Доброго ранку, шановні колеги народні депутати. Прошу, заходьте до зали, готуйтесь до реєстрації. Ми будемо розпочинати наше ранкове засідання. Хочу подякувати всім колегам народним депутатам. Не дивлячись на важкі вчорашні дискусії, нам вдалось вчора прийняти майже всі закони щодо безвізового режиму. У нас залишилось ще декілька законів, які ми маємо розглянути. І я думаю, що завтра ми зможемо розглянемо ці закони, зокрема і ренту на газ. Я розраховую, що сьогодні відбудуться всі необхідні консультації, засідання комітету, на якому будуть розглянуті ці питання, і знайдена позиція, яка дозволить забезпечити завтра результативне голосування. Думаю також, що було б доцільно завтра розглянути ще один недискримінаційний закон щодо недискримінації, це теж надзвичайно є важливим і нашим планам по виконанню безвізового. Плану дій по безвізовому режиму. Шановні колеги, ще раз, користуючись нагодою, я хочу подякувати всім громадським активістам, всім тим людям, які підтримували і підтримують нашу європейську інтеграцію не тільки на словах, а реальними рішенням, для того, щоб ми могли виконати всі завдання, пов’язані з реформами в Україні. І як один із етапів – це саме отримання безвізового режиму. Сьогодні у нас питання ратифікації, теж важливий день голосування. Тому я прошу всіх підготуватись до реєстрації. Шановні колеги, будь ласка, реєструємося. Прошу включити систему "Рада" для реєстрації. [[10:04:56]] 318 народних депутатів зареєстровано у залі Верховної Ради. Ми розпочинаємо нашу роботу, шановні колеги. Відповідно до Регламенту Верховної Ради України ми маємо сьогодні 30 хвилин для виступів народних депутатів України. Прошу всіх підготуватися до запису на виступ, 30 хвилин. Будь ласка, реєструємось, шановні колеги, на виступ. Готові? Реєструйтеся, будь ласка, на виступ. Будь ласка, партія "Відродження", народний депутат Клімов.
Олег Кулініч, "Відродження", Полтавщина. Шановні колеги, знову хочу привернути вашу увагу на блокування Верховною Радою важливих антикорупційних земельних законопроектів. Ми декілька тижнів займалися балаканиною щодо продовження мораторію на продаж земель сільськогосподарського призначення. Хоча всі прекрасно розуміють, що з 1 січня цей мораторій знятий все одно не буде, тому що немає закону про обіг земель сільськогосподарського призначення, а згідно Земельного кодексу якраз це обов’язкова умова для зняття мораторію. Для того, щоб не порушувалися інтереси власників паїв, перш за все, не мораторій треба продовжувати, а напрацьовувати нормальне земельне законодавство. Вже сім місяців не може потрапити на голосування законопроект 2279 щодо передачі в оренду земель виключно на земельних торгах, на аукціонах. Хоча два місяці тому ми тут, в сесійній залі, його обговорили з вами за повною процедурою, залишилося тільки кнопки натиснути. Минулого четверга його нарешті включили до порядку денного і Голова Верховної Ради особисто пообіцяв перенести цей законопроект на вівторок. Хоча у вівторок його. в сесійній залі він не з’явився за сумнівною традицією, а з’явився у п’ятницю, коли в залі, як правило, присутня невелика кількість депутатів. Мабуть для того, щоб його в черговий раз провалити. Майже рік не доходить до сесійної зали законопроект 1159, який передає державні землі за межами населених пунктів в комунальну власність. Земельну децентралізацію фактично поховали, натомість тиждень тому Комітет з питань економічної політики розглянув законопроект 3002, яким Кабміну надається право передавати державні землі сільськогосподарського призначення без обмеження площі строком на 50 років за угодами про розподіл продукції. Вдумайтесь, яка ситуація! Хоча його мав би розглядати аграрний комітет, де б його точно не підтримали. Отака дивна децентралізація. Без руху лежить у парламенті законопроект 1063, який знижує мінімальну ставку орендної плати для громадян. Тому що в багатьох областях люди масово почали відмовлятися від городів. Не розглядається законопроект про відумерлу спадщину (3006), про сприяння фермерству (2028) і цей список можна продовжувати безкінечно. Складається таке враження, що обіцяна суспільству реформа, обіцяна децентралізація залишається на словах, а при цьому зберігаються існуючі корупційні потоки і напрацьовуються нові. Тому я хочу звернутися до керівництва Верховної Ради, до голів депутатських фракцій та груп, давайте нарешті будемо приймати антикорупційні земельні законопроекти, інакше всі розмови про боротьбу з корупцією залишаться просто на бумазі, і це буде пустий звук. І хочу звернутися до вас особисто, Володимире Борисовичу. Володимире Борисовичу! Я хочу звернутися до вас особисто.
Завершуйте.
Поясніть, будь ласка, чому, наприклад, такий важливий законопроект (2279) про земельні аукціони, який підтримує профільне міністерство, який підтримує Держгеокадастр, от уже 7 місяців не ставиться на голосування? Ми його обговорили за повною процедурою в парламенті, залишилось тільки нажать кнопки. Можна це зробити, наприклад, у четвер. Поясніть, будь ласка, цю позицію, чому не ставиться важливий, антикорупційний земельний законопроект?.
30 секунд, завершуйте.
Я хочу до вас звернутися вчергове, Володимир Борисович, поясніть, будь ласка, чому ми не голосуємо в парламенті 2279 – важливий антикорупційний законопроект, який ми всі обговорили за повною процедурою місяць тому, і ми вже 7 місяців не можемо його розглянути, просто натиснути кнопки. Поясність, будь ласка.
Дякую. Ви готові завершувати?
Я завершив.
Вельмишановний народний депутат, відповідаю на ваше запитання. Якби ви були дуже уважні, ви би подивилися, що цей закон стоїть першим на п’ятницю. Якщо на п’ятницю не буде результативного голосування, ми його перенесемо на вівторок. [[Шум у залі]] Ви почули мене? Він стоїть першим для голосування на п’ятницю, якщо він не буде. результативного голосування, ми його перенесемо на вівторок. Вас влаштовує ця відповідь? Не влаштовує? Ні? Вадим Івченко.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги! Шановні виборці! Вчора, дійсно, був ключовий день, ми напрацювали багато законопроектів і майже виконали домашнє завдання щодо візової лібералізації. Ми прийняли закони, які гармонізовані з законодавством Європейського Союзу. По нашій ініціативі були внесені значні правки і Верховна Рада одноголосно майже, коаліції, підтримала всі ці законопроекти. Було продовжено мораторій на продаж землі сільськогосподарського призначення. "Батьківщина" напрацювала дорожню карту законодавчого забезпечення земельної реформи, яку ми будемо активно впроваджувати і відстоювати. Але разом з тим, ми не можемо зрозуміти того, що колеги з коаліції не можуть зібратись і проголосувати за ті закони, які дійсно турбують сьогодні українське суспільство. Ми запитуємо у вас: як так трапилось, що ми не прийняли Закон про зменшення тарифів для населення? Я, колеги, проїхав 40 районів, у місті Коропі зустрічався з вчителями школи. Середня зарплата – 1 тисяча 400, комунальні тарифи – 1 тисяча 200. Як в такій ситуації жити цій людині? Дайте, будь ласка, відповідь. Шановні колеги! Голосування за законопроекти про зменшення тарифів – це не політичне рішення, це, перш за все, відповідальність перед народом, перед нашим виборцем. Я вчора віддав свій голос свідомо проти цих драконівських тарифів, які встановив уряд. Шановні колеги, нам сьогодні роздали порядок денний. Цей порядок денний пустий. Ми не можемо голосувати сьогодні як фракція за пустий порядок денний. Сьогодні немає жодних законів, які стосуються людей, немає жодного закону, яке турбує українське суспільство. Колеги, фракція "Батьківщина" не буде брати участь у голосуванні, оскільки не ставляться закони про зменшення ренти, оскільки на ставляться закони про те, щоби зняти податкове навантаження на пенсії, не ставляться закони, які стосуються безпосередньо кожної людини: індексації зарплат, індексації пенсій. Ми прийняли рішення, що голосувати сьогодні фракція "Батьківщина" не буде. І просимо, Володимир Борисович, щоби завтра обов’язково одним з перших був поставлений Закон про зменшення тарифів для населення. Ми будемо на цьому наполягати. Дякую.
Будь ласка, замість Скуратовського і Рибалки шість хвилин надається лідеру Радикальної партії опозиційної Олегу Ляшку. Будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні громадяни України, шановні колеги народні депутати! На жаль, вчорашній день не став настільки продуктивним у парламенті, як міг би бути. Безумовно, ключове питання, яке вчора було розглянуто і прийнято, це Закон про мораторій на продаж земель сільськогосподарського призначення. Це вкрай важливе рішення Верховної Ради, хоча й половинчасте, бо мораторій був продовжений лише на один рік. Цього абсолютно недостатньо. І всі ті, хто з усією повагою до колег, які все-таки вважають, що українська земля – це товар і має бути ринок землі, очевидно, ці люди, які це говорять, вони не розуміють української душі, вони не знають української історії і вони не бачать українського майбутнього. Бо українська земля, вона не може бути товаром в умовах, коли ця земля полита кров’ю мільйонів українських громадян, які захищали її впродовж багатьох років. І тому дуже важливо, що ми взяли цей на рік хоча би відтермінували так званий ринок продажу земель, бо немає ніякого ринку в Україні. Який може бути ринок, коли селяни – жебраки? Коли люди доведені до жебрацтва і за три копійки віддадуть свою землю для того, щоб олігархи її перепродали нашим троюрідним братам – китайцям чи арабам. Який ринок земель? За умови, коли одна із сторін цього ринку – це жебраки, доведені до крайнього стану. І тому дуже важливо, щоб українська земля належала українському народу. І фракція Радикальної партії наполягає на тому, що господарювати на цій землі кожен має право лише на умовах оренди, на умовах оренди. А якщо, наприклад, є люди старшого віку, в яких немає спадкоємців, які хочуть продати землю, будь ласка, нехай продадуть цю землю державі, а держава на прозорих аукціонах надає її в оренду тим, то бажає її орендувати. І ми таким чином вирішуємо проблему землі для людей старшого віку, в яких немає спадкоємців, яким сьогодні треба полікуватися, яким сьогодні, наприклад, треба дітей вивчити чи потратити на якісь інші потреби і вони знають, що помруть, земля залишиться безхозна. Давайте врегулюємо це питання, але в жодному випадку не можемо допустити до того, щоб земля перестала бути у власності українського народу. Так само як і надра, відповідно до Конституції надра належать народу, українському народу. А реально кому вони належать? А реально належать олігархам. Чому сьогодні високі тарифи на житло, комунальні послуги? Тому що високі тарифи – це похідне від корупції, тому що надра належать олігархам, тому що собівартість видобутку українського газу півтори тисячі гривень, а люди платять за газ по 7 тисяч 200 гривень. Навіть якщо імпортний газ закуповують по 230 доларів за тисячу кубів, а громадяни оплачують імпортний газ по 330 доларів за тисячу кубів, тобто, насправді, високі тарифи – це прохідне від корупції, від зловживань, тому що в країні нічого не змінилося. Тому що замість одного олігарха у президентському кабінеті сидить інший олігарх, тому що на Майдані стояли одні, а владу сьогодні взяли зовсім інші. Тому що коли треба було захистити країну, то тоді були добровольці, волонтери, всі інші, а сьогодні для Президента Порошенка найближчі друзі – це регіонали. А в тюрмах патріотів сидить більше за часів Порошенка, аніж за часів Януковича. Тому що обдурили людей, тому що використали людей і знову про них забули. Тому що прийшли до парламенту, прийшли в президентське крісло і одразу наплювали, як сказав мій колега, який сидить у президії: "Да плювать я хотів на тих депутатів". Розумієте? Вперше за 25 років почув я такий геніальний вираз із парламентської Президії. Тому і живемо так, тому що всі 24 роки тільки дуримо людей і шукаємо конспірологічні версії, чому Злата Огнєвіч склала депутатський мандат, скільки їй за це заплатили, хто там наступний входе. І ніхто з вас не може зрозуміти, що та Злата, тендітна дівчина, склала депутатський мандат, бо вона цей сморід не витримала, який у цьому залі, вона не витримала брехні, вона не витримала зрад, вона не витримала облуд. І вона просто чесно, на відміну від більшості з вас, які ухопили за той мандат, як воша за кожуха, і за жодних обставин не здасте. А вона просто чесно вийшла і сказала: "Я не можу у цьому гадюшнику працювати", - коли немає уваги до культури, коли немає уваги до духовності, коли гризуться між собою, як собаки, замість того щоб дбати про країну. Отут є пару так званих офіцерів, які розказували, яка для них офіцерська честь дорога, зрадили партію, зрадили виборців, сидять "тушками", один - в одному місці, інший – в іншому місці. Візьміть приклад із Злати, вона вам, так званим офіцерам, приклад, як треба робити, як треба мати честь, совість і гідність, а не триматися за той мандат ціною зради, ціною підкупів і ціною зради України. Отже, повертаючись до теми тарифів. Питання номер один. Скажіть мені: сьогодні машина дров коштує 4 тисячі гривень, переважна більшість людей в селі отримує пенсію до тисячі гривень, як баба, дід у селі можуть заплатити чотири пенсії за машину дров? Майже 6 тисяч гривень коштує тонна вугілля. Як людина може заплатити за тонну вугілля 6 тисяч гривень? Ви до чого – я звертаюся до урядовців, яких тут, на жаль, немає, до Президента, до парламентської більшості, - ви до чого людей довели? Ви що робите? Вас для чого владою обирали: щоб ви внаслідок ваших так званих реформ у жебраків весь народ перетворили?! Ви нам розказуєте про безвізовий режим. Хто поїде в ту Європу при середній зарплаті 40 доларів в місяць? Хто туди поїде: баба, яка в 40-50 років згорблена ходить, бо їй лікуватися немає де і хату опалити немає за що? Не дуріть людей! Проводьте або реальні реформи, або реальну боротьбу з корупцією, або треба негайно міняти цю владу, яка просто кончить країну, якщо ми будемо мовчати і за ними спостерігати. Дякую.
Дякую. Галасюк, а потім – Іллєнко. А ми Рибалка дали другим, так. Зараз – Галасюк, а потім – Андрій Іллєнко. Будь ласка.
Шановний пане головуючий! Шановні колеги народні депутати! Справжня євроінтеграція – це підвищення рівня добробуту українців, це подолання безробіття, це забезпечення європейської продуктивності праці та європейських рівня доходів громадян. Для того, щоб це зробити потрібно залучити масштабні приватні інвестиції, іншого рецепту немає. В бюджеті коштів немає, потрібно залучити інвестора. Для того, щоб інвестора залучити потрібно: перше – провести справжні реформи, радикальні, які забезпечать законність в країні, це повне перезавантаження судової, прокурорської системи та системи державної служби, бо беззаконня. Без забезпечення законності інвестор не прийде які б не були привабливі податки. Друга складова. Необхідно забезпечити сприятливі умови для приходу інвестора в Україну. Тому ми маємо невідкладно розглянути ті економічні закони, які на сьогоднішній день накопичились у Верховній Раді. Це і радикальна лібералізація податкової системи (3153), яка дозволить суттєво зменшити податковий тиск на українських підприємців, вивести економіки з тіні. Це і ті законопроекти, які стоять завтра, на день економічного розвитку, я перелічу тільки декілька з них. І, шановні колеги, я хочу вас закликати, незважаючи на ваші плани – в кого вибори, в кого інші питання – прийдіть всі завтра і проголосуйте за економічні закони. Це є не питання політики, це є питання виживання держави, це є успіх української економіки та української держави. Серед тих законів, які стоять на завтра, це законопроекти: про державно-приватне партнерство, який дозволить залучити десятки мільярдів доларів в українську інфраструктуру, іншого шляху залучити ці інвестиції в Україну немає. Це законопроекти про індустріальні парки, які дозволять в Україну залучити закордонні інвестиції, європейські, для того, щоб тут будувалися заводи, для того, щоб тут створювалися робочі місця, випускалась готова продукція і тут сплачувались податки. Це законопроект про експортно-кредитне агентство, для того, щоб ми вперше в історії в Україні запровадили систему підтримку українського експортера, виробника малого, який продає свою продукцію за кордон. Підтримувати треба не політичними деклараціями і лозунгами, а грошовою підтримкою, як це роблять в Євросоюзі, як це роблять в Сполучених Штатах Америки. Це низка галузевих законопроектів про підтримку лісопереробної, деревообробної галузі, про підтримку металургії, про підтримку галузі електротранспорту в Україні. Ми зобов’язані завтра прийняти ці економічні закони, для того, щоб зробити перший крок до відродження економіки України. Головний пріоритет – це робочі місця, залучення інвестицій, стимулювання експорту. Все це дозволить підвищити заробітну платню, мати достойні європейські пенсії, соціальний захист населення. Іншого шляху в України немає. Це справ.
Дякую. Будь ласка, Іллєнко Андрій.
Андрій Іллєнко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Вчора на позиції біля Донецького аеропорту, в Пісках, під час бою з російськими окупантами було важко поранено бійця 93-ї бригади штурмової роти "Карпатська Січ" Юрія Черкашина, одного з керівників Всеукраїнського об’єднання "Свобода", керівника молодіжної організації "Сокіл". Він знаходиться сьогодні в тяжкому стані. На щастя, завдяки лікарям вдалося стабілізувати його стан, наразі є можливість його уже почати повноцінне лікування. Бо спочатку стан був дуже тяжкий, бо дуже важке поранення. Хотів би сказати, що такі події мають нас серйозно отрезвляти. Тому що так зване перемир’я, про яке нам розказують, так званий мир, про який сьогодні так багато розмов ми чуємо, обертається саме такими подіями. Війна, на жаль, продовжується. Бої, на жаль, продовжуються. І ми бачимо, що ті, хто пройшов на нашу землю з цим терором, з цією війною, вони не збираються звідти йти. Про які вибори, на яких окупованих територіях ми можемо говорити? Про який мир в цих умовах, зараз, коли вони продовжують стріляти в наших героїв, ми можемо говорити? Досить брехати українцям, досить брехати самим собі. Це дуже важливо розуміти, щоб надалі займати правильну позицію, зокрема і під час голосувань в парламенті. Ще я хотів би сказати про вчорашню ситуацію в парламенті, яку ми бачили навколо тарифів. Ви знаєте, це питання сьогодні турбує всіх без виключення українців по всій території України. Люди у відчаї і вони чекають від парламенту, від тих, кого вони обирали, від своїх представників реальних кроків, щоб хоча б трошки полегшити їхній стан. Але цих кроків немає. Натомість ми бачимо, коли приходить уряд політичних банкротів і починає розказувати, що і як кому робити, і як кому жити. Уряд, який має підтримку один відсоток сьогодні в країні. Нелегітимний по суті уряд. Партія Прем’єр-міністра не взяла участь у виборах! За всіма європейськими нормами після цього уряд негайно іде у відставку. Цей уряд не може сьогодні бути легітимним в державі. Він не може сьогодні керувати Україною. Він не має жодної підтримки в суспільстві. Тому необхідно сьогодні, щоб парламент, якщо парламент хоче далі мати хоч якусь легітимність в очах українського суспільства, парламент повинен сьогодні брати на себе відповідальність. Повинен робити ті кроки, які будуть реально виводити Україну з кризи і які будуть давати можливість нам сьогодні хоча би трошечки полегшити життя наших громадян. Дякую за увагу. Слава Україні!
Дякую. Будь ласка, Мисик Володимир Юрійович. Мисик Володимир присутній в залі? Немає. Наступний Драюк Сергій Єфремович, "Народний фронт".
Прошу передати слово Гузю Ігорю.
Будь ласка, Ігор Гузь.
Доброго дня, шановні друзі! Я представляю 19 виборчий округ на Волині. Хочу звернутися у своєму виступі до керівництва Держлікслужби і Міністерства охорони здоров’я. Справа в тому, що як депутат-мажоритарник за цей рік я об’їхав всі 72 сільські ради свого виборчого округу. Проблем дуже багато. Одна з ключових, з якою звертається люди, полягає у тому, що, на жаль, зараз зав. фельдшерсько-акушерських пунктів, які раніше мали можливість продавати певний найбільш необхідний перелік ліків для, особливо старшого покоління людей, які проживають в селі, у зв’язку з певними нормативними актами, які доведені, сьогодні припинили це робити. І стара баба з дідом в селі повинні їхати до районного центру, щоб купити самі звичайні ліки. Я розумію, що ми хочемо збирати більше податків. Я розумію, що ми хочемо наповнювати бюджет. Але люди просто, вибачте за таке слово, ну плачуть, стають на коліна і говорять, що я не можу за "Валідолом" їхати до районного центру. І, на превеликий жаль, у нас є підприємство комунальне "Волиньфармпостач", яке з ряду причин закриває свої аптеки, тому мережа аптек зменшується. Я дуже прошу, не знаю, яка ситуація і доля буде міністра Квіташвілі і керівництва Держлікслужби, але давайте збирати круглий стіл, давайте підключати тут присутніх медиків і комітет і давайте вирішувати це питання. Я розумію – оподаткування, але люди повинні. Я не кажу якийсь перелік лікарських засобів там, які під грифом якимсь стоять чи там наркотичної складової, тут немає жодних питань. Але, вибачте, якогось корвалолу, валідолу і так далі для старшої люди, вона це повинна купити в себе. І ми розуміємо, що кваліфікація зав. фельдшерсько-акушерських пунктів дозволяє їм розуміти і продати цю лікарську продукцію, ці медикаменти відповідно населенню. Тому, будь ласка, давайте ми будемо робити, щоб держава ішла до людей. А ні, ми думаємо, як зібрати копійку. Ми ту копійку не збираємо. І мало того, що проблеми зараз, я думаю, в кожного, хто тут депутат-мажоритарник, в сільській місцевості з доїздом людей, з маршрутками, це величезна проблема, так мало того, що ще проблема з купівлею елементарних лікарських медикаментів. Тому, будь ласка, закликаю Міністерство охорони здоров’я, Держлікслужбу у терміновому порядку збирати свій консиліум і давати якісь ефективні роз’яснення, щоб цей процес зрушив з місця. Дякую за увагу.
Матвієнков Сергій. Передати слово Павлову. Відповідно Павлов знімається з виступу, через одного. Будь ласка.
Уважаемые коллеги, прежде чем говорить о чем-то, хочу познакомить вас с конкретными цифрами. Возьмем обычную квартиру 58 квадратных метров площадью. Так вот, стоимость услуги отопления в год в Кривом Роге составит почти 8 тысяч гривен и это при том, что во многих городах, других городах Украины тариф еще выше, и люди заплатят еще больше. Вдумайтесь: 8 тысяч гривен за 58 квадратных метров! Идите и объясните эти цифры пенсионерам, живущим в этой квартире, или семье работников бюджетной сферы. Вы скажите: субсидии. Но, далеко не все их получают. Тоже приведу конкретные цифры. В Кривом Роге уже более 80 тысячам семей назначены субсидии. По сравнению с прошлым годом число криворожан, которые их получают, возросло в три раза. Но о чем это говорит? Это говорит об обнищании украинского народа. Но это одна сторона медали, другая – что реальные деньги из-за массовых неплатежей не получают предприятия теплокоммунэнергетики, водоснабжения и другие. А значит предприятия теплокоммунэнергетики, водоснабжения, электроснабжения сидят без денег, то есть, у них нет средств на нормальную изоляцию труб, на проведение ремонтов, на внедрение программ энергоэффективности. Говоря простым языком, установленные тарифы загоняют людей в нищету и просто убивают и без того еле живую систему жилищно-коммунального хозяйства Украины. Самое интересное, что правительство невероятными темпами поднимает стоимость жизни для людей, при этом активно предпринимая попытки переложить ответственность за происходящее на регионы и местное самоуправление. Вместо этого, правительство обязано в кротчайшие сроки реформировать все системы социальной защиты, полностью оснастить жилищный фонд счетчиками тепла, что позволит предотвратить перекладывание энергоснабжающими компаниями свои неэффективности на население. Кроме этого, необходимо пересмотреть тарифы и выделить субвенции из госбюджета, предоставляемые местным бюджетам, на погашение задолженности из-за разницы в тарифах. Наверное, забыли, но главная функция государства – защищать своих граждан, а не обдирать их, как липку, в угоду кредитов Международного валютного фонда. Государство сегодня обязано применить все возможные механизмы, чтобы снизить тарифы на отопление, горячую воду и другие услуги. Вместо этого вы проваливаете голосование о снижение тарифов на газ, которое было вчера – вот отношение к людям. Уважаемые коллеги! Прислушайтесь, наконец, к простым жителям Украины и здравому смыслу. Мы даже не будем претендовать на авторство тех предложений, которые внесли, но возьмите их за основу и примите. Это нужно стране, это необходимо ее жителям. Спасибо за внимание.
Дякую. Будь ласка, Володимир Зубик, Парія "Відродження". Пане Володимир? Немає пана Володимира в залі. Наступний – Кривенко Віктор, будь ласка, до трибуни. І це буде останній виступ, крайній виступ.
Я сподіваюсь, це не мій останній виступ. Доброго дня, шановні колеги! Перш за все я хотів би, щоб ми всі разом привітали шановного Терещенка Мішеля, який вчора нарешті отримав своє посвідчення військового голови Глухова – це фантастична для України історія, коли громадянин Європейського Союзу відмовився від громадянства і став мером міста Глухова. Я сподіваюсь, що ми всі будемо підтримувати в усіх його починаннях. Це має бути модельне місто прямо на кордоні з Росією. Друге. На сьогодні надпринципове протистояння у нас є в Миколаєві. І я всіх депутатів, хто має можливість, просив би приїхати на день виборів 15 листопада і максимально проконтролювати, щоб не було фальсифікацій. Тому що там один з кандидатів пан Дятлов, він говорить, що він тепер опозиційний, хоча до цього, 8 років знаходився при владі, був чотири роки головою обласної ради. Маніпулюючи населенням, розповідаючи, що він тарифи знизить вдвічі, знову на місцевому рівні люди займаються популізмом і загальнонаціональною політикою, він намагається отримати владу в місті, і це для Миколаєва буде вкрай негативним, на мою, персональну думку. Тому закликаю всіх приїхати. Третє. Я прошу уряд терміново внести проект Закон про Державний бюджет на 2016 рік. Тому що ми не можемо допустити повторення ситуації минулого року і не прикриватися відсутністю погодженої податкової реформи. Нехай вносять на існуючій податковій базі. Ми повинні провести фахову дискусію з міністерствами, з регіонами для того, щоб у нас видаткова частина була зрозуміла. Податкова реформа тільки скоректує дохідну частину, тоді відповідно вже буде легше скорегувати, і це буде робочий прогнозований процес. Третє. Міністерство охорони здоров’я. Дві тематики, якими займалися депутати, і я хочу подякувати по лікарні "ОХМАТДИТ" Олегові Ляшко, Ганні Гопко, Оксані Корчинській за те, що вони фактично вигризли в так звану бюджетну ніч півмільярда гривень на лікарню майбутнього – лікарню "ОХМАТДИТ". І на сьогодні ми бачимо, що лише в листопаді закінчились всі бюрократичні процедури, проволочки, тендери; хтось намагався ці тендери зривати, і лише зараз підійшли до заключення контракту. Ми домовлялися з Прем’єр-міністром, що буде залучена першокласна міжнародна компанія для контролю цих видатків, ми віримо, що вона буде залучена. Друге. Ми домовились на нараді в Міністерстві охорони здоров’я, що залучаємо професійні асоціації будівельників для того, щоб вони контролювали з боку громадськості використання цих коштів. І на сьогодні вся відповідальність лежить на Кабінеті Міністрів по цій лікарні. Третє – це питання, яке підтримали всі депутати Верховної Ради. Ви бачили акцію, де жінки, учасники міжфракційного об’єднання "Рівні можливості", виступали, де ми говорили, що передбачено 200 мільйонів гривень на боротьбу з раком молочної залози. 7,5 тисяч українців помирає в рік від цієї хвороби – більше, ніж в АТО. Перший раз вжитті в Україні зробили рішучий крок для закупівлі діагностичного обладнання, який дозволить лікувати це на першій-другій стадії і діагностувати.
Будь ласка, 30 секунд, завершуйте.
на ранній стадії діагностики на 90 відсотків дає успішне лікування. Знову ж таки ми бачимо, що договори ще не заключені. Я закликаю Міністерство охорони здоров’я і уряд вжити всіх вичерпних заходів, щоб ці програми були виконані в цьому році. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, перед тим як перейти до розгляду питань порядку денного, я хочу оголосити двох іменників, які є у нас в залі. Сьогодні день народження народних депутатів України: у Валерія Іщенка, привітаємо його [[оплески]], а також В’ячеслава Константіновського. Привітаємо пана В’ячеслава з днем народження. [[Оплески]] І згідно порядку денного переходимо до питань ратифікації. Першим у нас йде проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про взаємну охорону інформації з обмеженим доступом. Я прошу шановних колег зайти в зал. Починається наша робота. Будь ласка, колеги з кулуарів, прошу зайти в зал. Шановні колеги, є пропозиція проголосувати за розгляд даного питання за скороченою процедурою. Я прошу зайняти робочі місця і підготуватися до голосування. Отже, ставлю пропозицію розгляду за скороченою процедурою законопроекту 0067. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[10:38:53]] За-122 Повідомляють, що не встигли. Я прошу бути уважнішими. Я прошу зайняти робочі місця, приготуватися до голосування. Чекаємо, чекаємо, щоб встигли. Будь ласка, заходьте в зал. Так, приготувалися, будь ласка, Я ставлю ще раз пропозицію на голосування про розгляд за скороченою процедурою питання ратифікації проект Закону номер 0067. Прошу взяти участь в голосуванні. Прошу проголосувати за скорочену процедуру. Будь ласка, голосуємо. [[10:40:09]] За-151 Дякую вам. Дякую за підтримку. Отже, запрошую до доповіді заступника Голови Служби безпеки Базюка Сергія Миколайовича, будь ласка.
Шановний Володимире Борисовичу, шановні народні депутати, на ваш розгляд подається проект Закону України про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про взаємну охорону інформації з обмеженим доступом. Зазначений міжнародний договір підписано 26 листопада 2012 року у міста Абу-Дабі з метою створення правових засад для взаємного захисту секретної інформації, обмін якої буде здійснюватися між двома державами у ході співробітництва. З огляду на висновок Міністерства юстиції, цей міжнародний договір, відповідно до статей 2, 32 Закону України про державну таємницю та статті 9 Закону України про міжнародні договори України для набрання чинності підлягає ратифікації Верховною Радою України. У зв’язку із цим Службою безпеки України повторно підготовлено проект Закону України про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про взаємну охорону інформації з обмеженим доступом. Законопроект погоджено з Міністерством закордонних справ, Міністерством економічного розвитку і торгівлі, Міністерством фінансів та Міністерством юстиції України. За результатами правової експертизи проекту Закону отримано висновок Міністерства юстиції про його відповідність Конституції та законодавству України. Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2015 року № 1026 зазначений міжнародний договір повторно подано на ратифікацію Верховної Ради України. Потреба у набранні цієї угодою чинності є актуальною, особливо з огляду на активізацію двосторонньої.
Скільки вам часу завершити? Скільки часу? Будь ласка, 30 секунд, завершуйте.
у космічній галузі та у сфері військово-технічного співробітництва згідно з пропозицією МЗС, Міноборони, державного концерну "Укроборонпром". Враховуючи наведене, прошу підтримати вказаний законопроект, видання якого дозволить завершити внутріполітичні, внутрідержавні процедури, необхідні для набрання зазначеним міжнародним договором чинності. Дякую за увагу.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова Комітету у закордонних справах Гопко Ганна Миколаївна. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги. Комітет у закордонних справах розглянув внесений Кабінетом Міністрів України проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про взаємну охорону інформації з обмеженим доступом. І одноголосно рекомендує парламенту підтримати цей законопроект в цілому. Ратифікація угоди обумовлена необхідністю створення правових засад для захисту інформації з обмеженим доступом, обмін якою буде здійснюватися між Україною та Об’єднаними Арабськими Еміратами у ході співробітництва. На відміну від більшості міжнародних договорів у сфері безпеки інформації, тексту Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про взаємну охорону інформації з обмеженим доступом надано гриф "для службового користування". Зазначене обумовлене принциповою позицією Уряду Об’єднаних Арабських Еміратів, обґрунтованою тим, що згідно законодавства Об’єднаних Арабських Еміратів усі документи, пов’язані із захистом секретної інформації, підлягають обмеженню у доступі. Позначення тексту угоди грифом обмеження доступу не суперечить міжнародному праву та практиці укладення міжнародних договорів. Для довідки. Такий саме гриф обмеження доступу надано Міжурядовій угоді про взаємну охорону таємної інформації з державою Ізраїль і також з Ісламською Республікою Пакистан, які були ратифіковані Верховною Радою України. Головне науково-експертне управління немає заперечень щодо ратифікації зазначеної Угоди. Прошу підтримати рішення Комітету у закордонних справах. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, чи є необхідність обговорювати даний законопроект? Тоді я прошу всіх депутатів зайти в зал з кулуарів. Я прошу зайняти робочі місця і підготуватись до голосування. Секретаріат Верховної Ради я прошу повідомити, що зараз відбудеться голосування, щоб депутати зайшли в зал і зайняли робочі місця. З вашого дозволу я поставлю на сигнальне голосування. Я прошу підготуватись до голосування. І я ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про взаємну охорону інформації з обмеженим доступом (№0067). Хто підтримує дану ратифікацію прошу проголосувати. Голосування сигнальне. Будь ласка, голосуємо. [[10:46:28]] За-219 Бачу, не всі встигли. Я ще раз прошу народних депутатів в робочий час перебувати на робочих місцях. Я прошу сконцентруватись, запросити депутатів в зал і підготуватись до голосування. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Об’єднаних Арабських Еміратів про взаємну охорону інформації з обмеженим доступом (№0067) в цілому. Я прошу підтримати даний законопроект в цілому. Прошу голосувати в цілому 0067. Будь ласка, голосуємо, визначаємось. [[10:47:35]] За-243 Рішення прийнято. Шановні колеги! В нас наступний законопроект надзвичайно важливий, і я дуже попрошу депутатів не розходитись, бути в залі і прошу підтримати пропозицію, щоб даний законопроект розглядався за скороченою процедурою. Так? Отже, наступний законопроект 2669-д, це повторне перше читання, і я прошу колег підтримати розгляд за скороченою процедурою. Будь ласка, голосуємо. Прошу проголосувати. [[10:48:23]] За-181 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді першого заступника голови Комітету з питань культури і духовності Подоляк Ірина Ігорівну. Будь ласка.
Добрий день! Шановні колеги! Насправді ми повинні бути з вам горді з цього приводу, що у нас час від часу з’являються законопроекти, які допомагають розвиватися культурі, тому що - не хлібом єдиним. Відповідно, проект Закону 2669-д доопрацьований. Він був скерований на доопрацювання, так само, як і урядовий законопроект минулого разу в Комітет Верховної Ради з питань культури і духовності. Він був доопрацьований, були враховані всі зауваження, поправки, всі коректні і сенсовні позиції, які були запропоновані і колегами-депутатами з різних фракцій, і громадськими організаціями, і Міністерством культури, і Міністерством соціальної політики. Тому цим проектом закону пропонується внести зміни до Закону України "Про культуру", "Про театри і театральну діяльність", "Про бібліотеки і бібліотечну справу", "Про музеї і музейну справу", а також до Закону України "Про охорону культурної спадщини". Запропоновано визначити, що керівники закладів культури призначаються на посаду шляхом укладення з ними контракту строком на 5 років за результатами проведення конкурсної процедури. В порядку конкурсного добору керівника державного комунального закладу культури в законопроекті забезпечені принципи відкритості, публічності та прозорості конкурсної процедури. Надзвичайно важливим для забезпечення цих принципів є незалежність та незаангажованість конкурсної комісії. В проекті закону чітко визначено порядок формування цієї комісії, склад та повноваження, а також механізм добору кандидатів на посаду керівників державного чи комунального закладу культури. Ми пропонуємо як Комітет з питань культури, на якому цей проект закону було запропоновано підтримати, доповнити під стенограму проект закону технічною правкою. Доповнити проект закону пунктом 6 такого змісту. Внести зміни до Кодексу законів про працю України. Доповнити частину першу статті 36 пунктом 9 такого змісту: "з підстав, передбачених іншими законами України". Це для того, аби цей.
Будь ласка, 30 секунд завершити.
Це для того, щоб цей закон міг запрацювати. Я прошу вас, цей закон чекає вся прогресивна, культурна громадськість України. Будь ласка, підтримайте його за основу, в цілому, за основу і в цілому. Мушу вам сказати, що, очевидно, є ряд керівників закладів культури, які керують ними впродовж десятків років.
Будь ласка, ще 30 секунд.
І які, звичайно, опираються тим змінам. Мушу звернутися до них. Цей закон дає можливість і їм бути призначеними керівниками установ культури, тільки на прозорих, відкритих і конкурсних засадах. Прошу підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую, пані Ірина. Я прошу колег провести запис: два – "за", два – "проти" для обговорення. Будь ласка, запишіться. Рибак Іван Петрович, "Блок Петра Порошенка", передає слово Томенкові. Будь ласка.
Шановні колеги, зразу скажу, що ідеологічно і світоглядно даний законопроект є правильним, оскільки, вважаю, що в творчому середовищі, в гуманітарній сфері необхідні зміни, необхідна конкуренція, необхідний конкурс і приток свіжих кадрів. Натомість хочу висловити одне застереження консервативного характеру, яке стосується обмеження по терміну перебування на посаді. Я думаю, що ніхто мені не закине, що я не знаю, що таке сільська бібліотека, вуз, школа чи навчальний учбовий заклад. Проекти мого фонду практично в кожній сільській бібліотеці, в кожній сільській школі чи в кожному вузі. І я за свою громадську діяльність захистив не одного директора бібліотеки, починаючи від міста Києва, де вже бібліотеки не було б і вже б торговий центр там знаходився. Тому, мені здається, якщо ми тотальну норму робимо про обмеження двома термінами, значить я бачу тут моменти зловживання. От я вам приклад скажу. У Києві я борюсь за Центральну міську дитячу бібліотеку в центрі Києва, яку Черновецький хотів приватизувати, потім Попов хотів приватизувати і наша нова, майже незлочинна влада, теж хоче приватизувати у Києві. Тепер, що тут відбудеться? Вони проведуть конкурс, поставлять якогось чоловіка і приватизують її. Тому що старший колектив, який захищає бібліотеку і захищає дітей, супротивляється цьому. У мене друге питання. На рівні обласних театрів у нас що черга стоїть на художніх керівників високого рівня, які могли б зробити театр конкурентним? Тому мені здається, зберігаючи принцип конкурсності, відкритості, конкуренції, представлення програм, стосовно норми обмеження двох термінів перебування на посаді я б подумав. Я швидше проголосую за обмеження двома термінами перебування народних депутатів Верховної Ради, але задумаюсь, чи треба міняти директорів бібліотек, які б’ються і захищають свою територію чи директорів театрів. Дякую.
Дякую вам. Автор законопроекту скаже в заключному слові свою думку з приводу цієї пропозиції. А зараз – Олена Масоріна, "Народний фронт". Будь ласка, включіть мікрофон Оленці. Ага, передає.
Віктору Єленському прошу передати слово.
Шановні народні депутати, це дійсно проривний закон тим, що ми встановлюємо конкурсні засади для керівників закладів культури; тим, що ми пропонуємо їм представити свої програми для керування цими закладами, ми абсолютно міняємо систему менеджменту культурними закладами. Це дуже великий крок від "советщины", яка панувала в культурних закладах нашої країни. Це дуже важливі зміни, трансформації, про які дуже багато говорили ми під час дискусії в Комітеті з питань культури і духовності. Я хочу особливо наголосити на тому, що культурна громадськість, керівники культурних закладів, не всі, звичайно, але ті, хто прогресивно мислить, і ті, хто зацікавлені в розвитку культури, підтримують, не просто підтримують, а чекають на цей закон. Звичайно, там є певні неточності, певні шороховатості. І тому я пропоную підтримати, і фракція "Народного фронту", пропоную підтримати цей законопроект у першому читанні і встановити, проголосувати за скорочену процедуру підготовки до другого читання. Дякую за увагу.
Дякую вам. Отже, всі бажаючі з депутатського корпусу виступили. Я ще надам слово В’ячеславу Кириленкові, який присутній на нашому засіданні, віце-прем’єру. Будь ласка, включіть мікрофон.
Дякую, пане Андрію. Шановні колеги, цей законопроект є розвитком законопроекту, який був внесений урядом ще у травні місяці. Але тоді внаслідок альтернативності жоден не набрав необхідної кількості і зараз, по суті, це спільний продукт парламенту і уряду. Відбулося багато дискусій на цю тему в профільному комітеті, і тепер він набув вигляду, який в основному для всіх є прийнятним. Є декілька питань, які ще все-таки потребують додаткового вирішення. Дуже добре, що зараз детально виписана процедура конкурсу, дуже добре, що виставлені всі критерії. Принагідно хочу сказати, що Міністерство культури ще з моменту внесення нами урядового законопроекту всі призначення проводить, і зараз уже, лише після конкурсів, але деталізація конкурсної процедури вона, безумовно, на часі. Є один аспект, який викликає напругу у культурницькому середовищі – це аспект, пов’язаний із позицією генерального директора. Припустимо, зараз у більшості театрів і інших колективів, музичних колективів є посада або генеральний директор (тире) художній керівник, або окремо генеральний директор і окремо художній керівник. Теперішня редакція передбачає наявність лише, точніше, обрання за конкурсом генерального директора, а він уже наймає художнього керівника. І от в артистичних, мистецьких, театральних колах є побоювання, що в такому випадку творча складова, художній керівник буде жорстко підпорядкований фінансово-господарчій складовій. Тому, я думаю, добре пристати на пропозицію ухвалити в першому читанню, скорочена процедура підготовки до другого читання, і от саме над цією правкою попрацювати, щоб розвести генерального директора, художнього керівника, або об’єднати їх і тоді не буде взагалі жодних питань. Дякую.
А можливо, пані Ірина зможе в своїх пропозиціях, у своєму виступу і скорегувати і пропозицію, яку сказав Микола Томенко і яку сказав В’ячеслав Кириленко. Будь ласка, включіть мікрофон для виступу,будь ласка, Ірина Подоляк.
Шановні колеги! Я дуже дякую всім, хто взяв участь в обговоренні цього законопроекту, Зокрема, хочу звернутися до колеги з "Блоку Петра Порошенка", депутати якого теж були співавторами первісного закону. Для сільських бібліотек. на сільські бібліотеки цей закон не поширюється, тому що тут є вказана норма, що в населених пунктах до 3 тисяч населення, ця конкурсна процедура не застосовується. Крім того, щоб я хотіла сказати про заувагу міністра. Те, що цей закон в жодній мірі не звужує права творчих працівників. Адже людина, яка кандидує на посаду керівника театру, робить свою програму як керівник театру, а не як керівник, я не знаю, ізоляторного заводу. Тому це очевидно, що це повинна бути людина, яка розуміється, і це прописано в законі, на питання культури. Крім того, мені дивно чути від посадовців, що вони не володіють і не знають про таку річ, яка вже давним-давно існує в українському законодавстві.
30 секунд, будь ласка, завершуйте.
Це називається розмежування повноважень, яка дуже чітко, конкретно розмежовує повноваження директора театру і художнього керівника. Тому все-таки, я говорила вже не раз, є група людей, які десятками років сидять на бюджетних коштах і вони не хочуть відмовлятися. Друзі, давайте зробимо поступ. Величезна кількість культурних менеджерів-професіоналів в Україні, які готові.
Ще 30 секунд.
які готові зробити кадровий і інноваційний прорив в наших установах культури. Будь ласка, не гальмуймо, не робімо відкатів назад! Я дуже прошу вас підтримати цей законопроект в цілому. Якщо будуть виникати якісь шороховатості, ми їх поправимо через поправки. Дуже дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, я прошу зайти в зал, підготуватись до голосування. Я прошу секретаріат Верховної Ради повідомити депутатів, що зараз відбудеться голосування. І пані Ірино, я буду ставити спочатку за основу, а потім, якщо не буде заперечень в залі, я поставлю в цілому даний законопроект. Сигнальне так, звичайно. Депутати заходять в зал. Поки колеги заходять, я ставлю сигнальне голосування проекту Закону 2669-д. Прошу приготуватись до сигнального голосування, і прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. Сигнальне голосування 2669. Голосуємо. [[11:02:22]] За-234 Дякую вам. Прошу зайти, хто ще не встиг зайти в зал. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких Законів України щодо запровадження контрактної форми роботи в галузі культури та конкурсної процедури призначення керівника державного чи комунального закладу культури, номер 2669-д. Спочатку перше голосування за основу з поправкою, яку озвучила Ірина Подоляк з трибуни під стенограму. За основу, хто підтримує дане питання, прошу проголосувати. Будь ласка. [[11:03:14]] За-236 Рішення прийнято. Чи немає заперечень, щоб я поставив в цілому даний законопроект? [[Шум у залі]] Немає. Тоді я ставлю на голосування в цілому проект Закону номер 2669-д. Хто підтримує пропозицію проголосувати його в цілому, прошу проголосувати, 2669-д. Будь ласка. [[11:03:50]] За-174 Рішення не прийняте. І я тоді пропоную, щоб ми проголосували за скороченою процедурою підготовки до другого читання. Отже, прошу підготуватися до голосування. І я пропоную проголосувати розгляд даного законопроекту за скороченою процедурою до другого читання. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[11:04:33]] За-217 Я думаю, просто не встигли. Будь ласка, займіть робочі місця. Я зараз раз поставлю цю пропозицію на голосування, будь ласка, будьте уважніші. Я ще раз ставлю пропозицію розгляду законопроекту 2669-д за скороченою процедурою до другого читання. Будь ласка, голосуємо. Прошу підтримати дану пропозицію, голосуємо. [[11:05:14]] За-224 Не встигли. Будьте уважніші, шановні колеги, просто будьте уважніше. Дякую, але рекомендую в робочій час на робочому місці працювати. Я ще раз ставлю пропозицію розгляду 2669-д за скороченою процедурою до другого читання. Будь ласка, голосуємо, голосуємо, підтримуємо. [[11:05:54]] За-228 Рішення прийнято. Вітаю авторів законопроекту. І переходимо до наступного пункту порядку денного. Ми маємо зараз розгляд для прийняття рішень з обговорених питань, тобто дане питання вже є обговореним, воно потребує тільки голосування. Йдеться про проект Закону про житлово-комунальні послуги. Відповідальний – голова Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства Бабак Альона Валеріївна. Я прошу включити мікрофон для Альони Бабак, щоб вона сказала ступінь готовності до голосування. Будь ласка, включить мікрофон. Від трибуни, будь ласка.
Доброго дня, шановні народні депутати! Зараз ми просимо всіх вас підтримати рішення комітету, яке вже доповідалося в цій залі про те, щоби проект Закону про житлово-комунальні послуги, який був підготовлений урядом і розглянутий на нашому профільному комітеті ще в грудні 2014 року, зараз направити на доопрацювання на повторне перше читання в Комітет будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства. Я закликаю всіх депутатів, навіть тих, які сказали, що не будуть голосувати, тому що програма сьогодні пуста. Шановні колеги, це надзвичайно важливий законопроект для всіх українців, кожного: і бізнесу, і громадянина. Це закон, яким регулюються відносини між споживачами всіх комунальних послуг, житлово-комунальних послуг та їх надавачами. Тому для нас надзвичайно важливо якомога.
30 секунд, будь ласка.
підготувати його в комітеті для винесення в цю залу. Тому що люди чекають можливості повноцінної реалізації норм закону, який вступив в дію в липні цього року, 417-го: про особливості здійснення права власності в багатоквартирних будинках, - чекають умов договорів для управителів, чекають питань вирішення з лічильниками і нарахування плати, укладання договорів врахування питань якості житлово-комунальних послуг. Шановні колеги, підтримайте рішення комітету, будь ласка, сьогодні і направте його на доопрацювання в комітет. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, прошу зайти в зал, приготуватися до голосування. Секретаріат Верховної Ради прошу повідомити, що зараз відбудеться голосування. І наголошую: ми зараз не приймаємо рішення, а направляємо даний законопроект на повторне перше читання в комітет, щоб змогли його доопрацювати і внести вже в зал готовий, збалансований законопроект. Це не прийняття рішення по даному законопроекту, а направлення його на повторне перше читання. Я прошу підтримати голову Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства і рішення комітету в цілому. Я ставлю на сигнальне голосування рішення про направлення до комітету на повторне перше читання проекту Закону про житлово-комунальні послуги (№ 1581). Сигнальне голосування. Прошу взяти участь в голосуванні. Будь ласка, голосуємо. На доопрацювання. Це сигнальне голосування. [[11:09:46]] За-219 Я прошу уважніше. Зайти в зал і приготуватися до голосування. Готові, так? Зайшли в зал, зайняли робочі місця? Я ще раз ставлю пропозицію направити в комітет на доопрацювання проект Закону про житлово-комунальні послуги (№1581). Прошу підтримати. Прошу голосувати. Будь ласка, голосуємо. [[11:10:44]] За-231 Рішення прийняте. Наступний, так само – для прийняття рішення з обговорених питань. Питання, яке вже обговорювалось, це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення законодавства у сфері охорони природно-заповідного фонду України. Але я прошу коротку з цього приводу інформацію, секретар Комітету з питань екологічної політики Єднак Остап Володимирович. Будь ласка. Миколі Томенко, будь ласка, передайте мікрофон.
Шановні колеги! Хочу нагади, що ми обговорили даний законопроект, який мій колега, секретар комітету, Остап Єднак доповідав, і колега Сергій Соболєв доповідав. (Пане Борислав, сядьте, будь ласка, бо народ мене не бачить в картинку, якось невдобно воно.) Тому цей законопроект підписали такі живі класики як Соболєв Сергій, Дерев’янко Юрій, Хміль Михайло, Єднак Остап, Лунченко Валерій, Дирів Анатолій, Семерак Остап, Парасюк Володимир, Тимошенко Юлія, ну і я в кінці. У двох словах справа виглядає наступним чином. Ми маємо катастрофу з виконанням указів Президента про створення біосферних заповідників. Ми заповідники створили, указ прийнятий, а, скажімо, лісгоспи чи хтось інший не передають цю землю і говорять, що ви заплатіть нам гроші, ми передамо цю землю. Ми маємо енну кількість землі, яка де-факто заповідна, а не де-факто там вирубується ліс. Тому прохання під.
Будь ласка, 30 секунд.
яка де-юре заповідна, а де-факто там тотальна, ще гірша вирубка лісів, ніж в нормальних умовах, тому що вона вважається заповідна, ніхто не провіряє. Тому є прохання підтримати нас. Мова йде про перше читання. Там була низка зауважень, ми їх підправимо. І тому прохання змобілізуватись. При такому потужному колективі авторів комітет швидко допрацює і ми наведемо порядок в природно-заповідному фонді. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги! Це питання вже було обговорено, тому зараз ми не починаємо обговорення, ми лишень приймаємо рішення. Я прошу депутатів зайняти робочі місця. Я прошу секретаріат фракцій і Верховної Ради повідомити, що зараз відбудеться голосування. Спочатку я поставлю звичну сигнальне голосування. Отже, пропозиція прийняти за основу проект Закону "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" (щодо удосконалення законодавства у сфері охорони природньо-заповідного фонду України) (2311). Сигнальне голосування. Будь ласка, голосуємо. [[11:14:04]] За-227 Отже, прошу бути уважними, не відходити від робочих місць. Я ставлю на голосування проект Закону "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" (щодо удосконалення законодавства у сфері охорони природньо-заповідного фонду України) (номер 2311), за основу. За основу. Прошу підтримати. Прошу голосувати. Будь ласка. [[11:14:41]] За-233 Рішення прийнято. Вітаю авторський колектив і бажаю успішної роботи до другого читання. Переходимо до розділу "Перше читання". Перший законопроект 2706. Це проект Закону про заходи, спрямовані на забезпечення сталого функціонування суб’єктів господарювання у сферах теплопостачання, централізованого водопостачання та водовідведення. Чи приймається пропозиція розглянути його за скороченою процедурою? Так, пропозиція є від доповідача розглянути за скороченою процедурою. Будь ласка, прошу підтримати дану пропозицію. Голосуємо за скорочену процедуру, будь ласка. [[11:15:35]] За-177 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді народного депутата України Бабак Альону Валеріївну. Будь ласка.
Шановні народні депутати! Законопроект за реєстраційним номером 2706 був ініційований усіма членами Комітету будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства ще в квітні цього року. І він чекав своєї черги для голосування сьогодні дуже-дуже болісно. Чому. Тому що у нас держава заборгувала перед підприємствами тепло і водопостачання з різниці в тарифах більше 5 мільярдів гривень. На цю суму боргу держави підприємствами, що надають житлово-комунальні послуги, виникла, є заборгованість у самих підприємств перед постачальниками електрики та газу. На цю заборгованість з електрики і газу нараховуються щоденно штрафні санкції. Потім по цих штрафних санкціях подаються позови в суд. І ще додатково з суми заборгованості і штрафних санкцій стягується судовий збір у розмірі 10 процентів. Отже, борг держави перед підприємствами стає боргами, що більше, ніж на 20 відсотків від основної суми заборгованості. Цим законопроектом ми пропонуємо встановити мораторій на нарахування штрафних санкцій за електрику і газ підприємствам водотеплопостачання у разі, якщо державою не відшкодована різниця в тарифах. У той час, як тільки підприємство отримує з держави компенсацію, дія цього мораторію припиняється, і підприємство повинно розраховуватись за електрику і газ без. ну, за нормальними правилами з врахуванням усіх штрафних санкцій. Цей законопроект чекають усі підприємства і органи місцевого самоврядування. Нас дуже.
Будь ласка, 30 секунд, завершуйте
не зволікати з голосуванням. Він погоджений з Міністерством регіонального розвитку і будівництва. Більше того, на засіданні нашого комітету буквально на минулому тижні ми вирішили доповнити його положеннями, які необхідні для того, щоб продовжити дію закону, який був до цього по реструктуризації заборгованості теплопостачальних підприємств перед "Нафтогаз України", які розрахувались за газ відповідно до 423 Закону і не мали вже заборгованості. Але через відсутність типового договору на реструктуризацію боргу за газ, який уряд не встиг вчасно підготувати, ці підприємства втратили можливість реструктуризувати свої борги. Отже, будуть зачитані ще пропозиції від комітету, щоб ми проголосували цей законопроект за основу з врахуванням пропозицій комітету щодо.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується перший заступник голови Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства Андрієвський Дмитро Йосипович. Будь ласка.
Шановні колеги, я ще раз хочу зосередити всіх на тому, що ми сьогодні розглядаємо надзвичайно важливий законопроект. Дуже багато у нас іде інформації стосовно справедливі–несправедливі житлово-комунальні тарифи. Дуже багато йде дискусій щодо сплати житлово-комунальних тарифів і можливості населення їх сплатити. Тому я всіх дуже прошу уважно подивитися і підтримати пропозицію комітету в першому читанні і за основу цей законопроект прийняти. Він дасть можливість збалансувати системні розрахунки в галузі, в житлово-комунальному господарстві і накласти мораторій на нарахування штрафів на сплату за житлово-комунальні послуги в разі, якщо підприємством теплокомуненерго, водопостачання не відшкодована різниця в тарифах, не відшкодована державою, не відшкодована місцевими бюджетами. Зараз я хочу зачитати для стенограми декілька пунктів, які нам обов’язково треба врахувати. Перше. Продовжити до 1 липня 2016 року можливість здійснити реструктуризацію заборгованості для теплогенеруючої та теплопостачальних організацій за спожитий природний газ, яка утворилася з 1 січня 2014 року до 31 грудня 2014 року за умови відсутності у таких організацій заборгованості за спожитий газ до 1 січня 2014 року на підставі типового договору, затвердженого Кабінетом Міністрів України. Друге. Встановити, що заборгованість, яка утворилася до 1 липня 2015 року, нарахована неустойка, інші штрафні фінансові санкції, а також індекс інфляції і 3 відсотки річних впровадженні, погашені та підлягають подальшому списанню за умови відсутності у теплогенеруючих, теплопостачальних організаціях заборгованості за спожитий газ до 1 січня 2014 року. Третє. Протягом дії мораторію суб’єктам господарювання з постачання електричної енергії не нараховувати, не стягувати неустойку, штраф, пеню, інші штрафні фінансові санкції. Четверте. Встановити до 1 липня.
Будь ласка, 30 секунд, завершуйте.
Встановити до 1 липня 2016 року виконавче впровадження підлягає обов’язковому зупиненню у разі стягнення з теплогенеруючих або теплопостачальних організацій заборгованості за спожитий природний газ у період з 1 січня 2014-го до 1 липня 2015 року. І п’яте. Вирішити питання списання суб’єктам господарювання, які надають населенню послуги з центрального постачання холодної води та централізованого водовідведення, нарахування неустойки, інших штрафних санкцій.
Будь ласка, ще 30 секунд, або дайте завершити просто.
Інших штрафних санкцій, а також індексу інфляції 3 відсотків річних на заборгованість за електричну енергію, яка виникла внаслідок невідшкодування в повному обсязі за рахунок субвенцій із державного бюджету різниці між затвердженим розміром цін, тарифів та економічно обґрунтованими витратами на виробництво або нездійснення з державного бюджету фінансування витрат, пов’язаних з наданням пільг та житлових субсидій населенню, компенсації додаткових витрат на оплату комунальних послуг в умовах підвищення цін і тарифів на послуги. Шановні колеги! Ще раз прошу підтримати цей законопроект він дасть можливість владнати ситуацію з розрахунками, яка надзвичайно складна в галузі житлово-комунального господарства. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги! Перед тим як розпочати обговорення я хотів би повідомити, що зараз у нас в стінах Верховної Ради України присутній Ілкка Канерва – це Президент Парламентської Асамблеї ОБСЄ, давайте ми привітаємо його. [[Оплески]] Проводять робочі зустрічі, вітаємо вас у Верховній Раді України! Шановні колеги! По даному законопроекту є бажаючі участь в обговоренні? Є. Тоді, будь ласка, запишіться: два – "за", два – "проти", будь ласка. Є бажаючі виступати. Каплін Сергій Миколайович, "Блок Петра Порошенка", будь ласка.
Я би хотів звернутися від імені всіх тих, хто сьогодні готовий проголосувати за цей законопроект, і попросити зал Верховної Ради, не зважаючи на те, що ми не маємо сьогодні достатньої кількості дисциплінованих народних депутатів, які присутні і працюють разом з іншими народними депутатами, підтримати цю пропозицію. Дійсно, це є одним з найважливіших законопроектів, які розглядаються протягом цього тижня. На превеликий жаль, вчора окремими фракціями було провалено, на мою думку, революційний для життя простих українців рентний законопроект. І я би хотів зараз звернутися до фракції "Батьківщина", аби вони зробили виняток і проголосували за цей законопроект, бо він є надзвичайно важливий для місцевого самоврядування, для звичайних, простих українців. Наступне. Перед нами так само, з прийняттям цього законопроекту постає серйозна відповідальність аби проконтролювати, щоб нинішнім урядом і посіпаками прем’єра не було доведено до банкрутства житлово-комунальне господарство нашої держави. Окремі підприємства, які здійснюють теплопостачання і так само, як низка найбільш важливих стратегічних підприємств національної економіки, вони згодом не змогли приватизувати частину життєво важливого сектору національної економіки - ці підприємства. Я звертаюся до народних депутатів України і до головуючого, аби ми запросили зараз народних депутатів у зал і провели сигнальне голосування. І в разі, якщо ми не маємо сьогодні необхідної фактичної підтримки від народних депутатів, завтра це закінчили обговорення і завтра поставили на голосування цю законодавчу ініціативу, бо вона є – підкреслюю ще раз – життєво-важливою для національної економіки.
Дякую. Будь ласка, Олійник, включіть мікрофон. Ой, Соловей, перепрошую. Соловей, включіть мікрофон.
Юрій Соловей, 89 виборчий округ. Шановні колеги! Ми сьогодні маємо ситуацію, коли держава по різниці в тарифах винна комунальним підприємствам орієнтовну суму у 8 мільярдів гривень. Це призвело до того, що комунальні підприємства у свою чергу не змогли вчасно розрахуватися з підприємствами з постачання електроенергії чи газу, і сьогодні вони є де-факто кредиторами цих підприємств. І якщо це питання не буде вирішено, то ми можемо прийти до ситуації, коли комунальні підприємства, які знаходяться в органах місцевого самоврядування де-факто з часом перейдуть у приватну власність підприємств постачання газу та електроенергії. Більше того, я хочу пригадати, що ми прийняли відповідний законопроект, який дозволяє НАК "Нафтогаз Україна" перебирати це комунальне майно. І тому я звертаюсь до всіх народних депутатів, не дозволити цього, бо треба розуміти, що якщо комунальні підприємства, які ще є острівцями комунальної власності, перейдуть у приватну власність, то тоді абсолютно громадяни будуть.
30 секунд, будь ласка, завершуйте.
тоді громадяни будуть позбавлені жодних прав на належні житлово-комунальні послуги. Тому я звертаюсь до залу підтримати цей законопроект у першому читанні і доправити його, ті норми, які викликають суперечності. Дякую.
Дякую вам. Івченко, "Батьківщина". Ще раз включіть мікрофон Івченкові, він же карточку.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Дякую. Колеги, ви знаєте, ми розглядаємо, дійсно, важливий законопроект також про гуртожитки, законопроект про житлово-комунальні послуги. Але я хочу нагадати, вчора ми зверталися до найбільшої фракції, яка, в принципі, і завалила голосування щодо зменшення тарифів. Ми кажемо про те, що проїхали 40 районів, я особисто, люди говорять постійно про одне: коли ви нарешті зможете прийняти рішення про зменшення ціни на ренту, зменшення ціни на газ, а "в итоге", і зменшення тарифів? Ми сьогодні заявили свою однозначну позицію: ми не приймаємо участь у голосуванні, хоча закони, які розглядаються сьогодні, вони. і не тільки сьогодні, кожного дня, вони, дійсно, потребують голосування і голосування консолідованого. Сьогодні відбуваються консультації, я думаю, із завтрашнього дня ми знайдемо у собі сили проголосувати закон за зменшення ренти. Зменшимо тарифи, і підемо разом всі далі. Дякую.
Шановні колеги, ми безкінечно можемо сперечатися, якщо ми переведемо професійне важливе питання у політичну площину і в політичні перепалки. В мене є прохання до депутатів: якщо ви справді підтримуєте даний законопроект, робити все можливе, щоб ми його проголосували, а не навпаки. Зараз буде голосування. Я прошу зайти всіх в зал, зайняти робочі місця, підготуватися до голосування. Прошу повідомити, що зараз відбудеться голосування. І я ставлю на сигнальне голосування проект закону 2706 за основу, сигнальне голосування. Будь ласка, прошу взяти участь в голосуванні, прошу проголосувати. [[11:30:12]] За-174 [[Шум у залі]] Колеги, я ще раз поставлю сигнальне голосування. І я прошу депутатів зайти в зал і приготуватися до голосування. Зайшли в зал, приготувалися до голосування? Ще раз, наголошую, сигнальне голосування по законопроекту 2706 за основу. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Сигнальне голосування, будь ласка, голосуємо. [[11:31:18]] За-190 Будь ласка, давайте від трибуни поміняємося думками по хвилині. Альона, до трибуни. Будь ласка, включить мікрофон на трибуні.
Шановний, шановний пане головуючий, шановні народні депутати, я хотів би звернути уваги, що законопроект, який ми зараз не можемо проголосувати, є дуже і дуже серйозний. В силу того, що зараз йде опалювальний сезон, у нас, ви знаєте, які рахунки виставляються, які платіжки. І у зв’язку з тим, що держава не розрахувалася з теплопостачальниками, з підприємствами комунальної форми власності, які належать всім громадянам, за різницю в тарифах, у нас розпочалися катастрофічні проблеми з нарахуванням пені і штрафів. Якщо ми не приймемо цей закон, це буде дуже серйозна проблема, яка не дасть можливість людям перезимувати і отримати нормальні послуги. У нас получається фінансовий дисбаланс по вині держави. Тому нам потрібно обов’язково проголосувати цей законопроект, щоб захистити не тільки теплопостачальні організації, не тільки ті, які поставляють воду, але і всіх людей, які користуються цими послугами. Я прошу головуючого всіх повернути в зал і ще раз поставити на голосування. Дякую.
Шановні колеги, я ще раз запрошую всіх в зал. І хочу повідомити: я по десять разів перед кожним голосуванням закликаю депутатів в зал. І в мене дуже велике прохання до тих, хто робить мені заклики запрошувати в зал: з таким самим запалом на зборах фракцій зверніться до депутатів з приводу дисципліни, щоб ми не мали сором перед українцями за роботу, яка часто буває в нашому залі. Альона Бабак від трибуни, одна хвилина.
Я дуже дякую. Шановні народні депутати, які утрималися, я хочу пояснити, в чому проблема. Справа в тому, що ті штрафні санкції, які нараховуються через відсутність відшкодування по різниці в тарифах, у них немає джерела погашення. В тариф штрафи відповідно до українського законодавства включати не має. Держава на штрафи субвенції не дає, на погашення. Якщо говорити, тоді хто буде платити? Місцеві бюджети. Уявіть собі, сьогодні депутатам для погашення штрафів місцевим треба прийняти рішення по включенню в місцеві бюджети відшкодування штрафних санкцій по боргах держави. Розумієте, це є абсурд! Ми мусимо зупинити це, поки держава не розрахується. Я прошу вас: до другого читання, якщо бачите проблеми, допрацюємо, але за основу. Зараз йде "комунтех", вся Україна зібралася, все комунальне господарство зібралося сьогодні на Броварському проспекті, водоканали, тепловики, вони чекають нашого рішення, вони чекають, що ми щось зробимо. Я дуже вас прошу давайте підтримаємо і проголосуємо за основу.
Шановні колеги, у нас в цілому обговорення завершено. У нас перед тим було обговорення, був запис два – "за", два – проти, зараз вже немає етапу обговорення. Я прошу, шановні колеги, зайняти робочі місця і ще раз приготуватись до сигнального голосування. Запросили голови фракцій депутатів? Отже, я ставлю на сигнальне голосування проект закону №2706 за основу. Сигнальне голосування. Прошу взяти участь у голосуванні. Будь ласка, голосуємо. Сигнальне голосування. [[11:35:23]] За-207 Будь ласка, заходьте в зал. Давайте порадимось, у нас четверо бажаючих виступити. Давайте, поки заходять в зал, дамо по хвилині. Прошу, Олег Березюк, як голова фракції. А потім я по черзі дам вам всім слово. Трьом більше ні. Будь ласка.
Шановні депутати! Ну, це є абсолютно очевидна дискримінація людей і самої держави. Я не можу зрозуміти, як ми можемо просити нас самих проголосувати те, що виправляє помилку держави, очевидна річ, яка шкодить мільйонам людей. Як ми можемо просити і благати саму державу виправляти свої власні помилки. Це є дискримінація, це є зневага до людей і до підприємств, які обслуговують людей, це є загроза українській цілісності. Давайте об’єднаємося і виправимо помилку, яку чекають мільйони людей, щоб ми ї виправили.
Вінник, одна хвилина. Потім – Барна, потім – Продан. Ви ж виступали вже.
Шановні колеги! Будь-який мажоритарник знає про цю проблему від місцевого самоврядування свого округу. В нас в місті Нова Каховка, 184 округ, цілий тиждень не було опалення в школах, не було саме із-за цієї проблеми. Тому що дійсно не було відшкодовано тарифи, різницю в тарифах між тими іноді необґрунтованими економічними тарифами, які встановлені місцевим самоврядуванням, і тими субвенціями, які мають це перекривати. Було вимкнено опалення. Зараз воно знову працює, тому що за рахунок того, що відповідна комісія по надзвичайних ситуаціях прийняла відповідне рішення, газ ввімкнули. Але якщо ми цю ситуацію не будемо виправляти сьогодні, ми отримаємо набагато гірші наслідки вже завтра. Тому обов’язково треба сьогодні голосувати. І всі мажоритарники мають підтримати цю ситуацію, тому що однакова ситуація в будь-якому окрузі. Давайте згуртуємося принаймні в першому читанні. Хоча, мені здається, можна б голосувати було і в цілому, тому що в нас нема часу це вирішувати. Давайте гуртуємося і голосуємо разом. Дякую.
Будь ласка, Барна. Одна хвилина. І Продан потім, одна хвилина.
Друзі! Приймаючи законопроект уряду попередній, який давав можливість приймати штрафні санкції до комунальних підприємств теплоенергопостачання, ми не взяли до уваги одну річ. Хоча я тоді голосував, також проти. Фактично галузь енергопостачання, комунальних послуг є дуже привабливою на сфері енергоринку, тому багато, хто зазіхає на неї. І тому не виключено те, що будуть штучно не дофінансовуватись з Державного бюджету або затримуватися кошти з Державного бюджету на компенсацію витрат комунальних господарств по пільгових тарифах і таким чином, штучно доводити до банкрутства, щоби потім прихватизували не чесні на руку люди. Тому я прошу виправити цю помилку і не дозволяти прихватизації за помилки держави. Прошу проголосувати за цей законопроект. Дякую.
Шановні колеги! Я вже назвав вичерпний перелік тих, хто піднімав руку. Ми не можемо безконечно з того приводу проводити розмови. Продан, будь ласка. Одна хвилина.
Шановні колеги! Я зараз звертаюся до тих, хто не голосував і хто утримався. Ми з вами в цьому залі голосували за законопроект і прийняли Закон по "Нафтогазу". Тоді ми захистили "Нафтогаз" і зробили можливість для банкрутства комунальних підприємств. Я зараз прошу тих, хто не входить до коаліції, проголосуйте, будь ласка, за цей законопроект. І давайте спасемо від банкрутства комунальні підприємства. Голосуйте, будь ласка. Це не для коаліції, це не для влади, це для людей. Дякую.
Дякую. Матвієнков, одна хвилина. І переходимо до голосування. Шановні колеги, шановні колеги, прошу заходити в зал.
Матвиенков, "Оппозиционный блок". Уважаемые коллеги! Вопрос, действительно, очень непростой и очень серьезный, и более запутанный даже, чем кажется на первый взгляд. Вообще структура формирования тарифов – серьезнейшая проблема, которая сегодня существует в государстве. Что мы сегодня видим этим законопроектом, который нам предлагается? Нам предлагают разрешить его между двумя субъектами этого процесса. Почему мы не голосуем за этот законопроект? Мы за то, чтобы справедливость восторжествовала, чтобы работала вся цепочка. Мы против того, чтобы дельту тарифов ложили на конечного потребителя, на конкретного получателя, то есть на человека, на гражданина. Потому что, в конце концов, это и происходит. Когда накладные расходы одной структуры идут на оплату накладных расходов другой и так далее, и так далее. И когда штрафными санкциями начинают играть. Почему сегодня отключить от тепла и электроэнергии могут по решению какого-то субъекта, не через решение суда? Но отключают конечное звено. И чтобы ему включиться, нужно идти, платить. Поэтому давайте комплексно решать этот вопрос.
Дякую. Купрієнко, одна хвилина. Прошу зайти в зал, приготуватись до голосування. Будь ласка.
Олег Купрієнко, Радикальна партія Олега Ляшка. Шановний народе України! Подивіться, що відбувається зараз в сесійній залі. Хто не знає про те, що в середу не ставлять важливих законів? Що йде ратифікація якихось угод? І тут ставлять важливий закон, який хоч на трішечки, але спростить життя простих людей? І це питання не коаліції чи опозиції. Це питання народу України, виживання його! І ті депутати, які зараз заявляють і закликають, давайте проголосуємо, так приведіть за ухо своїх 30 відсотків фракції, які не голосують за цей закон! А потім людям розказуйте, як ви за народ вболіваєте. Ганьба! Треба на роботу ходити. Треба голосувати, виконувати свою роботу, за це стояли ми і на тому Майдані, за це зараз ми стоїмо на "тарифному майдані" під Кабміном, який ніхто не бачить і нікому не розказує. Так давайте сховаємо трошки партійні прапори і проголосуємо за людей, за те, щоб вони хоча би, хоч на трішечки, але отримали послаблення і по сплаті тарифів, і комунальних платежів. Закликаю всіх голосувати.
Я переконаний, після такого полум’яного виступу Радикальна партія Олега Ляшка проголосує всім складом за даний законопроект. І це дає шанс на його проходження в залі. Я закликаю усіх депутатів зайняти робочі місця. І я ще раз ставлю спочатку сигнальне голосування. Проект Закону №2706, сигнальне голосування. Колеги, будь ласка, голосуємо. [[11:42:53]] За-205 Ну, в чому річ, товариство? [[Шум у залі]] Шановні колеги, ми вже завершили обговорення – раз. Потім провели його ще раз, потім провели його ще раз і, очевидно, в четвертий раз буде важко нам починати обговорення. Колеги, ще раз сигнальне голосування, а потім ми вийдемо на форму. [[Шум у залі]] Шановні колеги, я ще раз ставлю на сигнальне голосування. Якщо не проходить, ми переходимо до перенесення питання на голосування по вже розглянутому. Будь ласка, сигнальне голосування по законопроекту 2706. Хто підтримує даний законопроект за основу, прошу голосувати. Будь ласка, голосуємо. Сигнальне голосування. [[11:44:02]] За-215 Ще заходять в зал депутати. Шановні колеги, ми порадилися з керівниками фракцій і ми вважаємо, що законопроект є обговорений, але прийняття рішень ми перенесемо, постараємось, на завтра по раніше обговореному питанню. Дякую. Все, ми це питання узгодили. Ми не будемо п’ятий раз мати обговорення по тому ж питанню. Ми переходимо до наступного питання порядку денного. Законопроект, проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (номер 1076). Є пропозиції від авторів, щоб ми проголосували за розгляд за скороченою процедурою. Будь ласка, прошу підтримати за скороченою процедурою. Будь ласка, 1076, голосуємо. [[11:45:48]] За-163 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник голови Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства Шинькович Андрій Васильович, будь ласка.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати, законопроект 1076 спрямований на суттєве та комплексне вдосконалення правового регулювання на законодавчому рівні проблемних питань забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків. Необхідність прийняття законопроекту обумовлена труднощами реалізації законними мешканцями гуртожитків наданого їм Законом України "Про забезпечення і реалізацію житлових прав мешканців гуртожитків" (закон номер 500) права приватизації житлових і не житлових приміщень в гуртожитках, в яких вони фактично проживають на законних підставах більше 5 років. Законопроект розроблено створеною комітетом робочою групою гуртожитків, до роботи якої залучено представників усіх зацікавлених міністерств і відомств, всеукраїнських громадських організацій. Група провела півтора десятка засідань, законопроект є узгодженим і збалансованим документом, підготовленим з урахуванням, зокрема фахових і громадських обговорень, основних положень інших законопроектів з даної теми: номер 1076 – попереднього варіанту народного депутата Васюника, номер 1382 – народного депутата Яценка, 2589 – народних депутатів Дроздика, Драюка і великої авторської групи, проектів, законопроектів інших народних депутатів; рекомендації фахівців-юристів житлового та цивільного права. Метою законопроекту є виправлення неузгодженостей, положень законодавчих актів і заповнення прогалин правового регулювання щодо реалізації житлових прав мешканців гуртожитків в частині більш чіткого визначення відповідних термінів та понять, та умов і порядку передачі у комунальну власність гуртожитків, які були включені до статутних капіталів акціонерних товариств, створених у процесі приватизації та корпоратизації. Законопроект, зокрема, пропонує внести суттєві уточнюючі зміни до Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків" (номер 500), а також точкові зміни до Житлового кодексу, Цивільного кодексу, Законів України "Про передачу об’єктів права державної та комунальної власності" і Закону України "Про заставу". Комітет зазначає, що реалізація законопроекту після його прийняття безпосередньо не потребуватиме додаткових коштів з державного та місцевих бюджетів. Спеціальна контрольна комісія з питань приватизації висловилась за прискорення розгляду та прийняття законопроекту 1076. Робоча група 14 вересня прийняла рішення запропонувати комітету рекомендувати прийняти його в першому читанні та доопрацювати між першим та другим читанням. Комітет прийняв рішення таке саме, отже, постанова: перше – прийняти за основу, друге – доручити комітету доопрацювати зазначений законопроект з врахуванням окремих положень інших альтернативних законопроектів. Просимо підтримати. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, запишіться: два – "за", два – "проти", на обговорення. Шановні колеги, тому що записів від фракції записується тільки одна людина. І може нажати 50, а може й 100, а записується одна людина. Чижмарь Юрій Васильович, будь ласка, включіть мікрофон.
Передаю слово Олегу Ляшку.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Фракція Радикальної партії підтримає законопроект, який дає можливість мешканцям гуртожитків мати право це на житло. Хоча житло – це сказано дуже гучно, хто не жив у гуртожитках, той не розуміє, що це таке, коли на коридор, там, один санвузол, одна кухня спільна. Я багато років разом із своєю мамою і сестрою, ми у Варві жили у гуртожитках, вони називалися бараки, стоять по сьогоднішній день звалені. Так от кожна людина, яка десятки років прожила в тих гуртожитках, безумовно, вона має право на те, щоб приватизувати цю хібару і кімнатку у гуртожитку. Сьогодні власники підприємств, які хочуть розпродати все на світі, в тому числі і гуртожитки, які стоять на балансі цих підприємств, вони викидають людей на вулицю, а разом із дорослими викидають дітей, позбавляють їх можливості жити, хай навіть у такій умовній хаті, якою є гуртожиток. Кожна людина повинна мати право на власне житло, так само як і мешканці гуртожитків, так само як зараз вимушені біженці, переселенці із нашого Донбасу, з Луганщини, Донеччини, які за шалені гроші знімають квартири десь у Києві і ще десь, замість того, щоб держава запровадила цілий ряд програм по облаштуванню житла для переселенців. Скільки покинутих в Україні дитячих садків, шкіл, недобудованих лікарень. Укласти туди невеличкі гроші і дати можливість людям переселенцям перезимувати зиму, а не підвалах десь ховатися, чекаючи нападу чи російських "Градів", чи тому, що не мають коштів для того, щоб жити в нормальній оселі. Тому я прошу підтримати цей законопроект, це надзвичайно важливо для жителів гуртожитків, яких сьогодні позбавляють надії на.
Дякуємо. Хлань Сергій Володимирович, "Блок Петра Порошенка", будь ласка.
Прошу передати слово Курячому.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Курячий Максим, місто Дніпропетровськ. Сьогодні і зараз сотні тисяч українців, затаївши подих, очікують прийняття цього Закону. Очікують його прийняття і в Дніпропетровську, і в Харкові, і в Одесі, в усіх містах України. З 2009 року в нашій державі діє Закон "Про забезпечення реалізації прав мешканців гуртожитків", але всім давно відомо, що вказаний закон так і не запрацював у повній мірі, в житті, на практиці він, дійсно, "пробуксовує". Через прогалини правового регулювання люди, які вимушені мешкати в гуртожитках, не можуть реалізувати свої навіть елементарні, але вкрай важливі для них житлові права. Багато людей просто перебувають в заручниках, оскільки їхнє житло в гуртожитку були незаконно включені до статутних фондів господарських товариств, створених в результаті приватизації. Люди навіть і не здогадувалися, що їх колись приватизували разом з їхніми гуртожитками. Законом була передбачена заборона на виселення людей з гуртожитків, але насправді, на практиці приватні власники створюють жахливі, нестерпні, іноді навіть нелюдські умови для проживання, що люди вимушені бросати свої домівки. Рішення місцевих рад про прийняття гуртожитків у комунальну власність можуть не виконуватися роками. Ми маємо негайно виправити цю ситуацію. І я звертаюсь до колег з профільного комітету: давайте підготуємо цей закон до другого читання одночасно з новою редакцією Закону про загальнодержавну цільову програму передачі гуртожитків у власність територіальних громад, оскільки чинна редакція не тільки морально застаріла, а й вже втрачає в цьому році свій термін дії. Одночасно давайте продумаємо і, можливо, введемо кримінальну відповідальність за порушення мешканців прав гуртожитків. Дякую за увагу.
Дякую. Помазанов Андрій, "Народний фронт". Будь ласка.
Андрій Помазанов, "Народний фронт". Прошу передати слово Геннадію Кривошеї.
Геннадій Кривошея, фракція "Народний фронт". Шановні колеги, я хотів би навести вам приклад про один гуртожиток, який знаходиться в місті Києві на Предславинській, 34. Це гуртожиток, який знаходиться в підпорядкуванні державного підприємства ДП "Наш дім", там більше 3 років підприємство знаходиться в санації. І керуюча санацією вживає всіх заходів для того, щоб, маніпулюючи своїм службовим становищем, не передавати даний будинок до комунальної власності міста Києва. Виникає досить дивна ситуація: на сьогоднішній день міська влада готова прийняти будинок, на сьогоднішній день Міністерство економіки готове і сприяє всілякими своїми позитивними діями для того, щоб передати цей будинок. До мене неодноразово надходять не просто численні скарги, люди приходять сотнями і просять: "Шановні депутати, допоможіть нам зробити так, щоб наш гуртожиток було передано до комунальної власності міста Києва". Чому я про це говорю? Фракція "Народний фронт" буде голосувати за цей законопроект в першому читанні. Але ми хочемо, щоб до другого читання в статті 14 було доопрацьовано саме механізм передачі гуртожитків до органів місцевого самоврядування. Це досить важливе питання, шановні друзі, давайте подбаємо про тих сімей, які сотнями, десятками тисяч не можуть приватизувати свої кімнатки в гуртожитках, де вони проживають на законних підставах уже десятки років. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Соловей. Секундочку, ще двоє бажаючих виступити я бачу. Давайте ще 2 виступи і все. Ми як раз маємо так до перерви, більше не надаємо слово. Ще два виступи: зараз - Соловей, потім – Хміль, Васюник. Так? І ще одне, Долженков. Будь ласка, Долженков.
Соловей, 89-й виборчий округ. Я, перш за все, хочу подякувати Андрію Шиньковичу за велику роботу і це той законопроект, який як раз приймався в результаті консенсусу і обговоренням з великою кількістю громадських організацій зацікавлених у вирішенні цього питання. Я хочу пояснити в двох словах про що іде мова. Мова іде про те, що в нас є дві категорії людей, які проживають в гуртожитках. Одна категорія людей, які проживають в гуртожитках, які належать до комунальної власності; і друга категорія людей, які проживають в гуртожитках, які належать і є в статутних фондах акціонерних товариств. І якщо перша категорія людей має відповідні права на проживання і на приватизацію цього житла, то друга категорія людей, на жаль, цих прав абсолютно позбавлена. Даний законопроект, по суті, урівнює права одних і других в частині користування і приватизації цього майна. І, звичайно, необхідність у прийнятті цього законопроекту назріла вже дуже давно. Тому я.
Будь ласка, 10 секунд, завершуйте.
Тому я звертаюся до всіх колег, зважаючи на те, що цей законопроект є надзвичайно обговореним, прийняти його в першому читанні і долучитися між першим і другим читанням до його поправлення, щоб прийняти його в цілому. Дякую.
Дякую. Долженков, одна хвилина. Потім – Ємець. Потім – Васюник.
Дякую. Долженков, фракція "Опозиційний блок". Шановні колеги, дійсно, це та з небагатьох законодавчих ініціатив, які сьогодні розглядаються на пленарному засіданні, які безпосередньо стосуються захисту прав простих громадян, які, на жаль, не мають відповідного житла у формі окремої квартири і не мають окремої житлової площі, а вимушені проживати в гуртожитках. Відповідно фракція "Опозиційний блок" буде займати в цьому питанні послідовну позицію та стояти на захисті відповідної категорії прав, соціально незахищеної категорії прав громадян України, і закликає, щоб зазначений законопроект проголосували за основу. При цьому зауважу, що зазначений законопроект не є цілком комплексним, 1076, оскільки розглядаються законопроекти інші: 1382, 2283, 2589, 2434. І там є також дуже позитивні речі, які стосуються саме захисту прав мешканців гуртожитків. І також пропонуємо проголосувати, ми будемо підтримувати зазначені ініціативи і будемо долучатися до опрацювання законопроекту під час другого читання. Дякую.
Дякую вам. Я тільки дуже прошу: коротко і репліками. Бо зараз депутати розійдуться – і ми закон просто не проголосуємо. Ємець. Васюник.
Дякую. Шановні колеги, я взяв слово як депутат-мажоритарник міста Києва, якому ця проблема – вона носиться характер системний. Тому що у нас дуже багато гуртожитків, мешканці яких є заручниками ситуації, заручниками того, що власники цих гуртожитків постійно змінюються, частина з них знаходиться в банкрутстві, а ці люди знаходяться в підвішеному невизначеному стані разом зі своїми малими дітьми і своїми сім’ями. Тому ми всі зараз розуміємо, що цей законопроект має бути прийнятий. В мене величезне прохання до найменшої фракції нашого парламенту, яка сьогодні не голосує, подумайте про цих людей, це конкретні люди, у яких є життя і надія. Дайте їм право реалізувати їхню надію на власне житло. Проголосуйте, будь ласка, я звертаюсь до вас імені 300 тисяч мешканців мого округу і від мільйонів мешканців інших округів нашої країни. Дякую.
Ігор Васюник.
Шановні народні депутати, я дуже прошу підтримати даний законопроект. Робота над цим законопроектом велась практично з 2012 року. До цього законопроекту було долучені керівники асоціації гуртожитків, самі мешканці гуртожитків, багато народних депутатів з різноманітних фракцій. Справа в тому, що люди практично живуть під загрозою постійного виселення. Тому цей законопроект дає можливість їм приватизувати оцих декілька нещасних, перепрошую, квадратних метрів житла. Я дуже прошу проголосувати за даний важливий соціальний законопроект. І в тому числі звертаюсь до фракції "Батьківщина" підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Будь ласка, прошу депутатів зайти в зал, зайняти робочі місця. Шановні колеги, будь ласка, заходимо в зал. Прошу секретаріат Верховної Ради повідомити про те, що зараз відбудеться голосування. Я ставлю спочатку на сигнальне голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (№1076), за основу. Сигнальне голосування. Шановні колеги, будь ласка, голосуємо. Сигнальне голосування. Будь ласка. [[12:01:40]] За-234 Дякую вам. І тепер прошу зайти в зал, хто ще не зайшов. Ставиться на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо уточнення сфери застосування та удосконалення окремих положень передачі гуртожитків у власність територіальних громад і забезпечення реалізації житлових прав законними мешканцями гуртожитків) (номер 1076) за основу. Прошу проголосувати за основу 1076. Будь ласка, голосуємо. [[12:02:30]] За-248 Рішення прийняте. Шановні колеги! Згідно Регламенту оголошую перерву на 30 хвилин до 12:35. В 12:35 продовжуємо працювати в залі. Дякую.
Шановні колеги, час перерви завершений. Прошу заходити всіх в зал і продовжити нашу непросту, але таку важливу роботу. Шановні колеги, я прошу заходити в зал. Секретаріат Верховної Ради прошу повідомити, що зараз розпочнеться робота Верховної Ради України, будь ласка. Поки депутати заходять, я прочитаю оголошення, яке є. Згідно з поданою заявою та відповідно до частини третьої статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про входження народного депутата України Рибчинського Євгена Юрійовича до складу депутатської групи "Воля народу". І, шановні колеги, я запрошую депутатів в зал. Наступний законопроект в порядку денному, це є проект Закону про внесення змін до Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків" щодо захисту прав мешканців гуртожитків 1382. Авторський колектив звертається з проханням розглянути даний законопроект за скороченою процедурою. Є також принципова позиція, щоб розглядали за повною процедурою. Але я думаю, зал визначиться з цього непростого, складного, суперечливого питання. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про розгляд даного законопроекту 1382 за скороченою процедурою. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка. [[12:40:08]] За-68 Рішення не прийняте. Я запрошую до доповіді народного депутата України Яценка Антона Володимировича. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, ну, на жаль, у нас в середу стало такою поганою традицією, що немає людей в залі, але все ж таки ми мусимо розглядати закони. Закон, який я пропоную, він буде вносити і поширювати дію статті 1 Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків" на всі гуртожитки, які були внесені у статутний фонд підприємств, які приватизувались. І сьогодні, на жаль, в цих гуртожитках люди мешкають як раби, як кріпаки. Я можу лише сказати на прикладі міста Умані, де є мажоритарником, там декілька таких гуртожитків, коли люди вимушені за копійки працювати на підприємстві лише для того, щоб їх не виселили. Більше того, зазвичай на них покладаються всі завищені, в суперечність антимонопольного законодавства, послуги житлово-комунальні і навіть розташовують комерційні об’єкти такі як ресторани, кафе, і ці мешканці сплачують також, на них лягає ця нагрузка. Тому, дійсно, можна дискутувати, казати, що це буде суперечити якимось принципам конституційним. Але я, коли цей закон напрацьовував, виходив з того, що люди всі мають право на житло. Тому, коли проводилась така грабіжницька в "лихие 90-е" на початку 2000-х років приватизація, то, звичайно, держава не виконала свої функції перед людьми, бо неможна було ні в якому разі ті підприємства, які були державними, у статутний фонд закладати гуртожитки. Тому я пропоную дати дозвіл фактично мешканцям без дозволу власників гуртожитку їх приватизовувати, передавати в комунальну власність ці гуртожитки. І дуже просив би всіх підтримати, бо це дійсно важливий законопроект, направлений на захист людей. Дякую за увагу.
Дякуємо дуже вам. Чи є запитання до доповідача? Нема в залі запитань до доповідача. Я запрошую до співдоповіді заступника голови Комітету з питань будівництва і містобудування, і житлово-комунального господарства Шиньковича Андрія Васильовича.
Шановний пане головуючий, шановні народні депутати, цим законопроектом пропонується з метою можливості приватизації житлових приміщень у гуртожитках громадянами, які проживають у них на законних підставах, поширити положення зазначеного закону на гуртожитки, що були включені до статутних капіталів товариств, організацій, створених у процесі приватизації, корпоратизації, перебуваючи у приватній власності та були такими товариствами відчужені чи передані іншим шляхом до статутних капіталів інших юридичних осіб. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України зазначило, що у доопрацьованому законопроекті номер 1076, який ми з вами, шановні колеги, прийняли у першому читанні попереднім питанням, да, вдосконалення законодавства про реалізацію житлових прав мешканців гуртожитків, в тому числі їх права на приватизацію житла в гуртожитках, розглядаються більш повно, ніж у законопроекті 1382, який ми розглядаємо зараз. Робоча група гуртожитків розглянула даний законопроект і запропонувала комітету визнати його таким, що окремі положення якого можуть бути включені до законопроекту 1076. Для стенограми, хочу зазначити, що автор закону 1382, який ми зараз розглядаємо, народний депутат Яценко, є співавтором законопроекту 1076 доопрацьованого. Комітет з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства 8 жовтня розглянув законопроект за номером 1382 та прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України за результатами його розгляду у першому читанні врахувати окремі положення під час підготовки до другого читання законопроекту за номером 1076, доопрацьованого. Враховуючи зазначене, просимо підтримати рекомендацію комітету, поставити на голосування та проголосувати за підготовлений комітетом проект постанови. Дякую. Проект постанови: відхилити даний законопроект.
Дякую. Шановні колеги, я прошу вашої згоди, що, якщо в залі не буде достатньо голосів для прийняття рішення, щоб ми по обговорювали ці закони, які є, а потім в розділі "прийняття рішень по раніше обговорених" змогли поставити в той день, коли будуть голоси. Немає заперечень в залі, в цілому? Є заперечення, але ми йдемо по обговоренню, ми потім обговоримо цю річ. Будь ласка, Пинзеник, одна хвилина. Пинзеник, одна хвилина.
Шановний Андрій Володимирович! Шановні колеги! Абсолютно очевидна доля цього закону і для чого нам засмічувати порядок денний на наступні читання, якщо можна просто поставити на голосування на вимогу авторів, як вони поставили, і зняти його потім з розгляду. Ну очевидно, що він не пройде. Є пропозиція комітету відхилити і давайте поставимо на голосування, ми ж маємо на голосування не відхилення, а ми за підтримку. Закон не приймається і відхиляється закон, він не буде морочити голову наступні дні.
Пане Віктор, цілковито згоден. Я говорю не тільки про даний законопроект, а в цілому про логіку нашої роботи до другої години. Тепер у нас є наступний розділ – це є виступи від фракцій. Отже, я прошу записатись депутатів на виступи від фракцій, будь ласка. Максим Курячий "Блок Петра Порошенка", будь ласка, включіть мікрофон.
Шановний головуючий! Шановні колеги народні депутати! Я абсолютно повністю підтримую пропозицію колеги Пинзеника Віктора Михайловича, оскільки півгодини тому ми прийняли дуже важливий закон 1076 в першому читанні. Домовились, що будемо розглядати його в подальшому в другому читанні в найближчий час. Останні закони, що залишились: 1382, 2283, 2589 та 2434а, вони також регулюють вказану проблематику, яку ми вже порушили в цій сесійній залі. Саме тому, дуже досить доречно, пропонується зняти з розгляду ці проекти законів і доопрацьований до другого читання закон 1076 винести в сесійну залу, оскільки цей закон дійсно дуже важливий для тих людей, які вимушені проживати в гуртожитках. Вони на сьогоднішній день перебувають у заручниках отих приватних власників, до яких, статутних капіталів, до статутних фондів дійшли ці гуртожитки. Саме тому, щоб зняти цю напругу я пропоную за скороченою процедурою закон 1076 підготувати до другого читання і зняти це питання по суті. Дякую.
Дякую вам. Антон Яценко, будь ласка.
Дорогі друзі! Справа в тому, що закон 1076 має суттєву відмінність від закону, що подав я. Тому що я пропоную, щоб гуртожитки можна було приватизувати без згоди власника сьогодні. А закон 1076 пропонує за згодою власника, що і так в принципі є, тобто це, як казати, профанація. Тому, звичайно, "Партія, "Відродження" підтримує 1382. Але. Але ми, безумовно, подамо і поправки в 1076, де будемо наполягати, що гуртожитки мають бути передані людям, а не тим, хто їх колись "прихватизував", ці гуртожитки. Тому і не потребується згоди власника, виходячи з положень Конституції – право на житло. Тому в принципі ми сподіваємося все ж таки на підтримку зала, а якщо ні, будемо подавати відповідні поправки і тоді працювати в комітеті. Дякую.
Будемо вважати, що це було однозначно і заключне слово. Шановні колеги, якщо є потреба виступати так, тоді прошу записатися на виступити від депутатів. Будь ласка, прошу провести запис для виступу від депутатів. Павло Кишкар, будь ласка. Безбах.
Спасибо большое. Уважаемый председательствующий! Уважаемые народные депутаты! Я полностью поддерживаю депутата Яценка, он очень прав в той части, что сегодня в приватизации особо никто не отказывает. Но основная причина состоит в том, что сегодня владелец не может передать или не хочет передать общежития. Почему? Потому что сегодня ему нужно передать коммуникации. А на это у него денег либо нет, либо он не хочет их выкладывать. Поэтому очень прошу все-таки взять все самое умное, которое сегодня есть в законопроекте 1382, и вложить, безусловно, в законопроект 1076. Спасибо большое.
Дякую вам. Будь ласка, Андрій Помазанов, включіть мікрофон.
Андрій Помазанов, "Народний фронт". Прошу передати слово колезі Олександру Дроздику.
Шановні колеги, ну, я вважаю, що кожен з цих законопроектів потрібно підтримати за основу, оскільки в кожному з них є, дійсно, суттєві механізми, яким чином можна вирішити цю проблематику. Причому, вони різні, і вони доповнюють один одного. Справа в тому, що, дійсно, механізми, який запропонований і в цьому проекті, і в наступних, вони дають можливість повернути незаконно включені в статутний фонд товариств гуртожитки. Я нагадують про те, що всі гуртожитки згідно законодавства, яке діяло на той час, це і Житловий кодекс, і про приватизацію державної власності, вони, фактично, відносилися до об’єктів державної власності і об’єктів соціальної сфери і були включені, якщо вони були. включалися до статутних фондів підприємств, незаконно всі. Тому що на той момент законодавство забороняло таке включення, таких об’єктів. І, фактично, за допомогою, в тому числі, і регіональних відділень Фонду держмайна підприємства незаконно включили ці об’єкти до своїх статутних фондів. Що відбулося? Відбулося, порушення, по-перше, права власності держави, а також права власності тих осіб, які там проживали, ну, право їхнє конституційне на житло. Тому ми зараз і тими проектами намагаємося, чого немає в 1076, на жаль, ми намагаємося відновити порушене право держави і громадян, яке відбувалося на момент приватизації. Жодним чином це не порушує конституційні права на власність, як це прописують деякі розумні дуже юристи, говорячи про те, що нібито без згоди власника передача, це є порушення його права. Жодним чином. Передача відбувається без згоди у зв’язку із тим, що ми відновлюємо порушене право державної власності, порушене конституційне право громадян. Тому я прошу підтримати всі проекти ці із урахуванням їхніх норм, доопрацювати до другого читання спільно нормальний проект, який би вирішував комплексно питання. На жаль, 1076 от в цьому питанні не вирішує. Механізм оцей, який прописаний в статті 14 1076 законопроекту, не дозволяє відновити повноцінно порушене право громадян і держави. Дякую.
Дякую. Рибак Іван Петрович, "Блок Петра Порошенка".
202-й виборчий округ, Чернівецька область, Іван Рибак. Сьогодні дійсно ми повинні відновити ту справедливість, яка, на жаль, є сьогодні порушеною. Дуже багато людей, які проживають у гуртожитках, от звертаються, зокрема, і до мене на моєму окрузі, а в більшості це люди, які працювали у радгоспах, у колгоспах, потім відбулося розпаювання, сьогоднішні власники відповідних агрофірм на баланс собі поставили гуртожитки. Люди живуть, не можуть ні зремонтувати і не мають, по суті, до кого звернутися з вирішенням цієї проблеми. То я думаю, що саме цю проблему нам потрібно вирішити. Але, шановні колеги, сьогодні дійсно, на жаль, в залі дуже мало людей. І ми, напевно, не проголосуємо за дуже багато важливих рішень. І тому є ще одна пропозиція: от підтримати пропозицію головуючого, прослухати і взагалі обговорити низку наших законопроектів, які є достатньо важливими, зокрема, Постанову про визнання геноциду кримськотатарського народу та проект Постановили про вшанування учасника ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, а вже проголосувати як раніше обговорені на пленарному засіданні, коли буде повний зал народних депутатів. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, Кодола Олександр Михайлович.
Олександр Кодола, Чернігівщина, 209-й виборчий округ. Хочу сказати, що я як співавтор законодавчих ініціатив законопроекту 1076, який ми ухвалили в першому читанні, він досить комплексний, узгоджений законопроект, який підготовлений робочою групою, нашим комітетом, в тому числі, зокрема, і фаховими громадськими експертами, які нам в цьому допомагали. Реалізація цього законопроекту дозволить захистити законні права мешканців гуртожитків, в тому числі тих, які з незалежних від них причин вимушені проживати в гуртожитках, включених до статутних капіталів товариств, створених під час масової приватизації 90-х років. А їх на сьогодні у нас 654 гуртожитки в нашій країні. Саме тому саме законопроект 1076 дозволить суттєво знизити рівень соціальної напруги. Якщо ж говорити про законопроект, який ми зараз розглядаємо, номер 1382, я пропоную все-таки врахувати окремі його положення і доопрацювати до другого читання саме вже в законопроекті 1076. Дякую.
Дякую вам. Шинькович Андрій Васильович, "Блок Петра Порошенка".
Шановні народні депутати, ну, перш за все, ми не повинні обманювати мешканців гуртожитків. І, знаєте, захистити їх – це покликання, напевно, кожного з нас тут присутніх, в цьому сумнівів немає. Але. І я згодний з вами, що незаконна приватизація підприємств, до складу яких і гуртожитки входили, вона, дійсно, з точки зору здорового глузду, була не просто незаконна – вона була злочинна. І ми в комітеті багато разів виїздили і бачили, як 9-поверхові гуртожитки 2-під’їздні, де проживає понад 500 мешканців, їх приватизовувати за копійки. На сьогоднішні гроші вони плюс-мінус в 30 тисяч доларів – це весь гуртожиток 9-поверховий 2-під’їздний в хорошому стані. І, звичайно, та приватизація була незаконна. Але ми маємо мати, в нас немає жодного прецеденту розірвання приватизаційної угоди через суд. Якби такий прецедент у нас був, ми, звичайно, пішли би іншим шляхом. І водночас ми прекрасно розуміємо, що без згоди власника ми порушуємо частину четверту і п’яту статті 41 Конституції України, згідно з якою ніхто не може бути протиправно позбавлений прав власності. Ми ж у Європу рухаємося, шановні! І ми маємо, насправді будемо мати трішечки інше розуміння. І ще окремо, колега сказав, так ті підприємства, які добровільно віддають гуртожитки, вони їх віддають і їх приймають органи місцевого самоврядування, їх приймають міські ради. Такий прецедент є в Вінниці, зокрема, і при чому численні прецеденти. Ми маємо запропонувати дієвий механізм, щоби прийняття Закону про захист прав мешканців гуртожитків, щоб він дійсно захистив їхні права. І я закликаю усіх ввійти в робочу групу і між першим та другим читанням законопроекту 1076 попрацювати і включити усі можливі механізми. Дякую.
Дроздик Олександр Валерійович.
Я лише додам. От зараз виступаючий попередній сказав, що ми при передачі, якщо передаємо без згоди власникам нібито порушуємо статтю 41 Конституції України, це не так і не зовсім. І я вважаю, що попередній виступаючий трохи помиляється, оскільки – ще раз наголошую – я про це сказав, що це згідно законодавства, яке діяло на момент приватизації, являлося державною власністю, включення до статутних фондів гуртожитків було заборонено. Фактично на той час було порушено державну власність на ці гуртожитки на ці об’єкти нерухомості. Тому ми зараз пропонуємо відновити порушене це право, ми не порушуємо таким чином право власності, оскільки це право було отримано незаконно. От і все, нема ніякого порушення Конституції жодним чином. Оскільки, якщо підняти норми на той час діючого і Житлового кодексу, і Закону про приватизацію державного майна, там, де чітко зазначено, відповідно стаття 3 говорить, що фактично дія закону не поширюється на приватизацію об’єктів державного житлового фонду, у тому числі гуртожитків. То для чого нам маніпулювати нормами і Конституції, і закону, коли ми говоримо про якісь нібито порушення права власності. Я розумію, що є небажання багатьох, в тому числі і в цьому залі, які в свій час незаконно внесли до статутних фондів при приватизації своїх підприємств ті об’єкти нерухомості, а саме гуртожитки, звичайно, їхнє небажання повернути їх, в тому числі до комунальної власності, до власності місцевого самоврядування, щоб всі люди, які там проживають по 15-20 років нарешті отримали право, законне право на проживання там, в тому числі і права власності. Тому я вважаю, що всі проекти, які подані по цій тематиці повинні з них взяти найкращі пропозиції, включитись під час підготовки до другого читання, і ми маємо цей механізм передачі дійсно зробити такий, який би дозволив, дійсно відновити права громадян. На жаль, 1076 механізм в 14 статті, крім інших статей, інші не погано прописані, механізм прописаний в 14 статті не дозволяє повноцінно відновити таке право. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, Соловей Юрій Ігорович, "Блок Петра Порошенка".
Юрій Соловей, 89 виборчий округ. Шановні колеги! Я, по-перше, хочу відмітити сам факт, що прийнятий все ж таки законопроект в першому читанні 1076 це дуже серйозний крок вперед, оскільки протягом останніх 5 років практично жодної вдалої спроби вирішити це питання в парламенті не було. Що стосується пропозицій моїх колег, ну давайте скажемо відверто, що у ряді цих законопроектів є слушні пропозиції, які потрібно буде врахувати при підготовці даного законопроекту між першим і другим читанням. І звичайно, дискусія буде не проста, бо ми розуміємо, що, в тому числі і в цьому залі є люди, які володіють підприємствами у власності яких є ці гуртожитки. Але поряд з тим, набагато важливіше вирішити ті питання і проблеми людей, які в цих гуртожитках проживають. Я повністю погоджуюсь з колегою з "Народного фронту", що, звичайно, якщо апелювати до законодавства, то включення цих гуртожитків до статутного фонду було абсолютно незаконним і суперечило діючому законодавству на той момент. І сьогодні наше завдання ці норми поправити, і в другому читанні винести такий законопроект, який збалансує абсолютно всі позиції народних депутатів України у Верховній Раді. Дякую.
Дякую вам. І останній виступ, Каплін Сергій Миколайович представить позицію "Блоку Петра Порошенка", будь ласка.
Очевидно, що ми повинні із двох законопроектів зробити один якісний, який би врегулював ці надзвичайно складні питання. Але я, користуючись нагодою, хотів би звернути увагу правоохоронних органів, силових структур на ті надзвичайно серйозні порушення окремих міських голів, зокрема міського голови міста Полтави і тих людей, які обслуговують його комерційні, господарські інтереси при відчуженні нерухомості, яка свого часу мала статус гуртожитків. Друге, всіляких зловживань. Мною направлено цілий пакет відповідних заяв за відповідними підтвердженнями, зверненнями простих, звичайних громадян, мешканців Полтави, які доводять вину і злочини, заподіяні міським головою. Я сподіваюсь, що 15 числа поточного місяця максимальна кількість полтавців прийде на вибори і ні в якому разі не проголосують за міського голову, який очолював по суті корупцію і став ідолом корупції на теренах всієї країни. І ми зможемо безперешкодно, за допомогою, силовиків об’єктивно всеосяжно проаналізувати весь той складний, хибний, руйнівний для духовної столиці України – міста Полтави шлях, який пройшла ця в лапках, скажу, людина. Друге. Шановний головуючий, шановні лідери фракцій! Сьогодні, на жаль, ми не маємо фізичної можливості приймати ті чи інші важливі для звичайних громадян рішення у цьому залі через брак голосів, через низьку дисципліну відвідувань депутатами Верховної Ради України. Звичайно, це шлях до банкрутства парламентського органу, шлях до банкрутства в цілому законодавчої гілки влади. І на часі, і цю позицію поділяють мільйони українців, дочасні парламентські вибори. Мені би дуже хотілося, щоб прості українці зробили висновки з роботи депутатів усіх попередніх скликань. І тут ми єдині в тому, що висновок, головний ключовий базовий, має заключатися у тому, що потрібно приводити нові політичні сили до українського парламенту, які будуть працювати за новими європейськими стандартами, керуватися тими цінностями і ідеалами, за які стояв перший і другий Майдан. І я хотів би, користуючись нагодою, звернутися до керівництва усіх фракцій. Давайте завтра поставимо провалені сьогодні важливі законодавчі акти, які б не дали замерзнути простим українським громадянам. Жодні залякування "Народного фронту", погрози вбивства мене особисто за мою принципову позицію, за те, що ми формуємо.
Шановні колеги, я зараз хотів би з вами обговорити логіку. Ні, обговорення вже не буде, хлопці. Увага, зал! Колеги, увага! Увага! [[Шум у залі]] Я хотів би з вами порадитись. Шановні колеги, отже, ми прийняли законопроект у першому читанні. Каплін, не дестабілізовуйте зал. [[Шум у залі]] Увага! Ви готові до діалогу, зал, Береза? Готові мене почути? Ми зараз можемо. Я можу вимагати поваги до залу і до нашої роботи. Барна. Я прошу заспокоїтись, ми займаємося законодавчою діяльністю. Я хочу з вами зараз порадитись. У нас є один варіант – відхилити всі наступні законопроекти, оскільки один базовий вже прийнятий за основу. Іншій – обговорити їх і рішення перекласти на інший день. Яка пропозиція, на вашу думку, є більш адекватною у даній ситуації? Давайте обміняємося думками. Прошу, Пинзеник, одна хвилина.
Шановні колеги, ми не можемо приймати 5 законів, предмет врегулювання в яких є один. Уявіть собі, що 5 законів буде готуватись до другого читання. У них з’являться суперечливі норми, які будуть суперечити одна одній. Я не заперечую, що в інших законах можуть бути норми, які варто врахувати для підготовки до другого читання, але за основу може бути прийнятий один закон. Ми вже його прийняли цей закон. Тому ми можемо проголосувати лише одне уточнення: прийняти цей закон за основу, оскільки тут може бути трішки втручання в Регламент, бо Регламент не дозволяє зачіпати норми, які не були в першому читанні. То, можливо, доручивши окремим рішенням, врахувати норми всіх інших законів, які комітет вважає вартим чи депутати, у базовому законі, за який ми вже проголосували. Але, ми не можемо створювати чехарду, приймаючи за основу два чи більше законів.
Дякую вам за позицію. Шановні колеги, я прошу мене уважно послухати. Якщо ми зараз, я згоден, перенесемо на прийняття рішення, ми потім до кінця не будемо знати за що ми і як голосуємо. Тому в мене є пропозиція, в мене є пропозиція, дослухатися рішення комітету і ряд законопроектів, які є наступні, щоб ми по них змогли прийняти рішення, згідно позиції комітету, а позиція комітету є – відхилити. Але для того, щоб ми тих чотири законопроекти змогли ефективно обговорити, нам буде важливо, щоб у наступних трьох законопроектах ми змогли назбирати голоси за розгляд за скороченою процедурою. Тому давайте сконцентруємось і зараз приймемо рішення по всіх чотирьох законопроектах. Отже, зараз я поставлю на голосування законопроект 1382. Я прошу депутатів зайти в зал і зайняти робочі місця. Ми його обговорили за повною процедурою. Я нагадаю, що пропозиція комітету є врахувати при доопрацюванні до другого читання, але це фактично є відхилити пропозиція. І тому, якщо даний законопроект не набере необхідної кількості голосів, він буде вважатися відхиленим. Так? Ну, скажіть? Отже, я ставлю на голосування, згідно Регламенту, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків" щодо захисту прав мешканців гуртожитків (номер 1382). Хто підтримує даний законопроект, дану пропозицію, прошу проголосувати. [[13:10:02]] За-116 Рішення не прийнято. Закон вважається відхиленим, щоб ми не тратили час. Шановні колеги! Тепер три законопроекти фактично ідентичних. Якщо ми підемо по довгій процедурі, ми не встигнемо їх просто розглянути. Тому, з вашого дозволу, я буду ставити прохання на розгляд за скороченою процедурою, і я прошу весь зал мене підтримати спільно і гуртом, для більш ефективної нашої роботи. Згідно порядку денного ми переходимо до наступного законопроекту 2283а: проект Закону про внесення змін до деяких Законів України (щодо реалізації права на приватизацію житла мешканцями гуртожитків) – це фактично суміжний законопроект. Є пропозиція його розгляду за скороченою процедурою. Прошу підтримати колеги, скорочену процедуру, 2283а. Прошу гуртом в залі всіх підтримати, будь ласка, голосуємо. [[13:11:06]] За-147 Вибачте, коли якійсь фракції треба законопроект за скороченою процедурою – голосують, коли йдеться про технічний – принципова позиція. Я ще раз сконцентруватись і ще раз підтримати розгляд за скороченою процедурою. Будь ласка, голосуємо. [[13:11:37]] За-154 Рішення прийнято. Запрошую до доповіді народного депутата України Петренка Олега Миколайовича, будь ласка.
194 округ, Олег Петренко, місто Черкаси. Нас спонукало зареєструвати цей законопроект наслідки злочинної приватизації, яка була здійснена в 90-х роках. І те, що тисячі людей не можуть здійснити своє законне право на приватизацію. Але оскільки профільним комітетом зареєстровано законопроект номер 1076, і він дійсно, ми визнаємо, більш ґрунтовний і детально пропрацьований, і тим паче, що він уже проголосований, взятий за основу. Тому прохання у мене до всіх колег, не витрачати час, щоб на камери повторити одне й теж, що вже на попередніх двох законопроектах було вже сказано, сконцентруватися над роботою над законопроектом 1076. Єдине, що сподіваюсь, що ті окремі положення, які, на наш погляд, мають переваги в нашому законопроекті, вони були враховані при підготовці до другого читання. Дякую за увагу.
Дякую вам. Запрошую до співдоповіді заступника голови комітету Шиньковича Андрій Васильовича, будь ласка.
Шановні народні депутати! Я дуже коротко. Перш за все приклад компромісності тільки що був продемонстрований. Я щиро дякую авторам законопроекту 2283а за те, що ви таке мудре рішення прийняли. І єдине, що хочу зазначити, дійсно, прагнення вашого законопроекту – спростити, скоротити процедуру, зробити її доступною для мешканців гуртожитку. Напевно якраз ваша участь в робочій групі по. між першим та другим читанням вона і допоможе нам зробити цю процедуру в законі 1076 дійсно простою, зрозуміло і доступною для усіх тих півмільйона мешканців гуртожитків, які сьогодні очікують наших ефективних дій. Спасибі.
Ваша пропозиція, будь ласка. Озвучте пропозицію від комітету.
Пропозиція комітету не. Відхилити. Не підтримувати прийняття так вона звучить. Відхилити.
Дякую. Скажіть відповідально, шановні колеги народні депутати, є потреба обговорювати даний законопроект?
Немає. Тому я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законів України (щодо реалізації права на приватизацію житла мешканцями гуртожитків) (номер 2283а) за основу. Пропозиція комітету відхилити, але згідно Регламенту я ставлю за основу. Будь ласка, голосуємо. Будь ласка. [[13:14:35]] За-88 Рішення не прийняте. Але я думаю, що комітет усі здорові пропозиції зможе прийняти під час розгляду до другого читання. Отже, наступний законопроект з того ж самого пакету – це законопроект 2589, проект Закону про внесення зміни до статті 14 Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків". Є пропозиція його теж розглянути за скороченою процедурою, і прошу всіх колег цю пропозицію підтримати спільно і відповідально. Будь ласка, за скорочену процедуру прошу проголосувати. Будь ласка. [[13:15:21]] За-149 Не встигли проголосувати. Прошу сконцентруватися, зосередитись, і я ще раз ставлю на голосування пропозицію розгляду даного законопроекту за скороченою процедурою. Прошу підтримати. Будь ласка, голосуємо. [[13:15:54]] За-145 Не встигли, так? Будь ласка, шановні колеги, є рішення комітету по ньому, є спільна позиція по ньому парламенту, є прохання за скороченою процедурою. В нас далі йдуть важливі постанови по чорнобильцям, по кримських татарах, які треба хоча би обговорити. Я прошу підтримати скорочену процедуру. Будь ласка, голосуємо. [[13:16:33]] За-163 Рішення прийнято. Запрошую до доповіді народного депутата України Дроздик Олександра Валерійовича. Будь ласка.
Шановні народні депутати, шановний головуючий! Дійсно, сьогодні ми підняли дуже важливе питання – це питання проблеми, яке ми намагаємося вирішити мешканців гуртожитків, які мають право на проживання, фактично, а всі роблять і намагаються зробити максимально для того, щоб їх права якимось чином ущемити. Я не буду повторюватися, теж я. В нашому проект пропонується просто трошки інакших механізм фактично відновлення прав мешканців гуртожитку, а саме, щоб не було права у власника, який незаконно, повторююсь, включив в статутний фонд данні об’єкти, обов’язково в нього запитувати: чим він дозволяє передачу це до комунальної власності, чи ні? І саме в цьому сама велика проблема, тому що громадяни не можуть реалізувати свої права передбачені Законом про забезпечення реалізації житлових права мешканців гуртожитку через те, що в 14 статті є така норма. І всі власники, вони нехтують цим право і відмовляються передавати. Тому я повністю погоджуюсь з тим, що номер 1076 – законопроект, який ми в першому читанні проголосували, він більш широко вирішує цю проблематику і питання. Але я наполягаю на тому, що до другого читання ми обов’язково саме механізм наш, який ми прописали в 14 статті, підготували до другого читання в законі 1076. Тому я підтримую, якщо буде така ласка, пропозицію комітету і прошу врахувати вас на доопрацювання до другого читання в 1076 нашу норму. Дякую.
Шановні колеги, навіть автор законопроекту займає позицію спільну з комітетом: відхилити і врахувати ці пропозиції в 1076. Давайте, можливо, ми навіть на співдоповідь, обговорення не будемо тратити час, а ставимо на голосування. Є в залі згода?
Тоді, з вашого дозволу, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до статті 14 Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків" (щодо передачі гуртожитків у власність територіальних громад) (номер 2589) за основу. Хто підтримує даний законопроект за основу, прошу проголосувати. Комітет просить відхилити. Будь ласка, голосуємо. [[13:19:27]] За-103 Рішення не прийнято. Переходимо до наступного законопроекту 2434а. Це теж законопроект з того ж пакету, який ми розглядаємо. Але я прошу проголосувати за скорочену процедуру. Прошу сконцентруватись, зосередитись, зайти в зал. І прошу підтримати розгляд 2434а за скороченою процедурою. Будь ласка, голосуємо. Прошу підтримати. [[13:20:10]] За-140 Не встигли депутати. Колеги, я прошу зайти в зал. Я прошу підтримати цю пропозицію, інакше ми не завершимо пакет. Ми не дамо змоги повноцінно розглядати 1076 – це останній законопроект з того пакету. Шановні колеги, я прошу сконцентруватись. Я прошу підготуватись і ще раз підтримати пропозицію: розглянути 2434а за скороченою процедурою. Будь ласка, голосуємо. Прошу підтримати. Скорочена процедура. [[13:20:54]] За-155 Рішення прийняте. Дякую за підтримку. І запрошую до доповіді заступника міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства Малашкіна Максима Анатолійовича. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Законопроект про внесення змін до Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків", реєстровий 2434а, покликаний на удосконалення законодавства у сфері житлового законодавства. Зокрема, проектом пропонується усунути ті суперечності, які містить Закон України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків", зокрема це виключення пунктів 9, 11 прим.1 частини першої статті 3, також частину третю статті 6 Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків". У чому полягає необхідність виключення цих пунктів? Зокрема, вони передбачають додаткове визначення Кабміном порядків утримання приватизованих і неприватизованих житлових і нежитлових приміщень в гуртожитках, а також прибудинкових територій, а також визначення порядку Кабміном здійснення мешканцями, за наявності згоди власника гуртожитку, за власні кошти ремонту житлових та допоміжних приміщень гуртожитку. Проте, вказані питання на сьогоднішній день врегульовані чинною законодавчою базою, зокрема законами про приватизацію державного житлового фонду, законами про житлово-комунальні послуги, актами Кабміну, які вже на сьогоднішній день діють і вирішують ці питання. Це правила користування приміщеннями жилих будинків, це типовій договорів про надання послуг з утримання будинків і споруд. Питання проведення ремонтів також, оскільки є складовими утримання, відповідно можуть бути врегульовані і додатково договорами, укладеними відповідно до Цивільного кодексу. Хочу звернути вашу увагу, що вказаний проект був обговорений з громадськістю, зокрема з всеукраїнськими асоціаціями, що представляють інтереси мешканців гуртожитків та був ними підтриманий. Під час опрацювання цього проекту в комітеті комітетом також підтримано вказані питання і прийнято рішення було щодо включення його положень до законопроекту 1076, який на сьогоднішній день прийнятий за основу, під час доопрацювання між першим і другим читанням. Прошу підтримати з урахуванням рішення комітету.
Дякую вам. Давайте від комітету. Чи фактично така ж сама позиція. Є потреба від комітету виступати? Нема потреби. Шановні колеги! Всі автори законопроектів згодні з тим, щоб ми доопрацьовували 1076 і були враховані ці пропозиції. Ми маємо здійснити формальну дію, формальну річ, відхилити всі законопроекти на цю ж тематику. І тому я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків" (2434-а). Висновок комітету: врахувати при доопрацюванні в другому читанні 1076. Але, хто підтримує даний законопроект за основу, прошу проголосувати. 2434-а за основу. Будь ласка, голосуємо. [[13:24:22]] За-100 Рішення не прийняте. Законопроект відхилений. Ми пройшли цей важливий пакет законопроектів, ми змогли вибрати з них один за основу, що дає можливість, що дає можливість готувати його до другого читання, щоб ми в залі змогли прийняти відповідне рішення. І тепер, колеги, в мене до вас є така пропозиція. Дивіться, в нас є ряд важливих постанов: про визнання геноциду кримськотатарського народу; про вшанування учасників ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС; є важлива постанова. І є прохання, щоб ми їх обговорили, а потім. Вони є безконфліктні, вони не суперечливі. Щоб ми змогли обговорити їх, а прийняли рішення тоді, коли ми будемо до цього вже повністю готові. Якщо немає заперечень, шановні колеги, я пропоную зробити розгляд і я пропоную перейти до наступного пункту порядку денного 2493 – це проект Постанови про визнання геноциду кримськотатарського народу. І я прошу вас підтримати доповідача і розглянути за скороченою процедурою. Шановні колеги! Будь ласка, прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Будь ласка, голосуємо. [[13:25:52]] За-155 Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань культури і духовності Княжицького Миколу Леонідовича. Будь ласка.
Шановні колеги! Ми повинні зробити крок, який мали зробити вже давно. Ми повинні віддати борг кримськотатарському народу. Ми повинні згадати про історію України. А історія кримськотатарського народу – це і історія України. І визнати все, що відбувалося в 44 році, коли фактично цілий народ намагалися не просто переселити, а фактично знищити геноцидом. Власне про це і є постанова. Комітет Верховної Ради України з питань культури і духовності на своєму засіданні 23 вересня розглянув проект Постанови про визнання геноциду кримськотатарського народу (номер 2493а). Народні депутати члени комітету, вшановуючи пам’ять жертв кримськотатарського народу у 44 році та засуджуючи злочинні дії тоталітарного режиму СРСР щодо кримськотатарського народу, підтримали необхідність прийняття такої постанови. За наслідками розгляду комітету рекомендує проект Постанови про визнання геноциду кримськотатарського народу прийняти за основу і в цілому. Єдине, що хотів би додати. Те, що відбувається зараз, коли представники кримськотатарського народу переслідуються на своїй землі, коли лідери кримськотатарського народу, які знаходяться в цьому залі, так само, як і їхній народ, страждають від окупантів, коли продовжуються незаконні обшуки і вбивства, ми повинні продовжити цю постанову. Я прошу для стенограми додати наступне. Доповнити проект постанови новим пунктом 3 наступного змісту. Змінивши відповідним чином нумерацію подальших пунктів. "Верховна Рада України заявляє, що системний тиск на кримськотатарський народ, репресії громадян України за національними ознаками, організація етнічно і політично вмотивованих переслідувань кримських татар, їхніх органів, таких як Меджліс кримськотатарського народу та Курултай кримськотатарського народу на тимчасово окупованій України з боку державних органів Російської Федерації починаючи з дати початку тимчасової окупації, є свідомою політикою етноциду кримськотатарського народу". Дякую.
Дякую, шановні колеги. Є бажаючі обговорювати? Будь ласка, прошу включити два – "за", два – "проти" для обговорення. Прошу записатись, шановні колеги. Ляшко, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Ми підтримуємо ініціативу, фракція Радикальної партії, про визнання геноциду кримськотатарського народу. Ми співчуваємо нашим братам – кримським татарам, які пережили, так само, як я український народ, голодомор український народ пережив. Кримські татари пережили трагедію, коли цілими сім’ями без встановлення вини, без злочину людей позбавляли житла, позбавляли рідної землі, виселяли фактично в степ, у поле без жодних засобів до існування. Цей злочин, цей геноцид сталінського комуністичного режиму проти кримськотатарського народу, так само, як і злочини комуністичного режиму проти інших народів колишнього Радянського Союзу, ніколи не повинен бути забутим. І тому завдання, наше завдання, новий поколінь українців, це організація нового нюрнберзького процесу над злочинами комунізму. Недостатньо лише заборонити комуністичні символи в українській державі. Мільйони невинно убієнних українців, росіян, кримських татар, євреїв, людей інших національностей, які дивляться сьогодні на нас з неба, їхні душі, вони волають до нас про торжество справедливості, про торжество правосуддя. І через багато років, після вчинення кримським. комуністичним режимом цих злочинів, його організатори не покарані. Їхні наслідники сьогодні розколюють Україну, привели до України війська Путіна, знову привели кров, сльози на нашу рідну українську землю. Тому, безумовно, ці злочини мають бути засуджені, чи пізніше, чи раніше, але покарання за них буде. У мене тільки одне питання до автора законопроекту. Чому постанова, а не проект закону? Адже коли ми голосували Закон про Голодомор, це був закон, а не постанова. Можливо, і в цьому випадку було б.
Прошу можливість дати завершити. Прошу, пане Олег.
Можливо, і в цьому випадку варто було б прийняти Закон про визнання геноциду кримськотатарського народу. Це важливіше, це сильніше, це ґрунтовніше, ніж постанова. Мені видається, що це було б правильно саме так зробити – Закон про Голодомор проти українського народу, Закон про геноцид, засудження геноциду проти кримськотатарського народу – закон України.
Дякую. Будь ласка, Олег Барна.
Дозвольте передати слово видатному представнику кримськотатарського народу пану Рефату Чубарову.
Будь ласка, пане Чубаров, до трибуни. Привітаємо.
Шановний Голово, шановні колеги! Відповідно до Конвенції Організації Об’єднаних Націй про запобігання злочину геноциду і покарання за нього ключовим елементом складу злочину геноциду є дії, спрямовані на знищення окремих груп населення чи цілих народів за расовим, національним, політичним або релігійним мотивами. Постанова Державного комітету оборони СРСР від 11 травня 1944 року так починається: "Всіх татар виселити з території Криму та посилити їх у якості спецпоселенців в районах Узбецької СРСР". Через тиждень, коли 18 травня починається вже безпосередньо депортація, вже тут додаються також райони Сибіру і Уралу. 46 відсотків кримських татар, якщо бути точнішими, 46,2 відсотка кримських татар, це майже половина нашої чисельності ми втратили в перші роки, власне вигнання від голоду, холоду та знущань. Ви знаєте, що окремі народи, які були виселені з нами, їх повернули в середині. в кінці 50-х років, але катастрофа кримських татар вона визначається ще й тим, що десятиліття у нас насильницькі примушували у місцях вигнання, а тисячі-тисячі наших людей вони були, кидалися в тюрми радянські. Шановні друзі, тут вже говорили колеги, сьогодні над кримськотатарським народом, який за роки незалежності України вже майже спромігся повернутися на свою землю, знову нависла загроза витіснення зі своєї батьківщини. Це загроза привнесена російською окупацією, запобігти цьому зможемо лише повернувши Крим до складу України. Схвалення цієї постанови це є ще один крок до повернення Криму.
Прошу дати можливість завершити. Виступайте, будь ласка.
Шановні колеги, знаю одне, якщо поставимо на голосування і не буде достатньо голосів, в Криму це буде прийнято дуже боляче. Поставте кожний на свої, себе на місце тих людей, які чекають цієї постанови. Отже, пане Голово, якщо зараз готові всі фракції, включаючи і "Опозиційний блок", проголосувати за це і цим підтвердити, що вони за повернення Криму до складу України, можна поставити на голосування. Якщо немає такої впевненості, давайте проголосуємо в інший день, коли буде достатньо депутатів. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, я як головуючий не хотів би ставити під сумнів бажання залу Верховної Ради України підтримати наших співгромадян, наших побратимів кримських татар. Я не маю жодного сумніву, що дане питання об’єднує весь зал супроти агресії путінської за підтримку наших побратимів. Але я остерігаюся, що в залі може бути недостатньої кількості голосів і тому, я швидше би, рекомендував навіть не ставити на сигнальне голосування, а перенести голосування на завтра на ранок, коли в залі буде концентрація депутатів. Ми вже пройшли обговорення, нам буде необхідно тільки прийняти рішення. Я попрошу секретаріат, щоб це було завтра з самого ранку і прошу згоди залу, щоб ми питання обговорили, щоб ми змогли завтра його проголосувати. Підтримується моя позиція? Підтримується, шановні колеги, тоді на завтра голосування по раніше обговореному питанню. Дякую вам. Але у нас є ще одна важлива постанова, яку я теж вважаю було б добре проговорити сьогодні. Ми маємо змогу сьогодні висловити думки, обмінятись думками і в це є перевага сьогоднішнього дня. І я прошу підтримати її розгляд за скороченою процедурою – це постанова 1487: проект Постанови про вшанування учасників ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС та про заходи, пов’язані з 30-ми роковинами Чорнобильської катастрофи. Я прошу дати можливість обговорити цю постанову в залі і прошу підтримати пропозицію розглянути її за скороченою процедурою. Будь ласка, колеги, підтримайте цю пропозицію, голосуємо за скорочену процедуру. [[13:36:19]] За-155 Рішення прийнято. І я запрошую до доповіді народного депутата України Томенка, Миколу Томенка, будь ласка.
Шановні колеги! Наш авторський колектив у складі народних депутатів: Москаленко, Томенко, Дирів, Дзюблик, Рибак і Чепинога – звертає увагу на те, що ми мусили би заздалегідь підготувати стратегію і заходи до 30-х роковин Чорнобиля, які ми будемо пошановувати 26 квітня 2016 року. Наша позиція полягає в тому, що ми умовно розділяємо ці заходи на чотири категорії – це геополітична складова постанови, оскільки ми розуміємо, що це події міжнародного рівня і ми мусили поінформувати світову громадськість про те, що ми зробили і те, що ще варто зробити. Тому передбачена в Україні міжнародна науково-практична конференція і ціла низка заходів такого просвітницького характеру, включаючи із парламентськими слуханнями, які ми пропонуємо в окремій постанові підтримати. Друга позиція стосується економічного блоку питань. Ми маємо сьогодні низку дуже цікавих інвестиційних проектів, які бажано було б максимально профінансувати з боку наших міжнародних партнерів, до яких ми звертаємося. І виконати свою місію українській стороні для того, щоб ми до 30-річчя могли сказати, що ми фактично завершуємо об’єкт "Укриття", завершуємо першу чергу об’єкту "Вектор" та інші. І, звичайно, найважливіша соціальна складова, ми мусимо пошанувати тих людей, які врятували нас і світ від цієї біди. Тому ми передбачаємо при розгляді бюджету на 2016 рік ще раз уважно подивитися по питанням медичного забезпечення, по питанням пенсійного забезпечення, по відновленню певних проектів, які в силу відомих обставин не фінансувалися з 2015 року. Таким чином, ухвалення постанови вже в листопаді дасть можливість нам в грудні під час бюджетного процесу передбачити ці програми, а в 2016 році належно пошанувати і привернути увагу до теми Чорнобиля. Дякую за увагу.
Дякую вам. Шановні колеги, прошу записатись: два – "за", два – "проти" на обговорення даної постанови. Будь ласка, прошу привести запис, прошу записатись. Юрій Соловей, "Блок Петра Порошенка", прошу включити мікрофон.
Шановні колеги, однозначно, що нам сьогодні потрібно підтримувати дану постанову. І я вважаю, нам подібні речі однозначно потрібно підтримувати. Поряд з тим я би хотів зауважити. Андрій Володимирович. Андрій Володимирович! Шановний головуючий! Я би також хотів звернути увагу, що сьогодні в нас у проекті порядку денного є надзвичайно важлива також одна постанова – номер 3300 за авторством народного депутата Ігоря Насалика, проект постанови про відзначення 120-річчя від дня народження Євгена Коновальця. Я боюсь, що, на жаль, сьогодні ми можемо не дійти до розгляду цього питання, і ми можемо його завалити. Тому я вас прошу все ж таки після розгляду цього питання, можливо, посунути трошки порядок денний, включити, я думаю, не буде у нас різнобіжжя в цьому залі, і розглянути, і включити у порядок денний саме цю постанову. Дякую.
Пане Юрій, я хочу зазначити, що ця постанова відмінна від попередніх тим, що вона потребує включення у порядок денний. А я боюсь, що якщо я поставлю цю важливу постанову щодо Євгена Коновальця до включення у порядок денний, вона не набере голосів, це не зробить честь нашому парламенту. І такий острах, очевидно, є не тільки в мене, а й у вас. Так же ж? Подивіться направо, наліво по кількості депутатів, в тому числі, і від вашої фракції. І тому я, як і по кримських татарах, не буду ризикувати авторитетом парламенту і авторитетом великого діяча українського визвольного руху Євгена Коновальця. Дякую вам. Будь ласка, наступний виступ – Гуляєв Василь Олександрович, партія "Відродження".
Гуляєв, партія "Відродження". К сожалению, все уже. многие забыли 1986 год, когда это все произошло, и много людей, действительно, нет. И это. этот проект постановы, действительно, который нужен для тех людей, которые были там. Там, в основном, все были и остались героями, которые защитили тогда Украину, и это очень необходимо. И я прошу, чтобы все депутаты проголосовали. И принять это. Это для чернобыльцев будет большое подспорье. Спасибо.
Дякую вам. Будь ласка, Сажко Сергій Миколайович.
Прошу передать слово депутату Шурме.
Шановні колеги, сьогодні, без сумніву, потрібно розглядати питання, які будуть вирішувати долю учасників ліквідації наслідків аварії і їхніх нащадків та розробку заходів, які пов’язані з тридцятими роковинами Чорнобильської катастрофи. Але я би хотів сказати, що чомусь сьогодні акценти у парламенті скеровуються у наступному: ми говоримо про 30-у річницю Чорнобильської трагедії і про її проблеми, ми говоримо про доцільність і це треба буде робити – про необхідність вшанування Коновальця. Але чому ми на сьогоднішній день з тижня на тиждень, з дня на день відсовує розгляд питання про проект Постанови про проведення парламентських слухань: про реформу охорони здоров’я в Україні? Сьогодні тільки не лінивий не говорить про те, що Міністерство охорони здоров’я взагалі завалило реформу в Україні. Сьогодні спорадичні кроки, направлені на прийняття того чи іншого закону, не вирішать реформу. Сьогодні потрібно розробити стратегію і концепцію. І парламентські слухання, які, автором якого є Богомолець, є вкрай необхідні для того, щоб започаткувати цей процес. Тому що реформа охорони здоров’я – це не є один брифінг міністра Квіташвілі. Міністерство сьогодні стало чемпіоном світу по брифінгах і по прес-конференціях. На превеликий жаль, реформа з місця не рухається. Людям потрібно говорити правду, що реформа займе п’ять років, прийняття законів, постанов, регуляторних документів, наказів, це все дуже потребує системного послідовного підходу. Тому я закликаю, для того, щоб в зал накінец-то була внесена на розгляд Постанова про проведення парламентських слухань з питань охорони здоров’я України. "Опозиційний блок" настоює на розгляді цього питання в сесійному залі. Дякую.
Дякую вам. Ще не було надане слово фракції Радикальної партії, Олег Ляшко. Я всім надам слово, товариство. Я усім надам слово. Будь ласка, Олег Ляшко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Проект Постанови про вшанування учасників ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС та про заходи пов’язані з 30-ми роковинами Чорнобильської катастрофи. Шановні колеги народні депутати, найкраще вшановування героїв-чорнобильців – це щоб їм виплачувалися пенсії, на які вони заслужили. Найкраще вшановування герої-чорнобильців – це виконання рішень судів, які роками не виконаються ці люди не отримують своїх грошей, які заробили. Сьогодні чорнобильці на тарифному Майдані четвертий тиждень під Кабінетом Міністрів і днюють, і ночують для того, щоб добитися виконання вимог чорнобильського закону. І тому я думаю, що тисячі чорнобильців чекають не просто проектів постанов, не просто один раз 26 жовтня квіти покласти до пам’ятника, а щоб держава пам’ятала щодня і щогодини про подвиг героїв, які врятували країну від чорнобильської чуми.
Дякую. Будь ласка, Олійник. Вибачте, Рибак. Я щось сьогодні цілий час Олійника згадую, вибачте. Рибак, будь ласка. Потім – Кишкар, потім.
202 виборчий округ, Чернівецька область, Іван Рибак. Як представник Комітету з питань охорони довкілля, хочу сказати, що на Погоджувальній раді цього тижня ми домовилися з керівництвом Верховної Ради про те, що все ж таки буде проведено один день чистого довкілля, і в цей пленарний день будуть розглядатися саме питання, які стосуються охорони навколишнього середовища. Адже не секрет, що на сьогоднішній день всього три закони у парламенті протягом останнього року прийняті в цілому, і розглядалося всього 7. Це дуже мало, тому що, по суті, основоположним і в охороні здоров’я теж є саме чисте довкілля. Тому, якщо можна, завтра зранку теж поставити на голосування Постанову 1477.
Будь ласка, Кишкар.
Підтверджую, що ліквідатори потребують справедливості. І справедливість полягає в тому, щоб людина, яка дійсно здійснювала заходи у 1986-1987-х роках, отримувала, наприклад, надбавку, коли вона працює в зоні ЧАЕС. А людина, яка сидить секретарем в держагентстві в місті Києві і один день на місяць працює в зоні, не має права, морального навіть, отримувати таку надбавку. Люди вимагають, щоб ці списки всіх ліквідаторів, які від часів 1986-го дотепер виросли в чотири рази, були вичищені і там залишилися лише люди, які дійсно здійснювали заходи по боротьбі з наслідками ЧАЕС. Дякую.
Дякую вам. Від "Народного фронту". Почекайте, зараз, хвилиночку. Будь ласка, від "Народного фронту" включіть мікрофон. Єленський. Єленському включіть мікрофон, будь ласка, від "Народного фронту".
Віктор Єленський, "Народний фронт". Я звертаюсь до колег народних депутатів і звертаюся до ветеранів 731-го батальйону, який в 86-му році здійснював ліквідацію не наслідків, а самої аварії на території Чорнобильської АЕС. Мені ніяково і соромно перед ними, що в той невеликий проміжок часу, який виділений для обговорення Постанови про Чорнобиль, ми обговорюємо все що завгодно. Від цього батальйону залишилося 18 відсотків станом на 26 квітня минулого року. Я закликаю депутатів підтримати цю постанову і "Народний фронт" буде за неї голосувати одностайно. Дякую.
Шановні колеги, просто ми можемо обговорення безконечно вести. Я вже надав слово всім бажаючим, але є ще двоє, може ми знову запишимось на виступ чи як? Ми голосувати не будемо тільки обговорюємо. Будь ласка, тоді Литвин, щоб по черзі, потім вам надам. Володимир Литвин, будь ласка.
Шановні колеги! У мене на 65 окрузі один район практично повністю є чорнобильським. І, коли ми будемо приймати постанову про вшанування пам’яті ліквідаторів цієї страхітливої катастрофи, ми повинні провести аналіз як же виконуються всі закони з приводу людей, які проживають на забруднених територіях. По-перше, я думаю, що ми будемо тоді констатувати, що ці закони абсолютно не виконуються. По-друге, ми маємо дикі випадки, якщо, наприклад, дитина, яка проживає в зоні суворого контролю, але в школу іде в той населений пункт, який вважається вже чистим, вона не має права на безоплатне харчування. І тому нам потрібно прийняти не ритуальне рішення, а потрібно провести детальний аналіз всієї законодавчої бази. Вийти, очевидно, на прийняття Чорнобильського кодексу, який би уніфікував всі права як чорнобильців, так і власне людей, які проживають на забруднених територіях. І в бюджеті на наступний.
Будь ласка, 30 секунд. Завершуйте.
І при формуванні бюджету на 2016 рік передбачити максимальне виконання уже прийнятих законів. Дякую.
Дякую. І Арешонков, але це вже буде останній виступ в обговоренні. Будь ласка.
Володимир Арешонков, 64 виборчий округ. Я хотів би підтвердити слова Володимира Михайловича про те, що на цю проблему потрібно подивитись набагато ширше. Сьогодні ми готуємося прийняти Постанову про відзначення, будемо говорити про певні прорахунки, про певні проблеми, які сьогодні створились там з організацією медикаментозного забезпечення, оздоровлення чорнобильців, харчування. Але потребує перегляду сама концепція. Ми маємо розібратись на сьогодні, це питання для тисяч людей, які проживають на забруднених територіях, воно є важливим, стратегічним? Чи ми будемо відміняти зони? Чи будуть на цих територіях розвиватися сьогодні сільське господарство, промисловість? Чи ця продукція може поставлятись з зон так званих, які віднесені до забруднених за кордон і так далі? Тому цілий комплекс проблем. Тому я рахую, що постанова надзвичайно важлива. Я.
Будь ласка, 10 секунд. Завершуйте. Будь ласка.
Тому безперечно, постанова надзвичайно важлива. І я звертаюсь до всіх колег з усіх фракцій підтримати її і включитись в вирішення даного питання. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги! Ми обговорили дві постанови: про визнання геноциду кримськотатарського народу, а також проект Постанови про вшанування учасників ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС та про заходи пов’язані з 30-ми роковинами Чорнобильської катастрофи. Є загальна пропозиція, щоб ми ці дві постанови проголосували завтра, а сьогодні ми їх завершили обговоренням. І в мене теж є до вас питання. В нас лишається 7 хвилин роботи. Чи ми розглянемо ще одне питання? Чи підемо на роботу в комітети?
В комітети. Сьогодні важливі комітети. Багато з них починаються о другій годині. І тому ми сьогодні змогли розглянути блоки важливих питань, які в інші дні ми не доходимо до них, немає часу. Ми змогли прийняти рішення, зокрема по 1076 – прийняти за основу. Я бажаю усім плідної і активної роботи в комітетах. І на тому я ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. І закликаю завтра усіх о 10 ранку прибути в зал. Завтра буде важливий день, важливі законопроекти. І я закликаю всіх до активної і плідної роботи. Дякую. До побачення.