Zahvaljujem se poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Tražim u ime kluba Nacionalnih manjina stanku od 10 minuta zbog izostanka provedbe Nacionalne strategije.
Hvala lijepo. Imamo uvaženog zastupnika Jaroslava Pecnika.
U ime kluba Laburista tražim stanku od 10 minuta zbog kršenja Zakona o HRT-u i kršenja Ugovora Vlade RH i HRT-a.
Dobro, hvala. Još netko? Ne, izgleda da nemamo nikoga drugoga. Hvala vam lijepo. Vidimo se u 9,45 sati. Hvala. STANKA U 9,38 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 09,45 SATI]] Evo ga kolegice i kolege vrijeme nam je isteklo i ja bih sad zamolio uvaženog zastupnika Veljka Kajtazija koji će u ime kluba Nacionalnih manjina uzeti riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege. Koristim ovu priliku kako bi istaknuo nezadovoljstvo činjenicom da je politika prema manjinama izvan fokusa Vlade, a posebno nacionalna Strategija za uključivanje Roma 2013.-2020. Imajući u vidu da je ovo Vladin dokumenat i obaveza Vlade koristim ovu priliku da potaknem rješavanje pitanja nacionalnih manjina a posebno Romske zajednice u skladu sa postojećom strategijom. Isto tako kao i na prošlom aktualnom prijepodnevu i danas ću potaknuti raspravu o studenskim stipendijama za Rome, ali i druge kategorije studenata koje unatoč eksplicitnom obećanju predsjednika Vlade gospodina Tihomira Oreškovića nije riješeno. Rok od mjesec dana u kojem je predsjednik Vlade obećao riješiti problem sa današnjim danom je istekao. Nacionalna zaklada za potporu učeničkom i studenskom standardu ne postoji, nema ravnatelja, nitko se ne javlja na telefon. Pitam se kome se trebamo obratiti u ovom trenutku i koju poruku šaljemo studentima pred sam akademske godine? Što dalje ne samo po pitanju stipendija nego cjelokupne nacionalne Strategije za Rome koja je stavljena pod tepih? Povjerenstvo za praćenje provede Nacionalne strategije za uključivanje Roma koji ističem baš kao i Nacionalna zaklada trenutno ne postoji, ne postoji još od listopada prošle godine. Tražim da se ovo pitanje što hitnije riješi te očekujem da se brzo, brzo raspiše natječaj za formiranje ovog radnog tijela. Ova dva primjera pokazuju kako se trenutno ne radi apsolutno ništa po pitanju Romske nacionalne manjine. U takvoj situaciji Vijeće Europe izdaje hitne preporuke Vladi Republike Hrvatske vezane za provedbu okvirne Konvencije za zaštitu nacionalnih manjina. Jedno od hitnih preporuka Vijeća Europe glasi: "Odrediti kao prioritet razvoj i revitalizaciju marginaliziranih područja uglavnom naseljenih pripadnicima nacionalnih manjina u nepovoljnom položaju posebice povratnicima i Romima pomoću ciljanih investicija u infrastrukturu i stvaranje prilike za zapošljavanje. " Osim što revitalizacija područja na kojima žive manjine i Roma nema, nema ni ciljanih investicija u infrastrukturu, niti se stvaraju prilike za zapošljavanje. Ne vidim da je Vlada rješavanje pitanja Romske nacionalne manjine u bilo kojem smislu postavila kao prioritet. Ponovit ću ovdje još jednom svoj prijedlog kad govorim o Povjerenstvu za provedbu Nacionalne strategije za uključivanje Roma a to je da Romi moraju prestati biti objekt te postati subjekt političkog života. Poznato je već da manjinska vijeća na razini općine, grada, županije nikako ili slabo funkcioniraju poglavito zbog nedostatka sredstava. Međutim, predlažem još jednom da se ti legitimni romski predstavnici izabrani na demokratskim izborima od strane romske zajednice zainteresirani za rad i napredak zaposle, da ih se bar ove na županijskoj razini po automatizmu imenuju u povjerenstvo odnosno da se u javnom natječaju koji bi trebao uskoro biti objavljen kriteriji budu postavljeni tako da romski, demokratski izabrani predstavnici budu uključeni. Paradoksalno je da legitimni predstavnici Roma nisu uključeni u povjerenstvo koje bi se trebalo baviti uključivanjem Roma u društvo. Te ljude nisam birao ni ja, niti imenovala Vlada već upravo Romska zajednica. Još jednom, sasvim nepotrebno upadamo u zamku dobro propisanih, dok sa druge strane sama provedba izostaje. Vrijeme brzo prolazi, prvo su imali dug proces formiranja Vlada, zatim smo bili izvan fokusa zbog donošenja državnog proračuna u kojem su nam smanjen sredstva, a sad i ta smanjena sredstva ne koristimo. Takva situacija pokazuje da pored malih sredstava najveći problem i dalje predstavlja izostanak provedbe zacrtanih ciljeva. Stoga koristim ovu priliku da dobronamjerno potaknem Vladu ali i sve kolege saborske zastupnike koji su mi i u prošlom mandatu bili podrška da krenemo sa provedbom zacrtanih ciljeva kao nekog minimalnog uvjeta napretka Romske zajednice. Prekid ili izostanak provedbe nacionalne strategiji koji mora biti nacionalni interes naše države na kraju će izazvati brojne negativnosti te nas sve koštati više nego da se problemom suočimo danas. Ovi i završavam i ističem kako i Romima i manjinskim zajednicama koje predstavljam treba reforma i da moji birači, naši sugrađani, naše manjine trebaju biti dio svih bitnih političkih procesa i u fokusu Vlade, a posebno studenti koji su budućnost kako Romske zajednice tako i naše države. Hvala.
Hvala vam lijepo. Ja bih lijepo zamolio kolege da slušaju onoga koji govori, a ne međusobno razgovaraju pogotovo kolege koji se zaklinju u to da štite prava manjina a onda kad kolega koji to zastupa ovdje o tome govori onda se vode razgovori o svemu i svačemu i jedva se njega čuje. To je u najmanju ruku nekorektno. Hvala lijepa. Evo sad će u ime kluba Hrvatskih laburista govoriti uvaženi zastupnik Jaroslav Pecnik. Izvolite.
Poštovani kolegice i kolege, moram konstatirati da nažalost iznova svjedočimo eklatantnom kršenju moralnih normi i etičkih načela i svih uzusa profesionalne etike i pristojnosti na Hrvatskoj radioteleviziji. Kada je ova nova garnitura vladajuća došla na vlast očistila je sa televizije ideološki nepoćudne kadrove, ajde recimo da je to njezino pravo. I ja sam vjerovao da je tomu kraj. Rezultat je slaba gledanost, pad gledanosti, Dnevnik kao središnja emisija zapravo je jedna od emisija koja se najmanje gleda. Međutim ono što je problem otišlo se korak dalje a to je da se prešao rubikon zakonitosti ako mogu tako se izraziti a to znači da u situaciji kada ovu državu, ovu zemlju trese najveća politička kriza od njenog osamostaljenja ili jedna od najvećih kriza na televiziji su došli na ideju da ukinu Otvoreno, odnosno da ga privremeno onemoguće, odnosno da ga privremeno suspendiraju sa obrazloženjem da se zapravo pjeva Eurosong, da je takmičenje u Eurosongu i da je zapravo to važnije od činjenice da se zapravo u Otvorenom kao jedinoj relevantnoj političkoj emisiji na 1. programu pred milijunskim auditorijem zapravo ne elaboriraju, ne artikuliraju najvažnija politička pitanja odnosno da se ne problematiziraiju najvažniji aktualni događaji. Osobno mislim da je to ako ne kršenje onda u svakom slučaju ignoriranje Zakona o HRT-u i ugovora koji je sklopljen između HRT-a i Vlade RH i koji vrijedi od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2017. godine. Ja ću podsjetiti u Zakonu o HRT-u članak 6., neću čitati sve, neću vas zamarati, samo malo da ilustriramo ovu moju intervenciju. Kaže se, HRT je dužan promicati nacionalne interese, pridonositi poštivanju i promicanju temeljnih ljudskih prava i sloboda, domoljublju toleranciji, razumijevanju i poštivanju različitosti, demokratskih vrednota i institucija civilnog društva te unapređenju kulture javnog dijaloga. U članku 7. u istom zakonu se kaže HRT je dužan trajno, istinito, cjelovito, nepristrano, pravodobno informirati javnost o činjenicama, događajima i pojavama u zemlji i inozemstvu od javnog interesa. Ovo što se zbiva kod nas sigurno je javni interes. Poštivati i poticati politički pluralizam, svjetonazorskih i drugih ideja, zastupati stajališta koja su pluralna, nepristrano obrađivati politička, gospodarska, socijalna itd. pitanja, omogućujući ravnopravno sučeljavanje stajališta različitih izvora. U programu HRT-a moraju se poštivati najviša stručna mjerila etička načela te profesionalno priznati standardi neovisnog novinarstva. Međutim, u ugovoru koji sam spomenuo, točci 7., točki 8. i točci 10. govori se o misiji HRT-a, govori se o vrijednostima za koje se zalaže HRT i govori se na koncu o načelima, ali sve se one mogu podvesti da sada ne čitam i da vas sa time ne gnjavim, mogu podvesti pod egidu HRT mora biti u službi građana. Ali HRT već odavno ili već duže vremena nije u službi građana, on podanički služi vlasti i zapravo servisira, možemo reći i najprizemnije, čak privatne interese pojedinih političkih lidera, da ne kažem cijele vladajuće elite. Znači kada se naše društvo nalazi u stanju, kada je demokracija ugrožena, kada se zapravo tresu temelji ovoga društva, kada je vlast paralizirana, ili zapravo pitanje, uveliko je pitanje vjerodostojnosti rad Vlade i njenih čelnika jer su upleteni u razno razne afere, sukobe interesa itd. Umjesto da se o tome raspravlja otvoreno, to se izbjegava, jer važniji je Eurosong od otvorenoga ili neke druge emisije. Međutim naravno to nije moguće bez participacije kako da kažem čelništva privremenom ravnateljstva HRT-a a izabrao ga je ovaj Sabor odnosno vladajuća većina. I što onda rade. Nije ravnateljstvu toliko do zaštite hrvatskog puka od mračnih misli i svega ovoga što se zbiva i što gleda nego zapravo se radi o zaštiti lika i djela čelnog čovjeka vlasti, čelnog čovjeka HDZ-a i zapravo prvog potpredsjednika Vlade gospodina Tomislava Karamarka. Ovaj tjedan smo saznali da je gospođa Ana Karamarko u poslovnim vezama sa obiteljskim prijateljem gospodinom Petrovićem, čovjekom iz sjene u vremenima INA-e kada je INA bila pod kontrolom HDZ-a i koji kao lobista MOL-a zapravo je omogućio gospođi Karamarko da pristojno ostvari prihod. Istodobno gospodin Karamarko je potpredsjednik Vlade koja vodi arbitražu, sada se govori, gospodin Orešković, premijer, da će se i preći na pregovore sa INA-om [[Upadica Reiner: Vrijeme je isteklo.]] Ali u svakom slučaju, ali u svakom slučaju ono što je bitno za reći to je [[Upadica Reiner: Kolega Pecnik vrijeme ste značajno premašili a govorite o temi koju niste najavili.]] Jesam kako nisam? [[Upadica Reiner: Ne, govorili ste o HRT-u sada ste krenuli na jednu drugu temu ali vrijeme vam je ionako isteklo.]] Da zaključim onda kada vičete gospodine Šuker. Da zaključim [[Upadica Reiner: Isteklo vam je vrijeme kolega Pecnik.]] Što prije ovaj Sabor prekine ovu agoniju, što prije raspiše izbore [[Upadica Reiner: Kolega Pecnik vrijeme vam je isteklo!]] to ćemo prije imati slobodnu televiziju. … [[Upadica se ne čuje.]]
Samo malo, molim vas, nemojmo dobacivati, nemojmo dobacivati iz klupa, molim vas. A drugo, držimo se, držimo se, ja vas lijepo molim vremena i teme koju smo najavili. No, sada će tema biti Konačni prijedlog zakona o izmjeni … … [[Upadica se ne čuje.]] Šta ćete se sada vi dobacivati sa kolegom Šukerom pa je to dobro, onda je to dobro. Ajmo. Ja vas lijepo sve molim da saslušamo ono što treba! Sada ćemo prijeći na: - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 21. Predlagatelj: Klub zastupnika Hrvatsko socijalno-liberalne stranke, Bloka umirovljenika zajedno i Nezavisne zastupnice Gordane Rusak, Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista Dakle, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista na temelju članka 85 Ustava i članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijale ste dobili otpremom Sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Imamo jedan amandman koji je podnio zastupnik Ivan Vilibor Sinčić. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Njihova izvješća primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog. Da, uvaženi zastupnik Robert Podolnjak i potpredsjednik ovog uglednog Doma istodobno. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana ministrice uprave i pomoćniče. Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Danas započinjemo raspravu sa Prijedlogom zakona o izmjeni zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe s konačnim prijedlogom zakona koji je predložen od nekoliko klubova, dakle od Kluba zastupnika Hrvatsko-socijalno liberalne stranke i kolegice Gordane Rusak i Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Ovaj zakon je vrlo kratak. Ima svega jedan članak. Ali vjerujem da će i taj jedan članak privući značajnu raspravu zastupnika s obzirom da se radi o vrlo značajnoj temi o kojoj smo raspravljali i u vrijeme donošenja proračuna a riječ je o financiranju političkih stranaka. Postojećim zakonom o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe člankom 3. stavkom 1. utvrđeno je da se sredstva za redovno godišnje financiranje političkih stranka utvrđuju u iznosu od 0,05% ostvarenih rashoda poslovanja iz prethodno objavljenog godišnjeg izvještaja o izvršenju proračuna. Po mišljenju predlagatelja tako koncipirana odredba ustvari znači da što više država troši to više novaca dobivaju političke stranke. Prema navedenoj zakonskoj odredbi gledajući nekoliko godina unatrag vidjet ćemo da je izvršenje Državnog proračuna pokazalo da su upravo ti rashodi poslovanja rasli. Tako je izvršenje proračuna za 2012.godinu pokazuje i da su ti rashodi poslovanja bili 118,7 milijardi kuna, neću govoriti do zadnje lipe nego okrugli broj. U izvršenje u 2013.godini je bilo 123,5 milijardi kuna a izvršenje u 2014.godini je bilo 125 milijardi 689 milijuna. Dakle u ovih nekoliko godina vidite da postoji jasna tendencija rasta rashoda poslovanja. Dakle, država je trošila što više, od 118,7 milijardi do 125,7. Upravo ta tendencija omogućuje da se zakonom kako on sada stoji političkim strankama na temelju takve zakonske odredbe svake godine mora osigurati veći iznos sredstava za godišnje financiranje. U skladu s navedenim brojkama obveza pojedinih godina je bila dakle u 2014.godini zakonska obveza je iznosila 59,3 milijuna, u 2015. obveza je iznosila 61,7 milijuna i u 2016.godini obveza je iznosila 62 milijuna i 850 tisuća kuna. To je ono što proizlazi iz odredbe da se za godišnje financiranje određuje iznos od 0,05% od rashoda poslovanja državnog proračuna. Predlagatelj smatra da je takvo rješenje nema opravdanje jer je nelogično. Naime, ustvari potiče državnu potrošnju kako bi političke stranke ostvarile što veći iznos sredstava za redovito godišnje financiranje svojih aktivnosti. I zbog toga ovim zakonom predlaže suštinsku izmjenu na način da se godišnje financiranje veže uz ostvarenje poreznih prihoda iz prethodno objavljenog godišnjeg izvještaja o izvršenju proračuna i mijenja se postotak za izračun sredstava na način da on ne bude 0,05% od rashoda poslovanja nego 0,075% od poreznih prihoda iz prethodno objavljenog godišnjeg izvješća. Kada smo raspravljali o Prijedlogu državnog proračuna, u njemu je Ministarstvo financija odnosno Vlada u proračunu predložila za financiranje političkih stranaka u 2016.godini iznos od 62 milijuna i 850 tisuća kuna. Taj iznos je planiran na temelju zakonske obveze upravo iznos koji odgovara postotku od 0,05% od rashoda poslovanja državnog proračuna. Dakle, Vlada je poštivala zakonsku odredbu. Na temelju amandmana koji je podnijet u ovom Domu i koji je prihvaćen taj iznos smanjen na 55 milijuna kuna. I to je iznos koji je u ovogodišnjem proračunu predviđen za financiranje političkih stranaka. Činjenica je međutim, da taj iznos koji je sada osiguran ne odgovara zakonskoj obvezi. Zakonska obveza kako to i sada piše u zakonu je 62 milijuna i 850 tisuća kuna. Prema tome u sadašnjem trenutku mi imamo jednu obavezu koja proizlazi iz zakona kojeg je donio ovaj Hrvatski sabor, a drugi iznos smo predvidjeli državnim proračunom kojeg je također donio ovaj Hrvatski sabor. Dakle, nema nikakve logike da imamo akta na snazi i da zakon propisuje jedno, a da smo državnim proračunom osigurali drugo. Ono što želimo ovim zakonskim prijedlogom je da pod jedan predvidimo takav oblik financiranja i zakonski temelj koji neće stimulirati državnu potrošnju, nego će upravo suprotno tome godišnje financiranje vezati uz porezne prihode. Smatramo daleko logičnijim financiranje stranaka vezati uz porezni prihod za koji vjerujemo da neće imati takvu tendenciju rasta ili neće uopće imati tendenciju rasta jer nećemo biti skloni dizati porezne prihode. Drugo, postotkom koji predviđamo smanjujemo sredstva za financiranje političkih stranaka i to na sljedeći način. Sadašnja zakonska obveza iznosi kao što sam rekao 62 milijuna i 850 tisuća kuna. Prema zakonskoj odredbi koju predlažemo i čije stupanje na snagu predviđamo za prvi srpnja ove godine i u tom smislu dobit ćete amandman koji će vam uskoro biti dat na klupu zato što nismo mogli točno predvidjeti kada ćemo ovaj zakon raspravljati. Dakle, s tom zakonskom odredbom stupanja na snagu 1. srpnja ove godine mi ćemo ove godine u skladu sa zakonom potrošiti 55 milijuna kuna za financiranje političkih stranaka koliko je i predviđeno godišnjim državnim proračunom. Ali sljedeće godine 2017. godine na temelju ovog zakona koji kada bude usvojen će predvidjeti da iduće godine financiranje političkih stranaka iznosi 47 milijuna kuna. Dakle, sa postojeće zakonske obveze od 62,8 milijuna ove godine ćemo zakonski to svesti na 55, a naredne godine na 47 milijuna. To je po našem mišljenju jedno značajno smanjenje u ovom trenutku sa 63 milijuna na 47 milijuna i smatramo da u ovom trenutku ovaj Hrvatski sabor može jednoglasno prihvatiti takav prijedlog. Želio bih ovdje reći da sam gledao prijedlog, cjelovit prijedlog Zakona o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe i referenduma kojeg je podnio Klub zastupnika socijaldemokratske partije koji je u proceduri i koji je podnesen krajem travnja ove godine. I gledao sam posebno odredbu koju ste vi kolega iz SDP-a predložili upravo vezano na financiranje političkih stranaka. U vašem prijedlogu zakona u članku 4. predložili ste da se financiranje političkih stranaka iznosi u postotku nula cijela nula osam posto od ostvarenih poreznih prihoda, a najviše do 50 milijuna kuna. Ako ispravno čitam taj vaš prijedlog koji ste službeno uputili u saborsku proceduru vaš je stav vrlo blizu onoga koji mi predlažemo ovim zakonskim rješenjem. Dakle, temelj je potpuno isti ostvareni porezni prihodi. Postotak je, postotak se razlikuje vrlo, vrlo malo. Vaš je 0,08%. Mi predlažemo 0,075 dakle u nekim promilima je razlika. Vaš maksimalni iznos je do 50 milijuna kuna. Naš bi prema sadašnjim poreznim prihodima bio 47 milijuna. To me navodi na zaključak da imate vrlo slično gledište onome koje mi dajemo kao predlagatelji, dakle razlika je izuzetnom ala. Ako ste vi takav zakon predložili u proceduru, logično mi je očekivati da ćete podržati zakonski prijedlog koji smo mi predložili i o kojem će se vjerujem prije glasovati. I zbog toga kažem da vjerujem da možemo imati konsenzus po ovom prijedlogu između parlamentarne većine i opozicije. Želio bih reći da su ovaj prijedlog razmatrali i Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Odbori su zaključili da bi voljeli o ovom zakonu da se raspravi u redovnom postupku u dva čitanja kako bi se kroz prvo i drugo čitanje ili naročito kroz prvo čitanje mogli vidjeti i drugačiji modeli financiranja političkih stranaka i kako bi se mogle sagledati posljedice donošenja ovakvog zakona. Posljedice su vrlo jasne, predviđa se smanjenje sredstava za financiranje političkih stranaka. Ono ima tendenciju jednog značajnog pada ali obzirom da je i klub SDP-a predložio gotovo istovjetno rješenje mi smatramo da nema potrebe odustati od hitnog postupka jer ako se i najveća stranka u opoziciji slaže sa ovim modelom onda ne vidim razloga da i dalje pričamo o poželjnim ili drugačijim modelima. Ovaj model ostvarenih poreznih prihoda, ovaj postotak je očito nešto što može prihvatiti i parlamentarna većina i opozicija. Stoga predlagatelj ostaje pri svom stavu da ovaj zakon se razmotri po hitnom postupku i da se o njemu glasuje po hitnom postupku. Nadamo se ako je to moguće već danas. Rekao bih prije nego što dam riječ kolegi iz HSLS-a, kolegi Hrebaku, da je ovaj zakon ono što javnost od nas očekuje. Zalagali smo se kao jednu od reformskih mjera da smanjimo financiranje političkih stranaka. O tome vjerujem da postoji i konsenzus u javnosti. Ovo je prilika da demonstriramo da smo osjetljivi na glas javnosti i da donesemo zakon zajedno koji se zapravo tiče svih političkih stranaka koje su zastupljene u Hrvatskom saboru i da pokažemo da smo spremni donijeti zakon zajedno i parlamentarna većina i opozicija koji je na tragu onoga što javnost od nas očekuje. Vjerujem da donošenjem ovog zakona ćemo vratiti barem dio povjerenja u Hrvatski sabor a upravo je to ono što svi u ovom Hrvatskom saboru želimo. Ja bih sad prepustio riječ kolegi Hrebaku da nastavi sa obrazloženjem ovog prijedloga.
Hvala lijepa. Evo nastavit će uvaženi zastupnik Dario Hrebak. Jedna samo mala intervencija, ja sam jako za to da o tome danas glasujemo ali hoćemo li o tome danas glasovati ili ne ovisit će o tome hoćemo li biti dovoljno kratki u diskusijama da do 12 sati obavimo diskusiju o tom zakonu. Ja se nadam da hoćemo. Evo izvolite kolega Hrebak.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Uvaženi kolegice i kolege zastupnici uvažavajući upravo ovo što ste vi poštovani predsjedniče sada rekli ja ću biti vrlo, vrlo kratak. Mislim da je profesor to vrlo detaljno izelaborirao zašto iz kojeg razloga smo se odlučili na upravo ovakvu zakonsku inicijativu. Mi smo u HSLS-u kao i kolege iz MOST-a uočili da je ovo jedna politička anomalija, usudio bih se to tako reći, na koju smo našili prilikom izrade proračuna. Uputili smo zakon u hitnu proceduru upravo zato što smo očekivali da će on biti puno prije donesen. Nažalost, evo zakon je tek danas. Međutim, nikada nije kasno. Ono što je kroz odbore bilo evidentno, bila je evidentna jedna podijeljenost saborskih zastupnika. Bilo je riječi o tome da li je ovo demagogija, da li je ovo populizam. Osobno mogu se složiti sa tim da smo vrlo blizu, na granici demagogije i populizma, međutim s druge strane moramo biti svjesni činjenice da danas hrvatska javnost ima mišljenje o ovom Visokom domu ocjena 2 od 5 po svim relevantnim anketama. Kao što je rekao uvaženi profesor Podolnjak i uvaženi zastupnik mislim da je vrijeme da pošaljemo jednu jasnu poruku da neke stvari trebaju krenuti odavde iz ovog Visokog doma. Ovo su možda male stvari, sitne stvari ali mislim da će ovakva jedna promjena biti jedna dobra poruka koju ćemo poslati danas hrvatskim građanima. Naime, zašto politička anomalija? Nije dobra poruka koju šaljemo građanima da što više država troši više stranke zarađuju. Stranke ne zarađuju ali to je jednostavno takva percepcija građana i vrijeme je da upravo ovakvom zakonskom inicijativom, ovakvim zakonskim prijedlogom upravo to smanjimo. Mislim da poruka koju šaljemo je dobra. I ono što bih volio za kraj apelirati na sve saborske zastupnike da se pokušaju izdignuti iznad uobičajene današnje vrlo vjerojatno retorike da nas ne optužuju za demagogiju i populizam. Smatramo da je ovo jedna normalna stvar ako su stranke prošle godine mogle redovno obavljati svoje sve djelatnosti sa 55 milijuna kuna ne vidim razloga zašto bi ove godine to trebali dizati na 63. A kao što je prof. Podolnjak rekao tek u 2017. godini ćemo u biti znatnije smanjiti i ovaj iznos od 55 milijuna kuna. Ovo je jedna dobra poruka koju šaljemo građanima, šaljemo građanima poruku da smo svjesni situacije u kojoj se nalazimo i da smo svjesni isto tako i situacije u kojoj se naši građani nalaze. To nikako ne smijemo zaboraviti. Na kraju završio bih mi svi smo na kraju krajeva isto tako građani ove naše Republike i isto tako mi kada smo doma unutar svojih kućanstava, kada radimo analizu svojih troškova nikada ne planiramo svoje planove financijske kroz ono što trošimo nego kroz ono što uprihođujemo. Tako da uvaženi kolegice i kolege zastupnici apeliram na vas da zajednički dakle svi klubovi podrže ovakav zakonski prijedlog. Hvala.
Hvala lijepa. Na izlaganje potpredsjednika Sabora uvaženog Roberta Podolnjaka imamo 2 replike. Prva je ona poštovanog zastupnika Peđe Grbina, izvolite.
Zahvaljujem vam gospodine predsjedniče. Dakle, svoju repliku upućujem kolegi Podolnjaku i njegovo izlaganje me na nju izazvalo. Ali kolega Hrebak je krenuo u istom smjeru pa moram ukazati na jednu logičnu grešku u raspravljanju. Dakle, obojica ste govorili da je vezivanje prihoda političkih stranaka uz rashode državnog proračuna potiče političke stranke da povećavaju javnu potrošnju. Ako prihvatimo tu logiku onda vezivanje prihoda političkih stranaka uz porezne prihode proračuna potiče političke stranke na povećanje poreza, zar ne? To je jednostavan zaključak toga. Pa sad vas pitam šta je bolje za hrvatske građane da potičemo potrošnju ili da povećavamo poreze? Time ste pokušali opravdati razlog zašto prebacujete vezivanje sa potrošnje na vezivanje na prihode. E sad, ja ću vam odgovoriti, naravno da nije problem vezivati prihode političkih stranaka uz porezne prihode. Dapače, to nije ni dobra, ni loša mjera, to je korektna mjera ali isto je tako korektno kada su prihodi političkih stranaka vezani uz rashode proračuna, isto je tako korektno kada u zakonu predvidimo fiksne iznose. Sve su to prijedlozi koji imaju svoje za ili protiv. Ali ovako populistički govoriti da zato što su prihodi političkih stranaka vezani uz rashode državnog proračuna političke stranke pumpaju te rashode je najblaže rečeno smiješno. Hvala.
Odgovorit će potpredsjednik Sabora uvaženi Robert Podolnjak.
Poštovani kolega Grbin, meni nije jasno, a vjerojatno niti gledateljima, a vjerojatno niti zastupnicima što ste vi zapravo htjeli reći pod logičnom greškom? Mi smo naše zakonsko rješenje predložili prije nego što ste vi vaš prijedlog zakona uputili u proceduru, a vaš prijedlog je isti kao i naš. Dakle, također ste ga utemeljili na ostvarenim poreznim prihodima. Dakle, slijedili ste istu logiku koju smo i mi propisali našim prijedlogom. Ja sam samo rekao da su, da je izvršenje državnog proračuna i rashodi poslovanja svake godine rasli i to sam demonstrirao brojkama nekoliko godina unatrag. I oni su naravno vodili većem godišnjem financiranju. Ja nisam rekao da je netko namjerno trošio milijarde više da bi stranke dobile 2 milijuna više. To nikako nisam rekao, ali naprosto činjenica da država troši sve više je dovela do toga da i stranke primaju sve više. Dakle to je nelogično, a ne da je država namjerno trošila milijarde da biste pojedina stranka dobila milijun kuna više, to ne. Ali činjenica da je i vaš klub predvidio isto rješenje koje predviđamo i mi. Dakle logika nam je ista i to je ono što je važno.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je uvažene zastupnice Nansi Tireli. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo kolega Podolnjak, i mene je vaša rasprava ponukala da se javim, da vam kažem da je danas da li namjerno ili slučajno točno prvi rođendan, dakle na današnji dan prije godinu dana su u ovom visokom domu raspravljalo o istoj točci i o prijedlogu Laburista za istu stvar. Laburisti su prije godinu dana predlagali da se prihodi političkih stranaka uzmu sa osnove prihoda državnog proračuna, da iznose 0,07% znači 5 promila manje smo predlagali nego što vi danas predlažete i stavili smo dakle isto tako tu granicu od 50, ne više od odnosno maksimalno 50 milijuna kuna godišnje. Što sam htjela reći? Htjela sam reći da izuzetno kvalitetno i dobro neki recikliraju zakone što nije loše. Dakle ukoliko reciklaža zakona koji nisu usvojeni u ovom visokom domu pa bilo to i prije godinu dana ide na tragu toga da poboljšamo i osnažimo državni proračun to je u svakom slučaju dobro. Ali isto tako želim reći da je šteta, velika šteta da trošimo godinu, dvije ili tri godine zato što u određenom trenutku nemamo sluha za dobre stvari.
Hvala. Odgovorit će potpredsjednik Sabora uvaženi Robert Podolnjak.
Uvažena kolegice, drago mi je da ste rekli ovo i ja vam dajem priznanje. Točno je vaša je stranka predlagala i prije godinu dana tu zakonsku mjeru i moram reći da ste vi imali jako dobrih zakonskih prijedloga proteklih godina. U nekima sam i osobno sudjelovao stručnoj pomoći vašem prethodniku predsjedniku Lesaru. I drago mi je što ste već tada predlagali isto rješenje. Znači to rješenje je logično i svi smo na istome tragu. Jedino vi tada niste imali dovoljno mogućnosti ili političkog utjecaja da taj zakon dovedete do izglasavanja. Ja se nadam da ovaj početak rasprave i sve ovo što smo rekli i svi ovi stavovi koji su već sad iznijeti pokazuju da možda u ovom trenutku taj konsenzus postoji i da ćemo ga zajedno uspjeti ovaj zakon donijeti sada na tragu svega onoga za što ste se i vi zalagali proteklih godina. Hvala.
Hvala lijepo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Želi predstavnica Vlade obrazložiti posebno mišljenje? Ne. Hvala lijepa. Otvaram raspravu. I prvi će u ime Kluba zastupnika HRID-i i Nezavisnog zastupnika Šandora Juhasa govoriti uvaženi zastupnik Drago Prgomet. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, dakle moram priznati odmah na početku jednu svoju vlastitu grešku. Kada je predlagan ovaj zakon ja sam digao ruku za hitni postupak i mislim da je to bila greška. U konačnici potvrdu te moje greške mogu naći i u mišljenju dvaju odbora. Jedan od tih odbora vodi i gospodin Podolnjak i mislim da ovakva ozbiljna tema doista zahtjeva i ozbiljnu raspravu, ozbiljnu pripremu jer financiranje političkih stranaka samo je dio jedne ozbiljne problematike u Hrvatskoj koja se zove funkcioniranje političkih stranaka. Druga stvar koja mi se moram priznati sada učinila prilično nelogičnom koliko znam, gospodine Podolonjak, vi ste još uvijek potpredsjednik Hrvatskoga sabora, još uvijek nije došlo do silno najavljivanog preslagivanja pa mi nije jasno kako vi kao dio vladajuće većine ne znate kada će ovaj zakon doći na red pa ulažete amandman na zakon koji ima samo jedan članak. To je još jedan primjer koji govori da se o ovom problemu nije pristupilo dovoljno ozbiljno što je šteta, što je u konačnici i na crti onoga što smo u izborima zagovarali i mi koji smo bili i dio političke platforme MOST, HRID, dakle da dođe do ozbiljnih promjena u načinu funkcioniranja političkih stranaka. Međutim, ovdje smo zaboravili nešto s čime će se složiti najveći broj građana i političkih analitičara a to je da su nam stranke jedan od najlošijih dijelova našeg političkog sustava. Građani imaju sve manje povjerenja u političke stranke i sve manje povjerenja u političare. Podsjetiti ću vas na rečenicu jednog poznatog politologa profesora … [[Govornik se ne razumije.]] fakulteta koji je rekao da jedino unutarstranačka demokracija može spriječiti da stranke u demokraciji postanu same sebi svrha i u konačnici da postanu država unutar države. Nažalost najvećim strankama u Hrvatskoj se upravo to dogodilo a nije da nije moglo drugačije. Nakon pada komunizma mnoge stranke su očigledno shvatile da su svoj politički program zaokružile ne shvaćajući da se demokracija i demokratski procesi ne donose dekretom nego se stalno izgrađuju. Tako da nam je već četvrt stoljeća uglavnom država podijeljena na one koji jesu na vlasti i one koji se pripremaju na vlast ili jednostavno rečeno jednopartijski sustav smo zamijenili dvopartijskim. Unutarstranačka demokracija ne može niti smije biti unutarstranački problem. Mnogi od nas u politici su zaboravili na prvi članak hrvatskog Ustava koji kaže da vlast u RH proizlazi iz naroda i pripada narodu kao zajednici slobodnih i ravnopravnih državljana a da narod ostvaruje vlast izborom svojih predstavnika i neposrednim odlučivanje. Dakle imamo situaciju da nam je demokracija i političke stranke ustavna vrednota a Zakon o političkim strankama poprilično derogiran te iste vrijednosti pa omogućuje da se registriraju stranke u kojima predsjednici sami biraju svoje članove predsjedništva, u kojima stranke dobivaju imena po osobama koje će tek postati predsjednici stranaka. Statuti stranaka time nažalost daju široke mogućnosti tumačenja gdje stranački lideri postaju mjerilo svih stvari. I prepoznavanje onoga što šef misli je na određeni način preduvjet opstanka i političkog napredovanja zaboravljajući da politička stranka nisu interesne zajednice, da političke stranke nisu vojska i da političke stranke su mjesta gdje bi se trebali okupljati sposobni a ne poslušni. Stranačka vodstva vrlo često zbog nepovjerenja u vlastite sposobnosti ograničavaju slobodu govora i na određeni način uvode političku cenzuru unutar vlastitih stranka zato nije nikakvo čudo da kod nas bilo kakvo suprodstavljanje predsjedniku stranke završi izbacivanjem iz te stranke. Onda se nemojmo čuditi da imamo 150 stranaka u Hrvatskoj i da samo u ovom Saboru imamo što direktno, što indirektno preko 40 političkih stranaka. Sve dok je to tako nemojmo se čuditi da nam je u Hrvatskoj demokracija zakržljala, država premrežena korupcijom i političkom nesposobnošću. Ponavljam, mi na politiku gledamo i vidimo je kao proces u kojem je dijalog ključni alat iznalaženja rješenja kojeg smatramo najbolji za društvo. I smatram da je došlo vrijeme da hrvatski političari izađu iz svojih klauzura i razumiju vrijednost demokracije kao najvažniju vrijednost našeg društva i služenje onima kojima pripada vlast. Tako da svaki zaposlenih u općini, županiji, svatko od nas mora voditi računa da je tu zbog toga da bi služio a ne izvršavao vlast nad narodom. Naravno neće to biti lako i teško je očekivati promjene od onih koji politiku još uvijek poistovjećuju s moći. Zato mislim da bismo konačno morali shvatiti da ovim zakonom nećemo promijeniti a moramo mijenjati i svoje javne politike a bojim se i ovakve političare. Na koncu ili ćemo demokratizirati naše političke stranke ili ćemo demokratizirati naše društvo, omogućiti mislećim pojedincima da dobiju svoje mjesto pod političkim suncem, ili će se pojaviti neke nove opcije koje su to sposobne promijeniti ili ne daj Bože politiku će nam početi voditi ulica. Pri tome poručio bih svojim kolegama koji su možda svoju ulogu shvatili na pogrešan način. Mijenjati političke stranke mogu samo oni koji su članovi tih stranka, ne možete postavljati uvjete. I ja bih volio da se neke stvari promijene u SDP-u i HDZ-u i mislim da bi to bilo dobro ali to ostaje isključivo na članovima njihovih stranaka. Tko želi njih mijenjati neka bude njihov član. To ne možete raditi s pozicije članstva ili predsjedništva, drugih stranaka pogotovo ne ucjenom. Mi ćemo ovaj zakon poduprijeti. Poduprijet ćemo zato što ga smatramo prvim malim početnim korakom u procesu demokratizacije, političkih stranaka koje između ostalog naravno uključuje i način financiranja. Hvala vam lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Peđe Grbina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Pa kolega Prgomet, slušao sam vašu raspravu i drago mi je da ste u njoj ukazali na problem političara kojima je njihov privatni interes iznad javnog interesa odnosno drago mi je da ste ukazali na problem poštivanja javnog interesa kada političar preuzme dužnost. Nažalost danas previše gledamo kakva je situacija. Zakon o financiranju političkih aktivnosti je jedan od onih zakona koji smo donosili upravo zato da bi spriječili određene pojave u društvu koje su išle za tim da se privatni interes digne iza javnog. Sjetit ćete se, ovaj zakon je donijet 2011.godine pod velikim utjecajem afere FIMI medija. Ovaj zakon je uveo mehanizme koji su to trebali spriječili, u bitnome, u bitnome je pomagao. Međutim, to nije jedini zakon koji smo donosili kako bi spriječili da političari dižu privatni interes iznad javnog. Pod utjecajem EU donijeli smo vrlo stroge propise o sprečavanju sukoba i oni su u bitnoj mjeri spriječili određene političare da zloupotrebljavaju položaje na kojem se nalaze ali evo, mi Hrvati smo očito kreativan narod kada treba pronaći nove načine kako ćemo zaštititi vlastite interese i danas smo svjedoci kako neki političari unatoč ovako strogim odredbama pronalaze metode kako će zaštiti svoj džep i svoje interese. Nekad to čine direktno, nekad to čine preko svojih supružnika ali i dalje moramo činiti sve što možemo da spriječimo takvo postupanje i da činimo ovo o čemu ste govorili. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ladislava Ilčića. Izvolite.
Poštovani gospodine Prgomet. Ima jedna izreka koja kaže da je najveći neprijatelj onog dobrog ono bolje, drugim riječima kad netko ima nešto protiv nešto što je dobro. onda kažemo ma postoji još nešto bolje, ajmo uzeti vremena pa ajmo razmišljati o tome. U tom smislu iščitavam i početak vaše rasprave u kojoj ste rekli da ste sad protiv hitnog postupka zato jer bi valjda trebali sad uzeti još više vremena da raspravljamo o tome da li postoji neki bolji prijedlozi, ovo što je rekao gospodin Grbin, znači da bi sad trebali raspravljati još ne znam koliko mjeseci valjda o tome dal postoji nekakvi bolji model a u tih par mjeseci onda bi nama vjerojatno, našim strankama dolazili još uvijek novci po onom većem cenzusu. Smatram odnosno slažem se sa završetkom vaše rasprave koja rekao bih je u suprotnosti s ovom prvom. Dakle, ajmo učiniti ono o čemu očito imamo konsenzus sad pa onda idemo dalje raspraviti da li postoje još neke mjere koje bi na neki način status političkih stranaka u krajnjoj liniji naš ugled u društvu popravilo. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Drago Prgomet.
Uvaženi kolega, ne znam zašto ste imali potrebu prepričavati ono što sam ja rekao. Ja to nisam što ste rekli doživio kao repliku. Dakle, smatram da je doista za ozbiljan zakon o političkim strankama potrebno uzeti potrebno vrijeme i ne može ići u hitni postupak kao što smatram da je ovo mali ali barem dobar početak nečega što se zove promjene, u ovom slučaju financiranja političkih stranaka a u konačnici vjerujem da će ovdje biti dovoljno pameti donijeti novi moderan Zakon o političkim strankama.
I zadnja replika je uvaženog zastupnika Ivana Vilibora Sinčića. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče Sabora. Evo kolega kada ste govorili o ovoj temi na govornici, mislim da treba nastaviti reći nešto o političkoj korupciji. Mi danas imamo, evo na dva primjera, mi danas imamo županije, npr. Zagrebačka županija koja daje naknade stranaka koje uđu u Županijsku skupštinu toliko veliku skoro uz, isplati se jednostavno dignuti kredit, osnovati neku stranku bezveze, dignuti kredit, ući u Županijsku skupštinu Zagrebačke Županije, za godinu dvije otplatiti taj kredit i još biti u plusu, plus još sva ona moć, naknada za vijećnike itd., itd. Mi jednostavno smo uspostavili takav politički sustav da mi kolegice i kolege uzgajamo korupciju, mi zalijevamo korov i potičemo takvo ponašanje. Drugi primjer je evo, ova Sabornica. Imam dojam da je velik dio kolega zastupnika ovdje ne slobodan i da nažalost ponekad moraju dignuti ruku za ono što ne bi htjeli zato što imaju taj neki imperativ moram ostati u politici, moram ostati u tom društvu pa ću pogazit neke svoje ideale, nešto za što su me birači poslali ovdje da ostanem u tome krugu. To je ono loše. Evo uvijek se sjetim politički pokojnog Josipovića koji je bio predsjednik RH još do prije koju godinu. Nije ponovno izabran, onda je osnovao svoju stranku i nije ušao u sabor sa tom strankom. Dakle, on bez stranke ne može ući u Sabor. Mnogi ovdje bez stranke ne bi mogli biti izabrani u ovaj Sabor a slično vrijedi i za mnoga druga vijeća na razini gradova i općina i na taj način oni se daju podčinit predsjedniku stranke i to mislim da je ono što je loše. A da sam bio predlagao švicarski model koji je puno sofisticiraniji, puno napredniji od toga na koji način se vodi birački popis do toga kako se biraju zastupnici, a to je preferencijalno u potpunosti. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u čije ime će govoriti uvaženi zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Ovo svoje izlaganje počet ću podsjećanjem na državni proračun iz 2011. i 2012. godine i na sredstva koja su izdvojena za rad političkih stranaka u tim godinama. Dakle, 2011. godine potpore za rad političkih stranaka iznosile su 59 milijuna kuna. Dobro ste čuli, 59 milijuna kuna i toliko je isplaćeno iz državnog proračuna. 2012. godine sredstva koja je Vlada SDP-a, Vlada Zorana Milanovića isplatila iz državnog proračuna za rad političkih stranaka iznosile su 50 milijuna i 200 tisuća kuna. Dakle, u prvoj godini svojega mandata Vlada SDP-a i Zorana Milanovića smanjila je sredstva za rad političkih stranaka za 9 milijuna kuna što je iznosilo otprilike 15% od iznosa koje godinu dana ranije isplaćen političkim strankama. Postavit ću dva pitanja i bit ću slobodan na oba pitanja dati odgovor. Da li je ta mjera spasila Hrvatsku? Nije. A da li smo mi od toga pravili cirkus kao što ga vi danas pravite? Nismo. A zašto govorim o tome da pravite cirkus? Jer ovo o čemu govorite i ovo što obećajete naprosto nije točno. S obzirom da mog kolege Bauka nema sam ću se poslužiti jednostavnim matematičkim izračunima i dokazati vam zašto ovo što obećajete, ovo što najavljujete nije točno. U prvih 6 mjeseci na temelju odluke koju je prošloga tjedna donio Odbor za Ustav političkim strankama će za njihov rad biti isplaćeno 32 milijuna kuna. Ovim prijedlogom zakona kojem nedostaju bilo kakve prijelazne i završne odredbe koje bi regulirale postupanje u prijelaznom razdoblju, a ova godina je prijelazno razdoblje jer imamo dio godine koji se financira po starom zakonu, dio koji se financira po novom, imamo proračunska sredstva. Znači, te odredbe bi u zakonu morale postojati što je samo jedan od razloga zašto mu trebaju dva čitanja. Znači, ako bi ovo prihvatili na način kako vi govorite u drugoj polovici 2016. godine političkim strankama bi trebalo biti isplaćeno cirka 25 milijuna kuna što iznosi polovicu iznosa od 50 milijuna kuna koji bi trebao biti isplaćen na temelju vašeg zakona što ukupno za 2016. godinu daje iznos od 57 milijuna kuna. Podsjetit ću vas isti zakon druga Vlada. 2015. 55 milijuna kuna, 2016. 57. milijuna kuna, a vi meni govorite o smanjenju. Smanjenje je bilo 2012. u odnosu na 2011. sa 59 na 50 milijuna kuna. Ali ponovit ću još jednom, nismo od toga pravili cirkus jer smo znali da je to naša obveza, a ne neka mjera koja će se odjednom pojaviti i spasiti Hrvatsku. Ovo što govorite je demagogija iz više razloga. Prvo, zaboravili ste reći da će do 1. srpnja izaći Izvješće o izvršenju proračuna za 2015. godinu i to Izvješće o izvršenju proračuna za 2015. godinu dovest će do toga da iznos koji predlažete iznosi cirka 50 milijuna kuna, a ne onih 48 milijuna s kojim se izlazilo u javnost. 50 milijuna kuna. Samo malo ste zavrtili brojke. Međutim, hajdemo pogledati projekcije koje su uz državni proračun za 2016. godinu izradilo Ministarstvo financija, predložila Vlada Republike Hrvatske, a usvojio Hrvatski sabor. Pa kada pogledamo projekciju za 2017. godinu jednostavnom matematičkom operacijom, množenjem poreznih prihoda sa koeficijentom 0,075 dolazimo do iznosa za 2017. od 52 milijuna i 800 tisuća kuna, a iznose za 2018. 54 milijuna i 200 tisuća kuna. Toliko o reformama. Smanjujete da ništa smanjili ne bi. Dapače, u ovoj godini isplatit ćete političkim strankama više nego što je bilo isplaćeno u 2015. godini. Ponovit ću još jednom kako izgleda prava reforma od koje se ne pravi cirkus. 2011. Jadranka Kosor 59 milijuna kuna, 2012. Zoran Milanović 50 milijuna kuna, 9 milijuna kuna manje za političke stranke. To je reforma kolege iz MOST-a. Kažete da je ovaj prijedlog isti kao prijedlog koji je SDP uputio u proceduru. Da, možemo tako reći. Ovim prijedlogom mijenjate jedan stavak u zakonu, prijedlog SDP-a ima 73 članka i u cijelosti regulira rad financiranja političkih stranaka, pa u vašim očima to je možda isto. Jedino što je slično, ne isto, slično je odredba koja se tiče iznosa koji bi se trebao isplaćivati političkim strankama za njihov rad za tekuću godinu. Neću je čitati ponovno, čitao ju je moj kolega potpredsjednik Hrvatskog sabora prof. Podolnjak. Ali razlika je bitna. SDP-ov prijedlog jamči da sredstva za rad političkih stranaka nikada ne mogu prijeći iznos od 50 milijuna kuna. Kao što ste vidjeli 2016. 57 milijuna kuna, 2017. 52 milijuna i 800 tisuća kuna, 2018. 54 milijuna i 200 tisuća kuna. Već ovo je dovoljan razlog da ne podržimo ovaj prijedlog zakona. Međutim, idemo dalje. Odbor za zakonodavstvo svojim zaključkom predlaže provođenje dva čitanja ovog zakona. Vrlo velikom većinom, 9 glasova za dva čitanja i 1 glas suzdržan. Odbor za Ustav pod predsjedanjem uvaženog potpredsjednika Sabora prof. Podolnjaka predlaže dva čitanja, jednoglasno. Danas čujemo drugi prijedlog, razloga nema. Naravno da se o ovom zakonu moraju provesti dva čitanja, naravno da za to nema zapreke. A reći ću vam zašto nema zapreke. Zapreke nema zbog amandmana kojeg ste danas dali. Do 1. srpnja 2016. godine i predviđenog stupanja na snagu ovog zakona imamo punih mjesec i pol u kojem ako danas ili sljedećeg tjedna uspijete skupiti većinu i glasujemo o nekom zakonskom prijedlogu imamo više nego dovoljno vremena odraditi i drugo čitanje i ovaj zakon napraviti kako treba. Već nedostatak prijelaznih i završnih odredbi bi vam trebao biti dovoljan razlog za to. Ali ima razloga i više. Primjerice, ima nekih stvari koje u postojećem zakonu ne funkcioniraju i treba ih popraviti. I mi smo toga nakon primjene tog zakona svjesni. Taj zakon nije loš. Već sam u svojoj replici nešto govorio, ali ponovit ću još jednom, taj zakon je donijet 2011. godine pod utjecajem određenih afera sa financiranjem političkih stranaka koje su potresale i još uvijek potresaju RH. Međutim, on je donijet i kroz postupak pristupanja Republike Hrvatske EU. I on je bio dio onoga što je omogućilo da Hrvatska zaključi pregovore a nakon toga da države članice EU sa Hrvatskom sklope Ugovor o pristupanju Republike Hrvatske EU. I taj zakon je u mnogome bio dobar. Kroz 4 godine uočili smo nekoliko nedostataka u njegovoj primjeni koje u prijedlogu zakona koji je klub SDP-a uputio u proceduru predlažemo urediti. Jedna od tih odredbi koju treba urediti je primjerice odredba o kažnjavanju. SDP je dva puta bio u sretnoj ili nesretnoj prilici da je sam sebi u Odboru za Ustav morao izricati sankcije. Ali s obzirom na promijenjenu većinu nekako nismo sigurni da bi to i nova većina bila u stanju. I smatramo da izricanje sankcija treba prepustiti neovisnom tijelu, u ovom slučaju DIP-u. To je samo jedan od prijedloga. Drugi prijedlog je promjena odredbe o objavljivanju podataka. Već ovaj zakon regulira kako će se objavljivati podaci o financiranju političkih aktivnosti stranaka. Ti podaci su sada javno dostupni pa je na temelju toga primjerice GONG mogao utvrditi odakle dolaze sredstva za rad HDZ-a koje isplaćuje osoba u jako dobrim prijateljskim vezama sa supružnicom predsjednika HDZ-a koja i financira njihove odlaske primjerice u Finsku kako bi se lobiralo za gradnju nuklearnih elektrana. Danas vam treba GONG da bi to utvrdili. Ovim prijedlogom zakona to bi bilo objavljeno na stranicama DIP-a i svaki građanin Hrvatske bi vrlo jednostavno bez teškoća u pretraživanju takve podatke mogao pronaći. Pa nije ni čudo da o tom zakonu nećemo raspravljati. To je samo dio tih izmjena koje predlažemo. Završit ću, vidim da ima dosta replika pa ću neke odgovore moći i dopuniti. Završit ću i reći SDP ovaj zakon ne može podržati. Dosta razloga sam vam već naveo ali zadnji razlog ću vam dati sada. Kada zbrojimo iznose koji su u mandatu od 2012. do kraja 2015. isplaćeni za rad političkih stranaka i kada zbrojimo iznose koji bi do kraja 8. saziva Hrvatskog sabora trebali sukladno ovom prijedlogu zakona biti isplaćeni za rad političkih stranaka shvaćamo da će se ukupna suma povećati. Nudite reforme, tvrdite jedno a u stvarnosti radite sasvim drugo. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Kolega Grbin kazali ste da li će ova mjera spasiti Hrvatsku ili da li je mjera koju ste vi donijeli za vrijeme prethodne vlasti spasila Hrvatsku. Nije, niti će. Ali je činjenica da je klub Laburista prošle godine predložio slično ovome zakonu, a da ga vi kao parlamentarna većina niste prihvatili a svjedoci smo evo gospođa Tireli je prije nekoliko minuta to i obrazložila znači niste imali dobre volje. Govorite da su ovo reforme koje mi nudimo. Da, neće biti veliki iznosi ali će biti poruka da se 15-ak, 20% smanjuje strankama novim izračunom. Govorite jesu li ovo hitne reforme, jesu to te reforme koje smo mi predlagali? Pa na tisuće zakona treba mijenjati koliko ste zaštitili u prethodnim periodima stranke, dužnosnike i saborske zastupnike. Jedina reforma koju ste dobro odradili to je sa 200 milijardi kuna duga na 300 milijardi kuna duga. To je poruka ovoj javnosti. I sad smo dovedeni interesi kao i ovi prijašnji što su zadužili 200 vi ste na 300 to je 100 milijardi, trećina duga hrvatskoga je u 4 godine porasla. I to je istina kojoj moramo svi zajedno pogledati u oči. A ovo je samo poruka kako ćemo dalje morati svi zajedno ispravljati greške i tj. da tu socijalnu osjetljivost pokažemo prema građanima Republike Hrvatske. Hvala lijepa.
Na repliku će odgovoriti uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Bulj trudio sam se svoju raspravu vezati uz financiranje političkih stranaka, rad političkih stranaka i nedostatke u vašem zakonu i držim da sam u tome uspio. Ali ja razumijem da je vama teško držati se samo jedne teme, primijetio sam da u svakoj raspravi, u svakoj replici vrlo lako zalutate i skrenete pa ste to učinili i sada. Ali pokušat ću se vratiti na temu. Ovaj zakon koji ste uputili u proceduru je u startu nomotehnički loš zato što mu nedostaju osnovne mjere, odredbe koje bi omogućile njegovu primjenu u prijelaznom razdoblju. Zbog toga ga treba korigirati, za to imate vremena. Nadalje, kolega Bulj vaša stranka je u koaliciji sa HDZ-om na vlasti u RH već 4 mjeseca, ovo je jedina mjera koju ste vi uputili a koja bi navodno trebala reformirati Hrvatsku. Dopustite mi da kažem da ako je ovo put kojim ćete nas voditi u preostale 3 godine i 8 mjeseci mandata onda je bolje da odete odmah danas i da ovu agoniju skratite. Jer ako ovaj zakon koji ima jedan članak kojim se mijenja jedan stavak niste u stanju napisati onda se doista bojim što ćete činiti kada na klupe dođu Zakon o parničnom postupku, Zakon o kaznenom postupku ili neki drugi malo složeniji zakon. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika i potpredsjednika ovog doma Roberta Podolnjaka. Izvolite.
Poštovani kolega, od svih zastupnika ipak bih najmanje od vas očekivao da toliko govorite o ne kvaliteti zakona koji kao nisu dobro napisani. Naime, valjda je onaj prošli saziv Hrvatskog sabora, jer vi ste bili predsjednik Odbora za Ustav obori svjetski rekord u broju neustavnih zakona koji su prošli kroz vaš odbor i koji su na kraju pali na Ustavnom sudu. Ovaj kratki zakon kao što znate bio je na odborima, kao što znate i Vlada je dala mišljenje nikakvih nelogičnosti u tom prijedlogu nisu našli. Brojke smo pažljivo izračunali, u prvom polugodištu 31 milijuna, a ovdje će biti 23 milijuna u drugom polugodištu. Porezni prihodi onih koje imamo prema sada dostupnim podacima jasno naznačuju da mi nećemo nikako preći iznos od 55 milijuna kuna. Ali da bi svima bilo jasna vaša namjera da ste doista htjeli da ovaj zakon bude bolji, da ga popravite kako vi kažete vi biste dali jedan ili dva amandmana kao što ste to učinili jučer kada je bio na raspravi Zakon o državnim službenicima koji također ide po hitnom postupku ali ćemo ga vjerojatno razmotriti u redovnom. Dakle, da ste doista htjeli da zakon bude kvalitetniji vi biste sigurno podnijeli amandmane. To je način kako zastupniku u ovom domu ako smatra da nešto nije dobro uređeno podnio bi amandman, zar ne? Ali vi to niste učinili zato što nemate što popraviti u ovom zakonu. U prvom polugodištu važit će sadašnja zakonska odredba od 1.srpnja u drugom polugodištu važit će nova zakonska odredba. I mi ćemo u skladu s tom zakonskom odredbom isplatit sredstva i nećemo i ta sredstva neće biti previsoka. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine potpredsjedniče da Klub zastupnika SDP-a doista nije podnio amandmane na ovaj vaš zakonskih prijedlog, napisao je zakon koji je regulirao cijelu materiju. Pa ukoliko mislite da bi bilo dobro regulirati cijelu materiju i taj zakon možemo usvojiti do 1.srpnja 2016.godine i primjenjivati ga. Kažete da smo oborili svjetski rekord, vi se ne morate bojati da ćete oboriti svjetski rekord u neustavnim zakonima jer toliko malo zakona u ovom trenutku dolazi iz Vlade i prolazi kroz Odbor za Ustav da uopće nema straha da će doći do toga da ih se ruši na Ustavnom sudu jer što rušiti kada ničega nema. Istini za volju, od prijedloga koje je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav radio a koji su završili na Ustavnom sudu pet odluka je bilo u korist Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav a tek u jednom slučaju Ustavni sud je zaključio da Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav nije bio u pravu. Ali toliko o tome. Što se tiče iznosa ponovio sam vam još jednom, ovaj zakon stupa na snagu 1.srpnja 2016.godine ako se usvoji sa amandmanom kojeg ste predložili. Dok 1.srpnja 2016.godine biti će javno objavljeno i vjerojatno u Hrvatskom saboru usvojeno izvješće o izvršenju državnog proračuna za 2015.godinu. Iz tog izvješća proizlazi da će porezni rashodi biti cirka 66 milijardi kuna. Jednostavnim množenjem sa koeficijentom od 0,075% kojeg predlažete dolazimo do svote od otprilike 50 milijuna kuna odnosno nešto manje od toga. Pola od 50 milijuna je 25, plus 32 za prvo polugodište daje 57. Jednostavna matematika drugi razred osnovne škole. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Daria Hrebaka.
Hvala lijepa predsjedniče. Uvaženi kolega Grbin, nije bitna kvantiteta bitna je kvaliteta. Tu se slažemo. Vaša Vlada je u protekle 4 godine ako se ne varam donijela blizu 500 zakona, da li je hrvatskim građanima nakon 4 godine zbog svih tih zakona bilo bolje? Imam osjećaj da bismo mi trebali uvesti jednu novu taktiku, ova nova većina, jedan zakon piši tri briši. Uvaženi kolega Grbin, optužili ste nas da s ovom zakonskom inicijativom radimo cirkus da smo demagozi, a s druge strane i klub SDP-a isto tako uputio gotovo identičan zakonski prijedlog sa nekoliko sitnih nesuglasica oko kojih se ne slažemo. Pa postavljam pitanje da li se onda mi svi zajedno natječemo u demagogiji. Vi ste sami postavili limit na 50 milijuna kuna, po tome ispada da vi isto tako smanjujete iznos koji je bio isplaćen u 2015. godini. Pa vam postavljam pitanje tko je tu na kraju onda demagog? Hvala.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Vas sam optužio za demagogiju ne zato što smanjujete limit, ne, vas sam optužio za demagogiju poštovani kolega zato što tvrdeći da smanjujete limit, tvrdeći da smanjujete sredstva za rad političkih stranka ustvari ih povećavate. Vas sam optužio za demagogiju zato što jedno govorite a drugo činite. I dok to radite smijete se u lice čitavoj hrvatskoj javnosti. Zato sam vas uvaženi kolega optužio za demagogiju. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Miroslava Šimića. Izvolite.
Poštovani kolega Grbin, vi ste govorili maloprije u ime kluba SDP-a. SDP ja smatram jednom velikom i ozbiljnom strankom i mislim da bi trebali držati onda do ozbiljnosti kada govorite u ime kluba i ne bi se trebali služiti jeftinim manipulacijama. Nedavno smo vi i ja imali jednu raspravu gdje sam ja mislio da je to vaš osobni stav, sada se čudim ako je to stav SDP-a. Dakle vi kad uspoređujete brojke uspoređujete iznose koje su stranke dobivale do sada sa onim što će dobivati ovom promjenom zakona, gledate samo jednu stranu priče. Ja bih vas molio ako želite biti vjerodostojni, recite koliko bi političke stranke ako ostavimo stari zakon na snazi dobile u ovoj godini. I vidjeti ćete da se promjenom zakona i iznos za političke stranke smanjuje u ovoj godini od 6 do 8 milijuna kuna a u budućnosti daleko više. Radi se o uštedi od nekoliko desetaka milijuna kuna a ne povećanju u 4 godine koje nas čekaju. Hvala.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Srećom postoji Internet, srećom postoje službene stranice Ministarstva financija, srećom na tim stranicama postoje u elektronskom obliku Izvješće o izvršenju državnog proračuna od 2003. na ovamo. Pa možete pogledati i vidjeti 2011. godine političkim strankama za vrijeme HDZ-a isplaćeno je 59 milijuna kuna. 2012. 50 milijuna kuna. Do 2015. taj iznos je došao na 55 milijuna kuna na temelju zakona koji je trenutno na snazi. Prosječno je u 4 godine za vrijeme Vlade Zorana Milanovića i SDP-a političkim strankama isplaćivano oko 52,5 milijuna kuna godišnje. Čitao sam vam brojke, u prvoj godini mandata taj iznos dižete na 57 milijuna kuna, do 2018. iznos koji isplaćujete političkim strankama ponovno će se približiti do iznosa od 55 milijuna kuna. I kada bi 8. saziv Hrvatskog sabora ostao pune 4. godine za očekivati je na temelju projiciranog porasta BDP-a da bi u 2019. godini taj iznos premašio 56 milijuna kuna. Kada zbrojimo te svote, dolazimo do toga da će za vašega mandata političkim strankama u prosjeku biti isplaćivano 55 milijuna kuna godišnje. A koliko je meni poznato 55 milijuna je više od 52,5 milijuna kuna. Dakle gospodo ponoviti ću vam još jednom. Jedno govorite, drugo radite i smijete se u lice hrvatskim građanima. Hvala.
Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Ladislava Ilčića. Izvolite.
Poštovani gospodine Grbin, prvo nešto o brojevima. Ono što niste u svim ovim replikama i svojoj raspravi opovrgnuli je to da ako ostanemo na postojećem zakonu da će političke stranke dobiti preko 60 milijuna kuna. Čuli smo različite brojeve od gospodina Podolnjaka, različite brojeve od vas ali ono što izgleda neupitno da ako ostane stari zakon da ćemo dobiti kao političke stranke preko 60 milijuna kuna. Ako zakon promijenimo po ovom modelu dobiti ćemo X ali manje, znači 50 milijuna, 50 i nešto, 47, koliko ove, koliko druge godine. Ne ulazim. Ali dajte odgovorite nakon svih ovih cifri koje ste iznijeli, smatrate li da će se novim zakonom povećati financiranje političkih stranaka? Ne, smanjiti će se. I dajte to jasno recite, smanjiti će se financiranje političkih stranaka, smanjiti će se taj iznos. Nakon toga postavljam logično pitanje jeste li vi kao vladajući u prošlom mandatu prihvatili koji zakon od oporbe? Niste. Prema tome znate da ovaj zakon koji ćete vi predložiti za mjesec ili dva vladajući neće prihvatiti. I koja je onda vaša taktika da ne prihvatimo ovaj zakon koji sada vladajući predlažu kojim se smanjuje ponavljam iznos? Nelogično, dakle daje ako ste za smanjenje onda prihvatite ovaj zakon, ako niste za smanjenje onda ga nećete prihvatiti, vrlo je jednostavna situacija. Reći ću nešto i o dramatičnosti u vašem govoru. Vi često nastupate puno mirnije nego nastupate danas. Ja razumijem da su mnogi članovi SDP-a u prošlom mandatu bili na nekim dužnostima i imali tamo plaće, sada nemaju, vjerojatno ih trebate zbrinuti negdje u stranci i još smanjenjem ovog dijela proračuna vjerojatno ćete doći u tešku situaciju. Ali dajte da zajedno kao svi političari u ovom saboru damo taj jedan poticaj, jedan, jednu poruku da mi zajedno. Dajte stišajte ovaj mobitel tu, ne mogu govoriti. Ispričavam se, samo da dovršim rečenicu. Da damo poruku, naravno da neće spasiti Hrvatsku ovih deset milijuna ali kreće se od sebe, da krećemo od sebe, da smo sposobni smanjiti sebi neke novce ako tražimo i od drugih nekakva žrtvovanja. Hvala lijepa.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem vam gospodine predsjedniče. Znate li što je smanjenje? Mislim čisto vas pitam da li poznajete tu jednostavnu matematičku operaciju smanjivanja? Znači kad se smanjuje oduzima se nešto a ne dodaje. Smanjenje je kada sa 59 milijuna kuna u 2011.godini koje je za vrijeme HDZ-ove Vlade isplaćeno političkim strankama dođete na iznos od 50 milijuna kuna. E sad vratimo se na aktualni Zakon o političkim strankama. O aktualnom Zakonu o političkim strankama sa više-manje sličnim izvršenjem na strani rashoda državnog proračuna u 2015. godini isplaćeno je 55 milijuna kuna. Zašto? Zato što je Vlada bila svjesna da bi drugi iznos bio prevelik i zato što je to parlamentarna većina tada odlučila. Vi ste predložili da se političkim strankama da 63 milijuna kuna. Nakon toga javnost je reagirala i tek kad je javnost burno reagirala vi ste uputili u proceduru ovaj prijedlog zakona i amandman kojim su sredstva u Državnom proračunu za 2016.godinu svedena u okvire iz 2015.godine. Kažete nastupam dramatično. Da, nastupam dramatično jer mi jednostavno smeta način na koji bavljenje samima sobom hrvatskoj javnosti prezentirate kao reformiranje političkog sustava. Poštovana gospodo. Vi ne raditi posao upravljanja državom. Ne pripremate zakone čak niti one koji bi trebali biti provedbeni za Europske direktive. Nama prijeti sankcija iz nekoliko razloga ne provođenja europskog prava ali ne, za to nemamo vremena a za bavljenje samima sobom i za ovakve demagoške prijedloge. E pa zbog toga sam ljut i zbog toga nastupam na način na koji sam danas nastupio. Hvala.
Hvala. I zadnja replika uvaženog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Grbin, ja vidim da ste vi postali kao vidoviti Peđa koji će u budućnosti vidjeti da će biti više prihoda od poreznih, od uplate poreza i da će biti više prihoda za dijeljenje političkim strankama. Naime, jasno je da ovdje se proračunska sredstva vežu uz izvršenje proračuna i da po tome će se cijeniti koliko će političkim strankama ići ukoliko će biti uspješne naravno ako će se razvijati gospodarstvo, trgovina, sve ostalo, zapošljavanje pa bit će veći prihodi, pa vjerojatno će biti možda i nešto više ali u ovoj godini sigurno neće biti više. Vaša vjerodostojnost je puno puta upitna a najupitnija je bila sa tumačenjem da građani na referendumu ne odlučuju zapravo nego načelnik, da Hrvatski sabor u ime njih odlučuje i preispitiva njihove odluke. To je bila najpoznatija vaša, vaš biser iz kojeg ste izašli kao veliki pravnik. Vjerujem da i tako danas tumačeći ove sitne izmjene koje sigurno u ovoj godini idu u korist proračuna i uštedama proračuna tako ste i njih počeli tumačiti naopako. Naopako kao i sve drugo što ste radili u životu od pjevanja Thompsona koje vam ne pripada i kojeg ne volite pa do izlaska iz SDP-a i na kraju najbolje vam je raditi posao prokuriste jer to najbolje znate.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Peđa Grbin.
Hvala gospodine predsjedniče. … [[Govornik nije uključen.]] Hvala. Poštovani gospodine Đakiću, poštovani kolega. Drago mi je da ste u svojoj replici govorili o Zakonu o financiranju političkih aktivnosti, jako mi je drago zbog toga ali kad sam vas saslušao postavio sam si jedno pitanje, da li vi znate o čemu mi uopće danas raspravljamo i da li vi znate o čemu smo uopće raspravljali kada smo usvajali Državni proračun za 2016.godinu jer da znate o čemu smo raspravljali kada smo usvajali Državni proračun za 2016.godinu vidjeli bi da nisam ja vidoviti Peđa nego postoji nešto što se zove projekcija za 2017. i 2018. godinu u kojoj Vlada RH predviđa vidovito ili možda na temelju nekakvih ekonomskih računica i matematika koliki će biti prihodi porezni i drugi u tim godinama. Pa je za 2016.predviđen porast poreznih prihoda na 69 milijardi, na 2017. 77,5 milijardi, na 2018. 72,5 milijardi itd. dakle, to su brojke koje su vam javno dostupne, koje ste vi trebali pročitati, nadam ste da jeste kad ste glasovali o državnom proračunu i na temelju toga donijeti odluku hoćete li ga podržati ili nećete. Drugo što me jako zabrinulo je vaš govor barem u onom kratkom djelu dok ste uspijevali govoriti o ovome zakonu kada govorite da se prihodi političkih stranka vezuju uz izvršenje. Poštovani kolega, prihodi političkih stranaka su se i do sada vezivali uz izvršenje samo što je razlika o tome što izvršenje ima i prihodovnu i rashodovnu stranu. Do sada su se vezivali uz rashodovnu stranu a sada se predlaže vezivanje uz prihodovnu stranu izvršenje i to u onom djelu koje se odnosi na porezne prihode koje kao što sam vam već rekao možemo pronaći u onome što je vaša Vlada pripremila. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći će govoriti u ime Kluba zastupnika HNS-a uvaženi zastupnik Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Kolegice i kolege. Iako ove izmjene zakona imaju svega dva članka, dvije suvisle rečenice, mislim da je tema bi trebala izazvati daleko veću pozornost ne u financijskom dijelu nego općenito o financiranju, ali prije svega funkcioniranju i što su političke stranke danas u Hrvatskoj. Bilo je o tome nekoliko govora. Prije svega ne slažemo se, nismo se niti slagali kod dopune dnevnog reda da taj zakon ide po hitnoj proceduri. Predlažemo da predlagatelj prihvati dva čitanja, a što je također bilo vidljivo iz prethodnih rasprava da je tehnički formalno izvedivo. A isto tako bi i predlagatelja potpredsjednika Doma gospodina Podolnjaka prisjetio što je jučer kazao bio kad smo raspravljali o Zakonu o službenicima, da je intencija, preporuka Ustavnog suda da zakoni ne idu po hitnoj proceduri pogotovo Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav tako reći jednoglasno i on je bio za to. I sad odjedanput kopernikanski zaokret. Tehnički može se izglasati u roku mjesec, mjesec i pol dana, raspraviti u dva čitanja i donijeti jedan suvisli zakon. A isto tako i predlažemo da ovaj prijedlog zakona koji je uputio SDP sutra ćemo ga uvrstiti također u proceduru, da se može provesti objedinjena rasprava oba prijedloga zakona. Nadalje što bih još želio kazati, mislim da sam čuo u raspravi pitanje naše vjerodostojnosti. Znate što nije dobro? Nije problem da li će biti 0,75, 0,075, da li će biti 0,080, da li će biti 1%, da li će biti fiksni iznos jer sada u raspravi kad pogledate vežete na rashode. Bilo je na rashode, sada je na porezne prihode. Nisam siguran da je to optimalno pogođeno. Naime, cijenit će nas i uvijek nas cijene građani po onome što govorimo, kako govorimo i koliko smo vjerodostojni u onome što govorimo i što radimo. Naime, jučer govorimo jedno, mislimo drugo, danas radimo potpuno treće. Kolegice i kolege, evo krenut ću od prijedloga zakona. Znači do sada su se rad političkih stranaka i promotivne aktivnosti financirala 0,005 iz rashoda državnog proračuna. O.k. Vi sada predlažete 0,075% i vežete na porezne prihode. U čem je razlika? Što je suštinska razlika? Jedino je razlika u financijskom iznosu. Pa za to vam nije trebala ova farsa ovdje u Saboru, nama nije trebala. Zar niste mogli zaključkom predložiti iznos koji je predviđen u proračunu. Mislim da nema nikoga tko to ne bi prihvatio. Razreže se, zna se kakav je razrez po broju zastupnika, političkih opcija i to je to. A ako ste htjeli reformski zakon onda ste trebali malo dublje zagrebati i pročitati neke stvari. Možda čak i jeste, ali nisam siguran ako nisu u samom prijedlogu. Zašto niste vezali na rast BDP-a? Mogli ste. Zašto ne. Najprije kažete sa tim prijedlogom postojećeg zakona potiče se državna potrošnja. Pa od ekonomista čujemo stvari treba poticati državnu potrošnju, vi kažete da ne. Što će biti 2017. ili 2018. govorite uvodi se porez na nekretnine. Pa po toj logici građani će kazati evo uvode porez na nekretnine jer im je financiranje njihovih političkih aktivnosti vezano na porezne prihode. Pa jel' to isto nije logika? Da li to isto nije logika? Nemate argument protiv, jer naprosto je tako. Govori se ovdje da li će biti na godišnjoj razini 47 milijuna, da li će biti 50, 53, 55. Koliko vidim u obrazloženju prijedloga za donošenje zakona piše, pa je nužno što hitnije usklađivanje zakona sa sredstvima predviđenim u državnom proračunu za 2016. godinu. Pa sada ispada po određenim kalkulacijama da matematika ne štima. Pa možda. Meni je žao što nema ministrice, ali ja bih vam predložio da pod hitno pozovete ministra financija ili zamjenika ukoliko ga ima ili pomoćnika, pa da on to izračuna. Jer sad vjerujem da smo velika većina nas koji pratimo raspravu da smo zbunjeni. Ili možda kolega Šuker kao iskusni i knjigovođa i financijaš može nam izračunati koliko u stvari o kojoj cifri se govori. Nadalje, ono što sam možda očekivao kada sam vidio dopunu dnevnoga reda iz onoga što ste u ime predlagatelja i što zastupate kao e sad ne bih želio nekoga povrijediti da li ste politička stranka, da li ste Savez nezavisnih lista pa neću dalje. Ali znači MOST zašto se niste upustili u jednu detaljniju razradu pa da to stvarno taj zakon ima nekakve suštinske promjene, da ima nekakav reformski štih. Pa primjerice bit ću toliko slobodan, pa određene preporuke Državne revizije koja kaže, naime bilo ih je puno, a to govorim, posebno ću akcenat staviti na ovo, na određene preporuke s kojima ste vi u svojim programskim nastupima i javnim govorenjem preko medija i ovdje zalagali se. Baza podataka o donatorima i donacijama bi se trebala povezati s drugim sličnim bazama kao što su primjerice podaci o poslovima fizičkih i pravnih osoba dobivenih temeljem javne nabave itd. Pa kaže dalje nadzor financiranja stranaka trebao bi biti cjelovit uključujući ne samo nadzor poslovanja političkih stranaka nego i javnih poduzeća otkrivajući primjerice moguća plaćanja nekih troškova političkih stranaka od strane javnih poduzeća itd., itd. E pa gospođe i gospodo predlagatelji prihvatite prijedlog, povucite ovaj zakon iz procedure, donesite zaključak koliki je limit u proračunu, donesite zaključak da je to iznos godišnji, makar on je već definiran u proračunu, pustite u proceduru, pokrenite, uvažite i preporuke političkih stranaka, preporuke državne revizije, preporuke DORH-a. Očito ili ne želite, međutim da bi mogli sagledati budućnost ne samo političkih stranaka nego i Republike Hrvatske i politike kao takve u RH u cjelini moramo se malo vratiti u prošlost. Pa kad pogledamo kad sam počeo sa donacijama izuzetno strši jedna politička stranka, enormno puno. Pa zašto niste ako ste htjeli nešto napraviti zašto niste ograničili donacije, iznos donacije po sadašnjem zakonu koji je maksimalno 200 tisuća kuna od pravne osobe za nacionalnu razinu, na lokalu je to 30 tisuća kuna. Političke stranke definirane su člankom 6. Ustava Republike Hrvatske, znači to nas sve obavezuje i tamo vrlo jasno piše u stavcima kako i na koji način politička stranka djeluje i kako bi trebala u principu djelovati na dobrobit i građana prije svega i RH u cjelini. Što se tiče, kazali ste također konačni cilj je smanjenje financiranja političkih stranaka. Pa očito da bi trebali malo se vratiti od 2006., 2007. na ovamo pa malo analitički proći o temi donacija o kojoj sam govorio, o korištenju javnih poduzeća, o nizu afera koje još uvijek nisu okončane pa možda bi iz tog razloga mogli i kvalitetniji prijedlog zakona uputiti u proceduru. Što se tiče HNS-a, koliko je pokrivač dug toliko se pokrivaš. Kolega Podolnjak još jednom apel na vas temeljem onoga što ste govorili jučer za što znam načelno da se zalažete predlažem vam i klubu HSLS-a također donesite zaključak koliki su novci u proračunu ili smanjite toliko je za financiranje. Ovaj prijedlog zakona povucite iz procedure i ako želite napraviti reformski zakon, pravi zakon, tada uvažite i ove rasprave i uvažite ovaj prijedlog da ga detaljno pročešljate. Ali isto tako vratite se unatrag i određena iskustva i negativna i pozitivna uvrstite u prijedlog zakona. Hvala.
Hvala lijepo. I vaše izlaganje je izazvalo više replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Ivana Vilibora Sinčića, izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče Sabora. Evo kolega kad govorimo o vjerodostojnosti ja je ovdje ne vidim. Ovaj zakon dugo smo ga čekali, dugo je najavljivan i što na kraju dobijemo? Vrtimo se tu oko 50 milijuna, 47, 52, 54, 55 umjesto da se ovom reformom pošalje jasna poruka, da, kraj je partitokraciji, reformirat ćemo cijeli politički sustav, regionalizacija, potpuni preustroj. A što dobijemo na kraju? Brljanja oko 50 milijuna. Malo gore, malo dolje. Mislim da je ova cijela rasprava danas promašena i eto toliko. Smiješno! Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Batinić.
Pa kolega Sinčić vidim da se u dijelu slažete sa onim, možda u dijelu ne ali u dijelu se slažete. Naime, i moja rasprava odnosno stav kluba HNS-a vezano za financiranje političkih aktivnosti može se iščitati iz onoga što govorim, što sam kazao. Znači predlažem, ne možemo biti za taj prijedlog zakona jer vrvi nizom kontradiktornosti počev od osiguranja novca dodatnog u proračunu, da li treba, da li ne treba. Predlagatelj nije bio vjerodostojan u tome. Drugo predlažemo, a može se, ako je cilj isključivo smanjiti novac radi ušteda, slažemo se. Ali ne na ovakav način. I po nama bi najlogičnije, najpravednije bilo da se utvrdi limit financijskih za financiranje. I rekao sam ako vežete na porezne prihode 2018. ide porez na nekretnine, pa to će povećati tu stavku u proračunu i automatizmom financiranje. Veli država da se ne potiče državna potrošnja. Ekonomisti, makroekonomski stručnjaci govore treba potaknuti državnu potrošnju. Pa mislim, kontradiktorno do krajnosti. Upravo iz tih svih nelogičnosti koje proizlaze i iz rasprave i iz onoga što je predlagatelj kazao predlažem, a to može i poslovnički i zakonski, da se predloži zaključak fiksnog iznosa i naravno raspodjela ide. A da tijekom ove godine uputi u proceduru da uvaži ovu raspravu, da iskoristi ove rasprave, prijedloge iz rasprava i da se donese jedan daleko kvalitetniji zakon.
Hvala. Odgovorit će, zapravo slijedeća replika je uvaženi zastupnik Miroslav Tuđman.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Batinić, vi ste rekli, odnosno predlažete u svojem zaključku da bi bilo puno logičnije iznijeti fiksni iznos jer da se tu radi i s obzirom na budućnost političkih stranaka i ocjenu što radimo od strane javnosti itd. Ja sam suglasan s vama u ocjeni, negativnoj ocjeni ovoga prijedloga li iz jednog potpuno drugog razloga. Ovdje se radi ne o financiranju političkih stranaka nego zapravo o budućnosti parlamentarne demokracije. Jel nije novac ovdje za političke stranke nego kako će ona raditi u Parlamentu. Svi Parlamenti razvijenih zemalja su razvijeni zato što zastupnici u tim parlamentima imaju od 3 do savjetnika svaki. Prema tome, razgovarati da ćemo mi uštediti na ovome naprosto je krivo. Mi možemo ukinuti ako hoćete financiranje stranaka na nulu svesti, ali pogon koji ovdje treba biti će biti daleko veći od 50 milijuna zato što naprosto država košta i parlamentarna demokracija košta a Hrvatski sabor će imati dvojku od ocjene javnosti sve dok ne počne raditi kako spada a ne može početi raditi ako nemamo niz savjetnika koji će nam pripremati i zakone i odbore i sve ono skupa. Prema tome, naprosto razgovaramo, počeli smo s krive strane, raspravljamo iz demagoških razloga bez obzira jedna, druga, treća ili koja strana i trebamo se uozbiljiti i početi razgovarati o ključnim stvarima a to je kako urediti ovaj Sabor da on može funkcionirati kako spada.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Batinić.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Tuđman, meni je drago što se slažemo, ali mi smo to i u prošlom sazivu oko ovih tema o kojima ste uglavnom govorili, mislim da uvijek postojalo je suglasje. Nisam želio u raspravi kazati da je populizam, da je demagogija, kazao sam da je politička kratkovidnost, upravo to i je, upravo to i je. Naime, a isto tako sam predložio predlagatelju da razmotri dio članka zakona koji definiraju donacije. Jer moramo biti svjesni toga da upravo donacije su politička mrlja političkim strankama. Nitko nije nezavisan. Imamo koliko dužnosnik može primiti naknadu, do 500 kuna jel tako da se ne valorizira kao kupnja ili ne znam što drugo? Pa sa ovakvim prijedlogom radimo upravo suprotno. Možemo i slažem se, možemo ukinuti, dal nam je to cilj opće financiranje političkih stranaka iz proračuna? Na odboru, ne znam sad na kojem točno, bilo je također odgovor temeljem ovakvih prijedloga saborski zastupnici ajmo biti volonteri. Pa jel to cilj? Da li smo mi zrela demokracija, da li smo zrelo društvo? Ja se zalažem i radi transparentnosti, radi transparentnosti ajmo ukinuti donacije. To je moje osobno. Ajmo zabraniti donacije političkim strankama, članstvo, članarina i novac iz proračuna. Mislim da bi velika većina bila sa time zadovoljna a to je na tragu ovoga kolega Tuđman što vi govorite.
Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Ladislava Ilčića. Izvolite.
Poštovani kolega Batinić, slažem se s vama da je vjerodostojnost najvažnija, ali našu vjerodostojnost ocjenjuju naši birači. I htio bi da mi zajedno pošaljemo iz Sabora poruku da i ja i vi nećemo odlučivati o bilo kojem porezu, nećemo odlučivati o bilo kojoj politici zato jer će posljedica ne znam poreza na nekretnine biti 0,0000175 il koliko, jer kad podijelite taj novac koji dobivaju političke stranke pa po nas 150 zastupnika, dakle da mi, pa vi ćete biti u Saboru u slijedećem mandatu i ja, ovisno o tome kakav ćemo posao raditi. I htio bi da jasno maknemo tu vezu. Mi donosimo odluke one za koje mislimo da su dobre. Vjerujem da vi to radite, vjerujem da i ja to radim a ne zbog toga hoćemo li dobiti 100 ili 1000 računa političkih stranka više ili manje. Dakle, ja bi maknuo sve te konotacije čisto radi vjerodostojnosti koju mi kao Hrvatski sabor trebamo slati svima drugima. I zato, ponavljam vi govorite o tome da bi ovaj zakon mogao biti bolji, otvarate pitanje donacija političkih stranaka itd. I to sve jesu teme, ali ja zaista krećem od one osnovne pozicije. Danas imamo jedan prijedlog zakona, nama je opcija da ga prihvatimo i da smanjimo novac i da pružimo građanima poruku da smo spremni krenuti od sebe i prvo uzeti sebi pa onda da vide da i ako mi štedimo da smo spremni racionalno raspolagati državnim novcem ili ne prihvatiti taj zakon. Mislim to što je govorio i gospodin Peđa Grbin, jasno je da vladajući neće prihvatiti taj zakon koji će napraviti SDP. Mislim to niste ni vi radili kad ste bili u vladajućoj većini i krenimo sada od ovog prvog koraka, pripremimo, prihvatimo ovaj zakon i pokažimo tu zajedno kao Sabor tu poruku. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Milorad Batinić.
Hvala gospodine predsjedniče. Ma kolega, u načelu se slažem. I vi sad kažete otklonimo vezanje financiranja na rashodnu stranu i otklonimo na porezne prihode. Pa to ja i govorim čitavo vrijeme. Po toj logici i ono što sam predlagao, predložio predlagatelju zakona da poveće iz procedure jer naprosto nije dobar i da predloži fiksni iznos za ovu godinu, da li je to iznos koji je definiran u proračunu ili neka ga predloži manji. Ali ako već ide sa određenim prijedlogom, ako želi poslati političku poruku u konačnici mi u oporbi mogli bi likovati jer to je loša politička poruka ako idemo evalorizirati. Znači nezrela, politički kratkovidna, ništa ne govori i da pusti u proceduru, da napravi jedan daleko suvisliji prijedlog zakona koji će između ostaloga, da li će uvažiti izrađivač, predlagatelj da se ukinu donacije ili da se svedu na neku simboliku, da se stranke financiraju isključivo iz proračuna i iz članarina svojih članova. To bi bilo najpoštenije, najmoralnije a ne ovako. Opet vam spominjem, što će biti 2018. ako dođe do poreza na nekretnine ili poreza na imovinu? Pa kazati će, pa prvo je ono, znači pobijam tezu koju je predlagatelj iznio veli da se ne ide na rashode nego na prihode. Pa mi smo tu u Saboru koji donosimo proračun i morati ćemo donositi ili biti za ili protiv. Ili poreze ili smanjivati poreze. Pa znači zato je taj zakon nelogičan. I zato predlažemo jedno razumskog rješenje i ostavimo si prostora do konca godine da se donese pravi zakon. Mi jesmo ukoliko je država a prijeti deficit, idemo smanjiti nikada nismo bili protiv ali ne na ovakav način jer ovo je demagogija.
Hvala. Sljedeći, sljedeća replika je uvaženog potpredsjednika Sabora gospodina Roberta Podlonjaka. Izvolite.
Uvaženi kolega Batiniću, prvo na vaš prigovor koji mi je upućen u svezi hitnog postupka. Kada je riječ o Zakonu o državnim službenicima taj će se zakon odnositi na nekoliko desetaka tisuća državnih službenika. I mislimo da je korektno da se i oni mogu očitovati i putem svojih sindikata i drugih predstavnika. Ovaj Zakon se odnosi na političke stranke koje su zastupljene u Hrvatskom saboru. Dakle mi svi smo predstavnici tih stranka i dakle ako postoji zainteresirana javnost pored svih građana koji su zainteresirani i da smanjimo financiranje stranka mi smo ovdje da nađem najbolje rješenje. Mi mislimo da smo ponudili najbolje rješenje. Zašto? Sve političke stranke koje su predlagale bilo kakvu inovaciju u načinu obračuna sredstava za političke stranke koje su predlagale bilo kakvu inovaciju u načinu obračuna sredstava za političke stranke, prihvatile su upravo ovaj način. Dakle ostvareni porezni prihodi u prethodno dostupnom razdoblju. Dakle svi. Čuli ste ranije da su to prvi predlagali laburisti, sada to predlažemo zakonom HSLS i MOST. Tu istu metodologiju je prihvatio i SDP u svojem zakonu. Dakle ako 4 različite stranke prihvate isti model znači da ima određenu logiku. Nismo bolji model nigdje dobili niti jednim zakonskim prijedlogom. I na kraju što se tiče poreza na nekretnine koji ste spomenuli, koliko je meni poznato to će biti lokalni prihod. Dakle on se neće odnositi na državni proračun. A bilo kakav porast mogući, poreznih prihoda naravno doveo bi do promjene zakona koji bi spriječio bilo kakvo veće trošenje sredstava političkih stranaka. Hvala.
Hvala odgovoriti će uvaženi zastupnik Milorad Batinić.
Gospodine predsjedniče. Kolega Podolnjak i dalje ću kazati da vaš prijedlog da ide po hitnom postupku nije vjerodostojan onome što govorite i za što se zalažete a znam da ste u duši demokrat. Srpanj mjesec kako predlažete sa amandmanom možemo ga razraditi u dva čitanja. I dopunite, prihvatite da bude za ovu godinu fiksni iznos i za ubuduće. I ograničimo ga neovisno o rastu BDP, o rastu poreznih prihoda ili o rastu rashoda. Ali ako ste već krenuli u materiju i govorite Zakon o službenicima, radi im se o 9, 10 tisuća ljudi, da, nije jednostavno. A što mislite o čemu se radi u ovoj temi koju ste načeli? Ustav, političke stranke, da ne kažem funkcioniranje demokracije i demokratskih procesa. Prihvatite prijedlog, prihvatite prijedlog u izmjenama, ukinite donacije, vratiti ćemo dignitet. Pa što mislite da sve ove afere koje se vežu za određene političke opcije kako se osjećaju ti ljudi? Grozno, grozno. I njima se to lijepi. Na taj način ćemo vratiti dignitet i politici, nama i članstvu, neovisno kojoj političkoj opciji. A to što vi govorite da se 3, 4 političke opcije slažu sa time i vi smatrate da je to jedino ispravno. Pa da li ste proveli javnu raspravu oko toga zakona? Da li ste čuli glas javnosti? Da li ste elaborirali sve ono što treba u tome? Znači ne znači ukoliko određene političke opcije se slažu oko nečega, u načelu da, i mi se slažemo, i mi se slažemo, 53 tisuće kuna je previše, smanjimo na 53 milijuna, smanjimo na 50 milijuna. Da tu se … [[Govornik se ne razumije.]] ali načelne primjedbe i u samom prijedlogu zakona govore da nije vjerodostojan prijedlog.
Hvala lijepa. Evo sljedeći će u ime kluba HDZ-a govoriti uvaženi zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Nažalost u Hrvatskoj izgleda da više nije vrlina i kvaliteta priznati da si pogriješio. Jer u prijedlogu proračuna je izišao jedan iznos koji iskreno i pošteno gledajući u ovim gospodarskim i ostalim trenucima nije politički niti realan itd.. Vlada je i tada rekla i vladajuća većina da će izmijeniti zakon koji će biti u granicama financijskim iz prošle godine. Međutim, slušajući ovdje raspravu ljudi kojima uz puno poštovanja ne bi želio nikoga uvrijediti, brojke baš nisu bile bliske i kad želite prikriti određenu istinu onda dođete do ovoga do čega mi u principu dolazimo u svojoj raspravi. Gledajte kolegice i kolege. Netko se sjetio da je veliki reformski zahvat iz državne riznice isključiti Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje i sad pogledajte što se događa u državnom proračunu. U Državnom proračunu 2014. ukupni rashodi su bili 125 milijardi i kad računate taj iznos onda dolazite do 62 milijarde i još nešto. Međutim, u Proračunu 2015. nemate više toga HZZO-a najvećim djelom, samo imate onaj dio za kliničke bolnice a ostali dio je izvan proračuna. I sad gledajte za milog Boga, iznos na rashodovnoj strani je 115 milijardi kuna. Međutim, nitko od kolega koji su nam pokušali danas tu prodati tu nekakvu matematiku nije to htio reći i mi čak da smo ostavili i stari zakon i s obzirom da podaci o izvršenju državnog proračuna će biti objavljeni i da se koristi podatak od 115 milijardi to vam je iznos od negdje po prilici 57,5 milijardi kuna. No, dakle suština ovoga zakonskog prijedloga je da se sredstva za političke stranke ne određuju temeljem izvršenih rashoda nego da se određuju temeljem poreznih prihoda. Dakle, to je suština ovog zakonskog prijedloga. Da li je danas i jedna rasprava išla u tom smjeru? Nije. Dapače, pokušava se uvjeriti u ovo i ono, bit će ovako i onako. Druga stvar, kolegice i kolege da li je Odbor za Ustav i Poslovnik mogao donijeti bilo kakvu drugačiju odluku od one koju je donio. Nije. Zašto? Zato što je u ovom trenutku na snazi zakon koji kaže da političkim strankama pripada 0,05% od iznosa rashodovne strane temeljem zadnjeg objavljenog izvješća u izvršenju Državnog proračuna. Dakle, Odbor je naprosto donio jedino ono što je mogao donijeti. Ali imali ste priliku proteklih dana slušati, čitati kako se, iščitavati kako je netko želio iščitati tu odluku. Međutim, dakle Vlada predlaže da od 1.7. da predlagatelju da od 1.7. se primjenjuju ovaj zakon i tada će biti objavljen podatak o izvršenju proračuna za 2015. godinu i on će biti negdje oko 115 milijardi kuna i ukupan iznos za političke stranke temelje toga je 57,5 milijardi kuna, 50% od toga će ići političkim strankama. Dakle, netko je 4 godine imao priliku da promjeni ovo kako god hoće. Što se to dogodilo 2012. u odnosu na 2011.? Famozno izvršenje Proračuna za 2012. je hitjelo na silu prikazati kako su se smanjili rashodi, kako je ova Vlada smanjila deficit i gledajte ako vi smanjite deficit na 10 milijardi kuna onda ako nije bilo nikakvih povećanja temeljem nekakvih zakonskih prava i nečega kako taj deficit u sljedećoj godini može eksplodirati na skoro 17, 18 milijardi kuna, nikako. Ali isto tako vrlo interesantno kad u zadnjoj godini mandata želite prikazati kako ste smanjili rashode onda samo administrativnim putem nešto maknete iz riznice na neku drugu poziciju i vidi vraga vaši rashodi su manji za 10 milijardi kuna. Dakle, politički gledano vladajuća većina koja sprema [[Upadica predsjednik: Kolege molim vas možemo se malo utišati da kolega Šuker može reći što želi reći. Hvala.]] Politički gledajući vladajuća većina je spremna na nekakav razuman iznos ograničiti sredstva za financiranje političkih stranaka. Druga stvar, Zakon o financiranju političkih stranaka jest donijela zna se koja politička opcija. A gledajte kolegice i kolege imao sam prilike biti u situaciji da su neke političke stranke tražile dozvolu za zaduženje ali im je projekcija bila 15, 16 zastupnika a u konačnici su usvojili 6 zastupničkih mjesta pa se postavlja pitanje kako 4 godine ako imate praktički samo jednu trećinu zastupnika od onoga što ste projicirali kako ste mogli namaknuti sredstva, vraćati kredit i redovno funkcionirati. Ali i to je vjerojatno normalno, jer šta je, strelica kad se govori o nečem nečasnom je valjda rezervirana samo za jednu političku opciju. Ja sam rekao i to ću ponavljati, doći će vrijeme da se vidi hranidbeni lanci i nekog drugog ali to nije tema današnje rasprave. Dakle, Klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Podržat ćemo iz razloga što smatramo da u ovakvoj teškoj situaciji nije bilo logično da se povećavaju sredstva za rad političkih stranaka. Ponavljam, netko očigledno želi krivo prikazati brojke jer čak da smo i ostavili skoro isti zakon u trenutku kad se objavi podatak o izvršenju proračuna za 2015.godinu mi dolazimo na iznos od 57,5 milijardi kuna. Međutim, kad pogledate rashodovnu stranu onda ćete vidjeti u rashodima državnog proračuna imate negdje oko 20% rashoda koji isključivo ovise o tome da li su sredstva za te rashode pribavljena ili nisu počevši od sredstava EU do posebnih prihoda itd. opći proračun države je negdje oko 103 milijarde kuna. Međutim, vrlo interesantno da zakonodavac prije 4 ili 5 godina nije išao u tome smjeru. Ako već želite ograničiti prihod političkih stranaka temeljem rashoda ma zašto se ne držite općih rashoda nego one koje su vezane, kažem ako ostvarite prihode imat ćete rashode, ako ne ostvarite prihod nećete imati ni rashod. Najpoštenije i najlogičnije je da ovi rashodi za političke stranke budu ograničeni na izvorne porezne prihode. Međutim, ako se ne varam u programu o radu ove Vlade je također predviđeno da se ide u porezno rasterećenje. I za očekivati je da taj iznos u sljedećim godinama neće rasti nekakvim velikim aritmetičkim nizom kao što su to neki govorili, nego da će zbog smanjenja poreznog opterećenja kako hrvatskih građana tako i gospodarstva taj iznos ostati na ovakvoj razini. Ali isto tako, nemojmo biti sigurni da ova vladajuća većina u nekim budućim vremenima neće predložiti novi Zakon o financiranju političkih stranaka koji će biti kvalitetniji. I vratio bih se na ono s čim sam počeo. Očigledno danas u ovo vrijeme u Hrvatskoj iracionalno postaje važnije od racionalnoga. Danas neke vrijednosti koje su krasile ljudski rod više ne vrijede ništa, jer danas je sram priznat grešku, danas nema vrijednosti kad imate hrabrosti reći pogriješio sam i to želim ispraviti na takav i takav način. Isto tako, kolegice i kolege kad imate vremena četiri godine [[Upadica predsjednik: Kolege malo molim vas uviđavnosti prema kolegi Šukeru. Hajmo malo tiše.]] Kad imate 4 godine priliku nešto regulirati, a ne regulirate nego ostavite praktički na istoj razini i onda kad netko nešto pokuša napraviti, držat mu lekcije u najmanju ruku nije korektno. Ali kažem, svatko ima svoju političku retoriku. Ali kažem bilo mi je drago a i pomalo smiješno slušati kolege koji se igraju sa brojkama, a brojke su im malo strane. Onda zaborave one koje su bitne i onda sami sebe ulove u mreži netočnosti. Ali ponavljam vam kolegice i kolege, rashodovna strana proračuna 2015. nije smanjena zbog nekih reformskih zahvata nego isključivo što troškovi Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje nisu više u Državnoj riznici, nego su na posebnom računu Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. I to je isključivo razlog za smanjenje od 10 milijardi kuna. Dakle, kolegice i kolege prihvaćamo prijedlog Vlade i amandman predlagatelja da ovaj zakon se primjenjuje od 1.7. Također prihvaćamo ovaj prijedlog zakona, a svima onima koji nemaju hrabrosti ili nisu imali hrabrosti da predlože njihovo nepodržavanje ovog zakona će jasno pokazati da nemaju političke hrabrosti ni priznati ono što je u ovom trenutku racionalno i pravedno. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Pa kolega Šuker, govorili ste u svojoj raspravi o tome da se danas u klubu SDP-a malo zaigrali brojkama i da su prešutjeli ono što je najvažnije, a to je način na koji su uopće rješavali pitanje proračuna. I danas smo slušali od njih o njihovom savršenstvu i kako oni gledaju na pitanje financiranje političkih stranaka, a zaboravili su da ih je upravo narod smijenio zbog tog njihovog savršenstva jer je bilo sazdano od raznih laži, bahato su prelazili preko svojih marifetluka i svojih afera pogotovo u stranačkim financijama. Ako se sjećate, dva puta su kažnjeni jer nisu na vrijeme predali financijsko izvješće svoje stranke, a preko toga su prešli na način da su rekli Zakon ćemo promijeniti, kaznu ćemo platiti. Što se desilo? Zakon su promijenili, a kaznu nisu platili. A onda smo vidjeli na unutar stranačkim izborima kod njih kako su vodili i financije. Digne se jedna gospođa i kaže vodite financije kao cosa nostra. I kad bi to sve izašlo vani mi bi imali silne probleme. Zato danas kažem jednostavno slušamo i s njihove strane, svima dijele lekcije, a nisu bili u stanju voditi ni svoje financije onako kako to zakon nalaže.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Borić, zato sam i svoju raspravu počeo da neke vrijednosti ljudske koje su krasile ljudski rod u prošlosti više ne vrijede ništa. Tako i zadnji nalaz Državne revizije rekao koje su sve političke stranke dobile bezuvjetno mišljenje, ali isto tako neke stranke su dobile i bezuvjetno mišljenje iako nisu obavile ono po zakonu što su trebali napraviti. Međutim, da su htjeli smanjiti sredstva za financiranje svog političkog djelovanja to su mogli napraviti u protekle četiri godine. Ovo sa izdvajanjem HZZO-a a sa istovremenom ne promjenom drugih zakona koji se direktno ne tiču HZZO-a, ali se tiču nekih drugih zakona nije ništa drugo nego kukavičje političko jaje. I stoga, kolega Borić dobro je da donesemo ovakav zakon, dobro je da razmišljamo o novom Zakonu o financiranju političkih stranaka. A Državnoj reviziji preporučam da pogleda malo kako i iz kojih sredstava vraćaju kredite neki koji su zaduže za političku kampanju.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Šuker, u vašoj raspravi se više spominjalo šta je bilo, nego šta će biti. I kada ste rekli da de facto nećete podržati ovaj zakon, nego da ćete pisati neki bolji imali ste priliku napisati puno boljih zakona za vrijeme vašeg mandata. A iskreno ću vam reći što se tiče uzimanja kredita da bi se financirala kampanja to je puno transparentniji način financiranja kampanje nego što se dešavalo tijekom 2007. godine. S tim ćemo se složiti vjerojatno i vi i ja. Ne? Kako se financirala kampanja 2007. godine od strane HDZ-a ne ponovilo se više nikad u Hrvatskoj. Tako da što se tiče kredita, ako neke stranke uzmu kredit, imaju hipoteku, da li će dobiti 15 ili 30 zastupnika nema veze s vezom. Znači, uvijek je bolje imati transparentniji izvor nego netransparentni izvor a ja mislim da je kredit transparentni izvor. Što se tiče povećanja ili smanjenja, u ovom trenutku apsolutno uvijek prolazi teza da se trebaju smanjiti sredstva za političke stranke zbog toga što je situacija u državi kakva je. Tu bi trebalo povesti jednu široku javnu raspravu da li je u interesu hrvatskih građana da u biti zabranimo privatni novac u političkim strankama. Znači, da li građani imaju veće povjerenje u stranku koja je uz sponzora skupila 12 milijuna kuna za donacije tijekom ove protekle predizborne kampanje ili ona koja je skupila manje od milijun kuna. Što je bolje? U koga građani trebaju imati veće povjerenje? Kome građani trebaju više vjerovati da će štititi njihov javni interes? Onima kojima su privatnici dali 12 milijuna kuna ili oni koji su dobili manje od milijun kuna? Ja se uvijek zalažem da financiranje što više bude iz javnih izvora.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Maras da ste slušali moju raspravu u cijelosti, a da niste tamo vikali onda veći dio vaše replike uopće ne bi imao mjesta jer oko kredita ja sam jasno pojasnio, ali vi očigledno niste čuli ono što je bitno. Prema tome, nemam namjeru odgovarati. Rekao sam svi hranidbeni lanci će kad-tad doći na vidjelo, svi hranidbeni lanci. I o tome, a neću biti toliko maliciozan, tko je i za što koristio stranačku blagajnu kad je bio na poziciji.
Hvala lijepa. S time smo iscrpili replike i ovu točku u ovoj fazi. Nismo točku završili naravno. Nastavit ćemo onda naravno sa dnevnim redom kako je predviđeno bez glasovanja. Sljedeće nastavljamo sa raspravom. Dakle u ime Kluba zastupnika HSLS i Gordane Rusak govorit će uvažena zastupnica Gordana Rusak. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče.
Molim vas kolegice i kolege, ja vas lijepo molim dajte se smirite da može kolegica Rusak reći što želi reći u ime svoga kluba.
Evo ja ću odustati od raspravi opširne kakvu sam mislila voditi, pa ću samo ukratko reći u jednoj ili dvije rečenice, toliko vas molim za strpljenje. Dakle, dolazeći ovamo u sabornicu bila sam uvjerena da ćemo danas pokazati jedinstvo i lijevi i desni i oni koji se ne osjećaju ni lijevo ni desno, međutim igra brojkama, manipulacije su počele odmah na početku. Pa ću samo podsjetiti povijest kako je došlo do ovih promjena u Zakonu o financiranju političkih stranaka. Sjećate se da je i ove godine u proračunu po ko zna koji put znanost morala biti gubitnik. Ne prvi put, možda ne ni zadnji put ali trebala je biti gubitnik a političke stranke su trebale biti dobitnici. Mi smo predložili dakle zakon kojim bi se s jedne stavke skinulo, sa stavke … [[Upadica se ne čuje.]]
Stvarno molim da pustimo kolegicu da kaže što želi.
Dakle skinuo bi se sa stavke kojom se financiraju političke stranke i prebacilo Hrvatskoj zakladi za znanost. To je jednostavna operacija oduzimanja na jednoj stavci, zbrajanja na drugoj stavci i sva uvjeravanja da mi nismo nešto smanjili nego da smo povećali meni su nelogična. Ne znam kako negdje nešto možemo uzeti a da to ne znači znak minus i oduzimanje. Moglo bi se reći da sam ja demagog u ovoj situaciji jer sam ja ona osoba koja sam izašla iz stranke i na temelju mog mandata osvojenog ta stranka će imati na raspolaganju za svoje političko djelovanje više od milijun kuna bez obzira po kojem zakonu, a ja ću svoje političko djelovanje morati plaćati sama. Možda sam u tom smislu demagog jer se mene to ne tiče, ne tiče me se u smislu da ja kune dobiti neću iz tog proračuna za svoje političko djelovanje.
Kolegice i kolege, to je nepristojno prema kolegici što radite. Ja vas molim ako ne želite slušati što ona govori izađite van kao što su učinili oni iz oporbe ako smatrate da je nepotrebno da sjedite ovdje i slušate.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, evo ja ću završiti. Dakle novci za moje političko djelovanje ostaju stranci HRID, ja od toga nemam niti kune, niti ću imati koristi, možete me smatrati demagogom kad zastupam ovo mišljenje da trebamo smanjiti financiranje političkih stranaka, ali smatram da imam baš zbog toga i moralno pravo reći da političke stranke moraju trpjeti sudbinu ovog naroda ako cijeloj zemlji ne ide dobro, ne mogu oni biti nagrađene za svoj rad. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Slijedeća je pojedinačna rasprava ona uvaženog zastupnika Ivana Vilibora Sinčića. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče Sabora. Evo u ovom trenutku nakon ovog izglasavanja, treba malo stati na loptu i vratit se na prethodnu temu. Htio sam prije svega reći da u ovome ne vidim nikakvu ozbiljnu reformu. Ovo je zapravo pokušaj da se zakamuflira nekako smanjenje povećanja. Ne samo da će na ovoj razini ostati podjednaka količina novca nego će u slijedećim godinama se očekuje rast poreznih prihoda priznala je to i Vlada. Sjećamo se projekcija proračuna, a kad se uvede porez na nekretnine stanje će biti još gore. Ispast će onda da se globe hrvatske kuće, hrvatski domovi da bi se dalo političkim strankama. Također ono što sam prije rekao ako hoćeš već rezati zbog financija, dobro 50 milijuna nije neki iznos na 130 milijardi hrvatskoga proračuna. Ali ako već hoćeš onda napravi tako da pošalješ poruku, pošalji poruku, jasnu poruku, da uzet ćemo političkim strankama, da dat ćemo obrazovanju, znanosti, inovacijama kao što ja kao zastupnik isto doniram nekakvim inovacijama i patentima. Ne hvalim se time, ali radim to. Znači treba poslati jasnu političku poruku, mi ćemo fokus sa politike, sa partitokracije, sa stranaka, da i to baš tuda sa tog simboličnog mjesta dajemo taj novac tamo gdje je potreban. Ako znamo šta, izvješća koja smo čuli zadnjih dana, evo i od kolegice jučer da je Hrvatska ne znam, ako se sjećam na 141 mjestu od 148 u istraživanju UN-a po mogućnosti privlačenja znanstvenika iz drugih zemalja, ako znamo da je više dano za vozni park suda nego za istraživanje i razvoj što smo pričali na raspravi o proračunu, ako znamo da imamo velikih problema sa isplaćivanjem stipendije, ako ja vjerojatno i neki od vas dobivate pisma od roditelj čija su djeca sudionici na robotičkom natjecanju kako nema sredstava da ta djeca odu. Ja sam osobno kontaktirao robotički savez, 31. ovaj mjesec je rok do kada se moraju uplatiti ta sredstva. I kada sve to uzmete na jedno mjesto jako loša poruka se šalje iz ovog saziva Sabora, iz ove Vlade, prema tome što su prioriteti u zemlji. Prema tome ova mrljanja 5 milijuna gore, dolje, svake godine nije nikakva poruka, nije ni nikakva značajna financijska ušteda. I u tom smislu neću poduprijeti ovaj zakon. Ako uzmemo kontekst u koje se sve ovo donosi a to je kontekst skidanja nekoliko tvrtki s popisa strateških i tvrtki od posebnoga značaja, ako znamo da je to napravljeno na brzinu na telefonskoj sjednici kao da je to nekakav nebitan komad, ne znam smeća kojeg se treba što prije riješiti da firme koje su generacijama gradili hrvatski građani da su toliko nebitne da ne treba im čak dati niti pravu analizu niti pravu javnu raspravu niti čak niti to da sjednu zajedno rukovodeći pa da odluče dalje što će sa time. Ako znamo da se sve ovo događa u ovom kontekstu u kojemu se događa onda šaljem svoju jasnu poruku, podnio sam amandman jer smatram da treba poslati jasnu poruku. Ovog časa prestaje fokus na strankama, ovog časa se svi zajedno određujemo, idemo dati pozornost onima koji stvaraju a ne dati pozornost politici koja se vrlo često u narodu percipira sa varanjem. Evo kanio sam još govoriti o tome u kakvom političkom sustavu živimo jer su stranke direktno povezane sa tim političkim sustavom a to je nešto što bih rado usporedio sa feudalizmom gdje se na ovaj ili onaj način u što većoj mjeri obitelji pojedinca želi povezati sa strankama, bez njih se ne može do posla, bez njih se ne može do dokumenata na vrijeme, bez njih se ne može bez povoljnog kredita a onaj kome se to ne sviđa neka ode iz zemlje. I evo ovaj zakon isto šalje poruku kome se ovako ne sviđa neka ode iz zemlje. Prema tome ili ćemo napraviti konkretnu reformu cijelog političkog sustava a ovo je samo jedan njegov dio ili bolje da to uopće ne radimo. Kao što sam rekao prije ova cijela rasprava mi se čini besmislena. Sada će netko reći da su to neki veliki novci. Nisu. Eto toliko, pozivam vas sve da u duhu ovog sustava vrijednosti kojeg sam sada pokušao deklarirati, ovog obrata koji nastojim promovirati da barem budete suzdržani na mom amandmanu ako vam već stranački šefovi ne dozvoljavaju da budete za. Hvala vam.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvažene zastupnice Gordane Rusak.
Kolega Sinčić, što vi god rekli činjenica je sljedeća. Na temelju ovog amandmana Hrvatska zaklada za znanost je dobila 8 milijuna kuna. Je li puno? Nije. Je li manje? Jest. Ali bez tih 8 milijuna kuna ne bi bilo niti jednog novog istraživačkog projekta u Hrvatskoj u ovom trenutku. Je li to vrijedno truda? Jeste. Je li to neki mali korak na bolje? Jeste. Što god vi rekli, možete poricati te činjenice ali one su takve kakve sam iznijela. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Sinčić.
Hvala vam kolegice. Ako se sjećate još iz rasprave o proračunu, ja bih svakako bio podupro vaš amandman da se uzme strankama i da se da u istraživanje, samo sam htio naglasiti da ovo nije dovoljno i da trebamo puno jasniju poruku poslati. To je onaj deficit koji je pokazao premijer. On nije pokazao nikakvo nadahnuće. Znači sada radikalan zaokret, sada promjena sustava vrijednosti, ne nego nažalost vidjeli smo nastavak trenda prošlih Vlada a to su 4 bitne stvari: smanjenje prava, dizanje poreza, rasprodaju imovine i zaduživanje. Ova Vlada se već u nekoliko navrata značajno zadužila bez da je propitivala značajno politiku Narodne banke. Najavljuju se smanjenja prava, da navedem samo ono odlaska u mirovinu od 67 godina, najavljuju se dizanja poreza, navesti ću samo porez na nekretnine i najavljuje se ova 4. točka koju sam spomenuo rasprodaja imovine što je evo aktualno ovih dana. Kažem, treba nam radikalan zaokret a ne business as usuall. Hvala.
Hvala lijepa. I sada će završnu riječ u ime Kluba zastupnika MOST-a imati uvaženi zastupnik Miroslav Šimić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo na kraju ovih svih rasprava želim se u ime našeg kluba zahvaliti svima onima koji su podržali ovaj prijedlog, koji su zajedno s nama sudjelovali u kreiranju ovog prijedloga. Zanimljivo je da oni koji se danas protive ovom prijedlogu, koji se protive i prijedlozima o korekcijama plaća saborskih zastupnika, kada s prijedlozima idemo onda nas prozivaju za demagogiju. Mislim da je ovo vrlo konkretno, da ovdje nema demagogije, da ovdje političke stranke pokazuju da su spremne podnijeti dio tereta u recesiji koja je svugdje u društvu prisutna. I mislim da se radi o jednom potpuno logičnom potezu. Bilo je pitanje zašto smo ovaj prijedlog vezali uz prihode, zašto nije uz rashode iako su kolege to već i objašnjavali. I mislim da je prirodno da budemo, da tako kažemo i plaćeni i političke stranke nagrađivane pod navodnicima po onome koliko zarađujemo a ne onoliko koliko trošimo. Istina je da su pojedine kolege u saborskim klubovima još prije godinu dana pokušali, odnosno predložili ali nije prošao prijedlog sličnog zakona. I evo meni je drago da prema izlaganjima predstavnika klubova vidimo da bi ovdje ipak mogli imati većinu koja će ovakav prijedlog usvojiti. Što se tiče drugih suštinskih promjena na koje su kolege pozivale, evo Mi ispred Kluba MOST-a možemo reći da smo zainteresirani za svaki dobar prijedlog. Ovo tražimo i predložili smo da ide u hitnu proceduru jer želimo da se odnosi na drugu polovicu godine a sve one dobre ideje koje mogu pomoći da političke stranke transparentnije funkcioniraju MOST će podržati. Hvala vam.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Evo kolega jeste iz mog kluba, znam da ste uložili veliki trud ne samo u ovome nego i izmjene Zakona o plaćama saborskih zastupnika očekujem da će brzo to doći na vidjelo. Inače pratim izlaganja ovdje i bivših kolega prije vas pa da vidim koji su bili kandidirani za politički rad dobijali sredstva da se u njegovim strankama bune kako se troše takva politička sredstva, mnogi su u brojnim kampanjama za zastupnike, za predsjedničke izbore obećavali da će ta sredstva biti ulagana u brojne humanitarne svrhe. Međutim, ipak je najbolje zakonski ograničiti taj novac i da ostane u državnom proračunu a institucije taj novac mogu raspodijeliti tamo gdje treba a dosta je bilo populizma i obmana i naroda isključivo nad tim pričama. Pa tu treba podržati smanjenje i ovoga što su i prije kolege iz Laburista predlagali sada evo MOST, ima da većina i HSLS i mnogi brojni zastupnici i da to bude zakonski regulirano, zato je to pozitivno a ne da bude čisto populistički naglašavano dok se ne dobiju sredstva na račun i kad se ta sredstva … [[govornik se ne razumije.]] Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prije nego što se rastanemo, nastavak će sjednice biti dakle sljedeći tjedan u srijedu 18. svibnja i počet ćemo sa točkom Izvješće pučke pravobraniteljice za 2015. godinu. Isto vas molim da danas one koji su tu, nažalost mnogi su otišli da malo počistite da tako kažem stolove jer je planirana generalna proba sjednice. Služba za građane nas je molila ovih mladi koji, simulirani rad Sabora pa vas molim da to, možete staviti ispod, stavite ispod da ne ostavite gore stvari jer će doći mladi kolege koji će simulirati sjednicu Sabora pa onda bih vas molio da ne ostavljate papire gore a osobne stvari isto da uzmete. Evo, vidimo se dakle u srijedu 18. svibnja. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 13,00 SATI. I napokon zadnje je konačni prijedlog Zakona o izmjeno Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.21. Predlagatelji su Klub zastupnika Hrvatsko-socijalno liberalne stranke, Bloka umirovljenici zajedno i nezavisne zastupnice Gordane Rusak, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Rasprava je zaključena. Tijekom rasprave predlagatelj je podnio amandman koji sukladno članku 202. Poslovnika postaje sastavnim dio konačnog prijedloga zakona. Amandman je podnio i zastupnik Ivan Vilibor Sinčić. Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav predložili su Saboru donošenje slijedećeg zaključka o prijedlogu Zakona o izmjeni Zakona o financiranju političkih aktivnost, izborne promidžbe, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.21 provest će se rasprava u prvom čitanju. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga ovog zakona. Želi li se predlagatelj očitovati o tome? Ne. sukladno prijedlog onda saborskih radnih tijela dajem na glasovanje prijedlog ovakvog zaključka. Tko je za molim? 118 glasova za, 1 suzdržan i 7 protiv. Prema tome, utvrđujem da je većinom glasova donijet zaključak kako je predložen. Time bismo završili glasovanje za danas
Hvala lijepo gospodine predsjedniče.
Za svako izvješće ćemo naravno otvoriti raspravu i dati na glasovanje odvojeno.
Prijedlog odluke o imenovanju Državnog povjerenstva za procjenu šteta od elementarnih nepogoda. U Državno povjerenstvo za procjenu šteta od elementarnih nepogoda iz reda zastupnika imenuje se za predsjednicu Ljubica Ambrušec. Za članove Stjepan Pintarić, Pero Ćosić, Davor Vlaović, Šandor Juhas, Tihomir Jakovina, Anka Mrak-Taritaš.
Otvaram raspravu. Zatvaram raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke Odbora za imenovanja i upravne poslove. Molim vas glasujte tko je za ovaj Prijedlog? Glasovanje je završeno. Molim rezultat. 105 glasova za, niti jedan suzdržan, niti jedan protiv. Hvala lijepa. Molim sljedeće.
Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova Nacionalnog vijeća za vode. Za predsjednika Nacionalnog vijeća za vode iz reda zastupnika imenuje se Franjo Lucić. Za članove Nacionalnog vijeća za vode iz reda zastupnika imenuje se Antun Vidaković, Davor Vlaović, Ružica Vukovac, Radimir Čačić, Igor Dragovan, Milorad Batinić i Nansi Tireli.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Tko je za ovaj predloženi Prijedlog? Molim rezultat. 101 glas za, 1 suzdržan i 1 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesena odluka kako je predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim sljedeće.
Prijedlog odluke o izboru članova Savjeta za robne zalihe. Za članove Savjeta za robne zalihe biraju se iz reda zastupnika Hrvatskoga sabora Marija Budimir, Pero Ćorić i Ivo Jelušić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim vas glasujte tko je za taj Prijedlog? Rezultat je 106 za, niti jedan protiv, niti jedan suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donesena Odluka kako je predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim dalje, sljedeće.
Prijedlog odluke o izboru 3 člana Otočnog vijeća. Za članove Otočnog vijeća biraju se iz reda zastupnika Hrvatskoga sabora Branko Bačić, Josip Borić, Ivan Klarin.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Prijedlog Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim vas tko je za prijedlog? Molim rezultat. Utvrđujem da je 101 glas za, 1 suzdržan i 1 protiv. Dakle, većinom glasova je donesena odluka kako je predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim sljedeće.
Prijedlog Odluke o izboru člana Nadzornog odbora financijske agencije. Za člana Nadzornog odbora Financijske agencije iz reda saborskih zastupnika bira se dr. Goran Marić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke Odbora za izbor, imenovanje, upravne poslove. Molim glasujte? Tko je za prijedlog? Molim rezultat. 106 glasova za, nijedan protiv ni suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donesena odluka kako je predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim sljedeće.
Prijedlog Odluke o imenovanju člana Savjeta javne ustanove spomen područja Jasenovac. Za člana Savjeta javne ustanove spomen područja Jasenovac imenuje se Antun Vidaković, zastupnik u Hrvatskom saboru.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odbora za izbor, imenovanje, upravne poslove. Molim vas tko je za taj prijedlog? Molim rezultat. 102 glasa za, 1 suzdržan, nijedan protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesena odluka kako je predložio Odbor za izbor, imenovanje, upravne poslove. Molim sljedeće.
Prijedlog Odluke o izboru Izbornog odbora Nacionalne grupe Hrvatskoga sabora pri Interparlamentarnoj uniji. U Izvršni odbor Nacionalne grupe Hrvatskoga sabora pri Interparlamentarnoj uniji biraju se za predsjednicu Tanja Vrbat Grgić, za potpredsjednicu Jasna Matulić, za članove Ivan Šipić, Ljubica Maksimčuk, dr. Gordana Rusak, dr. Vesna Pusić i Mirando Mrsić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke Odbora za izbor, imenovanje, upravne poslove. Molim vas tko je za? Molim rezultat. 101 glasa za, nijedan protiv niti suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donesena odluka kako je predložio Odbor za izbor, imenovanje, upravne poslove. Molim sljedeće.
Prijedlog Odluke o imenovanju izaslanstvu Hrvatskoga Sabora u Parlamentarnoj skupštini Mediterana, za voditeljicu se predlaže Sanja Putica, za članove Petar Škorić, Ivan Klarin, za zamjenike članova Ivan Kirin, Ljubica Ambrušec i dr. Željko Jovanović.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke Odbora za izbor, imenovanje, upravne poslove. Molim vas tko je za? Molim rezultat. 104 glasa za, nijedan protiv ni suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donesena odluka kako je predložio Odbor za izbor, imenovanje, upravne poslove. Molim sljedeće.
Prijedlog Odluke o imenovanju izaslanstvu Hrvatskoga Sabora u Parlamentarnoj dimenziji Srednjoeuropske inicijative. U izaslanstvo se predlaže za voditelja Radimir Čačić, za članove Žarko Tušek, Damir Mateljan a za zamjenike članova Robert Podolnjak i Mihael Zmajlović.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke Odbora za izbor, imenovanje, upravne poslove. Tko je za, molim? Glasovanje je završeno. Molim rezultat. 106 glasa za, nijedan protiv nijedan suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donesena odluka kako je predložio Odbor za izbor, imenovanje, upravne poslove. Molim sljedeće.
Prijedlog Odluke o imenovanju dva člana Izaslanstva Hrvatskoga Sabora u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran. U Izaslanstvo Hrvatskoga Sabora u Parlamentarnoj skupštini Unije za Mediteran imenuje se Josip Bilaver i Sabina Glasovac.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odbora za izbor, imenovanje, upravne poslove. Molim vas, tko je za? Molim rezultat. 102 glasa za, nijedan protiv niti suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donesena odluka kako je predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove. I napokon kao zadnji prijedlog, izvolite.
Prijedlog Odluke o imenovanju Izaslanstva Hrvatskoga Sabora u Parlamentarnoj skupštini SEC-a. Imenuje se za voditelja Lucijan Vukelić, za članove dr. Ines Strenja-Linić, Vedran Babić a za zamjenike članova Nada Murganić, Dario Hrebak i Predrag Matić.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke Odbora za izbor, imenovanje, upravne poslove. Molim glasujte, tko je za? Molim rezultat. 104 glasa za, nijedan protiv nijedan suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donesena odluka kako je predložio Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove. Sada nastavljamo sa izborom, imenovanjima i razrješenjima. Ali prije nego što prijeđemo na to budući da će naših 3 kolega koji su izabrani za 7 dana izgubiti mandat trebaju dobiti zamjenu. Sjednica Mandatno-imunitetnog povjerenstva održat će se odmah sada po završetku u dvorani „Ivan Mažuranić“ br. 84. … [[Upadica se ne razumije.]] Sad odmah, da. Da, da odmah sad. Ima nas dovoljno, kvorum je ovdje prema tome moći ćemo ostale točke izglasavati. Dakle, prelazimo na točku - Izbor, imenovanje i razrješenja; Izvolite uvaženi kolega Željko Jovanović.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora želim negodovati zbog toga što 100 dana nakon što je raspisan natječaj za članove Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije ni danas nemamo izbor tih 6 ljudi a bez njih Nacionalno vijeće za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije ne može raditi jer vanjski članovi predstavljaju većinu. A vidimo svakodnevno da postoje teme koje se tiču upravo nadležnosti ovog vijeća te stoga molim da kao predsjednik Sabora utječete na Odbor za izbor i imenovanje da u što kraćem roku imamo tu točku dnevnog reda na glasanju.
Hvala lijepa. Tu je i predsjednik odbora on će to sigurno primiti na znanje. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove gospodina Franju Lucića da podnese izvješće. Izvolite gospodine predsjedniče odbora.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Na temelju članka 105. stavka 1. podstavka 1., 2. i 3. članka 161. stavka 1. i članka 273. Poslovnika Hrvatskoga sabora Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora podnosi Hrvatskom saboru prijedlog odluke o razrješenju i izboru potpredsjednika Odbora za turizam Hrvatskog sabora. Prijedlog odluke o razrješenju člana i izboru članice Odbora za obitelj, mlade, sport Hrvatskog sabora. Prijedlog odluke o razrješenju članice i izboru člana Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora. Prijedlog odluke o razrješenju i imenovanju članova Nacionalnog vijeća za vode i prijedlog odluke o imenovanju predsjednice i prestanku mandata predsjednika Odbora nagrade Ivan Filipović. Navedene prijedloge odluke Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskoga sabora utvrdio je na 7. sjednici održanoj 3. lipnja 2016. godine. Stoga prelazimo na prvu točku dnevnog reda, dakle prijedlog odluke o razrješenju i izboru potpredsjednika Odbora za turizam Hrvatskog sabora. Razrješuje se potpredsjednik Odbora za turizam Hrvatskog sabora Miroslav Šimić a za potpredsjednika Odbora za turizam Hrvatskog sabora bira se doktor Ivan Kovačić.
Ja vas molim, otvaram raspravu o tome. Nema nikoga. Zatvaram raspravu. Molim vas pristupimo glasovanju. Tko je za prijedlog odluke o razrješenju i izboru potpredsjednika Odbora za turizam Hrvatskog sabora kako je predloženo? Molim glasujte. Molim rezultat. 120 za, 1 suzdržan, nitko protiv. Prema tome odluka je prihvaćena. Molim vas sljedeću.
Prijedlog odluke o razrješenju člana i izboru članice Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora Ranko Ostojić a za članicu Odbora za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora bira se Sandra Krpan.
Zatvaram raspravu o prijedlogu. Nema nitko. Zatvaram raspravu. Molim vas pristupimo glasovanju. Tko je za prijedlog odbora? Molim rezultat. 127 za, 1 suzdržan i 1 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova prihvaćen prijedlog odluke kako je predloženo. Molim vas sljedeće.
Prijedlog odluke o razrješenju članice i izboru člana Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora. Razrješuje se članica Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora Sandra Jakelić a za člana Odbora za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora bira se Marjan Kustić.
Otvaram raspravu. Nema nitko. Zatvaram raspravu. Molim vas pristupimo glasovanju. Tko je za prijedlog odbora? Glasovanje je završeno. 122 za, ni jedan protiv, ni jedan suzdržan, prema tome jednoglasno je prihvaćen prijedlog odluke odbora. Molim dalje.
Prijedlog odluke o razrješenju i imenovanju članova Nacionalnog vijeća za vode. Razrješuju se članovi Nacionalnog vijeća za vode. Iz reda istaknutih znanstvenika i stručnih djelatnika iz područja upravljanja vodama i o tome srodnih područja: Mio Đolan, Marijan Jurić, Mladen Marić. Za članove Nacionalnog vijeća za vode imenuju se iz reda istaknutih znanstvenika i stručnih djelatnika iz područja upravljanja vodama i o tome srodnih područja: doktor Neven Kuspilić, doktorica Lidija Tadić i Božo Vuleta.
Otvaram raspravu. Izvolite uvaženi zastupnik Beus Richembergh.
Poštovani gospodine predsjedniče, možemo li od predlagatelja dobiti informaciju po kojoj logici je bivši gvardijan Franjevačkog samostana u Sinju stručnjak za pitanje voda? I je li to kadrovska politika u kojoj se zaziva stručan a ne politički odabir koji su kolege iz MOST-a maloprije deklarirali?
Ja vas najprije molim da se umirimo. Ja vas molim najprije da se umirimo. Za raspravu koju ja još nisam otvorio vi ste se već javili, ali sad ću je otvoriti. Ja vas molim prvo da se držimo Poslovnika. Prema tome da zna se kako smo dosada o svakoj točci raspravljali, tako ćemo i od sada. Prema tome kolega Beus Richembergh dovoljno dugo ste ovdje da ste trebali sačekati raspravu. Rekli ste svoje sve u redu, ali ima i drugih koji se sad javljaju u sklopu rasprave koju sam otvorio. Dakle uvaženi zastupnik Kovačić. Izvolite.
Pa evo kako je MOST prozvan, iako nisam predsjednik kluba, moram priznati da ni mi nismo raspravljali o gospodinu Vuleti. Međutim, ukoliko je predložen glasat ćemo za njega. Možda on nije stručan, ali drugi kolege ono što ste vi radili dosada bar nije lopov.
Javio se uvaženi zastupnik Šipić. Izvolite.
Dakle evo ispričavam se, dakle povreda Poslovnika. Dakle morali bi znati prije nego što ovako komentirate 232., ako i nije onda je 238, ionako se vi javljate kako vam god padne na pamet. Dakle morali bi znati da je fra Bože Vuleta, fra Bože Vuleta nije … [[Govornik se ne razumije.]] gvardijan ni neko ime koje je vama, vama naravno je nepoznato ali fra Bože Vuleta je dakle sveučilišni, ne sveučilišni nego prof. Katoličko-bogoslovnog fakulteta, usput rečeno i engleskog, između ostalog veliki ljubitelj prirode. Godinama se bavi, dakle godinama se bavi zaštitom ekologije, ističe ekološka pitanja i nije slučajno ovdje. Prema tome, živi u Splitu u Samostanu Gospe od zdravlja, da vam malo to pojasnim i nije gvardijan u Samostanu Gospe Sinjske. Prema tome prije nego što se … [[Govornik se ne razumije.]] i ovako prozivate čovjeka mislim da nije … … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] A bivši, a to je nešto drugo bivši ali morate znati s čime se sada bavi. Ali morate znati s čime se godinama bavi kada sve sumnjate i kada sve prozivate [[Upadica: Možemo dozvoliti kolegi da završi?]] Voze vaši Mercedes jako dobro.
Sada uvaženi zastupnik Ilčić. Izvolite.
Hvala na mogućnosti da kažem.
Molim vas, hoćemo li saslušati što kolege žele reći ili nam to ionako nije važno što bilo tko kaže? … [[Upadica se ne čuje.]] Pa znam da nekima nije važno ali predlažem im onda da napuste dvoranu ako im se to ne sviđa. Izvolite kolega Ilčić.
Podsmjeh koji vidim na licima nekih kada se jedan svećenik predlaže u neko tijelo bez obzira što se radi o čovjeku, samo da nadopunim gospodina Šipića koji je je izdao više knjiga o zaštiti okoliša, koji se ekologijom i zaštitom voda bavi godinama i koji je u tome stručan. I ja vidim njegovu kandidaturu u ovom tijelu po njegovoj stručnosti. A ta shema da Crkva ili svećenici ne mogu biti stručni u nečemu nadam se da pripada nekim prošlim vremenima.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Stipe Petrina.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Ja se slažem da treba biti gvardijan, on je stručnjak za svetu vodicu a svete vodice će jako puno trebati da istjera sotone iz ovog Sabora, iz Vlade, iz političkog života Hrvatske zato ću podržati to. Zato ću to podržati.
Kolegice i kolege ja vas molim da zadržimo dostojanstvo ovoga Doma. I bez obzira na to što netko misli da je silno duhovit to može nekoga drugoga povrijediti. Pa vas ja lijepo molim da se svi držimo toga da neke naše izjave mogu druge itekako povrijediti. Mi imamo različita uvjerenja, imamo različite stavove, zato i jesmo ovdje da međusobno razgovaramo, ali da razgovaramo na nekoj razini. I ja dok sam ovdje ću održavati tu razinu. Sve ispod te razine je sramota ne samo za onoga tko to govori nego za sve nas. Izvolite kolega Bulj, vi ste htjeli.
Kolega ovdje je i povreda Poslovnika članak 28. jer se govori o temi koja nije bitna u biti jer i iznesene su brojne laži. Znači prvo fra. Božo Vuleta nije gvardijan Samostana Čudotvorne Gospe Sinjske. Drugo fra Bože Vuleta se bavi ekologijom već dugi niz godina, ima niz svojih radova. Prema tome jedino može smetati nekome što je svećenik šta ne bi bilo dobro da u društvu dijelimo ljude na taj način. Mi ovdje govorimo o čovjeku koji nije znači gvardijan Samostana Čudotvorne Gospe Sinjske koji je nekada bio nego čovjek je profesor i bavi se sa svojim znanjem na studiju na kojem i predaje. Eto toliko samo da ispravim poslovnički i da kažem da ova rasprava na ovaj način ne vodi ničemu dobrome. Etiketirati ljude na način kakav ne treba biti u ovome Saboru. Hvala lijepo.
Hvala. S time zaključujem raspravu. I molim vas … … [[Upadica se ne čuje.]] A oprostite, nisam vidio. Evo, kolega Vrdoljak se isto javio. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Dakle upravo kako je kolega Bulj rekao, nemojte etiketirati. I neovisno, mi smo postavili legitimno pitanje, obrazložite stručnost, u izdavaštvu autor knjige „Taj divni Božji svijet“, poštivam, pročitati ću, nije problem. Možda se bavi čovjek s time, možda je stručan. Ali ono što me najviše povrijedilo a to je kolega Kovačić. To je kolega Kovačić. To je sramotno. Ovdje doći u Sabor, pred svojih 150 kolega i reći za razliku od vas on nije lopov. E morate se zamisliti što ste izgovorili prema svima koji sjede oko vas jer ovo je Hrvatski sabor. I dajte shvatite koju odgovornost nosite kada ste došli na izbore. Kako vodite Vladu i kako razgovarate u saboru.
Dobro. Ja bih ovim završio ovu raspravu koja je krenula u jednom potpuno krivom, gotovi smo, završili smo sa raspravom. Rasprava je završena. I ja stavljam na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju i imenovanju članova Nacionalnog vijeća za vode. Molim vas glasujte tko je za Prijedlog? Glasovanje je završeno. 99 glasova za, 13 suzdržanih, 21 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova prihvaćen Prijedlog odluke Odbora kako je predložen. Izvolite dalje.
Prijedlog odluke o imenovanju predsjednice i prestanku mandata predsjednika Odbora „Nagrade Ivan Filipović“ Za predsjednicu odbora nagrade Ivan Filipović imenuje se doktorica Gordana Rusak, predsjednica Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora, profesoru Valteru Boljunčiću, dosadašnjem predsjedniku Odbora nagrade Ivan Filipović, mandat predsjednika prestao je danom 28. prosinca 2015. godine.
Otvaram raspravu. Izvolite uvaženi Željko Jovanović.
Hvala lijepa predsjedniče. Pa ja bi obzirom na veliki prosvjed koji se održao a niste dali danas da imamo točku dnevnog reda temeljem zahtjeva prosvjednika zamolio da se ova točka skine s dnevnog reda jer profesorica Ruska na temelju svega što je izrekla ne zaslužuje da bude na čelu ovog odbora koji dodjeljuje nagradu prosvjednim radnicima.
Dobro. To je naravno vaš stav. Ja imam, ima još netko tko želi sudjelovati u raspravi. Uvaženi zastupnik Beus Richembergh.
Kao i kolega Jovanović, u ime svih onih prosvjednika koji su prekjučer u velikom broju a među njima prije svega prosvjetni radnici se suprotstavili ideji zaustavljanja ili preusmjeravanja kurikularne reforme čemu je gospođa i kolegica Rusak otvoreno pogodovala kao predsjednica odbora nadležnoga u Saboru usvajanjem zaključaka koji su izazvali cijelu buru javnosti i koji su izazvali neposredno ostavke članove stručne radne skupine. Molimo da se ovo imenovanje skine s dnevnoga reda i da se predloži neka druga osoba koja neće biti prijeporna prosvjednim radnicima jer se radi o specifičnoj nagradi, nagradi koja se dodjeljuje upravo prosvjednim radnicima. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Javio se uvaženi zastupnik Hrebak, Dario Hrebak. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Uvaženi kolegice i kolege. Govorili smo da nećemo politizirati vezano uz kurikularnu reformu. Svi mi znademo da zaključci odbora nisu obvezujući. Mislim da smo već dovoljno vremena potrošili i stručna javnost i političari, nažalost najviše političari vezano uz kurikularnu reformu. Stav gospođe Rusak upravo je danas poslala jasnu i nedvosmislenu podršku kurikularnoj reformi. Stav HSLS-a ako već želite, stav Domoljubne koalicije da kurikularna reforma se mora nastaviti. Što mi s time poručujemo? Da odbor bi trebao glasati samo onako kako netko drugi želi. Da odbor ne bi trebao uopće zaključke podnositi bilo kakve. Dakle, podrška kurikularnoj reformi uopće nije sporna i najmanje je na nju utjecala gospođa Gordana Rusak. Dragi kolege, kolegice i kolege, naglašavam kolegice i kolege. Jučer smo imali i raspravu o ravnopravnosti spolova. Gospodine Richembergh optuživati, govoriti o utjecaju gospođe Rusak, govorili ste ako se dobro sjećam jednu riječ ste upotrijebili. Mislim da to nije korektno. Dakle, najmanje je gospođa Rusak odgovorna za sve ovo što se dogodilo. Ako već hoćete u ime 40 tisuća ljudi da i Domoljubna koalicija i HSLS podražavaju kurikularnu reformu upravo onakvu kakvu je gospodin Jokić i htio. A zaključke, a mislim da odbor može donositi i zaključke koji nisu obvezujući. Hvala lijepa i još jednom vas molim da podržite gospođu Rusak.
Hvala. Uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Ja bih vas zamolio gospodine predsjedniče. Stvarno redovito se otvaraju rasprave zbog kršenja poslovnika. Mi učestalo i to poglavito poslovnik od 238. pa nadalje. Svi članci se krše zato što se da se raspravlja recimo primjera o reformi u kurikularnom školstvu. Činjenica da ima tu problema ali je činjenica da ovdje glasamo o osobama koje jesu ili nisu utjecale na tu ali je činjenica da oni koji su 4 godine ili prethodnih godina apsolutno nisu ništa poduzimali da se završe reforme odakle njima pravo na taj način nametat nekakav stav u javnosti kao da su oni jedini Bogom dati da, zamolio bih da smirite kolege, Bogom dati, svi smo za reforme.
Ajde molim vas dajmo se smiriti da kolega Bulj može reći što želi reći.
Samo bih zamolio da se držimo poslovnika, ništa drugo. Hvala lijepa.
Velim ponovo, kad bismo se striktno držali poslovnika vjerojatno gotovo nitko od vas ne bi mogao govoriti. Međutim u tome je parlamentarizam do jedne granice. Naravno ta granica uvijek postoji i ja ću je uvijek vrlo jasno odrediti. Uvaženi zastupnik Miroslav Tuđman. Izvolite.
Ja ću se držati poslovnika. Naime, netočna je ova tvrdnja što je rečeno da je gospođa Rusak protiv reforme odnosno kurikularne reforme te je naprosto neistina jer je zaključak odbora da podržava reformu. To je prvi stavak ali i da je teza da se moraju prihvatiti one primjedbe odnosno da se nađe načina kako inkorporirati sve one primjedbe koje su u javnoj raspravi od strane struke rečene. Prema tome, ovo je naprosto jedna diskvalifikacija bez, neutemeljena na činjenicama i prema tome treba podražiti ovaj prijedlog.
Hvala lijepo. Ja bih time zaključio raspravu i dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju predsjednice i prestanku mandata predsjednika Odbora nagrade Ivan Filipović. Tko je za prijedlog odluke? Molim rezultat. 77 za, 7 suzdržanih, 46 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova prihvaćena odluka kao što ju je odbor predložio. Sada bismo prešli na - Izbor, imenovanja i razrješenja Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove gospodina Franju Lucića da podnese izvješće. Izvolite gospodine predsjedniče odbora.
Prijedlog Odluke o izboru članova i prestanka mandata članova Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskoga sabora za članove Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskoga sabora biraju se: Tomislav Saucha i Dragica Zgrebec. Dana 2. lipnja 2016. godine dužnost članova Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskoga sabora prestali su obnašati zbog mirovanja zastupničkog mandata Ingrid Antičević Marinović i Josip Leko.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Odluke Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim vas glasujte tko je za tu odluku? Molim rezultat. 129 za, nijedan protiv, nijedan suzdržan. Utvrđujem da je jednoglasno donesena odluka kako je predložio Odbor za imenovanje i upravne poslove. Dobro jutro kolegice i kolege! Ja vas molim da zauzmemo svoja mjesta i da možemo započeti sa radom. Evo vidim da se javlja uvažena zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović i vidim da se javlja uvaženi zastupnik Silvano Hrelja i uvaženi zastupnik Šandor Juhas. Izvolite, s čime u svezi uvažena zastupnice Petrijavčanin. Izvolite.