Доброго ранку шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Ввімкніть систему "Рада". [[10:01:14]] Зареєструвалося -429 Зареєстровано у залі 429 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народних депутатів України Горбаля Василя Михайловича і Чикала Адама Васильовича. Давайте привітаємо їх, побажаємо успіхів і здоров’я міцного. Шановні колеги, прошу прослухати оголошення. Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про вихід народних депутатів України Добкіна Михайла Марковича та Каратуманова Олега Юрійовича зі складу депутатської групи "Демократичні ініціативи". Матвієнко з мотивів, будь ласка.
Українська республіканська партія "Собор", Блок Юлії Тимошенко. Володимире Михайловичу, я хочу звернутися до вас, ми розглядали у вівторок мою заяву і дали доручення з приводу того, щоб розібратися, що робиться сьогодніз правоохоронними органами до місцевих органів влади. Зінченку була доручена виїзна до Тернополя комісія. Є прохання, Володимире Михайловичу, дати сьогодні доручення від імені Верховної Ради припинити там всякі переслідування, поки ця комісія не вийде і не завершить свою роботу. Зрештою, як і інші проблеми це - прийняти закони, які б зняли цю проблему. На жаль, бюджетний комітет і Комітет з питань банківської і фінансової діяльності так і не виконав вашого доручення. Я прошу на це негайно якось вплинути, поскільки напруга з місцевими владами у нас наростає. Дякую.
Я прошу Олександра Зінченка, який займається цими питаннями, зв’язатися із відповідними відомствами, узгодити цю проблему, а Комітети з питань бюджету, фінансів і банківської діяльності прошу прискорити розгляд цього документу. Шановні колеги, три хвилини запишіться, бо я бачу, це буде безкінечно. Три хвилини, запишіться із процедури. На табло, будь ласка. Андрій Шкіль.
Дякую, Володимире Михайловичу. Тут, по першому два питання є. Ви знаєте, що після теракту в Іспанії там загинуло двоє українців і троє українок поранені. Я хотів би, щоб було ваше доручення Комітету у закордонних справах, щоб вияснити долю і таке інше. Тому що наше улюблене Міністерство закордонних справ тільки дало собі можливість проінформувати, що там це сталося. А турбує доля людей, доля їхніх родин тут в Україні і таке інше. Тому що і так наші українці є безправними за межами України, а тут ще у питаннях поховань і таке інше виникають проблеми. Тому я б хотів, щоб було доручення ваше Комітету у закордонних справах. Дякую.
Я прошу Станіслава Телісфоровича Сташевського підготувати для Верховної Ради відповідну письмову інформацію з цього приводу. Галина Гармаш, фракція Соціалістичної партії України.
Прошу передати слово Рудьковському.
Микола Рудьковський, будь ласка.
Рудьковський, Соціалістична партія України. Володимире Михайловичу, у нас сьогодні у повістці дня стоїть Закон про вибори Президента. А в політичній угоді було написано, що першим у нас голосується в цілому Закон про вибори народних депутатів, а потім Закон про вибори Президента. Закон по вибори народних депутатів опрацьована таблиця до другого читання, і ми готові доповісти. Деякі з народних депутатів спеціально по сотні вкидають поправок для того, щоб ми розглядали протягом шести годин. Я все-таки пропоную дотримуватися політичної угоди і по черзі голосувати Закон про вибори народних депутатів, потім - про вибори Президента. А інакше - потім будуть претензії до тих, хто не дотримується тої чи іншої угоди.
Шановні колеги, шановний колего, ми ідемо відповідно до політичної угоди. Розглянули і прийняли за основу Закон про вибори народних депутатів. Я так розумію, що ви ставите питання, щоб ми сьогодні не прийняли в цілому Закон про вибори Президента, читали черги. Хочете, ми це зробимо. І давайте, будь ласка, не штовхайте мене, щоб я порушував Регламент і право народних депутатів на те, щоб внести свої поправки. Алла Александровська, фракція комуністів.
Александровская, фракция коммунистов. Влалимир Михайлович, Петр Николаевич Симоненко от фракции коммунистов вносил предложение принять решение Верховной Раде об отзыве наших войск из Ирака. И сегодня этот вопрос является очень актуальным. Вы смотрите, что творится в мире, непрерывные террористические акты в Испании, в Турции, мы действительно с огнем. Само решение было принято неправомерно. Весь народ Украины возмущен этим решением, возмущен отправкой войск в Ирак. 20 числа по всей Украине пройдет акция протеста против участия Украины в войне против Ирака. И здесь, в Киеве, 20-го в 12 часов будет акция тоже самая проводиться. Давайте же поддержим требование народа Украины, давайте примем решение от отзыве наших войск из Ирака.
Шановні колеги, комітет дасть подання відповідне, ми тоді визначимося, коли будуть відповідні документи від комітету. Будь ласка, Віктор Пинзеник, фракція "Наша Україна".
Віктор Пинзеник, є? Не треба. Хай Віктор Пинзеник передасть особисто. Народний депутат Сятиня, фракція Аграрної партії України.
Прошу передати слово народному депутату Баранівському.
Дякую. Олександр Баранівський, фракція соціалістів. Володимире Михайловичу, по моєму питання вже і питання розгляду сьогодні, що ставилось там попередніми колегами, правильно ви говорили, треба йти по процедурі. І давайте будемо розглядати, не треба тут затримуватися. Багато питань сьогодні.
Дякую. Шановні колеги, розклад засідань на четвер у вас є. Першим питанням у нас складення присяги народними депутатами України. Шановні колеги, 10 і 17 березня 2004 року Центральна виборча комісія визнала обраними та зареєструвала Васильєва Олександра Андрійовича народним депутатом України, обраного на проміжних виборах 7 березня 2004 року в одномандатному виборчому округ номер 61, Донецька область, та Чічкова Валерія Михайловича народним депутатом України, обраного 31 березня 2004 року в багатомандатному загальнодержавному виборчому окрузі від виборчого блоку політичних партій, виборчий блок Юлії Тимошенко. Відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народні депутати складають присягу перед Верховною Радою України. До складу присяги на трибуну запрошується народний депутат України Васильєв Олександр Андрійович. Будь ласка.
Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Так, вітаємо вас. До складення присяги на трибуну запрошується народний депутат України Чічков Валерій Михайлович. Будь ласка, Валерію Михайловичу.
Присягаю на верность Украине, обязуюсь всеми своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників.
Вітаємо вас. Оголошується до розгляду проект Постанови про припинення повноважень члена Центральної виборчої комісії Заплатинського Володимира Михайловича. Доповідач - Задорожній Олександр Вікторович. Будь ласка, Олександре Вікторовичу. А, буде одна доповідь від комітету. Анатолій Сергійович Матвієнко, голова Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування.
Шановні колеги, Володимире Михайловичу. Дозвольте поінформувати вас, що вчора Комітет Верховної Ради з питань державного будівництва та місцевого самоврядування розглянув на своєму засіданні проекти постанов Верховної Ради України про припинення повноважень члена Центральної виборчої комісії пана Заплатинського та про призначення членом Центральної виборчої комісії пана Дубовика, які внесені Президентом України. Комітет, розглядаючи це питання, приймаючи відповідні рішення, доручив мені від імені комітету зробити наступні висновки і поінформувати вас. По-перше, комітет вважає, що при поданні документів допущена певна юридична некоректність. Справа в тому, що пан Заплатинський сформулював свою заяву про звільнення з посади, в той час як закон вимагає "про дострокове припинення повноважень". Ми погодилися, що це не є надзвичайно принциповим питанням. Але вважаємо за необхідне звернути увагу і Президента, і звернути увагу Центральної виборчої комісії щодо такої юридичної не зовсім відповідності і певної некоректності. З другого боку, комітет вважає, що проект постанови, який внесений Президентом, говорить про звільнення, про припинення повноважень пана Заплатинського. В той час як варто було б написати про дострокове припинення повноважень пана Заплатинського. Саме виходячи із цієї позиції, комітет пропонує і доопрацював проект постанови. Якщо немає у представника Президента заперечень, додати одне слово "дострокове припинення повноважень". І останнє. За дорученням комітету я хотів би поінформувати Верховну Раду про те, що комітет вважає, що фракція СДПУ(о), за квотою якої було представлено кандидатуру Заплатинського, не зовсім сумлінно віднеслися до своєї рекомендації, оскільки через 2 тижні після призначення ми розглядаємо питання про звільнення. І знову ж ця фракція залишила за собою квоту. Я думаю, що варто було б звернути керівництво всіх фракцій найбільш серйозне відношення щодо рекомендацій за квотою тієї чи іншої фракції своїх кандидатів на ту чи іншу посаду. З урахуванням всього цього комітет пропонує розглянути питання про дострокове припинення і, якщо це було прийнято рішення, то відповідним чином про призначення відповідно Заплатинського та Дубовика. Дякую, Володимире Михайловичу.
Дякую, Анатолій Сергійович. Сідайте, будь ласка. Олександр Вікторович Задорожній, постійний представник Президента України у Верховній Раді України.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу. Шановні колеги, Президент України вносить на ваш розгляд проект постанови 5261 з проханням припинити повноваження члена Центральної виборчої комісії Заплатинського Володимира Михайловича згідно з поданою ним заявою. Я маю доручення врахувати погодитись з врахуванням пропозиції комітету, де припинити повноваження достроково. Дякую.
Запитання є? Одну хвилиночку. Запитання, Олександре Вікторовичу. Запишіться, будь ласка. Три хвилини на запитання. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Володимир Єщенко, фракція комуністів, будь ласка.
У мене таке питання до вас. На Комітеті з питань самоврядування було прийнято рішення про те, щоб звернутися до Президента більш якісно підходити до підбору кандидатур на ці високі посади.
Дякую. Відповідна інформація Президенту передана, але Президент виходить у здійсненні своїх повноважень із Конституційних норм і з того, що кожний народний депутатів достатньо підготовлений для того, щоб репрезентувати інтереси тієї чи іншої політичної сили, всього народу держави у ЦВК. Призначавши чи подававши на призначення народного депутата України Президент відповідно виходив з цього. Оскільки обставини у цього народного депутата змінилися, ніякого відношення до цих обставин Президент не має. Але це буде враховано. Дякую.
Тарас Чорновіл, позафракційні. Будь ласка.
Шановний доповідачу! Для нас все ж таки має значення, які були мотиви такої раптової відставки фактично через неповних 10 днів після призначення. Ми догадуємося, що мова йшла про певну торгівлю, яка потім була незадовільнена вже у самій ЦВК. Але це занадто висока посада, занадто висока і серйозна організація для держави, щоб там можна було бавитися у подібні інтриги окремими депутатами нашої Верховної Ради від новообраними членами ЦВК. Ми би хотіли дізнатися чи маєте ви якусь інформацію про мотиви, які спонукали до цієї відставки пана Заплатинського?
Дякую, шановний Тарасе В’ячеславовичу. У мене такої інформації немає. Я виходжу з формальної сторони справи. Є відповідна заява, і я не думаю, що це була справа Президента вникати в інтригу. У даному випадку він виконує конституційні повноваження. Є заява. Я знаю про те, що відбулася відповідна розмова, і це прохання було враховано документально. Дякую
Степан Бульба, фракція Соціалістичної партії України, будь ласка.
Степан Бульба, фракція СПУ. Прошу передати слово Юрію Луценко.
Юрій Луценко, фракція Соціалістичної партії України.
Шановні народні депутати! Шановний доповідачу! У мене таке запитання. все ж таки підтверджуєте мою правоту про те, що коли я виступав минулого разу, Заплатинський явно не був готовий до такої високої місії, як член ЦВК. І де гарантії що СДПУ(о) в черговий раз не послало туди засланого козачка, який через місяць, не отримавши високої посади, знову не складе повноваження. Я хотів би почути гарантії того, що він буде сумлінно виконувати, добиватися не своїх амбіцій , а бути нейтральним і об’єктивним членом ЦВК.
Дякую. Шановний Юрію Володимировичу, ваше питання більш риторичне, оскільки воно в значній мірі і не до мене. Дякую.
Андрій Шкіль, фракція блоку Юлії Тимошенко.
Дякую. Шановний доповідачу, я, знаєте, хотів би продовжити запитання попереднього виступаючого. Скажіть, якщо людина, яка йшла туди, в Центральну виборчу комісію, делегована була туди Верховною Радою , то її відкликання зараз, це, повірте, приниження авторитету Верховної Ради, приниження Центральної виборчої комісії. І коли СДПУ(о) не потрібна ця квота, то я прошу віддати цю квоту блоку Юлії Тимошенко. Повірте, делегований туди представник буде чесно, сумлінно апріорі виконувати свої обов’язки. Ось і все. Або продайте квоту тим політичним ще силам, які будуть делегувати туди не представників, яким якщо кістку смачну не дали, повертаються назад, а чесних і сумлінних людей, тому що наявність у фракції таких людей - це, в принципі, ганьба і для Верховної Ради, і для фракції. Дякую.
Дякую, шановний Андрію Володимировичу. У вас не питання, а, власне кажучи, виступ. Я міг би з цього приводу застерегти одне: оскільки так чи інакше і подання Президента, і в даному випадку подання про дострокове припинення повноважень грунтуються на особистих заявах громадянина. Президент не мав іншого виходу, окрім подати подання про дострокове припинення повноважень.
Дякую.
Але це питання не до Президента, а до народного депутата.
Дякую. Так, час вичерпаний, дякую. Олександре Вікторовичу, дякую. Я ставлю на голосування проект Постанови, яка внесена комітетом. Реєстраційний номер 5261-д про дострокове припинення повноважень члена Центральної виборчої комісії. Прошу голосувати. [[10:20:12]] За-324 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про призначення на посаду члена Центральної виборчої комісії [[Дубовика Сергія Олеговича]]. Олександр Вікторович Задорожній, будь ласка, дуже коротко.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу. Президента України вносить на розгляд Верховної Ради проект Постанови, зареєстрований у Верховній Раді за номером 5262. Відповідно до пункту 21 статті 85-ї Конституції України Верховна Рада України постановляє призначити на посаду члена Центральної виборчої комісії Дубовика Сергія Олеговича. Відповідні документи подані і на комітеті вчора розглянуті, і просимо підтримати це подання. Дякую.
Сідайте, будь ласка. Анатолій Сергійович Матвієнко, позиція комітету, будь ласка. А вибачте, питання, будь ласка. Ну треба сказати, ви ж не сказали. Запишіться, будь ласка. Три хвилини на запитання. На табло прізвища народних депутатів, що записались. Висвітліть, будь ласка. Лілія Григорович, фракція "Наша Україна".
Лілія Григорович, фракція Віктора Ющенка "Наша Україна", Народний Рух. Прошу передати слово Ярославу Кендзьору.
Ярослав Кендзьор. Мікрофон, будь ласка.
Ярослав Кендзьор, Народний Рух України, фракція Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний доповідачу, по-перше, мені здається, що необхідно, щоб попередній дуже короткотерміновий член Центральної виборчої комісії вийшов на трибуну і вибачився перед Верховною Радою за ту авантюру, у яку він ввів Верховну Раду. По-друге, знаєте, коли фракція СДПУ(о) ось такі сценарії розігрує, де сьогодні гарантія, що цей так само два тижні не пробуде, і якісь обставини заставлять його виходити із цієї посади?
Дякую, шановний Ярославе Васильовичу. У значній мірі це питання не до мене. Те, що стосується фахових, фахових, я підкреслюю, вимог до кандидата до Центральної виборчої комісії у тій мірі, у якій це було передбачено моїм громадським дорученням, я їх проконтролював. Сергій Олегович має відповідну освіту, Сергій Олегович має досвід роботи і в місцевих органах влади. Ви бачите, він є депутатом, і, як на мій погляд, може бути рекомендований для обрання. Цю свою думку я і висловив Президенту України. Все інше вирішувати вам щодо звіту попередньо і так само до вимог до наступного кандидата. Дякую.
Тарас Чорновіл. Будь ласка, мікрофон.
Шановний пане Олександре, чи не вважаєте ви, що ми у підході зараз до призначення членів ЦВК неймовірно низько опустили планку самого значення Верховної Ради. Кулуарні домовленості, домовленості якісь міжфракційні, якісь квоти ставляться вище самого значення цієї організації, яка має бути над політикою, над партіями, над якимись представництвами. І людина, яка працює, її робочий стаж зводився юрист. у фірмі і Товариство захисту прав споживачів, і помічник, референт народного депутата, мені здається, трішечки не той послужний список для людини, яка мала би фактично бути відповідальним за майбутнє держави. Тому що ЦВК це є вибори, це є дуже серйозно.
Дякую. Шановний Тарасе В’ячеславовичу, так само, як і рекомендований зараз для обрання і призначення Верховною Радою, я в попередньому житті адвокат і юрист. І хочу вам сказати, що все це життя неможливо відтворити у строчках автобіографії і так далі. І досвід, який набуває адвокат і юрист, це трошки інше, воно не відтворюється формалізовано. Я знаю Сергія Олеговича як дуже фахового юриста, а це відтворити в автобіографії неможливо. Тому і в тому числі я рекомендував цю особу за обрання до ЦВК, знаючи, що він є фаховим юристом перш за все.
Станіслав Ніколаєнко, будь ласка, ваше питання.
Шановний Олександре Володимировичу. Ніколаєнко, фракція Соціалістичної партії України. Олександре Вікторовичу, вибачаюся, перехрестив вас. Ми розуміємо, що Центральна виборча комісія - це орган, на який покладаються надзвичайно важливі функції відстежування правильності виборності до Верховної Ради України, Президента і таке інше. Але у мене буде два питання. Перше. Скажіть, будь ласка, воно напряму ніби не зв’язано, як ми підвищуємо взагалі відповідальність не тільки Центральної виборчої комісії, а і голів окружних комісій. От ви як юрист мені про це скажіть, бо я знаю, що беззаконня все твориться перш за все там, на рівні окружних комісій. І друге, ви вже про це говорили, але скажіть ще мені, ви впевнені, що оцей наш партійний принцип реформування Центральної виборчої комісії сприятиме об’єктивності роботи комісії? І запропонована кандидатура, яку ви репрезентуєте, Дубовика, чи здатен він виконувати цю високу місію? Дякую.
Дякую. Шановний Станіслав Миколайович, я почну з відповіді на друге питання. Я глибоко переконаний, що так чи інакше з моменту голосування ось тут за ту чи іншу кандидатуру, окрім держави і інтересів держави ці особи нікого і нічого не репрезентують. Це моє власне переконання і досвід попередніх обрань до Центральної виборчої комісії, це засвідчив, і в тому числі діяльність багатьох. З іншого боку, ніякого квотного принципу, ніякого партійного принципу немає, оскільки ми це з вами не затвердили в жодному законодавчому акті, це добра воля учасників політичного процесу, за що, я так розумію, багато з тут присутніх в залі, і вдячні Президенту, що враховує рекомендації тієї чи іншої політичної сили. Те, що стосується окружних комісій. Я є співавтором з шановним колегою Ключковським законопроекту про внесення змін до Центральної виборчої комісії, законопроекту про державний реєстр виборців, законопроекту про вибори Президента України, і в тому числі деяких інших законопроектів, які з цим пов’язані. Я хочу вам сказати, що намагання наше відтворити відповідальність і перелякати членів всіх комісій з низу до верху про кримінальну відповідальність і так далі, має в тому числі негативні наслідки. Це моє власне враження, оскільки при тій мізерній платі, яку ми цим людям даємо за дуже виконання серйозних функцій з ранку до ночі протягом, ну, вони просто не погоджуються. І ви знаєте ту ситуацію, яка склалася у 2002 році, коли навіть в обласних містах було важко сформувати дільничні комісії. Тому тут треба про це думати. В нових законопроектах по підвищенню відповідальності є.
Так, дякую, Олександр Вікторович, час вичерпаний. Я запрошую до трибуни Дубовика Сергія Олеговича. Будь ласка. Запишіться на запитання, 3 хвилини, до Дубовика Сергія Олеговича. Так, на табло прізвища народних депутатів, що записалися на запитання. Шевчук Сергій, фракція НДП, будь ласка, ваше запитання. Візьміть навушник надіньте.
Спасибі велике за те, що надали слово. В мене таке запитання. Одна із фракцій в парламенті вже двічі висуває на цю високу посаду помічника-консультанта. В цьому, безумовно, є велике позитивне значення, оскільки рейтинг помічників-консультантів значно виросте після повторного висунення цієї кандидатури. Але претендент на цю високу посаду, поясніть, будь ласка, чим ви відрізняєтесь в кращу сторону від попереднього кандидата, якого Верховна Рада не затвердила, який також займав такий статус - помічника-консультанта? Спасибі.
Дякую за запитання. Справа в тім, що я є юристом. З 1995 року я представляю інтереси партії в Центральній виборчій комісії, працював з двома її складами, знаю механізм роботи ЦВК, знаю виборче законодавство. Можливо, тому і цим обумовлений вибір Президента України, і тому мій попередник не зміг вдало відповідати на запитання і не пройшов через цю високу сесійну залу.
В’ячеслав Коваль, фракція "Наша Україна".
Народний депутат Коваль, народний рух України, фракція "Наша Україна". Шановний Володимире Михайловичу, я прошу передати слово Ярославу Кендзьору.
Ярослав Кендзьор, будь ласка.
Ярослав Кендзьор, Народний рух України, фракція Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановний претенденте, з практики діяльності от Верховної Ради, взагалі ситуації в Україні ми бачимо, що соціал-демократи об’єднані і керівництво поступово роблять філіалами Адміністрації Президента і Верховну Раду, і Конституційний Суд. Чи отримали ви, так би мовити, генеральне завдання, щоб від імені цієї партії і Центральну виборчу комісію також зробити філіалом Адміністрації Президента? Дякую.
Дякую за запитання. Під час співбесіди в Адміністрації Президента України я отримав єдине доручення. Якщо на мене будуть покладені високі державні обов’язки, неухильно додержуватися Конституції і законів України.
Василь Надрага, депутатська група "Народний вибір".
Уважаемый Сергей Олегович, главная проблема, которая сегодня обсуждается - это, по большому счету, ваша потенциальная профессиональная пригодность для исполнения тех обязанностей, которые возлагаются на членов Центральной избирательной комиссии. К большому сожалению в этом зале были разные кандидаты, в том числе и такие, которые вызывали недоумение. Скажите пожалуйста, ваш опыт работы, вы дважды работали помощником-консультантом народного депутата, чем вы как помощник народного депутата занимались? Вы делали, какие-то организационные, технические мероприятия или писали законы? Если писали законы, скажите пожалуйста, какого профиля, какие? Чтобы мы поняли еще раз именно о вашей профессиональной готовности профессионально выполнять то, что вы собираетесь делать как член ЦВК. Спасибо.
Дякую за запитання. Я працював помічником-консультантом не у двох, а у трьох народних депутатів України і за другого, третього, і зараз працюю помічником консультантом народного депутата України 4 скликання - Шурми Ігоря Михайловича. Значить, під час свого першого перебування, коли після відповідного стажування в стінах Верховної Ради я був запрошений на роботу, я займався питаннями як підготовка законодавства в галузі місцевого самоврядування, зокрема, мною було підготовлено кілька поправок до діючого закону про місцеве самоврядування, які стосувалися районних у містах рад, які, на жаль, не були враховані під час прийняття цього закону, також Закону України "Про столицю України місто-герой Київ". Працюючи помічником-консультантом народного депутата України третього скликання Сергія Івановича Пересунька, я займався питаннями реформування адміністративного законодавства. В часності, це зміни і доповнення до Адміністративного кодексу України, які набули чинності 2001 року. Зараз, крім підготовки законодавчих актів в галузі місцевого самоврядування я працюю під егідою фракції і займаюсь питаннями розгляду звернень заяв громадян, підготовки законодавчих актів в галузі місцевого самоврядування.
Дякую. Час вичерпаний, достатньо вже, дуже багато сказали. Шановні колеги, прошу уваги. Я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України про призначення на посаду члена Центральної виборчої комісії, реєстраційний номер 5262. Прошу голосувати. [[10:33:15]] За-290 Рішення прийнято. Шановні колеги, у мене є прохання і пропозиція. Може, щоб ми закрили це питання , щоб зараз склав присягу тоді новопризначений член Центральної виборчої комісії. Нема заперечень? По фракціях висвітліть, будь ласка, на табло. По фракціях. Так, йде процес складення присяги Дубовиком Сергієм Олеговичем. Будь ласка.
Я, Дубовик Сергій Олегович, присягаю українському народу при здійсненні своїх повноважень у Центральній виборчій комісії додержуватися Конституції та законів України, позапартійної позиції, бути об’єктивним у вирішенні питань, що належать до відання комісії, забезпечувати реалізацію і захист виборчих прав громадян України".
Шановні колеги, давайте привітаємо Дубовика Сергія Олеговича, побажаємо успішного виконання покладених на нього обов’язків.
Дякую.
Дякую. Папірець сюди верніть мені. Шановні колеги! З процедури? Будь ласка, Валерій Асадчев.
Дякую. Володимире Михайловичу, я все-таки не промину з процедури сказати, що ви вже взагалі, знаєте, втоптали у сміття все і навіть присягу. Мало того, що Президент подав цю кандидатуру ще до того, як звільнили попередню, тобто правовий акт не відбувся звільнення, тільки після звільнення він мав подати, а тут ще не звільнили, вже подали, іще й підсунули присягу, яку він вперше в своєму житті побачив. То я думаю, що хоч якусь гідність парламенту, Конституції, присяги я просив би вас дотримуватися. Дякую.
Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Постанови про додаткові пропозиції до порядку денного п’ятої сесії Верховної Ради України. Шановні колеги, дозвольте проінформувати вас коротко з цього приводу. За пропозиціями комітетів, депутатських груп і фракцій підготовлено проект Постанови Верховної Ради України про додаткові пропозиції до порядку денного п’ятої сесії Верховної Ради. Він складається з двох розділів: перелік додаткових питань для включення до порядку денного п’ятої сесії Верховної Ради України четвертого скликання та перелік запропонованих до включення до порядку денного п’ятої сесії питань, які вже вносились на розгляд, не отримали необхідної кількості голосів та не підтримані окремими фракціями. Але відповідно до процедури я поставлю на голосування в пакеті ці пропозиції, а далі будемо визначатись. Нема заперечень? Я ставлю на голосування про схвалення проекту Постанови Верховної Ради України із двох розділів про додаткові пропозиції до порядку денного п’ятої сесії Верховної Ради України. Реєстраційний номер 5273. Прошу народних депутатів визначитися шляхом голосування. [[10:36:27]] За-98 Рішення не прийнято. Тому я ставлю на голосування окремо кожний розділ. Ставиться на голосування перелік додаткових питань для включення до порядку денного п’ятої сесії Верховної Ради України четвертого скликання. Прошу голосувати. [[10:36:59]] За-363 Рішення прийнято. Я тепер ставлю на голосування перелік питань запропонованих для включення до порядку денного п’ятої сесії, які вже вносилися на розгляд, але не отримали необхідної кількості голосів та не підтримані окремими фракціями. [[10:37:30]] За-45 Рішення не прийнято. З процедури, будь ласка, Олександр Турчинов. Потім Юрій Кармазін, я бачу.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Наша фракція принципово не голосувала зараз, тому що цей законопроект був розданий народним депутатам тільки сьогодні зранку, і у фракції не могли нормально вивчити це питання. Це, по-перше. По-друге, Володимире Михайловичу. Я хочу вас запитати. У вівторок, буквально, 15-20 хвилин не вистачило нам для того, щоб розглянути два законопроекти за скороченою процедурою внесеною нашою фракцією, це щодо заборони примусового виселення громадян з їх квартир і встановлення мораторію на ціна на комунальні послуги. Чому ці законопроекти сьогодні не включені до порядку денного, а з’явилися нові закони, які ні у вівторок, ні у середу не розглядалися? Дякую.
Шановні колеги! На превеликий жаль, ми вибудували таким чином розклад наших засідань, що ми не можемо поступати таким чином, що, якщо питання не розглянуте, скажімо, у вівторок, розглядати їх у середу або у четвер. Давайте повернемося до тої старої перевіреної практики, за якою діють всі парламенти світу, що ми розглядаємо питання, а потім відразу голосуємо. Тоді не буде у нас цих перенесень і все. Але я наскільки пам’ятаю, таку пропозицію саме ви підтримали. Давайте повернемося до старої практики. Будь ласка, Юрій Кармазін.
Дякую, Володимире Михайловичу. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність" виборчого Блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні народні депутати! Я звертаюся до вас з приводу включення до порядку денного законопроекту 3657, який абсолютно не носить ніякого політичного навантаження, ні заангажованості, він вноситься депутатами, півтора десяткам депутатів з різних фракцій, який вимушений був, внесений через те, що після внесення змін до Закону про статус народного депутата не врегульовані є положення про помічника-консультанта народного депутата України. Це ті люди, які нам весь час допомагають у законотворчій роботі, на яких покладаються колосальні функції у зв’язку з бездіяльністю уряду. І я просив би проект 3657 та 3661, який виходить, включити до цього переліку цих проектів, які будуть розглядатися на цій сесії. Дякую вам.
Я прошу керівників депутатських груп і фракцій, керівників комітетів, у нас же надходять ще законопроекти, розглянути, якщо потрібно буде, ми додатково згрупуємо і проголосуємо, щоб не голосувати кожен окремо законопроект. Сергій Терьохін, фракція "Наша Україна" і продовжуємо роботу. Письмове, я маю на увазі письмове.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановний головуючий, я хотів би знову нагадати, яким чином приймаються постанови. Спочатку ставиться за основу, потім робляться доповнення або вилучення і після того в цілому. Ви проголосували в іншому порядку. Тепер що робити? Володимире Михайловичу, сьогодні роздано депутатам проект закону про те, що треба реагувати на рішення податкових органів, які зараз всі місцеві ради за те, що вони в оренду здають землю, почали оподатковувати ПДВ, почали оподатковувати житло, які громадяни платили по 10 років, і тепер получають, їм треба на 20 відсотків більше. Я просив би у зв’язку з тим, що це було у 4001, який був не прийнятий, але це нагальне питання. Законопроект 5218, який сьогодні є у всіх на руках, теж поставити у порядок дня і швидко його проголосувати, це по землі і по житлу, і по орендній платі.
Шановні колеги, я хочу нагадати всім нам, що це вже декілька місяців обговорюється проект Постанови про додаткове включення питань до порядку денного, і всі, хто хотів, цим правом скористалися. На наступний період у письмовому вигляді давайте внесемо і скористаємося цим правом. З голосу нічого ми не будемо голосувати. Так, шановні колеги, оголошується до розгляду проект Постанови про "День Уряду України" у квітні 2004 року [[щодо реформування податкової системи]]. Я просив би, щоб ми визначалися дуже швидко шляхом голосування, шановні колеги, після представлення аргументації авторів проектів постанов. У нас дуже багато сьогодні для розгляду законопроектів. Будь ласка, Володимир Пузаков.
Володимир Пузаков, фракція Комуністичної партії України, Кіровоградщина. Шановні колеги, аналіз податкової політики в Україні свідчить, що більшість рішень щодо реформування податкової системи приймалися та продовжують прийматися без належного наукового обгрунтування, аналізу макро- і мікроекономічних наслідків, а на інтуїції та інтересі окремих структур. На сьогодні податкова система України - це сукупність безсистемних і суперечливих законів, указів Президента, декретів Кабінету Міністрів України, актів Державної податкової адміністрації, рішень органів місцевого самоврядування. Під впливом вирішення проблеми наповнення Державного бюджету податкова система перейшла на шлях ручного управління, створила непосильна тиск на вітчизняного виробника, стала гальмом на шляху виходу із економічної кризи. На сьогодні в Україні діє до 39 податків і зборів, які збирають у виробника до 46 відсотків створеної ним доданої вартості. Постійно декларуючи, що податковий прес знищує вітчизняне виробництво, держава із року в рік збільшує податкове навантаження. Важкий податковий тягар сприяє розширенню тіньової економіки та її криміналізації. За підрахунками фахівців понад 60 відсотків фінансових потоків, які обертаються в тіньовій економіці, створені і існують за рахунок ухилення від сплати податків, зборів та інших обов’язкових платежів. На сьогодні відпрацьовані сотні способів ухилення від сплати податків. Штучне підвищення собівартості, неврахований готівковий товарний обіг, різні бартерні схеми, "відшкодування" [[в лапках]] ПДВ тощо, включаючи податкові пільги. Втрати Державного бюджету від цих "винаходів" в лапках, підрахувати важко. Якщо за роки "реформ" в лапках валовий внутрішній продукт скоротився у два рази, то прибуток Державного бюджету у шість разів. І за даними рахункової палати України тільки від таких званих податкових пільг прямі втрати Державного бюджету щорічно становлять до 31 мільярди гривень. Тому даним проектом пропонується провести у квітні 2004 року у Верховній Раді України День уряду з порядком денним "Реформування податкової системи в Україні". Головне науково-експертне управління вважає наведені аргументи на користь проведення Дня уряду із зазначеним порядком денним достатньо обгрунтованим і пропонує підтримати законодавчу пропозицію. Дякую.
Так, сідайте, Володимир Тихонович. Позиція комітету яка буде з цього приводу? Будь ласка, Сергій Анатолійович Терьохін.
Дякую. Доброго дня, шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради з питань фінансів і банківської діяльності 16 березня розглянув проект постанови, внесений Симоненком, Пономаренком, Гуренком, Пузаковим, номер 5072. В цілому погоджуючись з необхідністю застосування комплексного підходу до реформування податкової системи, комітет вважає за доцільне зазначити наступне. На даний момент в Україні проходить інтенсивний процес розбудови та удосконалення існуючої законодавчої бази, системи справляння сукупності податків і зборів. У теперішній час на опрацюванні Комітету з питань фінансів і банківської діяльності знаходиться низка важливих системоутворюючих законів, розгляд та прийняття яких є виключно нагальним саме для реформування податкової системи. Комітет наголошує, що без прийняття попередньо цих законів навіть схематичне окреслення шляхів цього реформування неможливе і недоцільне. Між іншим, я вам нагадую, що відповідно до рішення Верховної Ради створена міжвідомча робоча група, яка головується віце-спікером, з одного боку, парламентом, з іншого боку, першим віце-прем’єром України. З огляду на вищезазначене, Комітет Верховної Ради з питань фінансів і банківської діяльності вважає недоцільним і несвоєчасним проведення Дня уряду України з порядком денним: "Реформування податкової системи в Україні" - у квітні до прийняття зазначених мною системних законів з цього питання. Я доповів думку комітету. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, я ставлю на голосування. З мотивів, будь ласка, автор - Петро Симоненко.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, я прошу вас поддержать предложение о проведения Дня правительства, именно Дня правительства, на котором мы с вами еще и еще раз проанализируем эффективность той налоговой системы, которая сегодня существует в Украине, и подумаем над путями совершенствования, исходя из основных принципиальных проблем, с которыми мы сталкиваемся. Первое: надо определить будущее налога на добавленную стоимость. Мы, коммунисты, неоднократно предлагали его немедленно ликвидировать и заменить налогом с оборота. Мы должны посмотреть, насколько наше налоговое законодательство решает проблемы безработицы, платежеспособности населения, наполнения внутреннего рынка, возможность выхода с конкурентноспособной продукцией на внешние рынки. Украина находится в системном кризисе. И поэтому мы предлагаем заслушать правительство в лице руководства как раз Кабинета Министров, а не каких-то второстепенных лиц, руководство.
Шановні колеги, позиції з’ясовані. Отже, є всі підстави поставити на голосування проект Постанови Верховної Ради України "Про День уряду України у квітні 2004 року", реєстраційний номер 5072. [[10:49:05]] За-168 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Оголошується до розгляду проект постанови "Про парламентські слухання про стан та перспективи реформування Збройних сил України", доповідач Ющенко Віктор Андрійович, будь ласка. Підготуватися голові комітету Георгію Корнійовичу Крючкову. Віктор Андрійович виступає як автор проекту постанови.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні друзі. Я хотів би свій виступ розпочати з того, чи ми не замислилися над тим, чому в Україні не була проведена успішно жодна знакова реформа. Чи то фіскальна, чи то адміністративна, чи то соціальна, чи то пенсійна, чи реформа місцевого самоврядування. Чому ті реформи, які проголошені, кинуті на півдорозі. Чому взагалі Україна є прикладом того, як не треба робити реформи. На мій погляд, тут є одна ключова теза. До кожної реформи владі і парламенту треба підходити професійно і публічно. В реформу повинні вирити ті, хто її пропонує і кого вона стосується. От чергова хвиля, на мій погляд, не до кінця продуманої ініціативи доходить до Збройних сил України в редакції, так званої, реформи Збройних сил. На основі цього документу пропонується скоротити чисельність Збройних сил на 155 тисяч військовослужбовців, в тому числі вже в поточному році 100 тисяч. Якщо по програмі треба для тих цілей 1 мільярд 243 мільйона, фактично виділяється в бюджеті поточного року 368 мільйонів. Чергова політична, друзі, авантюра, яка може обернутися трагедією не тільки для мільйонів, сотень тисяч військовослужбовців, але для мільйонів громадян України. Експертне заключення. Послухайте, будь ласка, з цього приводу. На підставі наданих до проекту матеріалів та чинного законодавства неможливо зробити висновок про те, яка саме чисельність і структура Збройних Сил України потрібна для надійного виконання Збройними Силами України своїх функціональних обов’язків. Тому, щоб не виникло проблеми, яку ми потім будемо героїчно потім долати, ми пропонуємо розглянути проект постанови, який ініціює проведення в українському парламенті слухань із цього питання. Проект постанови такий підготовлений і поданий до вашої уваги. Прохання від фракції блоку "Наша Україна" підтримати цей проект. Дякую.
Дякую, Віктор Андрійович. Сідайте, будь ласка. Георгій Корнійович Крючков, голова Комітету з питань національної безпеки і оборони.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Комітет розглянув це питання. Але перед тим, як повідомити рішення комітету, я хотів сказати кілька слів. Перше. Наш комітет і фракція комуністів неодноразово пропонували провести парламентські слухання чи День уряду і в комплексі розглянути проблеми Збройних Сил. там проблем дуже багато і вони не сьогодні виникли. Вони виникли протягом усіх 12 років незалежності України, коли Збройні Сили фінансуються в обсязі не більше 50-60 відсотків від мінімально необхідних потреб. Це робилося протягом усіх років, у тому числі і тоді, коли уряд очолювали ті, хто сьогодні ніби-то вболіває за потреби Збройних Сил. А коли виступати з цієї трибуни, то треба хоча би знати суть справи. В цьому році дійсно передбачається скорочення Збройних Сил, але не на 100 тисяч, а на 80 тисяч. Я думаю, що нам не треба так легко розкидатися. 10-20 тисяч туди-сюди. Не можна цього робити! Комітет вважає за необхідне розглянути в комплексі питання реформування Збройних Сил. В цьому є потреба. Але я хотів би нагадати, що Верховна Рада не підтримала проведення з цього приводу парламентських слухань або Дня уряду, коли пропонував комітет, і пропонувала фракція комуністів. Наш комітет вважає, що можна підтримати пропозицію, яку вносять народні депутати щойно тут озвучену, але потрібно уточнити порядок денний парламентських слухань і сформулювати його так: "Про стан і перспективи реформування Збройних сил України та здійснювані урядом заходи щодо забезпечення надійної обороноздатності країни". Треба доповнити проект постанови переліком тих документів, які ми хотіли б одержати від Кабінету Міністрів. З врахуванням цього ми вважаємо за можливе прийняти таке рішення, а дату визначити з врахуванням навантаженості всіх днів, коли у нас передбачається проведення Дня уряду. Ми вважаємо, що треба повернутися до проблем оборони. Я звернувся як голова комітету від імені комітету до Президента з цього приводу. Я одержав із Апарату Адміністрації формальну відписку, яка ні про що не говорить, тому Верховна Рада не може залишити напризволяще Збройні Сили. Дякую.
Шановні колеги! Я ставлю на голосування проект Постанови [[реєстраційний номер 5196]] про парламентські слухання "Про стан та перспективи реформування Збройних сил України". Зараз ми проголосуємо одну хвилиночку, ми ж автор. А потім, якщо не пройде, будемо доповнення комітету ставити. [[10:55:26]] За-219 Рішення не прийнято. Тепер я поставлю на голосування пропозицію [[одну хвилиночку]], з пропозицією комітету, якщо у авторів законопроекту. По фракціях? Будь ласка, по фракціях. Наша Україна - 99, Регіони України - 1, Комуністів - 54, Партія промисловців і підприємців, "Трудової України" - 0, Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] - 0, Народовладдя - 14, СПУ- 20, Блок Юлії Тимошенко - 18, Демократичні ініціативи - 0, Аграрна партія - 1, Народний вибір - 0, НДП - 6, Позафракційні - 6. Шановні колеги! Я поставлю на голосування з уточненням, з пропозицією. Відмініть голосування. Пинзеник, будь ласка.
Шановні народні депутати, ми, очевидно, в цьому залі неуважно дивились документи, коли голосувався Закон про реформування Збройних Сил. Зверніть увагу на висновки, які зробило експертне управління, що мова йде по суті про викидання військових на вулицю, тому що в Державному бюджеті передбачена лише четверта частина коштів на виконання завдань цього закону. Парламентські слухання робляться саме з тією метою, щоб зважено, збалансовано поправити закон і щоб до другого читання у нас не було проблем з тим, що жодна програма реформування Збройних Сил не буде забезпечена фінансовими ресурсами. Тому я пропоную з правками бюджетного комітету, Крючкова, підтримати це рішення. Ми не маємо права напризволяще кидати українських військових.
Дякую. Шановні колеги, прошу уваги! Я ставлю на голосування пропозицію комітету, тобто прийняти проект Постанови Верховної Ради України про парламентські слухання з таким порядком денним - "Про стан та перспективи реформування Збройних Сил України та заходи уряду і зміцнення обороноздатності країни". Прошу народних депутатів визначитися шляхом голосування. [[10:57:45]] За-237 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови. По фракціях? Будь ласка, по фракціях, дайте по фракціях: Наша Україна - 98, Регіони України - 2, фракція комуністів - 56, Промисловців і підприємців, "Трудової України" фракція - 2, СДПУ(о) - 0, Народовладдя - 6, СПУ- 20, Демініціативи - 0, Блок Юлії Тимошенко - 18, Аграрна партія - 12, Народний вибір - 0, НДП - 9, Позафракційні - 14. Оголошується до розгляду проект Постанови про проведення парламентських слухань з порядком денним "18 річниця Чорнобильської катастрофи. Погляд у майбутнє" [[21 квітня 2004 року]]. Доповідач - голова Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Геннадій Руденко. Будь ласка, Геннадій Борисович.
Шановні колеги, ми традиційно щороку проводимо слухання по питанням Чорнобильської катастрофи. Цей рік теж ми пропонуємо провести 21 квітня чергові парламентські слухання. Будемо піднімати питання по соціальній проблематиці, по законодавчому дотриманні законів по чорнобильському питанню. Тому будуть долучені широкі маси громадських організацій, Академія наук, Міністерство з надзвичайних ситуацій. Прошу підтримати проведення парламентських слухань 21 квітня.
Шановні колеги, я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 5156, про проведення парламентських слухань з порядком денним "18 річниця Чорнобильської катастрофи. Погляд у майбутнє". Прошу голосувати. [[10:59:48]] За-357 Рішення прийнято. Ігор Рафаїлович Юхновський - мікрофон, будь ласка.
Юхновський, "Наша Україна". Дякую, Володимире Михайловичу. Я за те, щоб розглядати це питання, але дуже прошу, щоб до порядку денного були включені питання дуже серйозні, які торкаються наукового питання розвитку процесу в середині четвертого енергоблоку, які становлять надзвичайно велику небезпеку, як для України, так і для оточуючого світу. До тих пір, поки ми не будемо науково висвітлювати, що там робиться і яка це загроза, всі будуть думати, що ми видумуємо нарочно проблеми з Чорнобилем. Насправді, це дуже велика проблема і висвітлення, і тих процесів, які там відбуваються, дасть нам можливість мати додаткові аргументи для того, щоб світ дуже серйозно поставився до наших проблем з Чорнобилем.
Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Економічна політика України: актуальні питання" [[16 червня 2004 року]]. Демьохін Володимир Анатолійович, перший заступник голови Комітету з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій. Будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! В соответствие с Конституцией Украины Верховная Рада определяет внутреннюю и внешнюю политику страны. Кроме того, прерогативой нашей является утверждение общегосударственных программ экономического, научно-технического, социального развития. В соответствие с нормами Закона Украины "Про державне прогнозування та розроблення програм економічного і соціального розвитку" ежегодно одновременно с проектом бюджета нам должны представляться согласованный проект Закона про Державную программу экономического и социального розвытку на предстоящий период. Это есть самые главные составляющее экономической политики в целом страны. Сначала план, потом бюджет как средство исполнения плана. Мы в прошлом году имели пример отсутствия такой четкой политики экономической, когда был принят Государственный бюджет в ноябре месяце, и мы даже в первом чтении не рассмотрели Программу экономического и социального развития. Далее. Мы уже не первый год говорим о реализации инновационно-инвестиционного подхода в экономике. Но на практике получается, что процесс этот сильно тормозится. Серьезной критике можно подвергнуть и уровень государственных целевых программ. Их большое количество, больше 200. Но финансирование и исполнение единицы программами. Причиной данных явлений, в первую очередь, является законодательное неурегулирование данного процесса. Для поиска рациональных путей развития экономической политики Комитетом по вопросам экономической политики и управления народным хозяйством, собственности и инвестиций на первое полугодие этого года во время работы сессии нашей запланировано ряд мероприятий с широким привлечением общественности. Это два круглых столах. Один из них уже прошел по инновационной среде. В конце следующего месяца мы будем проводить следующий круглый стол - это конференция. И как логическое завершение такого широкого обсуждения проблем экономической политики мы предлагаем в июне месяце провести парламентские слушания по актуальным вопросам экономической политики, чтобы не только обсудить, но и выработать предложения по законодательному урегулированию вопросов экономической политики. Мы просим, уважаемые народные депутаты, поддержать данное постановление.
Шановні колеги, я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 5145 про проведення парламентських слухань на тему "Економічна політика України. Актуальні питання". Прошу голосувати. [[11:04:14]] За-380 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект постанови про призначення чергових виборів Президента України. Є потреба нам робити доповідь? Будь ласка, Іван Степанович Плющ має слово як автор проекту постанови. Підготуватися Миколі Катеринчуку від ТСК - Тимчасової спеціальної комісії.
Шановні народні депутати! Ви знаєте, що відповідно статті 93 Конституції України як суб’єкт законодавчої ініціативи я вніс цей проект ще в кінці минулого року, що визвало деяке здивування як серед колег, так і в нашому суспільстві, чому рано? Я добре володію нормами Конституції і Закону "Про вибори Президента", які передбачають, що таку постанову приймає Верховна Рада, а приймається вона не пізніше, як за 180 днів до початку виборів. Але у зв’язку з тим, що в суспільстві і в парламенті було розмаїття думок, а чи будуть вибори, а які будуть вибори, а де будуть обирати, а кого і так далі, і так далі, тому я вважав за доцільне, щоб Верховна Рада прийняла в межах своєї компетенції таку постанову, і цим би поклала край розмаїттю думок щодо виборів Президента. Це я цим керувався. А тепер по суті постанови. Він вам розданий. Відповідно до пункту 7 частини 85 статті 103 Конституції України, керуючись статтею 9, частиною першою статті 10 Закону України "Про вибори Президента України" Верховна Рада постановляє призначити чергові вибори Президента України на неділю, 31 жовтня 2004 року.
Да. Дякую, Іване Степановичу. Тоді Микола Катеринчук від Тимчасової спеціальної комісії хай висловить свою думку. Будь ласка, Микола Дмитрович, вам слово.
Дякую. Шановні колеги, вибори є одним із фундаментальних досягнень української демократії. Процес розвитку демократії завжди пов’язаний з виборами, які долучають до політичного процесу мільйони громадян, дають суспільству великий політичний досвід і зрілість. Без виборів суспільство залишається інфантильним, з’являються ідеї диктатури. Видатний американський президент Авраам Лінкольн колись сказав, що виборчий бюлетень - сильніше пулі і це так, тому що коли вирішує долю України не голос виборця, говорить насилля, цензура та диктатура. Я вважаю, великою перемогою демократії, що нам вдалося відстояти права народу України обирати нового Президента, відстояти фундаментальне право українського суспільства на самостійний політичний вибір. Насправді, призначення та оголошення виборів Президента - це не пересічна подія, це початок нового політичного етапу. Верховна Рада України відповідно до пункту 7 частини 1 статті 85 Конституції України призначає вибори Президента в строки, передбачені Конституцією України. Відповідно до частини 1 статті 10 Закону України "Про вибори Президента" рішення Верховної Ради України "Про призначення виборів Президента" приймається у формі постанови Верховної Ради. Тимчасова спеціальна комісія Верховної Ради України при опрацюванні проектів законів України про зміни до Конституції України на своєму засіданні 12 березня 2004 року розглянула проект Постанови про призначення чергових виборів Президента України, внесений народним депутатом України Плющем, реєстраційний номер 4305. Враховуючи можливість прийняття нової редакції Закону України "Про вибори Президента України", на наш погляд, із преамбули проекту Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 4305, варто виключити посилання на чинний закон. Крім того, проект постанови має містити пункт про строк набрання чинності цієї постанови Верховної Ради України. При обговоренні проекту постанови народні депутати України, члени Тимчасової спеціальної комісії, запропонували виключити з преамбули постанови слова: "керуючись статтею дев’ятою, частини першої статті 10 Закону України "Про вибори Президента України" - та доповнити постанову пунктом другим такого змісту: "Ця постанова набуває чинності з дня опублікування". Тимчасова спеціальна комісія рекомендує Верховній Раді України прийняти зазначений проект постанови за основу, доповнити його запропонованим пунктом 2 і прийняти в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Микола Дмитрович, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, чи є потреба нам обговорювати це? Ну, будь ласка, Беспалий. Будь ласка.
Шановні колеги. Борис Беспалий, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Я хотів додати одну обставину. В принципі, великого обговорювання, я думаю, тут недоречно, тому що всім зрозуміло, що ми повинні виконати цю формальну вимогу. І, дякуючи тому, що Микола Катеринчук оголосив для протоколу зміни, які запропоновані, ми маємо можливість проголосувати зразу її за основу, а потім і в цілому. Я хотів звернути вашу увагу ще на одну обставину. З цього приводу є спеціальне рішення Конституційного Суду України, хоча воно викладено чомусь в справі про можливість припинення достроково повноважень київського міського голови, але там чітко і ясно написано, що Верховна Рада повинна прийняти постанову про призначення виборів Президента України. Тому це на нас покладений ще й обов’язок. І, враховуючи всі ці обставини, я думаю, ми маємо всі підстави прийняти зараз цю постанову і за основу, і в цілому з урахуванням тих поправок, які зроблені тимчасовою спеціальною комісією. Дякую за увагу.
Шановні колеги, у зв’язку з тим, що нам ще належить розглядати законопроект про вибори Президента України, так тимчасова спеціальна комісія має логіку, коли пропонує виключити слова "керуючись статтею 9 частиною 1 статті 10 Закону України "Про вибори Президента України", а також додати пункт "Ця постанова набуває чинності з дня опублікування". З вашого дозволу я зачитаю зараз повний текст цієї постанови. "Проект Постанови Верховної Ради України про призначення чергових виборів Президента України. Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 85, частини 5 статті 103 Конституції України, Верховна Рада України постановляє: 1. Призначити чергові вибори Президента України на неділю 31 жовтня 2004 року. 2. Ця постанови набуває чинності з дня опублікування." Нема заперечень? Я ставлю на голосування прийняття цієї постанови одразу в цілому. Реєстраційний номер 4305. Текст я озвучив. [[11:11:46]] За-429 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду Проект Постанови про внесення змін до календарного плану проведення п’ятої сесії Верховної Ради України четвертого скликання. Доповідач - народний депутат України Симоненко Петро Миколайович. Будь ласка, Петро Миколайович. З мотивів, будь ласка, Гаврилюк. Одну хвилиночку, Петро Миколайович. Вибачте. Мікрофон Гаврилюка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Хотелось бы все-таки разобраться и понять , особенно это касается депутатов-мажоритарщиков и наших избирателей. У нас с вами следующая пленарная. вернее. следующая неделя предусмотрена работа в округах. Есть планы. И это сегодня мы опять пытаемся перевести разговор в плоскость угоды к политическим партиям и блокам, которые пытаются всеми силами пропихнуть, ускорить. Кому нужна такая спешка? К чему мы сегодня едем? Поэтому, Владимир Михайлович, я считаю, что этот вопрос абсолютно нелогичен. Мажоритарщикам нужно работать в округах, у нас масса там проблем. Люди нас ждут. Почему мы должны менять сегодня свой календарный план. Прошу, уважаемые коллеги, не поддерживать такой вариант. Спасибо.
Дякую Петро Миколайовичу, будь ласка. Прошу, шановні колеги, заспокойтеся. Ми працюємо продуктивно, давайте так і продовжувати далі діяти.
Шановні колеги! Я інформую вас про те, що у нас з вами у порядку денному п’ятої сесії сьогодні на розгляді знаходиться більше 800 проектів законів. Вони різні і різного спрямування, але їх нам треба буде розглядати і розглядати, виходячи з того, що вимагає від нас життя. По-друге. Верховна Рада досягла певної згоді відносно умов проведення політичної реформи, у тому числі і щодо переліку тих проектів законів, які необхідно прийняти, щоб реалізувати.
Мікрофон, будь ласка. Дайте можливість виступити доповідачу. Заспокойтеся, шановні колеги, заспокойтеся. Чому не працює мікрофон на трибуні?
З різних причин ми втратили з вами багато часу, коли відбувалося певне протистояння відносно політичної реформи у Верховній Раді. Виходячи з того, що треба розглянути всі ці проекти законів, а також, виходячи з необхідності до початку виборів президентської кампанії розглянути проекти Законів про вибори Президента [[новий текст]], розглянути проект Законів про вибори до місцевих органів самоврядування, а також Автономної Республіки Крим, розглянути нову редакцію проекту Закону про вибори народний депутатів ми і пропонуємо наступний тиждень провести вже в режимі пленарних засідань і розглянути ці проекти законів, а це дасть нам можливість не тільки закони про вибори розглянути і визначитися щодо них, а також і розглянути інші проекти законів, які вимагає від нас розглянути вже час. І зауваження чи побажання нашим колегам з мажоритарних округів, чи які представляють якраз мажоритарні округи. Давайте не будемо зараз ставити, як аргумент, який висувається, щоб не розглядати цей проект. Я як суб’єкт законодавчої ініціативи маю право звернутися до вас, а ваше право - голосувати "за" чи ні і таким чином визначити ваше відношення до цієї ініціативи. Але коли я приїжджаю на виборчі округи, то дуже часто там, де є мажоритарні депутати на округах, я чую зауваження до всіх нас народних депутатів, що якраз дуже часто мажоритарних депутатів і немає на округах. [[Шум у залі]] Не конкретизуючи все те, що має відношення.
Шановні колеги!
все те, що має відношення до особистої позиції.
Ну я прошу заспокоїтись вас!
конкретного народного депутата, я прошу розглянути пропозицію проведення наступного тижня в пленарному режимі.
Прошу заспокоїтись! Якщо є питання, я бачу, є. Запишіться три хвилини на питання. Будь ласка, запишіться всі. Записатись треба, шановні колеги, записатись. Так, на табло прізвища народних депутатів, що записалися. Андрій Шкіль має слово, будь ласка, фракція блоку Юлії Тимошенко. Записався 51 народний депутат.
Шановний Володимире Михайловичу, я як мажоритарний депутат взагалі обурений заявою, що хтось не їздить. Я їжджу і постійно буваю на окрузі. Я прошу шановного доповідача приїхати до мене на округ і спитати, як я там працюю. І хотів би передати слово народному депутату Олександру Турчинову.
Шановні колеги, я нагадаю, що три хвилини тому ми з вами прийняли рішення, що вибори Президента відбудуться 31 жовтня поточного року. Тому тим, хто хотів це зірвати, уже не вийшло. Нема куди поспішати, Володимире Михайловичу. Нема куди поспішати, шановні колеги. До 31 жовтня ми всі закони приймемо. Тому наша фракція, блоку Юлії Тимошенко, вважає принципово важливим не збурювати зал і не змінювати порядок роботи Верховної Ради. Дякую.
Будь ласка, Петро Миколайович. Прошу заспокоїтись!
Шановний колега, я хотів би, щоб ми з вами також розуміли, що ми з вами державні люди і несемо відповідальність не тільки за те, коли буде прийнятий цей закон, а як він буде ще й реалізовуватися. І виходячи з того, що ті ж самі дільничні комісії повинні знати зміст цього закону так, як і окружні комісії, так, як і суб’єкти ті ж самі виборчого процесу повинні розібратися у законах. Все це і вимагає від нам не відкладати до жовтня місяця, а зараз розглянути у спокійній обстановці, і зважаючи вже на різні думки і пропозиції, які надходять щодо удосконалення проекту закону, приймати цей закон. Дякую.
Василь Гаврилюк, депутатська група "Народовладдя". Заспокойтеся, я вас прошу, шановні колеги, заспокойтеся.
Дякую, Володимире Михайловичу, Гаврилюк, місто Кременчуг. Петро Миколайович, вас никто не сможет как депутата позбавити права поставити свою пропозицію на голосування з вашою законодавчою ініціативою. І ви тут 100 відсотків праві. Але давайте розуміти, що сьогодні ви кажете, десь ви їздите, є депутати-мажоритарники, які працюють, у яких є заплановані зустрічі. І сьогодні я хотів би з вами посперечатися з цього приводу і задати вам питання. Для чого відбувається це брутальне знущання сьогодні над народом, над Україною, над цим залом, для чого така спішка, для чого ви хочете. три созыва сидели, четыри созыва в парламенте, ничего не делали и почему вы хотите это сделать за две-три недели? Какого качества будут законопроекты? Уверены ли вы в том, что качество тех законопроектов, о которых вы говорите, будут отвечать интересам людей, за которых вы так боретесь. Спасибо.
Уважаемый коллега Гаврилюк, я хотел бы привлечь ваше внимание, что когда вы приходили на заседание тимчасовой специальной комиссии, мы или в данном случае я говорю за себя, мы вам показали уровень понимания и представления, какой может быть закон. И содержание проекта закона как раз дает возможность рассмотреть его в полном объеме. Это во-первых. Во-вторых. Я очень прошу вас, уважаемые коллеги, кто сегодня высказывает неудовлетворенность, обратить внимание на другое совершенно. Все равно закон будет рассмотрен нами с вами, жизнь требует от нас с вами. И если мы сегодня ранее рассмотрим тот же Закон о выборах Президента, выборы в местные советы, мы тогда гораздо детальнее сможем подготовиться и более высокую юридическую грамотность и чистоту обеспечим в реализации закона. Сегодня затягивание принятия закона - это игра на руку как раз различным мафиозным кланам, которые пытаются использовать мутную воду для фальсификации выборного процесса и, как раз, выигрыша в выборном процессе олигархического капитала.
Заспокойтеся. Микола Кравченко, будь ласка. Я прошу вас, шановні колеги, давайте будемо зберігати нормальний робочий ритм. Прошу вас. Будемо ж голосувати, голосуванням визначимося. Будь ласка, Микола Кравченко.
Кравченко, фракция коммунистов. Петр Николаевич, я прошу вас еще для избирателей исключительно, для меня ясно, почему блок "Наша Украина" так истерично кричит сегодня и показывают культуру всего блока, выборчого блока Виктора Ющенко на примере сегодняшнего поведения. Если они не согласны, пусть они проголосуют и все. Речь идет о том, чтобы объясните нашим избирателям, чего сегодня истерично кричит блок Виктора Ющенка по этому вопросу.
Я прошу заспокоїтися, шановні колеги.
Уважаемые избиратели, вопрос состоит в том, что Верховный Совет, принимая законы о выборах, еще раз повторяю, это Закон о выборах народных депутатов, Президента и местные органы самоврядування, мы открываем дорогу для политической реформы. Смысл политической реформы и внесении изменений в Конституции - это сокращение полномочий Президента, который за двенадцать лет вместе со своим окружением сложил или сформировал мнение как о системе власти, которую ненавидит народ Украины.
Дякую.
Сейчас. Я закончу, Владимир Михайлович. В данной ситуации разные политические силы различно имеют представления о том, ограничивать ли полномочия Президента или нет. Мы, коммунисты, убеждены, надо ограничивать, и сегодня перераспределить между Верховной Радой, Кабинетом Министров и Президентом. "Наша Украина" считает, что им нужен в полном объеме полномочий Президент, ибо представители крупного теневого олигархического капитала, поддерживающего в данном случае идеи в "Нашей Украине" не сторонники ограничения полномочий Президента.
Прошу уваги. Ну, заспокойтеся, я вас прошу. Репліка Григорович, будь ласка. Петро Миколайовичу, сідайте, будь ласка, бо вже все. Григорович, репліка, будь ласка.
Лілія Григорович, фракція Віктора Ющенка "Наша Україна", Народний рух України. Шановний голова, шановні колеги, шановні виборці. Тут щось говорилося про культур’я, безкультур’я. Ну, очевидно, звинувачувати мажоритарників у невиконанні обов’язку - це дуже високий рівень безкультурності за який треба вибачитися. Стосовно ж поведінки залу, то хочу сказати таке, запопадлива поведінка комуністів свідчить не про культуру, а про їхню продажність.
Я прошу заспокоїтися, шановні колеги! До вашого відома нам потрібно на цій сесії розглянути 935 законів. Хто буде від комуністів репліку говорити? Гмиря, будь ласка. Ну, не потрібно, я прошу вас, заспокойтеся. Не називайте прізвищ. Не називайте фракцій. Говоріть взагалі.
Уважаемые коллеги, тут когда голосовался в общем-то рядовой вопрос о том, чтобы изменить порядок, расписание заседаний в Верховной Рады, шел страшный шум справа. Я бы очень хотел, чтобы мои коллеги справа так кричали и визжали, когда принималась антинародная пенсионная реформа. Они тогда промолчали и в результате половина народа Украины ограблена, проголосовали за эту реформу. Уважаемые коллеги, сегодня речь идет об изменении, о судьбе страны, о том, будет продолжаться тот беспредел с неограниченной властью Президента или нет. И говорить сегодня о культуре - это мало. Сегодня нужно говорить о том, будет Украина падать в пропасть или нет. И вот у меня есть серьезные подозрения, что часть депутатов, представляющих правые силы, хочет, чтобы то, что сегодня продолжается, продолжалось очень.
Так, слово для співдоповіді має голова Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради Валентин Григорович Матвєєв. Будь ласка. Шановні колеги, ну, заспокойтеся. Всі мали можливість відповісти на репліки. Заспокойтеся, будь ласка.
Шановні колеги, враховуючи, що зазначений проект постанови, який тільки що доповів Петро Миколайович Симоненко, відповідає вимогам Регламенту Верховної Ради України, комітет вчора на своєму засіданні розглянув попередньо його і підтримав, і вносить на розгляд Верховної Ради України пропозицію про включення зазначеного проекту постанови до порядку денного П’ятої сесії Верховної Ради та прийняття його. Але при цьому комітет пропонує Верховній Раді прийняти цю постанову з доповненням. Це, до речі, стосується і того, про що говорив тут перший заступник голови Комітету з питань Регламенту Гаврилюк, який, на жаль, вчора не був на засіданні комітету. Так от, враховуючи пропозиції народних депутатів мажоритарщиків, ми і пропонуємо доповнити цю постанову тим, що провести з 29 березня по 2 квітня цього року роботу народний депутатів у виборчих округах. Тобто замість роботи у комітетах і фракціях, як нами було передбачено у раніше прийнятій постанові щодо календарного плану роботи Верховної Ради. Дякую.
Три хвилин на запитання, будь ласка. Я бачу, є запитання. Запишіться, будь ласка. На запитання, Іван Олександрович, на запитання, дорогенький, на запитання. Василь Надрага, депутатська група "Народний вибір". Всього записалося 30 народний депутатів. Три хвилини.
Валентин Георгиевич, я согласен с вашими предложениями как комитета, и это нормальная постанова, но я не могу согласиться, и хочу об этом заявить в этом зале. До каких пор наши уважаемые списочники будут делать врагов народа в мажоритарщиках? Ну так же нельзя, в конце концов, люди! Мы едем на округ, мы работаем. Мне что, сейчас рассказывать, сколько люди видят списочников? Мы говорим об одном, а начинаем один одного мазать грязью. Вы извините, но, в конце концов, ну, должна же быть какая-то элементарная порядочность! Спасибо.
Я дякую. Ну, шановний колего Надрага, я, як ви помітили, із цього і розпочав, що комітет, враховуючи те, що, зокрема, народні депутати України, обрані по одномандатних виборчих округах, запланували провести роботу там, ми і пропонуємо, щоб через тиждень, тобто з 29 березня провести цю роботу у відповідних регіонах, тобто одномандатних виборчих округах.
Микола Рудьковський, фракція СПУ.
Рудьковський, Соціалістична партія України. Шановний Валентин Григорович, ну, ми розуміємо, що більшість народних депутатів-мажоритарників, дійсно, їздять на округи, честь їм і хвала, вони турбуються про наших виборців. Але, звичайно, система мажоритарна вона корумпована, під час виборів вони діють трохи інакше. Враховуючи ситуацію, що нам потрібно розглянути необхідні закони, ми повинні сьогодні обов’язково проголосувати цю постанову і рухатися далі. І, мало того, нам потрібно більше працювати, тому що люди працюють по 10 годин, а ми, так би мовити, лише-лише ходимо раз в тиждень до Верховної Ради. Нам взагалі потрібно зробити більш інтенсивний графік роботи Верховної Ради. З такою заробітною платою потрібно більше працювати.
Я дякую, шановний колего Рудьковський. Але я хотів би попросити вас, я не можу не звернутися до вас з проханням: не збурювати зал і не загострювати протистояння між народними депутатами України, які обрані по одномандатним виборчим округам, і народними депутатами, які обрані такими по партійним спискам. А що стосується другої вашої пропозиції, то ми, я маю на увазі Комітет з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради, неодноразово пропонував проголосувати за проект постанови про внесення змін до Регламенту України, який був запропонований народним депутатом України Мартинюком Адамом Івановичем. І тоді ми ці проблеми, про які ви говорите, з вами вирішимо. Дякую.
Шановні колеги, я хотів би попросить народного депутата Рудьковського не кидатися словами про корумпованість. Я думаю, Миколі Рудьковському. [[Ш у м у з а л і]] Бо авторитет Верховної Ради, я думаю, від цього не підвищиться. Так, час завершено. вичерпано. Сідайте, будь ласка. [[Ш у м]] Так, записались на виступ. будь ласка, прізвище ваше не називали, нема підстави для репліки. На табло - хто записався на виступ. Заспокойтесь! 10 хвилин для обговорення. Будь ласка, Борис Беспалий. Будь ласка. Я нічого проти вас не говорив, заспокойтесь.
Борис Беспалий, блок Віктора Ющенка "Наша Україна", 223 виборчий округ, місто Київ. Шановні колеги, тут багато говорилося про те, що у Верховній Раді у нас лежить велика черга законів і що цього від нас чекають виборці. Але, по-перше, виборці від нас чекають не будь-яких законів, хороших, якісних законів. Таких законів як бюджет на цей рік ніхто від нас не чекав і, я думаю, нам його не вибачать, коли ми дали податок на додану вартість на ліки, вірніше не ми, а більшість. І коли були встановлені податок на землю для рад і сьогодні тероризуються органи місцевого самоврядування і так далі. Ми вносимо потім сотні поправок до законів тільки тому, що закони приймаються в такій поквапливій, напруженій і інколи навіть мало не істеричній обстановці. Тому, я думаю, підставою те, що є велика кількість законів для того, щоб руйнувати весь порядок денний, це не є поважна підстава, тому що це, навпаки, знижує якість законодавства. Сьогодні потрібна нам тільки якість. По-друге. Великий залізний канцлер Бісмарк колись казав: "Будь-яка політика є кращою за політику коливань". А нам сьогодні пропонують коливатися від тижня до тижня, руйнувати всі наші плани, руйнувати визначений Регламентом порядок роботи тільки тому, що комусь дуже не терпиться відпрацювати свої зобов’язання за проведення, так званої, конституційної реформи. Я хочу сказати тим, хто зараз ще говорив про плани в округах і їх проведення. Депутати, які працюють у виборчих округах несуть подвійне навантаження, їм треба дякувати, а жодним чином на них не нападати, І планують вони свою роботу не тільки за політичними напрямками, а за конкретними датами. У багатьох людей це треба не депутатам, а виборцям, депутати можуть перенести заходи, але зо робити виборцям, коли вони знають, що на такі то числа призначені зустрічі з депутатами, і потім це пропонується відмінити. Це є наступ на права виборців. Тому, я думаю, що є всі підстави нам не піддаватися на цей істеричний тиск і галас, не змінювати проголосований нами порядок денний, працювати планово, системно вибачитися перед ображеними депутатами, які представляють виборців від окремих виборчих округів і відхилити цю постанову, в чому я і не сумніваюся. Ну, і наостанок. Стосовно нападок на Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Виборці знають, що саме наш блок і словом, і ділом найбільше обстоює їх інтереси, і тому він користується і буде користуватися найбільшою підтримкою виборців. Дякую за увагу.
Юрій Соломатін, будь ласка.
Юрій Соломатін, фракція комуністів. Шановні колеги! Всім нам треба більше працювати в округах і мажоритарникам, які про це більш, ніж ми, списочники, нагадують. Але я, народний депутат України за списками від Компартії України, коли приїжджаю до своєї рідної Київської області, мені постійно люди натякають на те: а чому всі ви, депутати, незалежно від того, яким чином ви обиралися, так мало до нас приїздіть? Тому я хочу закликати: давайте будемо їздити до людей! Це - перше. Друге. Про якість законів. Давайте ми з вами згадаємо про те, що ніколи у нас не вистачає часу, щоб досконалий закон прийняти. Що відбулося у нас з Земельним кодексом? Скільки ми вже продовжуємо роботу по його удосконаленню? А що відбулося з так званою пенсійною реформою? Так само зрозуміло, що слід знову і знову повертатися до тих законів, пов’язаних з пенсійною реформою, і покращувати їх. Але завжди настає такий час. коли треба поставити крапку в обговоренні і прийняти закон з тим. щоб в суспільстві і в державі настала певна ясність, політична, соціальна, економічна і після цього, у разі потреби, перевірити, без потреби, як діє цей закон, а потім, у разі потреби, знову і знову вносити пропозиції про його удосконалення. Саме зараз ми з вами знаходимся на такій часовій межі, коли нам треба, нам треба обов’язково закони, пов’язані з політичною реформою, негайно. негайно обговорити і приймати. Тому та пропозиція, з котрою виступив Петро Симоненко, і котру виклав з трибуни цієї Верховної Ради України голова регламентного комітету, про те, що уз урахуванням потреб народних депутатів України, мажоритарників, пропонується саме з 29 провести додатковий сесійний тиждень, вона цілком слушна, вона відповідає вимогам виборців. І люди ті, на котрі ми тут посилаємось, з цієї трибуни, що вони чекають на нас, вони благословлять нас на те, щоб замість нас, депутатів, там зустрілися наші помічники. Я всім своїм єством відчуваю саме тут знаходячись, на трибуні Верховної Ради України, як глас народний, як глас Божий закликає нас погодитись з цією пропозицією. Дякую за увагу.
Іван Заєць, фракція "Наша Україна", підготуватися Осташу, останні виступ Осташа буде.
Шановні народні депутати, Іван Заєць, Українська народна партія, фракція "Наша Україна". Я хочу оцінити пропозиції Петра Симоненка з кількох сторін. Перше - це політична оцінка. Зрозуміло, що цією постановою автори хочуть відпрацювати свої зобов’язання за проведення політичної реформи. І це однозначно. Бо скажіть, будь ласка, як можна за два дні до наступного тижня змінювати правила гри у Верховній Раді? Чи є тут турбота за нову організацію роботи Верховної Ради? Немає. Якраз ця пропозиція говорить про те, що Верховна Рада не може планувати своєї роботи, що це нікчемне планування, і що ми тут нічим не займаємося, а тільки якимись сварками чи іншими речами. Тому мені видається, що із політичної точки зору Петро Симоненко може і прав. Але з точки зору організації роботи Верховної Ради, то це пропозиція на дискредитацію Верховної Ради, на те, що Верховна Рада не може постійно працювати. Друге питання - це питання роботи в округах. Я не є мажоритарник, але я працюю постійно в округах у Черкаській області. І у мене на наступний тиждень заплановані такі зустрічі, зокрема у Черкасах і в інших районах. І я не розумію цього докору мажоритарникам. Оце вам сьогодні, шановні друзі, мажоритарники склали ціну, що ціни у цій залі і з боку лівих фракцій і з боку тих, що сидять в Адміністрації Президента нульова. Вам скаже Петро Симоненко, завтра треба буде сидіти у цьому залі і робити те, що він хоче, і ви будете робити. Тому, шановні друзі, я звертаюся до вас мажоритарників. Розігніться, хоч раз, не дайте себе у дрібницях топтати, бо той, хто дає себе топтати у дрібницях, той ніколи не здатен до великих справ. Тому я вас закликаю врешті-решт бути громадянами і поважати наш Регламент, і поважати наших людей. Люди хочуть знати сьогодні дуже багато питань, вони задають питання про пенсійну реформу, вони задають питання про економічні речі, вони задають питання, йде вже весна, а нам кажуть: ви не йдіть зараз, коли ще люди можуть з вами зустрітися на зустріч, а підемо тоді, коли люди підуть на городи. Ви розумієте, куди штовхають нас у роботі ці автори цього законопроекту. Тому, шановні друзі, моя пропозиція полягає в тому, не гратися уже так далеко. Ми вже загралися з цими законопроектами, ми вже загралися із цією політичною реформою. Сьогодні нас уже примушують грати по дрібницях, бо хтось повинен відпрацювати свої зобов’язання перед Медведчуком чи перед кимось іншим. Отже, я ще раз кажу, що винесення цієї постанови, воно збурило зал, воно не йде на користь Верховній Раді, бо ми не зможемо до пленарного тижня через раз. Я не можу так, сьогодні працювали над одними законопроектами, у вівторок знову сідайте. А коли ж готуватися? Коли знайомитися? Тому я відкидаю цю постанову, і вас запрошую її відкинути.
Ігор Осташ. Я оголосив Ігоря Осташа, останній виступ.
Ігор Осташ, фракція "Наша Україна". Шановні колеги, я би хотів поговорити на цю тему з конкретного прикладу. Ось у мене в окрузі зараз розстановлюють військові частини. І наступного тижня я маю дуже багато зустрічей, а саме із військовими, які потрапляють під скорочення, яких практично викидають на вулицю. Сьогодні ми прийняли рішення за пропозицію Віктора Ющенка провести парламентські слухання з цього питання, і це правильне рішення. І я би радив усім поїхати зараз до військових і послухати, які дійсно проблеми чекають їх протягом цього року, коли уряд прийняв рішення на 80 тисяч скоротити наші Збройні сили. Я би хотів відповісти тут деяким депутатам комуністам. Я не розумію, куди вони поспішають із конституційною реформою. Мабуть, вони розуміють, що чи може забули про те, що вони, набравши 20 відсотків по списку, провели лише трьох мажоритарників завдяки тим, яких вони сьогодні підтримують. І може їм зараз не цікаво працювати в мажоритарних округах. Але сьогодні ви послухайте своїх виборців комуністів, вони не підтримують вас саме в тому, що ви лягли під цей режим, під Кучму, під уряд і намагаєтеся їм сьогодні підігравати в конституційній реформі. Я хотів би сказати ще одне. Тут йшла мова про пенсійну реформу. Я дуже здивований, що депутати комуністи звинувачують депутатів Верховної Ради у тому, що сьогодні відбувається з пенсійною реформою. Але ви говоріть спочатку про те, що лише одна постанова уряду, який ви зараз покриваєте, практично призвела до того, що у кожного другого пенсіонера в Україні украли не менше, ніж третину їхньої пенсії, ошукало практично майже 5 мільйонів наших українських пенсіонерів. Тому ви боріться за те, щоб відмінили злочинну постанову уряду №1378. І нарешті, я дійсно мажоритарник, і я планую наперед, багато наперед, тиждень-два свою роботу в окрузі. У нас призначені зустрічі з виборцями. У нас призначені прийоми, причому в мене 4 райони і я повинен поїхати в кожний з цих районів. І нарешті, у нас є телевізійний ефір, радіоефір, ми намагаємося пояснити людям, що сьогодні пропонує наш уряд своєю програмою, яка практично, як ми прекрасно розуміємо, наврядче буде реалізована, ми будемо говорити і про конституційну реформу. Тому я просив би вас, підтримуючи і колегу Гаврилюка, і колегу Надрагу, зробити так, щоб все ж таки мажоритарники мали право зустрічатися із своїми виборцями. Дякую за увагу.
Шановні колеги, виступи завершились. Прошу уваги. Ну, одну хвилиночку, ну, я скажу все, дайте мені сказати. Одну хвилинку. Заспокойтеся. Всі заспокойтеся. Право на репліку має фракція Соціалістичної партії спочатку. Фракція Соціалістичної партії моє зауваження як головуючого до Рудьковського сприйняла як образу фракції. Якщо вона так сприйняла моє зауваження, я складаю вибачення перед фракцією. І від фракції. Заспокойтеся, дам, не всім зразу. Заспокойтеся. Слово для репліки має Станіслав Ніколаєнко, потім слово для репліки Бондаренко і фракція комуністів. Ну, фракція комуністів визначиться. І ще. Ще.
Шановний Володимире Михайловичу.
Всі будуть заспокоєні.
Шановні народні депутати, я не розумію, чому в залі витає дух такого розбрату. Якщо криком будувати будинок, особливо державний будинок, то я думаю, що найбільший будинок у такому криці буде у осла. Ми не повинні сьогодні оце на крик перетворювати рядове, елементарне питання. Я дивуюся сьогодні політизації цього питання. Проблема зрозуміла: той, хто за - голосує за, той хто проти - проти. Володимир Михайлович, Рудьковський під час свого виступу ніколи конкретно не образив. Він сказав за явище, яке існує під час виборів. Ви, на жаль, звинуватили його. Я вважаю, що це не зовсім коректно, бо ви назвали конкретну особу. І тому ми просимо, щоб більше такого ви не робили. Дякую.
Я більше не буду. Володимир Бондаренко, потім від комуністів буде репліка.
Шановні колеги! Я хотів би висловитися від цілої групи депутатів мажоритарників міста Києва. Я думаю, мене підтримають мої колеги. Пан Рудьковський ніби нікого не образив, але він образив усіх нас одразу своєю фразою про те, що це є корумпована система і ми є представниками тої системи. Якщо я зараз запитаю, хто з нас отримав свердловину на Полтавщині, я думаю, жоден мажоритарник руку не підніме. Друге питання, мова йде про те, що дехто використовує залу Верховної Ради для популістських заяв, для популістських виступів, не маючи ніяких заяв перед мажоритарними округами, вони хочуть проводити час тут. Ця фракція вже називалася. Їм вигідніше тут шуміти з екранів телевізора, ніж працювати з людьми. Більш того, я підозрюю, що вони вже бояться їхати до людей, тому що те, що сьогодні ними робиться та політика угодництва діючій владі, вона викликала якраз відразу у людей. Тому, Петре Миколайович, їдьте, будь ласка, у округи і там пояснюйте людям, як ви себе ведете, чому ви так себе ведете.
Так, від фракції комуністів репліка, Алла Александровська, будь ласка, мікрофон. Потім заключне слово від авторів проекту постанови.
Александровская, фракция коммунистов. Я не могу не среагировать на утверждение Осташа, которое очень далеко от истины по своей сути. Дело в том, что фракция коммунистов никогда не поддерживала правительство Януковича, фактически, ни по одному законопроекту, который рассматривался здесь, в Верховной Раде. Поэтому утверждение, что мы поддерживаем это правительство, является ложным утверждением. Я хочу сказать, что фракция коммунистов изначально выступала против того, чтобы проходила такая пенсионная реформа, которая предлагалась и Президентом, и правительством. И последнее. Я думаю, оценку всем нам: и одномандатникам, и тем, кто избран по партийным спискам, - дают наши избиратели. Мы проводим с ними встречи, и я лично сама убеждаюсь в том, что люди правильно понимают ход политической реформы и поддерживают, в том числе и фракцию коммунистов в той позиции, которую мы заняли в ходе этой реформы. Спасибо за внимание.
Заключне слово від авторів проекту постанови. Одну хвилину, будь ласка.
Шановні колеги, я хотів би зняти проблему політизації, яка вноситься в нас зал навмисне, тільки для того щоб не розглянути принципове питання: а чи працюємо ми на наступному тижні, розглядаємо проекти законів, чи поїдемо в округи, чи перенесемо на наступний тиждень організацію роботи в пленарному режимі у Верховній Раді, а з 29-го будемо працювати в режимі, який передбачає наш Регламент і те, що раніше було прийнято. Тому я хотів би, відповідаючи на деякі запитання, все ж таки привернути увагу, і до своїх колег звертаюся. Коли підшуковуєте аргументи, я звертаюся, в першу чергу, до "Нашої України", то не забудьте, будь ласка, а з чим же ви будете їхати і говорити про пенсійну реформу, коли ви голосували за цю пенсійну реформу? Про що ви будете говорити тоді: виправдовувати те, що ви проголосували і люди зараз страждають від цієї реформи? Чи, може, ви будете розказувати тим матерям, сини яких загинули уже в Іраці, після того коли ви проголосували щодо направлення в Ірак військових? Чи, може, ви будете розказувати про те, як відбувалася у нас приватизація і 40 процентів у нас безробітніх? Тому, шановні, я не хотів би далі наводити аргументи, а сказати про наступне.
Шановні колеги, є проект постанови. Ну, зараз ще збуримо більше зал. Ну, ввімкніть мікрофон, будь ласка. Ще більше зал збурите!
Тому я закликаю всіх проголосувати на підтримку, і таким чином визначити, що ми на наступному тижні в спокійній обстановці проголосуємо, розглянемо ті законопроекти, які потрібно, а через тиждень поїдемо до наших виборців. Дякую.
Яка репліка, шановні? Ну, будь ласка, репліка, остання репліка. Будь ласка, Соболєв. Та ну що ви?! Ну, заспокойтеся! Остання репліка, зафіксуємо давайте для пам’яті. Ну не називайте тоді прізвищ! Називайте фракції.
Соболєв, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Петро Миколайович, розповідати про те, хто що приватизував, саме руками комуністів в попередньому і в цьому скликанні парламенту це вам треба. І вам прозвітувати про ті підприємства, які носили навіть ім’я Ілліча, які були продані вами безпосередньо; про те, яким чином приватизовані були підприємства, нафтогазового комплексу; як ви хотіли здати в концесію ці підприємства. Все це безпосередньо робилося руками комуністів. Тому ви про це будете звітувати. І останнє. Це саме ви приховуєте про те, що постанова уряду Віктора Януковича знизила пенсії пенсіонерам. Саме ви повинні нести за це відповідальність. І тому фракція "Наша Україна" наполягала і наполягає зараз на розгляді питання про пенсійну реформу. І тільки таким чином ми можемо вирішити це питання в цій сесійній залі.
Я ставлю на голосування. Прошу уваги! Уже достатньо. Проект Постанови Верховної Ради України про внесення змін до календарного плану проведення п’ятої сесії Верховної Ради України четвертого скликання [[реєстраційний номер 5248-д]] для прийняття в цілому як постанови. [[11:50:10]] За-263 Постанова прийнята. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 0, "Регіони України" - 57, фракція комуністів - 58, Партії промисловців і підприємців, "Трудової України" - 37, соціал-демократи - 37, Народовладдя - 13, Соціалістична фракція - 19, "Демократичні ініціативи" - 12, Блок Тимошенко - 0, Аграрна партія - 11, "Народний вибір" - 14, НДП - 1, позафракційні - 3. Оголошується до розгляду розділ "Друге читання". Проект Цивільного процесуального кодексу України. Будь ласка, Василь Васильович Онопенко, голова комітету. Я прошу уваги, шановні колеги. Ми багато часу витратили на з’ясування стосунків. Давайте працювати. Ще час є до перерви. Може без перерви давайте будем працювати?
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Проект Цивільного процесуального кодексу виноситься для розгляду у третьому читанні. Тому , я думаю, що хоча мені дається регламент не 3 хвилини, я думаю, що, можливо, дайте, ми там попросили 20 хвилин, але я за 7 хвилин коротко розкажу про ті зміни.
До перерви давайте, будь ласка, Василю Васильовичу.
До перерви? Добре, дякую. До третього читання було внесено 502 пропозиції, 423 - враховано, 54 - відхилено, 25 - враховано частково. Ми попрацювали у комітеті, досить прискіпливо підійшли до розгляду проекту ЦПК і розглядали його з точки зору, щоб він вирішував проблеми людей, які звертаються у суд, і суд повинен діяти на підставі Цивільно-процесуального кодексу. Зокрема, розблокували таку проблему, яка сьогодні існує щодо оскарження рішень місцевих судів. Адже сьогодні по чинному ЦПК суддя може не прийняти апеляційну скаргу, залишити її без розгляду, повернути позивачу, і люди таким чином не можуть оскаржити рішення місцевого суду до Вищого апеляційного суду. Ми внесли пропозицію, відповідну статтю 296 [[можете подивитися у проекті]], яка передбачає, що суддя, який розглянув справу, повинен протягом трьох днів після закінчення апеляційного терміну на оскарження направити до апеляційного суду. І хай вищий суд, апеляційний суд, дає відповідну оцінку рішенню місцевого суду. Наступна проблема, яка сьогодні ще існує, це коли апеляційні суди, розглядаючи рішення місцевих судів, дуже часто направляють справу на новий розгляд, і таким чином люди тратять час, кошти, нерви, і затягується розгляд справи. Ми внесли пропозицію до 311 про те, що апеляційний суду, оскільки ми створюємо систему апеляційних судів, повинен мати можливість дати відповідну оцінку, дослідити обставини, докази і прийняти рішення. Є лише кілька підстав, коли апеляційний суд може направити на розгляд місцевого суду повторний розгляд справи. Коли, наприклад, суддя розглянув справу, а не підписав рішення суду. Апеляційний суд не може виправити ситуацію. Коли, наприклад, у судді закінчились повноваження, а він розглянув справу, знову потрібно направити на розгляд місцевого суду. Я повинен зазначити, шановні колеги, що предметом розгляду в третьому читанні були досить принципові питання, це питання, пов’язані з судами першої інстанції. Комітетом визнано за недоцільне наділяти військові суди повноваженнями з розгляду цивільних справ. Цивільні справи за участю військовослужбовців мають вирішувати районні і міські суди. Це принципова була позиція, вона підтримана більшістю членів комітету, Міністерством юстиції, яке зробило відповідну експертизу на відповідність цього положення європейському законодавству. І вона знайшла своє підтвердження в даному проекті Цивільно-процесуального кодексу. Я би сказав, що до третього читання появилися нові статті. І ви повинні зрозуміти комітет, оскільки в постанові від другого жовтня минулого року про схвалення ЦПК в другому читанні було сказано, що ми Цивільно-процесуальний кодекс привели у відповідність до Цивільного кодексу, до Сімейного кодексу. І ми змушені були привести в цю відповідність. У нас навіть появилася глава про визнання судом спадщини від умерлої, яка передбачена Цивільним кодексом. Тому депутати повинні знати, з чого виходив комітет. Крім того, ви знаєте, що кілька місяців тому Конституційний суд визнав таким, що не відповідає Конституції Касаційний суд України, створення якого було передбачено законом про судоустрій, чинним законом про судоустрій. Тому і в цьому плані ми приводили у відповідність до рішення Конституційного суду. Шановні колеги, є такі принципові позиції, які ми вводимо до законопроекту про ЦПК, це питання про судовий збір. Ви, очевидно, звернули увагу, коли читали, що державне мито ми заміняємо поняттям "судовий збір". Державне мито - це те мито, яке сплачується при перетинанні, скажімо, державного кордону. Але у нас так склалося історично, що державне мито люди сплачують за розгляд справи, воно розмивається у державному бюджеті, а не йде на підтримку судів і діяльності. Тому ми замінили термін "державне мито" терміном "судовий збір". І у наступному прийнято протокольне рішення нашого комітету про те, що комітет винесе на розгляд сесії Верховної Ради окремий закон про судовий збір. Судовий збір повинен не розчинятися у загальному бюджеті, а йти на підтримку судів. тому й суди краще будуть працювати. Крім того, шановні колеги, суттєво доопрацьовано розділ "Окреме впровадження", зокрема відповідно, як я сказав, до нового Цивільного кодексу доповнено главою про визнання судової спадщини. Главу про визнання речей безхазяйними викладено у новій редакції у зв’язку з тим, що Цивільний кодекс не передбачає такого інституту, а містить положення про передачу безхазяйного нерухомого майна у комунальну власність. Вилучено главу, що регулює впровадження у справах про встановлення неправильно зазначених відомостей в актах громадянського стану і цивільного стану, оскільки ці справи за своєю природою є адміністративними. І це предмет регулювання Адмінітративно-процесуального кодексу, який ми передбачаємо винести уже настуним після розгляду проекту ЦПК. Доопрацювали ми також прикінцеві та перехідні положення, зверніть увагу, і пропонуємо, щоб Цивільно-процесуальний кодекс увійшов в дію з 1 січня наступного року, але не раніше введення в дію Адміністративно-процесуального кодексу. Вони повинні разом вступити в дію і щоб у нас тут не було прогалини в регулюванні відповідних правових відносин, які витікають з адміністративних відносин. Тому я вважаю, шановні колеги, що сьогодні на ваш розсуд винесений надзвичайно, на мій погляд, це суб’єктивна думка і думка членів комітету, досконалий проект Цивільно-процесуального кодексу, який пройшов відповідну експертизу в Міністерстві юстиції, Верховному суді. Ми разом працювати з цими установами, з Національним банком, Державою судовою адміністрацією. Хотілося б висловити велику подяку Львівському національному університету імені Івана Франка, зокрема професору доктору юридичних наук Зориславі Ромовській, Національній юридичній академії імені Ярослава Мудрого, а також Центру політико-правових реформ за корисні і своєчасні висновки. Тому я сьогодні від імені комітету пропоную прийняти цей важливий кодифікований акт в третьому читанні і в цілому. Я думаю, що він не є ідеальним. Але у нас ще є час до першого січня наступного року зробити його на багато кращим, ніж він є. Я думаю, що ми над цим будемо працювати.
Може давайте приймемо і підемо на перерву тоді? Оголошується перерва. Шановні колеги, до доповідача запитань немає, ми ж ідемо. Я ще раз говорю, питань немає, ідемо по статтях. А зараз оголошується перерва до 12 годин 30 хвилин. Це третє читання. Ніяких питань немає.
Я прошу займати свої місця ля того, щоб ми могли продовжити роботу. Запросіть народних депутатів до сесійної зали. Шановні колеги, я тим часом, оголошення зачитаю вам. Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про вихід народного депутата України Давидової Людмили Іванівни зі складу депутатської групи "Демократичні ініціативи". Оголошуються до розгляду проекти постанов про обрання, звільнення суддів. Доповідач - голова комітету Василь Васильович Онопенко. Будь ласка, Василь Васильович.
Дякую Володимире Михайловичу. Шановні колеги, на ваш розгляд виноситься кілька проектів постанов Верховної Ради про обрання суддів до апеляційних судів, місцевих судів, до Вищого господарського суду. Зокрема, підніміть, будь ласка, проект постанови 5251, я буду оголошувати суддів і до якого суду вони обираються.
Я прошу народних депутатів, якщо застереження будуть відносно якогось судді, підняттям руки давати про це знати головуючому.
До апеляційного суду Автономної Республіки Крим - М’ясовєдову Тетяну Миколаївну. апеляційного суду Вінницької області Камзалова Володимира Васильовича; апеляційного суду Донецької області Артамонова Олега Олександровича, Кулагіну Вікторію Генріхівну, Лоленко Аллу Володимирівну, Назаренко Вікторію Анатоліївну, Шабанову Валентину Олександрівну, Червинську Марину Євгенівну; апеляційного суду Житомирської області Крижанівського Владислава Вікторовича; апеляційного суду Київської області Олійника Василя Івановича; апеляційного суду Кіровоградської області Осєтрова Віктора Івановича, Сукач Тетяну Олександрівну; апеляційного суду Рівненської області Буцяка Зеновія Івановича, Коробова Олександра Кузьмича, Міщенко Ольгу Андрониківну, Оніпко Оксану Володимирівну; апеляційного суду Сумської області Безверхого Олександра Михайловича, Голуба Михайла Васильовича, Лузан Ларису Вікторівну; апеляційного суду Херсонської області Делієва Олександра Миколайовича, Скобелкіна Сергія Васильовича; апеляційного суду Хмельницької області Задворного Олександра Леонідовича, Лінника Павла Олександровича, Матковську Любов Олексіївну, Пастощука Михайла Михайловича, Суслова Миколу Ілліча; апеляційного суду міста Севастополя Куцеконя Івана Петровича; військового апеляційного суду Центрального регіону Бредельова Олександра Миколайовича; Київського міжобласного апеляційного господарського суду Федорова Миколу Олексійовича; місцевого Сакського міського суду Автономної Республіки Крим Борщевську Любов Володимирівну; місцевого Волноваського районного суду Донецької області Голуб Тетяну Іванівну; місцевого Жданівського міського суду Донецької області Макаганчука Віктора Івановича; місцевого Старобешівського районного суду Донецької області Дьяченка Олександра Івановича; місцевого Харцизького міського суду Донецької області Жданову Валентину Сергіївну; місцевого Кіровського районного суду міста Макіївки Донецької області Неженцеву Олену Володимирівну; місцевого Чуднівського районного суду Житомирської області Передрія Василя Самійловича; місцевого Виноградівського районного суду Закарпатської області Назарова Петра Олександровича; місцевого Вільшанського районного суду Кіровоградської області Савченко Серафиму Онуфріївну; місцевого Марківського районного суду Луганської області Рябуху Віру Федорівну; місцевого Роздільнянського районного суду Одеської області Вадовську Людмилу Миколаївну; місцевого Малиновського районного суду міста Одеси Деруса Анатолія Володимировича; місцевого Суворовського районного суду міста Одеси Могильного Анатолія Володимировича. Семенівського районного суду Полтавської області Шудру Віктора Івановича. Октябрського районного суду міста Полтави Панченка Олександра Олександровича. Острозького районного суду Рівенської області Гуца Федора Леонідовича. Білогірського районного суду Хмельницької області Ніколайчук Зінаїду Іванівну. Садгірського районного суду міста Чернівців Асташева Сергія Анатолійовича. Військового місцевого суду київського гарнізону Василенка Ярослава Миколайовича. Військового місцевого суду харківського гарнізону Люшню Анатолія Івановича І Яцину Віктора Борисовича.
Шановні колеги. Будь ласка. Комар, мікрофон, будь ласка. Фракція "Регіони України".
Скажіть, будь ласка, Кодоло Володимир Олександрович, ви не зачитали. Це знята кандидатура?
Далі, далі. Потім.
Це наступна постанова.
Дякую.
Шановні колеги, прошу уваги. Оскільки немає застережень і є позитивне заключення комітету, я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про обрання суддів, реєстраційний номер 5251. Прошу голосувати. [[12:35:41]] За-333 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект постанови 5251-1.
Відповідно до пункту 27 статті 85, частини першої статті 128 Конституції рекомендується обрати на посади суддів безстроково: Апеляційного суду міста Києва Маринчак Нінель Євгенівну, Осипенка Михайла Івановича. Місцевого Ленінського районного суду міста Вінниця Овсюка Євгена Максимовича. Місцевого Нікопольського міського суду Дніпропетровської області Новикову Олену Вікторівну.
Проти Новикової є заперечення, так? Будь ласка, йдемо далі.
До місцевого Харцизького міського суду Донецької області Кодоло Володимира Олександровича.
Є застереження. Йдемо далі.
До місцевого Рахівського районного суду Закарпатської області Бендека Олексія Миколайовича.
Є застереження. Йдемо далі.
Місцевого Ірпінського міського суду Київської області Саранюк Людмилу Павлівну. місцевого Світловодського районного суду Кіровоградської області Гонтаренка Віктора Івановича; місцевого Суворовського районного суду міста Одеси Вудіну Ніну Іванівну і місцевого Комсомольського міського суду Полтавської області Куц Тетяну Олександрівну.
Шановні колеги, за винятком 3 прізвищ [[Новікова, Кодолов і Бендак]] ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України про обрання суддів, реєстраційний номер 5251-1. Прошу голосувати. [[12:37:27]] За-383 Рішення прийнято. Новікова Олена Вікторівна, будь ласка, до мікрофону підійдіть. Будь ласка, у кого було застереження?
По Новіковій. Це не Кодова.
Це за Новікову говоримо. Будь ласка, в кого застереження? Драчевський, будь ласка, мікрофон.
Я хотел бы озвучить некоторые данные по Новиковой Елене Викторовне. Я неоднократно обращался в комитет з предложениями о том, чтобы рассмотрели часть жалоб, которые мне поступали как народному депутату. До настоящего времени, к сожалению, я никаких ответов не получил, хотя я знаю, что проверки были проведены. Но я хотел бы еще озвучить некоторые даные. Новикова в августе 2002 года в составе Колегии судей рассматривала гражданское дело по.Лященко городской избирательной комиссией по выборам городского головы о признании выборов недействительными. Новикова нарушает судебную этику. До вынесения решения по делу сообщила Лященку о содержании решения, что было зафиксировано Лященком на пишущие устройства. В результате допущеных нарушений.колегии был заявлен отвод, который удовлетворен, а дело передано на рассмотрение в иной суд области. И много других фактов, которые говорят о том, что есть много вопросов, которые подлежат еще дальнейшей проверке. Я просил бы.
Так, будь ласка, позиція комітету.
Ну можна послухати Новікову Олену Вікторівну, але тут прозвучали зараз деякі додаткові дані, шановні колеги, які треба перепровіряти. Ті матеріали, які раніше до нас поступали, у нас перевірені, але якщо виникають нові обставини, ми готові ще раз повернутися, щоб сьогодні не вирішувати по суті долю людини.
Шановні колеги! Є пропозиція комітету додатково вивчити всі матеріали, які пов’язані з діяльністю судді Новікової. Немає заперечень? Значить, підтримуємо позицію комітету. Кодолов Володимир Олександрович, будь ласка, до мікрофона підійдіть. Мікрофон увімкніть народного депутата Комара.
Шановний Василю Васильовичу! Мені відомо, що Володимир Якович Карабан посилав комісію, це голова державної судової адміністрації, і щойно йому надійшла доповідна записка від цієї комісії, по якій не встигли вжити заходів. А крім того, є звернення голови обласної адміністрації Близьнюка, це вже не щодо фінансових порушень, а щодо порушень у прийомі громадян. Я просив би ще раз повернутися до цієї кандидатури і уважно розглянути.
Володимире Михайловичу, шановні колеги, можливо Кодолов пояснить, а тоді я скажу.
Будь ласка, Кодолов Володимир Олександрович, ваші пояснення. Його немає.
Його немає? Очевидно, тоді треба зняти, якщо поступають додаткові матеріали, потрібно перепровірити. Хоча я повинен сказати. що є висновок Генеральної прокуратури, є висновок Верховного суду, де об’єктивно перевірялися. Але ми готові подивитися. Його немає, тому тут треба, очевидно, послухати його.
Володимир Олександрович Кодолов відсутній, я прошу комітет повернутися до додаткового вивчення цього питання. Бендак Олексій Миколайович, будь ласка, до мікрофону підійдіть. Хто застереження висловлював, Андрій Шкіль? Мікрофон, будь ласка, Андрія Шкіля.
Дякую. Я хотів би запитати у пана Бендака про ситуацію, яка склалася з приватним підприємством "Відричка". Понад 40 чоловік працювало на цьому підприємстві, 5 років його тягали по різних судах, потім Верховний суд скасував рішення судді Бендака, який присудив на користь громадянина Назарова спорі, який тривав. І тільки декілька років тому інший суддя того ж самого Рахівського суду присудив справедливе, протилежне до того рішення. Я хотів би, щоб було роз’яснення мені з приводу цієї інформації.
Будь ласка, Бендак Олексій Миколайович, дайте свої пояснення.
В червні 97-го року я прийняв рішення на користь Захарова. Того ж року касаційний суд підтримав моє рішення. Президія обласного суду також частково підтримала. В 99-му році Верховний суд скасував рішення і 17 жовтня 2002 року прийняв рішення другий суддя. Частково він задоволив позов, а частину залишив без розгляду. І у січні 2003 року апеляційний суд його скаргу на ухвалу місцевого суду також залишив без розгляду. Я діяв згідно закону.
Так, будь ласка, позиція комітету.
Ми ретельно розглядали кандидатуру Бендика, і я повинен сказати, що у нього надзвичайно гарна якість роботи, гарно. позитивно характеризується, його підтримують, і ми збирали інформацію, депутати від Закарпатської області, фактично всі. Тому комітет не мав абсолютно ніяких підстав, щоб його не рекомендувати на обрання суддею безстроково.
Я ставлю на голосування про обрання Бендака Олексія Миколайовича суддею безстроково. Прошу голосувати. [[12:43:19]] За-306 Рішення прийнято. Шановні колеги, давайте привітаємо суддів, яких ми щойно обрали на посади безстроково і побажаємо служити вірно закону і забезпечити верховенство права. [[Оплески]] Оголошується до розгляду проект постанови про звільнення суддів.
Володимире Михайловичу, ще є 5251, роздали, до Вищого господарського суду. Я зачитаю.
А де?
5251-2.
А де ж він? Зачитайте, будь ласка. А, ще не всіх ми обрали.
Шановні колеги, ще до господарських судів. Відповідно до пункту 27 статті 85, частини першої статті 128 Конституції України пропонується обрати на посади суддів безстроково: до Вищого господарського суду України Волковецьку Наталію Олександрівну. до Київського міжобласного апеляційного господарського суду Стахурського Миколу Федосійовича; до Київського апеляційного господарського суду Островича Сергія Ернестовича; до Одеського апеляційного господарського суду Балуха Валерія Сергійовича. Комітет вчора розглянув дані кандидатури, на них є висновки Вищої кваліфікаційної комісії, зібрані позитивні матеріали, жодних претензій до кожного із суддів немає, тому є пропозиція підтримати даний проект.
Шановні колеги, я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України за номером 5251-2 "Про обрання суддів". Прошу голосувати. [[12:45:05]] За-367 Рішення прийнято. Давайте привітаємо всіх суддів, яких ми щойно обрали на посади безстроково. Будь ласка, Василь Васильович.
Про звільнення. У вас є на руках проект Постанови 5245 про те, щоб звільнити з посад: суддю Верховного Суду України Овчиннікова Євгенія Івановича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Дніпропетровської області Гордієнка Григорія Івановича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Херсонської області РадченкоНіну Тимофіївну - у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю господарського суду Івано-Франківської області Богак Галину Миколаївну - у зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я, що перешкоджає продовженню виконання обов’язків; суддю Ясинуватського міського суду Донецької області БойченкоВалентину Іванівну - у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Вільнянського районного суду Запорізької області Дмитренка Петра Петровича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Новоодеського районного суду Миколаївської області Панкратову Валентину Григорівну - у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Київського районного суду міста Одеси Корнієнка Анатолія Михайловича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Миргородського міського суду Полтавської області МоскаленкаМихайла Прокоповича - у зв’язку з поданням заяви про відставку; і суддю Соснівського районного суду міста Черкас Дмитренка Миколу Івановичу у зв’язку із закінченням строку, на який його обрано. Ми перепровіряли всі заяви, жодного тиску, вільне волевиявлення. Тому є підстави підтримати дане подання.
Я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 5245 про звільнення суддів. Прошу голосувати. [[12:47:15]] За-328 Рішення прийнято. Шановні колеги, продовжуємо розгляд проекту Цивільного процесуального кодексу України. Доповідь уже була зроблена. Переходимо до поправок. Йдемо по поправках. Хто буде наполягати, піднімайте руку. Поправка номер шість, Валентина Семенюк. Наполягає? Ні. Поправка дванадцята. Не наполягає. Йдемо далі. Які там поправки?
Володимире Михайловичу, тут немає. Ми фактично 90 відсотків врахували, узгодили позиції з народними депутатами.
Поправка 31, Семенюк. Немає? Немає. Йдемо далі. Давайте пройдемося, бо зараз будуть. Тут є багато поправок у Кармазіна, який наполягає на них. Поправка 39, Семенюк. Не наполягає. Семенюк, 46. Не наполягає. Семенюк, 47. Слабенко, 48 поправка. Наполягає? Ні. Поправка 66, Слабенко. Наполягає? Семенюк, 68. Ні. Слабенко, 72. Наполягає? Ні. Слабенко, 81. Ні. Поправка 104, Семенюк. Ні. Поправка 113, Семенюк. Ні. Так, поправка 126, Семенюк. Ні. Семенюк, 127. Ні. Так, поправка 144, Сіренко. Наполягаєте? Мікрофон народного депутата Сіренка. Мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, тут справа в тому, що вкралася технічна помилка. Мова йде не про частину третю статті 93, а про частину першу, де говориться про витрати на інформаційно-технічне забезпечення. Але така ж точно поправка є у 95-й статті у Кармазіна, по інформаційно-технічному забезпеченню. Тому давайте перенесемо мою поправку туди і проголосуємо поправку Кармазіна, з якою я, по суті, солідаризуюся.
Будь ласка, комітет.
Ну, ми можемо так проголосувати або зараз або пізніше, якщо Василь Федорович пропонує пізніше, до 95-ї, ми там можемо прийняти принципове рішення, я дам пояснення і приймемо рішення. Добре.
Хорошо. Поправка 143, Кармазіна. Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність”, виборчого блоку Віктора Ющенка "Наша Україна". Я, тут 142 поправка.
143. 142 - це поправка Горбаля.
Значить, поправка на 62-й сторінці. Поправка стосується, шановні народні депутати, я хочу звернути вашу увагу, абсолютно всіх фракцій, не зважаючи ні на лівих, ні на правих, на те, що зараз на наших виборців, на народ, покладаються додаткові витрати на інформаційно-технічне забезпечення. Суть поправки така: пункт перший частини третьої статті 93-ї вилучити. Тобто не покладати витрати на інформаційно-технічне забезпечення ще на громадян України, крім мита, крім податків, які люди платять. Це вперше пройшло по системі господарських судів, тоді було арбітражних, зараз це проведено вже тотально.
Я ставлю на голосування поправку № 14.
Може я дам пояснення?
Будь ласка, зніміть голосування.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я хотів би, щоб ви свідомо зрозуміли суть цієї проблеми. Оскільки ви переді мною і комітетом ставили. Мова йде про те, що ми, дійсно, вводимо витрати на інформаційно-технічне забезпечення по розгляду справи, тобто - це витрати, які пов’язані з інформуванням учасників цивільного процесу про хід і результати розгляду справи. Наступне. Витрати, пов’язані з виготовленням та видачею копій судових рішень і ще деякі судові дії. Сьогодні ці витрати люди несуть, але несуть з чорного ходу до секретаря. Ми хочемо узаконити цю позицію. Крім того певні категорії осіб просто звільнені від сплати цим нашим Цивільно-процесуальним кодексом цих витрат по аліментах, по встановленню батьківства, по спорам про поновлення на роботі і багатьох інших випадках. А сама сума цих витрат буде складати від 3 до 10 гривень і, я думаю, що це лише поліпшить роботу суддів. Адже, сьогодні треба нам підійти до такого стану, коли людина прийде в суд і на комп’ютері прочитає всю інформацію про долю її справи. Не тільки в її суді, а й у вищестоящому суді. Крім того, якщо є необхідність суд, і ми передбачаємо це в ЦПК, має право звільнити від сплати цих витрат, і ще, крім того, розстрочити або відстрочити їх у плату. І якщо людина заплатила витрати, то з відповідача, якщо буде задоволений позов, будуть стягнені назад ці витрати, тобто ніяких перешкод.
Дякую. Я ставлю на голосування поправку 143. Так ви ж виступали вже! Будь ласка, Сіренко. Будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, Василь Васильович намалював ілюзорну картину, абсолютно ілюзорну картину. Тому що ці витрати - це відомчі побори, це не що інше, як відомчі побори з громадян України. Це відомства придумали для того, щоб собі, як кажуть, забезпечити фінанси, фінансовий підхід. Тому я прошу проголосувати за цю поправку. Є державне мито, є інші збори, які достатні для того, щоб забезпечити суди. А це з громадян України береться допоміжна плата. Це побори, які погіршують конституційне положення громадян у питанні прав і свобод.
Я ставлю на голосування поправку 143 народного депутата Кармазіна. А потім і вашу поставлю.
Комітет пропонує відхилити. [[12:54:43]] За-167 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування поправку 144 народного депутата Сіренка.
Суть та ж сама. [[12:55:03]] За-94
Рішення не прийнято. Поправка 149 Юрія Кармазіна. Мікрофон, будь ласка. Це 65-та сторінка.
Дякую. Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, ви називаєте поправки трошки не так, як по тому тексту, який нам дали сьогодні вночі, увечері. Тому я користуюся останнім нібито текстом - і все одно чомусь вони в нас з вами на кілька поправок получається різнобій. Поправка стосується введення статті, статті 95-ї, яка називається: "Витрати на інформаційно-технічне забезпечення судового.
Я прошу виключити мобільний телефон, заважає працювати.
вона називається "Витрати на інформаційно-технічне забезпечення судового процесу". Я не знаю, з чого виходив Василь Васильович, коли зараз сказав про те, що 200 там скільки десять гривень буде плата. Ніхто цього не встановив. Ніде ви цього не пишете. Ви віддаєте.
Будь ласка, позиція комітету.
Позиція комітету, я вже висказав її, відхилити. І більшість членів комітету підтримали.
Я ставлю на голосування поправку 149 Юрія Кармазіна. [[12:56:47]] За-57 Рішення не прийнято. Поправка 154 Юрія Кармазіна. Мікрофон, будь ласка. Сторінка 67.
Суть та ж сама.
Суть не та сама, шановні народні депутати, суть іде зміст статті 90, його мова іде про статтю 97, яка називається "Повернення державного мита та коштів на оплату витрат на інформаційно-технічне забезпечення судового процесу. Говориться, коли сплачена сума державного мита повертається людям. Я говорю про те і пропоную змінити назву статті 97 і викласти її у редакції "Повернення державного мита", виключно державного мита. Тут Сіренко говорив про порушення Конституції, абсолютно правильно, є порушення статті 22-ї Конституції про право громадян, і ми погіршуємо становище громадян України.
Ну, позиція комітету зрозуміла.
Юрій Анатолійович, не стаття, це стаття 83, зверніть, у правій колонці. Тому позиція комітету та ж сама відхилити.
Я ставлю на голосування поправку 157 Юрія Кармазіна. [[12:58:25]] За-65 Рішення не прийнято. Поправка 159. Ви наполягаєте, Юрій Анатолійович? Сторінка 69. Мікрофон, будь ласка.
Я прошу проголосувати і цю поправку. Я звертаюся до залу. Якщо ми відхилимо ці поправки, які направлені на захист прав людей, такий Цивільно-процесуальний кодекс нікому в цій країні не буде потрібен, бо він гірший, ніж той, який був. Ми зараз не захищаємо інтереси військових, ми вилучаем це. Зараз скарги йдуть. 100 тисяч тільки звільняється тільки в цей рік. І тут зараз я прошу проголосувати і за цю поправку. Я звертаюсь до народних депутатів, хто не вник можливо серйозно в суть цих питань. Вони дуже важливі для громадян. Мова йде про сотні тисяч справ.
Я ставлю на голосування поправку 159 Юрія Кармазіна. [[12:59:43]] За-110 Рішення не прийнято. Поправка 197 Василя Сіренка. Наполягаєте на ній? Будь ласка, мікрофон Сіренка, фракція комуністів. Сторінка 85.
Шановні колеги, під час реформування армії, під час скорочення Збройних Сил виникають багато конфліктів цивільно-правового характеру в сфері заробітної плати, в сфері трудових відносин, майнових відносин. І в цей час військові суди лишають можливості розглядати цивільні справи. Я прошу підтримати цю поправку і дати можливість військовим судам розглядати цивільні справи, пов’язані з військовими, з людьми, які служать в армії, Прикордонних військах, Службі безпеки і інших. Прошу підтримати.
Будь ласка, Василь Васильович, позиція комітету.
Це було дуже принципове питання і воно нелегко проходило через комітет. Я повинен зазначити, що сьогодні абсолютно немає підстав для того, щоб військові суди розглядали справи про розірвання шлюбу, про стягнення аліментів. Мотивація про те, що треба визначитися по суб’єкту, ну, майор, лейтенант, а жінка невійськова, тому військові суди повинні розглядати, не витримує критики. Мотивація про е, що є таємниця військова, я думаю, що ця проблема вирішується. Зверніть увагу, у статті 6 частина третя проекту, де передбачений закритий судовий розгляд, у тому числі, коли мова й де про військову таємницю. У всьому світі сьогодні військових судів немає, щоб вони розглядали цивільні справи. Ми запитували, назвіть хоч одну категорію справ, де можна було розглядати, щоб військові суди. Ми розуміємо, що є проблема працевлаштування. Але потрібно, щоб ці судді переходили до загальних судів, судів загальної юрисдикції. Ми не ліквідуємо цим законом військові суди. Про військові злочини військові суди будуть розглядати. Є рішення європейського суду "." проти Туреччини,.проти Туреччини,. проти Сполученого Королівства, де Європейський суд з прав людини засудив практику розгляду цивільних справ військовими судами. Крім того, хіба можна вести мову про незалежність військових суддів. коли військові знання їм присвоюються за поданням військового командування. Від військового звання залежить розмір заробітку і таке інше. По-друге. військові судді частково перебувають на забезпеченні Міністерства оборони. Буде судитися лейтенант з генералом. Хто виграє справу у суду?
Я ставлю на голосування поправку 197 народного депутат Сіренка, сторінка 85. Шановні колеги! Ми голосуємо тільки поправки, які внесені у письмовому вигляді. Все, будь ласка. [[13:02:46]] За-214 Рішення не прийнято. Поправка 213 Валерія Асадчева, сторінка 91. Будь ласка. Валерій Асадчев, наполягаєте ви на ній? Сторінка 91. Шановні колеги! Я ще раз кажу, голосуємо щойно поправки, ніяких мотивів. Будь ласка, поправка 213. З мотивів перед голосуванням, все. Як не дав? Я ще раз говорю, автору поправки дається слово. Заспокойтеся, будь ласка.
Шановні друзі! Ця поправка.
Треба було написати, що є автори цієї поправки, хтось інший. Будь ласка.
Ця поправка, мені тільки дивно, що воно тут написано - одна. це вже розтлумачення того, як ми пропонуємо, що якщо по справі однієї з сторін є орган влада і ця справа слухається на території, де цей орган влади безпосередньо здійснює свої повноваження, то інша сторона має право перенести справу в іншу територію, тобто зробити такий відзив, так би мовити, за територіальною ознакою. І ця вже поправка 213, вона вже розказує, як треба це зробити, перенесення цієї справи. Але я тут не бачу основної поправки, тому що вона повинна була бути там ще десь на початку кодексу. Тому я хотів Василь Васильовича запитати з цього приводу, я так розумію, що вона не врахована, тому просто ця не буде мати сенсу, це треба в комплексі. І друге: все-таки в цей момент освятити, бо сьогодні дуже багато таких випадків.
Будь ласка, позиція комітету.
Я зніму цю проблему своєю відповіддю, я про неї знаю. Справа в тім, що зміна підсудності, вона чітко у нас виписана у відповідних нормах, по яких зараз ми проходимо. А щодо органів державної влади, то ви знаєте, що правовідносини. пов’язані з адміністративними відносинами, скарги на дії органів влади, виконавчої влади - все це буде передбачено і вже передбачено в Адміністративно-процесуальному кодексі. І ми там передбачаємо про те, що будуть створені такі міжрайонні, міжокружні суди, щоб не було впливу. А відносно цивільних правовідносин, не може бути нерівності сторін. Ми цей принцип заклали в Конституцію, ми цей принцип заклали в Цивільно-процесуальному кодексі. І всі сторони рівні незалежно, чи це - орган влади, чи Петро, Іван в судовому засіданні.
Голосувати її поправку, да?
Може, зніме?
Я ставлю на голосування поправку 213 Валерія Асадчева. [[13:05:35]] За-64 Рішення не прийнято. Поправка 224 на сторінці 94 Юрія Кармазіна. Юрій Анатолійович, наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, ми, коли голосували мою поправку і Сіренка, 214 голосів набрали. Люди не встигли, мова йшла про Військовий суд. Тому треба буде до цього питання повернутися. А зараз я, стосується статті 122 нової редакції або до першого читання це 140-ва була. Це ті випадки, коли залишається позовна заява без руху, і повертається заява. Коли людина звернулася до суду, і тільки те, що вона не сплатила послуг за інформаційне-технічне забезпечення по розгляду справи, є підстава уже для того, щоб цю людину відіслати. Замисліться собі, будь ласка, приїжджає людина, бабка, дідок в село, немає коштів, а ви з них ще давайте стільки, скільки встановить уряд, заплатіть. Не заплатили. Порушується конституційне право на оскарження. Тільки із-за цього. І я прошу частину першу статті 140 викласти в редакції без цих слів, без "витрат на інформаційно-технічне забезпечення".
Я ставлю на голосування поправку 224 Юрія Кармазіна. Сторінка 94. [[13:07:14]] За-114 Рішення не прийнято. Поправка 230 Юрія Кармазіна. Наполягаєте на ній? Будь ласка, мікрофон. Сторінка 95.
У мене вона під іншим номером. Я не можу зрозуміти, Володимире Михайловичу. Ну, нам же тільки роздали ці, ви розумієте, тільки роздали. До речі, це просто неподобство, що відбувається. Мова йде про поправку, у мене вона на 99 сторінці, 238. Так же видно у всіх народних депутатів. Запропоноване у попередній редакції речення частини першої статті 143 викласти в такій редакції: "До зустрічної позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату державного мита". Це форма і зміст зустрічної позовної заяви. Це важливо для того, щоб вирішувати, коли відмовити. В тому варіанті, який нам роздали, це поправка 238. У Голови якийсь трошки інший текст і з трошки іншою нумерацією. Я прошу проголосувати - за.
Я прошу вас, Юрію Анатолійовичу, візьміть текст не попередній, а той, який ви вчора на комітеті розглядали. У вас зараз поправка йде 232, частину 2 статті 140 викласти в такій редакції і далі йде текст. Давайте я буду ставити їх на голосування, всі ці поправки, тай і все. Ви зовсім іншу поправку говорите. 238 - це поправка Онопенко. Юрію Анатолійовичу, розберіться в комітеті в себе, а потім будете розказувати мені про Регламент. Я ставлю на голосування поправку 232 Юрія Кармазіна. [[13:09:14]] За-92 Рішення не прийнято. Поправка 243 Юрія Кармазіна, сторінка 99. Зміст такий. Запропоноване у попередній пропозиції речення в частині 1 статті 143 викласти в такій редакції. “до зустрічної позивної заяви додаються документи, що підтверджують сплату державного мита”. Ви наполягаєте на цій поправці, Юрію Анатолійовичу? Мікрофон, будь ласка, Юрію Анатолійовичу Кармазіну.
Юрій Кармазін. Володимир Михайлович, я ще раз звертаюсь до депутатів. Від того, яку ми зробимо форму і зміст зустрічної позивної заяви, залежить, скільки люди будуть мучитися і знати як правильно робити. Я прошу, саме ті документи, не вимагати з людей зайвих документів і не вимагати зайвої плати. Тільки те, що підтверджує сплату державного мита. До речі, Василь Васильович, я радив би вам ознайомитися з досвідом і Німеччини, і Сполучених Штатів, коли ви колезі Сіренку сказали, що немає там, військові суди не розглядають. Я просив би вас вивчити це, тому що він не зміг вам відповісти. Я просто користуюся нагодою. Я прошу підтримати цю поправку. Дякую.
Я прошу дозволити дати довідку. Юрій Анатолійович, я цей досвід вивчав, цей досвід є у мене, зарубіжний досвід у кабінеті, прийдіть, на робочому столі. А я би вам рекомендував приходити в комітет і працювати над проектом Цивільно-процесуального кодексу, тому що ви сьогодні, таке враження, бачите його перший раз.
Тим не менше я ставлю на голосування поправку 243 Юрія Кармазіна. Сторінка 99. [[13:11:15]] За-62 Рішення не прийнято. Так, поправка 498 Національного банку. Нема наполягань на її голосуванні? Значить, ідемо далі. Поправка 411, Онопенка, є у вас?
Ні, я погоджуюся, що правильно відхилили. І не одну мою поправку правильно відхилив комітет.
Поправка 425-та на сторінці 217 Валерія Асадчева. Наполягає Асадчев? Вже не наполягає. Поправка 429 Юрія Кармазіна, сторінка 218. Вона звучить таким чином: частину четверту статті 300 викласти в такій редакції: "До апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, передбачених статтею 299 цього кодексу, а також в разі несплати державного мита, застосуються правила статті 140 цього кодексу". Юрій Анатолійович, наполягаєте на цій поправці? Мікрофон, будь ласка.
Шановні народні депутати. Юрій Кармазін. Я прошу вас не створювати перешкод для громадян України, прошу вас! А для Василя Васильовича говорю. Василь Васильович, я прошу робити закони для людей. Я наполягав на цьому на комітеті, наполягаю зараз і говорю: давайте менше ставити рогаток людям. Є, Конституцією передбачено право громадянина на апеляційне і касаційне оскарження. Всякі рогатки, які тут встановлюються, є обмеженням цього права. Я прошу проголосувати за поправку. Дякую.
Я ставлю на голосування поправку Юрія Кармазіна за номером 429, це 218 сторінка. [[13:14:11]] За-84 Рішення не прийнято. Поправка 460 Юрія Кармазіна. Запропоновано частину другу викласти в такій редакції: "При надходженні касаційної скарги, не оформленої відповідно до вимог, передбачених статтею 329 цього кодексу, або в разі несплати державного мита застосовуються правила статті 140 цього кодексу, про що суддею-доповідачем поставляється відповідна ухвала". Наполягаєте, Юрій Анатолійович, на ній? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Мова йде про те, що якщо при касаційній скарзі ви не заплатили, не дали квитанцію про сплату, вам просто відмовлять в розгляді касації. Тобто просто порушать ваше конституційне право на касаційний розгляд справи. Чи є це справедливим чи ні. Давайте замислимся, він платив ці кошти в місцевому суді, потім в Апеляційному, ви ще і в касаційному. Ви кругом хочете обідрати цю людину. І потім прикриваємося тим, що це потрібно для суду, причому. хоча це є норма іншого закону, встановлення взагалі інших плат. Крім того, я звертаю увагу народних депутатів на зауваження Головного юридичного управління, яке говорить, що ці поправки мої правильні, що позиція, яку зайняв зараз більшість членів комітету є такою, що.
Шановні колеги, я ставлю на голосування поправку 460 народного депутата Кармазіна [[сторінка 236]]. [[13:16:12]] За-71 Рішення не прийнято. Всі поправки проголосовані. Пропозиція комітету, будь ласка, Василь Васильович.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні депутати! Від імені комітету велика подяка за підтримку. Ми пропонуємо прийняти цей проект закону ЦПК в третьому читанні і в цілому, і це дійсно буде реальна допомога людям, про що тут говорилося в залі. Саме реальна.
Василь Сіренко, будь ласка. Мікрофон ввімкніть.
Шановний Володимире Михайловичу, я вважаю, що зал згуртувався і не зрозумів, коли голосували поправку про військові суди. Вона набрала найбільшу кількість голосів 214. Не дали можливості Крючкову виступити як голові комітету з військових справ. Тому я вважаю, що треба переголосувати цю поправку ще раз. Я вас прошу.
Яка це поправка? Який номер?
197.
Поправка 197? Зараз, одну хвилиночку. Зараз я поставлю на голосування, щоб переголосувать її. Поправка 197 народного депутата Сіренка, сторінка 85. Шановні колеги, хто за те, щоб переголосувати поправку номер 197. Хто за те, щоб переголосувати? [[13:17:51]] За-268 Рішення прийнято. Прошу уваги. Я ставлю на голосування поправку 197 народного депутата Сіренка, сторінка. Одну хвилинку, відмініть голосування. Міністр юстиції, будь ласка.
Шановні народні депутати! Я хотів би, щоб ви свідомо підійшли зараз до цього голосування. оскільки мова йде про цивільний процес, про процес, який не має жодного відношення до військової служби. Я не говорю, в принципі, про інститут військових судів, як такий. Але ви вдумайтеся, що зараз буде пропонуватися. З правової точки зору ми приєдналися до всіх конвенцій, які сьогодні є обов’язковими для України. І Василь Васильович Онопенко наводив зараз приклади рішень Європейського суду з прав людини. Сам факт розгляду цивільної справи військовими, це вже є порушення прав людини. У даному випадку ви подумайте про ті приклади, які наводилися, і яких є тисячами. Коли стороною процесу є військовослужбовець і просто інший цивільній чоловік, і він має йти до військового суду, який буде розглядати чисто цивільну справу чи це стосується аліментів, чи це стосується спору по земельній ділянці. При чому тут військові? Я вас дуже прошу не підтримувати цю поправку, оскільки та робота, яка проведена у комітеті протягом тривалого часу, дала свій результат. Я хотів би, щоб та редакція, яка у комітеті опрацьована, могла бути направлена на підпис Президенту і набула якнайшвидше законної сили, щоб ми отримали Цивільно-процесуальний кодекс.
Я ставлю на голосування поправку 197. Достатньо. Вже були аргументи сторін, давайте голосувати. Поправку 197 сторінка 85. Прошу визначатися. [[13:19:54]] За-229 Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і у цілому, як закон, проект Закону про Цивільний процесуальний кодекс. Зніміть голосування. Будь ласка, з процедури Турчинов. Зніміть голосування.
Шановний Василь Васильович, шановний Володимире Михайловичу! Є велике прохання, у нас зубожіло населення, і вони не потягнуть і мито платити, і ще побори, які там будуть суди з них знімати. Давайте в цілому проголосуємо з виключенням цієї позиції щодо інформаційних зборів. Це - велике прохання. Я думаю, що всі депутати підтримають. Дякую.
Володимире Михайловичу, дайте мені, будь ласка, для довідки.
Будь ласка, будь ласка.
Шановні колеги, я хочу, щоб ви всі зараз почули, за що ви проголосували, той, хто думає, я вам зачитую цю поправку, багато хто з вас тексту не має перед собою: "Доповнити статтю 125 трьома частинами такого змісту: військовим судам гарнізонів як судам першої інстанції підсудні справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, пов’язані із захистом прав, свобод військовослужбовців та інших громадян, прав та законних інтересів військових частин установ, організацій, в яких є військовослужбовці, військовозобов’язані, призвані для проходження зборів або особи, яким присвоєні спеціальні звання або військові організації, органи Міністерства внутрішніх справ України, Державної податкової служби України і Державної митної служби України, Державної фельд’єгерської служби України, справи про захист честі і гідності сторонами, в яких є вищезазначені особи або організації та справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства на особливо режимних об’єктах, розташованих на території України, а також у військових частинах." Абракадабра! За що ви проголосували?! Ви читайте, за що ви голосуєте!
Прошу уваги!
Ви думайте, за що ви голосуєте.
Ну вже проголосували. Що ж робить, Василь Васильович? Тому що лобізм іде своїх інтересів. Прошу уваги! Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти в другому читанні, в третьому читанні і в цілому як закон проект Цивільного процесуального кодексу України. Прошу голосувати.
Володимире Михайловичу! Я внесу пропозицію.
Прошу голосувати! [[13:22:36]] За-208 Рішення не прийнято. Будь ласка, пропозиція комітету.
Шановні колеги, я ще раз, якщо треба, 20 раз поясню з цього питання. І я пропоную, врахувати пропозицію комітету і зокрема, де у статті 107 записано: усі справи, що підлягають вирішенню у порядку цивільного судочинства, розглядаються районними, районними у містах, міськими та міжрайонними судами. У нас тоді чітка судова система. І цивільні справи розглядаються місцевими судами судами, є апеляційні суди і буде касаційний суд і далі вищий, найвищий суд. Якщо ми сьогодні робимо ось таку "катавасію", я інакше це не назву, то тоді нам буде потрібно і Адміністративно-процесуальний кодекс, який ми будемо сюди виносити, тому що та пропозиція Василя Федоровича Сіренка, я його поважаю як доктора, як юридичного колегу, вона сьогодні вносить просто сумятицю, тому що забирається частина правовідносин, які повинні розглядати адміністративні суди. Ви повинні чітко зрозуміти цю позицію комітету, вона є переконлива. По цій позиції ми провели експертизу у багатьох країнах європейської, де розвинені системи правові. Така позиція Верховного суду, така позиція Міністерства юстиції.
Шановні колеги, міністр. Зараз будемо визначатися. Єдиний у нас вихід із цієї ситуації прийняти його в цілому після того, як буде заветований і врахувати цю пропозицію. І все. Будь ласка, міністр юстиції.
Шановні народні депутати, Комітет з питань правової політики провів дуже велику роботу до сьогоднішнього дня, щоб Україна отримала Цивільно-процесуальний кодекс. Те, що була проголосована одна поправка, зламало, в принципі, всю структуру кодексу. Більша частина громадян України є військовозобов’язаними. Ми зробили такий крок, який з правової точки зору не витримує критики і створює серйозні проблеми для держави. Я звертаюся до вас, щоб ви прочитали зараз ще раз те, за що було проголосовано. І пропоную, щоб був прийнятий в цілому Цивільно-процесуальний кодекс без цієї поправки.
Сіренко, будь ласка, Василь Сіренко.
Шановні колеги, до цього часу, військові суди розглядають цивільні позови, цивільні справи. У чому ж тут ламається система, якщо до цього часу військові суди розглядають цивільні справи? А зараз хотять обмежити військові суди. Так коли ми обмежуємо військові суди, то що ж ми робимо? Це, з одного боку. А, з другого боку, я пропоную вилучити плату за інформаційно-технічне забезпечення і проголосувати закон в цілому. Я думаю, що можна підтримати цей закон.
Левко Лук’яненко, будь ласка, і будемо голосувати. Хтось один там, будь ласка, передайте слово. Добре. Зараз пропозиція комітету, будемо визначатися.
Лук’яненко, Українська республіканська партія, блок Юлії Тимошенко. Шановні депутати. Не можна іти на розширення сфери діяльності військових судів. Це справді руйнує структуру нашого судочинства. Дуже серйозно треба до цього поставитися, тому що страшна буде плутанина. Тому я пропоную виключити цю поправку, а потім виключити стягнення будь-яких там поборів від громадян крім мита. Державна мито можна збільшувати чи зменшувати, але це має бути єдина плата перед тим, як людина подасть позов і зверніться до цивільного суду. Із цими поправками я готовий проголосувати за Цивільний процесуальний кодекс. Дякую.
Роман Зварич, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, я вас попрошу послухати. Я не буду повторювати всієї аргументації, яка тут була озвучена головою комітету та міністром. Я вношу формальну пропозицію. Проголосувати в цілому Цивільний процесуальний кодекс з вилученням цієї поправки. У випадку, якщо зал не підтримає таку позицію, я тоді вношу чергову формальну пропозицію, щоб проголосувати Цивільно-процесуальний кодекс в третьому читанні і винести на третє читання виключно ту статтю, чи ті статті, до яких стосується ця поправка. Я вас попрошу в такій черговості поставити на голосування мої пропозиції.
Будь ласка, пропозиція комітету. Зараз. Шановні колеги, прошу уваги.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я думаю, що ми можемо ось яким чином поступити. Я хотів би, щоб ви ще знали статистику щодо розгляду цивільних справ військовими судами. В місяць, ми зняли цю статистику, розглядали в комітеті - 6-10 справ цивільних на суддю, тоді як в судах загальної юрисдикції 130-150 і більше. Тому я вношу таку пропозицію. Прийняти Цивільно-процесуальний кодекс в третьому читанні без поправки Василя Федоровича Сіренка. Вилучити. І прийняти в третьому читанні Цивільно-процесуальний кодекс.
Заспокойтеся, вже все. Я ставлю на голосування пропозицію комітету, прошу уваги. Прийняти Цивільно-процесуальний кодекс, проект Цивільно-процесуального кодексу в цілому як закон із вилученням поправки 197 народного депутата Сіренка. Прошу голосувати. Прошу голосувати. Пропозицію комітету і уряду. [[13:29:05]] За-320 Закон прийнято.
Дякую. Це абсолютно правильне рішення. Спасибі.
Оголошується до розгляду, шановні колеги, ми зараз мали розглядати проект Кримінально-процесуального кодексу України повторне друге читання, але Головне юридичне управління просить перенести розгляд цього законопроекту, оскільки є багато зауважень техніко-юридичного характеру, які необхідно врахувати. Але давайте запишемо, що розгляд ми переносимо на перший пленарний тиждень квітня. Встигнуть, бо якщо ми перенесемо на 22-ге, тоді взагалі не будемо розглядати. На перший пленарний тиждень квітня місяця. Прошу це зафіксувати. Будь ласка, Матвєєв з процедури.
Я дякую, Володимир Михайлович. Матвєєв, голова Комітету з питань Регламенту, фракція комуністів. Володимир Михайлович, я хотів би звернутися знову до вас з проханням, давайте ж будемо послідовними, коли говоримо про дотримання вимог Регламенту. Якщо вже і надійшла пропозиція від комітету, на якій дуже вже наполягав Онопенко, це не комітету пропозиція, а Онопенка особисто як голови комітету. То її треба було поставити на голосування для того, щоб вирішити питання щодо повернення до голосування з цього питання. Дякую. А тому при розгляді зараз, при голосуванні цього проекту закону допущені порушення вимог Регламенту.
Гмиря, будь ласка, з мотивів. Вже обговорення закінчилося, достатньо, шановні колеги, достатньо.
Владимир Михайлович, ну, во-первых, в Регламенте четко записана процедура. Если кто-то не согласен с поправкой, он должен делать поправку к поправке. Это не сделал комитет, поэтому то, что сейчас произошло, незаконно. С другой стороны, процедура третьего чтения начинается тогда, когда возникли какие-то несогласованности во втором чтении. О каких несогласованностях речь? Поправки проголосованы, все прошло. На каком основании вообще голосовалось третье чтение, если во втором все было согласовано? Но я еще раз говорю, Владимир Михайлович, нужно соблюдать Регламент, есть процедура принятия поправок к поправкам. Почему это не было сделано?
Шановні колеги! Шановні колеги, я прошу уваги. Справа в тім, я хочу нагадати шановним народним депутатам, що законопроект не був проголосований з урахуванням поправки. Тоді була пропозиція від уряду, від комітету: проголосувати з виключенням цієї поправки. Я поставив на голосування цю пропозицію. Рішення прийняте позитивне. Оголошується до розгляду проект Закону "Про внесення змін до Земельного кодексу України" [[щодо права власності та права постійного користування землею]]. Шановні колеги, але перед розглядом закону я хотів би з вами порадитись. У надзвичайно багато законопроектів, які потребують сьогодні розгляду. Як ви поставитесь до пропозиції, щоб ми продовжили вечірнє засідання на одну годину: з 18 до 19. До речі, це питання обговорювалось, і воно знайшло підтримку на Погоджувальній раді, що нам треба працювати, для того щоб розглянути якомога більше законопроектів. Тому я ставлю на голосування пропозицію про продовження вечірнього засідання до 19 години. Прошу проголосувати. [[13:33:00]] За-169 А тепер я прошу керівників депутатських груп і безпосередньо авторів законопроектів після 18 години не підбігати і не просити продовжити роботу, бо ваші законопроекти не розглянуті. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 6, "Регіони України" - 58, комуністи - 1, "промисловці і підприємців" і "Трудова Україна" - 39, СДПУ(о) - 15, "Народовладдя" - 7, СПУ - 18, "Демініціативи" - 1. Далі, будь ласка. Блок Тимошенко - 0, Аграрна партія - 15, "Народний вибір" - 3, НДП - 0, "Позафракційні" - 6. Будь ласка, Лещенко Володимир Олексійович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Запропонованим проектом, нагадую, пропонується частину другу статті 92 Земельного кодексу України викласти в новій редакції, відповідно до якої право постійного користування земельною ділянкою і земель державної та комунальної власності на ряду з підприємствами, установами та організаціями, що належать до державної та комунальної власності, набувають також релігійні організації та громадські організації інвалідів України, їх підприємства, об’єднання і установи. Після прийняття зазначеного законопроекту в першому читанні до Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин надійшло 8 пропозицій та зауважень народних депутатів України. Після розгляду їх в комітеті враховано дві. враховано редакційно 1 і відхилено 5. Всі відхилені 5 через те, що вони не стосуються проекту закону, прийнятому в першому читанні. Це додаткові пропозиції, які потрібно вносити окремим проектом закону. Є зауваження Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України. Його узагальнюючий висновок - законопроект підлягає відхиленню як такий, що суперечить раніше прийнятому рішеннь Верховної Ради України, зокрема Концепції правового режиму постійного користування земельними ділянками, закріпленими у статтях 24, 25, 57, 59, 92, 116, 122, 123, 149, 150 Земельного кодексу України. Але Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин вважає, що для релігійних організацій та громадських організацій інвалідів України, їх підприємств, об’єднань та установ можна зробити виняток і внести до Земельного кодексу запропоновані зміни. Пропоную від комітету прийняти зазначений законопроект в другому читанні і в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую. Йдем, шановні колеги, по поправках. Поправка номер 2 Зварич. Наполягає? Ні. Поправка номер 3 Манчуленко. Будь ласка, мікрофон Манчуленка.
Георгій Манчуленко, 203 округ, Українська Народна партія, фракція "Наша Україна". Шановний головуючий! Шановні колеги! Там є і моя поправка [[не зовсім зрозуміло чому вона відхилена комітетом]] і практично аналогічна поправка є колег Бубки і Сафіуліна. Я би попросив, щоб була дана аргументація якась чому ці поправки відхилені комітетом. З другого боку, звертаюся до колег-депутатів проголосувати за мою поправку і поправку Сафіуліна і Бубки. Дякую.
Комітет відхилив через те, ще раз повторюю, що в першому читанні про ці заклади і спортивні споруди мова не йшла. Це потрібно вносити окремим законопроектом. Крім того, державні та комунальні заклади фізичної культури та спорту і спортивні споруди, що використовуються за цільовим призначенням. Це питання врегульоване. Для них у цьому законопроекті, де підприємства, установи та організації, що належать до державної та комунальної форми власності, якраз користуються правом постійного користування. Через це і відхилено. Дякую.
Шановні колеги! Я прошу звернути увагу , і зараз звертаюся до авторів восьмої поправка Сафіулліна і Бубки, тому що вони абсолютно взаємопов’язані. Я не розумію, чому при підготовці таблиці, ви не зробили її однією поправкою. Тому давайте, щоб двічі не голосувати, ми зараз Сафіулліну дамо слово і тоді визначимося у цілому по третій і восьмій поправках. Будь ласка.
Уважаемые народные депутаты! Убедительнейшая просьба поддержать поправку, которая была выдвинута Манчуленко. Еще раз один наш депутат. Мы вдвоем поддерживали. Это действительно во имя будущего украинского футбола. Ми не могли убедить, откровенно вам говорю, профильный комитет в том, чтобы принять эту поправку. Пожалуйста, поддержите. Надеюсь на ваше понимание.
Шановні колеги! Я трошки уточнюю автора поправки. Тут мова йде не тільки про футбол. Тут йде про спортивні споруди, які використовуються за цільовим призначенням. Так що не треба тільки футбол сюди. Я ставлю на голосування третю і восьму поправки. Ви не автор поправки, вибачте. З мотивів голосування. [[З ЗАЛУ. Не чути.]] Ви ж не автор поправки. Будь ласка, увімкніть мікрофон.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги! Мова йде не тільки про футбол, дійсно. Сьогодні мова йде , що добре у нас з фізичною культурою і спортом чи ні. Щось ми привеземо з олімпіади та параолімпіади по суті того, що ми маємо спортивні споруди чи ні? Тому я дуже прошу підтримати спорт і фізичну культуру сьогодні. Це реалії того, що сьогодні маємо здоров’я нації. Прошу проголосувати за поправку.
Нагадую народним депутатам, що ця поправка не стосується прийнятого в першому читанні законопроекту.
Я роблю зауваження народному депутату Сушкевичу. Ви не були автором поправки, це не стосується абсолютно ніяких мотивів. Якби ви заперечували і мали іншу думку, будь ласка, агітувати не треба. Проагітували автори цієї поправки. Я ставлю на голосування поправку третю і восьму, що стосуються спортивних організацій. [[13:40:04]] За-289 Третя в восьма поправка, ще раз наголошую до стенограми, те, що стосується спортивних організацій, прийняті. Так, будь ласка, поправка Беспалого, шоста. Не наполягає? Так, поправка сьома. Стоян? Не наполягає. Тоді я ставлю на голосування прийняти в другому читанні і в цілому як закон із тією поправкою, яку ми з вами прийняли, проект Закону про внесення змін до статті 92 Земельного кодексу України. Реєстраційний номер 4023. Зніміть голосування. Будь ласка, Мельничук, Соцпартія.
Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область, Всеукраїнська спілка власників земельних та майнових паїв. Я би хотів, щоб весь український народ зрозумів, особливо селяни, що сьогодні більшість подарувала, я не буду називати тих депутатів, які присутні тут, які приватизували спортивні споруди і зараз отримали землю в безкоштовне користування, тому що це - ганьба і в ніяке не йде про спортивні споруди, які належать народу, а ті, що належать олігархам. Ось за кого ви зараз проголосували і віддали землю. Дякую.
Я ставлю на голосування у другому читанні і в цілому із врахуванням тих поправок, які ми проголосували, проект Закону про внесення змін до статті 92 до Земельного кодексу України, реєстраційний номер 4023. Прошу голосувати. [[13:42:23]] За-190 Рішення не прийнято. Будь ласка, Турчинов.
Шановні колеги, цей закон передбачає позитивну норму, яка стосується підприємств і установ інвалідів та релігійних організацій. Буде шкода, коли ми цей закон все ж таки повністю проігноруємо. Може, по-першому варіанті, як було, давайте спробуємо його проголосувати без тих доповнень, які практично заблокували зараз голосування.
Будь ласка, яка думка уряду. _______________. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати. Можна підтримати цю пропозицію, яка тільки прозвучала і прийняти даний законопроект у тій редакції, який був внесений комітетом, підкомітетом. Дякую.
Шановні колеги, я зараз поставлю на голосування пропозицію про те, щоб проголосувати, переголосувати проект закону без тої поправки, яку ми проголосували. Тобто йдемо за аналогією того, як ми поступили нещодавно із кодексом. Тому хто за те, щоб переголосувати, прошу голосувати. [[13:43:48]] За-135 Рішення не прийнято. Чубаров.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні народні депутати, я хотів би сказати, що значна частина депутатів не голосувала за цей закон в цілому не тільки і не тому, що там ми включили про спортивні споруди і землі, якими вони користуються, а навпаки тому, що там є продовження терміну користування релігійних організацій. Тобто мотивація неголосування була зовсім в іншому. Дякую.
Шановні колеги, закон, на жаль, не одержав необхідної кількості голосів, відхилений. Слухається питання проект Закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про статус депутатів місцевих рад". Друге читання. Доповідає секретар Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Борис Якович Беспалий. Будь ласка, Борисе Яковичу.
Шановні колеги, вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про статус депутатів місцевих рад". Законопроект був поданий Кабінетом Міністрів України. Під час підготовки до другого читання були враховані всі зауваження Головного науково-експертного та Головного юридичного управління Верховної Ради, а також всі внесені поправки. Всі пропозиції, в основному законопроект містить технічний характер. Але є одна дуже змістовна, на якій я наголошую. Чинним Законом про корупцію передбачено, але він ще приймався до Конституції, такий антиконституційний захід, як дострокове припинення депутатських повноважень або звільнення з виборної посади за вчинення ряду адміністративних проступків. І у відповідності до Конституції ми пропонуємо цю норму вилучити. Всі інші пропозиції носять технічний характер, і комітет просить підтримати законопроект у другому читанні і в цілому.
Шановні колеги, всі поправки, які вносили автори, враховані. Тому у нас є всі підстави поставити на голосування, прийняти у другому читанні і в цілому Закону України "Про внесення змін до деяких законів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про статус депутатів місцевих рад". Це реєстраційний номер 2415. Голосуємо. [[13:46:50]] За-349 Закон прийнято. Шановні колеги, оголошую про те, що ми будемо працювати на 15 хвилин довше. Слухається питання проект закону про внесення змін до статті 12 Закону України "Про загальні засади подальшої експлуатації зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС та перетворення 4 енергоблоку цієї АЕС на економічно-безпечну систему [[щодо гарантій працівникам]] " - друге читання. Доповідає член комітету - Бойко Віктор Олексійович. Будь ласка.
Шановні колеги, Комітет екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи вносить на розгляд Верховної Ради України в другому читанні проект закону України про внесення змін до статті 12 Закону України "Про загальні засади подальшої експлуатації і зняття з експлуатації Чорнобильської атомної електростанції та перетворення зруйнованого 4 енергоблоку цієї станції на екологічно-безпечну систему", реєстраційний номер цього законопроекту - 3641 від 18.06.2003 року, внесений Кабінетом Міністрів України. Зазначений законопроект стосується питання щодо надання права на отримання щомісячної доплати до пенсії непрацюючим пенсіонерам, звільненим з роботи в зв’язку з виходом на пенсію або за станом здоров’я після дострокового зняття Чорнобильської атомної електростанції з експлуатації. Комітетом було враховано дев’ять пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи. З них враховано чотири пропозиції, а чотири частково. Відхилено одну пропозицію. Комітет на своєму засіданні вирішив рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект про внесення зміни до статті 12 закону про загальні засади подальшої експлуатації і зняття з експлуатації Чорнобильської атомної електростанції та зруйнованого четвертого блоку цієї станції на екологічно безпечну систему, реєстраційний номер 3641 від 18.06.2003 року, внесений Кабінетом Міністрів, в цілому як закон. Прошу підтримати, шановні колеги, дану пропозицію, тим більше, що це стосується не такої великої кількості цих працюючих - це 58 чоловік. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, пропозиції всі, окрім пропозиції Кирила Поліщука, враховані. Поліщук не наполягає на своїй пропозиції? Ні? Тоді я ставлю на голосування про прийняття законопроекту в другому читанні і в цілому Закону України про внесення змін до статті 12 Закону України "Про загальні подальшої експлуатації і зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС та перетворення четвертого енергоблоку цієї АЕС на екологічно безпечну систему", реєстраційний номер 3541. Голосуємо. [[13:50:29]] За-360 Закон прийнято. Слухається проект Закону про державні цільові програми, друге читання, законопроект за номером 2036. Перший заступник голови профільного комітету Володимир Анатолійович Демьохін. Будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги-народные депутаты. Целью законопроекта рассматриваемого является создание правовых основ реализации государственных целевых программ как способа программно-целевого управления государственной политики на приоритетных направлениях социально-экономического, научно-технического, национально-культурного развития страны. Комитетом на своем заседании 16 декабря рассмотрен указанный проект и принято решение: рекомендовать во втором чтении и в целом как закон. Во время доработки законопроекта ко второму чтению в комитет поступило 101 предложение от народных депутатов. Из них учтены или учтены редакционно - 33, остальные были отклонены. Такое большое количество отклоненных предложений объясняется тем, что большинство из них касается введения категории "местные целевые программы". Необходимо заметить, что в действующем законодательстве такого термина не существует. Кроме того, в соответствии с пунктом 3 статьи 119 Конституции Украины местные государственные администрации на соответствующей территории обеспечивают выполнение государственных и региональных программ социально-экономического и культурного развития, программ охраны окружающей среды, а в местах компактного проживания коренных народов и национальных меньшинств также программ их национально-культурного развития. Закон Украины о государственном прогнозировании разработки программы экономического и социального развития Украины, который определяет систему прогнозных и программных документов социально-экономического развития, не содержит положений относительно разработки местных целевых программ. Кроме того, введение в законопроект определения "местные целевые программы" противоречит положениям Закона Украины о местном самоуправлении, а именно: пункт два статья 26 - "Исключительная компетенция сельских, поселковых, городских советов". В случае введения определения "местные целевые программы" в проект Закона о государственных целевых программах приведет к сужению полномочий органов местного самоуправления. При доработке законопроекта учтены предложения и замечания Главного научно-экспертного управления, Главного юридического управления. Просим принять данный законопроект во втором чтении и в целом как закон. Спасибо за внимание.
Дякую. Шановні колеги, тут дійсно досить багато поправок, які не враховані. Я звертаюсь до авторів. Хто з вас наполягає на тому, що його поправка не врахована, а ви хочете аби ми її проголосували. Так, є. Будь ласка, тоді називайте. ні, яка поправка, номер поправки. 2 поправка, Ширко, будь ласка. Ввімкніть мікрофон Ширко.
Шановний Володимир Анатолійович, мова не йде про те, що якось ми звузимо прийняття. вірніше, повноваження місцевого самоврядування. Мова йде про те, що законодавчо місцеві цільові програми також треба якось урегулювати. І , скажімо, ваша аргументація мене не зовсім переконала в тому, що ну, скажімо, неврахування місцевих цільових програм ну якось покращить цей закон або обмежить права місцевого самоврядування.
Спасибо. Мы исходили из того, что все-таки Государственные целевые программы они должны носить оттенок именно государственных программ общенационального значения, и мы четко совершенно должны разделить уровень общегосударственных программ и уровень программ регионального значения. Поэтому целесообразней все-таки их отдать на уровень местного самоуправления, на областные уровни.
Наполягаєте на голосуванні? будь ласка, ставлю на голосування поправку номер 2 народного депутата Ширко. Прошу визначатися. [[13:55:38]] За-58 Не прийнято. Хто ще наполягає? Будь ласка, Беспалий. Яка ваша поправка?
Поправка 82. Я її вважаю принциповою. Пропонується комітетом, щоб контроль за цільовим та ефективним використанням бюджетних коштів здійснюють спеціальні уповноважені органи державної влади відповідно до законодавства. Законодавство включає в себе інструкції цих самих органів. І ми вже бачимо, що буває, коли податкова проводить зараз перевірки за несплату податку про ПДВ радами відповідно до свої інструкцій, а не до закону. Тому тут має бути ця поправка врахована і написано, що перевірку роблять тільки у межах встановлених законом, а не якимись іншими актами. Я думаю, тут комітет міг би погодитися без всяких, у тому числі і голосувань, ясна справа. І ще. 85-та, якщо можна.
Ні, давайте, будь ласка, по 82 погоджується комітет?
Да, я думаю, что можно согласиться комитету с этой поправкой.
Немає необхідності голосувати? Будь ласка, 85-та.
Я дякую комітет за толерантність, тим більше, що і інші мої поправки мої враховані, крім однієї принципової. Тут пропонується, що рішення про дострокове припинення загальнодержавних програм приймається Верховною Радою України, що є абсолютно логічним.
Это какой номер поправки?
85-та.
Це 85-та. Але тільки за поданням Кабінету Міністрів України, що теж правильно. Але виникає питання, чому таке рішення не може розглядатися Радою за поданням Президента України, чи, наприклад, за ініціативою народних депутатів - членів відповідного комітету і так далі? На мій погляд, тут треба виключити слова " за поданням Кабінету Міністрів України", тоді залишиться, що ініціювати це питання може будь-хто з суб’єктів законодавчої ініціативи. Ми цим обмежуємо права народних депутатів і Президента, більш ніхто не міг би такого внести. На мій погляд, це не є логічним, що тільки Кабмін. Як думає комітет?
Я думаю, что здесь было бы , наверное, целесообразно говорить "за поданням" инициаторов разработки державной программы.
Борисе Яковичу, погоджуєтеся? Будь ласка, Беспалий.
Я дякую. За поданням логічно приймати програму. Але, якщо, наприклад, програма провалена, саме тоді ж достроково приймається. То ми пропонуємо, щоб в разі провалу ми могли скасувати програму тільки за ініціативою тих, хто ініціював цю погану програму. Тобто такої самокритики ми не дочекаємось. Логічніше було б - Кабмін запропонував, Рада проголосувала, потім не виконується програма. І достроково її скасувати міг би сам Кабмін, але і Президент міг би внести таку пропозицію, якщо бачить, що програма нелогічна. Тут же йдеться тільки про дострокове припинення. На мій погляд, логіка комітету не є.
Я извиняюсь, я не закончил фразу - в том числе за поданням инициаторов. Кабинет Министров и, в том числе, за поданням инициаторов программы.
Но все одно це звужує. Шановні колеги, я роз’яснюю ситуацію. Борис Беспалий хоче, щоб кожний із суб’єктів законодавчої ініціативи мав право внести пропозицію про те, щоб припинити цю програму. Цю пропозицію я ставлю на голосування. Це - конституційна норма, до речі. Голосуємо. [[13:59:40]] За-144 Рішення не прийнято. Хто ще наполягає на своїх поправках? Немає? Тоді, шановні колеги, ми маємо підставити ставити в другому читанні і в цілому прийняття Закону України "Про державні цільові програми". реєстраційний номер 2036. Перед голосуванням з мотивів голосування Кармазін, будь ласка.
Я дякую. Юрій Кармазін. Дякую вам, Адам Іванович, що ви надали слово з мотивів і дякую, що ви нагадали сьогодні про Конституцію. Те, що пропонував сьогодні Борис Беспалий, це є право законодавчої ініціативи, яке належить Національному банку, уряду, Президенту і народним депутатам. Якщо ми зараз, приймаючи хороший закон, закладаємо конституційну міну, тобто антиконституційне положення, обмежуємо права цих людей, цей закон в будь-який момент може бути визнаний неконституційним або на нього може бути накладено вето. Для чого це робити? Тому я просив би перед голосуванням, враховуючи наш негативний сьогоднішній досвід, але той, який ви вже кажете, що це вже прецедент в нашій роботі, врахувати з цією поправкою приймати закон. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я ставлю на голосування прийняття в другому читанні і в цілому Закону України "Про державні цільові програми", реєстраційний номер 2036. [[14:01:36]] За-304 Закон прийнято. Слухається питання. Я оголосив, що ми на 15 хвилин продовжуємо засідання. Треба бути уважним. Наступний у нас закон, до проекту Закону України про внесення змін до Декрету Кабінету Міністрів України "Про державне мито". Тут одна поправка і вона врахована. Це реєстраційний номер закону 3163. Я прошу проголосувати його в цілому і як закон. Голосуємо. [[14:02:17]] За-301 Закон прийнято. Слухається питання про обов’язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, це реєстраційний номер у нас 2054. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Хомутинник Володимир Юрійович, будь ласка.
Уважаемые народные депутаты, Комитет Верховной Рады по вопросам финансово-банковской деятельности рассмотрел на своем заседании проект Закона "Об обязательном страховании гражданско-правовой ответственности собственников транспортных средств, регистрационный номер 2054, доработанный ко второму чтению. Во время доработки над законопроектом было получено 328 предложений от народных депутатов, из них учтено 231 предложение. Рабочая группа существенно усовершенствовала законопроект, принятый за основу, учла предложения народных депутатов и министерств, и ведомств, ответственных за этот вопрос. Принятие этого законопроекта является необходимостью, поскольку отсутствие специального закона в сфере обязательного страхования препятствует надлежащему решению проблемы возмещения убытков, причиненных в следствие дорожно-транспортных происшествий. Опыт многих стран мира относительно обязательного страхования гражданско-правовой ответственности собственников наземных транспортных средств показывает, что во всех без исключения станах данный вид страхования введен и работает успешно. В Украине с 1996 года обязательное страхование является по Закону о страховании. Однако, за отсутствием надлежащих механизмов за полисами страхования этот вид является более номинальным. В доработке ко второму чтению была определена структура моторно-транспортного бюро и введен более прозрачный механизм управления за централизованными страховыми резервами. Один из основных вопросов, который был, это ставки страхового полиса. Ми сошлись на том, что страховой полис не должен меняться по сравнению с сегодняшней ситуацией. Сегодня страховой полис по обязательному страхованию 100 гривен. Поэтому в законопроекте также и остается на переходной период. И вводится корректирующий коэффициент, который позволяет в сельской местности и в малых городах обеспечивать страховой полис на уровне значительно низшим, чем базовый тариф. Принимая во внимание сказанное выше, комитет рекомендует Верховной Рады принять проект Закона Украины об обязательном страховании гражданско-правовой ответственности во втором чтении и в целом.
Дякую. Шановні колеги, я звертаюся до тих, хто вніс поправки, і вони не враховані. Хто з вас наполягає на врахуванні цих поправок? Немає таких? Тоді я ставлю на голосування Закон України "Про обов’язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів". Реєстраційний номер 20 54. У другому читанні і в цілому, прошу голосувати. [[14:06:02]] За-200 Законопроект відхилено.
Просьба поставить на повторное второе чтение.
Хто за те, щоб перенести на повторне друге читання, прошу голосувати. [[14:06:28]] За-251 Рішення прийнято. Переносимо на повторне друге читання. Слухається Закон України "Про розвиток автомобільної промисловості в Україні з пропозиціями Президента". Будь ласка, перший заступник міністра економіки та з питань європейської інтеграції - Вощевський Валерій Миколайович.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати. Відповідно до частини другої статті 94 Конституції України, Президент України з своїми пропозиціями Закон України "Про розвиток автомобільної промисловості" для повторного розгляду Верховної Ради. Прийнятий Верховною Радою 5 лютого 2004 року Закон "Про розвиток автомобільної промисловості" не підписано Президентом України і підлягає повторному розгляду з таких підстав: стаття 4 закону пропонує визначити країну походження автомобілів, мотоциклів та або комплектуючих виробів і запасних частин до автомобілів згідно із статтями 277, 270 Митного кодексу України. Про те, відповідно до Митного кодексу визначається країна походження товарів з метою застосування тарифних та не тарифних заходів регулювання ввезення товарів на митну територію України та вивезення товарів з цієї території. Критерії, що використовуються для цього, мають загальний характер, передбачені для широкого спектру товарів і тому не можуть бути застосовані для об’єктивної оцінки продукції, яка випускається конкретним виробником. Пропонується статтю 4 викласти в такій редакції, стаття четверта: "Визначення країни походження автомобілів, мотоциклів, комплектуючих, виробів запасних частин". Для цілей цього закону країну походження автомобілів, комплектуючих або запасної частини вважається Україна, якщо при виготовленні такого автомобіля [[мотоцикла]] та запасної частини вартість.вузлів і деталей, походження становить менше 50 відсотків від ціни. завод виробника. А також прохання враховувати чотири технологічні операції. Прохання підтримати і проголосувати цей.
Дякую. Шановні колеги, було зауваження, пропозиція Президента. Комітет погоджується з пропозицією Президента, врахував її. Тому я ставлю на голосування про прийняття Закону України "Про розвиток автомобільної промисловості України” в новій редакції з урахуванням пропозицій Президента, реєстраційний номер 3677. Зніміть голосування, Порошенко з мотивів.
Дякую. Шановний Адам Іванович, шановні колеги! Я хотів би привернути вашу увагу, що Президент вніс абсолютно слушну пропозицію про те, щоб пільги мали лише ті підприємства, доля яких у складанні виробництва складає 50 відсотків українських товарів. На жаль, Президент не побачив, що в цьому законі знаходиться норма в прикінцевих положеннях, що на два підприємства в Україні ця норма не буде розповсюджуватися, і два підприємства в Україні будуть мати право не сплачувати податок на додану вартість, ввізне мито, податок на землю, інші види податків. Ми створюємо, фактично, офшорні зони. Тому є пропозиція зараз не підтримувати цей закон, розробити закон, який дає пільги всім українським виробникам, включаючи Запорізькі і Львівські і заборонити можливості для того, щоб не використовувати ці території як офшорні зони. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування Закон України "Про розвиток автомобільної промисловості України" [[реєстраційний номер 3677]] у новій редакції з урахуванням пропозицій Президента. Голосуєм. [[14:10:53]] За-207 Рішення не прийнято. Яка пропозиція комітету? По фракціях, будь ласка.
Будь ласка, Святаш.
Володимире Михайловичу, є запитання. Питання знято з розгляду чи ні? Будь ласка, відповісте, будь ласка.
Я тільки що підійшов, мені важко розібратися, поскільки я мав зустріч з суддями. Так що дайте вникнути в сутність питання. Сергій Буряк, будь ласка, від комітету. Та ні, ну є пропозиція комітету. Що комітет скаже. Що ж, Володимире Михайловичу.
.підтримки вітчизняного товаровиробника. Тому ми пропонуємо ще раз поставити цей закон на голосування. Дякую.
Та підождіть! Хай комітет скаже яке його бачення. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим, вибачте. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Продовжимо роботу о 16 годині, а комітет прошу з цього приводу визначити свою позицію.