Dobro jutro, jako mi je drago što sam pozvan ovo jutro tu na ovu sjednicu. Naime, RH već desetljećem pokušava ući u CERN i napokon se realizacija toga dovela do kraja. U veljači ove godine se sklopio sporazum između RH i CERN-a oko pridruživanja kao pridružena članica u CERN-u. RH ima ogromne pozitivne benefite oko toga članstva, ne samo znanstvene, znanstvene normalno da, ali to je čak u ovom kontekstu najmanje važno, tu je za hrvatsko gospodarstvo puno važnije da će time hrvatski inženjeri moći imati jednako pravni pristup onoj visoko tehnološkim rješenjima koji se ne samo koriste na CERN-u, nego i razvijaju na CERN-u i naše tvrtke će moći sa članstvom biti dio tih procesa, biti dio tih javnih nabava. Do sada to nije bilo moguće, dapače, imamo puno slučajeva kada hrvatske tvrtke učestvuju u CERN-u već sada, međutim, samo kao podizvođači, ne mogu biti glavni izvođači i to će se ovom, ulaskom u CERN napokon promijeniti. Dakle, uz znanstvene, velike prednosti tu su ogromne gospodarstvene prednosti, kratkoročne, dugoročne, ali tu su i prednosti za edukaciju djece i to u osnovnoj školi, srednjoj školi. Naime, CERN ima jako razvijen program edukacije djece, a i nastavnika. Uredno će se na ovaj način moći slati naši školarci koji su zainteresirani za inženjerstvo, za fiziku i za znanost, za stem polja, na CERN na jedan dan, dva dana ili više dana. Također i naši nastavnici u osnovnim i srednjim školama će se moći tamo slati na edukaciju oko određenih polja, to je ja mislim jako, jako važno jer upravo taj moderni način pristup edukacija posebno je recimo u stem područjima i jako važan za RH i za kurikularnu reformu, tako da efekti su skroz pozitivni, članstvo košta oko milijun švicaraca godišnje, ali ja vjerujem da će se to članstvo vratiti i to uredno vratiti, čisto s ekonomskog pitanja, kroz sudjelovanja našoj tvrtki plus uz to su još ti puno, puno veći benefiti za hrvatsko gospodarstvo i znanost, tako da molim da HS podupre ovu odluku tj. ratificira sporazum što je RH imala sa CERN-om početkom ove godine. Hvala.
Imamo 4 replike, prvi je poštovani kolega Kirin, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče, znanost ide brzinom svjetlosti naprijed, četvrta industrijska revolucija uzima maha. Da li bi RH da nije članica EU, imala priliku postati pridružena članica CERN-a Europske organizacije za nuklearna istraživanja i što to znači za hrvatsku znanost? RH nikada sebi ne bi mogla priuštiti veliki … [[Govornik se ne razumije]] sudarač i ubrizivač čestica bez toga da se, a bez toga se ne mogu razriješiti temeljna pitanja fizike i univerzuma. To je prednost članstva EU. Što mislite, da li su euroskeptici svjesni naše snage i veličine i koliko je znanost skupa i da to nije uzgoj svinja? Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Dakle, hvala puno na pitanju. CERN je jedna fantastična europska inicijativa, u stvari to je bila jedna od prvih velikih dokaza da EU kao takva funkcionira, to je ono 50 ih je rađeno kada je Europa nakon Drugog svjetskog rata bila opustošena na više načina, uključujući i znanstvenost, svi najbolji znanstvenici su ili uzeti ili otišli u Ameriku ili Sovjetski Savez, Europa je tražila rješenje kako dovesti najbolje svoje znanstvenike natrag i shvatila da jedino ujedinjenom Europom se može, ujedinjenim pristupom se to može napraviti i ako se ide u nešto najbolje i da se to radi u Europi na toj, upravo je CERN rezultat toga i to je uspješno, dakle, CERN je daleko najuspješniji laboratorij fizike u svijetu, tu ni Amerikanci u Europi ne mogu konkurirati, ni Kinezi ni Japanci Europi tu ne mogu konkurirati i to je jedna od fantastičnih uspjeha [[Upadica: Hvala vam.]] upravo Europe, EU [[Upadica: Vrijeme je isteklo.]] da i usput saznajemo i [[Upadica: Državni tajniče.]] tajne svemira.
Državni tajniče, jedna minuta je za repliku, pa vas molim da se držite vremena. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani državni tajniče, vi dolazite iz HNS-a ako se ne varam, znači došli ste tu ležerno bez papirića i onda ono najvažnije što zanima hrvatske građane koliko će to koštati, vi kažete što ste rekli oko milijun, ne milijon ste rekli hrvatsku riječ prvo, a iz Ministarstva obrazovanja ste, a onda kažete još švicaraca, kakvih švicaraca, stanovnika Švicarske. Dakle, u kunama egzaktno koliko će to koštati hrvatske državljane. S druge strane niste rekli koliko će naših znanstvenika moći tamo otići, koliko će naših profesora tamo otići, u kojem razdoblju to je ono što vas tražimo ovdje. A vi ste došli kao da ste došli u kafić ovdje, bez papirića i kažete milijon švicaraca. Jel to način kako se komunicira u Hrvatskom saboru, tako vi komunicirajte s vašom prijateljicom ministricom Divjak iz HNS-a, a u Hrvatskom saboru budite malo ozbiljniji.
Odgovor izvolite. Želite odgovor? Onda idemo na treću repliku, poštovani kolega Ćelić, izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani državni tajniče usudim se reći da je ovo jedan od najvećih doprinosa aktualne administracije Ministarstva znanosti i obrazovanja. Oni koji se bave znanošću ne moraju biti iz područja nuklearne i teorijske fizike, znaju koliko je ovo važno i uistinu možemo ovdje razbacivati se sa nekakvim jeftinim populističkim frazama, onaj tko je bio u Ženevi, onaj tko je vidio što je CERN, onaj tko razumije šta znači CERN za znanstvenu zajednicu na globalnoj razini, ali i na povećanje vidljivosti Instituta Ruđer Bošković nema potrebe za nekakvim većim daljnjim objašnjenjima. Ja bih ovdje samo rekao, vi ste spomenuli dakle praktična primjena konkretno u medicini, s obzirom da ja dolazim iz tog miljea, dakle PET tomografija ne bi bila moguća bez Instituta Ruđer Bošković, a sada će bit to puno, puno bolje kada postajemo dio CERN-a. Hvala.
Imamo, pardon, povreda Poslovnika, kolega Zekanović sekundu samo.
Kolega nije postavio pitanje njemu osvrnuo se na moju repliku, ja nisam populist i ja sam za CERN da se razumijemo, a to kako je [[Upadica: Kolega Zekanović.]] gospodin državni tajnik se ovdje nama obratio to je sramotno, a još sramotnije da vi branite da vi branite svog koalicijskog partnera HNS [[Upadica: Kolega Zekanović.]] na ovaj način.
Kolega Zekanović, dakle niste se prvo pozvali na članak koji je povrijeđen, drugo kolega Ćelić vas nije spominjao, vi ste se sami prepoznali u njegovoj izjavi to je vaše pravo, ali to nije povreda Poslovnika. Dakle, ono što je rekao gospodin Ćelić, zastupnik Ćelić nije bila povreda Poslovnika. Tako da vas molim da to ne činite. Izvolite.
Dobar dan, da dakle ekonomski i gospodarstveni, korist od toga imaju svi i tu nije dakako samo Ruđer Bošković, tu su Institut za fiziku, tu su Institut za medicinska istraživanja, Sveučilište u Splitu, Sveučilište u Rijeci, inženjerske tvrtke. Upravo kada je bila delegacija CERN-a tu upravo su bili naj impresionirani upravo sa Rimac automobilima što je jedan od recimo ključnih gospodarstvenih iskoraka Hrvatske i oni će i te kao moći, ja i te kako vjerujem i profitirati ekonomski od CERN-a tako da to je jako, jako široka priča, izvrsna priča za Hrvatsku. Hvala.
I idemo na zadnju repliku, kolega Žagar izvolite.
Hvala. Poštovani državni tajniče, prije svega da pohvalim vaš odnos prema Hrvatskom saboru i vaše ponašanje u Hrvatskom saboru, to je nažalost postala rijetkost ali drago mi je da ste rekli zašto ste došli ovdje i što tražite ovdje. Imat ćete podršku, jedno pitanje čisto tehničko objasnite meni i hrvatskoj javnosti. Kad govorimo o projektima i upućivanju studenata, profesora na projekte CERN-a koji će tamo boraviti da li ti troškovi, naše članstvo koje govorite o milion franaka, da li i sve one benefite koje ćemo temeljem tog članstva dobiti, da li ta sredstva pokrivaju sve troškove ili će RH morati još, ili pojedini fakulteti ili ustanove izdvajati sredstva da bi omogućili boravak tih studenata tamo, njihovo stanovanje, prehranu, sve, je li sve uključeno u to? Možete to malo pojasniti, zapravo je pitanje je li taj milion franaka konačni okvir ili će trebati izdvojiti još sredstava i tko će odlučivati o tome? Bojim se da ne bi opet došlo da ne idu opet sposobni nego oni za koje se odluči da bi ih trebalo politički da kažem nagradit. Eto, pitanje.
Odgovor, izvolite.
Hvala na pitanju, ovim milion švicarskih franaka, ne znam trenutni ovaj omjere kuna, franak će pokrivati odlazak i tih studenata, nastavnika. Ono što neće pokrivati jesu troškovi koji su pokrivali do sada, to su recimo troškovi ovih individualnih eksperimenata na CERNU-u tipa CMS ili ALIS to će ostati i dalje, ali će se moći iz ovih milion švicarskih franaka će se pokrivati i troškovi recimo stalno zaposlenih uključujući i odlazak inžinjera na tome, da.
Hvala vam. Sad ćemo pitati izvjestitelja odbora želi li uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu i prva je na redu zastupnica HDZ-a i u ime kluba poštovana kolegica Vesna Bedeković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege, evo ga pred nama je dakle Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između RH i Europske organizacije za nuklearna istraživanja (CERN) o dodjeli statusa Hrvatskoj kao pridružene članice CERN-u, ja ću samo usput napomenuti da je ovaj prijedlog raspravio i jednoglasno prihvatio matični Odbor za znanost, obrazovanje i kulturu, a kad govorimo o nekakvoj povijesti dakle suradnje Hrvatske i Europske organizacije za nuklearna istraživanja onda imam potrebu podsjetiti da je RH suradnju sa CERN-om započela 18. srpnja 1991. godine kada je potpisan ugovor o suradnji između Europske organizacije za nuklearna istraživanja odnosno CERN-a i Vlade RH tada dakle o budućem razvoju znanstvene i tehničke suradnje i istraživanja u okviru projekata na CERN-u. i naravno tijekom kontinuirane suradnje od tada u razne CERN-ove programe bile su već dakle uključene grupe znanstvenika, posebice kao što već smo imali priliku čuti sa Instituta Ruđer Bošković, Sveučilišta u Zagrebu, Sveučilišta u Splitu i Sveučilišta u Rijeci. I imam potrebu podsjetiti i napomenuti da su različiti znanstvenici sa ovih institucija u okviru različitih aktivnosti u suradnji sa kolegama objavili preko 300 znanstvenih radova, izradili niz doktorskih disertacija i održali više od 150 stručnih i znanstveno popularnih predavanja. Jednako tako Vlada RH 6. veljače 2014. godine donijela je zaključak o pokretanju postupka za pristupanje Hrvatske u pridruženo članstvo CERN-u i slijedom upravo tog zaključka Ministarstva znanosti i obrazovanja je uputilo dopis generalnog direktorici vijeća CERN-a kojim je zatraženo pokretanje svih potrebnih koraka za pristupanje RH u pridruženo članstvo. I nakon evo posjeta tročlane operativne skupine CERN-a vijeće je u listopadu 2018. dostavilo nacrt sporazuma za dodjelu pridruženog člana i to na temelju standardnih odredbi obrasca sporazuma. I ja ću podsjetiti da je sporazum RH i CERN-a kojim se Hrvatskoj dodjeljuje pridruženi status potpisan u veljači prošle godine točnije 28. veljače u Tehničkom muzeju u Zagrebu. I zapravo se ovim zakonom o kojem danas raspravljamo taj sporazum potvrđuje. Vrlo kratko o samom CERN-u, dakle podsjetiti ću da je Europska organizacija za nuklearna istraživanja osnovana 1954 i da danas ima negdje oko, ima 22 članice i zapošljava negdje oko 2,5 tisuće ljudi. A evo na različitim projektima okuplja još negdje oko 17 tisuća znanstvenika iz cijeloga svijeta. I upravo to je dakle dokaz tome da je CERN na globalnoj razini jedna bitna organizacija. I podsjetiti ću da CERN ima svoje četiri glavne misije prije svega fundamentalna istraživanja u području fizike i elementarnih čestica, zatim razvoj novih tehnologija, zatim edukacija dakle i trening mladih znanstvenika a onda i učenika i profesora. I ono što je po meni jako bitno širenje globalne suradnje u svijetu znanosti i općenito. I kao što sam već i ja napomenula a i kolege ranije određen broj hrvatskih znanstvenika sa CERN-om surađuje evo već dugi niz godina a naravno da pridruženo članstvo Hrvatskoj otvara niz mogućnosti koje će utjecati prije svega na osnaživanje njenih znanstvenih a onda jednako tako što je jako važno i gospodarskih kapaciteta. I naravno u tom smislu će nakon stupanja na snagu ovog zakona koji imamo pred sobom, prije svega institucijama u RH biti omogućeno ravnopravno sudjelovanje na projektima koje financira CERN i jednako tako biti će omogućeno korištenje tehnologije koja je razvijena na CERN-u a onda i ugrađivanje te tehnologije u vlastite proizvode. A naravno povećati će se i mogućnost duljeg boravka našim studentima na CERN-u i to već je objašnjeno, drago mi je da je to pitanje bilo postavljeno kroz replike bez dodatnih ulaganja. Naravno biti će omogućeno slanje osobito nastavnika fizike na dulje ljetne boravke na CERN a jednako tako što nije zanemarivo postoji i mogućnost dobivanja više radnih mjesta za usavršavanje znanstvenika u području prirodoslovnih i tehničkih struka što držim da je osobito važno za naše mlade znanstvenice i znanstvenike. Naravno za očekivati je da će se sve to utjecati na povećanje kapaciteta za razvoj temeljnih znanosti, zatim veću kvalitetu edukacijskog potencijala za diplomske i doktorske studente osobito u područjima prirodnih i tehničkih znanosti a jednako tako utjecati će na povećanu mobilnost znanstvenika i stručnjaka a samim time držim da će se i očekujem to da će se povećati i kapaciteti za prijenos znanja i tehnologije a posebice u području računalnih i medicinskih tehnologija, kvantnog inženjerstva itd.. Naravno osim ovog znanstvenog dugoročni interes RH u pogledu suradnje sa CERN-om je itekako i gospodarske prirode. Samim time kao što sam već rekla što će se gospodarski subjekti iz RH moći prijavljivati na natječaje koje raspisuje CERN što je smatram osobito važno za otvaranje novih poslovnih mogućnosti na europskom tržištu za hrvatske tvrtke osobito u području softwarske, građevinske i elektrotehničke industrije, području zdravstva također. Već je napomenuto da za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu RH zbog toga što RH će plaćati godišnju članarinu u ukupnom iznosu od milijun švicarskih franaka, dakle na godišnjoj razini. I kao što smo naglasili i na Odboru za obrazovanje, znanost i kulturu i to je nekako i moje mišljenje nama svima skupa ostaje u budućnosti za vidjeti koliko ćemo kroz pridruženo članstvo CERN-u biti sposobni povući dakle i osigurati sredstva, biti participirani, participirati u različitim natječajima i koliko ćemo zapravo kao sustav biti sposobni na račun tih milijun švicarskih franaka na godišnjoj razini vratiti sredstava natrag. Ja držim da imamo itekako sposobne znanstvenike i sposobne ljude koji će ne samo opravdati ovih milijun švicarskih franaka uloženih na godišnjoj razini nego ta sredstva umnogostručiti. I sukladno tome, dakle i ja osobno kao zastupnica u Hrvatskom saboru a i moje kolegice i kolege iz Kluba zastupnika HDZ-a, ovaj prijedlog zakona dakle Zakona o potvrđivanju sporazuma između RH i Europske organizacije za nuklearna istraživanja o dodjeli statusa pridruženog člana će itekako podržati, hvala lijepa.
Drugi klub je Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala predsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Za razliku od nekih kolega koji pokušavaju prodavati kvazi suverenističku maglu, jasno da i simbolički ova rasprava dolazi u pravom trenutku na dan kada obilježavamo dan Hrvatskog sabora. Šteta je što ovaj elitni termin koji je točka dobila je popraćen ovako mizernim brojem saborskih zastupnika, vjerojatno bi se da se raspravlja o kvazi suverenističkim temama bio veći interes a ovo je zaista jedan povijesni trenutak obzirom na značaj ove točke i ulaska Hrvatske u pridruženo članstvo u CERN-u. Inače, Hrvatska ulaže u istraživanje i razvoj svega 0,87% BDP-a i teško da će dosegnuti proklamirani cilj od 1,4% do 2020. g. Istovremeno u EU, taj prosjek iznosi 3%. Ulaganje u istraživanje i inovacije je ulaganje u budućnost Hrvatske. Europa je za Strategiju Europa 2020 istaknula da potiče pametan, uključiv i održiv rast i razvoj kao glavni put za konkurentnost Europe u svjetskim razmjerima. Inače, jedan podatak koji pokazuje koliko je to Europi važno, u Europi živi svega 7% svjetskog stanovništva ali Europa ostvaruje 20% svjetskih ulaganja u istraživanje i razvoj, objavljuje 1/3 svih visoko kvalitetnih znanstvenih publikacija, ima vodeći položaj u industrijskim sektorima kao što su farmaceutski proizvodi, kemikalije, strojarstvo, moda. Samim tim ovaj zakon koji danas ovdje imamo u raspravi u Hrvatskom saboru, ima dodatni značaj. Ja moram istaknuti da sam posebno ponosan i zadovoljan zato što je zaključak o pokretanju postupka pridruživanja Hrvatske CERN-u donijela Vlada u kojoj sam ja bio ministar, 6. veljače 2014. a iste godine donesen je i plan razvoja istraživače inovacijske strukture koji je dodatno unaprijeđen 2016. Prema tome osjećam da sam i sam kao dio Vlade Zorana Milanovića dao doprinos ovom jednom ponovit ću, povijesnom trenutku. Prema tome, ovim zakonskim prijedlogom potvrđuje se sporazum između RH i CERN-a o dodjeli statusa pridruženog člana kojim će se omogućiti ravnopravno sudjelovanje ustanova iz RH na projektima koje financira CERN što će povećati kapacitet za razvoj temeljenih znanosti, veću kvalitetu edukacijskog potencijala za diplomske i doktorske studente u područjima prirodnih i tehničkih znanosti kao i mobilnost znanstvenika i stručnjaka. Također, vrlo je bitno da će se povećati kapaciteti za prijenos znanja i tehnologije u području računalne, medicinske tehnologije, tehnologije u području supravodljivih magneta, foto-detektora te kvantnog inženjerstva. Implementacija zakona sa aspekta povezivanja hrvatske znanosti i gospodarstva u visoko razvijene međunarodne institucije, osnažit će razvoj znanstveno-istraživačko-gospodarskog potencijala RH i doprinijeti da dođemo što prije do tog našeg cilja od 1,4% BDP-a. Inače CERN ima 4 glavne misije, to su fundamentalna istraživanja na području fizike elementarnih čestica, razvoj novih tehnologija, edukaciju i trening mladih znanstvenika, učenika i profesora te širenje globalne suradnje u znanosti što doprinosi mir u svijetu. Naši znanstvenici surađuju već 40 g. sa CERN-om ali ovo pridruženo članstvo otvara niz mogućnosti kroz zapošljavanje hrvatskih znanstvenika, sklapanje ugovora hrvatske industrije sa CERN-om te edukacije i trening znanstvenika, studenata i učenika. Jedan povijesni podatak, CERN je osnovan '54. g. upravo sa ciljem kako bi se zaustavo odlazak najboljih europskih fizičara u Ameriku. Danas je to globalna, svjetska sila koja zapošljava 2500 ljudi ali na različitim projektima okuplja 17000 znanstvenika, stotinjak nacionalnosti iz cijelog svijeta. Posljednjih godina CERN je posebno bio poznat po otkriću Higgsova bozona no eto jedna edukacijska činjenica za sve one koji prate naš rad, CERN je i rodilište vrhunskih tehnologija kao što je nešto što je danas sastavni dio svakog domaćinstva, svjetska mreža World Wide Web. Prema tome, brojni znanstvenici iz Hrvatske pohvalili su ovu inicijativu prilikom potpisivanja u veljači ove godine, evo, citirat ću samo neke od njih, rektorica Sveučilišta u Rijeci Snježana ... [[Govornik se ne razumije.]] Samaržija naglasila je udruživanje sa CERN-om je iznimno značajno jer je budućnost znanosti u ovako velikim kolaboracijama i projektima. Mi na Sveučilištu u Rijeci smo presretni što smo dio konzorcija koji je sudjelovao u tom velikom projektu. Danijel Juranić, dugogodišnji hrvatski fizičar u CERN-u kaže, od '71. g. kada sam počeo raditi na Institutu Ruđer Bošković, govori se o učlanjenju u CERN, sad sam već umirovljenik ali jako mi je drago što se to naposljetku i dogodilo. Aktualni ravnatelj David Smith, Instituta Ruđer Bošković kaže naši fizičari već dugo surađuju u CERN-u, ovo je prepoznavanje njihova truda i istraživanja, to je važno i za našu znanosti i za Hrvatsku u cjelini. Dakle teško je zapravo razumjeti da netko uopće može imati nešto protiv ovog zakonskog prijedloga i pridruženog članstva Hrvatske CERN-u. Dakle pridruženo članstvo u CERN-u predstavlja potpuno novu priliku za hrvatske znanstvenike, nastavnike i učitelje ali i inovativnu industriju koja sudjelovanjem na CERN-u i njegovim natječajima u vrijednosti od 500 milijuna eura godišnje, može bitno unaprijediti svoje poslovne procese. Neke su naše tvrtke i dosada sudjelovale u tom ali sada imaju novu priliku i dobili su zapravo pristup potpunom novom tržištu. Hrvatska će ulaskom u CERN postati ravnopravna članica jednog od najvećih i najjačih svjetskih znanstvenih laboratorija, to je mjesto gdje se svijet po prvi put ujedinio oko znanstvenih ideja a sada će hrvatski znanstvenici mnogo jednostavnije i potpuno ravnopravno sudjelovati u tome. Radi se o iznimnom postignuću za hrvatsku znanost a s obzirom na značenje koje bi znanost trebala imati u cjelokupnom društvu, to je nesumnjivo veliki korak za Hrvatsku. Stoga, jasno je da će Klub SDP-a podržati ovaj zakonski prijedlog, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Treća rasprava Klub zastupnika HNS-a poštovani kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, poštovani državni tajniče Antičić sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege, sada da mogu bi vas i poimenice pobrojati, ali evo mislim da je ovo prilika i da javnost čuje zapravo, a i da pohvalimo sve napore kako je i kolega Jovanović rekao, koji su krenuli formalnim zahtjevom 2014., a koji su finalizirani radom ove administracije, prije svega, u zadnjih nepunih 2.g. i znamo da smo u 12 mjesecu upravo i potpisali ovaj sporazum koji danas ratificiramo odnosno potvrđujemo. Kao što smo čuli, a neću previše se ponavljati, ali mislim da ovo je jedna velika i šansa i priznanje za razvoj prije svega hrvatske znanosti i znanstvenika i pridruživanjem u ovaj prestižno znanstveno društvo zapravo kao jednog najvećeg i najuglednijeg centra za znanstvena istraživanja na svijetu. Dakle, mislim da treba samo apostrofirati što ovime dobivamo, dakle, ovim se otvaraju mogućnosti obrazovanja koje upravo CERN nudi od raznih programa za studente do doktorskih programa koji su većinom fokusirani na inženjere odnosno na stem područja odnosno u primjenu novih tehnologija. Također otvaraju se prilike za hrvatsko gospodarstvo i pogotovo inovativnu industriju jer mi sada imamo pravo sudjelovati u natječajima CERN-a u iznosu otprilike oko 500 milijuna EUR-a godišnje gdje sigurno se može time znatno unaprijedit svoje poslovne procese, posebno IT-sektora i kreativne industrije jer se otvara i tu pristup novom tržištu, a mislim da nije, ne škodi reći usputno da su već neka naša poduzeća i ranije sudjelovala u tome, poput Končara i imaju druge prilike kao što smo čuli i Rimca odnosno Rimac d.o.o. I dok su zapravo, ono što je možda najbitnije za naše znanstvenike je da osim što će otvoriti vrata i privredi i tehnološkom razvoju, to nije ni pitanje samo znanosti nego i zamašak tehnološkom gospodarskom razvoju zemlje koji je izuzetno potreban, koji je sigurna budućnost. Ono što apsolutno za naše znanstvenike odnosno ne samo znanstvenike, nego i škole i fakultete, u našoj obrazovnoj zajednici jer će mladim ljudima osigurati prilike za ostvarivanje njihovih ambicija u RH, ali i u svijetu, tako da upravo koji već kroz već spomenute razno razne programe istraživanja, stipendija itd., mislim da apsolutno je to nešto što moramo, trebamo iskoristiti na najbolji način za razvoj naše i znanstvene zajednice, a prije svega i gospodarstva i svega onoga što je vezano na, za taj dio. Dakle, to prije svega govorimo o usavršavanju znanstvenika prirodoslovnih tehničkih struka tzv. CERN fel pozicije, mislim da apsolutno mi postajemo dio jedne organizacije gdje 16000 znanstvenika i 110 odnosno 110 različitih nacionalnosti i mislim da, dovoljno je reći da istraživači objavljuju dnevno, ti koji rade na CERN-u, 3 istraživačka znanstvena rada. 300 studenata godišnje ulazi u ovaj program istraživanja koji sam rekao i zapravo postajemo ovdje jedan, dajemo priliku našim mladima, našim znanstvenicima da iz RH dobiju ono sve svjetsko što mogu imati, to je zapravo najjača poruka plus poruka našim privrednicima da mogu razvijat se, da mogu konkurirati, da mogu crpiti znanja, mogu unapređivati sebe i apsolutno da mi sutra možemo biti i konkurentniji na svjetskom tržištu upravo kroz sudjelovanje i u CERN-u i svemu onome što on donosi. CERN kao što je tu već rečeno, je ono što najklasičnije možemo reći što nam to donosi, prije svega, kolega Jovanović je spomenuo tu da su oni zaslužni za ona tri w … [[Govornik se ne razumije]] dakako, ja bi tu još dodao i tach skrin tehnologiju, razno razne medicinske aplikacije, prije svega Pionirski poduhvati su napravljeni na izradu 5 skenera itd., dakle, u medicinske svrhe, u znanstvene, u svemu onome što je primjenjivo danas širem tržištu i to je ta poveznica ako gledamo recimo jednog Končara ili Rimca kroz automobilsku industriju, sve ono što daljnje istraživanje i znanost nudi, da se može primijeniti kasnije i da se sigurno možemo dobiti taj zamašnjak. Zato još jednom čestitke cijeloj ekipi na čelu sa državnim tajnikom koji su radili zadnjih godinu i pol do dvije dana na ovome, sigurno i naravno čestitke i zahvale svima kad se to krenulo 2014. i na donošenju svih potrebnih dokumenata i mislim da je ovo jedna dobra vijest, da je ovo jedan dobar primjer, da kad se maknemo od svih nekih nepotrebnih prijepora, ideologija i razno raznih nebitnih za naše građane pitanja da, istina da trebamo raditi i dalje na ovakvim stvarima, da se, rezultat će doći i rezultat se već danas vidi i to su sigurno ono što je vrijedno poduhvata. Naravno, Klub HNS-a će podržati ovaj dio uz jedne velike čestitke cijelom timu, naravno i pozivu zapravo za sve da dalje naše znanstvenike, naše privrednike, da se uključe, da se angažiraju i da iskoriste maksimalno od ovog što smo im danas ovdje omogućili odnosno što ćemo im omogućit. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e i kolega Ivan Pernar, izvolite.
Prije rasprave o konkretnoj točki dnevnog reda, želim dovesti u pitanje legitimitet parlamentarne većine koja donosi odluke u HS, uključujući i ovu trenutnu. Naime, svi znate da je HDZ doživio izborni poraz na ovim izborima, da je njihova oholost i bahatost njihovog vodstva dovela do fijaska, o tome govore izborni rezultati, to nije samo moje mišljenje. Činjenica jest da ljudi bježe iz naše zemlje, to nitko ne može osporit. Druga nesporna činjenica je da birači HDZ-a bježe od HDZ-a, znači, osoba koja vodi i državu i stranku vodi i jedno i drugo na način da zapravo udaljava ljude od jednog i drugog. Što se tiče njegovih partnera u Saboru, svima je jasno da ti svi partneri zajedno nisu skupili 5%, to ste svi vidjeli. HSLS koji podržava vladajući većinu imao je, ma ispod 0,5%, ja mislim. Da ne govorim za ostale partnere. Također je i HNS imao nikakav rezultat. HDS, stranka g. Hrga. Isto katastrofa.
Kolega Pernar, molim vas da se vratite raspravi, analiza izbora će biti možda nekad drugi puta, ali sad je točka nešto sasvim drugo.
Uvaženi predsjedavajući, ja sam izabran u HS voljom hrvatskog naroda i prema Poslovniku ja imam sada pravo govoriti u ime Kluba 15 minuta. Trenutno sam govorio 13 minuta, 12, 11, 10, 9 sekundi, itd [[Upadica: Molim vas da se držite teme, to piše u Poslovniku.]] Vi ste [[Upadica: …dužan upozoriti zastupnika koji ne govori o temi pa vas molim da govorite o temi.]] Možete samo nasiljem izbaciti mene iz Sabora, kao što ste i do sada i vaš premijer nasiljem vodi svoju stranku i vidjeli ste kakav je rezultat toga, a vi slobodno nastavite s istom politikom.
Kolega Pernar, ja vas molim, dakle, sad vas molim da malo zastanete. Dakle u Poslovniku HS-a jasno piše da se treba govoriti o temi koja je predmet rasprave jer u čl. 238 kaže, zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije govoriti o temi koja nije predmet rasprave. To vam je čl. 238. Vi govorite o analizi izbora, to nije predmet rasprave, pa vas molim da se vratite na temu rasprave. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Pokušavam objasniti, a počeo sam i na samom početku, da je vezano uz temu, a evo i zašto. Zato jer je pitanje može li ova većina donositi ovu odluku o CERN-u ili ne može, da li ona ima legitimitet ili ne, da li ona predstavlja većinu biračkog tijela ili ne, da li je to većina koju su birači izabrali na izborima ili je to neka trgovačka većina koja nema podršku naroda jer u suprotnom vi sad smatrate možda da to nema veze. Možda nema veze što HDZ ne podržava, tj. podržava možda petina biračkog tijela, a sve ostale članove koalicije zajedno možda imaju 5%. Vama to možda nije sporno u kontekstu donošenja ove odluke, ali ja osobno smatram da je to bitno pitanje. Pitanje legitimiteta. Znači vi, kao, znači rasprava o nekoj odluci ne može biti ograničena isključivo na tu odluku nego se mora postaviti pitanje i da li većina koja tu odluku donosi da li je ona legitimna da to čini? To je pitanje koja ja danas ovdje postavljam. Naravno, vi ćete, vi smatrate da jest. I kao što vaš premijer smatra sebe uspješnim premijerom države, a kažem, stanovnici mu bježe ili uspješnim predsjednikom stranke, a birači HDZ-a, koji su članovi njihovi ne žele glasat za njih, on isto sebe smatra uspješnim predsjednikom stranke. Vjerojatno i vi sebe smatrate uspješnim predsjednikom Sabora i ono što se pokušava, pokušava se ta bitna jer pitanje legitimiteta je ovdje ključna u HS-u. Ali to pitanje se gura ispod tepiha. Mi sad raspravljamo o nekakvoj suradnji sa CERN-om. Ali, hajmo prvo dovesti u pitanje tko čini tu većinu koja donosi tu odluku. Da li je to većina koja glasuje po savjesti ili je ucijenjena, provela vrijeme u zatvoru, ima optužnice protiv sebe, sudske procese, recimo zbog mučenja ljudi, ubojstva, itd. Jer ti ljudi, kada vi vladajuću većinu čini čovjek koji je bio u zatvoru i svojedobno je imao recimo i presudu protiv sebe i trenutno mu je u tijeku suđenje zbog ubojstva i mučenja ljudi, a pitanje je kolika je ta osoba slobodna donositi odluke svojom voljom. Znači da se vratim na meritum stvari. Smatram da ovu odluku o CERN-u nije moguće donijeti dok se ne raspravi prethodno pitanje. A prethodno pitanje je kakav je legitimitet ove vlasti i bi li trebao predsjednik Vlade zapravo raspisati nove parlamentarne izbore. Iz onog što smo vidjeli na ovim izborima, vidjeli smo totalni potop HDZ-a.
Kolega Pernar. Vi se dobro zabavljate, to je u redu. Ali ja vas ipak molim da se vratite temi jer ću biti primoran vam dati opomenu. Ovo piše u Poslovniku HS-a da se morate držati teme i ja sam dužan upozoriti vas i ako se ne držite teme dati vam opomenu, tako da vas molim da nađete možda malo mudriji način govora da vas ne mogu opomenuti jer ovo što činite od mene, Poslovnik traži da vas opomenem jer se ne držite teme, a vi pokušajte naći načina u svom govoru i izlaganju da ipak budete bliže temi pa da vas ja ne mogu onda zaustaviti ili opomenuti, izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Uz dužno poštovanje, ako ja ne smijem ovdje govoriti, ja ću onda ovdje šutjeti za govornicom i svojom šutnjom ću reći sve što mislim o ovoj temi, o načinu na koji premijer Plenković vodi državu, svoju stranku i vi ovaj Sabor. I naravno o trenutnoj točki dnevnog reda. Ako ne smijem govoriti, eto. …/Govornik šuti za govornicom. Govornik šuti za govornicom./…
Kolegice i kolege molim vas da ne ometate kolegu Pernara u šutnji. Ne piše u Poslovniku da je šutnja kršenje Poslovnika tako da ga ja ne mogu upozoriti.
…/Govornik šuti za govornicom. Hvala predsjedavajući.
Mislim da povreda Poslovnika bi, trebate ih, da izvolite.
Pa da i sami ste gospodine predsjedniče konstatirali znači Članak 238. je povrijeđen zato što kolega nije dakle govorio o temi koja je predmet rasprave, ali mislim smatram da je u ovoj tišini bilo i nečega dobroga i da smo se ponovno vratili temi kojoj je potrebno pristupiti s respektom i ozbiljnošću. Tema je prevažna.
Zahvaljujem kolegici Bedeković, ja sam upozorio zastupnika, tako da, prekršen je bio Poslovnik i to smo riješili. Idemo sada na Klub nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege složit ću se sa prethodnicima koji su rekli da je ova tema iznimno bitna. Još ću jedanput naglasiti i da mi se osobito dojmio dolazak državnog tajnika u Hrvatski sabor kad je jasno rekao zašto je došao i što traži od Hrvatskog sabora. U zadnje vrijeme svjedočimo tome da se prema Hrvatskom saboru, ali ne krivnjom drugih, nego krivnjom isključivo nas i našim ponašanjem, govorim prije svega zastupnika u Hrvatskom saboru ovo tijelo dovelo na tu razinu da mnogi koji dolaze u Hrvatski sabor niti nemaju poštovanja prema ovom tijelu, niti ne kažu zašto su došli, a očekuju da će dobiti ako je, ako je riječ o vladajućem prijedlogu dobit i ovako, onako bianco podršku. Dakle, ova tema je izuzetno važna o njoj treba raspravljati, ja ću si uzeti za pravo da raspravljam o ovoj temi, nisam znanstvenik, inženjer sam iz područja tehničke struke, ponešto znam, više toga ne znam, ali mi je ova tema izuzetno zanimljiva jer ima niz aspekata zašto je bitna. Iskoristi ću ovom prilikom, pretpostavljam da ministrica nije ovdje jer danas je sjednica Vlade, da čestitam i ministrici, naravno i njenim suradnicima i na potpisivanju samog sporazuma koji eto rekla je kolegica Bedeković, bio već zapravo još prošle godine i dakle Klub nezavisnih zastupnika će podržati ovaj zakonski prijedlog potvrđivanja sporazuma za pristupanje ovako važnoj međunarodnoj instituciji. Albert Einstein je davno rekao da je lakše razbiti atom nego ljudske predrasude i doista je to tako. Mi ovdje govorimo o nečemu što ima duboke implikacije ili može imati veliki utjecaj na našu budućnost i budućnost naše djece, naravno ova priča ide vidimo od 1954., kolega Jovanović je naglasio da je u to vrijeme SFRJ bila jedan od osnivača, naravno i Republika Hrvatska je bila u sastavu te federacije, '61. se otišlo ista je asocijacija samo zbog toga što nije bilo novca, ili nije bilo dovoljno mudrosti i pameti da se u tome održi. Zašto je pristupanje ovako sam ovakvoj međunarodnoj instituciji važno? Pa reći ću to ovako malo trivijalno majstorskim rječnikom, bez alata nema ni zanata. Dakle, RH koja u ovom trenutku izdvaja za znanost netko je ovdje spomenuo 9,8% BDP-a što je izuzetno malo. RH koja ako promatramo samo zdravstveni i mirovinski sustav ima rupu koja je znate koliko puta veća, 4 miliona puta je veća od ove članarine koju mi trebamo platiti za sudjelovanje u ovako važnoj instituciji. Mi dakle u ovom trenutku, naš proračun je okrenut prema prošlosti, nažalost zbog grijehova prošlosti, zbog svega onoga što smo u prošlosti krivo napravili, a ovih milijun franaka je okrenuto prema budućnosti. To je ta bitna odrednica i onda je na naravno uz taj milion franaka na raspolaganju 500 miliona EUR-a natječaja kojima RH može pristupati bilo kroz znanost, bilo kroz poduzetništvo jer je poduzetništvo, razvoj poduzetništva, pa i razvoj znanosti dozvolite ako mogu tako reći mi se čini da je kao u kvantnoj fizici, nema nekakvog tu linearnog napretka, nego se uvijek događaju nekakvi skokovi, a za te skokovi su potrebni iskoraci u inovacijama i novim tehnologijama. I zbog toga je ovo bitno. Dakle, osim što će hrvatsko gospodarstvo moći se razvijati i razvijati nove tehnologije kroz sudjelovanje u ovakvoj asocijaciji, ono će moći se i natjecati za ovako izdašna sredstva od 500 miliona EUR-a kroz natječaj. Dakle, moći će se sad javiti kao što je rekao mislim da je državni tajnik rekao da neće više biti samo podizvođači ili kolegica Bedeković, nisam siguran, nego će moći biti i izvođači radova. Dakle, ovaj, ovo pristupanje ima i benefite za znanost, benefite za gospodarstvo na kraju krajeva i za cijelo društvo. Ono što bi još htio spomenuti, malo me to ovoga, onako bilo mi je jako simpatično, direktorica CERN-a tako piše barem u biografiji je bila, studirala je iz područja društvenih znanosti, književnost i umjetnosti i onda kako piše u biografiji odlučila je doktorirati fiziku elementarnih čestica, doista fascinantno. A ono što mi u RH što i ministrica naglašava, naravno i ministri prije nje je to cjeloživotno učenje i ono što sve čovjek može napraviti u svim fazama svog života, pa eto i ova gospođa je dokazala da se može, dakle ona je odlučila doktorirati iz područja fizike i elementarnih čestica. Dakle, to je još jedna stvar koju možemo, možemo učiti. Ono što je sad, još na kraju da zaključim da rasprava ne bude preduga, svakako treba podržati ovo, ovaj sporazum i on će imati, sudjelovanje u ovakvim institucijama i istraživanjima ima dublje implikacije na društvo, ne samo u području financija, gospodarstva nego općenito i svjetonazora. Vjerujte mi da je ovo svjetonazorsko pitanje otkrivanje Božje čestice ili odnosa materije i energije, nekad se je udžbenik iz fizike zvao Materija i energija, ja ga se sjećam i upravo ti prijelazi govore o tome što je vidljivo, što je nevidljivo. I ako hoćete o bogu, ja vjerujem u boga a moj bog je inteligentan bog, bog znanosti. Hvala.
Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, poštovana zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] kolegice i kolege. Malo sam u napasti, jako mi se sviđala ona šutnja ovdje, to je bio jedan dosta veliki napredak, odnosno doprinos kvaliteti naših rasprava ali ipak ću reći par riječi o ovom prijedlogu koji je pred nama koji mnogo govori u više pravaca. Dakle, prvo zaista smo sretni i veselimo se da je do toga konačno došlo. Mislim da pokazuje u kojoj mjeri je za uspjeh nekih takvih zaista vrijednih i važnih projekata važan kontinuitet. To je nešto što je započeto kao inicijativa 2014. I za razliku od našeg uobičajenog pristupa da svaka Vlada smatra da povijest i sve ostalo počinje od nje a sve prije toga nije ništa valjalo i sve što ne valja krivi su oni prije itd.. Ovo je jedan projekt koji su Vlade nastavile nakon 2014. raditi na tome i zbog toga je i rezultirao uspjehom odnosno ovim pridruženim članstvom Hrvatske Europskom centru za nuklearna istraživanja. Iako u prijedlogu zakona piše da nema nikakvih dodatnih troškova, nadam se da to na kraju neće ispasti tako nego da će ta suradnja izazvati i veće investiranje u znanost u Hrvatskoj i to u svim aspektima kojima se CERN bavi, dakle i investiranje u fundamentalna istraživanja ali čini mi se posebno značajnim investiranje u mlade znanstvenike i investiranje ono što je jedna gotovo jedinstvena funkcija CERN-a u edukaciju profesora, odnosno nastavnika koji predaju fiziku, dakle koji rade sa mladim ljudima u školama jer to je mjesto na kojem se budući znanstvenici prepoznaju, odnosno prepoznaju područja u kojima bi mogli raditi i mogli se razvijati što je za sve a za zemlju kao što je Hrvatska koja treba ići isto industrije obzirom na druge komponente našeg gospodarstva kao što su poljoprivrede i turizam gotovo i jedino područje u kojem se dalje može u tom pogledu razvijati je uska povezanost gospodarstva sa znanošću i znanstvenim istraživanjima. Sa CERN-om je surađivalo i Zagrebačko sveučilište i Riječko i Splitsko, međutim sada se ta lepeza moguće suradnje proširuje naročito u pogledu mogućnosti hrvatskih znanstvenika da rade direktno i pokreću i rade direktno u suradnji sa znanstvenicima sa CERN-a na znanstvenim projektima. Zapravo je zanimljivo i u tom pogledu ovaj projekt ide upravo u suprotnom pravcu od onog koji je dosta snažan ne samo u Hrvatskoj nego i globalno a to je neka vrsta političkog i intelektualnog i mentalnog izacionalizma. U trenutku u kojem sve ključne teme, dakle sve teme koje su ključne za našu budućnost, primjerice klimatske promjene, znanost, tržište, zapošljavanje, migracije, nejednakost u bogatstvu koje izaziva društvene sukobe, proxy ratovi se ne mogu riješiti unutar jedne zemlje i prelaze granice jedne zemlje. Istovremeno u Europi a i šire od Europe a svakako i u Hrvatskoj se javljaju politički projekti koji sebe nazivaju suverenistima ili zagovornicima suverenosti a zapravo su izolacionisti i jedna vrsta manifestacije onog što se zove post istina ili post trust politika, da budem malo jasnija, post istina je zapravo politika temeljena na laži koja jednako tretira izmišljotine i znanstvene činjenice, koja žele izjednačiti znanje i neznanje i smatra da je to bit ravnopravnosti, koja zagovara teze da je zemlja ravna ploča, da se ne treba cijepiti da, i tako razno razne teze. U tim uvjetima suradnja sa jednom od najkvalitetnijih znanstvenih institucija u Europi nije samo pitanje znanosti mogućnosti suradnje i razvoja znanosti u Hrvatskoj. To je apsolutno i političko pitanje, dakle za što se ovdje opredjeljujemo, za znanje ili za ne znanje. Za post-istinu, drugim riječima laž ili za mogućnost dolaska do istine međunarodnom širokom suradnjom da bi riješili one probleme koji su apsolutno najopasniji i najznačajniji već danas, a da ne govorim sutra, apsolutno prelaze graniče čak i najvećih država, a kamoli jedne male Europe. I sa tog stanovišta suradnja sa CERN-om i hrvatsko pridruženo članstvo je jedan u nizu koraka u pogrešnom pravcu, jedan korak u vrlo dobrom pravci i sa tog stanovišta i pokušaj da se kontrira toj kulturi post-istine i marginalizacije svakog razuma i stavova utemeljenih na činjenicama i razumu. Zato tu poruku bi možda bilo dobro proširiti dodatno, a ne ostaviti je samo ovako u jednom uskom i možda na prvi pogled izoliranom krugu. Malo šire, reklamirati, što to znači, ne samo za fizičare, ne samo za znanstvenike, nego i za zdravlje hrvatskog društva, a po našem mišljenju, znači svakako jedan pozitivni korak u svim tim dimenzijama i Klub GLAS-a i HSU-a svakako će podržati ovaj zakon. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem i vama. Došli smo do kraja rasprave saborskih klubova pa prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je na redu poštovani zastupnik Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Evo, vrlo kratko u ovom pojedinačnom dijelu. Želim zapravo naglasiti nešto o čemu je govorila i kolegica Pusić, a to je kako ne bi smjeli dopustiti u Hrvatskoj da kod promjene administracije dolazi do zastoja projekata. Dakle, čuli smo, naše članstvo u CERN-u će biti oko milijun švicarskih franaka, međutim, pretpostavka je da će taj milijun se učetverostručiti u korist hrvatskih znanosti, istraživanja i razvoja. Prema tome, Vlada u kojoj sam ja bio ministar, donijela je zaključak o pridruživanju Hrvatske, pokretanju postupka 6. veljače 2014. godine i trebalo je proći 5 godina da se taj zaključak operacionalizira. Dakle, ja se zahvaljujem ministrici Divjak, državnom tajniku Antičiću, koji su upravo zahvaljujući tome što su i sami znanstvenici, učinili ono što je bilo potpuno suprotno njihovim prethodnicima. Dakle, g. Barišić, g. Šustar učinili su sve da taj projekt ostane u ladicama i zbog toga zapravo ovo kašnjenje. Prema tome, drago mi je što je Ministarstvo znanosti i obrazovanja s ministricom Divjak i g. Antičićem napokon odblokirali inicijativu koja je bila pripremljena u našem mandatu i već do polovice 2014. učinjeni sve, svi potrebni koraci, predviđena sredstva u državnom proračunu, europskim fondovima, tako da je taj projekt mogao krenuti zaista već sigurno prije 3, 4 godine. Prema tome, već tada je naglašen važnost internacionalizacije naše znanosti, uključivanje u svjetske tokove znanja, ne samo CERN nego i Europsku svemirsku agenciju, kao i ... [[Govornik se ne razumije.]] naših znanstvenih centara izvrsnosti, infrastrukturnih projekata, programskih ugovora, financiranje nacionalne komponente znanstvenih projekata putem Hrvatske zaklade za znanost. Evo, veliki iskorak radi ministarstva aktualno i po pitanju programskih ugovora. Sveučilište u Rijeci, Sveučilište u Puli, prvo je potpisalo programske ugovore zahvaljujući kojima je osiguralo 20% više sredstava za istraživanje, dok istovremeno zagrebačko sveučilište nije ni započelo pregovore i na neki način opstruira jedan hvale vrijedan projekt ministarstva koji bi trebao osigurati više novaca našim znanstvenicima. Prema tome, tamo gdje je HDZ-ova Vlada preko ministara Šustera i Barišića petljala, sa klerikalnim i generalskim utjecajem i zborovima, a i danas čujemo takve ispade o nekakvoj kvazisuverenističkoj magli koja želi u maglu uvesti našu znanost. Tamo smo zapravo potpuno stali i dobili neprepoznatljivu parodiju ili inicijative koje su u potpunosti zaustavljene. Prema tome, moja poruka je jasno. Ako imamo jedan projekt koji sigurno donosi dobrobit Hrvatskoj, kanimo se kvazisuverenističkih magli i opredijelimo se za ono što će osigurati hrvatskim znanstvenicima da budu dio međunarodne znanstvene zajednice i da osiguraju istraživanje i razvoj u Hrvatskoj koji sigurno garantira hrvatsku budućnost. Hvala lijepo.
Nema replika pa idemo na drugu raspravu, poštovana kolegica Glasovac. Nje nema pa gubi pravo govora i onda nam je na redu poštovani kolega Marko Vučetić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a. Ova rasprava, ovaj zakon tiče se civilizacije u kojem čitav svijet živi, civilizacije prema kojoj hrvatska ide, a to je civilizacija 4. industrijske revolucije. Znanstvenici se u toj revoluciji već nalaze, Hrvatska se tu ne pronalazi. Istina je da kad se radi o znanstvenim politikama, a ovaj zakon proizlazi iz znanstvenih politika, da je tu prisutan i trag određenih ministara. Jasno je da je i u ovom zakonu i o ovom pridruživanje Hrvatske u članstvo CERN-a, da se osjeti i taj misaoni, mentalni i motivacijski trag sadašnje ministrice, međutim, iako se radi o osobnoj dimenziji, ta je dimenzija koja proizvodi dobre, poželjne posljedice, stoga možemo taj ministričin trag u ovom zakonu promatrati i kao poželjan trag. Kad se govori o odnosi post-istine ili o nekakvim našim suverenističkih kvaziideologijama u kojima se nalazimo, jasno je da možemo očekivati refleks, da čim se radi o nekakvim međunarodnim tijelima, o pravnim subjektima na međunarodnoj razini da će nastati ili splitska riva ili u dušama suverenista da će nastati bunt protiv toga što bi se navodno mogao ili trebao ugrožavati nacionalni ili neki drugi identitet. Nacionalni identitet danas je identitet znanosti, to je identitet u kojem mi postajemo građani svijeta, a građani svijeta postajemo samo ukoliko omogućavamo da se smjenjuju znanstvene paradigme i da svaka znanstvena paradigma na bolji način tumači ono što je prethodno bilo. Dat ću vam jedan primjer upravo ovog našeg mjeseca svibnja da smo se nalazili prije 200.g., već bi netko proglasio Gospu od snijega ili Gospu od leda, sad budući se nalazimo u 2019.g. imamo znanstvenu paradigmu koja to objašnjava na takav način da ne prepuštamo se vlastitoj iracionalnosti, vlastitim strahovima, nego idemo u susret sigurnom svijetu, svijetu kojeg uspijevamo objasniti na temelju znanja. Znanstvene paradigme su takve da mi ipak pomalo kaskamo u razumijevanju kad govorimo u hrvatskom kontekstu, a to je da negdje ako, iz filozofije znanosti zadnjih 30-40.g. fizika gubi dominaciju unutar prirodnih znanosti i do izražaja dolazi molekularna biologija, bio medicina, bio tehnologija, ali rezultati do kojih se dolazi u CERN-u oni nam omogućavaju da dođe do razvoja i do uspostave novih znanstvenih paradigmi i novih znanstvenih dominacija odnosno i do toga da ćemo rasčaravati svijet. Mi kad uspijemo rasčarati svijet, onda ćemo živjeti u svijetu istine, ne u svijetu postistine, živjet ćemo u svijetu humanosti, ne u svijetu ogorčenog aktivističkog identiteta u kojem ćemo druge promatrat kao neprijatelje i pokušavat ih ispraviti da budu potpuno usuglašeni s našom vizijom svijeta koji je nestao prije 200.g., nestao je zato što su ga znanstvene paradigme, rad znanstvenog znanja, proglasile kao one koji ne daju plauzibilno objašnjenje. Ja jedan prigovor bih tu ipak trebao uputiti Ministarstvu našem znanosti, a to je što ne bi se smjelo dopustiti, pogotovo putem programskih ugovora, da dođe do marginalizacije nekih drugih znanstvenih područja, kao što se radi o društvenim i humanističkim znanostima. Zašto? Ako želimo uspostaviti nekakvu jedinstvenu znanost ili znanost koja odgovara čovjeku, onda je nužno zaći na put uspostave određenih vrijednosti ili etičnosti. Ako ne stvaramo građansko društvo, onda uistinu nije moguća ni znanost. Znanstvene politike koje će marginalizirati društveno i humanističke znanosti, će biti znanstvene politike koje dovode do toga da smo mi sve manje građani, jel nam rast znanstvenog, prirodno znanstvenog znanja omogućavaju znanosti o kojima se danas govori i znanosti koje se proučavaju u CERN-u, al nam rast, smisao i ovu našu građanskost omogućavaju ove društvene humanističke znanosti, pa bih uputio jedan apel vama kao predstavnicima ministarstva da kod programskih ugovora uzmete u obzir ove posljedice koje distribucija materijalnih dobara prema društvenim humanističkim znanostima, ukoliko se one marginaliziraju, da će dovesti do toga da se oduzimaju građanska prava, a samim time će dovesti i do nerazumijevanja zbog čega je ovaj zakon danas značajan, zbog čega su rezultati znanstvenih istraživanja značajni, zbog čega znanstvena otkrića dovode do promjena, zašto te promjene imaju ili konstruktivni ili destruktivni karakter, to je sve ono što se može promatrati, što se promatra u jednom misaonom svijetu. Prof. Pusić je govorila o svijetu postistine, svijet postistine je svijet u kojem nema svijesti jer mi o svijesti ne možemo govoriti ukoliko postojimo samo mi, moje svijesti nema ukoliko nema nekog drugoga, da bih sebe spoznao, nužno je da bude netko drugi, da bi prirodne tehničke znanosti postojale, nužno je da budu društvene humanističke, da bi hrvatska nacija postojala, nužno je da postoje ostale nacije. Svijet postistine, svijet nacionalizma, svijet začaranog društva je svijet u kojem se onemogućava bilo kakav razvoj i to je svijet u kojem vlada jedna jedina zakonitost, a to je zakonitost odsutnih subjekata. Nešto je i kolega Pernar, kršeći poslovnik, govorio o rezultatima ovih izbornih procesa. Istina je da svi oni koji se osjećaju da su na ovim izborima izgubili, da zbog vlastite svijesti ne mogu ovdje doći jel im ta svijest u susretu s drugima posreduje njihovo gubitništvo, to je recimo izazov za društvene i humanističke znanosti, a ono o čemu mi sada raspravljamo i ono o čemu idemo i u što RH uvodimo zahvaljujući ovom zakonu je, to je svijet spoznaje, znanstvene spoznaje, svijet istine, svijet nepreglednog rasta, svijet rasta znanstvenih paradigmi i to je nešto što možemo samo podržati, ako ne na razini institucije, svakako će biti i onih koji to podržavaju i na osobnoj razini, kao što su i mnogi znanstvenici od 1991. do danas i zahvaljujući motivu i znanju tih znanstvenika i njihove institucije su sudjelovale u rastu znanstvenog znanja, znanstvenih paradigmi i omogućili su da RH ima te znajuće subjekte koji su nas već uključili u svijet znanja, a mi sad ovim zakonom kaskamo i odajemo priznanje svim tim našim znanstvenicima koji su sudjelovali u ovom plemenitom poslu. Zahvaljujem.
Hvala. Sada je na redu g. Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, već sam kazao na početku ono što mi se ne sviđa, sad ću reći ono što mi se sviđa pa ćemo kasnije ponoviti opet ono što mi se nije svidjelo. Dakle, što se tiče suradnje s CERN-om naravno 5+, što bolja, što veća, što čvršća suradnja s takvim institucijama kao što je ovaj Međunarodni institut za nuklearna istraživanja ona pridonosi dobrobiti naše domovine, naših građana, naše znanosti. Pomaže našim znanstvenicima, a drago mi je da će i naši profesori i učenici imati i studenti priliku odlaziti tamo. I to je dobro. I to pozdravljamo. Svi pratili eto lov na božju česticu, to su stvari koje su eto fantastične, eto nakon 50 godina, 48 godina ako ne se varam napornog truda i rada ipak se trud isplatio. A taj CERN je postao jedno ishodište znanstvene misli, misli najsuvremenije fizike na svijetu. I to je ono dobro i to je ono što ja pozdravljam i što čvršću suradnju i da što više znanstvenika pošaljemo tamo, što više znanstvenika i da se vrate sa znanstvenim dostignućima u našu domovinu i da mi kao država napredujemo. To je dobro. Međutim, ja sam vas kritizirao maloprije, a reći ću opet opravdano sam vas kritizirao jer ste stvarno trebali ovdje doći na jedan malo ozbiljniji način. Dakle, vi ste ovdje došli u najviši dom hrvatskog naroda kao državni tajnik, vi ste čovjek koji radi u znanosti, cijeli svoj život, bili ste i ravnatelj Ruđera Boškovića ako se ne varam. I ja znam da vama je ovaj posao možda sad nov, drugačiji, možda i stran ali vi ste ovdje trebali hrvatsku javnost izvijestiti o onim bitnim stvarima, a to su financijski i konkretni aspekti ovoga zakona koji donosimo. Ja ne vidim ni kod vas, niti kod kolege niti jedan papirić, niti jedan papir, čak ni sam prijedlog zakona o kojem govorite. I onda kada vam ja postavim pitanje, a drugi put ga vam postavljam, drugi put vam ga postavljam i tražim odgovor, da sad dođete za ovu govornicu ovdje, da imate vremena nazvati vaše u ministarstvo i da kažete konkretno, točno koliko će ta suradnja koštati Hrvatsku državu to i morate znati. Ja sam i za veći iznos možda, ali vi ne možete reći kao ste rekli, milijon švicaraca, čega, je li Švicarki, to je jako neozbiljno. S druge strane ja od vas kao zastupnik u ovom domu tražim konkretne podatke koliko je znanstvenika otišlo tamo, da znamo, ja želim znati, s kojim su to dostignućima se vratili, na kojim su poljima radili, vi imate tu jako puno vremena sve to obrazložiti i reći, sve to i s druge strane ne meni, nego hrvatskoj javnosti i reći što mi sada kao pridruženi član CERN-a imamo u budućnosti. Znači to je vaš posao. Dakle, vi sada više niste u znanosti, vi ste sada državni tajnik u jednom ministarstvu i vaš način, vaš pristup ovdje je krajnje neozbiljan. Ja ću ovdje razdvojiti dvije stvari, vi ste jedan jako dobar znanstvenik, ali posao državnog tajnika obavljate aljkavo. Dakle, imate još priliku sjediti ovdje, sljedeći put se pripremite i budite spremni na ova pitanja jer će vam i slijedeći put postaviti. A sada očekujem da ćete doći za govornicu, iskoristiti mogućnost kao predlagatelj zakona i odgovorit mi na ova pitanja koja sam vam postavio. Hvala.
Gospodin Zekanović, božja čestica nije to dovoljno, ali imate drugu, imate drugu, imate drugu, imate repliku pa možete odgovoriti tada. Gospodin Kirin je tražio repliku.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani državni tajniče, pošto je i uvaženi zastupniče Zekanović, pošto je za ekonomske gigante preskupo imati taka postrojenja oni su pridruženi članstvu u CERN-i zato ja vas molim, da li biste, vi kažete da je naše članstvo preskupo, da previše košta, da li vi mislite da bi nam oni trebali još uplaćivati u Državni proračun da bismo mi bili članovi CERN-e odnosno da li bi Hrvatska, je li to realno mogla sama izgraditi LCH?
Izvolite, Zekanović.
Gospodin Kirin, poštovani kolega niste me čuli, ja sam rekao da bi ja možda dao i više novaca za CERN jer smatram da je to iznimno dobro i pohvalio sam CERN kao projekt, dakle niste me pažljivo slušali, to je jedna bitna razlika. S druge strane ovdje vi potpredsjedniče sabora jednostavno morate dat svoj komentar i kršite Poslovnik, dakle Huggsov bozon ili znači nadimak je božja čestica, ako imate problem s tim javite se Švicarcima ili već ko je dao taj nadimak pa tražite da se promijeni, možda nek bude Titova čestica.
Apsolutno nemam, ja sam za članstvo u CERN-u. Idemo sada na, želite nešto, dobro, OK, hvala. Onda zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između RH i Europske organizacije za nuklearna istraživanja o dodjeli statusa pridruženog člana u Europskoj organizaciji za nuklearna istraživanja, drugo čitanje, P.Z. broj 639. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 109 za i 4 suzdržana donesen Zakon o potvrđivanju Sporazuma između RH i Europske organizacije za nuklearna istraživanja o dodjeli statusa pridruženog člana u Europskoj organizaciji za nuklearna istraživanja.
Idemo na slijedeću točku dnevnog reda: - Prijedlog Zakona o mehanizmima rješavanja poreznih sporova u Europskoj uniji, prvo čitanje, P.Z.E. broj 637 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika kao što je i jasno iz naslova koje se odnose na prvo čitanje zakona. Dva odbora su provela raspravu, za zakonodavstvo i za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? S nama je državni tajnik u Ministarstvu financija, gospodin Zdravko Zrinušić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i zastupnici, kao što je i uvodno rečeno pred nama se nalazi Prijedlog Zakona o mehanizmima rješavanja poreznih sporova u EU, a ovim prijedlogom zakona u hrvatski porezni sustav implementira se Direktiva Vijeća EU 2017/1852 od 10. listopada 2017., a direktiva se zove Direktiva mehanizma rješavanja poreznih sporova u EU. Naime, dvostruko oporezivanje dobiti poduzetnika u različitim državama članicama ima negativan učinak na prekogranična ulaganja čime se stvara nestabilno okruženje i za porezne obveznike i za porezna tijela. Trenutno, između država članica EU već postoje mehanizmi rješavanja sporova povezanih s dvostrukim oporezivanjem, kao što su postupci zajedničkog dogovaranja u okviru Ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. Podsjetit ću samo da RH trenutno primjenjuje na razini svijeta, 63 ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, jučer smo imali na saborskim odborima raspravu oko novog zakona vezano za potvrđivanje ugovora sa Japanom koji je bio 64. I drugo je arbitražna konvencija EU-a o sporovima povezanim s transfernim cijenama tj. Konvencija 90/436 EZ od 23. srpnja '90. o ukidanju dvostrukog oporezivanja u vezi sa usklađivanjem dobiti povezanih poduzeća međutim ... [[Govornik se ne razumije.]] je bilo da ti mehanizmi imaju nekoliko nedostataka u smislu opsega, djelotvornosti pa i učinkovitosti. Naime, dostupne informacije država članica EU-a pružaju dokaze u slučajevima kada je pristup zajedničkom dogovaranju bio uskraćen, postupci blokirani ili kasne ili opterećenje poreznih obveznika zbog ispunjavanja porezne obveze previsoko. Negativan učinak tih nedostataka povećava se zbog globalizacijskih trendova potaknutih rastom prekograničnih transakcija i složenosti poreznih pravila. Trenutačno vrlo često nema obveze za države članice da osiguravaju pravodobne i učinkovito rješavanje sporova, osim toga primjena mehanizma rješavanja sporova u EU nažalost nije jedinstvena. Kako bi se našlo najbolje rješenje koje bi države članice EU-a preuzele u svoje zakonodavstvo, donesena je spomenuta direktiva Vijeća EU kojim će se postojeći mehanizmi za rješavanje sporova povezanih s dvostrukim oporezivanjem u EU-u kombinirati s obvezujućom arbitražom. Ovakav pristup dobije tijekom savjetovanja na nivou EU-a opću potporu interesnih skupina poduzetnika, nevladinih organizacija, privatnih osoba i ostale zainteresirane javnosti te brojnih naravno država članica EU-a, dakle cilj implementacije direktive Vijeća je poboljšati mehanizme rješavanja sporova povezanih s dvostrukim oporezivanjem u EU kako bi se osiguralo učinkovito i djelotvorno rješavanje sporova u slučajevima dvostrukog oporezivanja uz potpuno uklanjanje dvostrukog oporezivanja. Naglasak je na poboljšanju postojećih mehanizama s ciljem stvaranja razumnog vremenskog okvira za postupak, ujednačenog i šireg područja primjene u EU te na povećanju učinkovitosti i sigurnosti u pogledu provedbe završne odluke. Time se želi osigurati da porezni obveznici plaćaju pravedan udio poreznog opterećenja čime se općenito pravednost poreznih sustava a implementacijom pravnih sustava pa tako i RH, treba omogućiti i poreznim obveznicima RH da koriste mogućnosti samom direktivom. Posljedično, uklanjanje prekograničnih poreznih prepreka u EU, stvara se pogodno okruženje za rast i ulaganja. Za djelotvorno poboljšanje rješenja sporova između država članica, potrebna je ujednačena i usklađena provedba pravila u rješavanju sporova. Također, potrebno je rješavati sporove dosljedno, u kontekstu globalne borbe protiv utaje izbjegavanja plaćanja poreza. Ovakvim rješenjem treba se stvoriti dodana vrijednost za pravnu stečevinu EU-a u području oporezivanja posebno za okvir tzv. transfernih cijena u smislu učinkovitosti i izvršivosti. Prema ovom, svaki porezni obveznik koji je rezident u državi članici na čije oporezivanje izravno utječe predmet posra, ovlašten je podnijeti tzv. prigovor u vezi s predmetom spora nadležnom tijelu države članice zahtijevajući njegovo rješavanje. Odredbe ovog prijedlog zakona podnosit će se na sve prigovore koji će podnijeti od 1. srpnja ove godine pa nadalje a u vezi sa predmetima sporova koji se odnose na dohodak, dobit i tamo i tamo gdje je primjenjivo na kapital ostvaren na poreznoj godini koja počinje s 1. siječnjem 2018. g. ili nakon toga. Postupak rješavanja temeljem ovoga prijedloga zakona odvija se u dvije faze. U prvoj fazi nadležna tijela država pokušavaju riješiti spor zajedničkim dogovaranjem a ako to ne uspiju propisanom roku, u drugoj fazi porezni obveznik može zahtijevati osnivanje tzv. arbitražnog tijela koje će riješiti spor. Dakle, uz procesne odredbe prijedloga zakona, sam zakon sadrži i propisane rokove za postupanje poreznih obveznika i nadležnih tijela u obje faze postupka. Ono što bih samo ovdje kratko naglasio s obzirom da se zakonske odredbe svedene su na nekih 15, 16 članaka, sve te odredbe su prenijete iz direktive i u kontekstu ovih rokova koji ćete vidjeti ako ste uspjeli pogledat sam zakon, iznimno djeluje komplicirano u smislu kada se koja stranka uključuje u postupak, koliko postupak traje, koliko će biti postupak kod jednog tijela pa se usmjeravati na eventualno drugo tijelo ukoliko stranka ili netko treći nije zadovoljan s time, dakle htio bi samo naglasiti da su to sva pravila koja se prenose u nacionalno zakonodavstvo iz same direktive pa eto, posebno rečeno i u EU donose takve propise koji su eto nažalost i složeni ali u suštini vjerujemo da ćemo ovime potaknuti u najmanju ruku na brzini rješavanja tih sporova. Dakle, prigovor od strane poreznog obveznika podnosi se u roku od 3 g. od primitka prve obavijesti o postupcima koji imaju ili će imati posljedice za njega kao poreznog obveznika a koje nisu u skladu sa međunarodnim ugovorom, sporazumom ili konvencijom neovisno ima li porezni obveznik pristup pravnim sredstvima predviđenima nacionalnim pravom bilokoje države članice, to je vrlo važno. Nadalje što se tiče samih rokova, ovdje bi samo kratko dva, tri roka koja mi se čine bitna jer u samom zakonu kao što sam spomenuo ima puno drugih koji su detaljno tamo razrađeni. Porezni obvezni istodobno podnosi prigovor s istim informacijama svakom nadležnom tijelu, dakle pojedine države članice gdje je eventualno nastao prijepor oko dvostrukog oporezivanja i navodi na koje se sve države članice prigovor odnosi. Prigovor hrvatskom nadležnom tijelu podnosi se na hrvatskom i na engleskom jeziku. Nadležno tijelo primitak prigovora mora potvrditi u roku 2 mj. od njegovog primitka i u tom roku obavijestiti nadležna tijela drugih odnosnih država članica o primitku prigovora. Nadležna tijela država članica pak u roku od 2 g. s početkom od zadnje obavijesti o odluci jedne od država članica o prihvaćanju prigovora, moraju pokušati riješiti predmet spora. I to postupkom zajedničkog dogovaranja. Ako nadležna tijela nisu uspjela postići sporazum o načinu rješavanja predmetnog spora zajedničkim dogovaranjem u propisanom roku, na zahtjev poreznog obveznik, ona trebaju osnivati savjetodavno povjerenstvo koje bi rješavalo sporove i koje bi se sastajalo od neovisnih uglednih osoba koje predlože nadležna tijela odnosnih država članica. Inače taj popis neovisnih i uglednih osoba bi se objavljivao na stranicama, na web stranicama Europske komisije. Države članice umjesto savjetodavnog povjerenstva mogu osnovati i alternativno savjetodavno povjerenstvo za rješavanje spora, a suština je u tome da to alternativno savjetodavno povjerenstvo može koristiti neke druge alate koji nisu strogo predviđeni ovim samim zakonom odnosno strukom, pa bi im time bila i veća sloboda u smislu odabiranja metode i načina dogovaranja. Ovakvo povjerenstvo može se osnovati u obliku stalnog odbora i što se toga tiče, nakon toga nadležna tijela obvezna su dogovoriti svoj način rješavanja predmetnog spora u roku 6 mjeseci, znači, ako ili jedno ili drugo povjerenstvo donese svoju odluku, ono ga donosi u roku 6 mjeseci, eventualno + 3 mjeseca, nadležna tijela, znači, u ovom slučaju bi bila to Porezna uprava RH i Porezna uprava Njemačke bi bili dužni da u roku 6 mjeseci se ili prihvate tu arbitražu ili se dogovore potpuno drugačije nego što je arbitraža rečena. Ukoliko se ne dogovore, onda je arbitražna odluka obvezujuća za jedne i za druge. Kao mogućnost dodatno je određeno da fizičke osobe i mala poduzeća, iznimno od odredbe direktive, ovogodišnjim financijskim izvještajem, konsolidiranim financijskim izvještajem i povezanim izvješćima, prigovore i druge podneske mogu podnositi samo nadležnom tijelu države članice čiji je rezident, dakle, time se njegovi troškovi žele umanjiti, a onda država članica putem svojih tijela obavještava druge države članice koje sudjeluju u tome postupku. U pogledu implementacije direktive očekivane pogodnosti u ovom trenutku na razini poreznih obveznika ili država članica, nema raspoloživih detaljnih kvantificiranih podataka i predviđanja nažalost jer je to u potpuno novost na razini cijele EU, pa i svijeta. Međutim, primjerice procjenjuje se da je opseg slučajeva u EU za rješavanje sporova povezane s dvostrukim oporezivanjem u okviru postojećeg mehanizma, bilo 909 slučajeva na razini EU, dakle govorim na kraju 2014.g., a ukupna vrijednost tih sporova je bila 10,5 milijardi EUR-a, što odgovara negdje oko 3% ukupnog poreza na dobit na razini EU za 2014. Što se tiče same RH, naravno da tu imamo i svježije podatke, one se odnose na protekle 3.g. i što se tiče postupka za provedbu postojećeg mehanizma rješavanja, znači, kroz zajedničko dogovaranje prema arbitražnoj konvenciji ili ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, mi smo imali u ove 3.g. 16 postupanja, njih 10 je iz 2016., po 3 postupka u 2017. i 2018.g., sami postupci se odnose na transferne cijene 3 postupka, a na ostale slučajeve 13 postupaka. Trenutačno nažalost, a vjerujem da će ovim zakonom ta brzina biti i veća, riješen je samo jedan postupak, a prosječno vrijeme rješavanja prema … [[Govornik se ne razumije]] izračunima za RH sada na bazi toga jednog slučaja iznosi 48 mjeseci. Podsjećam, dakle, prema prijedlogu zakona ova prva faza rješavanja spora bez odlaska u arbitražu je ograničena na 2.g. i eventualno se može produžiti maksimalno još za 1.g., što je opet kraće nego ovih naših 48 mjeseci koji imamo na bazi ovog jednog slučaja. Osim nedostatnih detaljnih kvantificiranih podataka i predviđanja u pogledu implementacije direktive očekivanih pogodnosti, nema raspoloživih podataka o administrativnim troškovima za porezna tijela u gore opisanom kontekstu. Međutim, bit će potrebna na razini poreznih uprava država članica pokrenuti potrebna ulaganja u resurse i u upravne kapacitete kako bi se na međunarodnoj razini ostvarili opisani postavljeni ciljevi. No, važno je naglasiti da troškovi koji proizlaze iz primjene direktive trebaju biti ograničeni i ne bi se trebali znatno razlikovati od troškova koji trenutačno nastaju u pogledu postojećeg mehanizma za rješavanje sporova po ovoj … [[Govornik se ne razumije]] dvostrukim oporezivanjem, jer se inicijativa temelji na postojećoj pravnoj stečevini i optimiziranoj kombinaciji s cjelokupnim okvirom transfernih cijena u EU. Na taj način u smislu stvaranja jedinstvenih uvjeta tržišnog natjecanja u EU želi se utjecati na sve porezne obveznike koji ostvaruju poslovnu dobit. Zaključno, preuzimanje direktive u ovaj prijedlog zakona trebalo bi doći do nižih troškova ispunjenja porezne obveze i veće učinkovitosti, u učinak bi se u konačnici trebao biti pozitivna ulaganja, rast i zapošljavanje, te na porezne obveznike. Evo, hvala lijepa svima na pažnji.
Hvala vama. Imate jednu repliku, tražio je repliku g. Varda.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kao načelo ste istakli pravednost, ja bi rađe govorio o jednakim uvjetima za izbjegavanje dvostrukog oporezivanja jer kad je riječ o pravednosti onda bih upozorio na čl. 14. naknade neovisnih uglednih osoba od 1.000,00 EUR-a po danu i čl. 22. gdje kažete da određujete novčanu kaznu kojom će se kazniti neovisne ugledne osobe ili bilo koji drugi član savjetodavnog povjerenstva ili alternativnog povjerenstva, ukoliko normalno prekrši povredu čuvanja profesionalne tajne i informacije itd., a minimalna kazna je 500,00 kn, pa kad već govorimo o pravednosti, onda donesimo u srazmjeru naknadama od 1.000,00 EUR-a po danu rada sa minimalnom kaznom od 500,00 kn. Hvala lijepo.
Hvala i vama. … [[Govornik se ne razumije]] , izvolite.
… [[Govornik se ne razumije]] Dakle, iznosi što se tiče naknada su preuzimani od firme koja je odredila sama direktiva, a prekršajne odredbe pokušali smo odrediti na način da se ova savjetodavna tijela ne osnivaju inače obvezatno nego samo u slučajevima ukoliko će ti postupci doći do jedne faze, ako jedni dođu, onda će se procjenjivati na bazi njihovog postupanja jer bi te ugledne osobe stvarno trebale, to što im i samo ime kaže, biti ugledni, da ne bi trebali okolo dijeliti materijale koji su poslovna ili neka druga tajna, tako da sama visina kazne je usklađivana sa Ministarstvom pravosuđa koliko mi je poznato i ona jeste postavljena od 500, ali i na neku veću razinu, al naravno može se dogoditi da, ne daj Bože da se dogodi da određeni podaci predstavljaju neku drugu odgovornost, ne samo prekršajnu, što nam nikako ne bi bila želja, niti cilj, niti je cilj ovoga zakona da mi kažnjavamo stručnjake koje angažiramo da naprave dobro za poreznog obveznika u kontekstu dvije države članice ili tri. Hvala.
Hvala i vama. Želi li izvjestitelji odbora uzet riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi se javio g. Ivan Šuker ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicima, mnogobrojne kolegice i kolege. Pred nama se nalazi jedan tehnički zakon i ja bih rekao dozvolite mi da upotrijebim taj izraz visoko birokratizirani zakon tako da svi oni koji pričaju o birokraciji u RH neka si pročitaju ovaj zakon, onda će vidjeti što znači kad se u zakonu tehnički propiše sve ono što treba biti unutra. Jedino što u ime kluba želim reći da ovi rokovi možda su ipak malo predugački s obzirom na ukazane stvari. No, ipak bih krenuo sa svojom raspravom sa u principu konstatacijom u ime kluba prije 15-ak ili 20 godina Hrvatska sa mnogim državama nije imala potpisan ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. A šta taj ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja za građane i poduzetnike u RH znači najbolje znaju oni koji u ovom trenutku posluju sa evo uzmimo jednu od najmoćnijih sila gospodarskog svijeta, ako ne najmoćnija Amerikom. I što to znači našim sugrađanima, drugoj, trećoj ili prvoj generaciji koji su tamo radili, zaradili i mirovine i sve skupa, što znači kada nemate ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. A ovaj zakon se donosi zbog onih koji su između ostaloga možda shvatili da ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u pojedinim slučajevima za njih znači da možda ne bi nigdje ne bi trebali platiti porez. Ili ako netko u postupku, jedna država u ovom postupku je procijenila da ipak treba platiti nekakav porez. A da to nisu zanemarivi postupci najbolje se očituje iz jednog podatka koji nam je ponudio predlagatelj a to je da do 2014. se vodilo 910 takvih postupaka u ukupnom iznosu od 10,5 milijardi eura ili to je ukupno 3% dobiti na EU. Dakle nije ovaj zakon što se tiče posljedica bezazlen, nije ovaj zakon ni nešto što Hrvatskoj ne treba jer naprosto hrvatski poduzetnici ili građani koji imaju problema. A da je itekako životan, vratimo se nekoliko godina unatrag kada je u Zakonu u porezu na dohodak ugrađeno da se oporezuju inozemne mirovine. Vi znate da smo mi do 2012. imali u Zakonu o porezu na dohodak odredbu da se inozemne mirovine ne oporezuju, 2012. je to ugrađeno u zakon i onda su hrvatski građani imali silnih problema osobito oni koji su imali mirovine sa Švicarskom. Kakav je njihov porezni tretman? E sad uzmite ljude koji nisu niti porezno obrazovani, oni imaju osnovne informacije sa silom informacija što trebaju ili ne trebaju napraviti međutim birokracija naša porezna kao i svaka druga i ona švicarska i ona njemačka naprosto traži da vi na kraju godine, zapravo početkom sljedeće godine podnesete obrazac o obračunu godišnjeg poreza na dohodak i mnogi naši građani su bili tu nažalost pa čak i u škarama prekršajnog postupka. Naša porezna uprava je dobro balansirala u toj cijeloj priči, djelovala je edukativno. Jer da se nije to dogodilo vjerojatno bi bilo puno postupaka gdje bi hrvatski građani naprosto pokrenuli pitanje a nemojmo zaboraviti da preko 100 tisuća Hrvata u ovom trenutku dobiva mirovinu iz Njemačke i nekih drugih europskih zemalja. Ja samo navodim jedan primjer da je ovaj zakon bio tada pitanje da li bi neki od hrvatskih građana pokrenuli određene postupke iz jednostavnog razloga da si riješe taj problem. To govorim sve iz razloga što ovaj zakon nije izazvao nikakav interes u Saboru za raspravu a on je itekako životan. Životan je zbog nekoliko stotina tisuća Hrvata koji rade u zapadnoj Europi, životan je zbog nekoliko desetaka tisuća Hrvata koji žive u Americi i mnogi bi kraj svog života htjeli dočekati u domovini ili u pradomovini a Hrvatska nema potpisan ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja sa SAD-om. I kad već govorimo o ugovoru o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, ima još jedan ugovor koji je jako bitan i ja ga želim u ime Kluba HDZ-a spomenuti i vrlo često kad imam priliku govorili ili o bilo kakvim odnosima što se toga tiče to je ugovor o socijalnom osiguranju. Dakle Hrvatska naprosto mora to potpisati to nije za Ministarstvo financija nego za neko drugo ministarstvo i sa SAD-om a isto tako i sa Australijom i Novim Zelandom, upravo zbog tih ljudi koji bi željeli recimo 6 mjeseci biti tamo, 6 mjeseci ovdje i kad dođu u Hrvatsku imaju silni problem sa zdravstvenim osiguranjem. Dakle, državni tajnik je toliko detaljno objasnio tehnički ovaj zakon da naprosto ja samo mogu da vam pobrojim nazive pojedinih odredbi da vidite koliko je predlagatelja ovog zakona itekako upućen sa problemima sa kojima se susreću i građani EU i poduzetnici EU. Dakle on je pokušao kroz zakon propisati postupke do najsitnijih detalja. Pa čak i u sastavu ovog povjerenstva je predvidio jednog člana jedne zemlje, drugog člana druge zemlje i predvidio je tog neovisnog člana da eliminira tu bilo kakvu pristranost. I onda je još pojasnio kako bi se ti članovi povjerenstva trebali ponašati, koje su kazne za njihovo nedjelovanje i ukoliko se ne osnuje to povjerenstvo onda može biti nekakav ajde recimo slobodno, surogat tog povjerenstva. Dakle naprosto se na sve razmišljalo, temeljem iskustva iz proteklih godina da se olakša život prije svega fizičkim i pravnim osobama koje se nađu u poziciji da im je netko rekao da trebaju negdje platiti porez a oni smatraju da ne treba. I druga stvar ono što je vrlo bitno zbog onih koji cijelo vrijeme pljuskaju po Europskoj zajednici je da ovdje se jasno naznačava u kojem uvjetu se poštuju i primjenjuju odredbe dotičnog zakona u matičnoj državi. I to je nešto što je vrlo bitno. Dakle ne može nitko reći da će nama netko nametnut to ovdje, ovdje u ovom zakonu koji će, koji obvezuje sve članice EU naprosto piše da se primjenjuju odredbe zakona matične države. Prema tome, to su činjenice koje su naprosto takve i koje treba kao takve akceptirati. Pohvala Ministarstvu financija što je ovaj jedan tehnički zakon dobro pripremila i poslala u proceduru, a svima onima koji Hrvatsku napadaju da, osobito poreznu upravu da je visoko birokratizirana, preporučam kao lagano noćno štivo pa da vide što znače visokobirokratizirani zakon. Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. G. Šuker? Izvolite.
G. potpredsjedniče, ja u ime Kluba HDZ-a tražim stanku od pola sata iz razloga što danas u ovoj prepunoj sabornici svi oni koji su govorili o lošim uspjesima ove Vlade, jučer smo mogli čuti priču oko povlačenja sredstava iz EU fondova, da naprosto danas iznesemo nešto i stavimo pred njih, ono što je činjenica. A to je gospodarski rast u prva 3 mjeseca i ono što generira taj gospodarski rast. Upravo ono što je bila kritika jučer kad smo raspravljali o korištenju sredstava EU fondova, danas u izvješću oko rasta BDP-a u prvom tromjesečju i što je najveći generator toga, između ostalog jedna od najbitnijih stvari, one koje su standardne, a to je potrošnja, investicije su sredstva korištena za određene investicijske projekte i projekte što se tiče EU fondova. Dakle, to naprosto u ime Kluba HDZ-a i ovom Visokom domu želimo istaknuti i naglasiti jer kad se sjetite procjena i ocjena, ovo je za sve sigurno jedno vrlo ugodno iznenađenje. Kad uzmete što je glavni generator toga, to je već jedno dodatno iznenađenje jer kad smo obrazlagali i raspravljali o donošenju proračuna, onda smo rekli da jedan od najvećih potencijala je prilika RH, kako jedinica lokalne samouprave, države, državnih poduzeća, a isto tako pravnih i fizičkih osoba su korištenje sredstava EU. I za kraj, također u ime Kluba HDZ-a želim reći, ministar financija je danas rekao da je na plaćama još jedno jamstvo što se tiče Uljanika i ako se ne varam, rekao je da je to ukupno 4,4 milijarde kuna. Svima onima koji su nekritički govorili o promašajima, jer gledajte, jamstvo kad se daje, onda se daje da vi nešto lakše napravite.
Hvala lijepa [[Upadica: Šteta što ne mogu odgovoriti do kraja.]] Ne možete jer je to kraj [[Upadica: Hvala lijepo.]] A i inače se ne tiče te točke dnevnog reda. G. Panenić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Sabora, u ime Kluba MOST-a Nezavisnih lista tražim stanku od pola sata, evo da, uskladimo se s time jer bismo trebamo unutar kluba raspraviti zašto ove 3 godine nismo povukli više sredstava pa da imamo rast koji bi bilo od najmanje 10%, ali jučer, evo, i kad se raspravljalo o korištenju EU fondova, bili smo zapravo osupnuti činjenicom da brojni projekti pali su upravo na problemu korupcije javne nabave i ostalih problema koji proističu, prvenstveno od onih koji upravljaju tih sredstvima i od onih koji bi trebali sankcionirati takva događanja. I nezadovoljstvo koje možemo iskazati unutar kluba i o kojem bismo raspravljali, vezano je zašto taj uspjeh kojega, evo, kolega Šuker je naveo, nije se pretočio i na područja iz koje dolazi veliki broj stanovnika, to su ruralna područja, ako jedino to uspjeh, možda u Gradu Zagrebu, ono onda moramo iskazati nezadovoljstvo jer Slavonija i dalje propada, nazaduje, nestaje gospodarski potencijal, demografski je opustošeno i dok HDZ uspije u svojoj namjeri da ovo pretvori u gospodarsku uspješnicu, bojim se da pola Hrvatske uopće neće više postojati, da su to ozbiljne teme o kojima bismo trebali ... [[Govornik se ne razumije.]] ako i jedan i drugi klub se evo ovako slažu da trebamo o tome raspravljati, možda održati jednu tematsku sjednicu pa da vidimo zapravo u kom smjeru to ide i zašto ovaj gospodarski rast nije baziran više na rastu našega izvoza nego i dalje imamo negativnu bilancu. Zašto nam se dogodi da imamo ovakve uspone i padove koje možda u nekom prosjeku uz osobnu potrošnju ljudi jedino bude uspješnica kad svedemo na ono strukturno, ono bitno, onda vidimo da naši ljudi odlaze, da radne snage više nemamo i da ćemo se pretvoriti praktično u neku jednu [[Upadica: Hvala.]] u kome vlada uspješnica. Hvala.
Hvala. Isključivo zbog dijela vašeg obrazloženja koje se tiče prijedloga Zakona o mehanizmima rješavanja poreznih sporova u EU dajem pauzu, stanku do 11 i 50 minuta. STANKA U 11,20 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,50 SATI]] Evo, 11,50. nastavljamo s radom. Završene su konzultacije o Prijedlogu Zakona o mehanizmima rješavanja poreznih sporova u EU, tako da možemo točku i zaključiti. Znači zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o mehanizmima rješavanja poreznih sporova u EU, prvo čitanje, P.Z. broj 637. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se prijedlog Zakona o mehanizmima rješavanja poreznih sporova u EU i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 114 glasova za donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
I sada je pred nama točka dugačkog naslova, naziva, ja ću pročitati: - Prijedlog Odluke o nedavanju vjerodostojnog tumačenja čl. 347. st. 1. u vezi čl. 89. st. 7. i čl. 303. prethodnog Kaznenog zakona objavljeno, („Narodnim novine“, br. 110/97., 27/98. - i ispravak, 50/00. - Odluka Ustavnog suda RH, 129/00., 51/01., 11/03., 190/03. – Odluka Ustavnog suda RH, 105/04., 84/05. - ispravak, 71/06., 110/07., 152/08., 57/11. i 77/11. – Odluka Ustavnog suda RH) – sada čl. 293. st. 1. u vezi čl. 87. st. 6. i 305. Kaznenog zakona na snazi od 1. siječnja 2013. godine („Narodne novine“, br. 125/11., 144/12., 56/15., 61/15. – ispravak 101/17.), povezano s čl. 4. st. 2. Zakona o sudovima („Narodne novine“ br. 28/13. i 33/15.), čl. 1.a, čl. 3. i čl. 4. Kaznenopravne Konvencije o korupciji („Narodne novine“, br. 11/00.) i drugim međunarodnim konvencijama, čl. 31. i čl. 141. Ustava RH („Narodne novine“, br. 85/10 – pročišćeni tekst i 5/14. – Odluka Ustavnog suda RH; jako mi je bilo stalo da pročitam taj cijeli naziv, a sada predlagatelj, sada ću reći tko je predlagatelj. Predlagatelj je Odbor za zakonodavstvo na temelju čl. 210. st. 3 Poslovnika HS-a i sada će nam predsjednica Odbora za zakonodavstvo reći o čemu se točno radi. Izvolite gđo. ... [[Govornik se ne razumije.]] Jelkovac, oprostite. Marija Jelkovac, predsjednica Odbora za zakonodavstvo.
Hvala lijepo predsjedavajući. Pozdravljam sve kolegice i kolege. Obzirom da ste vi pročitali ovaj dugački naziv prijedlog odluke, ja onda neću i hvala vam što ste me vi u tome zamijenili. Evo, dakle, odbor je na svojoj sjednici razmotrio i Mišljenje Vlade RH od 14. lipnja 2018. godine kojim se ocjenjuje da u ovom slučaju nisu ispunjene pretpostavke za davanje vjerodostojnog tumačenja. Nakon provedene rasprave, odbor je jednoglasno utvrdio da prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja nije osnovan te predlaže HS-u da donese Prijedlog Odluke o nedavanju vjerodostojnog tumačenja, čl. 347. st. 1. u vezi čl. 89. st. 7 i čl. 303. prethodnog Kaznenog zakona, Narodne novine, br. 110/97., 27/98. - ispravak 50/00, Odluka Ustavnog suda RH, 129/00., 51/01., 11/03., 190/03., Odluka Ustavnog suda RH, 105/04., 84/05. - ispravak, 71/06., 110/07., 152/08., 57/11. i 77/11. – Odluka Ustavnog suda RH) – sada čl. 293. st. 1. u vezi čl. 87. st. 6. i 305. Kaznenog zakona na snazi od 1. siječnja 2013. godine („Narodne novine“, br. 125/11., 144/12., 56/15., 61/15. – ispravak 101/17.), povezano s čl. 4. st. 2. Zakona o sudovima („Narodne novine“ br. 28/13. i 33/15.), čl. 1.a, čl. 3. i čl. 4. Kaznenopravne Konvencije o korupciji („Narodne novine“, br. 11/00.) i drugim međunarodnim konvencijama, čl. 31. i čl. 141. Ustava RH („Narodne novine“, br. 85/10 – pročišćeni tekst i 5/14. – Odluka Ustavnog suda RH; koji je prilog ovog izvješća i čini njegov sastavni dio. Evo, zahvaljujem.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. G. Ante Bačić će govoriti ispred Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Ja sam sam sebi obećao da ću pročitati ova dva naslova, ako se kolege neće ovaj naljutiti. Znači, pred nama je Prijedlog Odluke o nedavanju vjerodostojnog tumačenja, čl. 347. st. 1. u vezi čl. 89. st. 7 i čl. 303. prethodnog Kaznenog zakona, Odluke Ustavnog suda RH u svojim ispravcima, sada čl. 293. st. 1. u vezi čl. 87. st. 6. i 305. Kaznenog zakona na snazi od 1. siječnja 2013. godine, povezani s čl. 4. st. 2. Zakona o sudovima iz Narodnih novina te čl. 1.a, čl. 3. i čl. 4. Kaznenopravne Konvencije o korupciji, drugim međunarodnim konvencijama, čl. 31. i čl. 141. Ustava RH te Odluke Ustavnog suda RH. Čuli smo od predlagatelja tj. evo predsjednicu Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora, gđu. Mariju Jelkovac na koje članke zakona se odnosi upravo ovo traženje davanja vjerodostojnog tumačenja ali i zaključak samoga Odbora za zakonodavstvo. Naime, tražilo se vjerodostojno tumačenje vezano za članak 305. davanja lažnog iskaza gdje je svjedok, vještak, prevoditelj ili tumač koji u prethodnom kaznenom postupku, postupku i pred sudom, međunarodnim sudom čiju sudbenost RH prihvaća arbitražom u prekršajnom postupku, upravnom postupku, postupku pred javnim bilježnikom ili stegovnom postupku, daje lažni iskaz, nalaz ili mišljenje ili nešto lažno prevede, kaznit će se naime kaznom zatvora od 6 mj. do 5 g. te člankom 293. primanje mita, službena ili odgovorna osoba koja zahtijeva ili prima mito ili koja prihvati ponudu ili obećanje mita za sebe i drugog da unutar ili izvan granice svoje obavi službenu ili drugu radnju koja se ne bi smjela obaviti ili da se ne obavi službenu ili drugu radnju koja se ne bi smjela obaviti ili da se ne obavi službena ili druga radnja koja bi se trebala obaviti, kaznit će se kaznom zatvora od 1 do 10 g. i člankom 87. stavak 6. da odgovorna osoba, fizička osoba koja vodi poslove pravne osobe ili joj izričito ili stvarno povjereno obavljanje poslova iz područja djelovanja pravne osobe ili državnih tijela ili tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Čuli smo i zaključak samoga Odbora za zakonodavstvo da se predlaže Hrvatskom saboru da nije potrebno da se ne daje vjerodostojno tumačenje iz razloga jer se nedvojbeno određuje tko se smatra odgovornom osobom i u skladu s tim jasno su propisane kazne za odgovornu osobu u slučaju primanja mita ili davanja lažnog iskaza, sudski vještak koji obavlja vještačenje po nalogu suda odgovorna je osoba jer time sud je dio ovlasti koje se tiču utvrđivanju činjenica važni za donošenje presude važni za donošenje presude prenosi na sudskog vještaka. Klub HDZ-a se s tim stajalištem i zaključkom Odbora za zakonodavstvo slaže te time podržavamo ovaj prijedlog odluke o nedavanju vjerodostojnog tumačenja, hvala.
Hvala i vama. Prelazimo na pojedinačne rasprave, g. Saša Đujić, nema ga, gubi pravo. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti, jedino ako predsjednica odbora ne želi nešto reći na kraju, dobro, hvala. Tako je zaključimo.
Molim vas kolegice i kolege da možemo dalje. E sad imamo jednu jako dugačku točku ovo ću čitati, pažljivo me slušajte. Prijedlog Odluke o nedavanju vjerodostojnog tumačenja Članka 347. stavka 1. u vezi Članka 89. stavka 7. i Članka 303. prethodnog Kaznenog zakona (Narodne novine, broj 110/97, 27/98, - ispravak, 50/00 – Odluka Ustavnog suda RH, 129/00, 51/01, 11/03, 190/03 – Odluka Ustavnog suda RH, 105/04, 84/05 – ispravak, 71/06, 110/07, 152/08, 57/11 i 77/11 – Odluka Ustavnog suda RH) – sada Članka 293. stavka 1. u vezi Članka 87. stavka 6. i 305. Kaznenog zakona na snazi od 1. siječnja 2013. godine (Narodne novine, broj 125/11, 144/12, 56/15, 61/15 – ispravak i 101/17), povezano s Člankom 4. stavkom 2. Zakona o sudovima (Narodne novine, broj 28/13 i 33/15), Člankom 1.a, Člankom 3. i Člankom 4. Kaznenopravne konvencije o korupciji (Narodne novine, broj 11/00) i drugim međunarodnim konvencijama, Člankom 31. i Člankom 141. Ustava RH (Narodne novine, broj 85/10 – pročišćeni tekst i 5/14 – Odluka Ustavnog suda RH). Predlagatelj je Odbor za zakonodavstvo, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog navedene odluke. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 96 za i 5 suzdržanih donesena navedena odluka u tekstu kako je predložio Odbor za zakonodavstvo.
I sada prelazimo na posljednju točku, jutarnju točku današnju, to je: - Prijedlog odluke o izmjenama i dopunama odluke o donošenju prostornog plana područja posebnih obilježja Nacionalnog parka Plitvička jezera Predlagatelj je Klub zastupnika, samo da pročitam, g. Bunjac [[Upadica Bunjac: G. potpredsjedniče…]] G. Bunjac, samo da pročitam točku pa onda ću vam dati [[Upadica Bunjac: Ajde pročitajte.]] Hvala. Predlagatelj je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo i Odbor za zakonodavstvo, Vlada je dostavila mišljenje. A prije nego što dajem predstavniku predlagatelja riječ, dat ću riječ g. Branimiru Bunjcu koji je tražio riječ, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, možete li mi moli vas objasniti što je to jutarnja točka dnevnog reda, dal' postoji večernja točka dnevnog reda i ako postoji, koja je razlika između jutarnjih i večernjih točaka s obzirom da bi ovo trebala biti zadnja točka danas? Hvala lijepo.
Pa ja sam bio shvatio da je to zadnja, da ćemo nastaviti sa radom poslijepodne ali ustvari imate pravo vi, g. Bunjac, izgleda da nećemo nastaviti s radom popodne ako završimo ovu točku dnevnog reda, na moje iznenađenje, neće biti rada popodne a danas je Dan Hrvatskog sabora a vi znate što znači jutarnje, u 12,45 je proslava Dana Hrvatskog sabora. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Da, da, dobro. Sad su mi objasnili zato što je jutarnja, g. Bunjac, zato što u 3 sata je izjašnjavanje klubova, tzv. stanke. To je popodnevni dio a onda nakon toga ćemo svi bit slobodni, nakon tog izjašnjavanja a sada postavljam ritualno pitanje, želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Želi, izvolite, g. Bunjac. U jutarnjem djelu, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, predstavnici ministarstva, osobita mi je čast govoriti u Hrvatskom saboru na Dan Hrvatskoga sabora pred ukupno 8 zastupnika, naravno zastupnici imaju vrlo važnog trenutnog posla, pa nisu mogli sudjelovati, vjerovatno broje crne labudove na Bundeku ili neke druge imaju važne obaveze a mi ćemo raspraviti jedna druga jezera a to su Plitvička jezera s obzirom da je Živi zid donio u ovaj Visoki dom prijedlog izmjene prostornoga plana NP Plitvička jezera. I znači u uvodu ove teme možemo reći da se nažalost u Hrvatskoj u protekla 3 desetljeća uvođenjem HDZ-a, pardon, kapitalizma po mjeri HDZ-a, uništava sve živo što postoji uključujući ne samo infrastrukturu, ne samo ljudske živote nego i prirodu i sva moguća živa bića. Mi smo evo nedavno čuli tijekom rasprave recimo o stanju u Jadranskom moru da ćemo ubrzo ostati bez kornjača koje su na ovim prostorima postojale čak 150 milijuna godina, dajte si zamislite tu brojku, 150 milijuna godina je nešto postojalo e da bi za vrijeme vladavine HDZ-a čak i to uspjelo nestati. Čuli smo također da u Jadranu za jedno 20, 30 godina više uopće neće biti ne samo riba, nego nikakvih živih bića, biti će eventualno plastike, ovoga i drugoga smeća. Čuli smo da je u vrijeme vladavine HDZ-a da su izvori vode predani u koncesije. Čuli smo da će se od 1.7.2020. prodavati i poljoprivredno zemljište strancima što na primjer u Mađarskoj je čak ustavom zabranjeno ali kod nas nije. I onda nas ne treba čuditi da je ista ta vlast u svojoj povampirenoj pohlepi krenula uništavati ono najvrijednije što imamo, a to su nacionalni parkovi koji predstavljaju ne samo neprocjenjivo hrvatsko blago nego i svjetsku baštinu. Imali smo već i više puta izvješća o tome da je teško onečišćen recimo Nacionalni park Krka u biti ljudi svaki dan na to upozoravaju, kalkulirano se i više puta se govorilo o tome da će biti dodijeljene koncesije na Brijunima. Znamo isto tako da postoji cijeli niz više stotina ilegalnih vezova u području Nacionalnog parka Kornati, više desetina ilegalnih ugostiteljskih objekata, da se tamo izvlače 10-tci i 10-tci milijuna kuna, da pritom nitko ništa ne poduzima, a nitko ništa ne poduzima zato što jednostavno politika štiti one koji vrše ilegalne radnje isključivo zato što jedan dio toga, dakle ilegalnoga profita završava u džepovima njihovih zastupnika. Ne treba nas dakle čuditi što su i Plitvička jezera došla na red, a Plitvička jezera su došla dakle pred svoju apokalipsu do svojega idemo reći, do svoje završne faze 2014. godine kada je usvojen vrlo loš mogli bismo reći čak kriminalni prostorni plan od strane ovoga visokoga doma, a tada je na vlasti bila vlada Zorana Milanovića. Ministrica graditeljstva je u to vrijeme bila Anka Mrak-Taritaš, župan Ličko-senjski je u to vrijeme bio gospodin Milinović. Kratko rečeno tim prostornim planom dopušteno je pojedincima povezanima s političarima kakav je recimo Božo Čulo vlasnik Partner banke, da grade hotele, apartmane i druge smještajne kapacitete unutar samoga nacionalnoga parka, što više unutar same zaštićene zone nacionalnog parka. I od tada pa do danas izdano je nekoliko stotina građevinskih dovoza ilegalnih i omogućilo se tim ljudima da, objasnit ću zašto sam rekao ilegalnih jer one jesu po prostornom planu, omogućilo se tim ljudima dakle da naplaćuju jednu noć smještaja od 400 do 500 EUR-a. I ovoga da ostvaruju enormne profite, a da istovremeno Plitvička jezera ubrzano ne samo propadaju, nego nestaju, nestaju i to nakon što su nastajala doslovce više tisuća godina. Jer zbog te apartmanizacije i te hotelizacije ugrožen je sam eko sustav Plitvičkih jezera budući da se iz toga područja 1 ilegalno uzima voda, ponavljam još jednom ilegalno, a 2 u istu tu vodu se vraćaju sve moguće vrste otrova, kao što su npr. deterdženti, pesticidi, fekalije i brojne druge, brojne druge stvari koje ne bi smjele biti prisutne u nacionalnom parku uopće ni u najmanjim omjerima, a kamoli u onim omjerima koje su pokazale analize dakle stručnih tijela. U području Nacionalnog parka Plitvičkih jezera uopće nema vodovoda i uopće nema kanalizacije i čak i da bi postojala nekakva mogućnost da se izda građevinska dozvola ona se ne može izdati dok ne postoje vodopravni uvjeti, a netko očito u Hrvatskim vodama i u nadležnim ministarstvima cijelo vrijeme takve dozvole izdaje iako zna da time čini kriminalno djelo. Štoviše, kanalizacija znači koje nema se ispušta direktno u vrtače, znači u podzemne pećine na području Plitvičkih jezera iako je jasno i zakonom propisano da su sve podzemne pećine zakonom zaštićene i da se u njih ne smije ništa ispuštati, a kamoli kao što imamo slučaj na Plitvičkim jezerima da su do vrha pune, do vrha, da se izlijevaju, izlijevaju se sa koje kakvim smećem, fekalijama itd. i da Plitvička jezera smrde ovisno o dobu godine, više ili manje. Analize vode koje sam donio u ovaj sabor koje sam već pokazao više puta i novinarima i koje su nažalost završile čak i u međunarodnim medijima, pokazale su da su razine onečišćenja ovisno o kemikaliji i do 800, 900 puta veće nego što bi bilo zakonom dopušteno. Kad sam reko o tome da se ilegalno izdaju građevinske dozvole, znači te građevinske dozvole kao što sam već reko nemaju vodopravne uvjete ne mogu ih imati, nema vodovoda, nema kanalizacije jednostavno ne može se dobiti ta dozvola, a dobiva se. Druga stvar građevinska dozvola se ne može dobiti, ako ne postoji prethodno postojeći objekt na tom području. Znači nekada su to postojale 30, 40 recimo to tako stočara, 30, 40 stanovnika koji su se bavili poljoprivredom i samo se na njihovoj prethodnoj gradnji može graditi nadogradnja. Nema šanse da je recimo u Plitvice selu nekada postojalo 200 stambenih objekata ali sad ih imamo 200, kako? Tako što kojekakvi muljatori donesu nekoliko cigli, postave te cigle u kvadrat, puste godinu, dvije da to obraste travom ili sa šikarom, pređu sa avionom, snime to i tvrde da je to neka stara gradnja na temelju koje sad može nastati ne znam, hotel na 3 kata. Iako to nikada nije postojalo u katastru niti nigdje, ta novoizmišljena nekakva starogradnja je sada uvjet odnosno preduvjet da se može graditi nešto novo. Ali čak i tada ako se smije graditi, ako je to stvarno starogradnja, tada bi se prvo trebalo ponuditi po pravu prvenstva nacionalnom parku da to kupi, oni imaju pravo prvenstva. Nakon njih pravo prvenstva ima općina i nakon toga pravo prvenstva ima županija, tek ako ta 3 faktora ne pristanu kupiti ili nemaju novca, svejedno, tek onda se može prodati privatniku, tek tada privatniku međutim, imamo slučaj da se direktno prodaje privatniku bez da se uopće ove 3 stepenice su se u biločemu informirale. Znate na koji način? Darovnim ugovorima. Darovnim ugovorima jer darovni ugovor se ne smatra prodajom a za takve darovne ugovore se ispod stola daje i po pola milijuna eura. Pola milijuna eura se daje. I to najčešće po principu da se traže srpske izbjeglice u Srbiji, spominje se da je to išlo i preko SDSS-a, preko stranke Milorada Pupovca pa se onda takva osoba poveže sa kupcem u Ličko-senjskoj županiji odnosno Hrvatske koji je iz redova ili je podoban HDZ-u i onda koalicija SDDS-HDZ funkcionira po principu „desna ruka, lijevi džep“ darovnim ugovorom na nekakvoj stvarno starogradnji ili novo komponiranoj starogradnji se grade ti velebni smještajni objekti. To vam se radi na taj način. Radi se dakle o kriminalnoj organizaciji povezanoj sa najvišim vrhovima vlasti koja seže sve do predsjedničkog ureda jer trebate vidjeti tko dolazi na otvaranje hotela takve gospode, da dolazi Predsjednica države, da dolazi ne znam, Marko Perković Thompson, da dolazi general Gotovina, da dolazi gđa. Josipa Rimac, g. Milinović, ne biste vjerovali, i g. Gordan Maras, i oni to se pokrivaju. Oni to pokrivaju. I mi dakle imamo sad mogućnost da će Plitvička jezera nestati u roku nekoliko godina a to ne tvrdim ja nego tvrde stručna tijela i tvrdi sam UNESCO koji je 2017. g. zamalo, zamalo donio odluku da se Plitvička jezera miču sa popisa svjetske baštine jer su oni napisali da će Plitvička jezera nepovratno, ponavljam još jednom, nepovratno doći u stanje uništenja. Zbog čega? Zbog toga jer Plitvička jezera ovise o mikroorganizmima koji se zovu sedrotvorci. Znači sedrotvorci mogu postojati, ti mikroorganizmi isključivo u kristalno čistoj vodi. I najmanje zagađenje, minimalno zagađenje ubija sedrotvorce. Nema se sedrotvoraca, nema sedre. Nema čiste vode, Plitvička jezera se pretvaraju u močvaru. Plitvička jezera se pretvaraju u staništa komaraca i žaba a ne više u ono što smo mi naviknuli gledat. To će se dogoditi i to se dešava. Zašto se to dešava? Zato da bi par prijatelja Čule i sličnih novokomponovanih tajkunčića od Srbije pa do Pantovčaka, moglo stavljati nekoliko desetina, stotina tisuća eura u privatni džep. I to je razlog, to je razlog, ne biste vjerovali da se sam HDZ raskolio, da je sam HDZ puknuo na dva djela zbog čega? zbog tih provizija. Gledali smo usred Zagreba na Trgu žrtava fašizma događanja naroda koji u doba Slobodana Miloševića gdje su dolazili kamioni ljutitih HDZ-ovaca i nasrtali na svoj stranačko sjedište, da im se dalje dozvoli da drpaju po Plitvicama kao što su drpali i prije. Pa smo onda imali ne znam, izbacivanja iz stranaka, pa smo onda imali raspuštanja županijskih organizacija HDZ-a, pa smo onda imali prijevremene izbore u Ličko-senjskoj županiji, pa ćemo možda imati još jedne prijevremene izbore, a zašto? Samo zato što je potanje koji klan HDZ-a, Plenkovićev, Brkićev, Milinovićev i ne znam čiji će držati šapu na Plitvičkim jezerima. Zbog čega je to tako? Pa zato što Plitvička jezera imaju proračun oko 300 milijuna kuna. Puno veći proračun nego Karlovačka i Ličko-senjska županija zajedno. I više vam se isplati biti ravnatelj Plitvičkih jezera nego biti ličko-senjski župan ili karlovački župan itd. I to vam je poanta, tamo gdje je novac u pitanju, tamo di se može krasti, tamo se HDZ-ovci skupljaju ko piranje na krv. To je je njihova politika, zamahnite im novcima i oni će se svi skupiti, odmah će biti miting Narodnog oslobođenja. A da li hrvatski narod na koncu konca, da li te Plitvice, da li UNESCO i cijeli svijet koji se divi Plitvicama moraju trpiti takav teror? I zato mi u Živom zidu u suradnji sa ljudima koji tamo žive, a ne biste vjerovali, ljudi na Plitvicama su siromašni, to je nevjerojatno, znači ljudi koji žive na Plitvičkim jezerima, hrvatsko stanovništvo, srpsko, svejedno, tamo su siromašni ljudi. Mi smo napravili dakle prijedlog izmjene ovoga prostornoga plana na način da se bilokakva daljnja gradnja unutar zaštićenog područja zabrani zakonom odnosno prostornim planom. I to prvenstveno na području 1 Plitvica sela, 2 područja Jezerce-Mukinje, zatim Gornjeg Babinog Potoka, Donjeg Babinog Potoka, Čujića Krčevine. Između ostaloga svi oni slapovi koje vidite na Plitvičkim jezerima, ovise o potocima koji se slijevaju dakle prema Plitvičkim jezerima, iz tih potoka, direktno iz tih potoka ti divljaci crpe vodu i razina potoka je već pala za oko 70 do 80%, još malo, … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ima, dobro, hvala. Znači nek se još malo spusti razina tih potoka, nema više slapova, nema više slapova, nema više turista. Nema više Plitvičkih jezera. Kakav je to ... [[Govornik se ne razumije.]] Da li ste vi gospodo zastupnici a vjerujem da jeste jer pak imate nekakva pristojna primanja, ikada putovali po nacionalnim parkovima u svijetu? Vi u neke nacionalne parkove, prva stvar možete propustiti samo točno propisani broj turista, točno propisani. Ako je 50 000, 50 000 i nitko ne može bit 50 001. A u nekim nacionalnim parkovima koji su od osobite važnosti, ne smije ući niti jedan jedini turist. Niti jedan, nula. Probajte posjetit recimo, pećine Altamiru i Lascaux u Francuskoj. Nećete ih posjetiti. Znači toliko se pazi da se ne pušta ali baš nikoga. Posjetite ne znam, arheološke, ekološke zaštićene zone u Grčkoj, u Turskoj. Nema šanse da nađete jednu jedinu ciglu u tom području, da nađete koš za smeće, bilo što. A ti lokaliteti su manje vrijedni, manje poznati nego Plitvička jezera. Plitvička jezera se vode ponavljam još jednom, na takav način da od toga koristi imaju samo nekolicina tajkuna i političara, ljudi su tamo siromašni, ljudi na Plitvičkim jezerima ne mogu između ostaloga prodavati svoje proizvode na samim Plitvicama, oni koji su malo stariji a ovdje ima malo starijih ljudi, npr. sjećaju se da kad ste išli prema Plitvičkim jezerima ste imali po 60, 70 štandova gdje su se prodavali domaći tradicionalni kolači, štrudle i slično. Koliko se danas prodaje štrudli na Plitvičkim jezerima? Nula, niti jedna jer je recimo novo ravnatelj Plitvičkih jezera g. Tomislav Kovačević zabranio da bilo tko šta prodaje na Plitvičkim jezerima domaće osim ako ne ide preko njegove bivše tvrtke Lika quality iz koje se on navodno sad povukao da ne bude u sukobu interesa. I to sve ljudi tamo gledaju. I ljudi se zgražaju, ljudi čije su obitelji tamo po 4, 5 generacija, gledaju pred svojim očima kako se nešto što je u biti možemo čak reći bilo njihovo, doslovce njihovo, danas uništava skupa sa njima samima. Što kaže Vlada na naš prijedlog izmjene zakona? oni kažu, sad ćete čuti te velike mudrosti kao i svaki puta, niste poštivali proceduru, EU to ne odobrava, oni imaju svoje posebne propise, mi ćemo napisati svoj vlastiti prijedlog izmjene prostornog plana. To su isto govorili kad smo imali zakon o zviždačima, jesu, napisali su svoj zakon o zviždačima ali su ga napisali posve drukčije nego što smo mi predlagali i posve drukčije nego što su sami zviždači očekivali. Zviždači su jako razočarani sa tim zakonom o zviždačima osim što su normalno sve tvrtke šokirane, budući da sad zbog tog zakona su dobile dodatne troškove. Koliko će trebati da se napravi taj neki novi prostorni plan od strane HDZ-a, to ćemo vidjet, oni su na vlast još godinu i 2, 3 mj. ako jesu, nakon toga više neće niti na vlasti jer su sad već ionako pali na mizernih 22% s obzirom da guše govor u Saboru i bahate se kako se zove, svakom čovjeku koji ima imalo „soli u glavi“, za očekivat je da će pasti i na 12% i to je u redu. To je u redu, to mi iz Živog zida snažno podržavamo ali žao mi je za Plitvička jezera jer ona nemaju vremena čekati, nemaju vremena čekati. Mi moramo nešto poduzeti danas, sada ako smo imalo odgovorni a ne se samo izvlačiti na nekakve birokratske procedure, tehničke zapreke itd., tim prije jer je očito da se na području Plitvičkih jezera, ponavljam još jednom, radi o kriminalnim radnjama, tamo ne samo da trebaju doći inspektori građevine i ljudi koji se bave ekologijom i zaštitom prirode, nego tamo treba doći DORH i USKOK i druga pravosudna tijela da jednostavno jednom zauvijek na kraju stanu toj krajnjoj zlouporabi. Šta recimo reći na samu činjenicu daje npr. osoba koja izdaje građevinske dozvole na Plitvičkim jezerima a jedna jedina osoba ih izdaje, g. Dujmović koji ima 32 kaznene prijave i koji je višestruko osuđivan a zatvorske kazne? I da je od istog tog g. Dujmovića supruga imenovana za ravnateljicu NP Plitvička jezera? Halo, jel' to vas uopće brine? Jel' ste vi toliko već postali debelokošci da vas više jednostavno ne dira, ne znam, ni udar munje pa da kažete pa čekaj malo, pa to stvarno nema smisla. Treba vam, da, treba ne 22%, ne 12 pa 2 da udarite glavom u zid i da shvatite da ste vi ti koji ste odgovorni za svoj poraz a ne mi iz Živoga zida. A samo se vi dalje još nastavite, još se bahatite, još više budite nasilni, još više prijetite, radite što hoćete, pa je to možda i najbolje da se cijela ova agonija čim prije završi. Između ostaloga, na Plitvičkim jezerima se dozvoljava promet kamiona od 30 tona, 30 tona, a piše, jasno su znakovi postavljeni oko Plitvičkih jezera da ne smije ići više od 3 tone, svojih sam ih vlastitim očima gledao. Znači bio sam tamo i gledao sam da preko onih drvenih mostića koji se svi tresu čak kad ljudi hodaju preko njih, prolaze kamioni od 30 tona tereta i onda ispod tih cesta gdje prolaze kamioni se nalaze te podzemne pećine i ispod njih se sve te podzemne pećine sedra, stalaktiti, stalagmiti, ne znam šta sve ima, drobe i padaju i uništavaju. Što radi policija, zašto to ne zaustavi, zašto policija tamo ne provede te mjere za promet, zašto se tamo ne poštuju prometni znakovi? Ako sam ja mogao otići koji živim u Čakovcu na Plitvičkim jezera i to gledat vlastitim očima, pa zašto ti ljudi koji tamo žive i plaćeni su za to, ne obave taj svoj posao kako treba? Zašto ste baš sve što postoji u ovoj prelijepoj Hrvatskoj, podredili profitu, zašto ste prodali majku Zemlju, zašto ste prodali majku prirodu, zbog čega ste toliko okrutni prema ljudima i prema životinjama, gospodo demokršćani? Vjerujete li vi u Boga kao što sami se deklarirate ili je vaš jedini Bog koji postoji novac? Hvala lijepa.
Imate 3 replike, jel' da? Jedna replika? Onda samo g. Pernar, izvolite.
Uvaženi zastupniče Bunjac, slušao sam vaše predavanje i najviše me dojmila vaša misao da se lopovi iz HDZ-a skupljaju oko novca kao pirana kada nanjuši krv ili osjeti krv i tad mi je rekao jedan čovjek da kad sam govorio, kad mi Jandroković nije dao da govorim, kad sam šutio 8 minuta, kaže gospođa koja je je li, prenosila za gluhonijeme, da jednostavno nije rukama gestikulirala ali veli kada, kaže kada lopovi iz HDZ-a govore, onda veli maše rukama. Eto, hvala, živjeli.
G. Bunjac, odgovor.
Hvala lijepa. Zastupniče Pernar, preživio je HDZ brojne bure, preživjeli su Istanbulsku konvenciju, preživjeli su ne znam, ploče u Jasenovcu, biste na Pantovčaku, ali Plitvička jezera nisu preživjeli, to nisu mogli preživjeti i jednostavno vidjeli smo i sami nevjerojatne scene di se naguravaju članovi jedne te istre stranke po središnjici stranke, gdje dolaze autobusi, di se prijeti jedni drugima, gdje se jedne drugima isključuje, gdje se napadaju tuđe obitelji, njihovi članovi itd., i to pokazuje samo narav te stranke. Znači nije njima bitan program, nikakve tu nisu hrvatske u pitanju desne ruke na srcu, ne znam Starčević itd., nego je njihov program tko će čim bolje zagrabiti u proračunsku torbu. I kad to dođe na dnevni red onda možemo gledati to što smo gledali a na kraju ćemo vjerovatno gledati revolveraške obračune, hvala lijepa.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. I sada će predstavnica Vlada, gđa. državna tajnica Dunja Magaš iz Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja iznijeti mišljenje Vlade, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani saborski zastupnici. Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da ne prihvati Prijedlog odluke o izmjenama i dopuni odluke o donošenju prostornog plana područja posebnih obilježja NP Plitvička jezera koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnio Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e aktom od 1. veljače 2018. g. iz slijedećih razloga. Zakonom o prostornom uređenju detaljno su propisane razine prostornih planova, postupak pokretanja, izrade te način donošenja prostornih planova svih razina pa tako i prostornog plana područja posebnih obilježja koji se kao plan državne razine obvezno donosi za područje nacionalnog parka. Tako je Zakonom o prostornom uređenju propisano da izrada prostornog plana za započinje na temelju odluke o izradi prostornog plana a koje donosi Vlada RH na prijedlog Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja odnosno ministar kako je propisano izmjenom zakona iz 4 mj. ove godine po prethodno pribavljenom mišljenju sukladno posebnim zakonima kojima se uređuje zaštita okoliša i prirode. Također je propisano što sve sadrži odluka o izradi o izradi prostornog plana. S tim u vezi Vlada RH napominje da je Zakonom o zaštiti okoliša propisano da se strateška procjena obvezno provodi za planove koji se donose na državnoj razini iz područja prostornog planiranja uključujući i njihove izmjene i dopune. Nastavno, Zakonom o zaštiti okoliša propisano je da se za manje izmjene i dopune planova koji se donose na državnoj razini iz područja prostornog planiranja obvezno provodi postupak u kojem se odlučuje o potrebi provedbe i strateške procjene. Također u skladu s propisima o zaštiti prirode, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike obvezno provodi prethodnu ocjenu o prihvatljivosti za područja ekološke mreže i glavnu ocjenu o prihvatljivosti za područje ekološke mreže za planove koji se pripremaju ili donose na državnoj, područnoj, regionalnoj razini. Također ističemo da se u prijedlogu predmetnog plana mora provesti javna rasprava te s tim uvezi skrećemo pozornost da u javnoj raspravi mogu sudjelovati i sve prijedloge, mišljenje i primjedbe dati u roku i na način propisan Zakonom o prostornom uređenju svih zainteresiranih pa tako i Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Osim toga valja napomenuti da je Vlada RH na sjednici održanoj 5. travnja prošle godine donijela odluku o izradi izmjene dopune plana koja je stupila na snagu 14. travnja prošle godine. Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja je nositelj izrade a koordinator izrade plana je Zavod za prostorni razvoj. Nakon provedenog javnog natječaja, potpisan je ugovor sa stručnim izrađivačem, plan ... [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatske i Zagreba a krajem kolovoza prošle godine završeno je prethodno savjetovanje za nabavu usluga izrade strateške studije za provedbu strateške procjene utjecaja izmjene i dopuna plana ... [[Govornik se ne razumije.]] te nakon provedenog javnog natječaja odobren je najbolji ponuditelj. ... [[Govornik se ne razumije.]] je u listopadu prošle godine izradio stručnu podlogu zaštite prirode za nacionalni par a ista je zajedno sa zaprimljenim zahtjevima javnopravnih tijela, jedan od osnovnih ulaznih podataka za samu izradu plana. Dakle, izrada nacrta prijedloga izmjena i dopune plana je u tijeku a pokrenute su i druge mjere s ciljem očuvanja područja NP Plitvička jezera. Prvenstveno se pristupilo sustavno rješavanju pitanje javne vodoopskrbe i odvodnje na području nacionalnog parka, najznačajniji projekt realiziran krajem prošle godine je svakako postavljanje privremenog mobilnog uređaja za pročišćavanje otpadnog voda u naselju Rastovača kapaciteta 2000 ekvivalenta stanovnika ovom najznačajnijom ... [[Govornik se ne razumije.]] mjerom spriječena je akcidentalna situacija i ugroza okoliša i prirode nacionalnog parka. Važan projekt za rješavanje odvodnje na području nacionalnog parka je europski projekt izgradnje vodno komunalne infrastrukture aglomeracije Plitvička jezera čija prijava se očekuje početkom trećeg kvartala ove godine. Ukupna vrijednost investicija je preko 300 milijuna kuna bez PDV-a od čega će se 70% financirati iz Europskog kohezijskog fonda a 30% iz nacionalnih sredstava. Projektom se planira rješavanje sustava odvodnje i pročišćavanje otpadnih voda na dvije aglomeracije, aglomeracija Plitvička jezera I, sustav Rakovica i sustav Rastovača te aglomeracija Plitvička jezera II, sustav Korenica dok se vodoopskrba rješava izdvojeno u posebnom projektu. Projekt obuhvaća i područje nacionalnog parka te se njima rješava odvodnja i pročišćavanje otpadnih voda nacionalnog parka. Vezano za vodoopskrbu, temeljem sporazuma o sanaciji i rekonstrukciji voljnih građana na području NP Plitvička jezera, u tijeku je program smanjenja gubitaka na području Korenica-Plitvica-Rakovica. U prošloj godini realizirano je 3 milijuna kuna od 12 milijuna kuna ukupnog iznosa okvirnog sporazuma za 2018. i 2019. g. Programom će se izvršiti sanacija gubitaka u sustavu javne vodoopskrbe i priključenje korisnika na javno-opskrbni sustav čime će se osigurati stabilna vodoopskrba na području nacionalnog parka. U 2019. vodovod Korenica preuzela je obavljanje vodne usluge na području nacionalnog parka koje je prethodno obavljala javna ustanova nacionalnog parka. Vezano za posjećivanje parka, usvojen je plan upravljanja nacionalnom parkom s planom upravljanja posjetiteljima te u lipnju 2018. g. započeta je implementacija novog sustav rezerviranja ulaznica najave dolazaka za grupne posjetitelje sa definiranim vremenom i mjestom ulaska kao početnom fazom vremenske i prostorne distribucije posjetitelja. Od 1.1.2019. g. postavljeni su testni limiti broja ulazaka po ulazima i satima, online prodaja ulaznica za individualne posjetitelje je krenula početkom travnja. Kroz godinu će se pratiti stanje u sustavu posjećivanja zoni obilaska te po potrebi vršiti korekcije broja ulaznica kako bi se došlo do optimalnog broja posjetitelja. Od 2015. g. javna ustanova parka redovito provodit postupak korištenja prava prvokupa te kupuje nekretnine unutar granica od privatnih vlasnika. Poljoprivredno zemljište i šume kupovane su radi aktivnog upravljanja zaštićenim staništima a građevinsko zemljište kako bi se smanjio intenzitet gradnje. Ističemo kako su sve poduzete mjere pozitivne ocijenjene i od strane UNESCO-a te NP Plitvička jezera više ne prijeti stavljanje na listu ugrožene svjetske baštine. Uzimajući obzir prethodno navedeno, Vlada RH je mišljenja da se predmetnim prijedlogom odluka ne mogu mijenjati odredbe prostornog plana budući da bi to bilo protivno Zakonu o prostornom uređenju, Zakonom o zaštiti okoliša, Zakonom o zaštiti prirode u djelu u kojem ti zakoni propisuju postupak i pravne institute vezane uz izradu i donošenje prostornog plana, obvezu provedbe strateške procjene utjecaja na okoliš te obveze ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu, hvala lijepa.
Hvala i vama. Prvu repliku je tražio g. Kirin.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovana državna tajnice. Što su Plitvička jezera, to je nama jasno, Plitvička jezera su riječna jezera sa tektonskom predispozicijom. Područje Plitvičkih jezera je još 8. travnja '49. proglašeno nacionalnim parkom. Zakon kako funkcionira jedna takva institucija je jasan, što je dozvoljeno a što nije dozvoljeno? Kako se je desilo i kako se desila gradnja u vrijeme ministra Zmajlovića i to bez primjerene infrastrukture? Kako će se taj problem i mislite da se može riješiti odnosno ta ekološka bomba koja se desila ... [[Govornik se ne čuje.]]
Želite odgovoriti? Izvolite.
Hvala lijepa. Pa mislim da sam ja ovim uvodnim govorom odgovorila na vaše postavljeno pitanje. U tijeku je znači izmjena prostornog plana koja će redefinirati odrednice prostornog plana i obuhvat građenja. Mi u svakom slučaju i u zakonodavnom dijelu, Zakona o prostornom uređenju i Zakona o gradnji, koji propisuju građenje smo uveli dodatne odrednice koje bi i pojačale i nadzor u nacionalnom parku, a i kontrolu nad izdavanjem građevinskih dozvola. Ovo što sam i rekla vezano za obveze i koje u nadležnosti nacionalnog parka, planom upravljanjem, planom upravljanja općenito posjetiteljima, to su sve neke mjere koje je potrebno provoditi da bi se stanje na Plitvičkim jezerima poboljšalo, a mislim da u ove dvije godine iz ovog što je rečeno je najviše postignuto upravo u tom dijelu [[Upadica: Hvala.]] zaštite Plitvičkih jezera [[Upadica: Možete, možete završiti rečenicu.]] Dobro.
Dobro. Hvala. Imat ćete prilike još. G. Bunjac.
Uvažena državna tajnice. Znači vi kažete 20 puta bit će, bit će, znači koristite cijelo vrijeme futur prvi, a mene bi zanimalo da mi kažete, da li postoji neki rok, makar okvirni do kada bi taj prostorni plan trebao biti izmijenjen od vaše strane i posebno me zanima hoće li to biti do kraja rada ove Vlade, znači ova Vlada završava sa svojim radom, hajmo reći do 1.10. iduće godine, ako smo široke ruke. Možda završi i prije. Znači ima li mogućnosti da to bude u tom roku ili će jednostavno ti svi vaši planovi, primjedbe i sugestije i dobre namjere barem na papiru morati čekati neku novu Vladu, evo mislim da to zanima sve građane Hrvatske, a osobito one koji žive u području Plitvičkih jezera. Hvala lijepa.
Izvolite gđo. Magaš.
Hvala lijepa. Procedura donošenja prostornog plana ovisi koliko će trajati strateška procjena plana utjecaja na okoliš, koja u svakom slučaju kad bude završena dat će okvir koliko će se mijenjati sam prostorni plan. Tako da u ovom trenutku vam mogu reći samo da ovo što ste vi danas predložili apsolutno ne može se usvojiti upravo bez te strateške procjene.
I treća replika, g. Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice. Mi iz HSS, ja osobno podržavamo svaki napor da se zaštiti priroda, da se ostavi generacijama koje dolaze zdrav okoliš, a pogotovo kad je riječ o Plitvičkim jezerima koja su na određeni način brand RH u privlačenju turista i razvoju turizma u Hrvatskoj. Pozdravljamo sve mjere oko razvoja kontinentalnog turizma, ali uvijek ostaje ono kako zaštiti te resurse da ne dođe do uništavanja. Vi ste rekli, radi se strateška procjena, radi se novi prostorni plan, ključno je kako postojeće nelegalno izgrađene objekte staviti u sustav da ne štete prirodi? To znači kad će biti izgrađen sustav odvodnje, pročistač i sve ostalo. To je ono što nas zanima i dobro je da postoje zakonu, ali kako se provode zakoni na terenu, da li će se pojačati inspekcijski nadzor, imate li ljudskih kapaciteta da se tome stane na kraj, to je nelegalna gradnja i uništavanje Plitvičkih jezera. Hvala lijepa.
Gđa. Magaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani saborski zastupniče. Sve, mogu samo reći recimo o građevinskom i upravnom nadzoru, odnosno nadzor građevinske inspekcije da otkad sam ja u sustavu državne uprave mogu reći da nikad nije izvršen tako cjeloviti građevinski nadzor nad određenim područjem kao upravo prošle i pretprošle godine u području Plitvičkih jezera. Izvršen je građevinski nadzor nad izgradnjom svih izgrađenih građevina i popisani su svi objekti i njihova dokumentacija, odnosno ako je definirano da li je nešto legalno ili nelegalno. Sve što je nelegalno inspekcijskom postupku i vrši se i kontrolni nadzor inspekcijskih rješenja. Također u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja izvršen je upravni nadzor nad svim izdanim građevinskim dozvolama i isto također postupci nakon tog provedenog nadzora su u tijeku. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I sada kao što je najavljeno, određujem stanku do 15 sati, kada ćemo nastaviti sa iznošenjem stajališta klubova, a nakon toga raspravljat ćemo dalje o ovoj točci. Hvala. STANKA U 12,44 SATI. Vratimo se sada Prijedlogu odluke o izmjenama i dopunama odluke o donošenju prostornog plana područja posebnih obilježja NP Plitvička jezera. Meni sad predstoji da otvaram raspravu i da dajem riječ klubovima, prvi je na redu g. Tomislav Lipošćak koji će iznest stajalište Kluba zastupnika HDZ-a o ovom prijedlogu odluke.
Zahvaljujem potpredsjedniče, predstavnici ministarstva, cijenjene kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog odluke o izmjenama i dopunama odluke o donošenju prostornog plana područja posebnih obilježja NP Plitvička jezera kojeg predlaže Klub zastupnika Živoga zida i SNAGA-e u Hrvatskom saboru. Svjesni smo da je potrebno kontinuirano otklanjati nedostatke osobito one koji se odnose na ugroženost prirodne jedinstvenosti na području NP Plitvička jezera, uslijed eskalacije izgradnje objekata, te unaprjeđivati stanje vodoopskrbnih sustava i sustava za odvodnju i pročišćavanje voda. Mjere koje se trenutno poduzimaju pozitivno je ocijenio i UNESCO, napravljena su određena poboljšanja, rađena je strateška studija koja će odrediti inpute za izradu prostornog plana, pojačane su inspekcije, vrši se i sveobuhvatan nadzor, te kontrola izdavanja građevinskih dozvola, te je riješeno pitanje pročistača na lokaciji Rastovača i mnoge druge stvari. Zakon o prostornom uređenju detaljno propisuje razine prostornih planova, postupak pokretanja izrade prostornih planova, postupak izrade prostornih planova, te način donošenja prostornih planova svih razina, pa tako i prostornog plana područja posebnih obilježja koji se kao plan državne razine obavezno donosi za područje nacionalnog parka. Također, Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja pokrenulo je postupak donošenja odnosno i samo odluku o izradi izmjena i dopuna prostornog plana. Slijedom svega navedenog u samom mišljenju Vlade RH, a i onog što smo mogli čuti iz izlaganja predstavnika Vlade na sjednicama saborskih odbora, ali i u izlaganju državne tajnice Magaš danas na sjednici, Klub HDZ-a zbog nepridržavanja zakonom predviđenih procedura neće podržati prijedlog odluke o izmjenama i dopuni odluke o donošenju prostornog plana područja posebnih obilježja NP Plitvička jezera. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Sad je na redu g. Ivan Pernar koji će govoriti ispred Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, izvolite.
Hvala. Uvaženi predsjedavajući, htio bih se obratiti HS, ali zapravo ovdje je samo jedan čovjek trenutno uz mene u klupama osim predsjedavajućeg, ja znam da su tema prostorni plan na Plitvičkim jezerima, ali želim prvo ukazat na to na koji način zastupnici uopće rade svoj posao odnosno kako ga ne rade i to na sam dan HS, mogli su barem danas biti ovdje, nažalost, nisu. Htio bi reći da su Plitvička jezera, ali i cijela naša zemlja taoc politike HDZ-a, politike uništenja, politike zagađenja, u ovom slučaju Plitvica. Nisu napravili tamo sustav za pročišćavanje odnosno nije napravljen odnosno napravljena prateća komunalna infrastruktura koja bi pratila novogradnju. I što se dogodilo? Fekalne vode su zagadile Plitvice. Trenutni način upravljanja odnosno potpuna nebriga za okoliš, rezultat je politike HDZ-a. Međutim, u slučaju Plitvice tu se radi o velikoj lovi, kako je rekao moj kolega Bunjac, HDZ-ovci su se u Ličko-senjskoj županiji međusobno poklali kao piranje oko plijena, znači, jednostavno tamo gdje je novac, tu je HDZ, tamo gdje je HDZ tu je borba za taj novac i u toj borbi između dvije struje HDZ-a došlo je do potpune podijele, doslovce na pola i rezultat toga je bio rascjep HDZ-a u Ličko-senjskoj županiji. Znači, HDZ nije samo stranka koja je politički posrnula na ovim izborima, nije samo stranka čiji se politički rejting prepolovio, nego je došlo i do njene unutrašnje podjele i formalne u Ličko-senjskoj županiji. Ponavljam, sukob je bio oko love, tko će gristi veći dio kolača među njima. Njim nažalost nije briga za prostorno uređenje, nije ih briga za zaštitu samih Plitvica, to je jedna sirova i suhoparna borba oko novca političke moći i utjecaja. Pozivam hrvatske birače da kad budu izbori da podrže Živi zid jer želimo zaštititi okoliš na primjer ovog prijedloga izmjene plana prostornog uređenja Plitvica smo to i pokazali, želimo zaštitit Plitvice od daljnje bespravne gradnje, pa i one kvazi legalne koja zapravo se ne bi smjela radit, al se na neke razne smicalice ipak radi i samo o hrvatskim biračima ovisi o tome hoće li njihova zemlja odnosno naš okoliš biti zaštićen. Pozivam vas sve da kad budu idući izbori da izađete na njih jer samo o vašoj izlaznosti ovisi to koji će postotak dobiti stranka koja uništava našu zemlju. Hvala vam.
Prelazimo na pojedinačne rasprave, javio se samo jedan kolega, g. Saša Đujić, nema ga, gubi pravo. Želite li nešto reć g. Pernar, vi ste jedino od predlagatelja ovdje ispred predlagatelja?
Sve sam rekao.
Sve ste rekli. Želite li nešto reći u ime Vladi? Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Možete otić obadva. SJEDNICA PREKINUTA U 15,29 SATI
Prijedlog odluke o izmjenama i dopunama odluke o donošenju prostornog plana područja posebnih obilježja Nacionalnog parka Plitvička jezera, predlagatelj je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se donošenje odluke o izmjenama i dopunama odluke o donošenju prostornog plana područja posebnih obilježja Nacionalnog parka Plitvička jezera, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 za, 11 suzdržanih i 4 protiv donijet zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo.