Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради. Прошу, шановні народні депутати, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:05:42]] Зареєструвалися у сесійній залі 418 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження нашого колеги Віктора Миколайовича Короля. Давайте привітаємо його і побажаємо йому успіхів і здоров’я. Прошу прослухати інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні другого березня 2005 року. Розглянуто п’ять питань порядку денного, 10 законопроектів. За результатами їх розгляду прийнято один закон, сім законопроектів прийнято у першому читанні за основу, два законопроекти відхилено. Шановні колеги, відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про вихід з депутатської групи "Союз" та вступ до фракції Соціалістичної партії України Гошовського, а також про входження до фракції Соціалістичної партії України Ігоря Франчука, а також про входження до фракції Народно-демократичної партії України народного депутата України Немировського. І ще одне оголошення, шановні колеги. Відповідно до статті 4.2.2 і пункту вісім статті 4.2.3 Регламенту Верховної Ради України, а також згідно з протоколом засідання депутатської фракції блоку Юлії Тимошенко, політичних партій всеукраїнське об’єднання "Батьківщина", українська республіканська партія "Собор", Українська соціал-демократична партія у Верховній Раді України від першого березня 2005 року інформую про обрання керівником фракції блоку Юлії Тимошенко уповноваженого представника фракції Білоруса Олега Григоровича. Уповноваженим представником фракції блоку Юлії Тимошенко Семиногу Анатолія Івановича. Шановні колеги, вноситься на розгляд питання про дострокове припинення повноважень окремих народних депутатів. Доповідає Валентин Григорович Матвєєв. Будь ласка, Валентин Григорович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Вчора на своєму засіданні Комітет з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України розглянув і попередньо підтримав 12 особисто поданих народними депутатами України заяв, які призначені на посади в уряді та органи державного управління, їх заяви відповідно до того, щоб припинити достроково їх депутатські повноваження. Тому на ваш розгляд вносяться наступні проекти постанов Верховної Ради України про дострокове припинення повноважень народного депутата України. Володимире Михайловичу, є пропозиція: я буду зачитувати тільки прізвища, що стосується прийняття окремих постанов, і проводити по кожному голосування окремо.
Немає заперечень, шановні народні депутати, коли будемо голосувати кожну окрему постанову? Так, будь ласка, Валентин Григорович.
Перший проект Постанови - про дострокове припинення повноважень народного депутата України Томенка Миколи Володимировича. Прошу підтримати.
Шановні колеги, ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 7134 про дострокове припинення повноважень народного депутата України Томенка Миколи Володимировича. Прошу голосувати. [[10:10:13]] За-342 Постанову прийнято. Будь ласка, Володимир Григорович.
Дякую. Білозір Оксани Володимирівни.
Так, шановні колеги, ставиться на голосування проект постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 7135 про дострокове припинення повноважень народного депутата України Білозір Оксани Володимирівни. [[10:10:52]] За-352 Рішення прийнято.
Павленка Юрія Олексійовича.
Шановні колеги, ставиться на голосування проект постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 7136 дострокове припинення повноважень народного депутата України Павленка Юрія Олексійовича. [[10:11:26]] За-351 Постанову прийнято.
Луценка Юрія Віталійовича.
Ставиться на голосування проект постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 7137 про дострокове припинення повноважень народного депутата України Луценка Юрія Віталійовича. [[10:11:57]] За-342 Постанову прийнято.
Рибачука Олега Борисовича.
Ставиться на голосування проект постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 7138 про дострокове припинення повноважень народного депутата України Рибачука Олега Борисовича. [[10:12:33]] За-357 Постанову прийнято.
Кириленка В’ячеслава Анатолійовича.
Вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 7139, про дострокове припинення повноважень народного депутата України Кириленка В’ячеслава Анатолійовича. Прошу голосувати. [[10:13:07]] За-342 Постанову прийнято.
Зварича Романа Михайловича.
Вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 7140, про дострокове припинення повноважень народного депутата України Зварича Романа Михайловича. [[10:13:36]] За-339 Постанова прийнята.
Безсмертного Романа Петровича.
Вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 7141, про дострокове припинення повноважень народного депутата України Безсмертного Романа Петровича. [[10:14:06]] За-351 Постанова прийнята.
Ігнатенка Павла Миколайовича.
Вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 7142, про дострокове припинення повноважень народного депутата України Ігнатенка Павла Миколайовича. [[10:14:38]] За-351 Постанова прийнята.
Третьякова Олександра Юрійовича.
Вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 7143]] про дострокове припинення повноважень народного депутата України Третьякова Олександра Юрійовича. [[10:15:09]] За-351 Постанова прийнята.
Баранівського Олександра Петровича.
Вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 7144]] про дострокове припинення повноважень народного депутата України Баранівського Олександра Петровича. [[10:15:44]] За-347 Постанова прийнята.
І Шандри Володимира Миколайовича.
Вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 7145]] про дострокове припинення повноважень народного депутата України Шандри Володимира Миколайовича. [[10:16:17]] За-355 Постанова прийнята.
Я дякую. Шановні колеги! Шановний Володимире Михайловичу! В зв’язку з тим, що я десь зекономив хвилин 25 на доповіді по проектам постанов і в зв’язку з домовленістю на останньому засіданні Погоджувальної ради я просив би надати можливість стисло, коротко поінформувати Верховну Раду України про стан речей на цьому напрямку, тобто як, яким чином ми будемо і надалі вирішувати дуже непросте, складне питання щодо поєднання окремими сьогодні урядовими посадовцями обов’язків народних депутатів України. Я дякую. Шановні колеги! Як ви знаєте, всього для роботи у виконавчих органах влади та в інших органах державного управління перейшло після останніх президентських виборів 41 народних депутат. Президент України і Прем’єр-міністр, як відомо, зразу ж склали свої депутатські мандати. Зараз же ми з вами достроково припинили повноваження ще 12 наших колег. Таким чином на сьогодні , я підкреслюю, порушення вимог Конституції і закону України "Про статус народного депутата" суміщають свої посади 27 народних депутатів. З них в уряді вісім, в інших державних органах п’ять, це, зокрема, Зінченко, Порошенко, Турчинов, Стецьків, а також Гринів, який очолює Інститут стратегічних досліджень. Окрім цього, головами обласних державних адміністрацій сьогодні працює 14 поки що народних депутатів України. Тому Комітет вчора прийняв рішення і звернувся до всіх цих народних депутатів України до 10 березня визначитися щодо того, де ж все-таки вони будуть працювати. Думаю, що Президент України, перш за все як гарант Конституції України, тим більше, що дуже багато, ми з вами знаємо, сказано було про дуже, дуже чесну владу, все ж таки здійснить необхідні заходи щодо того, щоб народні депутати України, а тепер вже посадовці високого державного гатунку, прийняли відповідні рішення щодо складення повноважень народних депутатів. Декілька слів, шановні колеги, про інших народних депутатів України, які тривалий час суміщають посади і по яким ми уже розглядали неодноразово питання у Комітеті з питань регламенту. Так повторна заява Голови Верховної Ради України Володимира Михайловича Литвина про дострокове припинення повноважень народного депутата України Блохіна подана до апеляційного суду міста Києва 22 лютого цього року. Розгляд був призначений суддею Амеліним на 28 лютого, але, у зв’язку з неявкою в судове засідання народного депутата Блохіна, судове засідання перенесено на 10 березня. Рішення апеляційного суду міста Києва від 14 грудня минулого року у справі за заявою Голови Верховної Ради України про дострокове припинення повноважень народного депутата України Сацюка набрало законної сили і потребує виконання, тобто відповідного правового оформлення розриву трудових відносин Верховної Ради і народного депутата Сацюка. Оновлено розгляд Заяви Голови Верховної Ради в апеляційному суду міста Києва про суміщення посад судді Верховного суду України і народного депутата України - Онопенка Василя Васильовича. Тривалий час не вирішується питання по заяві народного депутата України Мойсика Володимира Романовича, який ще 12 березня 2003 року звернувся до Голови Верховної Ради із заявою про його звільнення з посади судді Верховного суду, у зв’язку з виходом у відставку та обранням його народним депутатом України. З приводу його звільнення, до речі, є рішення відповідне вищої ради юстиції від 26 березня ще 2003 року та Комітету Верховної Ради України з питань правової політики від 17 березня 2004 року, який повинен внести це питання на розгляд Верховної Ради. Не зважаючи на неодноразове нагадування голові Комітету Верховної Ради з питань правової політики Онопенку Василю Васильовичу, це питання на розгляд Верховної Ради безпідставно не виноситься. Враховуючи викладене, Комітетом з питань Регламенту, депутатської етики.
Дайте можливість завершити виступ голові комітету, будь ласка.
Я дякую. Враховуючи викладене, Комітетом з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України прийнято рішення запропонувати Голові Верховної Ради внести на розгляд Верховної Ради проект постанови про звільнення з посади судді Верховного суду України у зв’язку з поданням ним заяви про відставку. Я дякую шановні колеги за увагу.
Дякую тоді. З мотивів? Будь ласка. Чи запитання у вас було? З мотивів було, тоді питань немає, з мотивів. Дякую. Будь ласка, якщо питання є, запишіться. Три хвилини на запитання, будь ласка. Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановний доповідачу, я хотів би запитати у вас, чи буде у нас однаковий підхід до всіх депутатів? От зараз ми бачимо, я безсумнівно погоджуюся з тим, що не має бути ніякого суміщення, у Конституції так записано, ні главами обласних держадміністрацій, ні міністрами. У нас якийсь цікавий підхід. Пан Клюєв майже рік очолював і комітет, і віце-прем’єром був і подавав заяву, а потім відсилав. І я хотів знайти відповідь на це питання: хто зацікавлений у такому розвиткові подій? Чи у нас буде однаково для всіх відношення? І далі будуть такі, хто білі депутати і чорні, до яких буде інше відношення? Я просив би вас, щоб відношення було до всіх абсолютно однаково, всі мають скласти повноваження. Дякую.
Я дякую, шановний колего. Я хочу вам нагадати, що Комітет з питань регламенту неодноразово надавав і вам особисто відповіді на ваші звернення, а також на звернення груп, цілих груп народних депутатів щодо цього питання, а зокрема питання попереднього суміщення посад народним депутатом Клюєвим. Адже за ініціативою Комітету з питань регламенту і було прийнято відповідне рішення щодо рекомендації Голові Верховної Ради про звернення до Апеляційного суду міста Києва з відповідним поданням. Чому суд не розглянув у відповідності з поданням Голови Верховної Ради цього питання, це уже питання до судової гілки влади і зокрема до Апеляційного суду міста Києва. Але ні в якому разі ні до Комітету з питань регламенту Верховної Ради України. Дякую.
Юрій Соломатін, фракція комуністів, будь ласка.
Дякую. Шановний доповідачу, вчора на телебаченні я бачив радісне обличчя прем’єрки Юлії Володимирівни Тимошенко, і вона вручала посвідчення членів уряду і натякала на те, вслух сказала, що не буде вручати посвідчення членів уряду, якщо відповідні депутати не здали належні повноваження. Це перша частина запитання. І друга частина запитання з цим пов’язана. Чи не розглядав комітет питання щодо внесення пропозицій Президента України про звільнення з посад урядовців і губернаторів, які були колись і до цього часу перебувають за статусом народними депутатами України і порушують Конституцію і законодавство України. Дякую.
Я дякую, Юрію Петровичу за два запитання. По-перше, я думаю, ну так все-таки надіюсь, що і Прем’єр-міністр України Юлія Володимирівна Тимошенко також, мабуть, проведе відповідну роботу з тим, щоб у самий найближчий час урядовці визначилися щодо суміщення ними посад. Друге. Я сказав про те, що вчора комітет прийняв рішення і направив звернення до народних депутатів України, які сьогодні виконують посади у державних органах управління і перебувають на інших посадах з тим, щоб до 10 березня вони визначилися про свою роботу чи на постійній основі в Верховній Раді, чи в органах виконавчої влади або в інших державних структурах. Після цього комітет у відповідності з Регламентом Верховної Ради, якщо не всі народні депутати подадуть заяву про складення повноважень, депутатських повноважень, буде приймати рішення з зверненням до Голови Верховної Ради України про те, щоб він зробив відповідне подання до апеляційного суду міста Києва про припинення депутатських повноважень таких народних депутатів у судовому порядку. Дякую.
Дякую, Валентин Григоровичу, час уже вичерпаний. Дякую. З мотивів, будь ласка, запишіться. Три хвилини з мотивів, запишіться. Запишіться, будь ласка, з мотивів. Так, на табло прізвища народних депутатів, що записалися. Володимир Лещенко, будь ласка.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! На превеликий жаль. при вирішенні кадрових питань не враховуються такі питання, як вчинення претендентами злочинів, як їхня освіта, як їхня практична підготовка і таке інше. Тому я, пов’язуючи це із складанням повноважень народних депутатів, я хотів би, щоб виконавча влада враховувала ці питання. Дякую.
Так, Геннадій Самофалов.
Самофалов, фракция "Регионы Украины", Партия регионов. Уважаемый Владимир Михайлович! Складывается сегодня интересная ситуация: есть Конституция, которая сегодня четко определяет порядок совмещения должностей депутатских со своими обязанностями. Сегодня Верховна Рада, предположим, голосует проект закона, 226 голосов. Из них 15 голосов отдали те депутаты, которые остались совместителями. Легитимно ли решение Верховной Рады по принятию закона? И второе. МVинистры, которые являются совместителями, подписывают такие документы, то же самое, легитимны ли те решения, которые принимает министр? Вот эти вопросы, я думаю, надо поставить в правовом поле наше державы и четко иметь на них ответы, чтобы потом не было проблем. Спасибо.
Шановні народні депутати! Поки депутат не склав повноваження, ми не прийняли відповідне рішення, його голосування легітимне. Те ж саме стосується його підпису під документами як міністра. Це питання, на превеликий жаль, не врегульовано законом. Ви знаєте, що в змінах, які ми внесли до Конституції, там більш чітко прописана процедура суміщення посад депутата і роботи у виконавчих структурах влади. Сергій Шевчук, будь ласка.
Я прошу передати Андрію Шкілю слово. Дякую
Андрій Шкіль, будь ласка.
Дякую, пане Сергію. Я хотів би по першому, що я також підтримую позицію, що не може бути різниці між сумісниками, які були в попередньому Кабінеті Міністрів і між тими, що є зараз, тому що рівність закону, рівність перед законом мають мати всі. А хотів би два слова буквально сказати з приводу виступу тут представника комуністичної фракції, який часто виступає з трибуни, і нагадати, що поважаючи інших, ти тим самим поважаєш себе. В Україні є Прем’єр-міністр, а якщо він вважає, що в нього є "прем’єрка", то треба для того, щоб знати, що в нас є Прем’єр-міністр, думати власною головкою. І тоді все буде гаразд. Дякую.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України.
Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Ми не повинні робити докір тим депутатам, які в свій час при тій владі не складали повноваження, тому що вони працювали в таких умовах, при яких вони не мали гарантій про те, що вони будуть там працювати. Сьогодні вже інша конфігурація, сьогодні ми маємо змінену владу в Україні. І я вважаю, ті кроки, які роблять депутату по складанню повноважень, повинні бути підтримані в цьому залі. І не треба докоряти тим, хто ще не встиг написати заяви. Я думаю, що це буде найближчим часом. Дякую.
Шурма, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! У свій час з лав Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] за порушення статутних вимог був виключений Зінченко Олександр Олексійович. Перед тим з членів політбюро був виведений Порошенко Петро. Я сьогодні звертаюся до Президента України. На майдані Незалежності, агітуючи за себе, ви говорили, що ви прийдете до влади і будете дотримуватися норм Конституції. Мене цікавить, пане Президент, до якого часу секретар Ради національної безпеки України Петро Порошенко буде керувати бюджетним комітетом і бюджетним процесом? Мене цікавить, чи де-небудь у світі є така ситуація, що держсек являється заступником Голови Верховної Ради. Це є перший приклад українському суспільству, як нова влада топче Конституцію. Дякую.
Шановні народні депутати, дозвольте довести до вашого відома інформацію. 14 грудня 2004 року Апеляційний суд міста Києва припинив повноваження народного депутата України Сацюка Володимира Миколайовича. Таке рішення відповідно до закону могло бути оскаржене до Верховного суду України протягом місяця з дня його проголошення. Однак, 15 грудня 2004 року Володимир Сацюк подав до Апеляційного суду міста Києва заяву про перегляд зазначеного рішення за нововиявленими обставинами. 17 лютого 2005 року Апеляційний суд міста Києва виніс ухвалу, якою Сацюку Володимиру було відмовлено в задоволенні зазначеної заяви. Як зазначається у ухвалі, вона може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду України. 2 березня 2005 року Комітет з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України з посиланням на те, що ухвала Апеляційного суду міста Києва від 17 лютого 2005 року про відмову в задоволенні заяви Сацюка набула чинності, прийняв рішення, яким рекомендував Голові Верховної Ради чинити дії, відповідно до чинного законодавства. Зважаючи на рішення комітету та усталену парламентську практику, в такому випадку буде видано розпорядження Голови Верховної Ради України про звільнення Володимира Сацюка з посади голови підкомітету з питань авіаційного транспорту Комітету Верховної Ради України з питань будівництва, транспорту, житлово-комунального господарства і зв’язку. Оголошується до розгляду проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про деякі заходи щодо законодавчого забезпечення проведення конституційної реформи в Україні" [[щодо законопроектів про Президента України та Кабінет Міністрів України]]. Василь Васильович. А, Микола Оніщук буде доповідати, перший заступник голови комітету. Співдоповідачем буде виступати Валентин Григорович Матвєєв.
Вельмишановний Голово! Шановні депутати! Рівно рік назад, тобто 3 березня 2004 року Постановою Верховної Ради України "Про деякі заходи щодо законодавчого забезпечення проведення конституційної реформи" головною з доопрацювання законопроектів про Президента України та Кабінет Міністрів України визначено тимчасову спеціальну комісію Верховної Ради України по опрацюванню проектів законів України та про внесення змін до Конституції. Проте, закріплення багатьох законопроектів, окрім, власне, самої Конституції України за цією комісією в умовах, що нині - підкреслюю - склалися, по суті ускладнює законодавче регулювання низки принципових для суспільства і держави питань. Особливо є неприйнятною ситуація із правовим регулюванням повноважень та організації діяльності Президента України і Кабінету Міністрів України. Відсутність на сьогодні статусних конституційного рівня законопроектів про Президента України і про Кабінет Міністрів України не сприяє належному виконанню вказаними конституційними органами своїх повноважень, оскільки по суті вказані особи реалізують низку своїх конституційних повноважень без визначеного законом порядку їх реалізації, що прямо суперечить вимогам статті 19, 22 і 120 Конституції України. Комітет Верховної Ради з питань правової політики у зв’язку з цим, я на цьому хочу наголосити, ініціативно завершив підготовку до третього читання проекту Закону України про Президента України [[це реєстраційний номер 0936]] та підготовку до розгляду пропозиції колишнього Президента України Кучми до Закону України "Про Кабінет Міністрів України" [[реєстраційний номер законопроекту 0893]]. Зважаючи на викладене, Комітет з правової політики звертається до Верховної Ради з пропозицією ухвалити Постанову Верховної Ради України, згідно якої внести зміни до Постанови Верховної Ради України про деякі заходи щодо законодавчого забезпечення проведення конституційної реформи в Україні від 3 березня 2004 року номер 1568 і, зокрема, по вказаній постанові вилучити у пункті першому слова, які стосуються наділення конституційної комісії правом готувати і вносити до парламенту проекти законів про Президента України і Кабінет Міністрів України, відповідно уповноваживши на це Комітет з правової політики. Одночасно цією ж постановою дається доручення Комітету Верховної Ради України з питань правової політики у тижневий термін, прошу звернути на це увагу, у тижневий термін внести на розгляд Верховної Ради України вказані доопрацьовані і завершені для розгляду законопроекти, а також включити до порядку денного пленарного засідання Верховної Ради підготовлені комітетом вказані законопроекти. Дякую за увагу.
Дякую. Запишіться, будь ласка, 3 хвилини. Висвітіть. Будь ласка, Гірник.
Євген Гірник, Фракція "Наша Україна". Шановний Микола Васильович, в принципі, цілком логічно, що саме Ваш Комітет мав опрацьовувати ці Закони, але тимчасова комісія по підготовці проекту Конституції фактично виконала свої повноваження, зміни внесені. Ну, що там передбачається по місцевому самоврядуванню. Суть питання в чому? Чи не могли Ви просто, без відміни цієї постанови виносити на розгляд і завершувати ці питання? Це одне питання. І друге: чи достатньо тільки закону про Президента і про Кабінет Міністрів? Можливо, є ще ряд інших юридичних актів, які взяли на себе ця тимчасова Комісія, які мали би брати і Ваш і наші Комітети Верховної Ради?
Дякую за запитання. Наголошую на тому, що ідеться про не скасування Постанови про утворення тимчасової спеціальної Комісії. Якщо Верховна Рада дійде про доцільність такого кроку, очевидно його треба розглянути додатково. А про лише вилучення одного пункту, який стосується того, що ця Комісія повинна також окрім власних Конституційних законопроектів розглянути законопроекти про Президента та Кабінет Міністрів. Це перше. Друге, поділяю Вашу точку зору про те, що по суті Конституційна комісія виконала свої завдання, якщо мати на увазі, насамперед, процес творення за виключенням того, що ми з вами ще повинні будемо розглянути у режимі остаточного схвалення осінню законопроекту 3207. Але, що стосується інших законопроектів, зокрема і про Кабінет Міністрів, і про Президента, і про центральні органи виконавчої влади, то видається, що дійсно цим повинен займатися Комітет. Але, оскільки є воля Комітету, воля Парламенту, яка була відображена у вказаній постанові, що це компетенція і юрисдикція конституційної комісії, то Комітет обмежений в можливостях це робити. Тому й ми просимо сьогодні дати дозвіл на це, внісши відповідні зміни в вказану постанову Верховної Ради.
Будь ласка, Пономаренко Георгій.
Георгій Пономаренко, Фракція комуністів. Микола Васильович, законопроект про Президента України і про Кабінет Міністрів - один із найважливіших, мабуть після прийняття змін до Конституції. Конституційна комісія сформована з представників всіх фракцій. Ви бачити, як кваліфіковано вона працювала при відпрацюванні змін до Конституції. Мені здається, що передавати комітету це право, ну я не розумію, чим ви може керувалися. Передайте у цю комісію, я думаю у той тижневий строк вона може його опрацювати ці законопроекти і винести на розгляд Верховної Ради. Дякую.
Комітет виходив із того, що політичні події, які відбувалися, і ви знаєте, що вони у значній мірі впливали у тому числі і на законодавчий процес. Але комітети Верховної Ради не були уражені цими подіями, і вони продовжували і працюють сьогодні. Тому ще раз наголошую, що ініціативно ми узагальнили усі пропозиції, які надійшли і підготували вказані законопроекти до розгляду. До речі, до цього нас спонукає і позиція уряду зокрема і Президента, коли йдеться про те, що вони відчувають певний брак належного законодавчого регулювання своєї діяльності. Що стосується конституційної комісії, яка, дійсно, більш повно представлена у фракційному сенсі і відображає позицію усього парламенту, то мені видається, що тут складнощів немає, адже позиції груп і фракцій будуть безпосередньо відображені, коли законопроект буде розглядатися у парламенті. Більше того, комітет готовий прийняти ці пропозиції до розгляду. Проте я не виключаю і такого розвитку подій, про який ви сказали. І комітет, якщо сьогодні рішення не буде прийняте позитивне, готовий передати всі напрацювання у конституційну комісію. Ми стурбовані тим, що просто немає руху належного у цьому питанні. І тому комітет запропонував саме такий шлях розвитку подій. Дякую.
Дякую Микола Васильович. Сідайте, будь ласка. Від комітету голова Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради Матвєєв Валентин Григорович.
Дякую Адаме Івановичу. Шановні колеги, я ще раз підкреслю, що у зазначеному проекті постанови пропонується внести зміни до Постанови Верховної Ради "Про деякі заходи щодо законодавчого забезпечення проведення конституційної реформи в Україні, яка прийнята була третього березня минулого року. Як ми з вами розуміємо, проекти законів про Президента України та про Кабінет Міністрів України є складовими. невід’ємними частинами проведення, завершення конституційної реформи в Україні. Я ще б до цього і додав це є опрацювання закону чи може постанови про Регламент Верховної Ради України, що є основним внутрішнім законом діяльності, організації діяльності парламенту. Автори ж проекту постанови обгрунтовують пропозицію свою тим, що відповідно до зазначеної постанови Верховної Ради головною з доопрацювання законопроектів про Президента України та про Кабінет Міністрів визначена дійсно тимчасова спеціальна комісія. На нашу думку, це і вірно. У висновку Головного науково-експертного управління від першого березня цього року до цього проекту постанови зауважень та пропозицій, на жаль, немає. Але Комітет з питань регламенту при обговоренні цього питання перш за все виходив з того, що до складу зазначеної тимчасової спеціальної комісії входять, я підкреслюю, представники всіх депутатських, парламентських депутатських фракцій і груп. І рішення про доопрацювання і прийняття і цих в тому числі законопроектів було одним з вагомих результатів діалогу політичних сил, який відбувся з метою вироблення узгоджених підходів та пропозицій при їх підготовці. А тому штучне усунення тимчасової спеціальної комісії від опрацювання цих законопроектів може призвести до порушення і певних зобов’язань, які брали на себе відповідні політичні сили у парламенті. Тому комітет вважає за необхідне запропонований Верховній Раді дати протокольне доручення тимчасовій слідчій комісії прискорити опрацювання зазначених законопроектів і внести їх на розгляд Верховної Ради України в терміновому порядку. А проект Постанови, який внесений народними депутатами - членами Комітету з питань правової політики, наш комітет пропонує не підтримувати. Дякую.
Дякую, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, таким чином ми заслухали з вами аргументи авторів законопроекту і аргументи профільного комітету. Дійсно, будьте уважні, тут лунали запитання. Микола Васильович пояснював, ще раз хочу на цьому наголосити, чому комітет не може за власною ініціативою вийти на засідання Верховної Ради щодо розгляду цих законопроектів - про Кабінет Міністрів і про Президента України. Не може вийти по тій простій причині, що комітети, відання комітетів прийнято рішенням не Верховної Ради, а розпорядженням Голови затверджене, бо, на жаль, ми з вами не спромоглися прийняти відповідну постанову, що і за що відповідає той чи інший комітет. А ось щодо цих двох конкретних законопроектів, коли ми говорили про конституційну реформу, то була спеціальна Постанова Верховної Ради. І для того, щоб комітет мав можливість виходити з пропозиціями, треба відмінити цей пункт постанови. Це одне. Але є друге - більше, мабуть, принципове. І коли нещодавно відбулася, в понеділок, зустріч керівників уряду і представників депутатських фракцій і груп Верховної Ради, то там була домовленість про те, що в терміновому порядку Кабінет Міністрів як найбільш зацікавлена особа юридична, законодавча подасть до Верховної Ради проект Закону про Кабінет Міністрів. Я не думаю і не переконаний, що ті проекти законів, які роками лежать у Верховній Раді, будуть Кабінетом Міністрів чи Президентом підтримані. І тому, мабуть, було б логічно не поспішати, не повертатися до того, що майже 10 років, мабуть, я не перебільшую, біля 10 років крутиться вже у Верховній Раді, а зачекати обіцяного Кабінетом Міністрів, що вони найближчим часом подадуть ці законопроекти на розгляд Верховної Ради. І друге. І тоді, мабуть, в зв’язку з тим, що це, дійсно, йде в руслі конституційна комісія працює, не буде ніякої, так би мовити, необхідності зривати прийняття цих законів, навпаки, комісія оперативно їх розгляне і подасть на розгляд Верховної Ради. Ось я вважав за необхідне внести таке роз’яснення перед тим, як ми будемо визначатися. Тому я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України про деякі заходи щодо законодавчого забезпечення проведення конституційної реформи в Україні [[щодо законопроектів про Президента України та Кабінет Міністрів України]], реєстраційний номер 7078. Прошу визначатися. [[10:50:24]] За-62 Постанова не прийнята. Слухається питання проект постанови про День уряду України щодо сучасного стану та перспектив розвитку ринку страхових послуг в Україні. Тут два у нас законопроекти - 6486 і 6486-1. Будь ласка, Добкін Михайло Маркович є? Прошу, 3 хвилини. Підготуватися Морозову.
Шановний Головуючий, шановні народні депутати, шановні присутні! Страховий ринок в Україні має потенційні можливості подальшого розвитку. Але через недостатні зусилля законодавчої та виконавчої влади страховий ринок досі не акумулює значного обсягу інвестиційних ресурсів та не справляє відчутного спливу на процес перерозподілу валового внутрішнього продукту у бік збільшення. Страхова галузь у майбутньому має забезпечувати перерозподіл валового внутрішнього продукту на рівні показників розвинутих країн, в яких цей показник дорівнює 8-12 відсотків. В Україні, на жаль, такий показник значно нижчий. З огляду на те, що страхування є однією з галузей економіки, в якій за останні роки спостерігається зростання основних макропоказників, Кабінетом Міністрів України з метою розвитку страхового ринку була прийнята постанова номер 98 від 02.02.2001 року про затвердження програми розвитку страхового ринку України на 2001 - 2004 роки. У зв’язку з вищевикладеним, вважаю за необхідне надати доручення уряду України проінформувати Верховну Раду України про стан виконання програми розвитку страхового ринку України на 2001 - 2004 роки, а також план подальшого розвитку ринку страхових послуг в Україні на найближчі 10 років. Розгляд цього питання на дні уряду сприятиме пошуку спільних рішень уряду та Верховної Ради України по розв’язанню невідкладних питань у галузі страхування. Тому прошу провести цей день уряду у травні 2005 року, а не в березні. Бо, як мені відомо на квітень та червень призначено по два дні уряду з соціальних питань, а в травні ми зможемо провести день уряду з економічних питань, а саме: день уряду щодо СОТ і запланований мною день уряду з порядком денним "Про сучасний стан та перспективи розвитку ринку страхових послуг в Україні". Прошу вашої підтримки. І дякую за увагу.
Дякую, Михайло Маркович. Сідайте, будь ласка. Морозов Олександр Валерійович, прошу.
Мій колега Михайло Добкін вже основні тези доклав, тому я буду дуже коротко. З початку цього року страхові відносини стали невід’ємною часткою діяльності кожного громадянина України. По-перше, вступив в дію Закон про обов’язкове страхування цивільно-правової відповідальності. По-друге. Законом про недержавне пенсійне забезпечення передбачена участь страховиків із страхування життя у накопичувальному пенсійному страхуванні. Разом з тим, є певні чинники, які заважають повноцінному розвитку страхової галузі. Першим таким чинником є досить низька ефективність діяльності контролюючого органу у сфері страхування - Комісії з врегулювання ринків фінансових послуг. Другим чинником є відсутність системного підходу у галузі страхового законодавства, яке потребує узагальнення і систематизації у страховому кодексі. Розгляд вищезазначених питань на дні уряду сприятиме пошуку спільних рівень уряду та Верховної Ради по розв’язанню проблем у галузі страхування. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Так, будь ласка, від комітету Віталій Юрійович Хомутинник.
Уважаемые коллеги! Профильный комитет по финансам и банковской деятельности не рассматривал данный проект постановы на своем заседании. Поэтому увидев сегодня этот вопрос в порядке денном, мы посоветовались с членами комитета и пришли к общему решению, что проведение Дня правительства по этому вопросу преждевременно. И по проекту 6486, и по проекту 6486-1. Мы видим поэтапное рассмотрение вопросов развития страхового рынка. Во-первых, провести широкую дискуссию в профильном комитете с представителями Госкомиссии по регулированию рынка финансовых услуг народными депутатами, представителями страховых компаний. И рассмотреть на этом же комитете все вопросы, которые уже накопились. После этого вынести все наработаные проекты на парламентские слушания и только следующим этапом проводить День правительства. Поэтому комитет рекомендует перенести этот вопрос на ноябрь месяц или же на данный момент отклонить обе постановы. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги, таким чином ми з вами обмінялися думками. Я ще раз вам нагадую, що і у березні, що пропонуються одним законопроектом постанови, і у травні, що пропонується іншим проектом постанови і в принципі і перший доповідач із цим погодився, щоб на травень, у нас уже заплановані Дні уряду. А кожному із вас добре відомо, якщо ми більше, ніж одне питання розглядаємо на Дні уряду, то практично ми не розглядаємо жодного з питань, бо і перше, і друге питання розглядається поспіхом і ефективність від таких днів уряду невелика. Але автори вправі, так би мовити, піднімати питання, тому воля Верховної Ради визначатися. Думку профільного комітету ви чули. Я ставлю на голосування про прийняття постанови про День уряду щодо сучасного стану та перспектив розвитку ринку страхових послуг в Україні. Зніміть поки що голосування. Добкін, я так зрозумів, що він також погодився на травень, так? Тобто ми зараз будемо з вами голосувати лише одну постанову 6486-1, де тата дня уряду призначена на травень місяць, тому що два автори погоджуються саме на з цим. Прошу визначатися. [[10:57:44]] За-153 Не прийнято. Розглядаємо проект постанови про парламентські слухання "Перспективи євроінтеграції України та реалії участі у формуванні єдиного економічного простору республік Білорусь, Казахстану, Російської Федерації і України" [[реєстраційний номер 7105]] Доповідає Шурма Ігор Михайлович. Будь ласка, 3 хвилини.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Зміцнення зовнішньоекономічних зв’язків України, безумовно, має стратегічне значення для підвищення статусу країни, як рівноправного партнера. Як щодо забезпечення економічної безпеки держави? Нове керівництво заявило про прагнення України у найкоротші терміни домагатися членства у Всесвітній торговій організації, НАТО, Європейському Союзі. У той же час керівництво Європейського Союзу ясно дало зрозуміти, що не тільки у найближчі роки, але і в доступному майбутньому мова про членство України в ЄС йти не може. Тому природно виникає питання: "Наскільки доцільно у такій формі, як це робиться Президентом України і урядовими керівниками, порушувати питання про прагнення України до Європейського союзу. Що стосується вступу України до НАТО, то відсутні ясні мотивування. Чи зробить таке членство становище України більш безпечним, чи навпаки збільшить зовнішні загрози, чи дасть згоду на це українське суспільство? При чому не викликає сумніву і той факт, що в даний час громадська думка України значною мірою налаштована проти вступу до НАТО. Активні спроби втягування України до НАТО можуть призвести до збільшення його розколу в суспільстві, який так явно показав себе на президентських виборах. Фракція соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]], враховуючи перспективи, які чекають Україну, вважає, що в цей час ряд високих чиновників заговорили одночасно про перегляд умов про єдиний економічний простір. Оскільки ці умови вже ратифіковані, подібний перегляд у будь-якому випадку потребуватиме найпильнійшого розгляду в Парламенті. Очевидно й те, що теми входження України в єдиний економічний простір та її входження до євроструктур не можуть розглядатися ізольовано одна від одної. Цей комплекс питань потребує розглядів усіх плюсів і мінусів того, або іншого рішення в сукупності. І нарешті виходячи з того, що Верховна Рада України, відповідно до Конституції визначає основи політики зовнішньої і з того, що новий Уряд уже заявив про свій намір істотно переглянути принципи зовнішньої політики. Фракція соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] наполягає на проведенні у найближчий час парламентських слухань стосовно участі України у єдиному економічному просторі із проблем євроінтеграції, з метою уточнення основних принципів зовнішньої політики України. Дякую.
Дякую, сідайте, будь ласка. Від Комітету: перший заступник Голови Комітету з питань євроінтеграції - Заруібінський Олег Олександрович. Прошу.
Дякую, Адаме Івановичу. Олег Зарубінський, Фракція народної партії. Ну, по-перше маленька репліка. Я думаю, що гнівні філіппіки проти НАТО просто тут недоречні, оскільки назва Постанови "Перспективи євроінтеграції України." і далі за текстом, а не євроатлантична інтеграція. Я думаю, що мої колеги розбираються, у чому різниця між євроінтеграцією і євроатлантичною інтеграцією. А щодо безпосередньо постанови, я хочу сказати від імені комітету, що проект цієї постанови був включений до порядку денного з порушенням положень статей 2.4.1 та 6.3.1 Регламенту Верховної Ради України, які вимагають включати до порядку денного лише ті питання, документи щодо яких підготовлені згідно з вимогами Регламенту, тобто розглянуті комітетом, який визначено головним. Проект Постанови даної Верховної Ради не розглядався Комітетом з питань європейської інтеграції з об’єктивних причин. Справа у тому, що цей проект було зареєстровано 23 лютого, а за дорученням Голови Верховної Ради України від 24.02 був надісланий до комітету. У комітет проект постанови надійшов 25 лютого у п’ятницю і був призначений відповідно до чітко процедури до розгляду на найближчому засіданні, яке заплановане на 9 березня 2005 року. Крім того, у проекті постанови не визначені дати і час проведення парламентських слухань, а це суперечить абсолютно напряму пункту четвертому положенню про проведення парламентських слухань у Верховній Раді України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 11 грудня 2003 року. Крім того, Верховна Рада України уже затвердила рішення щодо проведення двох парламентських слухань у травні 2005 року. Послухайте назви цих слухань: "Соціальне страхування та соціальне забезпечення в Україні" і друге "Забезпечення прав дітей в Україні, охорона материнства і дитинства". Слід зауважити, що набагато раніше, ніж цей проект, який тільки що був оголошений, тобто він був 23 лютого, були запропоновані і зареєстровані парламентські слухання проекти теж в травні місяці "Перспективи розвитку паливно-енергетичного комплексу України" і "Децентралізація влади в Україні: розширення прав місцевого самоврядування". Але з невідомих причин вони не потрапили, хоча були набагато раніше зареєстровані, не потрапили до нас для розгляду. Цей же законопроект, підготовлений тиждень тому, уже чомусь у нашій сесійній залі. Звертаємо увагу також на те, що останнім часом почастішали випадки, коли окремі проекти з’являються у порядку денному одразу після реєстрації, іноді всупереч нормам Регламенту. Тому, підсумовуючи хочу сказати, що комітет ніяк не відмовляється від розгляду цього питання, але це має бути чисто відповідно до процедури, а саме дев’ятого березня ми його розглянемо, і тільки тоді в залі можна його ставити. Прошу відхилити, або вважати, таким, який незаконно поставлений. Дякую.
Дякую. Верховній Раді все законно робиться, ми закони пишемо. Так що ви не звинувачуйте нас. А справа в тому, що ви ж, Олеже, буваєте на погоджувальних радах і бачите, що це рішення Погоджувальної ради. Обмінялися думками. Я ставлю на голосування постанову про парламентські слухання "Перспективи євроінтеграції України та реалії участі у формуванні Єдиного економічного простору республік Білорусь, Казахстан, Російської Федерації і України", реєстраційний номер 7105. Прошу голосувати. [[11:05:40]] За-142 Александровська, із мотивів. Я ще раз повторюю, з мотивів з місця, це не обговорення питання. Одна хвилина.
Я не знаю, почему одна минута, потому что мы записались на выступление по этому вопросу, и по Регламенту положено три минуты для выступающих. Я хочу поддержать предложение о необходимости внесения на рассмотрение парламента в форме парламентских слушаний этого вопроса, потому что вопрос внешнеэкономической деятельности, внешнеэкономических связей для Украины является вопросом стратегическим для развития Украины. От решения этого вопроса, какой мы дадим ответ, зависит судьба всех здесь живущих. Поэтому я считаю, что эти вопросы должны публично обсуждаться, должны быть выслушаны аргументы. Здесь было сказано, что вопрос вхождения, вопрос евроинтеграции, вопрос НАТО якобы не связан. Очень даже связан. Конечно, есть юридические примеры, что отдельные страны являются членами НАТО, но не являются членами Европейского союза, есть другие примеры, когда страны являются членами Европейского союза не входят в блок НАТО. Но мы прекрасно с вами понимаем, что отношение к Украине будет совершенно другим. Потому что никто не будет укреплять экономически партнера, если не будет видеть в этом партнере военного, политического союзника. И то, что к Украине будут такие требования предъявляться, это совершенно однозначно. И в этом я.
Так, дякую. Шановні колеги! Дякую. Давайте тоді ми послухаємо пропозицію комітету, нехай вони ще дев’ятого березня розглянуть на засіданні комітету, почекайте! Була пропозиція. Не кричіть, не кричіть! Була пропозиція комітету про те, що вони розглянуть і винести свою пропозицію і тоді ми визначимось. Слухається проект Постанови про парламентські слухання "Здійснення бюджетного процесу в Україні в контексті аналізу і прогнозування економічного і соціального розвитку держави у 2005 році", законопроект за номером 7106. Доповідає Шурма Ігор Михайлович. Підготуватися від комітету Супрун.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Згідно з прийнятою бюджетною резолюцією на 2005 рік бюджетна політика в Україні має проводитись в напрямі підвищення рівня збалансованості та прозорості бюджету і посилення впливу бюджетного врегулювання на соціальний економічний розвиток держави та адміністративно-територіальні одиниці. З огляду на те, що новостворений уряд оголосив про наміри переглянути прийнятий Державний бюджет на 2005 рік, а також про наміри поповнення Державного бюджету за рахунок запозичень в розмірі близько 30 млрд. гривень, виникає закономірне питання щодо ефективного контролю за діями уряду на кожній стадії бюджетного процесу та виконання ним бюджетного законодавства. З іншого боку, відповідно до глави дев’ятої Бюджетного кодексу України зміни про Державний бюджет України можуть вноситись у випадках відхилення оцінки прогнозу макропоказників економічного і соціального розвитку України та надходження до бюджету від прогнозу, врахованого при затверджені Державного бюджету, а також у випадку зміни структури видатків Державного бюджету. Усі ці питання потребують чіткої визначеності. Зважаючи на вище викладене, фракція соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] пропонує проведення парламентських слухань, під час яких уряд повинен дати парламенту і суспільству чітку відповідь на питання, навіщо взагалі потрібно вносити зміни в бюджет, на що саме передбачається витратити додаткові кошти, звідки їх розраховують одержати, і чи ті зміни будуть сприяти тому, аби Україна стала соціальною державою. Дякую.
Так, дякую. Будь ласка, перший заступник голови Комітету з питань бюджету Супрун Людмила Павлівна.
Шановні колеги! Надзвичайно важливе питання розглядається зараз стосовно внесення змін до Закону про Державний бюджет. Комітет Верховної Ради України з питань бюджету на своєму засіданні другого березня розглянув проект постанови, запропонований народними депутатами Шурмою, Воюшем і Добкіним. Цим проектом пропонується провести у квітні 2005 року відповідні парламентські слухання. Але хочу відмітити, що відповідно до статті 110-ї Закону України "Про Державний бюджет на 2005 рік" Кабінет Міністрів зобов’язаний був внести на розгляд парламенту новий законопроект, яким відрегульовується внесення змін до Державного бюджету. Чим це продиктовано? В першу чергу, 59-та глава Бюджетного кодексу визначає, що у випадку зміни видатків необхідно вносити зміни до Закону про Державний бюджет. Ви знаєте, що зараз відбулася ліквідація певних державних комітетів. Їх функції передані міністерствам, тобто, фактично, ми повинні повністю змінити структуру видатків державного бюджету в розрізі головних розпорядників. Йде скорочення персоналу цих міністерств і відомств цих державних комітетів, але видатки на скорочення не передбачалося безпосередньо Державним бюджетом. Тобто, необхідно вносити зміни стосовно цих показників. Крім того, за даними, які ми отримуємо, в бюджетний комітет зараз йдуть додаткові надходження до Державного бюджету, і за офіційними оцінками, перевищення доходів над запланованими складає 14,7 відсотка, тобто суттєво змінюються і доходи. Ми також прийняли декілька законопроектів, якими регламентуються нові видатки, в тому числі і для забезпечення пенсій військовослужбовцям, на зростання пенсійного забезпечення, на підвищення рівня заробітної плати. Аналізуючи видатки місцевих бюджетів, ми можемо сказати, що орієнтовно близько двох мільярдів гривень ми сьогодні повинні спрямувати до місцевих бюджетів для врегулювання питань не просто утримання місцевих бюджетів, а виплати заробітної плати на місцях. За таких умов виникає необхідність внесення змін. На жаль, уряд нам дає зараз інформації, які зміни пропонується вносити. І безпосередньо необхідно заслухати їх, які показники прогнозується змінити. Комітет не підтримує проведення парламентських слухань з цього питання у квітні місяці, але замість того пропонує наступний порядок роботи. Перше: провести комітетські слухання стосовно цього питання протягом другої половини березня місяця. 19 травня заслухати звіт уряду по виконанню бюджету за 2004 рік, і першого червня провести парламентські слухання стосовно основних напрямків бюджетної політики на 2006 рік. В такому контексті ми зможемо ефективно відпрацювати і зміни до Закону про Державний бюджет на 2005 рік, і внести необхідні поправки і корективи в політику уряду.
Дякую. Шановні колеги, ми заслухали повідомлення. Будемо визначатися. Автор законопроекту пропонує провести у квітні 2005 року парламентські слухання. Профільний комітет, я думаю, має більше рації. І слушніше, щоб ми таки парламентські слухання провели у червні місяці. Погоджується Шурма на червень? Тоді автор законопроекту погоджується з думкою профільного комітету про те, щоб такі слухання відбулися у червні місяці. Качур, будь ласка, з мотивів голосування. Мікрофон Качура.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Я прошу звернути вашу увагу на назву цих парламентських слухань. Мова йде про те, що ми в червні місяці будемо говорити про прогнозування економічного і соціального розвитку в 2005 році. Це абсолютно в червні місяці недоречно. Коли ми вчора обговорювали на бюджетному комітеті, ми говорили про те, що парламентські слухання доречно робити обговорення прогнозу на 2006 рік суміщати їх із проведенням слухань бюджетної резолюції, або робити окремі бюджетні слухання щодо вдосконалення бюджетного процесу і в рамках таких обговорень говорити про ті проблеми, які сьогодні стосуються і фінансування на центральному рівні, і особливо щодо фінансування місцевих органів влади. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ще одне уточнення. Щоб не про перспективи 2005, а про перспективи 2006 року, бо мабуть абсолютно логічно, якщо ми в червні будемо їх проводити, то вже про 5-ий рік говорити буде пізно. Як автор законопроекту, Шурма, звертаюсь. Яка ваша думка? Погоджуєтесь? Щоб на 2006 рік прогноз. Погоджуєтесь з думкою? Ні. Тоді, добре, я ставлю на голосування - ви не записані, Василь Іванович - ставлю на голосування проект Постанови про парламентські слухання "Здійснення бюджетного процесу в Україні в контексті аналізу і прогнозування економічного і соціального розвитку держави у 2005 році" лише не в квітні місяці, а в червні. Прошу визначатися. [[11:16:25]] За-180 Якщо ви не будете заперечувати, давайте я поставлю пропозицію, яку Павло Качур озвучив. Не прогноз 2005, а прогноз 2006 року і в червні послухати. Нема заперечень? Я ставлю тоді на голосування проект Постанови про парламентські слухання "Здійснення бюджетного процесу в Україні в контексті аналізу і прогнозування економічного, соціального розвитку держави у 2006 році. Провести такі слухання у червні цього року. Прошу визначатися. [[11:17:11]] За-180 Та сама цифра, 180. Не прийнято рішення. Слухається проект Постанови про парламентські слухання "Сучасний стан та перспективи розвитку державної політики у сфері свободи слова і інформації" [[реєстраційний номер проекту постанови 7107]]. Доповідає народний депутат Шурма Ігор Михайлович. Підготуватися від комітету Правденко.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичнох партії України [[об’єднаної]]. Перед тим, як приступити до обговорення цього питання я хотів би наголосити на одній ситуації. Минулого року ми були свідками абсолютно інших процесів, коли права частина залу була зацікавлена у проведенні слухань, тому що їх не задовольняла діяльність уряду. І цілком закономірного, що будь-які питання, які стосуються проблем участі України в єдиному економічному просторі, будь-які питання бюджетного процесу ця права частина залу, особливо Блок "Нашої України", підтримувати не буде, бо вони не зацікавлені аби уряд приходив у парламент і звітувався. До тих пір поки ця політична сила не усвідомить, що вона сьогодні не в опозиції, а при владі, в цій сесійній залі завжди будуть проблеми. Стосовно даного питання. Діяльність засобів масової інформації, розвиток інформаційних відносин значною мірою віддзеркалюють стан суспільно-політичних відносин в країні. Обов’язковою складовою демократичного розвитку суспільства є вільний обмін інформацією, оскільки від оперативності виходу в світ об’єктивної інформації значною мірою залежить розвиток економічних відносин. В умовах зміни державної влади після президентських виборів особливого значення набуває проблема свободи слова. Саме тільки вільні засобів масової інформації можуть гарантувати, що дії влади будуть підконтрольні суспільству. Нове керівництво країни провадить кадрову чистку у керівництві структур, що мають відношення до ЗМІ. Говорить не тільки про заміну керівництва УТ-1, але це і роблять. Але й про те, щоб змінити власників найбільших телеканалів. Незалежно від того, обмірковані міркування на користь такого рішення чи ні зрозуміло, що необхідно сформулювати ясні і прозорі принципи державної політики у сфері свободи слова. Уряд пропонує розширити доступ на український телеринок потужних західних медіакомпаній. Очевидно, що це радикально змінить ситуацію в інформаційному просторі України. Парламент зобов’язаний розробити чіткі принципи державної політики у цих питаннях. Найважливішою темою залишається тема російської мови на телеканалах. Сьогодні це питання хвилює багатьох. Як показує зокрема лист української інтелігенції на захист російської мови під яким вже, майже, 1,5 сотні підписів. У тому числі, лауреатів державних премій, докторів і кандидатів різних, різного профілю, заслужених артистів. Це лише частина тих проблем, котрі потребують відкритого обговорення. Фракція соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] вважає за необхідне проведення парламентських слухань на цю тему, з метою всесторонього вивчення окреслених проблем та напрацювання точних і ефективних механізмів вдосконалення вітчизняного інформаційного законодавства, створення сприятливих умов розвитку інформаційної індустрії України за для задоволення кожного громадянина у вільному вираженні поглядів і переконань на праві інформації. Може хоть тут підтримують ідею Президента про підтримку Росії
Зараз перед голосуванням тоді, якщо ви не заперечуєте. Правденко Сергій Макарович, будь ласка, перший заступник Голови Комітету з питань свободи слова та інформації.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, ми вчора на комітеті розглянули цю пропозицію колег. Звичайно свободи слова в Україні, як кажуть, вчора не було, не має сьогодні. Я маю дуже великий сумнів, що вона буде завтра. Так не буває - це моя давня теза і вона, мабуть, правильна, я принаймні не маю в ній сумнівів. Коли одному відсотку населення чи менше належить в державі все, а 90% зубожіє, тоді свобода слова просто не можлива. Свобода слова можлива тоді, коли є в суспільстві солідний середній клас, хоча б відсотків 60-70 населення, економічно незалежний. Тоді він як передплатник, як глядач оплачує інформаційні послуги, диктує сам тиражі правдивих видань. І тоді настає свобода слова. У нинішніх умовах можна просити лише говорити теоретично і приймати відповідні законодавчі акти. Але це моя особиста точка зору. Тепер я доповідаю точку зору комітету. Комітет врахував, що 13 квітня ми у цій залі будемо проводити парламентські слухання на тему "Перспективи створення суспільного телерадіомовлення в Україні". І розкриваючи цю тему, у виступах від фракцій, від груп, комітетів і так далі, можна буде достатньо багато сказати про стан свободи слова в Україні і внести багато пропозицій. Тому щоб не повторюватися на одній сесії, ми пропонуємо за пропозицією колег про парламентські слухання "Сучасний стан та перспективи розвитку державної політики у сфері свободи слова" перенести на наступну сесію, яку пропозицію я прошу підтримати, оскільки на цій сесії, повторюю, цю тему буде достатньо розкрито у темі про суспільне телерадіомовлення, що є теж вкрай важливим і стосується по суті всіх проблем, які піднімають тут колеги. Спасибі.
Шановні колеги, з мотивів Ярослав Кендзьор і потім. Я оголосив вже Ярослава Кендзьора, потім.
Ярослав Кендзьор, Народний Рух України, фракція Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати. Я переконаний, що багато з вас дуже, так мовити, мило втішалися, коли про свободу слова з трибуни Верховної Ради почав говорити представник цієї партії, яка довгими роками узурпувала інформаційний простір, зомбувала роками всю Україну, яка впровадила темники. І сьогодні представник цієї політичної партії ратує за свободу слова. Мені це, даруйте, нагадує знаєте таку куртизанку, на котрій уже клейма ніде ставити, яка враз почала бідкатися і говорити, філософствувати про цнотливість. Я вважаю, що аморально представнику цієї партії ставити питання на таку тему про свободу слова. Дякую.
Я бачу, бачу. Ви вкінці уже тоді виступите. Юрій Соломатін. Я бачу, бачу.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги, шановні радіослухачі. Стара відома теза: хто має гроші, той замовляє музику і замовляє засоби масової інформації. Тому на сьогодні, коли гроші так і залишилися на баці його припохабія капіталу, коли сформований новий уряд міністрів капіталістів, і зараз він робить хорошу, красиву міну при поганій грі і намагається за словами про громадське радіо і телебачення захопити все, що раніше належало іншій силі і зараз плаче крокодилячими сльозами про те, що начебто йому раніше не давали. Не давали, зараз винні будете давати іншим. Тому я хочу з цього приводу сказати одне. Лише після повернення всієї власності і влади народу буде свобода слова, а все інше це ганьба. Дякую.
Так, Євген Гірник.
Шановні колеги, дуже цікаві пропозиції від фракції СДПУ(о) поступають і про бюджетні слухання, і про свободу слова. Це нагадує, коли злодія зловили за руку, він кричить: тримайте злодія. Давайте послухаємо і про бюджет, і про його використання в Закарпатській області, зокрема з приводу стадіону "Авангард". Звіт уряду 19 травня запланований буде. А з приводу свободи слова. Люди, які душили її протягом 15 років, раптом про щось здатні говорити. Звичайно, що такі слухання потрібні. Я підтримую ідею проведення таких слухань. Щоб на них була розглянута демонополізація, щоб СДПУ(о) не належало два канали, щоб Пінчуку не належало три канали, щоб дійсно у нас була свобода слова в телерадіопросторі України.
Так, Юрій Соломатін. Я, шановні колеги. Юрій Кармазін, вибачте. фракція "Наша Україна". Я надаю слово тільки тим, хто записався, шановні колеги. А потім автор проекту Постанови Шурма.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановні народні депутати, шановні громадяни України! Дійсно, приємно, що люди ініціюють ті, хто ще недавно ініціював темники. Я зараз пропонував би прийняти цю постанову тільки за основу, добавивши, що сюди треба ввести також інформацію, доручення Генеральному прокурору України дати відповідь на питання, хто ввів цензуру в Україні всупереч Конституції України і запровадив таким чином темники. Суспільство зараз з новою свободою слова має це знати. Це - перше. І друге. Хай повідомить Національна рада і разом з Генеральною прокуратурою, Фондом держмайна, як центральні телеканали опинилися у кучки людей, які сьогодні вчать нас, як жити?
Так, Ігор Шурма, будь ласка, як автор проекту Постанови має слово.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Я би хотів звернутися до пана Правденка, щоб ви всі зрозуміли мою позицію. Не можна переносити дане питання на осінь, оскільки ми всі будемо втягнуті вже у парламентські перегони, і ця тема буде використана чисто для піарівських ходів. Що стосується зауваг, які ідуть з боку "Нашої України". То я мушу сказати, недарма Президент України отим двом виступаючим не запропонував жодної державної посади, бо він на інавгурації тут сказав: я протягую руку до співпраці усім. І всі повинні політичні сили співпрацювати. А сьогодні оце протистояння показує про те, що ці люди налаштовані виключно на воєнні і руйнівні дії. І зрештою я з вами взагалі не збираюся вести дебати, оскільки ви. двох людей, які порушують Конституцію, яких виключили з СДПУ(о). Вони були і є порушниками. Це держсекретар Зінченко і Порошенко - секретар РНБО. Вийдуть вони.
Так, шановні колеги, переходимо до голосування. Ставиться на голосування першим проект постанови, який запропонували народні депутати Шурма і Володимир Заєць. Це реєстраційний номер 7107 про парламентські слухання "Сучасний стан та перспективи розвитку державної політики у сфері свободи слова і інформації. Так, будь ласка, прошу голосувати. [[11:30:11]] За-173 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. “Наша Україна" - 1, Фракція комуністів - 7, "Регіони України" - 50, Народна аграрна партія - 11, СПУ - 23, СДПУ(о) - 21, "Єдина Україна" - 2, Блок Тимошенко - 0, "Демократична Україна" - 15, "Воля народу" - 7, "Союз" - 12, "Демініціативи" - 9, "Центр" - 1, "НДП-Республіка" - 5, Позафракційні - 9. Може, пропозиції? Ви згодні, Ігор Михайлович? Ну, будь ласка, Шурма. Ну, є ще ж пропозиція комітету. Якщо ви не згодні з пропозицією Комітету. Будь ласка, мікрофон.
Ігор Шурма, фракція Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Шановні колеги! Ніхто не може стверджувати тезу про те, що дана проблема є неактуальною і що вона не буде загострена у потребі задоволення. Тому я прошу сесійний зал підтримати пропозицію пана Правденка стосовно проведення цих слухань восени. Я хочу звернутися і заодно до всіх, хто спостерігає за сесіями: в черговий раз фракція "наша Україна" не проголосували за пропозицію, яка виходить від Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Пане Президенте, ви - керівник блоку, зверніться до своїх товаришів по парламенту, аби вони вас не ганьбили. Дякую.
Шановні колеги, тоді ставиться на голосування пропозиція комітету: про проведення парламентських слухань: "Сучасний стан та перспективи розвитку державної політики у сфері свободи слова та інформації" - з датою уточненою - листопад - грудень 2005 року. Це документ реєстраційний номер 7107-д. Ставлю на голосування для прийняття в цілому. Прошу голосувати. [[11:32:21]] За-250 Рішення прийнято. По фракціях? Будь ласка. "Наша Україна" - 1, комуністів - 53, "Регіони України" - 50, Народна партія - 25, СПУ - 24, СДПУ(о) - 21, "Єдина Україна" - 22, Блок Тимошенко - 2, "Демократична Україна" - 16, "Воля народу" - 4, "Союз" - 8, "Демініціативи" - 7, "Центр" - 0, НДП-"Республіка" - 7, "Позафракційні" - 10. Шановні колеги, переходимо до розгляду: друге читання. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Цивільного кодексу України [[щодо опіки і піклування]]. Віктор Лаврентійович Мусіяка, голова підкомітету Комітету з питань правової політики, має слово. Будь ласка.
Шановні колеги, мова йде про законопроект номер 5272, який вніс народний депутат Асадчев. Коротко щодо його змісту. Вноситься пропозиція про те, щоб суд, приймаючи рішення про встановлення опіки або піклування, зразу ж і визначав, кого він призначає опікуном або піклувальником за поданням органу опіки або піклування. Тому що якщо розрив є між моментом прийняття рішення про встановлення опіки або піклування, потім матеріали передаються до органу опіки, піклування, поки призначує опікуна, піклувальника, права малолітніх, неповнолітніх, обмежено дієздатних, недієздатних можуть постраждати. Ми внесли відповідні корективи. Вони всі враховані. Немає неврахованих пропозицій. Їх всього-то 4, тому що пропозиція невелика за змістом. Є пропозиція комітету правової політики прийняти в другому читанні і кінцева.
Шановні колеги, всі пропозиції комітетом враховані. Немає застережень щодо проекту закону? Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Цивільного кодексу України [[щодо опіки і піклування]], реєстраційний номер 5572. Прошу голосувати [[11:35:10]] За-263 Закон прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про передачу об’єктів права державної та комунальної власності" [[щодо об’єктів соціальної інфраструктури]], реєстраційний номер 5541. Володимир Йосипович Матвєєв буде доповідачем заступник голови Комітету з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій.
Уважаемый председательствующий и уважаемые коллеги! Комитет по вопросам экономической политики, управления народным хозяйством, собственности и инвестиций представляет на ваше рассмотрение проект закона Украины о внесении изменений к закону Украины о передаче объектов права государственной и коммунальной собственности, регистрационный номер 5541, подготовленный в комитету на второе чтение. Напомню, что данный проект , инициатором которого является наш коллега народный депутат Качур, направлен на правовое урегулирование проблемы общежитий и других объектов с социальной инфраструктурой, которые были, так сказать, потеряны в ходе приватизации или корпоратизации высших государственных предприятий и организаций, то есть не вошли в уставные фонды новосозданных хозяйственных обществ. За время работы над проектом в наш комитет поступило 7 замечаний и предложений от 5 субъектов законодательной. инициативы и 2 из них отклонены, а остальные учтены редакционно и по смыслу. Следует сказать, что текст законопроект, принятого в первом чтении, претерпел только редакционные изменения, практически не изменившись при этом по смыслу. Так в статьях 4 и 4-1 Основного закона выписан перечень соответствующих органов и организаций, а также порядок согласований необходимых для передачи государственного и коммунального имущества. В связи с этим из редакции законопроекта принятого в первом чтении была исключена норма требовавшая согласования о передаче объектов социальной инфраструктуры соответствующими сельскими, поселковыми, городскими, районными в городах советами, поскольку необходимость в таких согласованиях установлена другими статьями закона. Зато вместо этого в проекте закона появилась норма об отсутствии необходимости согласования передачи объектов социальной инфраструктуры с предприятиями и трудовыми коллективами предприятий, которым такие объекты принадлежали до их приватизации, но выпали в процессе приватизации. Связано это прежде всего с тем, что эти объекты не вошли в уставной фонд новосозданных хозяйственных обществ, и эти предприятия уже не имеют к таким объектам никакого отношения. И последнее. Редакционно было бы правильно, если бы в тексте последней колонки уточнить, что не требует особого согласования понятие "с этими предприятиями и их трудовыми коллективами". Прошу проголосовать за такую редакцию законопроекта во втором чтении и в целом, как закон.
Шановні колеги! Немає затережень. Матвієнкова, будь ласка. Одна поправка відхилена. мікрофон увімкніть.
Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Уважаемый Владимир Иосифович! Третья правка. Мы прекрасно знаем сколько детских дошкольных учреждений были переданы в коммунальную собственность были закрыты и сегодня используются непонятно под что. Суть правки заключается в одном. Что мы предлагаем? Если детский комбинат не вошел в уставной фонд, а акционерная компания изъявляет желание продолжать эксплуатировать его, как детский комбинат, то до тех пока она будет его эксплуатировать именно, как детский сад, то передать этой акционерной компании, пусть она его содержит, пусть она несет на себе эти нагрузки, и пусть работает этот детский сад на здоровье. Я не понимаю, почему она была отклонена и почему считает комитет, что это не норма этого закона. Спасибо.
Это действительно не норма этого закона, это норма Закона "О приватизации".
Що, будемо голосувати?
Это действительно, Сережа, не норма этого закона. Что я могу сделать?
Так ви знімаєте свою поправку, да? Хорошо. Шановні колеги, вноситься на голосування пропозиція Комітету про прийняття у другому читанні і в цілому, як закон, проект Закону про внесення змін до Закону України про передачу об’єктів права державної та комунальної власності щодо об’єктів соціальної інфраструктури, реєстраційний номер 5541. Прошу голосувати. [[11:39:44]] За-250 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до цивільного Кодексу України щодо місцезнаходження юридичної особи, реєстраційний номер 5129. Доповідач голова підкомітету Дубицький В’ячеслав Володимирович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, Комітетом з питань промислової політики і підприємництва підготовлений до другого читання законопроект, реєстраційний номер 5129, про внесення змін до Цивільного кодексу України, щодо місцезнаходження юридичної особи, внесений народним депутатом України Поліщуком Кирилом Ананійовичем. До зазначеного законопроекту надійшло 5 пропозицій, всі вони враховані. Шановні народні депутати, члени Комітету з питань промислової політики і підприємництва, при доопрацюванні зазначеного законопроекту особливу увагу звернули на пропозиції, що недоцільності відображення в статутних документах місцезнаходження юридичної особи. Комітет також погодився з пропозицією, щодо виключення із статей 88 та 93 Цивільного кодексу України, обов’язок вказувати у статуті місцезнаходження товариства, тому що це правило є невиправдано обтяжним для товариств, особливо великих, в зв’язку з чим поступають чисельні скарги підприємців на такий порядок та побажання його замінити. Крім того, Комітет не заперечує, що товариство повинно мати змогу змінювати власну адресу, без внесення зі до статуту, а лише повідомляти про його зміну реєструючому органу. А відтак статті 88 і 93 Цивільного кодексу України та Закон України про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців потребують додаткових змін. Враховуючи, що всі пропозиції при доопрацюванні законопроекту до другого читання враховані, члени комітету пропонують підтримати зазначений законопроект і прийняти його в другому читанні та в цілому як закон. Прошу підтримати рішення комітету.
Шановні народні депутати, немає застережень щодо пропозиції комітету? Ставиться на голосування для прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо місцезнаходження юридичної особи. Реєстраційний номер 5129. Прошу голосувати. [[11:42:47]] За-284 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України з питань забезпечення захисту житлових прав громадян, які проживають в гуртожитках. Доповідач - голова підкомітету Комітету з питань будівництва, транспорту, житлово-комунального господарства і зв’язку Резнік Ігор Йосипович. Реєстраційний номер документу 5282-2.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! 21 грудня 2004 року Верховною Радою в цьому залі було прийнято в першому читанні законопроект 5282 "Про внесення змін до деяких законів України з питань забезпечення житлових прав громадян, які проживають у гуртожитках". Вказаним законопроектом, поданим урядом, передбачається усунути розбіжності з питань щодо передачі гуртожитків у комунальну власність, які містяться у законах України про приватизацію Державного житлового фонду, про приватизацію державного майна та Закону України "Про передачу об’єктів права державної та комунальної власності". Також пропонується захистити права мешканців гуртожитків шляхом внесення змін до Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом". Прийняття закону України сприятиме передачі гуртожитків під час приватизації підприємства для комунальної власності, оскільки дія Закону України "Про приватизацію державного майна” не буде поширюватися на Державний житловий фонд, у тому числі і гуртожитків. А останнє не буде включатися до статутних фонді приватизованих підприємств. У разі банкрутства підприємства, до складу ліквідаційної маси не буде включати житловий фонд, у тому числі гуртожитків, що попередить передачу гуртожитків у власність інших юридичних осіб за борги підприємства та забезпечить захист житлових прав мешканців цих гуртожитків. Після прийняття законопроекту в першому читанні та у процесі підготовки законопроекту до розгляду в другому читанні пропозицій та зауважень до нього не було. Вірогідно у зв’язку з тим, що законопроект невеликий, всього на одну сторінку, та повністю відображає суть питання в разі банкрутства підприємств, зміни форми власності або їх ліквідації гуртожитки повинні передаватися у комунальну власність. У зв’язку з вищевикладеним на друге читання виноситься практично така редакція законопроекту, яка була розглянута та прийнята у першому читанні в цьому залі 21 грудня 2004 року. На засіданні комітету законопроект було розглянуто другого лютого цього року та прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти проект Закону про внесення змін до деяких законів України з питань забезпечення прав громадян, які проживають у гуртожитках, який внесений Кабінетом Міністрів, у другому читанні та в цілому. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Шановні колеги, прошу уваги. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законів України з питань забезпечення захисту житлових прав громадян, які проживають у гуртожитках. Реєстраційний номер 5282-2. Прошу голосувати. [[11:46:06]] За-300 Закон прийнято. По фракціях, будь ласка. “Наша Україна" - 42, Фракція комуністів - 55, "Регіони України" - 49, Народна аграрна партія - 28, СДПУ(о) - 22, "Єдина Україна" - 15 , СПУ - 22, Блок Тимошенко - 0, "Демократична Україна" - 17 , "Воля народу" - 6, "Союз" - 12, "Демократичні ініціативи" - 14, НДП - "Республіка" - 7, "Центр" - 1, Позафракційні - 10. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо фермерських господарств]] [[реєстраційний номер 4410]]. Доповідач: голова Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Томич Іван Федорович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. На ваш розгляд пропонується проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо діяльності фермерських господарств]] [[реєстраційний номер 4410]]. Проект розроблений з метою приведення законодавчих актів України у відповідність до Закону про фермерські господарства, який прийнятий 19 червня 2003 року у цій залі. Це дає можливість врегулювати відповідно до прийнятого закону 16 законів, які пов’язані з діяльністю фермерських господарств. При розгляді законопроекту у першому читанні Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради дає позитивну оцінку зазначеному законопроекту. Даний законопроект також підтримали Комітети Верховної Ради з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, з питань будівництва і транспорту, з питань соціальної політики, з питань законодавчого забезпечення. При розгляді 22 червня 2004 року у Верховній Раді, у цій залі, 310 голосів у першому читанні підтримали зазначений законопроект. За даний період до комітету надійшла одна поправка народного депутата Ткача, яка у таблиці включена, і ви маєте можливість ознайомитися, вона врахована. Народні депутати, члени комітету, на своєму засіданні одноголосно підтримали зазначений законопроект і звертаються до вас шановні колеги з проханням підтримати напередодні внесення повторного розгляду у Верховну Раду бюджету, цілком зрозуміло, 43 законопроекти, які стосуються галузі, і даний законопроект, який може бути 44-им, дякуючи вашій підтримці і Голови Верховної Ради, вони будуть актуальними з тим, щоб докорінно у бюджеті змінити бюджетну підтримку державну, як і фермерських господарств, так і агропромислового комплексу України. Дякую за увагу.
Шановні колеги, вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як Закон проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо фермерських господарств. Реєстраційний номер 4410. Прошу голосувати. [[11:49:36]] За-289 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про природно-заповідний фонд України" [[щодо покращання охорони територій заповідників]]. Реєстраційний номер 4590. Доповідач - голова Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків чорнобильської катастрофи Геннадій Борисович Руденко. Будь ласка, Геннадій Борисович.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, на ваш розгляд вноситься законопроект, який вже підготовлений до другого читання. Мова йде про покращання охорони територій заповідників. Законопроект ініційований Кабінетом Міністрів, а доопрацьований депутатами Верховної Ради. Актуальність не викликає сумніву. Вона пов’язана з необхідністю удосконалення організації, функціонування установ природно-заповідного фонду загальнодержавного значення і здійснення природоохоронних заходів щодо збереження особливо цінних природних комплексів. Досить часто питання збереження постає критично, навіть політично в залі Верховної Ради, тому потрібно зняти будь-які інсинуації на цю тему. Також іде мова про удосконалення управління та координації діяльності підрозділів служб Державної охорони установ природно-заповідного фонду. А в цьому питанні є проблеми, особливо враховуючи те, що знову уряд починає проводити реформування галузі. Безумовно, також іде мова про приведення Закону України "Про природно-заповідний фонд України" у відповідність до Земельного кодексу і реалізації положень цивільської стратегії для біосферних заповідників. Підготовлена порівняльна таблиця, в якій зауваження та пропозиції частково враховані, частково не враховані. Наприклад, комітет пропонує врахувати ряд поправок народного депутата Кармазіна, зокрема залучення на добровільних засадах коштів благодійних фондів, підприємств, установ, організацій та громадян для фінансового забезпечення заходів щодо територій та об’єктів природно-заповідного фонду. Враховано деякі інші поправки, 3 пропозиції враховано частково. Разом з тим, комітет пропонує відхилити одну із поправок пана Кармазіна щодо вилучення речення з статті 17, де констатується, що завданням біосферних заповідників-резерватів є забезпечення сталого соціально-економічного розвитку території. Це формулювання міститься фактично в вимогах Севільської стратегії для біосферних заповідників, тому ми вважаємо, що цей елемент, який необхідно ввести, враховуючи нашу європейську інтеграцію. Важливою також є редакція частини 1 статті 61 "Склад і повноваження служби державної охорони природно-заповідного фонду", в якій уточнено склад зазначеної служби. Пов’язано з необхідністю створення вертикалі управлінь служби державної охорони, на чолі з начальником Державної служби заповідної справи. Також рекомендується відхилити поправку стосовно механізму затвердження положення про установу ПЗФ. Даним законопроектом положення про установу природно-заповідного фонду та положення про режим організації території розділяються. Комітет пропонує прийняти законопроект. Юридичне управління Апарату Верховної Ради підтримує зазначений законопроект без зауважень. Дякую.
Дякую, Геннадій Борисович. Так, тут поправки, крім поправок Юрія Анатолійовича Кармазіна, всі враховані. Наполягаєте? Мікрофон Кармазіна, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Адаме Івановичу, практично всі мої поправки відхилені. Я даю визначення що є таке “біосферні заповідники" і, оскільки це природоохоронні, науково-дослідні установи міжнародного значення, які створюються саме з метою збереження в природному стані найбільших природних комплексів біосфери і здійснення екологічного моніторингу, і вивчення навколишнього природного середовища, і оскільки зараз є порушення ці, які є і сьогодні в Ялті, ви знаєте що в заповіднику, в інших заповідниках, які використовуються, я буду наполягати на озвученні всіх моїх поправок, Адаме Івановичу. Тому прошу Вас по поправкам надати мені можливість аргументувати, а тоді хай побачать люди: хто правий, хто неправий. Життя покаже.
Юрій Анатолійович, Ви маєте право, але від одної поправки маєте відмовитися, бо хвилину вже використали. Так., будь ласка, поправка, я роблю зауваження Комітету, напевно, хтось трошки, Геннадій Борисович, подивіться, ну не враховували технічні працівники не пронумерували цих поправок і дуже важко буде нам орієнтуватися.
Давайте з голосу будемо пробувати.
Ну, будемо з голосу, звичайно, але зробіть зауваження керівникам секретаріату. Так, будь ласка, перша сторінка. Юрій Анатолійович, будь ласка, Ваш поправка.
Юрій Кармазін, спасибі, Адаме Івановичу, о це я так саме маю і сказати. Ви самі побачили, що зробив секретаріат. В статті 5, частині першій, абзац другий, я пропоную викласти в редакції: спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі охорони навколишнього природного середовища що до територій та об’єктів природньо-заповідного фонду загальнодержавного значення. Це зрозуміло, що воно стосується до 5-ої статті, де викладаються абзаци другий і третій, і я пропоную у тай редакції їх викласти. При чому висновків, які маються бути і обгрунтування Комітет ніяких не пише, пише просто: відхилено і все. А які висновки? Чому відхилено? Чому запропонована редакція краще ніж моя редакція? Ніхто цього не сказав.
Геннадій Борисович, , будь ласка.
Відхилено тому що не всі установи підпорядковані Мінприроді, тому положення про установу, як юридичну особу, мають затверджувати органи виконавчої влади, у підпорядкуванні яких вони перебувають. Тому не факт, що сьогодні, враховуючи, що розбалансованість і є частина природньо-заповідних фондів, які належать не лише центральним органам виконавчої влади. Тому вважаємо, що дана редакція не потребує уточнень.
Я ставлю на голосування пропозицію народного депутата Кармазіна щодо його поправок до статті 5. Прошу визначатися. [[11:56:51]] За-94 Не підтримані пропозиції. Будь ласка, Юрію Анатолійовичу, до 14 статті поправка. Мікрофон.
Там помінена редакція, Адаме Івановичу. У першому читанні прийнята одна редакція, зараз врахована поправка, то мала б бути проголосована тоді та поправка, Адаме Івановичу, згідно з регламентом.
Це поправка Зайця.
Адаме Івановичу, немає значення зараз чия поправка. Має значення регламент. Прийнято в першому читанні Верховною Радою одне, зараз пропонується інше. Будь ласка, хай будуть рівність позицій депутатів і прав депутатів, ви ж це знаєте. Ставте, будь ласка, тут поправку на голосування.
Будь ласка, це на першій сторінці поправка народного депутата Зайця, яка врахована. У попередній редакції, тобто в першому читанні ми її прийняли в іншій редакції. Тобто тут відповідно до регламенту має право наполягати і Заєць і будь-який інший народний депутат на тому, щоб підтвердити його поправку. Є, Геннадію Борисовичу., будь ласка.
Да, я скажу про те. що у процесі, дійсно, виникають інколи правові колізії, є можливість покращити редакційну частину, покращити навіть суть запропонованої статті. І ми вважаємо, що формулювання, що "центральним органом виконавчої влади, установами та організаціями, у підпорядкуванні яких перебувають території та об’єкти ПЗФ, за погодженням із центральним органом виконавчої влади в галузі заповідної справи щодо територій та об’єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення". В цій редакції ми хочемо, і ми врахували це на комітеті, щоб була остаточна редакція. Прохання підтримати.
Я ставлю на голосування про підтримку поправки народного депутата Зайця. Прошу голосувати. [[11:59:04]] За-116 Значить, залишається редакція, яку ми з вами прийняли у першому читанні. Мікрофон, будь ласка, Кармазіна. До 14-ї статті поправка.
Юрій Кармазін. До 14-ї статті. Я прошу і пропоную викласти статтю 14-ту другу частину її у такій редакції: режим територій та об’єктів природно-заповідного фонду визначається відповідно до цього закону з врахуванням її класифікації та цільового призначення. От у такій редакції пропоную проголосувати цю поправку.
Дякую. Ставлю на голосування.
Вона.написано, Адам Іванович, які мотиви відхилення цієї поправки. Адам Іванович.
Дякую. На відміну від положення про установу положення про режим територій та об’єктів природно-заповідного фонду затверджується наказом природи. Ми розуміємо, що це різні речі: положення про установу і положення про режим територій. Тому редакція кінцева, яку ми прийняли, це положення про режим територій та об’єктів природно-заповідного фонду розробляється з врахуванням їх класифікації і цільового призначення та затверджується центральним органом виконавчої влади у галузі заповідної справи щодо території та об’єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення.
Ставлю на голосування поправку народного депутата Кармазіна до 14-ї статті. Прошу визначатися.
Відхилено, відхилено. [[12:00:57]] За-68
Не підтримано. Будь ласка, мікрофон Кармазіна, поправка до 17-ї статті.
Юрій Кармазін. Шановний Адам Іванович, пропозиція тут із двох частин у мене є до статті 17-ї. Перше. Я пропоную вилучити у частині першій частину речення "і забезпечення сталого соціально-економічного розвитку територій". І викласти частину першу у новій редакції. Біосферні заповідники є природоохоронними науково-дослідними установами міжнародного значення, що створюється з метою збереження в природному стані найбільших природних комплексів біосфери, здійснення екологічного моніторингу, вивчення навколишнього природного середовища, його змін під дією антропогенних факторів. І наголошую, що я прошу вас вилучити частину першу саме через те, що ми не можемо під соціально-економічний розвиток підганяти біосферні заповідники. Ви розумієте? Бо інакше в нас нічого не залишиться. Давайте будемо все-таки розумними людьми. Господь нам дав цю територію, збережемо її.
Дякую. Я хотів би наголосити, що коли ми, виконуючи вимоги Севільської стратегії для біосферних заповідників, запропонували викласти редакцію статті 17 - "Статус і завдання біосферних заповідників як частину, як доповнення і забезпечення сталого соціально-економічного розвитку територій, то ми не вважаємо, що це може призвести до погіршення ситуації, а навпаки, покращання. Прикладом того є різні ділянки, де. різні об’єкти, де, фактично, можна і за участю реальних проектів економічного характеру, навпаки, покращити ситуацію. Тому пропонуємо залишити редакцію комітету і відхилити пропозицію пана Кармазіна.
Будемо голосувати? Не наполягаєте, Юрій Анатолійович? Чи наполягаєте на голосуванні? Ну, давайте проголосуємо, поки Юрій Анатолійович зорієнтується. Я ставлю на голосування пропозиції Кармазіна до 17-ї статті. Прошу визначатися. [[12:03:35]] За-81 Не підтримано. Пропозиція до 18-ї статті. Будь ласка, мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановний Адам Іванович, бачите, і по цій статті немає висновків і обгрунтування комітету. А тут доповнено зараз такою статтею, частиною новою змісту: "Господарська діяльність у межах земель біосферного заповідника проводиться відповідно до вимог, що встановлюється у проекті організації території біосферного заповідника, резервату та охорону його природних комплексів. Оця господарська діяльність уже погубила масу заповідників і погубить ще. І ми з вами знаємо, що олігархи побудувалися прямо посередині заповідників. Оце ця стаття буде цьому якраз сприяти. Ми в законі маємо сказати, що не може там відбуватися ніякої господарської діяльності. Вони для іншої мети збудовані ці заповідники Господом, не нами з вами, ви розумієте, створені. Ми нічого не створюємо. Наша задача - тільки зберегти. Тому я за те, щоб захистити природу і вилучити цей пункт, це доповнення із статті 18-ї. Дякую вам.
Дякую. На рахунок даного питання ми вважаємо, що Природно-заповідний фонд - це не Марс, куди відправляються у експедицію, це реалії нашого життя. У нас сьогодні 44 об’єкти. Фактично мова йде про те, що не завжди державі вистачає коштів для того, щоб фінансувати так, як це необхідно, цю діяльність. Тому, якщо є розумна діяльність, чому ні, для цього є, розробляється проект, який погоджується і громадськістю територіальною, і центральним органом виконавчої влади. Тому одне іншому не заважає. Коли люди порушують закони і будують маєтки собі в заповідниках, то це порушення закону кримінальне, і навіть нічого не приймаючи, ніяких додаткових законопроектів. Тому не потрібно робити масло масляним. Потрібно просто виконувати сьогодні існуючі закони. Давайте не плутати. Тому пропонуємо відхилити.
Ставлю на голосування пропозицію народного депутата Кармазін щодо 18-ї статті. Прошу визначатися. [[12:06:08]] За-81 Не підтримано. Будь ласка, мікрофон Кармазіна, поправка до 19-ї статті. Сторінка п’ята.
Юрій Кармазін. Це фактично стаття доповнена частиною другою, де написано: сприяння сталому екологічному та соціально-економічному розвитку територій біосферного заповідника здійснюється у співробітництві з органами місцевого самоврядування. Який соціально-економічний розвиток може здійснюватись біосферного заповідника, який є природоохоронним, науково-дослідною становою міжнародного значення? Яке? Можливо, ви розкажете, що це таке на практиці відбувається? Екологи б’ють тривогу про те, що ми вже в Україні все це знищуємо! Наукова громадськість говорить, я сьогодні говорю її вустами всього-на-всього. Тому давайте зупинимо і цю, ви бачите, що це погибель тільки буде. Я прошу проголосувати "за".
Дякую. Юрій Анатолійович, ну, на рахунок озвучення від усієї громадськості я б так не брав на себе таку сміливість. Мова йде про те, що є, повторюю, майже 50 таких об’єктів, майже 50 таких об’єктів, є органи місцевого самоврядування, які в тому числі є представниками громадськості, які піклуються не менше за все за збереження різномаїття. Тому або давайте перетворювати взагалі, як в Чорнобилі 30-кілометрова зона, і лише легалізувати браконьєрство, або зробити нормальну прозору схему, де злодій буде покараний, але люди, які ідуть з добром до природно-заповідного фонду, будуть мати право нормально легально працювати. І кошти, які можуть збирати, в тому числі від туристичних якихось проектів, від екопоселень вони будуть давати на розвиток даних конкретних природно-заповідних об’єктів. Тому ми пропонуємо вилучити вашу поправку.
Я ставлю на голосування пропозицію народного депутата Кармазіна щодо доповнення 19 статті. Прошу визначатись. [[12:08:41]] За-82 Не підтримана. Будь ласка, мікрофон Кармазіна щодо 21 статті.
Юрій Кармазін. До 21 статті я прошу частину третю частину третю викласти в новій редакції: "Зонування території Національного природного парку, рекреаційна та інша діяльність на його території проводиться відповідно до Положення про Національний природний парк та проекту організації території Національного природного парку, охорони, відтворення та рекреаційного використання його природних комплексів і об’єктів, що затверджується центральним органом виконавчої влади у галузі охорони навколишнього природного середовища". Це означає. Це кінець цитати. Це означає, що вся та діяльність буде затверджуватися на рівні центрального органу виконавчої влади. І це означає, що буде проект, і буде все узгоджено якраз з тими організаціями, які дбають про залишення цього надбання народу. Тому я не знаю, чому відхилив комітет цю пропозицію. Бо це вписується в те, що ви.
Юрій Анатолійович, відверто скажу, дана поправка була дискусійною. І відверто кажу, що були сумніви: чи так, чи проти. Думки розділилися. Ми запропонували, що все-таки до "Положення про Національний природний парк" змінити на наступну редакцію: "Положення про режим території Національного природного парку", - де вважаємо, що можна фактично всі ці ваші ідеї врахувати. Ну, фактично вони випливають з того, якщо ми запишемо, що "Положення про режим території Національного природного парку". Це є вже наступне доопрацювання. Теоретично можна так і записати. Але комітет, повторюю, в даному випадку, я ще раз кажу, я виступаю як представник комітету. Комітет мав різні точки зору, прийняв рішення про відхилення. Вважаємо, що редакція, запропонована нами, вона не відрізняється фактично. Просто ваша вона більш розширена, але погодьтеся, Юрій Анатолійович, що положення про режим дає можливість всі ці ідеї врахувати.
Я прошу: не дискутуйте, будь ласка, не дискутуйте, визначиться зал. Я ставлю на голосування пропозицію народного депутата Кармазіна до 21 статті. Прошу визначатися. [[12:11:35]] За-90 Не підтримана пропозиція. Так, будь ласка, мікрофон Кармазіна. Поправка до статті 52, це сторінка 8.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Мені прикро, що очевидні речі. Очевидні, але сьогодні голова комітету пов’яз. рішенням комітету. В статті 55 я пропоную частину 2 викласти в редакції "охорона територій та об’єктів природно-заповідного фонду, інших категорій покладається на підприємства, установи та організації, у віданні яких вони перебувають. У разі необхідності охорони цих територій та об’єктів природно-заповідного фонду може покладатися на служби державної охорони, розташованих поблизу природних заповідників, біосферних заповідників, національних природних парків та регіональних ландшафтних парків з віднесенням витрат на рахунок підприємств, установ та організацій, у віданні яких перебувають ці території та об’єкти природно-заповідного фонду. Власники цих територій та об’єктів повинні або самі охороняти, або компенсувати витрати держави на охорону, а у випадку нездатності робити це, взагалі повернути ці території і об’єкти державі", Це логічно абсолютно.
На рахунок даної поправки. Ну я можу асоціацію зробити наступну. Є об’єкт, ніхто не замовляє охорону, державна охорона приходить, охороняє, а далі через місяць чи через 2 виставляє рахунок конкретному власнику тієї чи іншої території. У власника коштів немає, потім він звертається чи до уряду, чи до депутатів: заплатіть, тому що я маю заплатити за охорону. Фактично сьогодні всі є можливості мають кожен господар вимагати в залежності від того, кому він підпорядковується, кошти для всіх необхідних робіт, в тому числі для охорони. Тому, Юрій Анатолійович, ми не бачимо механізму, тому закладати вже в закон редакцію, під яку не маємо механізму, ми вважаємо, що передчасно. Давайте розроблювати механізм, давайте зобов’яжемо, щоб кожен об’єкт охоронявся. Це в наших можливостях. А дана поправка не дає ніякого сенсу.
Ставлю на голосування пропозицію народного депутата Кармазіна до 55 статті закону. Прошу визначатися. [[12:14:10]] За-75 Не підтримана. Будь ласка, мікрофон Кармазіна, зауваження до 61 статті.
Шановні народні депутати! Я прошу пропустити цю поправку. Я знімаю цю поправку, тому що більш важливіша інша поправка.
Будь ласка, тоді Прикінцеві положення щодо введення закону.
Ні, є інша поправка.
Яка?
На дев’ятій сторінці. У статті 61 частину третю і четверту я пропоную викласти у такій редакції: "Посадові особи служб державної охорони територій та об’єктів природно-заповідного фонду під час виконання службових обов’язків мають право на носіння форми встановленого зразка, табельної зброї та інших спеціальних засобів відповідно до законодавства України. Законодавством України забезпечується правовий і соціальний захист осіб служб державної охорони територій та об’єктів природно-заповідного фонду, що здійснюють охорону територій та об’єктів природно-заповідного фонду". Я не розумію чому відхилили, кому вигідно, щоб не охоронялися сьогодні і ці заповідники. Комусь же вигідно, що відхиляють такі пропозиції. Я просто не можу зрозуміти чому ми це робимо. Тому я і пропоную і наполягаю, якщо ми не приймаємо і цю поправку, то ви розумієте, що просто втрачає сенс взагалі зміни до цих законів. Краще тоді нічого не приймати. Дякую.
Дякую На рахунок даної статті ми запропонували у частинах другій, третій і четвертій слово " працівники" в усіх відмінках замінити словами "посадові особи" згідно діючого законодавства. І на рахунок вашої пропозиції, щодо в тому числі спеціальних засобів, ми вважаємо, що це вже передбачено чинним законодавством. У нас така інформація, у нас такі дані. Тому пропонуємо відхилити вашу поправку.
Я ставлю на голосування поправку до статті 61 народного депутата Кармазіна, прошу визначатися. [[12:16:42]] За-61 Так, будь ласка, мікрофон Кармазіна. Юрій Анатолійович, щодо прикінцевих положень.
Дякую. Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, Закон було написано, що набирає чинності з дня його опублікування. Разом з тим, у відповідності до бюджетного Кодексу, тут є проблеми по цьому Закону і мало бути записано, що цей Закон набирає чинності з 1 січня 2006 року - це класична норма. Це треба було зробити. І друге, я пропоную доручення Комітету Верховної Ради України з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи і Кабінету Міністрів України, у місячний строк після опублікування цього Закону підготувати та подати до Верховної Ради України пропозиції щодо приведення Законів України у відповідність із цим Законом також я пропоную змінити нумерацію подальших частин і зробити із Закону більш кращій вигляд і також Кабінету Міністрів у місячний строк привести нормативні акти у відповідність, забезпечити прийняття передбачених законом і перегляди скасування Міністерствами і іншими органами.
Дякую, ну, на рахунок прикінцевих положень, щодо набрання чинності, ми вважаємо, що його можна спокійно приймати з дня опублікування, тому що він не потребує додаткових фінансових витрат. Друге, ми вважаємо, що все-таки Кабінет міністрів має працювати і це має бути його функція: привести в місячний термін всі пропозиції у відповідність із законом. І думаю що на рахунок нумерації іншого, це автоматично питання буде вирішено, в залежності від того скільки поправок буде враховано, скільки не враховано. Тому вважаю, що потрібно погодитись з нашою редакцією, відхилити набрання чинності з 2006 року, а погодитись з дня публікування. А інші поправки Юрія Анатолійовича враховані частково. Тобто Кабінет Міністрів, виключити комітет профільний Верховної Ради як відповідальний, а це зробити обов’язком Кабінету Міністрів і вимагати через місяць, щоб були нам вже зроблені результати.
Геннадій Борисович, я хочу уточнити, цей законопроект передбачає асигнування з.
Додаткових фінансувань не потребує.
Не потребує. Так тоді з врахування цього останнього роз’яснення я ставлю на голосування пропозицію Юрія Кармазіна щодо прикінцевих положень. Прошу визначатися. [[12:19:48]] За-67 Не підтримана пропозиція. Всі поправки ми з вами пройшли. Таким чином, я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету, яка підтримана і Головним юридичним управлінням, про прийняття у другому читанні і в цілому як закону Закон про внесення змін до Закону України "Про природно-заповідний фонд України" [[щодо покращання охорони територій заповідників]] [[законопроект за номером 4590]]. Прошу голосувати. Зніміть, будь ласка, голосування. Мікрофон Кармазіна з мотивів голосування. Прошу.
Шановні народні депутати, я попросив, Юрій Кармазін, взяти з мотивів через те, що ви побачили, що цим законопроектом пропонується змінити порядок управління природно-заповідним фондом. Встановлюється, що там буде вестися господарська діяльність, встановлюється, що частина повноважень передасться від центрального органу виконавчої влади у галузі охорони навколишнього природного середовища, у тому числі і до інших, у тому числі і до місцевих органів виконавчої влади. Цим самим може загубитися сам Закон про природно-заповідний фонд. Після того як були відкинуті поправки, які були направлені на збереження захисту його, я вважаю, що за такий закон не можна голосувати. Він нічого хорошого суспільству не принесе, він навпаки погіршить той закон, куди вносяться зміни про Природний заповідний фонд України, який працював поки що і працював більш-менш нормально, тільки треба було забезпечити виконання.
Шановні колеги, я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону Закону про внесення змін до Закону України "Про Природно-заповідний фонд України " [[щодо покращання охорони територій]], реєстраційний номер 4590. Прошу голосувати. [[12:22:15]] За-157 Не підтримано. На повторне друге читання? Так, будь ласка, Руденку мікрофон.
Шановні колеги, я б хотів би, щоб у подальшому Юрій Анатолійович не наводив тєнь на плєтєнь і не розповідав про те, що цим законом легалізується господарська діяльність у Природно-заповідному фонді. Вона і так там проводиться, але таким чином вона буде більш контрольована. Друге. Вона в ніякій мірі не відбирає повноважень у органів влади. Просто легалізує, що є національна стратегія, республіканська стратегія, є стратегія місцева. Вона це всього-на-всього регламентує. Мені прикро, що деякі депутата заводять в оману зал, і зал приймає рішення неправильні. Дякую.
Я ставлю на голосування про направлення даного законопроекту на повторне друге читання. Прошу голосувати. [[12:23:32]] За-207 Не підтримано. Таким чином законопроект з розгляду знімається. Шановні колеги, перерви просять. Оголошуємо перерву до 12 години 55 хвилин.
Шановні колеги, запросіть народних депутатів до сесійної зали, будемо продовжувати нашу роботу. Шановні народні депутати! В нашій роботі бере участь голова Верховного Суду Маляренко Василь Тимофійович, а також присутні судді, щодо яких ми маємо розглянути питання про обрання на посади суддів безстроково. Шановні колеги, за Конституцією України міністр юстиції входить за посадою до складу Вищої ради юстиції. Відповідно до статті 17 Закону України "По Вищу раду юстиції", члени Вищої ради юстиції перед вступом на посаду складають присягу на засіданні Верховної Ради України. Голова Вищої Ради юстиції звернувся до Верховної Ради України з проханням про складення Зваричем Романом Михайловичем присяги члена Вищої Ради юстиції. Для складення присяги члена Вищої Ради юстиції на трибуну запрошується міністр юстиції Зварич Роман Михайлович. Будь ласка, Романе Михайловичу.
Я, Зварич Роман Михайлович, присягаю сумлінно, чесно і неупереджено виконувати обов’язки члена Вищої ради юстиції з метою забезпечення формування корпусу суддів з числа високопрофесійних і чесних юристів і додержання закону та етики в діяльності суддів і прокурорів.
Шановні колеги, давайте привітаємо Романа Михайловича. Всіляких успіхів. [[Оплески]] Шановні народні депутати! Оголошується до розгляду проект постанови, проекти постанов про обрання суддів про обрання суддів Верховного Суду України та інших судів. Оніщук Микола Васильович запрошується до доповіді перший заступник голови Комітету з питань правової політики.
Вельмишановний Голово, шановні народні депутати, шановні судді та кандидати на посади суддів! До Верховної Ради України надійшло подання Голови Верховного суду та голови Вищого господарського суду щодо призначення суддями безстроково Верховного суду України, апеляційних і місцевих судів, а також господарських судів України. В зв’язку з цим, за дорученням Голови Верховної Ради Комітет з правової політики розглянув вказане подання і вносить на ваш розгляд наступні проекти постанов Верховної Ради України. Проект постанови номер 7062: про обрання суддів Верховного суду України. Відповідно до пункту 27 статті 85, частини першої статті 128 Конституції України Верховна Рада постановляє: обрати на посади суддів Верховного суду безстроково: Кліменко Марину Робертівну, Лавринюка Миколу Юхимовича і Литвиненка Володимира Івановича. Вказані судді відповідають усім вимогам, які висуваються чинним законодавством, в тому числі що стосується Закону про порядок обрання і призначення суддів безстроково. Достатньо зауважити, що всі названі судді працюють в апеляційних судах України і мають більше ніж 20-річний стаж роботи. Характеризуються виключно позитивно. І комітет прийняв одностайне рішення щодо рекомендації вказаних суддів на обрання їх суддями Верховного суду безстроково.
Шановні колеги, застережень немає щодо пропозицій комітету? Немає. Тоді вноситься на голосування проект Постанови, реєстраційний номер 7062, про обрання суддів Верховного суду України. 7062 прошу голосувати. [[13:01:23]] За-272 Рішення прийнято. Будь ласка, наступна постанова.
Оголошується до розгляду постанова номер 7063. Але тим, як її оголосити, я дам коротку відповідь на запитання Юрія Богдановича Ключковського: в яку палату були обрані судді Верховного суду. В палату з кримінальних справ в зв’язку з тим, що є вибуття суддів, уже у зв’язку з тим, що вони досягли вікового цензу. Постанова номер 7063. Це про обрання суддями наступних суддів: апеляційного суду Автономної Республіки Крим Кузнєцову Олену Олександрівну; апеляційного суду Вінницької області Чуприну Володимира Олексійовича; апеляційного суду Волинської області Данилюк Валентину Анатоліївну; апеляційного суду Дніпропетровської області Григорченка Едуарда Івановича; апеляційного суду Донецької області Жданову Валентину Сергіївну, Лук’янову Світлану Василівну, Осипчук Олену Віталіївну, Прокопчук Любов Михайлівну і Соломаху Людмилу Іванівну; апеляційного суду Житомирської області Павицьку Тетяну Миколаївну; апеляційного суду Івано-Франківської області Гвоздика Павла Олександровича; апеляційного суду Київської області Данілова Олексія Миколайовича; апеляційного суду Кіровоградської області Нікітіна Олексія Семеновича; апеляційного суду Харківської області Кірсанову Лідію Іванівну; апеляційного суду Херсонської області Приходько Ларису Антонівну; апеляційного суду Чернівецької області Семенюка Костянтина Миколайовича; військового апеляційного суду Центрального регіону Шевченка Валентина Павловича; місцевого Замостянського районного суду міста Вінниці Старинщук Ольгу Василівну; місцевого Центрально-Міського районного суду міста Макіївки Донецької області Барсукову Ольгу Іванівну; місцевого Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Олексієнка Миколу Миколайовича; місцевого Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Дмитренко Антоніну Михайлівну; місцевого Устинівського районного суду Кіровоградської області Заїку Миколу Івановича; місцевого Жовтневого районного суду Луганської області Стороженка Сергія Олександровича; місцевого Свердловського міського суду Луганської області Літвінова Василя Григоровича; місцевого Ленінського районного суду міста Миколаєва Димитрова Василя Івановича; місцевого Дніпровського районного суду міста Херсона Чебукіну Марину Юріївну і військового місцевого суду Ужгородського гарнізону Борканюка Михайла Михайловича.
Шановні колеги! Застережень немає у вас. Володимир Демьохін. Будь ласка, мікрофон увімкніть.
Уважаемые Владимир Михайлович! Уважаемые коллеги! У меня есть возражение против судьи Херсонской области Чебукиной. Дело в том, что в результате проверки рады судей Херсонской области было установлено, что во время работы допускались грубые нарушения криминально-процессуального законодательства. Например, в 2002 году был вынесен оправдательный приговор обвиняемому - взятка, который сегодня находится в розыске за совершение тяжелого преступления. Я прошу отправить на дополнительное расследование и снять сегодня с голосования кандидатуру Чебукиной. Спасибо.
Анатолій Оржаховський, будь ласка, мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Анатолій Оржаховський, Херсонщина, фракція Компартії України. Я підтверджую сказане моїм колегою, представником від херсонської депутації Демьохіним про те, що слід направити на додаткове вивчення тих матеріалів. які останнім часом надійшли до народних депутатів після того, коли відбулося засідання Комітету з питань правової політики. Я вважаю, щоб не допустити помилки, Верховна Рада має досконало вивчити всі ті зауваження, котрі надходять від виборців, і ті зауваження, котрі встановлені не лише на рівні області, а й на рівні вищестоящих судових органів держави щодо даної судді.
Шановні колеги! Давайте таким чином поступимо, Миколо Васильовичу, якщо ви не заперечуєте. Ми зараз прізвище Чебукіної Марини Юріївни виводимо за список, за всіх інших голосуємо, а потім окремо розглянемо це питання. Нема інших застережень? А хто це там? Астров-Шумілов, будь ласка, мікрофон ввімкніть. [[13:07:07]] АСТРОВ–ШУМІЛОВ Г.К. Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, я прошу перенести рассмотрение в назначению судьи Литвинова Василия Григорьевича по городу Свердловску. Основанием для этого послужила жалоба, которую прислал избиратель этого города, который говорит о том, что на протяжении 5-ти лет идет волокита по делу избиения сына этого избирателя, который в 11 лет стал инвалидом, полностью лишившись зрения. И волокита идет потому, что там есть родственные связи, с эти человеком, который избил потерпевшего. Прошу перенести вот то рассмотрение дополнительного на Комитете по правовой политике. Спасибо.
Цибенко Петро Степанович, будь ласка. Мікрофон.
Спасибі. Фракція комуністів, Цибенко. Шановний Володимире Михайловичу, я нічого не можу сказати стосовно того листа, про який зараз звучала мова, бо не було названо, в тому числі, і прізвища людини, може це дійсно так, але два скликання був депутатом по цьому виборчому округу. Було б дивно, якби до суду, який розглядає справу, в якій є дві сторони і одна сторона завжди не вдоволена, якби не було якихось нарікань. Я вважаю, що людину треба залишити в списці і голосувати разом з іншими. Дякую.
Шановні колеги, якщо немає заперечень давайте, відповідно до усталеної практики, ми потім повернемося до розгляду цих прізвищ, а вилучаємо прізвище Литвінова Василя Григоровича і Чібукіної Марини Юрьєвни і за інших будемо голосувати. З урахуванням цього, я ставлю на голосування. Яка пропозиція? Яка пропозиція? Я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України про обрання суддів, реєстраційний номер 7073, з винятком, із виключенням прізвищ Литвінова і Чебукіна. Прошу голосувати. [[13:09:40]] За-319 Рішення прийнято. Будь ласка, до мікрофону підійдіть Литвінов Василь Григорович. Будь ласка, Астров-Шумілов ще раз мікрофон. [[13:09:54]] АСТРОВ–ШУМІЛОВ Г.К. Я все, что мог, сказал. И то что жалобы были на протяжении вот последних двух лет от этого, от моего избирателя, который вот на протяжении времени подавал во все инстанции жалобы. Судья Литвинов закрыл дело, и только апелляционный суд вмешался и вернул вот дополнительно дело на расследование.
Василь Григорович, будь ласка, ваше пояснення.
Шановні депутати, шановний наш депутат Астров-Шумілов. Я зі всією відповідальністю заявляю, що я не маю ніякого відношення до цього діла. Це діло розглядається десь чотири роки, тому що діти гралися на площадці, і один другому поранили очі. Я ніяких не рідний, не двоюрідний, ніякий, ніякого відношення до цього не маю. Я все, що міг, помагав цьому батькові. Але моєї вини тут ніякої немає. Да багато є скарг, но я ніякого відношення до цього не маю, і Астрову-Шумілову я поясняв не один раз.
Позиція комітету, будь ласка.
Шановні колеги, комітет, розглядаючи кандидатуру Литвінова Василя Григоровича детально вивчав усі матеріали, які стосуються його судійської діяльності. Була досить жвава дискусія. Але ми прийшли висновку, що підстав для нерекомендацій цього судді на посаду судді безстроково немає. Разом з тим зараз народний депутат Астров-Шумілов висловив низку зауважень, які стосуються судді, які стосуються конкретної справи зокрема. Відповідь ви чули. Тому з огляду на те, що суддя не приймав безпосередньої участі у розгляді цієї справи, а факти, які б говорили про те, що працюючи у цьому суді, він втручався прямо чи побічно в цю справу, теж не наведені. Я думаю, що ми повинні підтримати рекомендацію комітету щодо його обрання.
Рудьковський, будь ласка, з цього приводу якщо.
Рудьковський, фракція соціалістів. Шановний Володимире Михайловичу, ви бачите, що суддя виступав, і я так розумію, що юридична категорія, коли суддя говорить: я допомагав чим міг. Я все-таки прошу, щоб ми не, так би мовити, не прийняли якогось невиваженого рішення, розглянути ще раз питання на комітеті. Прийде народний депутат Астров-Шумілов і без, так би мовити, скандалу, щоб не вийшло, ми зараз його провалимо, а потім з’являться якісь інші підстави і так далі. Я і просив би і голову Верховного суду не наполягати на голосуванні по його кандидатурі, бо ви бачите, зауваження народного депутата Астрова-Шумілова були слушні, якщо їх розглядати. І позиція судді тут, так би мовити, була непереконливою. Перенести і на слідуючий раз проголосувати. Дякую.
Дякую. Петро Степановичу, будь ласка. Потім остаточно голова комітету.
Спасибі, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, і суддя, який відповідав на те запитання, яке було задано Астровим-Шуміловим і представник профільного комітету наголосили на тому, що людина, в даному випадку цей суддя, не розглядав цю справу особисто. Він є голова міського суду. Я розумію, що він має відповідати за всіх суддів, які працюють під його началом. Але безпосередньо він не брав участі в цьому судовому процесі. Як ми можемо йому інкримінувати вину іншої людини? Ну, я вважаю, що це буде не зовсім правильно, тим більше, що ми затверджуємо його як суддю, а не як голову суду міського. Дякую. Я вважаю, що треба голосувати на підтримку цієї кандидатури.
Сулковський, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Ви знаєте, я підтримую свого колегу пана Рудьковського, значить, доповідача від комітету. Як собі хочете, не в обіду цій людині, цьому судді, але якщо ми так будемо з комітетом підходити до підбору кадрів суддів, і сьогодні їхня відповідь показала як фахівця, що не можна нам підходити і голосувати за цю кандидатуру. Не в обіду цьому судді. Ганьба буде нам в усій Україні, і ось так нас народ України буде цінити і Верховну Раду, якщо ми будемо підходити до них, як. Вони сьогодні особисто підтвердили своєю відповіддю, що вони просять іще повертатись до розгляду їх кандидатури. Тому я підтримую попереднього виступаючого Рудьковського, що сьогодні цю кандидатуру треба зняти з голосування.
Будь ласка, позиція комітету.
Шановні колеги, комітет виходить із позиції, щоб не зашкодити у даному випадку судді. І я б сприйняв пропозицію, щоб переглянути додатково ці матеріали в комітеті з запрошенням народних депутатів і потім однозначно прийняти відповідне рішення. Тому Закон про порядок обрання і звільнення суддів Верховної Ради дозволяє нам це зробити. І я б рекомендував тоді з урахуванням обговорення у залі, яке відбулося, розгляд цієї справи перенести на наступне пленарне засідання, а на цей час комітет ще раз повернеться до розгляду цієї справи, щоб не виникало подібних ускладнень при прийнятті рішення.
Шановні колеги, ну оскільки є така позиція комітету, ми вимушені погодитись з пропозицією комітету. Але б я хотів би, шановні колеги, попросити вас.
Завчасно.
Ні, ні. Інше хотів би попросити. Я думаю, якби кожен з вас уперше зайшов у сесійну залу років 20 тому назад,.досвідчені люди, я побачив би, як би виступали ви. Хотів би сказати Миколі Рудьковському, він прийшов, не знаючи, в чому суть справи, і одразу ж навісив на людину ярлик. Це просто. Я думаю. знаю, що ви зараз відповісте. Я просив би, шановні колеги, в цьому питанні підходити з професійної точки зору. Значить, ми знімаємо. Є пропозиція комітету перенести розгляд. Тому ми переносимо розгляд. Чибикіна Марина Юріївна, будь ласка. Застереженням мав Демьохін Володимир. Будь ласка, ще раз обгрунтуйте ваше застереження.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Ну, кроме того эпизода, который я привел с обвиняемым., которого, по существу, решением судьи имеем сегодня в розыске, есть статистика и есть решение, принятое на загальных сборах в судьях Херсонской области, президиума апелляционного суда, когда неоднократно поднимался вопрос о дисциплинарной ответственности. А статистика вот такая. Это, опять же, так сказать, не мной придумана статистика. Если по области процент скасованных приговоров составляет 1,8 процента, то у персонального судьи Чибикиной 4,5 процента, это в 2,5 раза выше. То есть, это все-таки говорит о профессиональных качествах судьи. Ну, и самое главное, конечно, это, обвиняемый Взятко, который сегодня решением судьи находится в розыске, хотя он должен нести сегодня наказание за совершенное.
Так, будь ласка, вашу відповідь.
Шановні депутати! Мій суддівський стаж складає 10 років в Дніпровському райсуді, 5 років була заступником голови суду. Ніколи не притягувалася до дисциплінарної відповідальності. Відносно мене не виникало ніякого дисциплінарного провадження Такої справи, ви не називаєте фамілію, я не розглядала справ по взяткам, уважаемий депутат Демьохін. За два роки усі розглянуті мною судові справи старанно перевірені тричі Вищою кваліфікаційною комісією та двічі на Комітеті з питань правової політики. Показники в мене всі вже перевірені. Немає в мене таких показників, щоб із 500 справ два відмінених, я не думаю, що це погана статистика. Всі довідки про показники роботи вже теж перевірені на Верховному суді та на Комітеті з правової політики. Що я можу сказати.
Я думаю, що ви все вже сказали. Достатньо.
Перешкоди оці, що Демьохін Володимир Анатолійович чинить, у всякому випадку, я не можу нічого сказати по цій справі, я не можу сказати по показниках, тому що показники в мене вже перевірялися. Два роки, два роки вже тільки і перевіряється моя робота.
Будь ласка, Демьохін. Будь ласка. Може, уточнення якісь будуть?
Я хочу только одно уточнение сделать. Письмом Рады судей говорится о том, что в результате проверки выяснено: дело обвиняемого. рассматривалось судьей Чебукиной. Поэтому вы, наверное, плохо помните: это было в 2002 году. Но мать пострадавшего и родители очень хорошо помнят, и жалуются сегодня во все инстанции, потому что человек, который должен понести наказание, сегодня в бегах. Я прошу снять.
Не було в мене такої справи.
Дайте можливість сказати. Микола Васильович, будь ласка, позиція комітету.
Шановні колеги, з урахуванням тієї обставини, що до початку засідання від народного депутата Оржаховського також поступили матеріали, які стосуються діяльності цієї судді, комітет, знову ж таки керуючись принципом, щоб Верховна Рада прийняла виважене і остаточне рішення і не зашкодила в тому числі судді, комітет пропонує відкласти розгляд до наступного засідання. Ми ще раз ретельно подивимося, перевіримо в тому числі нові матеріали, які поступили, і вийдемо на остаточний режим голосування.
Я думаю, давайте погодимося з пропозицією комітету. Я просив би, щоб ви не розглядали це як трагедія, просто щоб у нас було результативне голосування. Домовилися? Значить, ми відкладаємо розгляд цього питання щодо Чебукіна і Марина Юріївни. Нема застережень більше? Будь ласка.
Шановні колеги, вашій увазі пропонується наступний проект постанови, зокрема за номером 7064 щодо обрання на посади суддів безстроково. Це до системи господарських судів, зокрема: Київського апеляційного господарського суду Андрієнка Володимира Васильовича, Муравйова Олексія Валентиновича; Харківського апеляційного господарського суду Лакізу Валентину Володимирівну; і місцевого господарського суду Кіровоградської області Янишевського Василя Павловича.
Шановні колеги, які є зауваження, застереження? Нощенко Микола Петрович. Потім Яворівський. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Судячи із вимог до судді, повинна бути їм присутня не тільки фахова підготовка і високі моральні якості, а, на мій погляд, і неаби яка фізичні підготовка, яка б дала можливість працювати у складних обставинах. Із цих міркувань у нас є застереження до кандидата на посаду місцевого господарського суду Кіровоградської області Ярошевського Василя Павловича. Із етичних умов я не буду зал інформувати діагнози і інформацію про інвалідність, це все є присутнє, тому я прошу відкласти розгляд на наступний раз, щоб комітет врахував ці обставини.
Щоб здоров’я поправив, так зрозуміли? будь ласка, тоді Володимир Яворівський, фракція "Наша Україна", мікрофон, будь ласка.
Володимир Яворівський. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні мої колеги! У мене загальне зауваження, я нічого не маю проти тих списків. Але я хочу вам і собі, і передусім народним, нагадати, шановні мої, після цієї акції, яку проходять судді, вже ніщо їх не може зупинити, і вони приступають до слова "судити". Ми знаємо, що означає у нашому суспільстві поняття "судити". Через те, Володимире Михайловичу, я вважаю, що такі заяви [[дивіться, щоби ми не нашкодили судді]] є абсолютно безпідставними, тому що ми в даній ситуації думаємо про одного єдиного суддю, а завтра через руки цього судді пройдуть сотні наших людей. Через те, давайте, ставитися до цього вимогливо, я ще раз кажу, я не маю нічого проти цих кандидатур, але давайте не будемо себе заспокоювати: "Ой, вона не встигла сказати". Це суддя, вона повинна виступити і свою думку дуже чітко висловити. Дякую. І давайте будемо вимогливими.
Шановні колеги! Я повністю підтримую позицію Володимира Олександровича, але давайте так, щоб іншим було неповадно, одного суддю знищимо, а всіх інших пропустимо, і тоді буде все нормально у нас, налякаємо їх давайте. Будь ласка, хай позицію зафіксує комітет.
Це по-перше. І, по-друге. Доповнення до того, що сказав Володимир Михайлович. Шановні колеги! Я прошу вас прийняти до уваги, що судді з’являються у парламентській залі не з вулиці і невипадково. Це подання голови відповідного суду. Вони проходять досить складну, відверто кажучи, процедуру розгляду і на кваліфкомісіях, у Комітеті з правової політики. Жодна скарга не залишається без розгляду. Тому майте це на увазі, що вони хвилюються, дуже хвилюються. Ми знаємо, як це буває навіть у комітеті. Тому просили б все-таки приймати до уваги ці обставини.
Шановні колеги! Давайте, якщо є ще якесь прізвище, а потім тоді будемо обговорювати і вже кандидатури безпосередньо. По прізвищам є якісь застереження? Значить ми тоді виводимо із проекту постанови Янишевського Василя Павловича, а за інших голосуємо. Немає заперечень? Ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради України про обрання суддів [[реєстраційний номер 7064]] за винятком прізвища Янишевський Василь Павлович. Прошу голосувати. [[13:26:47]] За-299 Рішення прийнято. Будь ласка, Микола Нощенко, щодо Янишевського Василя Павловича, якщо в Вас є, ще щось сказати.
Володимире Михайловичу, я можу поінформувати, бо в мене є інформація відносно всіх лікарняних, які були, це 5 лікарняних в 2004. в 2003 році, у цьому році. Інвалідність, яка присутня, я з етичних умов не називаю діагноз. Якщо треба, я скажу. Є пропозиція сьогодні рішення не приймати. а Комітету розглянути це питання з урахуванням цих обставин. Дякую.
Так. Валерій Мішура, потім Ігор Шурма.
Валерій Мішура, Фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, значить, я просив би щоб тут не було би ніяких натяків, я знаю Василь Павловича Янишевського більше 20 років. Це людина, яка добросовісно працювала на всіх постах і зараз теж. Якщо є якісь конкретні претензії по конкретних справах, виголосіть їх, будь ласка. А так різні натяки: от там, значить, якийсь лікарняні. Та що, якщо людина десь захворіла, то що це він не має права бути на лікарняному і таке інше? Я просив би так питання не ставити. І прошу підтримати кандидатуру.
Так. Ігор Шурма, будь ласка. Фракція соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]].
Ігор Шурма, Фракція соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]]. Я стосовно даної кандидатури, жодних претензій не маю. Але я би хотів підтвердити одну річ. Я дуже підтримую Володимира Яворівського. Те, що він сьогодні сказав, заслуговує на увагу. Закон понад усе, особливо в присутності суддів, яких є. Я би попросив Вас, пане Володимир Яворівський, щоб зайняли таку ж саму принципову позицію, аби Ви до інших порушників Закону мали таку тверду позицію. До Зінченка, по складанню повноважень, до Порошенка складання повноважень народних депутатів. А то ми в присутності суддів вимагаємо Закону по відношенню до них, а тут найвищі посадові особи держави самі порушують Конституцію. Дякую.
Володимир Черняк, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановний голова Верховного суду, шановні депутати, шановні судді. Користуючись нагодою, я у стані важких роздумів хочу звернути увагу вашу на два моменти. Перший. Процедура затвердження суддів у сесійному залі Верховної Ради є вкрай неефективною. Я не знаю, що запропонувати, але це не те, що потрібно для того, щоб дійсно через ренген пропустити суддів і обрати тих суддів, яких обирати слід. Ми можемо легко допустити помилку і не обрати тих, кого слід, і обрати тих, кого не слід. І друге питання - це питання про довічність. Я вважаю, що це була помилка. Не може бути довічності. Ми хотіли дати незалежність. Я розумію, це були шляхетні добрі наміри, але все-таки повинен бути термін, наприклад, 5 років чи 10 років, і довічності бути не повинно. Дякую.
Андрій Шкіль, будь ласка. Ну, це переходить в обговорення, шановні колеги.
Дякую, Володимире Михайловичу. Я тут властиво хотів сказати, що не в захист цього судді чи іншого, я хотів би, щоб комітет дав належну просто оцінку, щоб доповідач сказав, чи поінформовані про ці лікарняні, чи можуть лікарняні впливати на якість прийняття рішень цим суддею, тому що ми тут обговорюємо не стан здоров’я, ми не обговорюємо перебування чи.перебування його на посаді, ми обговорюємо, чи це людина, якій ми зараз довіримо сотні доль, забезпечить правове виконання, чи буде він живим законом, бо суддя - це живий закон. Я хотів би, щоб комітет дав відповідь. Якщо комітет не готовий, то звичайно, на жаль, доведеться відкласти цю кандидатуру у розгляді цього питання. Тому я хотів, щоб просто доповідач нам сказав декілька слів з цього приводу, перш ніж там дати слово судді. Дякую.
Шановні колеги, час на обговорення завершено. Будь ласка, позиція комітету, сформулюйте Микола Васильович.
Шановні колеги, я не вбачаю підстав для того, щоб змінювати чи ставити під сумнів рішення Комітету з правової політики, вашого профільного комітету, якому ми довірили цю роботу, особливо з огляду на те, що якщо ми вже почнемо працювати у режимі медичних комісій і поставимо питання у тому числі самі собі, то ви розумієте, куди ми дійдемо. Тому шановні колеги, ми довіряємо і виходимо з того , що голова Вищого спеціалізованого суду, Державна судова адміністрація, кваліфкомісії, які вносять цю кандидатуру, розглянули і прийняли до уваги і цю обставину, пов’язану зі станом здоров’я людини. Василь Павлович Чернишевський дійсно 1949 року народження. Це немолодий вік. Але прошу прийняти до уваги, що він уже працює суддею майже сім років. І ця обставина присутності усіх посадових осіб, суб’єктів подання на комітеті, як і обставина, яка перешкоджає судді здійснювати якісне судочинство, не порушувалося і природно не була предметом розгляду. Тому комітет пропонує затвердити вказану суддю на посаді.
Будь ласка. Шановні колеги, час вичерпаний. Були у чоловіка конкретні застереження, зауваження. Будь ласка, Нощенко. Можливо, Нощенко зніме своє застереження. Очевидно для цього Нощенко підняв руку.
Спасибі, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, тут уже застереження у мій адрес ідуть. Я хочу пояснити свою позицію. Кандидат на цю посаду є інвалідом другої групи на сьогодні, на зараз. Згідно чинного законодавства інвалід другої групи може виконувати висококваліфіковану роботу в будь-яких підприємствах і установах за умови, що адміністрація забезпечує спеціальні умови. Наприклад, ненормований робочий день, неповний обсяг роботи, необхідні перерви в роботі, режим харчування та інше. Буде це зроблено цьому кандидату? Хто візьме на себе цю відповідальність за те, що деякі просто справи будуть відкладені? Дякую.
Черновецький, останній, будь ласка. Черновецький, будь ласка.
Судьи, я хочу сказать, что процедура утверждения судей вообще какая-то издевательская. И в принципе она несовершенная. И мнение комитета по этому вопросу, поскольку судьи сами выходят бывает и лоббирут себя. Это тоже одна из проблем. И я вам скажу, что главной проблемой судей являются не больничные, я буду голосовать за этого судью, а продолжение применения социалистического правосознания в этом самом - в судебных процессах. Если судья скажет, что он - рыночник и если у него, какой бы возраст ни был, я считаю, что возраст надо увеличивать для судей таких, если он скажет, что он за рыночные изменения, за демократию и расскажет какие-то примеры из этого, мы должны его пропустить. А больничные - это глупости, потому что в нормальном он состоянии и может.
Дякую. Шановні колеги, прошу уваги! Оскільки комітет вважає, що потрібно нам з цього приводу приймати рішення, тому я ставлю на голосування про обрання суддею безстроково Янишевського Василя Павловича. Це - місцевий господарський суд Кіровоградської області. Реєстраційний номер 7064. Прошу голосувати. [[13:35:24]] За-161 Рішення не прийнято. Я прошу комітет ще раз уважно взяти всі матеріали Миколи Петровича Нощенка і вивчити це питання. Ну, я ж прошу, щоб довивчили і тоді внесли нам остаточні пропозиції. Так, все у нас з цього приводу?
Да.
Дякую. Давайте привітаємо суддів, яких сьогодні ми обрали безстроково, і побажаємо їм плідного виконання покладених на них обов’язків. Шановні колеги, продовжуємо розгляд законопроектів у другому читанні. Оголошується проект Закон про загальнодержавну програму "Питна вода України". Реєстраційний номер 5222. Доповідач - Іван Олександрович За - перший заступник голови Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків чорнобильської катастрофи.
Ні, шановні, це ж доповідає комітет, а не Міністерство. Іван Заєць, Українська народна партія. Шановні народні депутати! На ваш розгляд у другому читанні виноситься проект Закону України про загальнодержавну програми "Питна вода України". Реєстраційний номер 5222, який розроблено відповідно до Закону України "Про питну виду та питне водопостачання". Програма спрямована на стабілізацію забезпечення населення якісною питною водою, упередження виникнення надзвичайної санітарно-епідеміологічної ситуації та соціальної напруги у суспільстві. Реалізація програми дозволить поліпшити надійність функціонування централізованих систем водопостачання та водовідведення населених пунктів, підвищити якість послуг, удосконалити нормативно-правову базу у сфері питного водопостачання, підтримувати стабільний рівень забезпечення населення якісною питною водою з поступовим його наближення до нормативів, визначених Європейським союзом, запобігти загостренню соціальної та санітарно-епідеміологічної ситуації у країні тощо. Програма має соціальну та стратегічну спрямованість. Під час підготовки законопроекту до другого читання враховані зауваження та пропозиції народних депутатів, висловлені на пленарному засіданні у вересні минулого року, а також близько сотні пропозицій, які надійшли до комітету. Активну участь у підготовці проекту взяли громадські організації, були проведені громадські слухання з обговорення даної програми. У доопрацьованому проекті відображені проблеми енергозбереження в галузі, систематизовані напрямки та заходи виконання програм і основні завдання центральних і місцевих органів виконавчої влади та місцевого самоврядування щодо її реалізації. Особлива увага приділена використанню підземних вод, удосконаленню систем водозаборів та технологій підготовки питної води, охороні джерел питного водопостачання. Перебачені заходи щодо розвитку систем водопостачання в сільській місцевості та на територіях, забруднених внаслідок Чорнобильської катастрофи. Програма доповнена новим розділом освіта, підготовка кадрів, виховання, інформування та участь громадськості у розв’язанні проблеми забезпечення населення питною водою з відповідним обсягом фінансування. Уточнені також джерела фінансування програми. Допрацьовані положення щодо розробки та впровадження національних стандартів та інших нормативно-правових актів у сфері питного водопостачання та водовідведення з забезпеченням відповідного фінансування, а також створення лабораторної бази та впровадження стандартів. Програма доповнена новою частиною щодо уточнення і упорядкування основних завдань та орієнтовних за обсягами фінансування фінансового забезпечення виконання завдань програми. Комітет висловлює щиру подяку народним депутатам за проведену роботу і просить підтримати проект загальнодержавної програми "Питна вода України" і прийняти її як закон. Дякую за увагу.
Шановні колеги, які застереження будуть щодо поправок, які, на вашу думку, не враховані або не враховані точно? Практично всі поправки враховано. Комітет провів плідну роботу, здійснив. Хто має якісь застереження до цього закону? Тоді, шановні колеги, я прошу підготуватися до реєстрації. Прошу народних депутатів зайти до сесійної зали, оскільки це надзвичайно важливий законопроект.
Так, мова йде про програму на 15 років, про фінансування в 5,2 мільярди гривень. Тому, шановні друзі, я просив би все-таки віднестися дуже серйозно до прийняття цього документу. Ви знаєте проблему з водою в Україні, що для сільських населених пунктів, які або не забезпечені, або так система створена, що затоплює, що для міських. І треба зважати на те, що вода у двадцять першому столітті - це головний лімітний ресурс будь-якої держави. Тому сьогодні треба суперувага до цієї проблеми. Недаремно народ казав: "Без води і ні сюди, і ні туди". Давайте голосувати.
Я ще раз прошу: запросіть народних депутатів до сесійної зали. Перед голосування з мотивів Черняк, будь ласка, мікрофон.
Володимир Черняк, фракція "Наша Україна". Шановні народні депутати, основна проблема людства - це проблема не їжі, не енергії - це проблема води. І б дуже не хотів, щоб сьогодні цей законопроект у нас був завалений, у зв’язку з тим що не вистачає людей в залі, чи якісь інші мотиви. Я думаю, що це, дійсно, справа честі, доблесті і геройства - прийняти сьогодні цей законопроект і створити законодавчу базу для вирішення проблеми чистої питної води в Україні. Я закликаю вас усіх голосувати за цей законопроект. Дякую.
Ми що, до обговорення переходимо цього закону? З мотивів, будь ласка, Лещенко.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Програма заслуговує на те, щоб її прийняти, питань немає, але я хотів би зауважити наступне. Щоб виконавча влада, по-перше, її виконувала, а по-друге, щоб вона не передавала питання забезпечення водою населення комерційним структурам потому, що вони це виконують неякісно і тому що вони на цьому наживаються. Я на це хочу звернути увагу. Дякую.
Руденко, будь ласка. І будемо голосувати. Зараз буде ваше заключне слово, Іване Олександровичу. Вже люди стомилися.
Якщо будемо відверто, то намагаюся тягнути час, щоб побільше депутатів підійшли до своїх місць робочих, тому що дійсно законопроект дуже важливий. І я хотів би наголосити, що так фахово підготовлених ідей законопроектів було досить мало у нас в стінах Верховної Ради. Я хочу наголосити, що зараз іде опрацювання вже інших програм разом з Комітетом по житлово-комунальному господарству, тому, шановні колеги, будь ласка, намагайтеся допомогти всіма можливими методами прийняти цей законопроект, він розрахований на 3 етапи, ці етапи можна буде контролювати в тому числі й шляхом наших парламентських методів контролю. Я думаю, що з урахуванням того, що вода - це дійсно, якщо ми кажемо нафта - чорне золото в Україні, Кувейтом не пахне, але водні наші артерії, водні наші можливості досить перспективні, тому давайте попрацюємо на благо нашої України.
Володимире Михайловичу, я хочу лише одне сказати. Шановні народні депутати! Нам треба прийняти його зараз чому? Тому що буде формуватися бюджетна резолюція, будуть формуватися пропозиції до Державного бюджету на наступний рік, і якщо ми зараз не приймемо цей законопроект, то ми не встигнемо запустити цю програму з 2006 року. Отже, я вас запрошую і закликаю дуже відповідально віднестися до прийняття цього законопроекту з тим, щоб розпочати цю програму уже з 2006 року. Дякую.
Шановні колеги, давайте прислухаємося до заклику Геннадія Борисовича Руденка попрацювати на нашу Україну і приймемо цей законопроект. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про Загальнодержавну програму "Питна вода України". Реєстраційний номер 5222. Прошу голосувати [[13:44:22]] За-345 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 289 Кримінального кодексу України [[щодо незаконного заволодіння транспортним засобом]], реєстраційний номер 5144. Маркуш Марія Андріївна від комітету записана, заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності. Будь ласка.
Маркуш, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! На ваш розгляд вноситься проект Закону про внесення змін до статті 289 Кримінального кодексу України [[щодо незаконного заволодіння транспортним засобом]] у другому читанні. було внесено вісім поправок: чотири було внесено депутатом Маркуш, чотири депутатом Нощенко; сім поправок задоволено; одну поправку відхилено. І якщо Нощенко не настоює, то прошу прийняти законопроект у другому читанні та в цілому, як закон. Рішення відповідне по цьому прийняте комітетом 8 лютого 2005 року, яким комітет просить рекомендувати прийняти зазначений законопроект.
Миколо Петровичу Нощенко, ви наполягаєте на своїй поправці? Ні, автор знімає свою поправку. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому, як закон, проект Закону про внесення змін до статті 289 Кримінального кодексу України [[щодо незаконного заволодіння транспортним засобом]], реєстраційний номер 5144. Прошу голосувати.
Прошу підтримати, шановні колеги. [[13:46:13]] За-176
Рішення не прийнято.
Шановні колеги! мабуть ви не всі змобілізувалися, я би попросила підтримати зазначений законопроект, поправки враховані і немає.
Ярослав Сухий з мотивів, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, Марія Андріївна, Ви пам’ятаєте, що під час розгляду в першому читанні гостро стояла, була розгорнута дискусія стосовно того, що цей законопроект різко пом’якшує міри кримінального покарання для тих, котрі угоняють транспорт: залізничний, автомобілі, тому подібне. Цілком зрозуміло, що ніхто за такий законопроект голосувати не буде, особливо сьогодні, в розгул криміналітету на наших дорогах. Подивіться, про що пишуть сьогоднішні газети: людей з машин викидають, просто викидають, забирають автомобільний транспорт. А тут найшлися гуманісти, які намагаються пом’якшити, ввести, взагалі, якусь умовну міру покарання за те, що "ребенок взяв машину покататься ночью". За цей законопроект голосувати не можна.
Так, будь ласка, Нощенко, потім - Рудьковський.
Від 7 до 15 років позбавлення волі, Ви вважаєте занадто м’яка міра покарання? Вона на рівні смертної кар, на рівні посягання на життя.
Володимире Михайловичу, спасибі, я по процедурі. Шановна доповідач, я хотів би зауважити про те, що при розгляді моєї поправки на Комітеті, мене не було запрошено і я не міг відстояти свої, будемо сказать, свою позицію. Тому, я думаю, що правильно сьогодні ми проголосували, щоб була можливість доопрацювати ще раз за участю народних депутатів. Дякую.
Так. Микола Рудьковський, будь ласка.
Рудьковський, Фракція соціалістів. Шановні народні депутати, шановні громадяни України, зараз виникло питання, незрозуміло із якої ініціативи про те, щоб ті злочинні банди, які так би мовити устаканилися в Україні і продовжують грабувати автомобілі в усіх регіонах України, мали можливості це робити легально. Фактично, не маючи за це ніякої кримінальної відповідальності. В той час, коли Президент, Уряд, громадськість хоче, щоб у країні був порядок, Закон, всі відповідали і були рівними перед Законом, пом’якшується система відповідальності, щоб транспортний захід можна було вкрасти, чи їздити, чи не їздити, чи перепродати, але в самий момент здійснення злочину людина не боялась це робити. Я думаю, що такі Закони ми не повинні приймати, ми повинні приймати, які захищають людей, а не захищають злочинців. Цей закон приймати неможна. Соціалісти не будуть такі закони підтриму.
Дякую. Будь ласка, Марія Андріївна, ваша позиція, комітету.
Шановні колеги, якщо вже ви не проголосували за цей законопроект, то надайте можливість комітету доопрацювати його повторно у другому читанні з тим, щоб ваші зауваження були враховані. Будь ласка, тоді проглосуйте за направлення на повторне друге читання.
Шановні колеги, на пропозицію комітету ставиться на голосування про направлення на повторне друге читання проекту Закону про внесення змін до статті 289 Кримінального кодексу України [[щодо незаконного заволодіння транспортним засобом]] [[реєстраційний номер 5144]]. На повторне друге читання. [[13:50:14]] За-63 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо відповідальності громадян та посадових осіб у виконавчому провадженні]] [[реєстраційний номер 5311]]. Доповідач: Маркуш Марія Андріївна. Будь ласка, Марія Андріївна.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. На ваш розгляд вноситься проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо відповідальності громадян та посадових осіб у виконавчому провадженні]] [[друге читання]]. До цього законопроекту було подано 14 поправок-зауважень, 12 з них враховано і 2 поправки Пеклушенка відхилено. Якщо автор цих поправок не настоює на їх голосуванні, то прошу підтримати зазначений законопроект. Комітет пропонує прийняти цей законопроект у другому читанні і в цілому як закон.
Шановні колеги, всі поправки, за винятком однієї, народного депутата Пеклушенка, враховані. Комітет пропонує прийняти у другому читанні і в цілому як закон. Немає застережень? Тому ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відповідальності громадян та посадових осіб у виконавчому провадженні. Реєстраційний номер 5311. Прошу голосувати. [[13:51:58]] За-229 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну соціальну допомогу дітям-інвалідам та інвалідам з дитинства". Доповідач - Валерій Михайлович Сушкевич. Реєстраційний номер документа 6052.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, вашій увазі пропонується другого читання законопроект, який розроблений мною разом з Петром Степановичем Цибенком, який узгоджує положення, що регламентують призначення і виплату державної соціальної допомоги інвалідам з дитинства і дітям-інвалідам. Хочу сказати, що практично всі пропозиції, не практично, а всі пропозиції до другого читання враховані в тій чи іншій редакції. Законопроект має на увазі узгодження інших законопроектів, які призначають пенсію і державну соціальну допомогу у контексті дітей-інвалідів, інвалідів з дитинства. Є норми, які узгоджують ці законодавчі акти, а є норми, які покращують положення наших дітей-інвалідів, інвалідів з дитинства. Я прошу підтримати цей законопроект у другому читанні і в цілому. Дякую за увагу.
У кого є інші думки, пропозиції? Петро Степанович Цибенко, з мотивів, будь ласка.
Спасибі, Володимире Михайловичу. І як один із авторів цього проекту Закону, змін до базового закону і як голова комітету я просив би своїх колег підтримати цей документ. Справді, він добре виписаний. Немає зауважень юридичного управління. Всі зауваження враховані. За виключенням єдиного. Тут вкралася одна технічна помилка. На другій сторінці в кінці речення треба вилучити слово "виплачується" і "виплачується" слово. Це суто технічна помилка, вона вкралася при друкуванні документу. І просив би підтримати цей документ з таким зауваженням.
Я підтверджую, що дійсно така технічна помилка є і прошу врахувати її чисто технічно по суті голосування за цей законопроект.
Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як Закон проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну соціальну допомогу дітям-інвалідам та інвалідам з дитинства". Реєстраційний номер 6052. Прошу голосувати.
Шановні колеги, прошу підтримати.
Прошу голосувати. Іде голосування. [[13:54:51]] За-263 Закон прийнято.
Дякую. Будьте здорові.
Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" [[щодо сімей загиблих працівників госпіталів і лікарень]]. Доповідач - голова підкомітету Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Анастасієв Валентин Олексійович. Будь ласка. Шановні колеги, перед перервою це - останній документ. Я прошу побути на місці.
Валентин Анастасиев, фракция коммунистов. Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты! Вашему вниманию предлагается доработанный законопроект, регистрационный номер 6082, который был принят в первом чтении 20 января 2005 года. Речь идет о распространении действия Закона Украины "Про статус ветеранов войны, гарантии их социальной защиты" на семьи погибших работников госпиталей и больниц не только Ленинграда, Сталинграда, Одессы, Севастополя, но и на семьи погибших работников всех госпиталей, которые оказались в годы войны в зоне боевых действий. Во время доработки законопроекта поступило пять предложений от народных депутатов Украины, четыре из них учтено, одно отклонено, но взамен этого речь идет о сроке ввода. Предлагается проектом внести его, в действие ввести с первого января 2006 года. Главное юридическое управление Аппарата Верховной Рады завизировало проект без замечаний. Комитет по делам пенсионеров, ветеранов, инвалидов, на своем заседании рассмотрел данный законопроект и рекомендует депутатам Верховной Рады принять его в целом. Прошу поддержать предложение комитета.
Шановні народні депутати, прошу уваги! Ставиться на голосування проект для прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект закону про внесення змін до Закону України "Про статус ветеранів війни і гарантії їх соціального захисту [[щодо сімей загиблих працівників госпіталів і лікарень]], реєстраційних номер 6082. Прошу голосувати. [[13:57:25]] За-246 Закон прийнято. Шановні колеги, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Перерва до 16-ої години. О 16-й годині розпочнеться вечірнє засідання.