Zahvaljujem. Senad Šepić, ovdje je bila rasprava, je li sad ostajete kod rasprave? 66
Ostajem.
Dobro.
Hvala lijepa gospoĊo predsjedavajuća. Zahvaljujem se, evo, ministru, pomogao nam je, dakle u jednom dijelu oko ovoga da već sad u ovom momentu imamo posebno na one aktivnosti koje su naznačena u Akcijskom planu da će biti do januara završene, da smo dobar dio njih ili završili ili neke smo u procesu rada. Dakle, možda iz ovoga, možda iz današnjeg ministrovog kratkog odgovora najviše proizilazi potvrda zašto je važno, zašto sam insistirao više puta do sada ovdje u Parlamentu, da mi imamo, na svakoj sjednici Doma da imamo informaciju dokle se je došlo u procesu ispunjavanja uvjeta iz, po procesu ispunjavanja uvjeta na evropskom putu, ispunjavanja Agende. Dakle, da to imamo po službenoj dužnosti. ... svaki put na sjednici da primamo k znanju te informacije ne bismo danas, evo, imali ovu situaciju u kojoj se na ovakav način trebalo, kako bih rekao, prozivati i dovoditi u poziciju da ovako odgovoramo. Tako da ću ja, evo na kraju ove svoje diskusije još jedanput obnoviti tu inicijativu i zamoliti Kolegij da iznaĊe neko naj, kako bih rekao, prihvatljivije rješenje, ali stvarno da ovo, da se mi politički odredimo da ovo jesu naši prioriteti u radu ove Parlamentarne skupštine. Dakle, iz Izvještaja Evropske komisije iz novembra, još ću se kratko nadovezati, to sam govorio u prošloj tački, dakli proizilazi nekih 80-ak preporuka konkretnih stvari koje Evropska komisija očekuje od nas u ovoj godini. Dakle, u 2016. godini od nas se očekuje da usvojimo Strategiju za reformu javne uprave za čitavu Bosnu i Hercegovinu i da osiguramo političku podršku za njenu provedbu. Zatim, da se odlučnije bavimo istragama po prijetnjama prema novinarima, stvaranju finansijske sigurnosti za javne emitere i da omogućimo njihovu nezavisnu ureĊivačku politiku, itd., itd., sad da ne bih na to trošio vrijeme. Zato, evo i u prošloj tački dnevnog reda smo neke slične zaključke predlagali, moje je pitanje – zašto i da li je Direkcija za evropske integracije i Vijeće ministara dosad pripremilo neku vrstu nekog akcijskog plana gdje će se odrediti ko i do kada mora uraditi, šta konkretno, kako bi naredne godine ovaj naš izvještaj bio bolji. Dakle, ali ovo smatram da je puno važnije da to uradimo, ne u političkom smislu, nego u onom konkretnom, kako se zove, smislu, a to je dostizanje stepena ispunjavanja ovih evropskih standarda. Dakle, i zato, evo ću predložiti takoĊer i po ovoj tački dnevnog reda da prihvatimo jedan ovakav zaključak. Druga stvar koja nas sve buni i koja nam stvara tu zabunu u Bosni i Hercegovini jeste taj odnos prema imamo li usvojen ili nemamo usvojen mehanizam koordinacije, kakav je on, šta sa njim radimo, kako ga primjenjujemo, kako po njemu funkcionišemo. Ja sam nedavno bio u Briselu gdje su mi ljudi, ovaj, na najvažnijim mjestima u evropskim institucijama, kazali da je predsjedavajući Zvizdić, dakle rekao da mehanizam koordinacije postoji, da je on gotovo i potpisana stvar u Bosni i Hercegovini. Znači, treba nam taj mehanizam koordinacije. Moje je pitanje – što ga nema javnost, što ga nema Parlament, što mi ovdje u Parlamentu stvarno ništa ne znamo konkretno o tome, zašto to nije javan dokument? Zato što, znate ako pričamo o tome, o imidžu našem kojeg mi kreiramo u ovim institucijama EU onda je stvarno potpuno pogrešno da jedni pričamo jedno a da drugi govore ili rade drugo. 67 I treća stvar koja, na koju bih skrenuo pažnju jeste – zašto Vijeće ministara šalje signale u EU koje su u suprotnosti ... Odlukom Predsjedništva BiH da će u januaru ove godine aplicirati za članstvo. Dakle, moja sugestija, čak i ako se ne slažemo, a danas sam dobro razumio, ovaj, obrazloženje ministra Šarovića, ja mislim da ipak u javnom prostoru te neusklaĊene izjave čine nam svima štetu, ispadamo malo svi kao zemlja neozbiljni, a ja ne bih da ovu priliku koju sad imamo, u ovome momentu pozitivniju i puno pozitivniju nego što je bila prije, da je propustimo. I evo sad ovdje neću citirati otprilike izjave, neko je to danas ovdje spominjao, šta, ovaj, kako smo i na koji način slali neke poruke o rokovima kad ćemo predati aplikaciju. Dakle, imam još jedno naredno pitanje. S obzirom da je drugi, a to je onaj možda i teži dio sad u ovome momentu ovoga, uvjeta za predaju aplikacije, to je ova adaptacija SSP-a, dakle jedno moje pitanje konkretno – imamo li mi kao zemlja sad u ovom momentu, i da li je Vijeće ministara napravilo, analizu sa konkretnim podacima koliko smo mi kao zemlja imali do sada koristi od toga što Hrvatska više nije u CEFTA-i. I, dakle, koliko smo imali, kao zemlja, koristi od toga što do sada nismo prihvatili adaptaciju SSP-a. Razumijem ovaj odnos ..., dakle naših poljoprivrednih proizvoĊača i mislim da tu imam i odreĊene ideje kako bismo to mogli na najbolji mogući način nadalje, ovaj, komunicirati. Ali da bismo mi mogli to kredibilno diskutovati, dakle važno je da imamo tu informaciju šta zapravo nama znači što mi to blokiramo. Evo, ja sam nedavno dobio, dakle jednu informaciju da je, mediji su objavili, da je neobnavljanjem prefercijalnih trgovinskih mjera prema Bosni i Hercegovini 01.01., dakle prije desetak dana, da je Bosna i Hercegovina izgubila 4 miliona maraka. Dakle, a to se desilo kao kazna što ne prihvatamo adaptaciju SSP-a. Dakle, s druge strane čuli smo jednu izjavu iz Ministarstva finansija i trezora gdje kažu da Bosna i Hercegovina može podnijeti ovaj gubitak od 4 miliona maraka. Dakle, mene sada interesuje – na osnovu čega je Ministarstvo zaključilo da mi to kao država možemo podnijeti i hoće li se kompenzirati one firme koje će izgubiti, koje su izgubile ova sredstva zbog računice Ministarstva finansija i trezora BiH. Dakle, što nam je važna ova informacija koju sam maloprije kazao. Dakle, znali bismo koliko smo tačno do sada sredstava zaradili na osnovu toga što nismo, uvjetno rečeno, izvršili ovu adaptaciju i, s druge strane, hoćemo li mi ta ovdje sredstva vratiti onim privrednicima koji su zbog toga što nije, kako se zove, zato što su stupile na snagu neke druge represivne mjere i zbog toga su oni sad u ovom momentu izgubili sredstva. Dakle, ono što je možda važno pojasniti, u ovome sad momentu ova 4 miliona ovih, kako se zove, maraka štete plaća bh privreda, a zbog neadaptacije Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i carina na hrvatske proizvode, dakle ta sredstva idu u kasu Uprave za indirektno oporezivanje, dakle u državnu kasu. I naravno, kako bi sad to ispalo, ispada da nam je draže da imamo odreĊena sredstva u kasi nego što će, dakle ... sredstava biti za privredu u Bosni i Hercegovini. Zato je u tom smislu, dakle moje pitanje, i s druge strane apel, odnosno inicijativa da mi precizno napravimo do kraja tu informaciju, dakle šta smo mi do sada to imali zbog toga što nismo na vrijeme izvršili ovu adaptaciju, odnosno ... SSP-a koji je s druge strane i uvjet da podnesemo ovu kredibilnu aplikaciju. I evo na kraju, ovo sve što radimo u Bosni i Hercegovini ono mora biti praćeno i sa našim aktivnim lobiranjem vani. Dakle, zato je moje treće, odnosno možda i četvrto pitanje – da li je Ministarstvo vanjskih poslova kontaktiralo i informisalo o svemu do sada uraĊenom, ne mislim samo Ministarstvo vanjskih poslova, nego inače institucije BiH, odnosno Vijeće ministara, o svemu do sada uraĊenom i da li su ih kontaktirali svih 28 zemalja članica da, na neki način, već ... pripremamo i za ovaj proces kad podnesemo aplikaciju. 68 I na kraju, ja spadam u red onih ljudi koji stvarno, koji smatra da smo mi davno trebali podnijeti, formalno podnijeti aplikaciju. Mene posebno buni kad se kaže dobićemo neki, ne znam, kako se zove, znak od nekog, pa će nam neko ... nam javiti, itd. Ja taj vidim proces na jedan drugačiji način. Ja mislim da mi svojim odnosom u Bosni i Hercegovini i svojim jednim otvorenim, hrabrim, institucionalnim pristupom mi tim ljudima u Evropskoj komisiji u EU potvrdimo i pokažemo da mi istinski to hoćemo. I zato ja smatram da je aplikacija u januaru bolja nego aplikacija u martu, jer ćemo tek onda kad apliciramo, dakle, dobiti s druge strane, ovaj, pokazaće se, zapravo mi ćemo time pokazati da stvarno želimo da vodimo ovaj proces, i s druge strane saznaćemo koji su to stvarni uslovi i koji su dalji koraci za ... aplikacije. Ja se još jedanput, dakle evo, obraćam Kolegiju Doma i apeliram na rukovodstvo Doma, iz ovoga današnjeg primjera smo otprilike, rekao sam to na početku, ponovo mogli potvrditi koliko nam je važno da se redovno informišemo, pa neka to, onaj ko to voli čitati nek čita, onaj ko ne voli ne mora ... čitat, ali da ipak utvrdimo pravilo da na svakoj sjednici u materijalima i da na svakoj sjednici ovoga Doma mi imamo, dakle jednu od tačaka dnevnog reda koja se odnosi na obavezu, odnosno na informaciju o stepenu, dostignutom stepenu ispunjavanja uvjeta na evropskom putu i onoga šta je do tada uraĊeno na ispunjavanju Akcijskog plana. Hvala lijepo.
Dušanka Majkić, rasprava.
Hvala lijepo. Evo, ovo je tačka dnevnog reda koja pokazuje gdje se nalazimo. Ako Akcioni plan treba da pokaže dokle smo stigli u ispunjavanju obaveza po Reformskoj agendi onda se vidi da nismo nigdje. Nisam od onih koji hoće da napadaju nešto samo zato što ne pripada toj parlamentarnoj većini, nego bih voljela da argumenti koje potegnu oni koji brane to, budu stvarno argumenti iza kojih se stoji. Pa evo, pogledajte molim vas kakav je odnos ovog Parlamenta? Tolerantan prema Savjetu ministara koji uporno ne čini ono što mu je obaveza. Mi njima, kako neko reče maloprije, treba im dati podršku, pa to je njihov posao, kakvu podršku, to treba da rade. E sad kakav je taj odnos prema nama? Vidi se da je recimo Savjet ministara na 26. sjednici, od 06.10.2015., pazite 06.10., usvojio ovaj Akcioni plan, i trebalo mu je 22 dana da ga pošalje Parlamentu, da bi upoznao Parlament o tome. A treba nam 3 mjeseca da to otvorimo kao tačku dnevnog reda. Kolega Šepiću, o čemu pričate, da na svakoj sjednici govorimo, pa 3 mjeseca mi poslije usvajanja Akcionog plana pričamo o ovome. Vlada ...
/nije uključen mikrofon/
Vlada Republike Srpske usvojila je Akcioni plan 27.08. a Vlada Federacije 17.09. I kad sam pokušala da doĊem do ostalih akcionih planova onda sam vidjela da su samo dva kantonalna, dvije kantonalne vlade, i to Vlada Unsko-sanskog kantona i Zeničko-dobojskog kantona, uradile akcione planove, od 10 znači samo dvije, i Vlada Brčko Distrikta je uradila svoj dio posla. Dakle, ako 8 kantonalnih vlada nije uradilo svoj posao, pa kako znam gdje smo mi, a 69 Savjet ministara dostavio ovo što je dostavio. Zašto je bitan ovaj Akcioni plan? On je trebao da definiše ciljeve. Iz tih ciljeva su morale da proizaĊu tačno odreĊene mjere, sa tačno odreĊenim nosiocima aktivnosti i tačno odreĊenim rokovima. Šta mi imamo ovdje, na šta liči ovaj Akcioni plan i na osnovu čega mi možemo vršiti monitoring kad doĊe sutra ...? Nema načina. Ovaj Akcioni plan ne može se uporeĊivati ni sa čim. Pazite sad kako ..., šta sadrži. Samo četiri oblasti dotičem, ovaj Akcioni plan, znači Savjeta ministara. Javne finansije i oporezivanje i fiskalna održivost samo 9 aktivnosti i to, dakle ugrubo napisani; Sektor poslovna klima i konkurentnost 4 aktivnosti; Sektor vladavina prava i dobro upravljanje 16 aktivnosti i Sektor javne uprave, o kojoj svi toliko govore, 4 aktivnosti. Pa, o kakvom vi Akcionom planu, kakvom mi Akcionom planu pričamo. Smatram da ovo ništa ne predstavlja, jer kad otvorite ga i počnete da ga analizirate onda vidite da su to grupisane gomile nekih pitanja, to je vjerovatno neko kome je palo na pamet u tom momentu da napravi nešto pod hitno da prebaci Parlamentu da eto kaže – evo nešto imamo. Pa, valjda i oni sumnjaju ćemo se mi s time baviti, odnosno ... to analitički se baviti. Dakle, donijeti nove zakone iz finansijskog sektora usklaĊene sa direktivama EU i uslovima iz Bazela, i na to komentar, odnosi se na sve zakone koji se donose na državnom nivou. Koje zakone, kada zakone? Dakle ljudi, ovo nije ništa. Ovo je bačeno da se mi ovdje gloĊemo neko vrijeme oko toga, zaboravljajući da će sljedeći put doći ponovo ovakav nekakav akcioni plan koji nam neće ništa značiti. Dakle, ja predlažem da usvojimo jedan zaključak – da Predsetavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Savjeta ministara da do 28.02. ove godine dostavi precizne planove institucija BiH zaduženih Akcionim planom za provoĊenje Reformske agende, s jasnim popisom svih aktivnosti, nosiocima aktivnosti i rokovima realizacije. Toliko, hvala.
Hanka Vajzović, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo, za početak ne bih se složila sa uvaženom zastupnicom, gospoĊom Majkić da ovo nije ništa. Ovo je jako, jako puno, ovo je toliko uvredljivo da je nedopustivo. Dostaviti nam ovakav tekst stvarno nema nikakvog smisla. Kad sam ga iščitala ponešto od toga ne razumijem, ponešto ne vjerujem, pa mislim da, evo zbilja nije smjelo doći ovako pred zastupnike. Kao ilustraciju ću kasnije nešto navesti, ali moram kazati ovo što je uvaženi ministar Šarović, ako sam dobro razumjela, na početku u prethodnom obraćanju rekao, kaže otprilike – Evropska komisija bi po ovome trebala biti prezadovoljna provoĊenjem Reformske agende. Naravno, i biće ako je dostavljeno ovaj isti materijal, jer nama po ovom materijalu nije više ništa ni preostalo da uradimo. ... decembar, možda ponešto u januaru, a sve ostalo je po ovim rokovima trebalo da je završeno. A onda smo u drugom obraćanju uvaženog ministra čuli da ipak ovo nije, da to nije to, ovo što smo dobili da ima i nešto drugo što nismo. U svakom slučaju, evo puno je i pitanja i nedoumica. Kao ilustraciju uzetću, evo nekoliko primjera, dozvolite da, jer odavde ne vidim pročitati, krećem od zadnje stavke, posljednja aktivnost, koju zbilja ne razumijem a bilo bi mi drago da mi neko objasni, aktivnost koja se zove osiguranje pune podrške uspješnoj realizaciji popisa stanovništva, domaćinstava i stanova, uz puno poštovanje odredbi Zakona o popisu stanovništva, podzakonskih propisa i evropskih statističkih standarda u popisnim aktivnostima – izvršenje 70 decembar 2015. A onda može se, može se redom, meni je nekako skrenulo pažnju da je fokus na fond plaća u smislu ušteda, kaže – utvrditi ukupan fond plaća u javnom sektoru, pa će se kasnije, i to je naravno opet novembar, decembar, to smo sve obavili, kako bi se smanjili javni rashodi. Pa će poslije biti da je taj zadatak, evo uspješno realiziran a da je već i izraĊena i usvojena Metodologija za ograničenje plaća u javnom sektoru. Pa opet nešto plaće, uglavnom fokus je na plaćama, nigdje na javnim rashodima. Postavlja se naravno pitanje zašto ovim nije obuhvaćeno ono što je svima, što graĊanima boljka, to je potrošnja u javnoj upravi, na telefone, na vozni park, na 24-satno raspolaganje na kozna šta sve, razna primanja po osnovu imenovanja, itd. Kaže – i zamrznut ukupan fond plaća. Druga stavka koja mi je privukla pažnju, kaže – izvršiti analizu Zakona o sukobu interesa. Šta će nam analiza Zakona o sukobu interesa kad mi to ne primjenjujemo. Mi smo tražili, imamo sad svoju Komisiju za nezavisni odbor i za, pa ili da se prestanu ti odbori zvati nezavisni ili da stranke ne imenuje u njih istovremeno i na drugom mjestu i u takve nezavisne odbore. I naša Komisija odgovorila otprilike da svako treba personalno kazati – nisam života mi, nema govora, nisam u sukobu interesa, jer je samo to pristup da se on sam izjasni i kaže – vjerujte da nisam, zakune se, itd. Kaže na jednom mjestu – izvršiti procjenu rada policijskih agencija, jedna od aktivnosti, a ono što se nameće meni kao pitanje jeste – da li se ima namjera preispitati opravdanost takvih agencija postojanja, pogotovo što je i član Predsjedništva, gospodin Ivanić, nekad govorio o tome da će se reducirati toliko enorman broj raznih agencija, pa i policijskih nekih, koje bi vrijedilo preispitati trebaju li nam ili ne. Predsjedavajući Vijeća ministara takoĊer je o tome govorio da je to potreba, ali u Reformskoj agendi toga ne vidim. I, uglavnom ima i usvojena Stragija za integrisano upravljanje. Evo nas više stalno postavljamo pitanje o granici, graničnim prijelazima. Imamo direktora Uprave za indirektno oporezivanje koji je istovremeno predsjednik Komisije za integrisano upravljanje, pa kad se postavi pitanje predsjedniku, direktoru Uprave onda on kaže obratite se Komisiji za integrisano upravljanje na čijem je on čelu, i tako u nedogled. A sve to stoji ovdje da je već obavljeno, usvojeno, uraĊeno. U tom pogledu mislim da nema smila što nam je ovakav materijal dostavljen, a nemamo mogućnost, evo danas se svi zahvaljujemo uvaženim ministrima koji uporno sjede s nama bez pauze. I to usput da prigovorim Kolegiju da je bez pauze danas rad, zato je ovako na granici i kvorum. Na granici je kvorum, izaĊu, uĊu. Ali evo, zaista puno trebalo bi, pa čini mi se i tematska sjednica bi bila nedostatna da se razgovara o Reformskoj agendi, o ciljevima, aktivnostima, rokovima i svemu i koliko ovo zaista jeste ili nije, i koliko ima smisla neke ovdje aktivnosti navoditi. Evo, ja ovu posljednju zaista nisam razumjela, puno je još takvih u ovome nizu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem se uvažena predsjedavajuća. Moj ispravak krivog navoda se odnosi na diskusiju koleginice djelimično Vajzović i koleginice Majkić. Da je ovaj Akcioni plan mogao biti bolji vjerovatno jeste, ali mislim da je u ovakvom društvu danas uspjeh ovog Parlamenta, i zaista ja sam zahvalna, evo ovdje imamo dva 71 ministra koji sjede, ministra i ministarku koji sjede čitav dan, a ostatka Savjeta ministara nema. To pokazuje inače odnos prema svemu, ali ... ovo je uspjeh. Ja ne znam da li je u Parlamentu Federacije razmatran Akcioni plan Vlade Federacije, pretpostavljam da nije. Moje kolege u Narodnoj skupštini Republike Srpske su neki dan zatražili od Vlade Akcioni plan, jer se razmatrala ekonomska politika za 2016. koja se zasnivala na Akcionom planu. I znate koji je odgovor bio, tražili su pauzu da ga dostave, naĊite na internetu, to je bio odgovor Vlade Republike Srpske. I stog, meni je drago da smo mi ovdje otvorili ovu raspravu, da može bolje – može, da se mora brže raditi – mora, ja sam neki dan imala u Bijeljini kod našeg gradonačelnika su došli investitori iz Švajcarske, iz dijaspore, znate na šta su se žalili? Na korupciju u ovom društvu, da ne vjeruju nikom dok je ovolika korupcija da ovdje neće da ulažu i na veoma teške uslove za investiranje, jer im treba po pola godine, godinu da registruju preduzeće. I to Savjet ministara mora da radi zajedno sa, ili evo primjer, čovjek je, ja molim evo ministri neko to ..., završiću vidim da mi ističe vrijeme, čovjek koji je osnovao preduzeće ovdje želi da uveze mašine iz inostranstva, došao je u Upravu za indirektno oporezivanje, tražio PDV broj. Rekli su mu, kaže – ne možete dobiti jer niste prometovali 50 hiljada, nego znate kako ćete to rješiti. On je rekao – treba mi da uvezem mašine. Pa kaže – nek vam neka, neko preduzeće to fiktivno prebaci, pa, kaže, vi kad odvezete mašine vratite te pare. Zamislite čovjek koji dolazi iz Švajcarske, iz jednog ureĊenog sistema da mu tako nešto kažete. Ali to su nažalost neki naši zakonski propusti. Za to ne možemo kriviti ni Savjet ministara, ni bilo koga, ali možemo od Savjeta ministara tražiti da popravi zakone i da brže i efikasnije djeluje. Hvala, izvinjavam se ...
Jasmin Emrić, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Kao predsjednik Komisije za odlučivanje o sukobu interesa moram reagirati i reći da Komisija za odlučuvanje o sukobu interesa radi u skladu sa Zakonom o sukobu interesa u institucijama BiH i podzakonskim aktima. Znači u skladu sa Zakonom i podzakonskim aktima se vode postupci, te se na osnovu tih zakonskih propisa i donose odluke Komisije. Ali isto tako iskoristiću ovu priliku da kažem da pozdravljam plansku aktivnost u ovom Akcionom planu u kojoj će se izvršiti analiza Zakona o sukobu interesa s ciljem utvrĊivanja mogućnosti za efikasnije suzbijanje sukoba interesa i pooštravanja sankcija za njihovo nepoštivanje. S tim da ovdje je, ja mislim da je to greška u ovim okvirnim vremenskim rokovima, jer je u Akcijskom planu navedeno da će se na osnovu, da će se ova analiza vršiti do decembra 2016. godine. A sljedeća aktivnost na osnovu analize predložiti izmjene i dopune Zakona o sukobu interesa, i navedeno je da će se ona raditi u februaru 2016. godine. Mislim da su ove dvije vremenske, ova dva vremenska roka zamijenjena, stoga je to greška u ovom Akcijskom planu. I ja sam se takoĊer imao namjeru javiti za diskusiju, ali evo iskoristiću ovu priliku da se ponovno ne javljam. Hvala lijepa.
Ispravak krivog navoda, Hanka Vajzović.
Hvala lijepa. 72 Zapravo ne znam da li je to ispravka, hoću pojasniti, pogotovo kolegici Pandurević, da nisam ja imala namjeru diskvalificirati ovakav jedan Akcioni plan, nego je nedopustivo da nam se napiše sve je uraĊeno, sve stoje rokovi da je to, to, to, i naravno da to pretpostavljam ne rade osobno ministri nego neke službe. Na koji način je to sročeno, šta to podrazumijeva? Neozbiljno je zastupnicima poslati ovakav tekst. Na to sam htjela ukazati da se tome naprosto ozbiljnije priĊe i da nam se ne kaže to je završeno. Evo, da dobijemo ovaj novi, koji nismo dobili, gdje stoji valjda realnije šta je uraĊeno, šta treba uraditi. I kolegi Emriću, upravo sam takoĊer na to ukazala, ne treba analizirati zakone, ako nisu dobri hajmo ih mijenjati, dopuniti. Vi jeste po zakonu, ali po zakonu je ispalo da će, da će biti ok kad neko se zakune da on nije u sukobu interesa. Govorim o tome, a to ste odgovorili na jedno pitanje za, ne znam, opet Komisija za žalbe, Odbor za žalbe i nešto gdje je kolegica Gasal postavila pitanje, pa rečeno – taj se izjasnio da on nije u sukobu interesa. O tome govorim, nećemo analizirati, mijenjajmo. Hvala.
Denis Bećirović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam još kod izlaganja aktuelnog premijera, gospodina Zvizdića, rekao da ću u ovom Parlamentu uvijek podržati sve ono što Bosnu i Hercegovinu približava evropskim integracijama i sve ono što jača naš put ka evroatlanskim integracijama. Naravno, s obzirom da je pred nama konkretan Akcioni plan, na pitanje – da li je dovoljno ovo što je zapisano u ovom Akcionom planu, odgovor je sigurno da nije. I tu je kolega Kožul s pravom posebno istakao i kolega Vajzović da je ovo sasvim sigurno u odnosu na potrebe Bosne i Hercegovine i nedovoljno i nedostatno. MeĊutim, ponavljam i vaćam se na ono što sam rekao i kod izlaganja premijera u februaru prošle godine, bilo kakav pomak pa i najmanji u ovoj zemlji SDP, a vjerujem i sve ostale opozicione političke partije u ovom Parlamentu, će na koncu podržati. I moram primjetiti da je i opozicija puno konstruktivnija u ovom sazivu nego što je to bila opozicija u prošlom sazivu, tako da vjerovatno neće biti prilika poslije 2018. da neko, kao što je to moj kolega Magazinović na prošloj sjednici, izvuče zapisnike, pa pokaže kako se to za 180º promijene stavovi samo u roku od godinu dana. Dakle, da ne bude nikakvog nesporazuma, Klub SDP-a će ipak podržati ovaj Akcioni plan Vijeća ministara BiH i mislimo da je jako važno da na svim pitanjima, a posebno na ovakvim imamo jedan konzistentan, dosljedan i odgovoran pristup. Slažem se s kolegom Šepićem, trebao nam je odgovor i na prethodnoj tački dnevnog reda i na ovoj, zašto se krije šta je rješenje u tom mehanizmu koordinacije. To i ovaj Parlament i javnost u Bosni i Hercegovini moraju znati, pogotovo ako rješenje već postoji. Je li to jedan glas ili je to, ne daj Bože, napravljeno 14 glasova od jednog glasa, pa da to više izgleda na političku kakofoniju nego na mehanizam koordinacije. To, dakle dužni smo i treba da što prije čujemo ovdje i u Parlamentu. S obzirom, dakle, da je na dnevnom redu ovaj Akcioni plan, ja bih sada predložio nešto konkretno Vijeću ministara BiH, a vjerujem da ovaj moj prijedlog je prihvatljiv i za pozicione i opozicione poslanike. Naime, u ovom Akcionom planu prvo treba terminologiju prilagoditi jednom ovakvom Akcionom planu. Kad to kažem izbrisati ove formulacije tipa znatno 73 poboljšati. Šta znači znatno? Pokušajte u cijelom ovom Akcionom planu postaviti neke mjerljive stvari kako bi smo i Vama i nama i javnosti omogućili da lakše pratimo ove stvari. Sljedeće šta predlažem u ovom Akcionom planu, zadnja tabela odnosi se na komentar i evo samo na primjeru ove prve aktivnosti, kaže komentar – ova aktivnost se provodi zajedno s entitetskim vladama, a u koloni broj 3. rok je bio oktobar – decembar 2015. godine. Predlažem da izbrišete ovu kolonu – komentar, umjesto „komentar“ da stoji kolona koja nosi naslov „rezultat“, i da tu jasno piše provedeno je ili nije provedeno. U slučaju da nije nešto provedeno uvedite još jednu kolonu u kojoj će pisati odgovorni za ne realizaciju i tačno navedite, markirajte, ko je odgovoran za to. To će pomoći i Vijeću ministara, i ovom Parlamentu, i poziciji, i opoziciji, da budemo malo sigurno i kredibilniji prema graĊanima, a sasvim sigurno da nas sve skupa uozbilje da znamo precizno i tačno šta jesmo završili, šta nismo, a ako nešto nismo zbog čega to nismo uradili. Zahvaljujem.
Lazar Prodanović, rasprava. Izvolite.
Hvala gospoĊo predsjedavajuća. Htio sam reći da često, žao mi je što nismo spojili obje tačke dnevnog reda sedmu i osmu, bili bi smo efikasniji i ne bi se ponavljali u nekim pitanjima, ali tu je što je, htio sam da ukažem kako mi ponekada, ovaj, pogrešno predstavljamo situaciju u Bosni i Hercegovini u odnosu ... drugi vidi, govorim prije svega Evropsku komisiju i stavove vezano za naš napredak. Vidite, manir evropejaca je da vam se, da vas pozdrave, da ljubazno ukažu na to, to sve, a rezultati su sasvim vidljivi iz jednog prostog primjera krajem prošle godine kada je Evropski parlament skoro jednoglasno donio Rezoluciju o suspendovanju mogućnosti, dakle na tradicionalnu trgovinu na izvoz voća i povrća iz Bosne i Hercegovine. Mi smo kao u tom smislu znate mi ćemo to uraditi naredna dva mjeseca i ništa nismo napravili, nikakav napredak. Nemojte da se zavaravamo ovdje optimističkim stavovima, smatram kada je u pitanju Parlamentarna skupština, odnosno ovaj Predstavnički dom i Savjet ministara i Dom naroda moraju mnogo više uraditi na efikasnosti implementacije Akcionog plana za reformske, u skladu sa Reformskom agendom. Veoma sporo se ide, imaju zabrinjavajući stavovi koji, po mom mišljenju, nemaju ni u čemu opravdanje. Fokusiraću se samo na segment koji se odnosi na reformu zdravstvenog sektora. Kako je moguće da Savjet ministara nije uputio, do kraja prošle godine, Zakon o izmjeni i dopunama Zakona o akcizama u segmentu povećanja akciza na alkohol i duvan, odnosno cigarete i duvanske preraĊevine i alkohol, kako bi se stvorila pretpostavka da se zabrinjavajuće visoke stope doprinosa, koje su nadležnost entiteta, smanje i učini mnogo veća mogućnost efikasnosti i konkurentnosti radne snage u Bosni i Hercegovini i privlačnost za direktne strane investicije i otvaranje novih radnih mjesta. Ovdje se kaže, u ovom stavu koji je naveden u dijelu 5, kaže – kada entitetske vlade donesu program, odnosno reformu zdravstvenog sektora. Moglo se donijeti ove izmjene zakona bez ikakvog problema, a pravo na finansijsku pomoć budžetima, fondovima zdravstva entiteta bilo bi na snazi onog momenta kada se usvoji taj akcioni plan, odnosno reforma zdravstvenog sistema. Kako je moguće da u jednom dijelu navodimo da je potrebno efikasniji rad poreskih uprava, dakle entiteta i Uprave za indirektno oporezivanje, a ne kažemo jasno da smo opredijeljeni da se značajno mijenja krivično zakonodavstvo iz segmenta utaje poreza. I da nadležne pravosudne institucije snažno, snažno sankcionišu, dakle kaznama, 74 najdrastičnijim kaznama zatvora utaju poreza, a na drugoj strani mi mučimo jadne male preduzetnike i gasimo ih i ta nova radna mjesta kako bi smo prikupili sredstva i na koji način. Dakle, tu ne postoji apsolutno nikakva opravdanja. TakoĊe, nedozvoljivo je da izjavljujemo ovdje na nivou institucija Bosne i Hercegovine da nećemo podržati nešto što je apsolutno opredjeljenje ovog Akcionog plana. To je obaveza i većine, obaveza u smislu reformskih procesa i opozicije da to podrži, konkretno ću reći kad su u pitanju povećanje, odnosno izmjena Zakona o akcizama na naftu i naftne derivate. Koji je tu razlog? Ne možemo se ovdje ponašati kao pozicija ili opozicija ako očekujemo mi kao, govorim konkretno, kao opozicija ako očekujemo benefit recimo u budžetima odreĊenih javnih ustanova, u ovom slučaju, recimo preduzeća za puteve ili fondova zdravstva. Dakle, moramo konačno prestati sa politikanstkim igrama oko ovih priča i previše produžavanjem ovog perioda. Nemamo vremena moramo mnogo više učiniti kako bi se implementirala Reformska agenda u pravom smislu. TakoĊe, šta znači uopšte reforma zdravstva? Ako nismo spremni donijeti, to je svakako nadležnost nižih nivoa vlasti, akcione planove, dakle, i u vezi ... i ako nismo spremni svakog direktora krivično, dakle učiniti krivično odgovornim za neuplaćivanje, recimo, doprinosa ili poreza na plate. Šta to uopšte znači? Znači, ..., šta će značiti ako se opredjelimo za reformu a ne napravimo sanaciju nekog sektora? Dakle, to su samo neka od pitanja ... kojima postoji odgovornost. Ovdje postoji mnogo veći stepen odgovornsoti Savjeta ministara prema Parlamentarnoj skupštini u smislu efikasnog i promtnog reagovanja prijedloga zakonskih rješenja koji bi u Bosni i Hercegovini bili pozitivan znak u smislu toga da se stvara ambijent za otvaranje novih radnih mjesta. Jedino ako sada govorimo o tome, mogu reći da je pozitivno i ne treba uopšte ... pozitivno i u prošloj godini što su doneseni budžeti do kraja fiskalne godine, pozitivno je što su doneseni zakoni o radu. I ne treba uopšte govoriti, mi to ne ..., mi to moramo donijeti ukoliko želimo biti kompatibilna ekonomija sa bilo kojim modernim ekonomskim društvom, odnosno konkuretnošću sa članicama EU. Hvala.
Rasprava, Jasmin Emrić.
Zahvaljujem. Pored primjedbe koju sam ranije iznio, a koja je vezana za vremenski okvir izmjena Zakona o sukobu interesa, želim reći da je velik broj ovih planskih aktivnosti, da velik broj ovih planskih aktivnosti nije realiziran u skladu sa planiranim vremenskim rokom, te stoga se Akcijski plan, kao što je ministar i rekao, mora kontinuirano ažurirati i usklaĊivati sa preporukama koje smo dobili, izmeĊu ostalog, i u Izvještaju iz prethodne tačke dnevnog reda. Stoga bih ja ovdje, nakon što sam pročitao zaključak kolege Lovrinovića, predložio da se možda ne ide sa novim akciskim planom za provoĊenje prioritetnih preporuka, već da se ovaj postojeći Akciono plan za provedbu Reformske agende ažurira i uskladi sa preporukama iz Izvješća za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu, te da se te preporuke kao planske aktivnosti prema prioritetima uvrste u ovaj Akcioni plan sa nosiocima i rokovima za realizaciju istih, kako ne bi imali dva akciona plana koja bi morali pratiti. Mislim da bi bilo bolje, a oni su kompatibilni da to bude jedan akcioni plan, znači ovaj koji smo danas razmatrali, koji će se, i mora se kontinuirano ažurirati i on bi trebao prihvatiti i one prioritetne preporuke, odnosno on mora svakako 75 razmatrati sve preporuke, ali bi trebao u prioritetu u tom nekom realnom vremenskom okviru prihvatiti i preporuke iz Izvješća za 2015. godinu. Stoga ukoliko se kolega Lovrinović slaže može se ovaj prvi zaključak promjeniti na način da glasi – Zadužuje se Vijeće ministara BiH da ažurira i uskladi Akcijski plan za provedbu Reformske agende sa preporukama iz Izvješća za Bosnu i Hercegovinu za 2015. godinu, te iste prema prioritetima uvrsti u plan aktivnosti sa nosiocima i rokovima za realizaciju. Hvala.
Hvala. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku devet, Ad. 9. Informacija prema zaključcima Zastupničkog doma, broj: 01-50-1-15-13/15, od 10.06.2015., usvojenim na 13. sjednici Zastupničkog doma, podnositelj: Regulatorna agencija za komunikacije BiH Zastupnički dom je na 13. sjednici, održanoj 10.06.2015., povodom razmatranja Informacije Regulatorne agencije za komunikacije o cijenama usluga mobilnih operatera u Bosni i Hercegovini usvojio zaključak kojim traži od Regulatorne agencije za komunikacije Bosne i Hercegovine da, u roku od 90 dana, sukladno zakonskim propisima osigura usklaĊivanje cijena usluga mobilnih operatera u Bosni i Hercegovini, s cijenama operatera u regiji i da u roku od 90 dana obavijesti Zastupnički dom o provoĊenju zaključka. Regulatorna agencija za komunikacije BiH 25.12.2015. je dostavila u parlamentarnu proceduru Informaciju prema zaključcima sa 13. sjednice Zastupničkog doma. Kolegij Doma je na 23. sjednici madležnim za razmatranje Informacije odredio Povjerenstvo za promet i veze. Nadležno Povjerenstvo dostavilo je Mišljenje o Informaciji 11.01.2016. Povjerenstvo je usvojilo zaključke, te Domu predlaže njihovo usvajanje. A zaključci glase: 1. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH konstatira da Regulatorna agencija za komunikacije BiH nije realizirala zaključke donesene na 13. sjednici Zastupničkog dom,a a u svezi s inicijativom zastupnika Mladena Bosića, o cijenama usluga mobilnih operatera u Bosni i Hercegovini, te traži od Agencije da ih realizira u najkraćem mogućem roku, najdulje u roku od 120 dana. 2. Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da što prije donese novu politiku sektora telekomunikacija BiH. Otvaram raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Mladen Bosić, zamjenik. Izvolite kolega.
Uvažene kolege. 76 Kao što se sjećate, prije šest mjeseci je ovaj Dom imao veoma iscrpnu i dobru raspravu oko stanja i cijena usluga mobilnih operatera u Bosni i Hercegovini i donio tri zaključka. IzmeĊu ostalog da se u roku od 90 dana usklade cijene mobilnih operatera u Bosni i Hercegovini sa cijenama usluga u regionu i da se u 90 dana obavijesti Parlament šta je učinjeno na tom polju. I evo, tek u decembru, i to na osnovu urgenicije Kolegija Predstavničkog doma, dobili smo odgovor od RAK-a iz kog je jasno da ništa nije učinjeno. Znači, ignorisana je Odluka ovog Predstavničkog doma, jer mobilni operateri nisu smanjili cijene svojih usluga. Nije čak ni voĊena nikakva aktivnost da se to desi. I mi moramo da vidimo imamo li mi kakve ingerencije i kako da se odnosimo prema ovom stanju. Ovdje je u pitanju ima li ovaj Dom ikakve nadležnosti u ovoj oblasti ili ne. Prije svega moram da vas podsjetim da Odbor, odnosno kako se zove to tijelo, Savjet RAK-a, Savjet RAK-a bira Predstavnički dom, odnosno Parlament BiH. Savjet RAK-a predlaže direktora RAK-a, znači direktora RAK-a imenuje na prijedlog Savjeta RAK-a,, koga smo mi ovdje izabrali, Savjet ministara. I tu je direktna odgovornost Predstavničkog doma kao tijela koje treba da kontroliše šta se tu dešava. Ovdje je pitanje mogu li operateri, ko je ustvari ovdje prioritet. Znači da li RAK treba da radi u interesu operatera ili treba da radi u interesu graĊana koji plaćaju usluge tim operaterima. Ja mislim da je tu došlo do brkanja pozicija, da je RAK do sada uglavnom štitio interese operatera koji jasno imaju svoj interes da što više naplate i da naprave što je moguće veći profit. Kako se regulišu cijene u mobilnoj telefoniji? Pa na dva načina. Jedan je tržište, znači da se omogući tržišna utakmica više konkurenata koji će u toj tržišnoj borbi da doĊu do nekih realnih cijena koštanja i profita za sebe, kao što se to dešava recimo u Hrvatskoj, kao što se to dešava u Srbiji, kao što se to dešava u svim evropskim zemljama. I drugi način regulacije cijena je intervencija države. Ko ima pravo na intervenciju države u ovom sektoru? Pa to je RAK po definiciji, koji daje odobrenje na sve cjenovnike i sve promjene cijena mobilnih operatera. Zašto su cijene kod nas veće nego bilo gdje u okruženju i u Evropi? Pa zato što nemamo tržište, a RAK ne radi svoj posao državnog regulatora cijena. Zašto nemamo tržište kada imamo tri operatera? Pa zato što su to ostala tri nacionalna operatera koji imaju svoju klijentelu vezano za to iz koje nacije su proizašla, i zato što su vezani za teritoriju. A ta tri operatera se ponašaju kao da su konkurentni na čitavoj teritoriji, i kada vi podijelite učešće njihovo u tržišnom kolaču, kao da je sve, kao da je normalna država, onda bi rekli nema ovdje nikakvih problema, ovdje postoji konkurencija. A ona ustvari ne postoji. I zato je neophodno da država zaštiti graĊane, odnosno potrošače od neodgovornih dizanja cijena, ili cijena koje nisu realne, odnosno od stvaranja ekstra profita i punjenja džepova mobilnih operatera. Kako se ponašaju operateri? Imaju skoro identične cijene. Znači, operateri kada ih poredite, doduše ta činjenica je prikrivena različitim paketima, za osnovne usluge imaju skoro identične cijene. Jedan od ta tri operatera ima malo veću cijenu, ali to ga ne sekira zato što ima svoje nacionalno tijelo koje po definiciji je vjerno tom svom operateru. Prema tome, neophodnost je da država inerveniše u ovom slučaju i da natjera operatere da obezbijede stvarnu cijenu koštanja, odnosno cijenu koja je usklaĊena sa zemljama, bar u regiji. A da vas napomenem da je cijena postpaid paketa u Bosni i Hercegovini, ono što sam siguran i što je lako dokazati, skoro duplo veća nego u Srbiji, čiji je državni operater vlasnik jednog od operatera u Bosni i Hercegovini. Znači pod istim uslovima, isti vlasnik ima skoro duplo veću cijenu ovdje nego što je to u svojoj matičnoj, na svom matičnom tržištu. Isti slučaj je i sa ostala dva operatera. I zato moramo vidjeti da li mi imamo autoritet, da li imamo mogućnost, da li je naša nadležnost da tražimo od Regulatorne agencije da uradi svoj posao i da ograniči, ukoliko to operateri neće 77 sami da urade, da ograniči cijene, odnosno da li je naša dužnost da zaštitimo interese graĊana i potrošača ili da mislimo o interesima operatera u Bosni i Hercegovini. Ja sam bio na sjednici Komisije. Obavljena je kvalitetna rasprava. Nažalost ne mogu da krivim RAK zato što je RAK dobio novog v.d. direktora tek prije desetak dana, pa ne mogu, nemam koga da ovdje okrivim za ovu situaciju. Ali je kvalitetnom raspravom došli smo do obećanja od novog menadžmenta, odnosno rukovodstva RAK-a, je da će uraditi sve da se zaključci i odluke ovog Doma provedu, odnosno da će natjerati operatere da usklade svoje cijene sa stvarnim tržišnim cijenama. Postoji i drugi način, da se donese odluka da se pusti neko od svjetskih operatera na ovo tržište, pa da on svojim uslugama i svojim cijenama spusti cijene ovih naših postojećih operatera. To je komplikovano, zato što očigledno postoji potreba i za privatizaciju nekih od tih operatera. I zato bi mnogo bolja varijanta bila da se napravi dogovor, ako je moguće, a ako nije moguće da se mjerama natjeraju operateri da daju stvarne cijene koje su objektivne i koje su prihvatljive. Znači, niko nema namjeru da ruši bilo koga od mobilnih operatera. Oni imaju sasvim dovoljan prihod, oni imaju sasvim dovoljan i ogroman profit, oni će i dalje kada spuste ove cijene imati takoĊe velike prihode i velike profite. Moj prijedlog im je bio, neformalno, da se traži od operatera da pristanu da smanje samo svoje cijene za vrijednost PDV-a. Jer, ne prikazuju cijene na sajtovima sa uračunatim PDV-om, nego dole sitno piše u cijenu nije uračunat PDV. A onda na nekim drugim tabelama objavljuju kompletnu cijenu. Znači, ja podržavam odluke, odnosno prijedloge koje je Komisija za saobraćaj i veze predložila ovom Parlamentu. Zašto je to 120 dana? Ja mislim da je to previše, 120 dana rok da se usklade te cijene je preveliki, ali smo dobili obrazloženje da su propisane procedure koje zahtijevaju toliki rok da bi se izvršila analiza, koju zakon predviĊa, da bi se ušlo u taj posao. Evo, da prihvatimo i to, ako ni tu ništa ne bude, mislim da bi ovaj Parlament morao da krene u smjenjivanje odgovornih ljudi za ovakvu situaciju i za ignorisanje političke volje i odluka Parlamenta BiH. Hvala.
Senad Šepić, rasprava. Izvolite.
Ja se, evo nisam prvobitno planirao javljati po ovoj tački dnevnog reda, ali me je jako potakla diskusija gospodina Bosića. Ja nemam nekih posebnih informacija vezano za ovu temu, ali bih ga zamolio, dakle da on nama opismeni, da nam pismeno dostavi tu vrstu zaključka o kojoj je sad govorio i da mi vidimo koja je mogućnost da se mi kao Parlamentarna skupština nadalje uključimo da mi pratimo ovaj proces. Dakle, ja mislim da je to posebno ono što kažete, jesmo li mi ovdje da štitimo interese ljudi ili operatera, ne trebamo posebno nikome ovdje davati neke odgovore. Ali da bi mi u narednom periodu imali aktivniju ulogu ja Vas molim napravite pisani zaključak da se mi danas izjasnimo i da poslije toga pokušamo na drugi način sebe postaviti u ovim poslovima.
Zahvaljujem. Kolega imamo mi pisane prijedloge, o čemu je kolega Bosić rekao, u okviru Povjerenstva, zaključci Povjerenstva su to. Idemo, Zaim Backović, rasprava. 78
Zahvaljujem se gospoĊo predsjedavajuća. Diskutovati o ovom problemu je jako složeno. I sa ovim dijelom koji je dao gospodin Bosić ja se slažem i prihvatam i iniciram da se uradi onako kako ste Vi gospodine Bosiću. I sad ono ali, zarez, mi smo jedina država, jedina, ko to naĊe igdje na svijetu ja ću se popeti, ne znam, eto da ne bude na najveći neboder, na malo manji i prekratiti, u kojem su entiteti ti koji su gazdovali. Kada kažem gazdovali smatraju se osnivačem i u eteru jer oni uzimaju eter, vazduh za svoju frekvenciju, u konačnosti jedan entitet prodao jedan sistem, a drugi ne. I dalje, drugi entitet gazduje formalno sa dva emitera koji treba na čitavom prostoru da funkcioniraju i da privatizira za čitav prostor. To nemate nigdje na svijetu. Mi smo jedina takva država. Drugi problem je zakoni o privatizaciji koji su dali mogućnost osnivanja kompanija koje su u biti telekom operatori, i potpuno smo izgubili iz ruku kontrolu ukupnog sistema. Ne mislim da kontrolišemo i da upravljamo, nego kontrolu rada. Pa smo dali kablovskim operatorima funkciju telekom operatora. Nemojte zaboraviti da svi kablovski operatori imaju pravo usluge fiksne telefonije. I na taj način smo učinili da telekom operatori slabe, kao da smo mi to namjerno htjeli da uradimo. Nemojte zaboraviti da da su to dali dijelovi ove države, entiteti. I onda je regulator, odnosno ovi koji se bave telekomunikacijama, uopšte regulisanjem frekvencija, samo to kako smo mi to nekad zvali ovi što su nekad učili i pisali mastilom, odnosno nalivperom, ... Imate situaciju u kojoj danas dolazi do globalnog objedinjavanja telekomoperatora ovih o kojima sam sad govorio koji se zovu kablovski. Pa je Telemah kupio Logosoft, sad se HS objedinio ovdje, po Republici Srpskoj su praktično sve kupili, i oni postaju globalni telekom operator na prostoru države Bosne i Hercegovine, ali u fiksnoj telefoniji. I zato mi imamo sad situaciju u kojoj oni kojima bi mi trebali da obezbijedimo život, to su Radio- televizija BiH, odnosno javni emiteri ostaju bez novca. U jednoj zgradi, primjer zgradi u kojoj ja živim, u jednom haustoru je sad trenutno četiri telekomoperatora, četiri operatora fiksnom telefonijom, Telemah, Logosoft, bez obzira što ga je kupio Telemah vodi se kao Logosoft, HS i BH telekom. Ovi koji su na BH telekomu uredno dobijaju račune i plaćaju, sve je ovo u okviru telekom operatora, bez obzira što neko misli i kaže nije tema, jako se vara. NaĊite mi koliki broj fiksnih priključaka je izgubljen iz oblasti upravljanja onoga što je predala država telekom operatorima pa ćete vidjeti da smo mi sad zemlja koja po toj statistici ide nizbrdo, odnosno ide u jako nerazvijene zemlje. Cijene, cijene su posebna priča. I one da bi se mogle kako kažu regulisati ili dovesti na nivo cijena moramo prostor očistiti, a ne učiniti da je anarhija u prostoru. Oni koji daju kablovske usluge u smislu televizije, u paketu vam daju i telefon i televiziju, i ovo, i trgovci su, i distributeri su, i telekom operatori su, dok kompanije koje se bavi telekomunikacijama, odnosno telekom operatori to ne mogu. Oni koji pripadaju državi podliježu Zakonu o javnim nabavkama, jedan ne podliježe, to je u Republici Srpskoj. Znači, Eronet i BH telekom podliježu Zakonu o javnim nabavkama, M-tel ne podliježe. Znam ja Semiha kada su starteri ugraĊeni Simensovi moralo je javne nabavke i 4 godine nisu mogli, i onesposobljene centrale, jer je ponudio Samsung, koje ne mogu uopšte u tu centralu. Znam ja te stvari dobro, znam ja to dobro. I mi ustvari njih gušimo. Gušimo razvoj, uzimamo im klijente i još obarajmo cijene, a samo jednog telekom operatora dobit ne ide u državu Bosnu i Hercegovinu. To je M-tela. Niko ne zna koliko je sredstava eksportovano u Srbiju kao višak vrijednosti ili dobiti. Nemamo takvog podatka, o svim drugim imamo. To će vam se desiti i sa privatizacijom energetskog sektora, odnosno onoga što bi trebalo da bude osnov, temelj u jednoj državi, energija, telekomunikacije, putevi, odnosno transport u svakom obliku, i mi to gubimo. Pošto ste naveli primjer susjednih zemalja, Hrvatska nakon privatizacije kada je vidjela šta je uradila, formirala je ponovo državnog operatora, svog državnog operatora, a u Srbiji vi i sami 79 znate da je M-tel državni operator. Kod nas je privatni iako mu je vlasnik susjedna država, jer je on privatno vlasništvo jedne države. Mi ćemo biti vjerovatno jedini koji će biti ovisnici o onome što su njihovi graĊani stvorili. Hvala.
Rasprava, Lazar Prodanović.
Gospodo predsjedavajuća, uvažene koleginice i kolege. Nažalost, mi godinama imamo situaciju da se Regulatorna agencija za komunikacije, odnosno njen Savjet ne bavi svojim poslom. To je apsolutno potpuno jasna stvar i da oni nisu u funkciji koji mu u skladu sa zakonom daje da štiti interes graĊana Bosne i Hercegovine, štiti te interese velikih kompanija, bilo svjesno ili nesvjesno, ali to je ogromna šteta za graĊane Bosne i Hercegovine. Trenutno u svakom domaćinstvu, u svakom domaćinstvu u Bosni i Hercegovini usluge za, najjeftinije usluge mobilne telefonije plaćaju se pojedinačno više nego zbirno sve druge komunalne usluge. To je nevjerovatno, pojedinačno više nego sve druge komunalne usluge – i struja, i voda, i smeće, i sve ono što, i usluga za održavanje stepeništa i toga. I to mi potpuno nijemo posmatramo. Mi imamo situaciju, ovo što je uvaženi kolega Bosić rekao, da su cijene istog operatera u Bosni i Hercegovini čak dva do četiri puta veće, ili finansijski ili po minutaži u smislu objedinjenih usluga. To potpuno normalno ..., bezobrazno visoke cijene, beskrupulozne, apsolutno operateri ničim ne uvažavaju, Lično sam imao primjer o tome, nisam mogao da vjerujem taj stepen bezobrazluka. Sudovi, sve drugo su vrlo efikasno u funkciji izvršavanja i siromašenja graĊana ove zemlje. Koja je uloga Agencije? Da li da reguliše ovo ili da pljačka graĊane? Da li da smanjenjem cijena stvorimo ambijent u kojima ćemo imati usluge makar kako ima čitav region ili ćemo ... ili informatički nepismeni, ... svi oni koji finansiraju ovo nažalost nijemo posmatraju. Kako je moguće da ne možemo da napravimo efikasnost naplate RTV takse od 7,5 maraka, a da posmatramo ovo i da nas ucjenjuju na način kako će sa njihovim računima, da li će ići naplata ili ne. To su nevjerovatne stvari. Ja se sa informacijom apsolutno slažem kako je ona predstavljena, ali smatram da je i Komisija morala biti mnogo efikasnija u ovom smislu, naša nadležna Komisija. Nedozvoljivo je 120 dana da se ostavlja za ovo. U svakoj normalnoj zemlji bila bi urgentna uzbuna za to da se implementira i da se ove cijene snize. Moguće ih je svakako uraditi. Ako Savjet RAK-a neće to da uradi pokrenimo ... Zakonom inicijativu za smjenu Savjeta RAK-a. Šta mi treba drugo da radimo? Da ih ostavimo u tako uljuljkanoj poziciji i da dalje radimo protiv interesa graĊana. Da li je to poruka da mi imamo novca platiti telefonske usluge? Da li je to poruka da u Bosni i Hercegovini više od 8,5 miliona institucije plate za telefonske usluge? Hoće li drugi reći da mi imamo besplatne telefonske usluge? Dakle, smatram da je potrebno ozbiljno o ovom problemu koji su, moguće je ja se slažem sa svim načinima, jedino što znam da više nemam emocija ni prema bilo kakvom nazivu telekom operatera. Ma savršeno me ne zanima koji je, ali vidite šta mi radimo, drugi ovi kablovski ovi operateri koji idu, oni će slijediti ovo. Balkanska plata, iznad Evropske, naše cijene su skuplje nego što su u Holandiji za isti paket usluga dva puta. Uzmite analizirajte, ne treba biti nepismen, lako je doći do te priče. Dakle, smatram da Parlamentarna, odnosno Predstavnički dom Parlamentarne skupštine mora pristupiti ovom pitanju vrlo odgovorno i da u roku koji je dat se pokrene inicijativa za smjenu Savjeta RAK-a ukoliko to ne urade. Savjet RAK-a može da donese 80 odluku da se uvode novi operateri, nemamo nikakvog problema. Koga mi štitimo? Da li smo mi ovdje eksponenti graĊana izabrani ili lobisti različitih telekom operatera? Toliko.
Zaim Backović, ispravak krivog navoda.
Dužno izvinjenje mom kolegi Prodanoviću. Samo da svjesno ne izbjegavamo jedan podatak. Onim što je uraĊeno data je prednost jednom operatoru a ostali se gaze. U okviru mreže M-tela, M-tel javno na našim emiterima daje reklame u kojima kaže – nema rominga sa susjednim zemljama, dok druga dva operatora to ne mogu. RAK ne reaguje. Ni jednog trenutka RAK to nije reagovao kada je Eronet ili BH telekom u pitanju. Kako je to moguće da u okviru jedne države jedan operator koji je te države, bez obzira ko mu je vlasnik, može da ima prekogranični saobraćaj bez, a druga dva sa? Kako je to moguće? To je nemoguće. To je moguće u ovakvoj državi.
Lazar Prodanović, ispravak krivog navoda.
Uvaženi kolega Backoviću, da Vam kažem, niste upravu. Volio bih da je to tačno. Nažalost to je isto jedna varka u kome kaže da je moguće ostvarivati po istoj cijeni usluge telekom operatera u susjednoj državi u komunikaciji u tom smislu, ali nažalost za pripejd. Pa dajte, nemojte da budemo, to je samo jedna manipulacija kojima se služe, to je, nema nikave priče, odmah to moram reći, ničim, ako je bilo ko privilegovan treba ga dovesti u istu poziciju kao i svakog, to važi i za Eronet i za BH telekom.
Ispravak krivog navoda, Zaim Backović.
Ja sam rekao, izvinjavam se gospodine Prodanoviću, ali niti sam ja na onim reklamama niti ja govorim, niti, one po 50 puta dnevno su na RTS-u, na Federalnoj, na državnoj, na lokalnim, o oslobaĊanju, odnosno nemate rominga u sistemu pa su zemlje nabrojane. ____________(?) [[mikrofon nije uključen]] Ne znam ja, postpejd, ne postpejd, pripejd i potspejd, ali reklama je takva i to mora neko da provjeri. Onda su graĊani obmanuti i slagani i ništa drugo. To, postoji neko, zato se zove Regulatorna.
Dušanka Majkić, rasprava. 81
Evo htjela bih nekoliko riječi reći. Ja mislim da ste trebali zaista na početku da omogućite da predstavnici Regulatorne agencije kažu nekoliko riječi i da nas uvedu na pravi put, jer smo, ovdje priča svako svašta i o temi i van teme. Ono što bih htjela da kažem, prvo da vidimo šta je RAK? To je regulator, nezavisna institucija. Znamo li mi, da pogledamo s te strane, imamo li mi pravo iz Parlamenta nalagati bilo šta Regulatornoj agenciji čiji je posao kreiranje, promovisanje pravila u sektoru telekomunikacija, licenciranje operatora u sektoru emitovanja. Ovo o čemu mi pričamo to bi trebalo da je njihov redovni zadatak. Sve što nije raĊeno, pa dobro znate da smo pokušavali, 12 godina smo pokušali da smijenimo direktora pa nismo uspjeli da se riješimo direktora Agencije. Nemojte da zaboravimo sad to. Zašto oni ne rade? To je pitanje koje oni treba da kažu zašto im to nije u planu. I na kraju zašto se to sve svelo samo na pitanje mobitlne, telekomunikacioni operatori daju sad spektar usluga. Kakvo nam je stanje kad je u pitanju internet, kablovska televizija? Dakle, telekom operatori daju i usluge kablovske televizije, cijeli spektar usluga. Jel' nam to konkurentno? Jesmo li tu najskuplji? I ako je sve to tačno, šta nam radi Konkurencijski savjet? Treba li on da se time pozabavi? Dakle, to su sve pitanja o kojima bi trebali ovdje da se pozabavimo, bojim se samo da nam se ne dogodi da uĊemo u nadležnost onih za koje ne bismo smjeli da diramo. Znamo do sada da nikad nsimo smjeli da previše se naredbodavno odnosimo prema regulatoru. I na kraju drugo, ko je pored RAK-a odgovoran za stanje u tom sektoru? Savjet ministara, Savjet ministara je onaj koji je može da kaže RAK-u ovo ili ono. Dakle, nemojmo to zaboraviti, to su stvari. Dakle, ja ne bi mogla sad nikad i ni na koji način reći opredjeljujemo se svi, svi ćemo reći da ćemo se opredijeliti da bude to najniža cijena u korist naših graĊana, ali da li tu našu odluku, naš zaključak može ispuniti Savjet RAK-a, to je pitanje. Nemojte da donosimo zaključke koje Regulatorna agencija nije u stanju da ispuni. Da ne pominjem to kako smo formirali tu Agenciju, da je to odluka visokog predstavnika, oko toga smo imali haotično stanje i da nikad ta institucija nije ni zaživjela onako kako smo očekivali. Pa nemojte da tražimo sad od nje nemoguće stvari. Ključno je pitanje šta Agencija može da uradi na tom planu i zato bi bilo dobro da neko od njih se obrati ovom Domu i kaže svoj stav na tom planu. Hvala.
Momčilo Novaković, rasprava.
Hvala. Uvažene kolege. Ja ću govoriti više kao predsjedavajući Komisije koja se bavila ovim pitanjem i pokušati da objasnim ustvari zbog čega smo donijeli ovakve zaključke kakve smo predložili Predstavničkom domu da donese. Prvo, da vas podsjetim da smo mi, znači još 10. juna donijeli ova tri zaključka i da ključni, od ta tri zaključka, je Zaključak 2 koji kaže da Predstavnički dom traži od Regulatorna agencije za komunikacije BiH da, u roku od 90 dana, u skladu sa zakonskim propisima osigura usklaĊivanje cijena mobilnih operatera u Bosni i Hercegovini sa cijenama operatera u regiji. Tada, na sjednici na kojoj su bili prisutni predstavnici regulatora nije bilo primjedbi na ovaj zaključak, na Komisiji. Nije bilo primjedbi ni ovdje na Predstavničkom domu i mi smo smatrali da je to korektan rok u kome se ovaj posao može završiti. Nakon 6 mjeseci i, koliko sam ja upoznat, urgencije Kolegija da se dostavi ovaj Izvještaj, je dostavljen Izvještaj koji 82 je bio na Komisiji i Komisija je konstatovala da u svom prvom zaključku da Regulatorna agencija nije realizovala zaključke donesene 10. juna, odnosno na 13. sjednici Predstavničkog doma. U razgovoru sa predstavnicima regulatora na toj sjednici smo obaviješteni da nije moguće u kraćem roku izvršiti ovo usklaĊivanje, znači cijena, zbog analize koju je potrebno uraditi u skladu sa pravilima, znači u skladu sa procedurama koje su uobičajene i propisane od strane Evropske komisije. Iz ovoga smo mi izvukli onda drugi dio zaključka da se taj posao treba uraditi u najkraćem roku a najkasnije 120 dana. Mogli smo mi i 30 dana napisati ovdje, ali ne bi dobili rezultat nakon 30 dana, pa bismo se opet bavili zbog čega RAK nije uradio svoj posao. Mi smo pitali, i danas možemo pitati, zašto ovih 4 mjeseca nije iskorišteno odmah, kad smo mi 10.06. donijeli zaključke. Naravno da je moglo biti iskorišteno i naravno da tu imamo odgovornost ili neodgovornost Regulatorne agencije i ako hoćete Upravnog odbora Savjeta koji nisu ovaj posao uradili u skladu sa zaključcima Predstavničkog doma. Ali, mi smo imali na Komisiji poziciju tu koju jesmo, ili da im damo rok najviše 120 dana da to završe ili da im damo kraći rok a da unaprijed znamo da neće završiti posao. Procijenili smo da treba da damo nekakve realne rokove. TakoĊe smo ljude pitali šta im je potrebno da realizuju sve ono što ovdje u Informaciji piše. Rekli su nam, izmeĊu ostalog, da im je potrebna i nova strategija, odnosno nova sektorska politika telekomunikacija. I mi smo donijeli u skladu sa tim drugi, predložili ustvari Predstavničkom domu drugi zaključak kojim se traži od Savjeta ministara da donese tu novu sektorsku politiku kako bi stvorili pretpostavke da svoj posao rade kvalitetno. Bilo je naravno i drugih prijedloga na Komisiji. Moram istaći da je jedan prijedlog, kojim smo se mi ozbiljno bavili, bio da se traži od Predstavničkog doma da razriješi postojeći Savjet Regulatorne agencije, s obzirom da nije uradio svoj posao. Nakon rasprave smo procijenili da u ovom momentu ne treba ići sa tim, bez obzira što je zakonom jasno definisano da to jedino Parlament može uraditi, jer u ovom momentu bi pitanje bilo da li bismo mi odvukli sa ovim zaključkom ovaj posao, ustvari produžili, a ne bismo završili ono što smo mislili, a to je razrješenje članova Savjeta, odnosno ne bi dobili na efikasnosti u rješavanju ovih poslova. Zbog toga taj zaključak i nije išao ovdje kao prijedlog. Dogovorili smo se da se obavi jedan razgovor, da Kolegij Komisije obavi jedan razgovor sa Savjetom Regulatorne agencije i da na osnovu tog, poslije tog razgovora znači Kolegij obavijesti Komisiju a onda ćemo procijeniti ima li potrebe da se obavijesti i Predstavnički dom o tom, o rezultatima tog razgovora. To je ono što je vezano za Komisiju i rad same Komisije. Neću ulaziti u elaboraciju Izvještaja jer to smo mi uradili na 13. sjednici kad smo konstatovali da imamo najviše cijene u regiji, i da su one po nekoliko puta veće, i to je, na kraju krajeva, i rezultiralo zaključcima pa i ovom današnjom sjednicom. Naravno, da bez obzira na to što je jedan regulator vlasnik jednog regulatora izvan Bosne i Hercegovine, druga dva unutar Bosne i Hercegovine, da Regulatorna agencija za komunikacije ima apsolutno, znači apsolutno isti, mora imati isti odnos i prema jednom, i prema drugom, i prema trećem regulatoru, i da su oni na isti način dužni da postupaju prema odlukama regulatora i ni u kom slučaju ta činjenica ne može umanjiti niti umanjuje mogućnosti regulatora da riješi ovo pitanje. Komisija je predložila ova dva zaključka, gospodin Bosić je podržao, kao predlagač ove inicijative, ove zaključke i ja predlažem da i Predstavnički dom usvoji ove zaključke. Hvala.
Rasprava, Staša Košarac. 83
Hvala predsjedavajuća. Ovdje u ovoj sali sjede ljudi koje je birao narod, odnosno graĊani i potpuno je jasno da postoji neophodna obaveza da na temelju interesa graĊana se i Parlament odnosi prema tim pitanjima, naravno u skladu sa svim ustavnim nadležnostima. Ono što Parlament BiH, odnosno Predstavnički dom traži ovih dana i ovih mjeseci jeste da RAK izvrši analizu i da dostavi prijedlog novog rješenja s obzirom na visinu tarifa ovih mobilnih operatera. I to je jedino što Parlament traži u ovom trenutku. I ja mislim da je to legitimno da tražimo da RAK izvrši analizu i da izaĊe sa novim prijedlogom. Ono što nije dobro, nije dobro da se zaključci Predstavničkog doma ne implementiraju. Dodatno nije dobro da se ovakvom formulacijom, u kojoj smo učestvovali u samoj Komisiji, dodatno sam Parlament ponižava time što konstatuje da jedna od agencija na nivou Bosne i Hercegovine nije implementirala zaključak Predstavničkog doma. I vrtimo se u krug. Mi smo imali različite vrste problema sa RAK-om u ovoj zemlji, i dan danas imamo. Ponaša se veoma često i kao otuĊeni centar moći. Imali smo situaciju da ovaj Parlament, institucije ove zemlje nisu mogle da smijene upravljačku strukturu RAK-a više godina. I to je prolazilo onako kako je prolazilo zato što su postojali različiti oblici i političkih potreba i nekih drugih intervencija po tom pitanju. Toga smo mi svi svjesni. Da li je neko imao nečiju zaštitu ili nije, itd. Danas imamo situaciju da je Komisija za saobraćaj izašla sa jasno definisanim stavom u skladu sa onim informacijama koje je dobila od predstavnika RAK-a, a to je da za ovu aktivnost treba dodatno vrijeme. I to vrijeme je 120 dana. Šta ako, ja sad želim, danas želim da pitam, šta ako u roku od 120 dana ne bude ponuĊeno novo rješenje? Kakve će onda biti posljedice? Hoćemo li opet konstatovati zaključkom da nisu ispoštovani i implementirani zaključci Predstavničkog doma? Neupitno je da trebaju analize i neupitno je da trebaju nova rješenja. To postoji potpuna podrška svih nas da trebaju nova rješenja kad je u pitanju cijena. I naravno postoje zakonske procedure kako se to utvrĊuje, ko je nadležan, ko to verifikuje, itd., itd. Ja želim danas da otvorim samo pitanje šta ukoliko u roku od 120 dana to ne bude implementirano? Da li neko dodatno želi da usložni situaciju nametanjem priče o smjeni Savjeta RAK-a? Prema informacijama koje smo dobili, Savjet RAK-a nije posebno uključen u ovaj postupak. Ako hoćemo da komplikujemo imate podršku opozicije. Ali nemojte da dodatno komplikujemo ako želimo da riješimo jedno pitanje. Drugi problem o kome želim da govorim jeste, ali nemam koga da pitam, i ponovo je monolog. ... u ovoj sali nema predstavnika, u ovom slučaju Ministarstvo transporta i komunikacija. Nema predstavnika, znam da smo smijenili ministra, ali koga ćemo danas pitati nešto u vezi sa Zaključkom broj 2, gospodine Novakoviću, gdje sam ubijeĊen da ni Vi, ni ja, niti bilo ko od nas u trenutcima kad smo raspravljali o Zaključku broj 2 nismo bili informisani o tome da li su sve nadležne institucije uključene u izradu ove strateške politike telekomunikacija Bosne i Hercegovine. Od juče imam informaciju da nisu. Koga ćemo danas pitati? Trebamo se izjasniti o tom Zaključku. I mislim, s obzirom da postoji korektni odnos u radu same Komisije, mislim da bi dobro bilo da insistiram da predstavnici do samog izbora nadležnog ministra, budu predstavnici Ministarstva na sjednici da možemo da pitamo. Imam informaciju da entitetska ministarstva nisu uključena u sektorsku politiku telekomunikacija Bosne i Hercegovine, izuzev da će biti pozvani kada to bude u pitanju javna rasprava. Mislim da postoji dovoljno, da je ozbiljan problem, mislim da treba dati šansu ljudima u RAK-u da u roku koji je za njih prihvatljiv to urade, ali ja sad samo želim da ... – šta ukoliko u roku od 120 dana to ne bude uraĊeno? Hvala vam. 84
Zahvaljujem. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Sada nam se želi obratiti v.d. generalnog direktora gospodin Kovač, Vijeće regulatorne agencije za komunikacije. Izvolite.
Dobar dan. Evo i ja sve da vas pozdravim i da sa par riječi probamo da damo neke od odgovora koji su danas u ovom Parlamentu upućeni prema nama. činjenica je da zaključke ovog Doma RAK nije ispoštovao i činjenica je da ono što, evo mi u nekom narednom periodu želimo da radimo jeste da, prije svega u skladu sa zakonom, sa stavovima, zaključcima ovog Doma, sa zaključcima i stavovima Savjeta ministara, želimo da vodimo politiku u oblasti kojima se bavi RAK, tako da obezbijedimo sve ono što do sad nije bilo obezbijeĊeno. Svakako puno posla treba da se uradi, dugo vremena, kao što ste i pominjali nije bilo adekvatnog, ne mislim sa stanovišta struke adekvatnog, nego dugo vremena smo imali i v.d. direktora na čelu ove Agencije i to je sigurno usložilo njen rad. Ono što, evo sad Agencija u ovom trenutku želi da radi jeste da, prije svega, ima partnera u ovom Domu, partnera u Savjetu ministara i da zajedno radimo da ispunjavamo one osnovne postavke Zakona o komunikacijama a to je da budemo u službi svakog stanovnika u Bosni i Hercegovini. I evo, imat ćemo priliku da vas redovno izvještavamo o svemu tome i sve ono što u najkraćem roku po ovim zaključcima uradimo, prije svega izvještavat ćemo Komisiju, ovaj Dom i Savjet ministara. Hvala lijepo.
Zahvaljujem v.d. direktoru, gospodinu Kovaču. U ovom trenutku prelazimo na točku 10., Ad. 10. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provoĎenje procedure imenovanja jednoga predstavnika akademske zajednice u Povjerenstvo za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH Zajednički kolegij obaju domova je na 11. sjednici, održanoj 29.12.2015., shodno članku 17. Zakona o agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije i utvrĊenoj obvezi Parlamentarne skupštine BiH, utvrdio navedeni prijedlog zaključka. Predloženo je da članovima Privremenog zajedničkog povjerenstva budu imenovani zastupnici – Mirsad Đonlagić, Predrag Kožul i Borislav Bojić, te izaslanici – Ljilja Zovko, Darko Babalj i Halid Genjac. Otvaram raspravu. 85 Denis Bećirović, rasprava. Izvolite.
U prijedlogu šest imena za ovu Komisiju nema nijednog predstavnika opozicije. Ja predlažem, dakle s obzirom na specifičnost, je li, teme, da tri predstavnika budu iz opozicije a tri iz pozicije. I to je praksa, ne samo u regionu, već i u EU. Prema tome, s obzirom na Komisiju čime treba da se bavi, apsolutno, evo dakle prijedlog je da tri člana budu iz opozicije, a tri iz pozicije, a trenutno, dakle svih šest je iz vladajuće strukture.
Zahvaljujem. Maja Gasal-Vražalica, rasprava.
Klub DF-a se pridružuje i pozdravlja prijedlog kolege Bećirovića. TakoĊe, mi smo u par navrata imali susrete, a to predsjedavajući Zajedničke komisije za ljudska prava vrlo dobro zna i moj kolega Lazar Prodanović, gdje su u skoro svakom, svakom prilikom napominjali da ravnopravno trebaju i članovi i članice opozicije da učestvuju u radu parlamentarnih tijela. Tako da ukoliko ne bude podržan ovaj prijedlog tri zastupnika ili zastupnice iz opozicije mi nećemo podržati ovaj prijedlog. Hvala.
Zahvaljujem. U ovom trenutku ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Izjasnićemo se kada za to bude vrijeme. Prelazimo na točku 11., Ad. 11. Imenovanje tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta Zakona o azilu – predlagatelj: Vijeće ministara BiH Zakon o azilu usvojen je na 21. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 10.12.205., i na 13. sjednici Doma naroda, održanoj 30.12.2015. Zakon je usvojen u domovima u različitom tekstu, te je potrebno imenovati tri člana iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo za postizanje istovjetnog teksta. Dom naroda je već imenovao svoje članove, izaslanike – Halida Genjca, Ljilju Zovko i Darka Babalja. Prijedlog Kolegija je da u Zajedničko povjerenstvo se imenuju zastupnici – Damir Arnaut, Nikola Lovrinović i Momčilo Novaković. Otvaram raspravu. Zaim Backović, rasprava. 86
Vrlo kratko. Da li je moguće, da li je uopšte i moguće, da u ovom Domu nema niko drugi osim onih koji pripadaju vladajućoj strukturi? Dajte, prebrojite nas, pa nas saberite u koliko smo tijela, u koliko smo komisija, odbora, zajedničkih ... ovako, onako. O čemu se tu radi? Mi smo ovdje svi ravnopravni. Kako je moguće da neko bude u deset, neko u jednoj, kako je to moguće? Moguće. Onda smo mi stvarno Parlament strašno velikog demokratskog kapaciteta. [[zajednička diskusija]]
Zahvaljujem. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Time smo iscrpili današnji dnevni red. Sada dajem 10 minuta pauze i vraćamo se na glasanje po dnevnom redu. Molim za pažnju, prelazimo na glasanje. Idemo na točku 1. – Usvajanje Zapisnika 22. sjednice Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Glasujemo o usvajanju Zapisnika. Od ukupno 37 nazočnih – za 35, nema protiv, 2 suzdržana. Federacija BiH 22 za, nema protiv, 2 suzdržana, RS 13 za, ništa protiv, niša suzdržanih. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]