Доброго ранку, шановні колеги, журналісти, запрошені! Я приношу вибачення за затримку початку сесії. Прошу підготуватися колег до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. Реєструємося. [[10:12:44]] В сесійній залі зареєстровано 239 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради оголошується відкритим. Послухайте, будь ласка, оголошення. Відповідно до статті 13 Закону України „Про статус народного депутата” та статті 59 Регламенту Верховної Ради інформую про входження народного депутата України Урбанського Ігоря Анатолійовича до складу депутатської фракції Соціалістичної партії України, а також на підставі його особистої заяви повідомляю про його входження до антикризової коаліції депутатських фракцій Партії регіонів, Соціалістичної партії України та Комуністичної партії України у Верховній Раді України. [[Оплески]] З чим ми його і вітаємо. І ще одне оголошення. Згідно з протоколом засідання депутатської фракції Соціалістичної партії України від 13 листопада 2006 року та відповідно до пункту 3 статті 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про виключення народного депутата України Гармаш Галини Федорівни зі складу депутатської фракції Соціалістичної партії України. На підставі пункту четвертого статті 59 Регламенту Верховної Ради України інформую, що народний депутат України Гармаш Галина Федорівна є позафракційною. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту Верховної Ради у п’ятницю ми маємо можливість оголосити депутатські запити. Дозвольте це мені зробити. Надійшли депутатські запити таких народних депутатів. Групи народних депутатів [[Кирильчук, Шевчук, Кравчук]] до Прем’єр-міністра України про допомогу селам Волинської області, що постраждали від стихійного лиха – затоплення від небувалих дощів. До речі, рішення Кабінету Міністрів з цього приводу, я інформую тих, хто нас чує, вже прийнято. Волинській області виділено 10 мільйонів гривень на допомогу. Олександра Каменяша до першого віце-прем’єр-міністра, міністра фінансів про необхідність врахування видатків на обладнання приміщення та встановлення апарата „Гама-ніж” при підготовці до другого читання Закону України „Про Державний бюджет України на 2007 рік”. Валентина Матвеєва до віце-прем’єр-міністра, міністра будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства, Генерального прокурора, Київського міського голови, голови Київської міської державної адміністрації щодо формальних незадовільних відповідей посадових осіб на депутатське звернення стосовно будівництва багатоповерхових будинків по провулку Виноградному і Кловському узвозу міста Києва. Віктора Швеця до віце-прем’єр-міністра щодо порушення права інваліда Радянської армії другої групи, члена сім’ї загиблого військовослужбовця Власенка на отримання санаторно-курортної путівки. В’ячеслава Кириленка до міністра внутрішніх справ про забезпечення органами внутрішніх справ безперешкодного доступу посадових осіб Національного архітектурно-історичного заповідника „Чернігів стародавній” до будівлі Катерининської церкви для виконання своїх службових обов’язків. Андрія Орлова до міністра вугільної промисловості, Генерального прокурора щодо порушень законодавства під час проведення тендеру державних підприємств шахти управління „Південнодонбаське № 1”. Андрія Пінчука до міністра освіти і науки щодо надання інформації про вищі навчальні заклади України та перелік студентських гуртожитків ВУЗів. Ореста Муца до Міністра внутрішніх справ, Генерального прокурора щодо перевірки вимог закону про всебічне повне і об’єктивне дослідження усіх обставин кримінальної справи №50-475, порушеної 7 липня 2005 року Генеральною прокуратурою України за ознаками злочину, передбаченого частиною 4 статті 190 Кримінального кодексу України. Олега Лукашука до Генерального прокурора з приводу неналежного розгляду прокуратурою Хмельницької області попередньо направленого депутатського звернення. Олександра Кеменяша до Голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету про порушення вимог чинного законодавства під час розгляду пропозицій народного депутата України при підготовці до першого читання Закону України „Про Державний бюджет України на 2007 рік”. Євгена Мармазова до Голови Київської міської державної адміністрації про зволікання щодо поновлення прав та законних інтересів родини Бойка. Сергія Поліщука до Надзвичайного і повноважного посла України в Російській Федерації щодо надання інформації, необхідної для роботи Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань перевірки ситуації з забезпеченням природним газом українських споживачів, розрахунками за поставлений природний газ та можливими порушеннями діючого законодавства на енергетичному ринку України. Так, це усі депутатські запити, які надійшли на сьогодні. Переходимо, шановні колеги, до розгляду питань порядку денного. Слухається Проект Постанови про дострокове припинення повноважень Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Карпачової у зв’язку з її обранням народним депутатом України, народним депутатом України. Тут я проінформую вас, шановні, шановні колеги, про те, що до Верховної Ради, до Верховної Ради України надійшла заява від нашої колеги Ніни Іванівни, де вона просить звільнити її з посади Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини у зв’язку з моїм обранням народним депутатом України, що підтверджується офіційно оприлюдненими результатами виборів. І відповідно до Конституції, до Конституції, до пункту 17 статті 85 Конституції України призначення на посаду та звільнення з посади Уповноваженого з прав людини належить до повноважень Верховної Ради України. Ось така надійшла заява. З цього приводу я хотів би, або висловились представники комітету. Павленко Едуард Іванович, є? Є. Будь ласка, Едуард Іванович, яке рішення прийняв Комітет з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин?
Шановний Адам Іванович! Шановні колеги! Відповідно до статті 78 і пункту 17 статті 85 Конституції України, Закону України „Про статус народного депутата України” Ніною Карпачовою 15 травня 2006 року була подана заява Верховної Ради України про складання повноважень Уповноваженого з прав людини у зв’язку з її обранням народним депутатом України. Інших заяв, про які чинилося багато галасу не було, я це підкреслюю. Відповідно до статі 204 Регламенту Верховної Ради України тодішній Голова Верховної Ради України Володимир Литвин направив заяву Карпачової до профільного комітету Верховної Ради з питань прав людини, національних меншин та міжнаціональних відносин. Голова комітету Геннадій Йосипович Удовенко листом від 23 травня 2006 року повідомив Голову Верховної Ради України про наступне. Цитую: „У зв’язку з тим, що Верховна Рада України 4 скликання припинила свою роботу із закриттям сесії Верховної Ради України 26 квітня цього року. Питання звільнення Уповноваженого з прав людини має розглянути наступний склад парламенту. Пропонуємо після обрання керівництва Верховної Ради України 5 скликання та формування комітетів підготувати відповідний проект постанови Верховної Ради України та надіслати для внесення Голови Верховної Ради України”. Нагадаю, що лише у липні 2006 року Верховна Рада України 5 скликання обрала Голову, першого заступника , сформувало комітети і пішла на канікули. Отже, приступити до розгляду цього питання ми змогли лише у вересні, оскільки у чинному законодавстві не виписана чітко процедура дострокового припинення повноважень уповноваженого з прав людини у зв’язку з обранням народним депутатом України, про що двічі з цієї трибуни він інформував народних депутатів голова регламентного комітету Єфремов. Нашому комітету потрібен був час для прийняття виваженого рішення з цього питання. Ми, зокрема, звернулися до головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України. Листом від 9 жовтня 2005 року керівник цього управління поінформував голову комітету. Цитую лише заключну частину: „З огляду на те, що положення статті 9 Закону України про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини відповідні положення Регламенту Верховної Ради України повинні відповідати Конституції України, на нашу думку, згідно із частиною першою статті 89 Конституції України. Акцентую увагу, варто було б узагальнити зазначені неузгодженості та запропонувати законопроект щодо удосконалення положень зазначеної статті Закону України, аби не виникло подібних ситуацій стосовно суміщення посади уповноваженого з іншими видами діяльності. Але ми намагалися все-таки знайти рішення в межах чинного законодавства. 15 листопада на засіданні комітету зроблено наступний висновок. Перше. Підтримати заяву Уповноваженого з прав людини народного депутата України Карпачової Ніни Іванівни про дострокове припинення нею повноважень Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини у зв’язку з її обранням народним депутатом України, відповідно до статті 78 пункт 17, статті 85 Конституції України. Друге. Запропонувати Голові Верховної Ради України відповідно до пункту шостого статті 204 Регламенту Верховної Ради України та пункту чотири частини першої статті 9 Закону України „Про уповноваженого Верховної Ради України з прав людини” внести до порядку денного засідання Верховної Ради України проект постанови щодо дострокового припинення повноважень Уповноваженого з прав людини Ніни Іванівни Карпачової, взявши до уваги, що Уповноважений з прав людини продовжує здійснювати свої повноваження до складення присяги новообраним Уповноваженим. Голова Верховної Ради України Мороз вніс на ваш розгляд, шановні народні депутати, проект постанови з цього питання. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, Едуарде Івановичу. Запитання є? Запишіться, будь ласка. Та є у Ляшка запитання. Будь ласка, 3 хвилини. Камчатний.
Камчатний, Блок Юлії Тимошенко, Харківщина. Шановний доповідачу! Навіщо ви вводите в оману залу і наших виборців, коли ви кажете, що Ніна Іванівна просить про припинення своїх повноважень? Я цитую її заяву, про що вона просить, вона пише так: „Прошу звільнити мене з посади”. А як вам відомо, припинення повноважень і звільнення з посади це дещо інші речі. Поясніть, будь ласка, чому ви так вводите в оману наших виборців і депутатів.
Що, пане колего. Я вимушений тоді звернутися до Закону України „Про Уповноваженого Верховної Ради з прав людини” до статті 9, яка наголошує: припинення повноважень та звільнення з посади Уповноваженого. Повноваження Уповноваженого припиняються у разі, перше, відмови його від подальшого виконання обов’язків шляхом подання заяви про складення своїх повноважень. Друге. Набрання законної сили обвинувальним вироком суду щодо нього. Третє. Набрання законної сили рішення суду про визнання особи, яка обіймає посаду повноваженого, безвісно відсутньою або про оголошення її померлою. І далі акцентую увагу на перший пункт і четвертий пункт – складення присяги новообраним уповноваженим. П’яте – смерті особи, яка обіймає посаду повноваженого. І далі за текстом: Верховна Рада України приймає рішення про звільнення з посади уповноваженого до закінчення строку, на який його було обрано у разі порушення присяги, друге – порушення вимог щодо несумісної діяльності, третє – припинення громадянства.
Едуард Іванович, відповіді на запитання також одна хвилина. Ви головне сказали вже. Шевчук Сергій , будь ласка.
Сергій Шевчук, фракція БЮТ. Прошу передати слово Сергію Сасу.
Сергій Сас, будь ласка.
Дякую, Сергій Володимирович. Сергій Сас, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”. Шановний Едуарде Івановичу, от ви посилалися у своїй інформації на пункт 17 частини першої статті 85 Конституції. Але вона звучить наступним чином: „Призначення на посаду та звільнення з посади”. Така сама норма відзначена у частині шостій Регламенту Верховної Ради. І що стосується статті дев’ятої Закону про уповноваженого, там теж мова йде про звільнення в зв’язку з неможливістю виконання повноважень. Тому я наполягаю, що постанова Морозом внесена з порушенням Конституції, закону і Регламенту Верховної Ради України і внесена, до речі, не народним депутатом Морозом, як передбачено Конституцією, а Головою Верховної Ради. 93 стаття.
Відповідаю на ваше запитання. Для всього загалу залу. От документ. Головне юридичне управління, заступник керівника Апарату Верховної Ради України – М. Теплюк. Значить, я в своєму виступі уже наголошував на цьому питанні. А якщо ви дуже уважно знайомились з законом, то там как раз вносит Голова чи 45 народних депутатів. Якщо вас. Еще раз вам наголошую, що це все в рамках закону.
Так, сідайте, будь ласка. Будемо визначатися? Є бажаючі виступити? Добре. Запишіться, будь ласка, від фракцій. Так, прошу. Ярослав Кендзьор, "Наша Україна". Підготуватися Сергію Сасу. Кому слово передаєте? З місця. Будь ласка, з місця мікрофон. Можна і з трибуни. Мікрофон Кендзьора ввімкніть, будь ласка.
Ярослав Кендзьор, Народний Рух України, фракція "Наша Україна". Адаме Івановичу, ці всі примітивні такі тактичні кроки, які ви робити, щоб затягнути час, ну настільки очевидні, що ну смішно стає. Проблема є цілком зрозуміла. 10 хвилин доповідати, тепер ще обговорювати абсолютно немає сенсу. Ніну Карпачову треба було звільнити зразу після початку роботи Верховної Ради нового скликання. Я розумію для чого ви затягуєте час. Щоби на найголовніше питання порядку денного - проект Закону про голодомор – просто не залишилося часу. Я пропоную припинити будь-які виступи і приступити до голосування.
Будь ласка, Сергій Сас.
Дякую, Адаме Івановичу. Сергій Сас, фракція Блоку Юлії Тимошенко. На жаль, на те питання, яке я поставив доповідачу, відповіді я не отримав. Тому я наполягаю, що проект Постанови про дострокове припинення повноважень внесений з грубим порушенням вимог пункту 17-го частини першої Конституції України, і я вже його зачитував. Що стосується Регламенту Верховної Ради, то я, користуючись нагодою, для стенограми зачитаю, частина перша статті 204-ї зазначає, що відповідно до пунктів 17-го статті 85-ї Верховна Рада призначає на посаду і звільняє з посади, в тому числі Уповноваженого з прав людини. Звільнення з посад, частина шоста цієї статті, з підстав, зазначених в частині першій статті, здійснюється за письмовим поданням Голови Верховної Ради, а не постанова внесена. Подання повинно внесено бути Головою Верховної Ради, я погоджуюся. Що стосується статті дев’ятої Закону „Про Уповноваженого Верховної Ради з прав людини”, то там зазначено, що за наявності в цій статті підстав Верховна Рада розглядає питання про призначення та звільнення з посади Уповноваженого з прав людини. А в пункті другому частини другої статті цієї ж, дев’ятої, зазначено, що підставою є порушення вимог несумісності діяльності. Якщо ми візьмемо з вами до уваги заяву Ніни Іванівни Карпачової, то тут зазначено: „Прошу звільнити мене з посади Уповноваженого Верховної Ради з прав людини у зв’язку з моїм обранням народним депутатом”. Тобто, якби заява була написана, що вона складає повноваження за власним бажанням, а не у зв’язку з обранням, що є якраз елементом несумісності депутатського мандата із виконанням повноважень Уповноваженого, тоді б така постанова могла бути прийнята. Я на наполягаю на тому, що ця постанова внесена з порушенням Конституції, закону, Регламенту і неналежним суб’єктом права законодавчої ініціативи. Тому що відповідно до 93 статті Конституції, суб’єктами права законодавчої ініціативи у Верховній Раді є президент України, Кабінет Міністрів і народний депутат України. Там немає голови Верховної Ради. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, всі, хто хотів виступити, виступили. Бажає Ніна Іванівна. Будь ласка, ввімкніть мікрофон Карпачової.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, я вдячна моїм колегам, що зрештою це питання сьогодні розглядається у Верховній раді. Адже, я, як ніхто, наполягала з самого початку, з травня місяця, щоб моя заява була розглянута у відповідності до Конституції і двох Законів: про уповноваженого з прав людини і Закону про статус народного депутата України. Що торкається питання звільнення і припинення, дійсно, це питання не виписано в Конституції і в Законі. Закон передбачає як звільнення, так і припинення повноважень. Але припинення поглинається формуліровкою звільнення. Якщо шановний мій колего Сас хоче проголосувати суто по Закону про Уповноваженого, то нам треба буде зараз підготувати кабіни для таємного голосування, у відповідності до статті 5-ої Закону про уповноваженого з прав людини. Адже, 5 стаття визначає, що призначення і звільнення з посади відбувається таємним голосуванням, шляхом подання бюлетенів. Скажіть мені, будь ласка, а скільки затягнеться розгляд цього питання ще? Тому я прошу, шановний Адам Іванович, ставте проект постанови, яка подана у відповідності до Конституції, законодавства України і регламенту, причому я хотіла би сказати, що пан Сас мав би почитати більш уважно пункт 6 регламенту 204 статті, і давайте, шановні колеги, голосувати. Дякую вам за увагу.
Дякую шановні колеги, будемо підбивати підсумки. Я тільки дуже просив би не звинувачувати. Так, Саса згадували, ну, прошу репліка.
Дякую, Адам Іванович. Сергій Сас, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Шановні колеги, ну, я думаю, для Ніни Іванівни не є несподіванкою. Або невідомим, що норми Конституції є вищими за норми за норми закону, в тому числі, про уповноваженого. А в Конституції в пункті 17 частини 1 статті 85 чітко написано „призначає і звільняє з посади”. Що стосується звільнення з посади, то відповідно до 204 статті Регламенту призначає на посаду таємнім голосуванням, а звільняє з посади більшістю голосів в режимі поіменного голосування. Дякую.
Шановні колеги, припинили обговорення. Буквально два слова з приводу тих звинувачень, які тут лунали. Цікаві ми з вам люди, шановні колеги. З одного боку, коли хочеш прискорити, крик і шум, що порушується Регламент, і я хотів одразу поставити на голосування. Але ви самі сказали, ні, є запитання. Поставили запитання. Потім сказали, є бажання обговорити. Якби я поступив по-іншому, ви б зворотно звинуватили, що порушується Регламент. Тут звучать звинувачення, що затягують. Ніхто нічого не затягує, все буде так, як треба. Це не затягування Регламенту. З приводу тієї колізії, про яку ми зараз говорили, дуже шкода, що Центральна виборча комісія, а я хотів би, щоб вона мене почула, я дуже жалкую, що Центральна виборча комісія скористалася доброю, спеціально закладеною в Закон про вибори народних депутатів нормою саме для таких випадків, скористалася вона дещо по-іншому. Бо коли ми приймали закон, то передбачали, що Центральна виборча комісія може тимчасово не визнати повноважень того чи іншого депутата, віднести термін його визначення, якщо обраний народний депутат не може подати необхідних документів. Ось так, як, допустимо, було з Ніною Іванівною, так, як було і з членами уряду, так, як було із суддями. Тобто, людей, яких призначає і звільняє Верховна Рада. То їм треба залишати мандат, місце, прийняти. почне Рада працювати – прийняти рішення, а потім ЦВК визначається і віддає мандат. На жаль, вони скористалися цією статтею, але далеко не до тих осіб, щодо яких саме це писалося. Таким чином, шановні колеги, уже процедура завершилася. Запитайте Кендзьора, чи він вам дозволяє з процедури звернутися. Дозволяєте, да? Будь ласка, з мотивів голосування Таран-Терен. Прошу, хвилина.
Шановний Адаме Івановичу, зараз ваша репліка за Центральну виборчу комісію абсолютно правомірна. Я підтримую тут вас двома руками, це однозначно. З іншого боку, і справді ситуація складається так, що. Я не хочу звинувачувати Карпачову. Вона вчасно написала заяву про звільнення. Це абсолютно правильно. Я хотів би сказати про те, що постанова є справді приготовлена неграмотно. Чому? Написано. Шановні колеги, слухайте. Другий пункт. Взяти до уваги, що Уповноважений Верховної Ради України з прав людини продовжує здійснювати свої повноваження до складання присяги. Скажіть мені, будь ласка, коли Мороз внесе кандидатуру нового Уповноваженого. Внесе він її через три, чотири, п’ять місяців. І до цього часу всупереч її самої волі Карпачова буде зміщувати посади. Тобто закладена система пролонгуваняя, чого саме Карпачова, до речі, не хоче.
Будь ласка, мікрофон Карпачової.
Шановні колеги, відповідно до Закону про Уповноваженого з прав людини з наступного дня після припинення чи звільнення з Уповноваженого з прав людини починається відлік терміну, коли висуваються нові кандидатури, будь-які. Тобто з завтрашнього ранку можна висувати кандидатів. Термін чітко визначений. Не три місяці, як каже мій шановний колега, а 20 днів на висування кандидатів на цю посаду. Будь ласка, скористайтеся цим терміном. Дякую.
Дякую. Це одне. І друге. Є положення в законі, яке говорить про неперервність виконання обов’язків Уповноваженого. Тобто Уповноважений зобов’язаний відповідно до закону виконувати обов’язки до того моменту, поки новий Уповноважений не складе присяги. А, якщо ми зараз задовольнимо прохання Ніни Іванівни, завтра, коли буде підписана постанова, можна вже висувати кандидатури. Обмінялися. Тому, шановні колеги, я ставлю на голосування проект постанови за номером 2558 про дострокове припинення повноважень Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Карпачової у зв’язку з її обранням народним депутатом України. Прошу голосувати. [[10:41:24]] За-385 Рішення прийнято. Питання з приводу чого? Так ми ж уже проголосували. Так, нам треба прийняти рішення з обговорених питань. Будь ласка, Микола Володимирович Томенко, проект постанови 2546 про інформацію Кабінету Міністрів України щодо діяльності органів державної влади, місцевого самоврядування з розвитку фізичної культури і спорту. Прошу.
Шановні колеги, я ще раз хочу привернути увагу до нашого серйозного обговорення, яке відбулося на цьому тижні і у відповідності до нашого рішення комітет разом з міністерством і зацікавленими інституціями, Національним олімпійським комітетом, спортивними товариствами підготував документ, який би був своєрідним планом конкретних дій і уряду, і міністерств, і місцевого самоврядування в частині виконання тих настанов і тих проблем, які озвучували народні депутати під час нашого обговорення. Ще раз хотів би нагадати, що ми вперше в українському парламенті мали спеціальний День уряду з питань фізичної культури і спорту. Хочу прокоментувати кілька позицій, які закладені в постанові. Ми поставили завдання уряду і, очевидно, разом з урядом будемо працювати над навою редакцією законопроекту про фізичну культуру і спорт, про державні лотереї, про що тут йшлося, про Євро-2012. Ціла низка проблем, пов’язаних з підтримкою і діяльності фізичної культури і спорту з системою місцевого самоврядування. Є одна надзвичайно важлива річ, яку я хотів озвучити, оскільки з Міністром фінансів ми до кінця не розібралися з цією позицією. Міністерство фінансів в бюджеті готові підтримати наш комітет і цю спортивну галузь, щоб відновити діючу норму законодавства щодо звільнення від сплати за замелю закладів фізичної культури та спорту, а також спортивних споруд, що використовуються за цільовим призначенням. Міністерство фінансів нам говорить сьогодні, що вони підтримують нашу ідею, але в частині, де ці споруди чи заклади державної чи комунальної форми власності. Ми, ще раз публічно я хочу пояснити нашу позицію, і ми просимо Мінфін тут зрозуміти, що на сьогоднішній день достатньо велика кількість закладів не являється в державній чи комунальній формі власності. От уявіть собі, є там греблею хтось займається, або хто займається на стадіоні там. Умовно кажучи, з дітьми, там боротьбою чи спортом. В силу певних обставин це достатньо велика територія. Ну, як така спортивна установа може платити за землю як, наприклад, магазин чи торгово-офісний центр. Тому ми закладаємо цю норму і я думаю, що уряд з розуміння віднесеться, що ключова тут теза, це цільове призначення. В органів місцевого самоврядування достатньо повноважень, щоб перевірити чи використовується об’єкт за цільовим призначенням, якщо там казино, то звичайно воно буде платити повну оплату, якщо там діти займаються спортом, звичайно, це буде пільгове оподаткування. Надзвичайно важлива позиція, на яку хотів звернути увагу, я говорив на Дні уряду, що у нас ціла низка відомств і міністерств вирішили оптимізувати свої видатки за рахунок спорту. Ми передбачаємо норму про збільшення видатків, а не зменшення в державному бюджеті на утримання закладів фізичної культури і спорту: Міністерство освіти і науки, Міністерство внутрішніх справ, Міністерство оборони, Міністерство аграрної політики і наших основних фізкультурно-спортивних товариств: „Динамо”, „Поле, „Спартак” та „Україна”. Чому ми це робимо, тому що я вже говорив, є у нас претензії до Міністерства оборони передусім, Міністерства внутрішніх справ, що в силу певну обставин вони значної міри скоротили фінансування і спорту в своїх міністерствах і спортивних об’єктах. От нещодавно я дізнався, що нове керівництво „Укрзалізниці” почало свою роботу з ліквідації спорткомітету. Я не думаю, що на „Укрзалізниці” так багато, так мало проблем, що спорт треба ліквідувати першим рішенням. Тому для нас надзвичайно важливо, щоб у всіх відомствах і міністерствах оптимізували свою роботу, але не за рахунок здоров’я людей. Надзвичайно важлива проблема сьогодні у нас майнова. Ідеться, і я тут говорив про те, що особливо в спеціальному статусі у нас знаходяться бази олімпійської підготовки, які у власності у профспілок. Реально профспілки їх не отримують. Вони передають або спортивним товариствам, або, скажімо, передають в оренду ще комусь і дуже важко з когось запитати. Тому наша позиція дуже чітка. Ми пропонуємо фонду державного майна разом з федерацією профспілок опрацювати це питання. І ці бази олімпійської підготовки, які сьогодні знаходяться у власності профспілок, повинні повернуті бути державі. Щоб був єдиний орган, який би контролював і ми знали, що знаходиться, що з цими базами відбувається. Ми, до речі, на комітеті перевірили кілька об’єктів і висловили серйозну стурбованість. Ми зараз будемо переглядати і вимагає від міністерства молоді і спорту переглянути інвестиційну угоду по льодовому палацу. І є у нас сумніви що, якщо інвестор почне там будувати, то із спорту там нічого не залишиться. І крім спорту там ще 18 гектарів землі, і щоб не було тут зловживань, підхід наш дуже чіткий. Тут треба у всіх статутних документах, коли інвестор залучається до інвестування проектів, захистити інтереси спорту і захистити інтереси держави. Ми погодилися з ініціативою міністерства освіти і міністерства молоді і спорту, і вважаємо надзвичайно важливим піти на введення посади інструктора з фізичної культури у школах і школах-інтернатах. Про що йдеться. Сьогодні фактично по закінченню навчання закінчується робота фізичної культури і спорту, оскільки школа не має можливості сьогодні утримувати, наприклад, спортінструкторів. Як було раніше, що школа дала можливість вибрати в секціях, і діти могли піти на секції, піти на гуртки після школи. Сьогодні немає такої можливості. Ми пропонуємо і два міністерства попрацюють над цим питанням, що крім вчителя фізкультури є ще інструктор, який займається організацією позаурочної роботи. Таким чином, це дає можливість нам дітей залишати, школярів у школі і організовувати їхнє післяурочне заняття. Ви знаєте, дуже серйозно ми критикували ситуацію з фізичною культурою і спортом у селі. Ми передбачили те, щоб була розроблена система, яка би дала можливість повернути на назад інструкторів фізичної культури та спорту у сільських та селищних радах. І, до речі, важливо в місцях масового відпочинку населення. Якщо ми маємо на сьогоднішній день сільську чи селищну раду, обов’язково за посадою мусить бути інструктор фізичної культури і спорту. Якщо є, наприклад, парк відпочинку, то, зрозуміло, що у парку відпочинку мусить бути людина, яка б опікувалася цією проблемою. Таким чином ми, вибудувавши таку систему кадрової підтримки фізичної культури і спорту, ми можемо претендувати на таку систему відновлення фізичної культури і спорту, особливо на селі. Є дуже важлива проблема, яка пов’язана з тим, що різні є міські голови, різна є система місцевого самоврядування, і ми сьогодні у непростій ситуації, ми поодинока країна, яка не стимулює олімпійських чемпіонів, чемпіонів світу чи Європи, останнім часом шляхом покращання житлово-побутових умов. Ми для того, щоби за минулу зимову олімпіаду нашій призерці Лілія Єфремовій виділити квартиру, проводили спеціальне засідання комітету, тому що київська міська влада дала їй ордер, вона подивилася квартиру і рік стояла у чергах, не знала куди їй звернутися. Слава Богу, це питання вирішено. То, щоб ми на кожному засіданні комітетів не розглядали питання, як квартиру дати олімпійському чемпіону чи чемпіону світу, ми зафіксували цю позицію у нашій постанові. І насамкінець. Оскільки ми мали не так багато часу, дві дуже важливі пропозиції не потрапили у текст постанови, і я , Адаме Івановичу, хотів би їх озвучити, комітет повністю підтримує, ще дві правки наших колег. Є пропозиція, яку озвучили Катерина Семенівна Самойлик, і комітет її повністю підтримує, вона стосується того, що у силу певних обставин ми тут не аналізуємо яких, наш єдиний спеціалізований готель „Спорт” потрапив у програму приватизації. На сьогоднішній день спортсмени, які приїжджають у Київ чи іноземні, чи українські, не мають іншої можливості, скажімо, як тут відпочивати і готуватись до змагань, як в цьому готелі. Тому ми пропонуємо включити до абзацу дев’ятого частини другої постанови, де йдеться про Фонд державного та виключити з проекту програми приватизації об’єкт – готель „Спорт”. Тому ми за те, щоб не допустити приватизації цього готелю, і він повинен діяти, як і передбачався, для системи спорту. І друга пропозиція стосувалася, пропозиція Національного олімпійського комітету, які в абзац третій частини третьої пропонують доповнити перелік спеціалізованих спортивних закладів, і тепер це з пропозицією новою буде звучати таким чином: забезпечити розвиток мережі дитячих юнацьких спортивних шкіл, спеціалізованих дитячих юнацьких шкіл олімпійського резерву. Комітет підтримує пропозицію Національного олімпійського комітету і пропонує нашу постанову з цими двома поправками Катерини Семенівни Самойлик і Національного олімпійського комітету підтримати і проголосувати в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Микола Володимирович, почекайте, будь ласка. Микола Володимирович! Або добре, я до міністра звернусь. Сідайте, будь ласка. Скажіть, будь ласка, от зараз в проекті постанови пропонується записати, щоб щорічно з Державного бюджету на фізкультуру і спорт ішов один відсоток. Скільки зараз іде?
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України, сьогодні з Державного бюджету на розвиток фізичної культури і спорту іде 0,4 відсотка.
Дякую. Дякую.
Це з усіх джерел 26 гривень 45 копійок на одного громадянина України.
Але чи реально, що ми пишемо один відсоток? Його ж не дадуть, якщо 0,46. Тобто більше, ніж в двічі збільшити. Це реально?
В наступному бюджеті, звичайно, це не реально, але як завдання, яке ми перед собою ставимо, - 2008, 2009 роки це, очевидно, реально.
Давайте ми запишемо поетапно, тому що, зрозуміло, не дадуть, і ми самі себе. Ми могли б і 10 записати, бо ніхто не проти того, щоб спорт розвивався, але ж з реалій. Тобто запишемо слово „поетапно”. Тоді, якщо нема заперечень, шановні колеги, з тими уточненнями, що сказав, доповідаючи, Микола Володимирович по готелю і по базах олімпійського резерву і плюс з уточненням 1 відсоток поетапно в Державному бюджеті я прошу проголосувати в цілому за. Пеклушенка мікрофон ввімкніть, будь ласка. Мікрофон Пеклушенка. Будь ласка, вімкнуто.
Пеклушенко, фракция Регионы, Запорожская область. Адам Иванович, при всей важности этого вопроса, мне кажется, мы немножко поторопились. Нужно, во-первых, учесть ваши замечания, они абсолютно слушны. Во-вторых, есть еще моменты, которые не учтены при обсуждении. Мы говорили, действительно детей нужно занять. Спорт, культура, творчество. И для этого есть все условия с точки зрения помещений школ. Нет возможности это сделать, потому что нет специалистов. Они есть в самой школе, нужно финансирование. Если мы будем это делать на любительских началах, я обращаюсь к вам, господин министр! Адам Иванович, попросите, чтобы министр слушал. Я к вам обращаюсь и для вас! И мы говорили о том, что нужно в средствах массовой информации серьезнейшая программа по пропаганде здорового образа жизни. Вы сами признали тот факт, что сегодня эта программа практически не реализуется. Поэтому я прошу учесть это.
Дякую, Олександре. Олександре Миколайовичу, не треба. Я прочитав проект Постанови і у мене сльози на очі налилися. Якщо ми 10 відсотків хоча б із того, що ми тут записали, виконаємо, буде все дуже добре. Я вважаю, що і ваші тут пропозиції враховані.
Да, це досить серйозний проект Постанови і дуже багато пропозицій, вони практично охоплюють абсолютно все, що ми обговорювали. Тому аби економити час і економити папір і нашу з вами роботу з вашого дозволу я ставлю про прийняття в цілому Постанови про інформацію Кабінету Міністрів України щодо діяльності органів державної влади, місцевого самоврядування з розвитку фізичної культури і спорту. Реєстраційний номер 2546. Прошу голосувати. [[10:55:58]] За-418 Постанова прийнята. Шановні колеги, дякую тим, хто голосував. Ми з вами прийняли за основу Постанову про інформацію Кабінету Міністрів України „Розвиток вугільної галузі України та запровадження енергозберігаючої моделі економіки – шлях до набуття енергетичної незалежності”. 2517. Будь ласка, комітет доопрацьовував, прошу, Микола Володимирович Мартиненко.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. Профільний комітет доопрацював з урахуванням пропозицій народних депутатів за підсумками розгляду на Дні уряду 14 листопада цього року проект Постанови Верховної Ради за номером 2517 і подає його на прийняття Верховною Радою України в цілому. В проекті пропозицій, зокрема, враховані пропозиції народного депутата Симоненка Петра Миколайовича – щодо удосконалення системи управління вугільною галуззю та вдосконалення системи фінансування галузі з боку держави [[це пункти 2.1 та 2.3 постанови]]; народних депутатів Волинця та Удовенка - до розвитку нетрадиційних і відновлюваних джерел енергії [[біопалива]], розвитку видобутку торфу, диверсифікації джерел постачання нафти та газу та особливості розвитку і приватизації підприємств вугільної галузі [[це пункти постанови 2.4 та 2.9]]; народних депутатів Бондарчука та Звягільського – щодо підвищення престижності шахтарської праці [[пункт 2.9]]; народного депутата Звягільського – щодо вдосконалення системи фінансування галузі з боку держави шляхом запровадження ефективної кредитної політики [[пункт 2.3]]; рекомендації уряду – вирішити питання приєднання збиткових вугільних підприємств до більш рентабельних [[пункт 2.6]]; і захисту інвестицій орендарів, що працюють на шахтах [[пункт 2.9]]. Прошу підтримати постанову в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Немає запитань? Все враховано? Добре, сідайте, будь ласка. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому Постанови про інформацію Кабінету Міністрів України „Розвиток вугільної галузі України та запровадження енергозберігаючої моделі економіки – шлях до набуття енергетичної незалежності”, реєстраційний номер 2517. Прошу голосувати. [[10:58:38]] За-393 Так. 393, дякую, прийнято. Переходимо до розгляду другого читання. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо плати за ліцензії та акцизного збору на виробництво спиртів, алкогольних напоїв та тютюнових виробів]]. Реєстраційний номер 2390. Василь Петрович Цушко. Я не бачу. Так, Порошенко, будь ласка, голова комітету, де? Тільки що ходив. Будь ласка, доповідайте проект Закону. 2390, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, комітет з питань фінансів і банківської діяльності на своєму засіданні розглянув проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо плати та ліцензій акцизного збору та виробництво спиртів, та алкогольних, тютюнових виробів]]. Цей законопроект пов’язаній із вступом України до СОТ і спрямований на компенсацію втрат державного бюджету за рахунок виконання вимог Світової організації торгівлі по зниженню плати за ліцензії на імпорт алкогольних, тютюнових виробів. Комітет уважно розглянувши питання, знайшов можливість прийняти рішення про підвищення відповідних ставок акцизного збору на алкогольні вироби та тютюнові вироби. Ці підвищення ставок погоджені з виробниками алкогольних та тютюнових виробів. В комітеті було підписано відповідне погодження, цим займався керівник робочої групи Василь Петрович Цушко і ми рекомендуємо прийняти цей законопроект Верховною Радою в цілому. Дякую за увагу.
Дякую, Петре Олексійовичу. Так, підемо по поправках. Так, тут частково враховані поправки Кабінету Міністрів. Але я не бачу, ніхто їхніх інтересів представляти не хочу.
Я можу підтвердити, що внесений абсолютно погоджений з Кабінетом Міністрів варіант, і.
Тобто, Кабінет Міністрів не буде заперечувати?
Не буде заперечувати. Він у повному обсязі схвалив внесені поправки.
Дякую. Всі решта поправок, які були внесені, тут враховані. З мотивів голосування перед голосуванням. Будь ласка, сідайте, Петре Олексійовичу.
Дякую.
Симоненко мікрофон.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги и уважаемые наши избиратели! Фракция коммунистов за этот проект не будет голосовать. По каким причинам? Прежде всего, этот проект, хотя он называется «по вступлению Украины в СОТ», предусматривает: собственник завода ликероводочного, то есть, меньше будет платить со своей прибыли и нести затрата на приобретение лицензии, и вместо 250-ти тысяч гривен он будет платить всего 780 гривен. А все остальное, что имеет отношение – Государственный бюджет и так далее, это все будет перекладываться, естественно, на потребителя. И таким образом, мы в который раз сталкиваемся с ситуацией, когда под предлогом вступления в СОТ принимаются законы в Украине, дающие возможность отдельным лицам, имеющим огромные доходы на реализации ликероводочных изделий, меньше платить в государственную казну, естественно, а таким образом, увеличивать свои прибыли. А все перекладывать за содержание, в том числе, и государственного того же аппарата, на плечи потребителя. Фракция не будет голосовать.
Так, я бачу заступник міністра. Тетяна Іванівна, ви погоджуєтеся із проектом закону про внесення змін до деяких законів України щодо плати за ліцензії та акцизного збору на виробництво спиртів, алкогольних напоїв та тютюнових виробів? Тому що там були зауваження Кабінету Міністрів, вони враховані частково. ___________________. Всі зауваження Кабінету Міністрів були розглянуті на засіданні комітету і було знайдено компроміс між тими, які були запропоновані депутатам, і Кабінетом Міністрів. Тому та редакція, яка сьогодні винесена до залу, підтримується Кабінетом Міністрів.
Будь ласка, Терьохін з мотивів.
Дякую, Адаме Івановичу. Ви знаєте, як не дивно, Симоненко правильно сказав, означив проблему. Бо, дійсно, вартість ліцензії різко падає. Тому, Адаме Івановичу, просили би ми вас дати протокольне доручення Комітету з питань фінансів розробити законопроект з введенням компенсаційного збору для виробників і імпортерів алкогольної продукції платежу, який спрямувати на видатки галузі охорони здоров’я для того, щоб компенсувати видатки по боротьбі з алкоголізмом і тютюнопалінням. У такому варіанті можна було б підтримати цей законопроект із таким протокольним дорученням.
Дякую, Сергій Анатолійович. Але я не можу давати доручень комітету, бо комітет не виступає суб’єктом законодавчої ініціативи. Візьміть на себе таку ініціативу і зробіть закон, ніхто не заперечує, ви таке право маєте. Я ставлю на голосування про прийняття у цілому у другому читанні і в цілому як закону про внесення змін до деяких законів України щодо плати за ліцензії та акцизного збору на виробництво спиртів, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, реєстраційний номер 2390. [[11:05:01]] Дякую. 377, закон прийнятий. Я звертаю увагу народного депутата Ляшка, який порушує Конституцію України. По фракціях, будь ласка. Я зараз поясню, яким чином. Партія регіонів – 168, Блок Юлії Тимошенко – 110, „Наша Україна” – 65, Соцпартія – 28, комуністів – 0, позафракційні – 6. У Конституції чітко записано, що кожен народний депутат голосує особисто, а ви за себе і за того парня. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законів України з питань оподаткування. Друге читання. Реєстраційний номер 2481. Доповідає голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності Порошенко Петро Олексійович, будь ласка. Будь ласка, Терьохіна мікрофон поки з процедури розгляду.
Шановний Адам Іванович, в мене виникає одне питання, чому всупереч шести статтям Регламенту, який визначає строки підготовки, винесення проекту закону на друге читання, цей законопроект винесений на сьогодні? Я хотів би процитувати. Ми вважаємо, що грубо порушені права суб’єктів законодавчої ініціативи, не тільки народних депутатів, а, припустимо, Президента України, визначені в частині 3 статті 96, статті 104, першій, другій частинах статті 11, статті 112. Відповідно до цих статей ми маємо 14-денний термін для опрацювання законопроекту до другого читання, якщо рада не прийняла рішення про скорочення цього терміну не більше як на половину. І після розгляду, цього роздання цього проекту ще 10 днів на ознайомлення. Ви знаєте, що сьогодні в 9 годині останнє засідання комітету з цього приводу було? Ну, як можна не поважати народних депутатів? Прохання зняти його з розгляду або поставити ad-hoc.
Дякую, Сергій Анатолійович. Ви абсолютно слушне зауваження зробили. Я вас підтримую. Але я дивлюсь, що ваші поправки розглядалися, тобто ви встигнули, це одне. А друге, якщо ви кажете, що в 9 годині було ще засідання комітету, то давайте висловимо подяку і комітету, і працівникам Апарату Верховної Ради, які вже роздали нам порівняльні таблиці. Це рекорд. Якби в 9-ій були, навряд чи вони в нас появилися б. Будь ласка, Петро Олексійович.
Шановний Адаме Івановичу, я на початку маю наголосити, що Сергій Терьохін є абсолютно правий, тому що відповідно до Регламенту ми мали надати право народним депутатам 2 тижні для підготовки пропозицій до другого читання, є і інші суб’єкти законодавчої ініціативи, які також мають внести свої поправки та зауваження, зокрема Кабінет Міністрів. Але враховуючи домовленість, що ми вилучаємо всі податкові норм с Закону України, проект закону України „Про Державний бюджет” і відповідно до Бюджетного кодексу бюджет до другого читання урядом має бути поданий до 20 числа і це вже не норма Регламенту, а норма Бюджетного кодексу, який має статус закону. Відповідно до тієї домовленості, що прийняття законів про зміни законодавчих актів з питань оподаткування має передувати прийняттю державного бюджету в другому читанні. Комітет на своєму засіданні прийняв до опрацювання до другого читання проголосований в першому читанні проект закону. Відбулося три засідання комітету, на яких ми розглянули всі поправки, які надійшли станом на 12 годину ночі сьогоднішнього дня. Дійсно, Сергій Анатолійович правий, тому що ми сьогодні о 9 годині, я навмисно зібрав засідання для того, щоб розглянути ті поправки, які надійдуть після нашого попереднього засідання. Всі засідання проходили за наявності кворуму, ми розглянули абсолютно всі поправки, які надійшли в комітет, було декілька зауважень народних депутатів, що ми не розглянули поправки, які були передані до Закону „Про бюджет” по змістовній частині, які містяться в наших законопроектах і зареєстровані в Бюджетному комітеті. Але ми не могли їх розглядати, оскільки поправки, шановні депутати, треба було подавати до Комітету з питань фінансів і банківської діяльності. Можу сказати, що при доопрацюванні комітет багато зробив. Я хотів би подякувати всіх без виключення членів комітету, які взяли активну участь в опрацюванні даного законопроекту і підготовки його до другого читання. Зокрема, ми включили в порівняльну таблицю і підтримали комітетом позиції щодо процедури затвердження інвестиційних проектів, ви бачите, що в першому читанні була прийнята норма, де Кабінет Міністрів реєструє інвестиційні проекти, ми сьогодні чітко обмежили право Кабінету Міністрів і він має право здійснювати реєстрацію цих інвестиційних проектів виключно у відповідності з тими законодавчими актами, які діють на час реєстрації цих проектів. Була знята суперечлива норма щодо амортизації, була знята надзвичайно суперечлива норма, яка викликала велике обурення в банківській сфері, загрожуючи стабільності національної валюти відносно процедури формування банківських резервів, страхових резервів. Суттєво впорядкована діяльність суб’єктів, які працюють у вільних економічних зонах. На сьогоднішній день покращені суттєво адміністрування цілої низки податків, в тому числі окремо виписана норма при видачі векселя при сплаті податків на додану вартість при імпорті продукції. На сьогоднішній день це має право робитися виключно за кодами, які затверджені Кабінетом Міністрів, в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів, з визначенням що є виробничі запаси. І в основному розповсюджуються виключно на обладнання, устаткування та комплектуючі до них, та виробничі запаси. Сьогоднішній день ми впевнені, що це дозволить суттєво обмежити позицію, яка використовувалася для ухилення від оподаткування, або, як це зараз називається, для оптимізації оподаткування суб’єктами господарювання. Але, шановні колеги, на жаль, нам не вдалося уникнути деяких помилок в порівняльній таблиці, яка вам роздана. Тому я хотів би наголосити на цьому окремо. Зокрема, за наполяганням уряду, Прем’єр-міністра, Першого віце-прем’єра комітет зняв і 59 поправку Орлова, номер строки 103, відносно запровадження ввізного мита на кокс. 59-та поправка в тексті слід читати: „Відхилено”. За погодженням з урядом були, уряд вніс пропозицію змінити ставку на транзит аміаку з зазначеною у законопроекті 5,1 на 4,4. Я це маю наголосити, уряд надіслав відповідного листа вчора вночі з цього приводу. Також, я думаю, Тетяна Іванівна як представник уряду може це підтвердити. Вночі нам були передані додатки до Прикінцевих положень, вони роздані в залі, що стосується гармонізації норм Кабінету Міністрів по вільних економічних зонах та галузевих законах, там додається лише одна фраза, що замість реєстрації інвестиційних проектів в Мінекономіки та обласних державних адміністраціях право реєстрації інвестиційних проектів передається виключно Кабінету Міністрів для підвищення прозорості, для уникнення корупції і для забезпечення урядового контролю над цими нормами. Крім того, в поправки підтриманої комітетом колеги Святаша щодо обмеження використання векселів [[поправка номер 37 на сторінці 12]] при сплаті податку на додану вартість, яким забороняється, як я вже казав, використовувати для будь-яких товарів, крім основних фордів групи 3 або виробничих запасів за виключенням розібраних кузовів товарної позиції 803, слід додати: „а також шасі зі встановленими двигунами - 8706”. При цьому також забороняється використовується векселі і ПДВ при імпорті мають сплачуватися у повному обсязі для забезпечення підвищення доходів Державного бюджету. Я можу також пояснити шановним колегам народнім депутатам, які будуть наполягати на тому, щоб ми проаналізували відхилені поправки, але можу сказати, що законопроект є цілісний. Ми у повному обсязі намагалися врахувати ті пропозиції, які народні депутати передавали. На сьогоднішній день за твердженнями уряду, це в повному обсязі забезпечує ту доходну базу, яка була подана в проекті Державного бюджету на перше читання і дає можливість уряду з урахуванням прийняття цього закону зверстати і якісно підготувати бюджет до другого читання. Дякую за увагу. Готовий відповісти на запитання.
Оскільки друге читання, ми йде за процедурою другого читання – по поправках.
Дуже дякую. Шановний Олександре Олександровичу, я просив би ще раз, звертаю вашу увагу, щоб ми ставили на голосування поправки, які підтримані комітетом з урахуванням того, що я сказав в стенограмі, там є дві позиції, які ми виправили: зокрема, кокс, я наголосив це в стенограмі, щоб ми ставили на голосування з урахуванням.
Так, так. До першої поправки є зауваження? Терьохін, будь ласка, автор.
Петро Олексійович, скажіть, будь ласка, ідея цього закону була – збільшити ресурс доходний Державного бюджету. Перший пункт закону жодного відношення до збільшення ресурсу Державного бюджету не має. Більше того, він має безпосереднє відношення до зменшення ресурсу Державного бюджету. Це перше питання. Друге питання. Скажіть, будь ласка, так як викладено, де є перелік цього устаткування, хто затверджує перелік цього устаткування, обладнання і комплектуючих виробів до них? Якщо мається на увазі, що хтось має його затверджувати, а не бланкетна норма стоїть, то тоді треба додати, я тоді знімаю свою правку про зняття цього пункту, але прохання висловити ваше ставлення до того, що такий перелік устаткування обладнання і комплектуючих виробів в розрізі кожного проекту має затверджуватися також Кабінетом Міністрів. Тоді більш-менш ясно є.
Дуже дякую, Сергій Анатолійович. Ви є абсолютно праві. Є відповідна чітка норма закону, який вимагає при затвердженні інвестиційного проекту Кабінету Міністрів в обов’язковому порядку затверджувати перелік кодів, по яких дозволяється завозити це устаткування. Я не заперечую проти того, щоб це було абсолютно чітко наголошено в законі, але я хотів би висловити власну позицію як завдання комітету, що не тільки суб’єкти вільних економічних зон, а всі суб’єкти господарювання України на обладнання, комплектуючі вироби до них, які не виробляються в Україні, які не мають аналогів. Для того, щоб нам сприяти покращанню інвестиційного клімату в державі, ми маємо запровадити нульову ставку мита, тому що насправді це означає, що інвестори, які завозять обладнання, створюють робочі місця, забезпечують збільшення оподаткування, мають сплачувати мито, які є абсолютно невиправданими. Тому це лише перший крок комітету. Сергій Анатолійович абсолютно слушно зауважив, що треба закрити будь-які інші напрямки використання цієї норм, і комітет цю ідеологію і логіку підтримує, вона викладена в цих поправках. Дякую за увагу.
Сергій Анатолійович, ви згодні з тим, що. Дайте йому ще виступ. Слово.
Петро Олексійович, абсолютно правильно ви все сказали, за одним „але”. Ті закони, які стосуються таких проектів, можуть змінюватися щоденно. Цей закон є закон з питань оподаткування, у нього інший режим. Тому у мене є прохання до вас і погодьтеся, щоб тут просто повторити норму тих законів галузевих, де написати, що перелік такого обладнання, устаткування і комплектуючих виробів до них в розрізі кожного інвестиційного проекту затверджується Кабінетом Міністрів.
Сергій Анатолійович, я ще раз наголошую, я особисто з вами погоджуюся. Це питання не голосувалося на комітеті, але воно є слушним. Тетяна Іванівна, я прошу підтримати пропозицію Терьохіна щодо затвердження переліку кодів Кабінету Міністрів для ухилення зловживань, і я впевнений, що ми це можемо включити в першу поправку.
Іншими словами, по першій поправці як ми голосування здійснимо?
Перша поправка. Терьохін готовий зняти, якщо в другій поправці моєї буде записано, я так розумію, що перелік товарів обладнання з відповідними кодами ЗКПО затверджуються Кабінетом Міністрів. Я правильно передав вашу редакцію? Ви не заперечуєте? Ви не заперечуєте, Тетяно?
Я не заперечую, щоб були коди.
Все, дякую тоді. Прохання, щоб ми проголосували мою поправку з відповідним доданням. Терьохін свою поправку знімає.
Коли будемо голосувати остаточно, беремо до уваги ці зауваження.
По другій поправці все враховано. Третя поправка, Семинога, відхилена. А, це те ж саме, да? Добре. Четверта – врахована редакційно. Крук, будь ласка.
Уважаемый Петр Алексеевич, мы с вами по этому поводу уже говорили: стосовно підтримки суднобудівної промисловості України в части нулевой ставки на те материалы, которые идут для судостроения. Тут написано: «Враховано редакційно”. Как это понимать?
Дуже дякую за запитання. Справа в тім, що раніше діяв режим, коли звільнялося від оподаткування ввізним митом це обладнання. На сьогоднішній день ми розробили механізм, коли суб’єкт господарювання видає вексель на суму мита. І після вивезення цих товарів за межі митної території України, більше того, ми уряду дали достатній термін, вексель може видаватися в термін до трьох років, і це виключна галузь і виключна операція, по яких може видаватися вексель такої довгої тривалості. Але на сьогоднішній день це редакційне доопрацювання суттєво покращує адміністрування ввізного мита. А по суті ваша поправка врахована, і суб’єкти господарювання, які працюють в цій галузі, будуть мати цей захист держави.
Юрій Борисович, згоден із тим. П’ята поправка зрозуміла. Семинога, шоста поправка – відхилена, він не наполягає.
А це фактично вона врахована в іншій редакції.
Продовжуємо. Сьома врахована. Восьма, дев’ята, десята, одинадцята враховані. Терьохін, ваша поправка? Де? Терьохіну слово дайте.
Олександре Олександровичу, дуже уважно от дивіться. Десята поправка Круглова, вона, власне, вводить норму, яка не містилася в першому читанні. Знову йде мова про суднобудування. Я б хотів би не розглядаючи по суті цю поправку, я б хотів би знову повторити, що Кабінет Міністрів має затверджувати перелік тих комплектуючих обладнання і устаткування, які йдуть по цій програмі. Тому аналогічна правка до першої статті і до цієї має бути. Петро Олексійович, ну, я ще раз кажу, що по поправці Круглова має бути аналогічна правка про те, що Кабмін затверджує перелік цих комплектуючих устаткування і обладнання, як і по першій правці. Я прошу підтвердити цю позицію.
Ми виходили з того, що Кабінет Міністрів, відповідно до норм галузевого Закону про підтримку суднобудування, зобов’язаний затвердити відповідний перелік товарів по кодам ОКПО. Якщо ви наполягаєте на тому, щоб ми продублювали цю норму в цьому законі, я не заперечую, тому що вона, фактично, діє в діючому законодавстві. Я прошу Уряд підтримати. Ми можемо сюди включити норму, яка зобов’язує Кабінет Міністрів затвердити перелік кодів. Це абсолютно.
Або написати: відповідно до Закону такого-то.
Но він заперечує.
Ну, добре. Записуємо тоді з кодами, які встановлює Кабінет Міністрів, відповідно до Закону про підтримку суднобудування, так.
Дякую.
12-ий пункт Семинога. Відхилена його поправка, він наполягає. Давайте. Семинога.
Анатолій Семинога, "Блок Юлії Тимошенко". Шановний Петро Олексійович, основна мета даного законопроекту, дійсно, збільшити надходження до бюджету. Дана норма в Законі про податок, про прибуток підприємств дає підприємству можливість не сплачувати податку з моменту реєстрації інвестиційного проекту. Моя поправка пропонує надавати такі пільги після виконання інвестиційних зобов’язань протягом 5 років. Таким чином. Ми дамо можливість підприємствам отримувати податкові пільги лише після виконання інвестиційного проекту. Прошу мою поправку поставити на голосування.
Дозвольте прокоментувати?
Будь ласка.
На справді, комітет дуже уважно розглянув це питання і ми вважаємо, що ваша поправка є „благими намерениями вымощена дорога в пекло, тому що замість того, щоб ви відклали термін початку дії цих податкових пільг, ми, фактично, відтерміновуємо період закінчення цих податкових пільг, тому що період закінчення виконання інвестиційних зобов’язань є чітко не зафіксований в діючому законодавстві і тому ускладнює суттєве адміністрування даного податку. Факт же реєстрації абсолютно чітко визначений. І тому реєстрація є 5 років, Кабінет Міністрів перевіряє виконання інвестиційних зобов’язань, але з часу реєстрації після п’яти років ти маєш повернути все, що в тебе виписано по податкових векселях, повернути податкові кредити і забезпечити цілісність коштів Державного бюджету. Я не заперечую, якщо це буде поставлено на голосування, комітет цю поправку відхилив.
Ви наполягаєте на голосуванні? Поправка Семиноги 12-та ставиться на голосування. [[11:26:47]] За-184 Не проходить. Поправка 13-та і 14-та врахована. 15-та – Цушко, будь ласка. Василь Цушко, 15-та поправка.
Уважаемый Александр Александрович, уважаемый Петр Алексеевич! Эта поправка предлагает, она размещена еще, вот имеет отношение к трем законам, чтобы мы ввели специальный сбор на связь размером 2% для того, чтобы решить вопрос в течение одного года с установкой телефонов для ветеранов Великой Отечественной войны – это наше моральное обязательство, и для малоимущих слоев населения, которые стоят в очереди на установку связи уже десятилетиями. Поэтому, уважаемые коллеги, я вас прошу поддержать. Цена вопроса – 250 миллионов гривен. Бюджетом дальше она будет распределяться. Я предлагаю, и такие надбавки у нас есть и на электроэнергию, но оно идет на другие цели. Поэтому я предлагаю проголосовать эту поправку и поддержать, чтобы мы защитили эти слои населения. 15-я поправка. Пожалуйста, поддержите.
Комітет на своєму засіданні розглянув цю поправку. І, оскільки джерелом для виконання цієї благої місії передбачено підвищення тарифів на послуги зв’язку для населення, що в умовах діючої інфляції ще підвищить відповідний рівень інфляції, комітет не знайшов можливості підтримати цю поправку і пропоную автору включити при обговоренні Державного бюджету на 2007 рік в розділі відповідних видатків фінансування встановлення телефонів, у тому числі для ветеранів і інвалідів. Це абсолютно природна норма. Будь-які позабюджетні спеціальні фонди лише руйнують цілісність Державного бюджету. Тому комітет не підтримує.
Петро Олексійовичу, ви очевидно не зрозуміли пропозицію Цушка. Він говорить про те, що ці кошти повинні піти у бюджет і через бюджет розподілятися.
Джерело цих коштів – підвищення цін.
Два проценти. Послухайте, у нас абонентів така кількість, що два проценти, на два мільйони – це по суті, нуль видатків.
Шановні колеги, учора на засіданні з урядом, я наголошую, що перший віце-прем’єр Азаров категорично не підтримав цю норму. І я вважаю, і комітет підтримує цю позицію, що існування подібних спеціальних фондів або неспеціальних фондів, де джерелом є спеціальні надбавки на тарифи для населення, є недоцільним щодо запровадження в діючі законодавчі норми. Дякую за увагу.
Ще раз Цушко.
Уважаемый Петр Алексеевич, насчет специального фонда я снимаю свою часть поправки и предлагаю установить двухпроцентный сбор для того, чтобы все-таки категория «ветераны Великой Отечественной войны» и других войн, участников войн, а также малообеспеченной население, которое стоит в очереди на установки телефонов десятилетия, имела источник, мы имели источник в бюджете для установки им телефонов, значит проголосовать. И провести не через специальный фонд, а через бюджет. Поэтому доходная часть будет. И с учетом вчерашнего разговора с первым вице-премьером я и снимаю специальный фонд. Спасибо.
Извините, многоуважаемый Василий Петрович, я наголошую на тому, що використовувати підвищення цін для запровадження фінансування фактично „Укртелекому”, який за рахунок власного прибутку має, це ж бізнес „Укртелекома”, має встановлювати телефонні лінії, в тому числі і пільгові для ветеранів і інвалідів, є на сьогоднішній день не нормою цього закону. Ми змінюємо позиції по оподаткуванню. Ви пропонуєте зараз і ви зараз бачите, що позиція є Державного бюджету, тому буде Державний бюджет до другого читання, нехай уряд вносить, голосує і несе відповідальність за підвищення цін. В даному випадку я ще раз наголошую, комітет не підтримав і я особисто на засіданні робочої групи отримав позицію уряду. Дякую за увагу.
Мені аж дивно слухати це, тому що завжди і бюджет передбачає, коли пропонуєш витрати, то передбачає, звідки джерела надходження повинні бути.
Це бюджет. Ми ж не бюджет обговорюємо.
Але це джерела для бюджету.
А це нехай в бюджеті запроваджують.
Ну, добре, зараз проголосуємо цю поправку. Василь Петрович, роз’ясненням задоволені?
Ну, Василий Петрович тут ни при чем. Ну, сейчас начнем говорить, кто тут при чем. Не позорьтесь.
Дайте Цушку телефон, щоб він не кричав.
Значит, уважаемый Петр Алексеевич, ветераны Великой Отечественной Войны не пользуются мобильными телефонами и такой сбор мы вводили по многим позициям, когда решали социальные вопросы. И вы прекрасно знаете, что, будучи председателем бюджетного комитета 4 года, за эти годы «Укртелеком» не решил эту проблему. Мы ее можем решить за год и 2% додать до тарифов, по которым разговариваете вы по мобильному, я и другие люди, которые имеют те же мобильные телефоны, ничего, не обеднеете. И это не имеет отношения ни к чему другому. Поэтому источник я назвал. Те, кто пользуется связью и в основном мобильной, будут платить для того, чтоб мы выполнили свои моральные обязательства. И тарифы тут не ударят по тем людям, о которых вы говорите, потому что у них телефонов нет.
Не вводите в заблуждение зал, пожалуйста, потому что здесь не написаны мобильные телефоны. Здесь написаны как раз телефоны фиксированные, которые установлены «Телекомом» и мобильные телефоны к этому не имеют никакого отношения. И дальше, когда будут спрашивать, откуда рост инфляции, вот отсюда и от таких голосований. Спасибо.
Петро Олексійович!
Извините.
Петро Олексійович, це не мобільний телефон, це зв’язок у Верховній Раді тут все.
Мобільний телефон.
Ні, тут можна не піднімати голос і все чуть прекрасно.
Дякую.
Будь ласка, Цибенко.
Спасибі, Олександре Олександровичу. Фракція комуністів, голова Комітету з прав пенсіонерів, ветеранів та інвалідів, Петро Цибенко. Шановні колеги! Шановні народні депутати! Я хотів би звернутися до вас з проханням підтримати зазначену пропозицію, бо, знаєте, сьогодні на, уже після 60-тої річниці перемоги в умовах, коли в Україні залишилося учасників Великої Вітчизняної війни, а якщо звузити цю позицію до безпосередніх учасників бойових дій і інвалідів війни менше півмільйона, а якщо звузити до тих людей, які претендують на встановлення телефону значно менше, я хотів би попросити шановних колег підтримати цю пропозицію, цю поправку до зазначеного закону, оскільки, вибачте, тут уже ціна цього голосування не в гривнях, а в людських життях, в тому наскільки ми бажаємо зробити крупну зустріч цим людям. Я прошу вас підтримати цю поправку. Дякую за увагу.
шановний колега Цибенко, я хотів би наголосити. Що жодного слова ні про інвалідів, ні про ветеранів в цій поправки не йдеться. Це йдеться про збільшення фінансування „Телекому”. Тому знов таки не треба пояснювати щодо мобільних телефонів, щодо ветеранів, щодо інвалідів, це підвищення цін для на послуги зв’язку і крапка.
Я прошу. Я прошу, можна дискувати далі.
Голосуємо.
Я ставлю на голосування поправку 15. Будь ласка. [[11:35:07]] За-63 Поправка не одержала підтримки. Будь ласка. 16, 17 врахована по суті, Терьохін каже, що ні. Дайте слово Терьохіну.
Шановні друзі, ну давайте з повагою відноситися до бухгалтерської праці. Так як написано в першому читанні і перенесено в друге, це абсолютно не відповідає правилам податкового обліку і фінансового обліку. Я ще раз вертаюся до своєї пропозиції. По суті це те ж саме, що хотіли написати, але не знали як. Тобто, якщо підприємства передають об’єкти соцкультпобуту на баланси комунальних підприємств, то треба їх приймати в основні фонди за нульовою вартістю, а не писати так, як тут: „з метою оподаткування не підлягають амортизації”. Вони підлягають амортизації, вони складають фізичну частину групи. Але включається за нульовою вартістю. І взнос так рахується. Тому прохання написати по-людському, так, як запропоновано в 17-цій правці, це бухгалтерські правила, це стандарти.
Петро Олексійович.
Шановні колеги, ми ставили на голосування варіанти Терьохіна. Насправді це дві можливих формулювання, які є. Мова йдеться про уточнення лише. Але після проведення відповідних консультацій міністерством фінансів, державною податковою адміністрацією, уряд наполягав на своєму питанні. Оскільки ми домовились, що вносимо, я прошу, Тетяно Іванівно, це підтвердити, я вчора наголошував і підтримував версію Терьохіна, але вони стояли на своєму і рішення комітет не прийняв. Сергій Анатолійович, я дам пояснення. Тетяна Іванівна, прошу до слова.
Тетяна Іванівна, будь ласка.
Я підтверджую те, що сказав Петро Олексійович. Тому немає запитань.
Ви наполягаєте на голосуванні вашої правки? Терьохін наполягає, щоб голосувався 24 пункт, у лівій колонці. Ставлю на голосування. Бойко проти. [[11:37:27]] За-136 Не підтримано. Відхилена 19-та поправка. Семинога наполягає? Яка? 18-та. Врахована. Цушко, доповнити. Ну, будь ласка. Будь ласка. Терьохін, говоріть, я ж давно.
Олександре Олександровичу, ми і так вчора голосували два рази по зовнішніх зв’язках. Це нова правка, яка не містилася у першому читанні. Вона стосується неоподаткування емісійного доходу. В цінах минулого року це було чверть мільярда гривень розрахунково. Якщо все ж таки хочеться не оподатковувати емісійних доход, тобто різницю між номіналом акцій і ціною заплаченою за акцію, то тоді таку саму норму треба ввести в валові витрати. Бо так, як зараз написано, буде відбуватися таким чином: підприємство прибуткове в кінці податкового періоду буде купувати, так звані, мусорні акції, збільшуючи витрати на загальну ціну цих акцій. Якщо тут не оподатковуються доходи від емісійного доходу, то тоді у статті іншій, де є валові витрати, не можна включати валові витрати, емісійні перевищення між номіналом Тоді оцих всіх шиглей-міглей не буде, немає проблем. Але давайте правити і ту, і іншу сторону, а не.
Петре Олексійовичу.
Комітет на своєму засіданні уважно розглянув це питання і прийняв рішення про підтримку. Я наведу вам конкретний приклад, тому що, коли підприємство купує акції, навіть мусорні, то доход виникає у того підприємства, акції якого купують. Насправді, ця норма спрямована у тому числі, і для забезпечення виходу провідних українських підприємств на міжнародні ринки. Коли проводиться процедура первинного розміщення акцій, у тому числі на міжнародних ринках, то у нас на сьогоднішній день там не існує жодного поняття „статутний капітал”. Тобто весь обсяг, який український емітент продасть, вони отримають кошти і за пропозицією, яка на сьогоднішній день міститься, з цих коштів, які перевищують обсяг статутного капіталу, це підприємство має сплатити 25 відсотків. Назвіть мені того дурня-інвестора, який в цій ситуації купить українські акції і збільшить обсяг інвестицій українських підприємств. Тому я не заперечую, що це потребує додаткового опрацювання. Ми закриємо подальші діри в прийнятті законів, але уряд підтримує цю позицію, комітет цю позицію підтримав, і ми пропонуємо це зробити залу. Дякую за увагу.
Будь ласка, ще раз Терьохіну дайте. Йому не зрозуміло.
Петро Олексійович складно розповів, але не про те. Я кажу, якщо тут вставляти пільгу по емісійному доходу, то тоді в статті, яка регулює валові витрати підприємств, треба виключати на таку ж саму суму, відповідну суму право покупця збільшувати свої валові витрати. Якщо цього не буде, буде ефект оцих мусорних акцій.
Сергій Анатолійович.
Я перепрошую, я вас не перебивав. Якщо ж зараз не буде погоджена запропонована мною позиція, я прошу, Олександре Олександровичу, поставити цю правку на голосування і закликаю депутатів не підтримувати її. Дякую.
Сергій Анатолійович, я просив би вас чітко сформулювати балансування емісійного доходу і закриття дірок для ухилення. Сформулюйте свою пропозицію, тому що у вас міститься – просто зняти поправку Цушка. Сформулюйте свою пропозицію ще раз.
Автор поправки Цушко має слово, будь ласка.
Значит, я полностью согласен с Сергеем Терехиным, что моя поправка учтена и додать то, что он сказал. Тогда действительно баланс. Я технически упустил это. Еще раз.пожалуйста, Терехин пусть сформулирует. Он сказал уже, Петр Алексеевич, но еще раз, пожалуйста, пусть сформулирует. Я согласен, чтобы мою поправку учли именно так.
Сергій Анатолійович.
У відповідній статті, яка регулює перелік валових витрат, записати таку балансуючу норму, що при придбанні платником податку цінних паперів, корпоративних прав до валових витрат включається номінальна вартість таких цінних паперів корпоративних прав. Тоді воно балансується. Нема проблем. Якщо цього не буде прийнято, я просив би поставити на голосування цю правку і не підтримувати її.
Я не заперечую проти редакції, яка висловлена паном Терьохіним.
Якщо ви не заперечуєте, тоді ми через стенограму записуємо у відповідній статті поправку Терьохіна. Тут немає потреби голосувати.
Дякую.
19 поправка, Семинога. Він відмовляється вести дискусію. І 21-ша відхилена, знімає поправку. 23 врахована частково. Не заперечуєте ви? Ні. 24, Терьохін, будь ласка.
Олександре Олександровичу, така ж само історія. Народний депутат Круглов запропонував звільнити холдингові компанії від податку попереднього на дивіденди, отриманих від інших компаній. Але запропонував дуже елегантно. Таким чином, запропонував, що 25 відсотків від будь-якої діяльності теж мають звільнятися від виплат при розподілі. Плюс в останню мить те, що не обговорювалося на комітеті, туди включені ще й проценти банківського характеру, тобто холдинговий банк тепер, коли буде платити дивіденди, не буде включати в дивідендну масу будь-які проценти, отримані від., що є в цьому світі, карається кримінально, називається податковим плануванням або транскордонних плануванням і в такому вигляді ця правка прийнята бути не може. Тому я просив би в зв’язку з відсутністю цієї правки на першому читанні поставити її на.
Будь ласка, Петро Олексійович.
Ну я думаю, що Сергію Анатолійовичу важко буде переконувати чи стверджувати чи було це на комітеті чи не було, тому що на останніх двох засіданнях комітету не було Сергія Анатолійовича саме тоді, коли ми розглядали поправку Терьохіна. Але те, що каже Терьохін, воно має право на існування. Єдине, що я просив би, це питання потребує врегулювання, оскільки в даному випадку ми маємо місце подвійного оподаткування прибутку, тому, Сергій Анатолійович, знов-таки, якщо ви маєте редакцію, яка би закривала речі, ми на комітеті з задоволенням би це розглянули. Але те, що це потребує врегулювання, можливо воно неякісно виписано, треба було коментувати, це, очевидно. Дякую.
Є автор поправки – Круглов. Микола Петрович, будь ласка, ваша думка. Круглов. Круглов, я сказав.
Я дуже ціную фольклорні можливості мого колеги чіпляти комусь, як ми кажемо, ярлики. Але я хотів би, коли він говорить про щось, називати конкретну статтю діючого законодавства, яка створює можливість, для того щоб там були якісь корупційні діяння. Тому, коли ми обговорювали ці питання не двічі на тих комітетах, на яких він був, а попередньому комітеті, мій колега присутній, він мав можливість виговоритися. Він виговорився. В кінцевому варіанті наш комітет проголосував за таке формулювання. Тому я залишаю свою правку в такому стані, як вона є.
Я прошу! Я поставлю на голосування зараз цю правку, але прошу вас, Сергій Анатолійович, для балансу, який ви вважаєте, у відповідній статті підготуйте правку, щоб ми її проголосували потім теж, навіть уже із голосу. Ну, я прошу! Ми не ведемо засідання комітету, не ведемо засідання в першому читанні. Останній раз, будь ласка. Говоріть зразу за хвилину те, що ви хотіли би сказати. Терьохін.
Олександре Олександровичу, правильно поставлене питання. Є проблема комулятивності. Але є угода в рамках Організації економічного співробітництва і розвитку. Вісімнадцять сторінок в цій проблемі, є дві директиви ЄС, які сторінок 60 цій проблемі присвячують. Ми хочемо отак написати, отаким бланком, який відкриває можливості тонкої капіталізації, ухилення від оподаткування. Тому я беру на себе відповідальність, якщо Круглов згодиться і не буде на мене дутися, розробити спеціальний законопроект з цього приводу. Є проблема, її треба вирішувати, але не так. Тому прохання поставити правку - і не підтримувати її зараз в такому вигляді.
Петро Олексійович висловився з цього приводу, комітет обговорив.
згоджується, не згоджується.
Круглов ще буде говорить? Немає потреби, він сказав, він просить підтримати його поправку. Я поправку 24 ставлю на голосування і прошу її підтримати від імені Круглова. [[11:48:21]] За-188 Вона не проходить. Семинога, 25-та поправка, наполягаєте? Дайте слово Семиноге.
Шановні колеги, дана норма. Я міститься, яка вноситься в Закон про прибуток підприємств запроваджує податкову дискримінацію при обрахуванні розміру фінансових санкцій в разі порушення норм податкового законодавства. Тому я пропонує своєю поправкою пеню, пеня, яка нараховується на заборгованість,. списана, або розстрочена внаслідок укладення мирової угоди, відповідно законодавства з питань банкрутства, починаючи з дати укладення мирової угоди. Іншими словами, та частина, або податкового боргу, яка заключена в мировій угоді, на неї не нараховується пеня. Прошу поставити дану норму на голосування.
Я не заперечую проти цієї редакції, комітет просо це не підтримав. Я голосував на комітеті „за”. Ну, що я можу сказати? Я підтримую цю позицію.
будь ласка, Терьохін.
Дякую, Олександр Олександрович. Це абсолютно правильна правка, от дивіться, логіка яка, досягається мирова угода з боржником. Відповідно до мирової угоди, списується частина податкового боргу, як і іншого боргу. Так на цю часточку не мають нараховуватися пеня, бо вона записана ця частина. І правильно Семинога каже, воно в іншому випадку буде суперечити двом Законам, це 2181 – про порядок погашення, і другий про визнання боржника банкрутом. Тому прохання, Семиногу підтримати, це абсолютно логічно.
Ми, дійсно, просто заганяємо в боргову яму боржника, ускладнюємо ускладнюємо процедуру розрахунків навіть після укладання мирової угоди, коли сам кредитор уже згоден про це. Я думаю, що дійсно, це можна підтримати. До речі, уряд не мав позиції з цього приводу і не заперечував проти цього. Можна підтримати. Уряд не заперечував.
Що підтримати?
Ще раз наголошую, 25-ту поправку Семиноги. Ми виклали цю позицію, виступав і я, і Терьохін, і Семинога. Уряд не заперечував. Я думаю, що можна підтримати.
Ставиться на голосування поправка 25-та Анатолія Семиноги. Голосуємо. [[11:51:09]] За-313.
Дякую за підтримку.
313, прийнято. 26-та, Терьохін, будь ласка, мікрофон.
Я знімаю цю правку. Єдине хотів би наголосити, що не може пеня встановлюватися по однакових проблемах в різних ставках. Я просто думаю, що комітет повернеться до цього питання, розглядаючи зміни до закону 2181.
Дякую. 27-ма, врахована. 28-ма врахована редакційно Терьохіна.
Ми просто зняли страхові резерви. Сергій Анатолійович знімає цю поправку.
29-та, 30-та враховані. 31-ша врахована частково. Терьохін, мікрофон, будь ласка.
Ну, шановні друзі, я б вернувся. Я дуже перепрошую, я б вернувся до питання правки до 30-ї, Хомутинника, якщо дозволите.
Будь ласка, давайте.
Справа в тому, що там так, як зараз записано, пропонується, щоб ядерне перестрахування робилося в нерейтингових компаніях. Уявіть собі, коли наша ядерна станція буде страхуватися в компанії, яка не має міжнародного рейтингу. Нам було доповнено, що є ядерні пули, які не рейтингуються. Тоді ми доповнили, що може бути нерейтингова компанія у вигляді міжнародного ядерного пулу. На жаль, це випало. І сьогодні будь-яка станція України за таким записом може без оподаткування переносити ризики до якоїсь страхової компанії. без будь-якого рейтингу. Тому я просив би підтримати позицію, по якій міститься ядерний пул.
Будь ласка, думка комітету.
Комітет на першому етапі підтримав пропозицію Терьохіна. Але після того, як на засідання комітету були запрошені представники регулюючого органу Держкомфінпослуг, були запрошені представники Ліги страхової, нам було чітко пояснено, що дійсно, страхування робиться в ядерному пулі. Але суб’єктом страхування є не ядерний пул, а конкретна страхова компанія, причому спеціалізована, яка не має відповідного рейтингу. Тому фраза про ядерний пул насправді забороняє здійснення відповідного страхування. І після обговорення разом із регулюючим органом була записана від депутата Хомутинника саме це формулювання. Це було погоджено, я ще раз наголошую, із регулюючим органом, із Лігою. Сергій Анатолійович, ми дійсно включали ваші пропозиції, і вони потім наполягали, щоб ми це вилучили.
Шановні колеги, зрозуміла позиція. 30-та правка народного депутата Хомутинника врахована. Але народний депутат Терьохін наполягає на те, щоб вона була врахована і нами. Тобто, щоб ми підтвердили рішення комітету або не підтвердили. Тому я ставлю на голосування про підтримку 30-ї правки народного депутата Хомутинника. [[11:54:41]] За-237 Підтримана правка. Будь ласка, Терьохін, 31-ша. Врахована частково.
Вона врахована. Він знімає.
Він знімає. 33-тя врахована. 34-та, Терьохін, відхилена.
Шановні друзі, моя правка стосувалася всі першого, другого, третього і четвертого абзаців. Ми вже по суті проголосували по третьому і четвертого. Да. Ні, по четвертому. Залишається дві новели. Перша новела. В пункті 2 цієї статті 4 про що говориться? Це дуже цікаво фракції комуністів буде почути. Сьогодні не оподатковуються культурні цінності, які ввозяться з-за кордону на користь музеїв і архівів, які знаходяться в комунальній або державній власності. Що нам пропонують? Нам пропонують звільнити від будь-якого оподаткування ввезення що завгодно, там, яєць Фаберже, сюди, які ввозяться фізичними особами для власних особистих потреб. Тобто грубо кажучи, ми з оподаткування виймаємо велику купу можливості, ну, як кажуть, скарбів. Це неправильно. І тому моя пропозиція була пункт 2 виключити.
Комітет уважно на своєму засіданні розглянув це питання. Можемо наголосити, що жодної втрати Державний бюджет не містить, оскільки за 5 років не було розмитнено жодної культурної цінності. Всі вони заходять в Україну контрабандою. Друга аргументація, що некоректно висловлена оцінка Сергієм Анатолійовичем, оскільки дозволяється завозити лише справжні культурні цінності віком більше 50 років, в тому числі для організації виставок, тому що виставки робляться не музеями, а дійсно, для потреб фізичних осіб, для подолання контрабанди, для того, щоби в Україну ці культурні цінності поверталися. При цьому режим вивозу цих культурних цінностей не змінюється, тобто вони мають залишитися в Україні. Комітет на своєму засіданні цю поправку підтримав. Тим більше, що це позиція урядова. Дякую за увагу.
Так, наполягаєте на голосуванні? Так, я ставлю на голосування поправку 34 Терьохіна. Прошу визначатись.
Комітет не підтримав. [[11:57:25]] За-111
Так, Семинога, тридцять п’ята. Мікрофон, будь ласка.
Тридцять дев’ята.
Будь ласка, говоріть.
моя ж поправка стосується того самого пункту, що і озвучив Терьохін. Тому якщо є можливість, давайте поставимо ще раз його на голосування.
Ясно. 36. 37. Не наполягають? Врахована. Святаш, будь ласка, 37. 36? Добре, вертаємось до 36. Правка Порошенка врахована. Терьохін, будь ласка.
Петро Олексійович, ми тільки з вами нещодавно говорили про те, що для того, щоб заохотити ввезення сюди інвестицій основних фондів активної частини, в першу чергу, треба залишити під вексель третю групу основних фондів – це станки, обладнання, це ноу-хау, інтелектуальна праця і так далі. І виключити так як тут записано виробничі запаси, що підлягають оподаткуванню для використання їх у виробничому обороті. Бо в цих запасах, шановне панове, я не бачу, можна відійти. Бо в цих запасах можна провести що завгодно, в тому числі для цілей перепродажу. Раніше уряд пропонував без цілей перепродажу, тепер попадає все. Тому прохання все-таки підтримати, щоб тільки активну частину основних фондів устаткування, обладнання і комплектуючі до них.
Сергій Анатолійович, я повністю підтримую вашу редакцію, я, більше того, на двох засідання комітету наголошував на тому, що правила мають бути єдині для всіх, ми маємо зауважити виключно обладнання. Але комітет на своєму засіданні і уряд цю позицію не підтримали, стверджуючи, що зупиняться металургійні підприємства, хімічні підприємства у зв’язку з не вирішенням проблеми компенсації податку на додану вартість, ми стягнемо, не компенсуємо і будуть мати величезні наслідки. Тоді я намагався знайти компроміс і сказав, що визначення, що ж таке виробничі товари, щоб туди не завозилися курки, там яйця та інші позиції, я ну образно кажу, ми зобов’язала Кабінет Міністрів встановити коди, визначити порядок визначення цих виробничих запасів і таким чином закрити цю дірку. Насправді, це повністю проблему не вирішує, але це була позиція уряду. Я стояв на позицій попередній. Шановний Адаме Івановичу, я також хотів би наголосити два уточнення. Перше. Моя правка не містить позицію щодо переліку таких товарів та порядок визначення виробничих запасів. То ми ставимо на голосування не мою поправку, а текст, який знаходиться в лівій колонці. І друга позиція, що народний депутат Святаш уточнив відповідно свою позицію.
Ні, почекайте, до Святаша ми дійдемо.
А, дякую, вибачте.
Це до Святаша ми дійдемо.
Вибачте.
Петре Олексійовичу, ми будемо голосувати вашу поправку, тобто бо ви пропонуєте виключити останній, останнє речення, а ні, навпаки. Добре, зрозуміло. Я ставлю на голосування пропозицію, яка була у першому варіанті, у першому читанні, те, що вносив Кабінет Міністрів.
Ні, поправка змінена. Те, що в правій колонці.
Я ставлю на голосування так, як вимагає регламент. Хто за те, щоб підтримати 36-ту поправку Порошенка, прошу проголосувати.
В редакції, що наголошена.
Голосуємо. Петро Олексійович, це те ж саме, що ви говорите. [[12:01:35]] За-261 Поправка підтримана. Тепер Святаш, будь ласка, 37-ма поправка. Вибачте, перед тим, як ви готуєтесь, шановні колеги, 12-та година. Зараз, а, можливо, давайте так, попрацюємо без перерви, але закінчимо не в 14, а в 13.30? Підходить? Хто за те, щоб працювати без перерви до 13.30, прошу голосувати. І буде різне, звичайно, різне почнеться в 12.30, можливо, тому що ми закон цей повинні ж прийняти. [[12:02:17]] За-291 Працюємо без перерви до 13.30, в 12.30, якщо приймемо це закон, буде різне. Там порадимось. Будь ласка, 37-ма Святаш. Святаш, мікрофон.
Шановний Адам Іванович, я хотів би зачитати для стенограми текст поправки, який прийнятий комітетом. Абзац другий частини першої підпункту четвертого пункту четвертого розділу першого викласти в такій редакції: „Для цілей цього пункту під товари виробничого призначення розуміються основні фонди групи 3, визначені статтею 8 Закону України „Про оподаткування прибутку підприємств” та або виробничі запаси, що підлягають оподаткуванню для використання їх у виробничому обороті. Дія цього пункту до 31 грудня 2008 року не поширюється на розібрані кузови для моторних транспортних засобів товарної позиції 8703 та або складові частини до них, шасі за встановленими двигунами [[код УКТЗ.28706]] незалежно від мети ввезення. Перелік таких товарів із зазначеним кодом згідно з УКТЗ. затверджує Кабінет Міністрів України”. Прошу підтримати. Комітет підтримав цю поправку.
Комітет підтримав, дійсно.
Яка думка Кабінету Міністрів?
Кабінет Міністрів підтримує поправку 36.
Вибачте 37.
Я знаю, але я хочу сказати, що в цій редакції, яка міститься у 36 поправці, врахована вся ідея стосовно виробничих запасів. Тому поправку 37 ми не підтримуємо.
Шановні колеги, парубки, мужчини! Майте ж все-таки цього. Говорить заступник міністра – жінка, вона своє скаже, ви потім своє скажете. Будь ласка, продовжуйте.
Я ще раз хочу сказати, що перелік товарів буде затверджуватися Кабінетом Міністрів, і порядок зарахування також буде затверджуватися Кабінетом Міністрів. Але, якщо депутати наполягають, щоб була така зсилка на ці позиції, то я можу погодитися з цим.
Я наголошую, що це, дійсно, правильно, що це не відноситься до 3 групи, але я наголошую, що вчора на засіданні, яке вів перший віце-прем’єр, у такому тексті ця поправка була погоджена з урядом.
А ви написали: врахована в іншій редакції. Терьохіна мікрофон. Потім Святаш.
Адаме Івановичу, ту, ви розумієте, знову йде внутрішньо підковерна така боротьба між різними виробниками автомобільної продукції. Але отак, як написано, шановні друзі, я хотів би, щоб всі дуже уважно подивилися, так як написано: якщо у вас є організація якась, якщо вона купує фільтр для автомобіля або лампочку для автомобіля, то згідно цієї поправки воно не входить вже в порядок, загальний порядок імпорту по ПДВ. Ну навіщо виплескувати дитину, лобіюючи інтереси окремого заводу? Тому в загальному порядку це прийнято з поправкою Порошенко, є відсилочні норми до Закону про автомобілебудування, отам шукайте правду, а не обмежуйте будь-яку компанію купувати лампочку для автомобілів в загальному порядку.
Сергію Анатолійовичу, тільки де ж тут лобіювання, коли ми навпаки закриваємо дірку в застосуванні векселю, коли ми навпаки вимагаємо, щоб усі, хто імпортують, платили ПДВ? Навпаки закривається схема, ну про що ж ми кажемо?
Будь ласка, Цушко.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги, я вчера присутствовал на рабочей группе у первого вице-премьера. Фактически это мое было предложение как компромиссное меду всеми производителями автомобилей. И на том согласились все, чтобы ни у кого не было преференций. Поэтому я прошу поддержать этот текст, потом мы на комитете решили, что за подписью Святаша оно будет подано в таблицу. Я прошу поддержат. Это согласовано и с правительством, и с производителями автомобилей, они все там присутствовали. Прошу поддержать, не тратить время дальше.
Я підтверджую це.
Святаш мікрофон і будемо голосувати.
Адам Иванович, уважаемые коллеги, я хочу также подтвердить, что данная пропозиция поддержана Кабинетом Министром, поддержана первым вице-премьером Николаем Яновичем Азаровым и является компромиссной. Она дает возможность получить в бюджет, не украсть из бюджета более трех миллиардов. Все должны платить НДС в общем порядке и это есть позиция комитета, пожалуйста.
Обмін думками відбувся. Я ставлю на голосування 37 правку народного депутата Святаша.
Комітет підтримує. [[12:07:45]] За-238
238, прийнято. Так, 38 врахована. Так, будь ласка, Терьохін, 38.
Шановні колеги, ми вже обговорили подібну правку в єдиному митному тарифі і тому прохання звернути увагу. По суднобудуванню треба теж так, як ми в тарифі написали, що перелік таких товарів, ну обладнання, устаткування, комплектуючих встановлюються Кабінетом Міністрів України. Дякую.
Адаме Івановичу, дійсно, Верховна Рада визначилась, коли підтримала цю позицію при справлянні ввізного мита і це є кореспондуюча норма, тому можна навіть і без голосування вважати, що вона врахована з додатком, який наголосив Терьохін.
Тобто, ми попередньо врахували, так?
Попередньо врахували і тут тому таким чином треба прописати.
39-а. Семинога, будь ласка.
А вона врахована в іншій редакції. Там є у нас.
Врахована? Де?
Кабінет Міністрів України. у нас скрізь зазначено, що законами України. Ми обмежили Кабінет Міністрів, тому я прошу зняти.
Ну не скрізь обмежили, але добре. 40.
Врахована.
42, Терьохін.
Я знімаю цю поправку.
Так, зрозуміло. 43. 44, семинога.
Ну ми це теж вже визначили сьогодні.
44. Я теж знімаю цю поправку.
45, ваша ж. Будь ласка, мікрофон Семиноги.
Шановні колеги, я хочу всім нагадати, що ми прийняли в попередньому скликанні дуже важливий законопроект для сільського господарства і для енергозберігаючих технологій, яким ми стимулювали розвиток в нашій державі альтернативних шляхів забезпечення енергією, і, зокрема, дали право сільському господарству виробляти біопаливо на базі різних культур. Сьогодні даний законопроект вносить збільшення податкового навантаження саме на цей законопроект з 30 євро до 42 євро за кілограм. Тому я пропоную проголосувати мою поправку, яка підтримає вітчизняного товаровиробника в сфері виробництва пального.
Петро Олексійович, будь ласка.
Кабінет Міністрів не підтримав цю норму, ця позиція протирічить позиції, яка була внесена Кабінетом Міністрів на перше читання. І він наголошує на тому, щоб залишити позицію в другому читанні.
Думка комітету зрозуміла. І вона співпадає з кабмінівською. Я ставлю на голосування про підтримку 45-ї поправки колеги Семиноги. Прошу визначатися. [[12:10:57]] За-86 Не підтримана. Сорок шоста. Семинога, мікрофон, будь ласка.
Я знімаю поправку.
Ясно. Сорок восьма, Терьохін. Мікрофон, будь ласка.
Колега. Попросіть, будь ласка, а?
Ми вас чуємо – це головне.
А вам в очі подивитися, Адаме Івановичу.
Так далеко ж!
Та бачу, вони у вас красиві.
Ближче сядьте.
Шановні колеги, ця правка є найбільш одіозною з цього закону. Про що йде мова: мова йде про те, що дивіденди, які будуть отримуватися акціонерами, звільняються від податку на доходи фізосіб. Шановні друзі, особливо лівого ґатунку. Сьогодні після цієї правки в нас буде створена система оподаткування бідних без будь-якого оподаткування багатих. Проценти по депозитах не оподатковуються, соціальні внески більше семи тисяч не будуть оподатковуватися, а тепер і дивіденди не будуть оподатковуватися! Це країна буде оподаткування, я перепрошую, пролетаріату, найманих, а не оподаткування.
Будь ласка, думка комітету.
Я можу розділити той пафос, з яким виступив Сергій Анатолійович. Ми на комітеті не підтримали, я, особисто, і мої колеги ряд не голосували за цю поправку. Але комітет повернувся до розгляду цієї поправки, врахував, що попередня норма, яка була внесена Кабінетом міністрів, коли ці дивіденди оподатковувались за нульовою ставкою, є соціально невиправданою, прийняли рішення спільне комітет про те, щоб ввести оподаткування дивідендів, але за ставкою пільговою – 5%. Тобто ця норма була компромісною на засіданні комітету і в кінцевій редакції ви зараз бачите поправку. Яка передбачає оподаткування дивідендів за ставкою 5%.
Ну, ви ж висловилися, обмінялися уже. Думка Кабінету Міністрів яка? Будь ласка.
Ми підтримуємо цю позицію.
Позицію яку? Там дві позиції: є позиція Терьохіна і позиція комітету, так яку цю?
Ми підтримуємо позицію комітету.
Так, ясно. Ну, Терьохіну, будь ласка, ще.
Ну, Петро Олексійович, ну, по-перше, подивіться, що в правій колонці. Про жодні 5% мова не йде, йде просто звільнення від оподаткування. При цьому, навіть, якби було 5%, скажіть люди мені: чому вчитель на свою зарплату має платити 13%, а акціонер, який отримує дивіденди, так звані, пасивні доходи, називається тому, що він нічого не робить, він вклав гроші і чекає приросту, так от він має оподатковуватися за п’ятю відсотками, або за нульом відсотків? Шановні друзі, це, ну, просто аморально. Такого не можна приймати, ми не маємо права, це як людям дивитися в очі. Я просив би проголосувати за правку 48, виключити ці речі і забути про неї, як жахливу річ.
Шановні колеги, депутат Терьохін, дійсно, має рацію, але я хотів би уточнити, що заміна пункту 7.1. на 7.2. означає запровадження оподаткування за пільговою ставкою. Тому я прошу, Адаме Івановичу, ставте на голосування поправку Терьохіна, нехай зал визначається.
Так, тут Терьохіна варто було б підтримати. 48-ма правка ставиться на голосування. Прошу голосувати. [[12:15:19]] За-193 Трошки не вистачило. 49-та, Семинога, будь ласка.
Шановні колеги, в той же час, коли ми дбаємо про наповнення бюджету і намагаємося зробити його більшим для того, щоб виплачувати соціальні програмі, на жаль, в цьому законопроекті деяким підприємствам ми надаємо пільги саме до акцизного збору на деякі транспортні засоби. Це ті підприємства, які займаються зборкою автомобілів. І знову ж таки, ми не надаємо пільговий режим роботі цих підприємств, таким чином організовуючи в Державному бюджеті ще певні дірки, зменшуючи надходження до бюджету. Я пропоную ці пункти – пункт 9 – „Внесення змін до Закону України „Про ставки акцизного збору на деякі транспорті засоби”, розділ перший даного законопроекту, виключити.
Я думаю, що шановний колега Семинога помилився, от тут тягнуться руки. Навпаки, ми запроваджуємо нові ставки на нові коди для того, щоб збільшити надходження Державного бюджету, для того, щоб закрити схеми від ухилення. То я пропоную колезі Семинозі, щоб він зняв свою поправку, тому що, ну, трохи не розібрався.
Ну, Петро Олексійович краще знає. Будь ласка, ще Васадзе нам підтвердить це, і будемо голосувати.
Уважаемые Адам Иванович, уважаемые коллеги! Как раз внесено, речь идет о 3 миллиардах, чтобы ни у кого не было соблазна не платить НДС, вводится норма акциза. Это только для бюджета. Но, у коллеги как-то какое-то аллергическое настроение, чтобы это. Снял, да? Спасибо.
Так, два спеціалісти переконали, що він не наполягає.
Семинога знімає поправку.
Да, знімає. Так, 50-та врахована, 51-ша врахована. 52-га теж.
Ні, вибачте, Адам Іванович. Я об’єктивності раді мав би сказати, що комітет повернувся до розгляду 52-ї поправки Орлова і переголосував, відхиливши її після того, як уряд категорично заперечував.
Зрозуміло. Депутат Орлов присутній? Немає. Значить ще раз уточнюємо, що 52-га поправка комітетом відхилена. Автора немає, не наполягає. Значить 53-тя, Баранівський. Я не бачу, не наполягає. Цушко, 54-та. Він не наполягає. 55-та врахована. 56-та врахована. 57-ма, Терьохін.
Шановні друзі, знову йде мова про те, що у нас не чотири податкових періоди по прибутку, а п’ять получається. Ми увійшли у цей рік з чотирма податковими періодами. Нам знову говорять, давайте схлопніть за два місяці останніх баланс, після того заплатите ще й за грудень і за рік. Як підприємство, скажіть мені, може робити фінансове планування по податку на прибуток? Якщо навіть квартал – це мало. А треба переходити на річний, як у всьому світі. Нам пропонують розбити квартал на два місяці і один місяць. Це новела пана Азарова зразку 2003 року, яка просто ставить підприємство в кінці фінансового року на голову. З ніг на голову. Тому пропозиція – прибрати цю новелу.
Думка комітету.
Я підтверджую думку пана Терьохіна. Але єдине, що зміг зробити комітет, це забезпечити в дискусіях, щоб це працювало лише в сьому році. Що з восьмого року уряд в черговий раз нам обіцяє відмовитися від цих новел. Але зараз уряд наполягає, і комітет, де уряд має більшість, підтримав. Дякую.
Обмінялися думками. Але Терьохін наполягає. Я ставлю на голосування 57-му поправку Терьохіна. Прошу визначатися. [[12:20:04]] За-137 Не підтримана. Шановні колеги, ще раз для стенограми, бо тут дехто хвилюється, підходили, нагадую, що 52 поправка Орлова відхилена, 52-га відхилена, бо тут у тексті було написано, що вона врахована. Так, 58-ма редакційна, 59-та частково. Цушко, 61-ша.
Я снимаю.
Знімає. Так, Хомутиннік, 63-тя, не наполягає.
Не наполягає, він там з урядом погодились, сьогодні до комітету надійшов лист, щоб знизити цю ставку з 5,1 до 4,4. Вибачте, не до 3,7, а до 4,4. І це було погодження. Комітет спочатку відхилив, але потім об’єктивності ради за наполяганням уряду комітет врахував.
Так, треба підтвердити це. Я ставлю на голосування про врахування 63-ої поправки колеги Хомутинніка в редакції, яку сказав голова комітету. [[12:21:28]] За-218 Не прийнято. Почекайте, будь ласка. Тетяна Іванівна, будь ласка.
Дійсно, сьогодні на комітеті було обговорення цієї проблеми і ми висловились, що аналіз показав, що доходна частина бюджету буде зменшена, якщо буде прийнято не 5,1, а прийнято 3,7. Це перше. Друге, було враховано те, що рентабельність тих підприємств, які займаються цим бізнесом дозволяє мати такий рівень рентної плати. Тому наша позиція заключається в тому, щоб залишити рівень рентної плати на рівні 5,1.
Так, ясно. Кабінет Міністрів залишається на своїх позиціях, 218 голосів, ми не підтримали. 64 Круглов, будь ласка.
Він знімає. Ми погодили.
Знімає, да? Погоджується. Так Терьохін 66. 65 Круглова, будь ласка, Терьохіна мікрофон, бо тут врахована поправка.
Це, шановні народні депутати, приклад, другий приклад відвертої корупції, на жаль, озвучений моїм колегою, я не знаю звідкіля він ці цифри взяв. Дивіться, по скрапленому газу Кабінет міністрів в першому читанні пропонує встановити ставку експортного мита 50 відсотків, але не менше 400 гривень за одну тонну. Тепер даю довідку на вчора. Польща контрактує скраплений газ на базі ДАФ 525 доларів на одну тонну скрапленого газу. Всі запам’ятали це? 525 доларів на тону. Тепер нам пропонується в другому читанні Кругловим і приймається ця правка про те, що вже не 50 процентів від митної вартості, а 8 процентів і не 500, не 400 гривень, я перепрошую, не нижче, а 250 при тому, знову таки, що тон скрапленого газу перевищує вартість тисячу кубів природного газу більш ніж в дві.
Мікрофон Круглова, будь ласка.
Шановні колеги, і, шановний колега мій, я просив би не чіпляти знову ярлики. Треба, в першу чергу не прирівнювати Польщу до України з якихось питань. Ви подивіться ціни на газ скраплений, у нас внутри нашої держави і тоді дивіться, за якими цінами вони експортують. В цій ситуації, коли ми маємо ціну на кордоні на експорті 670-680 доларів за тону, якщо ми робимо 400 гривень на тону, то тоді наш скраплений газ не конкурентноспроможний на зовнішньому ринку. Говоріть про різні речі і не займайтесь дурницями.
Так, думка Кабінету Міністрів. Будь ласка, Тетяна Іванівна. Це 65-та правка на 26-тій сторінці.
Я бачу, я бачу. Ми підтримуємо остаточну редакцію щодо експортного мита в розмірі 8 відсотків митної вартості, але не менше 250-ти гривень за одну тонну.
Клюєв, будь ласка, Сергій.
Уважаемые коллеги, можно минутку внимания? Уважаемые коллеги, я очень уважаю своего коллегу депутата Терехина, но я хотел бы обозначить такой факт, что данная поправка, данная ставка была рождена в связи с тем, что в процессе переговоров с нефтетрейдерами, правительством были взяты на себя определенные обязательства. В виду того, что искали компромисс понижения цены для всей Украины на нефтепродукты, на бензин, на дизельное топливо для того, чтобы все граждане страны имели возможность использовать более дешевое топливо. И это компромиссное решение, которое мы обязаны принять. Спасибо.
Так, дякую. Обмін думками відбувся. Я ставлю на голосування про підтримку врахованої комітетом поправки народного депутата Круглова за номером 65. [[12:26:37]] За-237 Прийнято. 66-та Терьохіна, будь ласка. Мікрофон Терьохіна. 66-та.
Я знімаю цю правку. Бесполезно по цьому закону взагалі щось правити.
Ні, ні, ні. Ви для чого і добивались. Лукашук, 67-ма. Немає Лукашук? Не бачу руки, не наполягає. Те ж саме 68-ма Лукашука. Так, всі правки ми пройшли. Зараз, зараз. Будь ласка, Круглов, мікрофон.
Шановний Адаме Івановичу, після консультації з моїми колегами у залі я хочу попросити вас повернутися до поправки 24.
Колега Круглов наполягає повернутися. Нагадую, 24 поправка одержала 188 голосів підтримки. Хто за те, щоб повернутися до переголосування 24 поправки колеги Круглова, прошу голосувати. Можна, це дозволяє Регламент. [[12:28:03]] За-237 Повернулися, 237 голосів. Ще раз вислухаємо аргументи. Будь ласка, Терьохін по цій поправці, бо вона врахована, але Терьохін заперечував з приводу її врахування, сторінка 7.
Шановні друзі! Так же не можна, ми витратили на це 10 хвилин дискусії. Проблема існує кумулятивного оподаткування дивідендів холдингових компаній. Але так, як виписано, так як вставлені проценти туди, це буде можливість уникнення взагалі від оподаткування, у тому числі холдинговими банками. Ще раз наголошую, що конвенція. з цього питання займає 18 сторінок убористого тексту. Є дві директиви Євросоюзу тільки присвячених цій проблеми. Ми роз’яснимо ці питання, але не у процесі бюджетного обговорення. Це не бюджетоутворююча стаття. Давайте не робити дірок у податковому полі, вже народили з дивідендами для фізичних осіб. Не можна так.
Шановні колеги з антикризової коаліції! Я просто хочу до вас звернутися з наступним проханням, давайте хоч частково врахуємо позицію, збільшимо хоча би ставку з 75, яка просто розв’язує руки хоча би до 90 відсотків і, дійсно, врахуємо позицію по холдінговим банкам, яку треба вилучити для того, щоб не застосовувати міри. Я прошу надати слово комусь, це, дійсно, позиція, яку треба редакційно опрацювати.
Шановні колеги! Мені щось важко зрозуміти, ми б’ємося вже 10, зараз ще 10 хвилин. Так, Сергію Терьохін, я тоді не розумію, чому ви б’єтеся, якщо це не має відношення до наповнення бюджету? Якщо не наповнюєте, навіщо за це битися? Будь ласка, Круглов. Мікрофон Круглова.
Шановні колеги, я підтримую пропозицію доповідача – 90 відсотків: змінити 75 на 90 відсотків і відносно змін, які пропонують виключити слова „та процентів, отриманих від фінансових установ-резидентів”.
Дякую.
Так, ви з цієї Семинога? Семинога, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, я, перш за все, підтримую повністю позицію Терьохіна – це дуже серйозне питання, щоб його розглядати отак з наскоку. Іще хотів би сказати декілька слів з мотивів голосування. Мало того, що сьогодні у нас комітет прийняв цей законопроект з грубими порушеннями Регламенту, що за півчаса об’явилося засідання комітету, і навіть депутати не встигли на цей комітет прийти на засідання – перше. Друге. Мало того, що поправки свої змогли внести лише члени комітету, інші депутати не встигли їх просто донести до цього законопроекту. Ми сьогодні протягуємо цей законопроект з грубим порушенням і в сесійному залі. Адаме Івановичу, я звертаюся до вас, ця правка прийнята, за неї проголосували, давайте ми не будемо порушувати Регламент.
Я ще раз наголошую, ми Регламент не порушуємо. Стаття Регламенту, зараз я не пригадую яка, але я вам, як хочете, знайду, покажу, дозволяє Головуючому на вимогу депутатів поставити питання на переголосування. Я поставив. І 237 народних депутатів хочуть переголосувати. Що я порушую? Так, обговорення відбулося. Шановні колеги, давайте із врахуванням того, що колега Круглов погодився, колега Круглов погодився з пропозиціями голови комітету з приводу того, щоб цифри 75 замінити на 90 процентів і вилучити те, що стосується банків, тобто з урахуванням того, що сказав Дорошенко, я ставлю цю поправку на голосування. Прошу голосувати.
Наголошують колеги, щоб я повторив норму, яка ставиться на голосування.
Зніміть голосування. Зніміть голосування. Зніміть.
Норма з 75 відсотків обсягів прибутків збільшується до 90-а та вилучається фраза - „проценти, отримані від фінансових установ-резидентів”, які дозволяють за твердженням Терьохіна використовувати цей механізм для ухилення від сплати податків холдинговими банками. На голосування прохання ставити тільки в такій версії. Дякую.
Шановні колеги, заспокойтесь! Визначіться своїм голосуванням. Своє ставлення проявите в кнопках. Я ще раз наголошую, я точно те сказав, що сказав Петро Олексійович. Втретє повідомляю! Ставиться на голосування поправка народного депутата Круглова за номером 24 з урахуванням того, що цифри 75 замінюється на цифру 90 відсотків і вилучається із тексту положення що стосується банків. Так?
Так.
Із цим, із таким врахуванням я ставлю на голосування цю поправку. [[12:33:29]] За-243 Поправка прийнята. Так, всі поправки тоді.
Шановний Адаме Івановичу!
Да, будь ласка.
З вашого дозволу. В залі роздано – я наголошував на цьому в своєму першому виступі – в залі роздано доповнення. пропозиції уряду як суб’єкт законодавчої ініціативи доповнення до Прикінцевих положень, які стосуються: у зв’язку з тим, що ми обмежили або додали, що уряд приймає інвестиційні програми виключно у відповідності до законів України, вони вносять зміни, якими передбачається передачу прав, які були визначені в законах, від Міністерства економіки та обласних державних адміністрацій щодо реєстрації проектів, відповідно до галузевих законів та вільних економічних зон, передачу цих прав Кабінету Міністрів України. Це уточнення Прикінцевих положень вам роздано і уряд наполягає на тому, щоб воно було поставлено окремо на голосування. Дякую вам за увагу.
Будь ласка, запишіться на запитання з цього додатку. Особливо ті, хто наполягає, щоб швидше перейти до інших питань. Так. будь ласка, Сергій Шевчук. Давайте три хвилини відведемо.
Прошу передати слово Олександру Турчинову.
Турчинова мікрофон.
Шановні колеги, ви знаєте, ну, повинна бути межа цинізму, який зараз нам нав’язують, парламенту. Навіщо взагалі тоді приймати закон, коли Кабінет Міністрів за власним бажанням буде вносити будь-які корективи? Про що йдеться: фактично йдеться про легалізацію корупції, масштабної, глобальної корупції, коли пільги і інші речі, пов’язані з діяльністю потужних фінансово-промислових груп, які обслуговують сьогодні цей Кабінет Міністрів, буде вирішуватися чиновниками, і Верховна Рада взагалі тоді не потрібна, Верховна Рада буде тільки констатувати, що не виконується бюджет, Верховна Рада буде констатувати, що корупція стає державною політикою. От, що нам сьогодні пропонує Кабінет Міністрів і що хоче підтримати антикризова коаліція. Дякую.
Ну, це принципи, не запитання. Камчатний Володимир.
Камчатний, Блок Тимошенко. Незважаючи на те, що колега Терьохін сказав, що немає сенсу це обговорювати, тим не менше, я йому передаю своє слово.
Будь ласка, Сергій Терьохін, мікрофон. Але він уже, мабуть, дають інтерв’ю. Василь Цушко.
Я считаю, что нужно поддержать, потому что поправка, которую требовал комитет, внесли Кабинет Министров, - это очень важно. В противном случае, остаются полномочия у одного министерства - Минэкономики. Мы будем голосовать за то, чтобы это все регулировал Кабинет Министров.
Євген Кирильчук, будь ласка.
Тоді я вважаю, що і, може, Міністерство економіки скоротити, воно не потрібне, воно ж має свої функції. В нього розкладено обов’язки, і конкретні люди відповідають за те все, що виконується. А для того і є керівництво Кабінету Міністрів, щоб контролювало Кабінет Міністрів. Все в законі викладено правильно. Для чого робити, як кажуть, уже „единоначалие” у Кабінеті Міністрів? Категорично проти таких новацій.
В принципі, ми запитання задаємо і обговорюємо. Ну, але це право депутатів. Портнов, будь ласка. Немає? Немає. Сас Сергій, будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Прошу передати слово колезі Семинога.
Анатолій Семинога, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, ми, мабуть, і раніше приймали такі законопроекти, які приймалися разом із Бюджетним кодексом, але, дійсно, ті законопроекти були направлені на те, щоб збільшити доходну частину бюджету, На жаль, даний законопроект направлений на те, щоб розбазарити частину бюджету, щоб знову ж таки встановити в нашій державі корупційні схеми, які дають можливість знімати податки з деяких підприємств, надавати їм пільги, створювати дірки в нашому бюджеті. Я б назвав би цей законопроект законопроектом розкрадання бюджету. Іншої назви для нього сьогодні немає. Я закликаю всіх депутатів не підтримувати даний законопроект.
Так, ясно. Запитання обговорення закінчилось. З мотивів? Ще зараз ми.
А? Ні, ні. Ми зараз давайте проголосуємо окремо поправку Уряду. А потім будемо з мотивів голосування в цілому Закону. Тому я ставлю на голосування підтримати пропозиції Кабінету Міністрів до законопроекту про внесення змін до деяких Законів України з питань оподаткування, реєстраційний номер 2481, який є у вас на руках. Прошу голосувати. [[12:38:56]] За-246
так, все ми врегулювали. Тепер з мотивів, хто хоче висловитися з мотивів – запишіться. Перед голосуванням сідайте, Петро Олексійович, да. Так, будь ласка, 3 хвилини, Зімін.
Прошу передати слово Терьохіну.
Терьохін, будь ласка, мікрофон. І Камчатний вам ще свою хвилину передає. Так що 2 в вас вже є хвилини.
Шановні народні депутати, якщо ви зробити аналіз того, що було прийнято в першому читанні проекту бюджету на 2007 рік і потім виділено в окремий закон з питань оподаткування, то із здивуванням побачите. Щоб будь-які ресурси, які планувалися до, в першому читанні різко зменшені. Ще раз повторюю: зменшені. А по деяких позиціях впроваджені норми, які не дозволять зібрати план доходів бюджету наступного року і створять підстави для корупції і порушення конкуренції. Цей закон антибюджетний. І тому голосувати за нього не треба. Крім того, якщо ви хочете отримати стопроцентне вето, то ви маєте на голосувати, знову ж, не підтримувати правку 48 по дивідендах. Адам Іванович, я просив би знову вернутися до дивідендів фізичним особам. Це ганьба.
Так, вам ще одну хвилину Камчатний дав. Ще мікрофон Терьохіну. Ні, ні? А, ні. Вибачте. Кому? Турчинову, будь ласка. І Кирильчук Турчинову віддає. Дві хвилини у Турчинова є, будь ласка. У вас уже немає більше.
Шановні колеги! Я хотів би прокоментувати те, що відбувається тут, як, дійсно, вакханалію. Коли замість того, щоб об’єктивно ставитися до системи оподаткування, ми створюємо колосальну систему пільг для фінансово-промислових груп, які будуть працювати навколо цього уряду, які будуть обслуговувати інтереси уряду. Більше того, зараз, проголосувавши поправку, яку запропонував Кабінет Міністрів, ми даємо можливість в ручному режимі чиновникам Кабінету Міністрів приймати рішення, кому давати пільги, а кому не давати, кому підтримку надавати, кому не надавати підтримку. Це взагалі нонсенс для цивілізованої держави, коли ми, фактично, позбавили Верховну Раду права вирішувати податкові питання. Давши можливість Кабінету Міністрів робити такі речі, фактично, ми розпустили зараз комітет, який очолює Порошенко. Я не знаю, чому він на задав питання, чим йому зараз займатися, коли Кабінет Міністрів може мати можливість сам приймати рішення будь-які з цих питань. А я нагадаю, це питання оподаткування. В той же час задається питання: а за рахунок кого будуть компенсуватися бюджетні надходження? Тому що ні холдінги, ні потужні банки, ні фінансово-промислові групи, маючи такі важелі, не будуть платити до бюджету. Відповідь дуже проста: за рахунок простих людей, які не мають дивідендів, які нічого не мають, крім власної заробітної платні. І дуже цікаво, що саме комуністи і соціалісти підтримали фінансово-промислові групи і переклали весь податковий тягар на простих громадян. Тому, ми вважаємо, що цей закон ганебний. Його не можна підтримувати, за нього не можна голосувати. І саме тому ми будемо наполягати, щоб у „Голосі України” надрукували всі прізвища народних депутатів, які підтримали таке, вибачте, злочинне оподаткування наших громадян за рахунок звільнення потужних промислових гігантів від податків. Дякую за увагу.
Будь ласка, Цушко, і будемо голосувати. Наполягає від фракції.
Уважаемые коллеги и народные депутаты, уважаемая оппозиция. Мне жаль, что вы меняете точку зрения от места сидения. Во-первых, мы приняли, проголосовали, чтобы давало право Кабинет Министров, а не так, как раньше было, Минэкономики. Следующее. Я напоминаю, что по требованию не только ваших фракций, а фракций большинства из Закона про бюджет были изъяты все законопроекты, точнее пункты по налогообложению, выведены в отдельный законопроект, и мы первый раз за последние пять, шесть лет голосуем отдельно. А вам, тем, кто выступал, напоминаю, что вы в 2005 году в марте месяце, меняя бюджет, проголосовали изменения до 98 законов одним нажатием кнопки. Поэтому у вас просто элементарный популизм. Если к этому законопроекту нужно будет вернуться, у нас у всех есть возможность поправить в виде других законопроектов. Сегодня этот закон важен для сбалансирования бюджета. И хватит на этом играть. Вы выполняете.
Шановні колеги. Він наполягав від фракції, від фракції наполягав. Тому що записалися лише представники однієї фракції. А ви, Сергію Володимировичу, знаєте, що кожна фракція має гарантоване право на виступ. Будь ласка, Тетяна Іванівна.
Шановний Адаме Івановичу, шановні депутати. Є пропозиція повернутися до пропозиції Кабінету Міністрів у четвертому абзаці, де йдеться про Закон України „Про стимулювання виробництва автомобілів України”. Ми зараз обсудили. І тому, що нинішнє діюче законодавство дозволяє, щоб підтримувати ті проекти, які існують і програми інвестиційні, то я прошу виключити цей абзац з наших пропозицій. Дякую.
Ще раз наголосіть, виключити абзац.
Виключити абзац 4, де йдеться у тексті Закону України про стимулювання виробництва автомобілів і далі по тексту.
Яка це сторінка?
Це 1 сторінка пропозицій Кабінету Міністрів України.
Так. Виробництво автомобілів України.
Абзац в цілому виключити.
Шановні колеги, це стосується наступного, що в усіх проектах які прикінцевих положеннях передавалися з Мінекономіки на Кабмін або з обласних адміністрацій, відповідно до цього закону Кабмін і так реєстрував ці інвестиційні програми. Мова йдеться виключно про це. Тому потреби в цьому немає. Ми на сьогоднішній день це зробили. Це редакційне уточнення, яке помилково було включено в Кабмін. Дякую.
Шановні колеги, ну, зараз, зараз, Сергій Терьохін. Дійсно, тут слово „Інвестиційна програма” замінити „інвестиційна програма проекту”. Такого немає взагалі ще. Тому це буде, ми йдемо попереду паровоза. Ще закону немає, а ми вже його враховуємо. Я ставлю на голосування про вилучення цієї, раз, два, три, четвертого абзацу на першій сторінці. Прошу проголосувати. [[12:46:33]] За-263 Так. І народний депутат Терьохін наполягає, щоб ми повернулися до 48-ої поправки. Будь ласка, мікрофон Терьохіна.
Шановні народні депутати, ну я просив би.
Вона набрала 193 голоси.
Я просив би зосередитися. Я вам нагадую, що сьогодні проста людина платить прибутковий податок з зарплати 13% і до 42% нарахувань на фонд оплати праці. Нам пропонується людей, які мають у власності підприємства, банки і так далі звільнити від оподаткування або встановити 5% замість навіть 13%, щоб не було такого сорому. Я пропоную підтримати 48 правку з тим, щоб вилучити цю позицію. ну не можна просто мати таку мораль, вірніше, її не мати. Дякую.
Так, шановні колеги, зрозуміла аргументація. Я ставлю на голосування про повернення до переголосування 48 поправки. Прошу проголосувати. [[12:47:51]] За-222 По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 0, Блок Тимошенко, ось і не додав – 107, „Наша Україна” – 65, соціалісти – 30, комуністів -20, позафракційні – 0. Все. Все, колеги, все. Все. Шановні колеги, будемо. Шановні колеги, заспокойтесь! Я звертаюсь до Сергія Саса, це буде порушення Регламенту? Ні, ні, без мікрофону ви мені скажіть. Це буде порушення регламенту? Мовчить він. Давайте. Хто за те, щоб переголосувати? [[12:48:57]] За-210 Так. Все, шановні колеги, будемо голосувати в цілому як закон. Шановні колеги, заспокойтесь, приготуйтесь. Коли ми почали розгляд цього питання ще в першому читанні, я ще тоді попереджував, та у вас є на пультах, ви подивитесь сам. По фракціях, ну покажіть останнє по фракціях голосування. Партія регіонів – 0, Блок Тимошенко – 109, а було 107, „Наша Україна” – 67, соціалісти – 13, комуністів – 21, позафракційні – 0. Коли ми тільки приступили до розгляду цього питання, як показувала попередня практика, коли ми розглядали ці закони більш зацікавленого для сесійного залу, ніж подібні закони, немає. І тому, на превеликий жаль, ми з вами, бачите, скільки витратили часу. Тому що це зачіпало інтереси тої чи іншої людини, корпорації, фірми. І так далі, і тому подібне. З приводу того, щоб опублікувати хто як зараз проголосує, я думаю, можна підтримати цю пропозицію. Але разом опублікувати, якщо я не помиляюсь, у квітні 2005 року на пропозиції, в березні 2005 року на пропозиції іншого уряду з коліна ламалося все, що можна було поламати. В лівій колонці одне голосування, в правій – нехай читачі роблять аналіз так, що це можна зробити. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому закону за номером 2481 про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань оподаткування з врахуванням додатку пропозицій Кабінету Міністрів, який ми з вами проголосували. Голосуємо. [[12:51:04]] За-245 Прийнято. По фракціях, будь ласка. 183 – Партія регіонів, 4 – Блок Тимошенко, „Наша Україна” – 5, соціалісти – 28, комуністів – 21, позафракційні – 4. Шановні колеги, ми з вами домовились, що в 12.30 перейдемо до різного, або тоді, коли закінчимо цей закон. Але до мене підходять і просять, наполягають, що у нас є дуже пекучі питання, які треба розглянути, зокрема питання закону про голодомор. По-перше, його треба включити до порядку денного. До порядку денного. Якщо ми його включимо, для того, щоб його включити, треба поки що відмовитись від розгляду закону, який у нас на черзі стоїть, про телекомунікації. Автор наполягає, що він цього не хоче. Тому так, або ми приймаємо питання, що зараз у нас залишилося вісім і тридцять, - 38 хвилин працюємо без різного, або переходимо до різного. Так, хто за те, щоб зараз перейти до „різного”, прошу визначатися. [[12:52:32]] За-236 По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 177, Блок Юлії Тимошенко – 4, „Наша Україна” – 2, соціалісти –28, комуністи – 21, позафракційні – 4. Шановні колеги! Ще раз, ті, хто хоче звинувачувати, що ми спеціально затягували, затягували ті фракції, які хотіли його затягнути. Я не затягував, не махайте пальчиками, краще натискуйте кнопки, хто хоче виступити у „різному”. Не будь вульгарним, ви ж очолювали таке відомство, віце-прем’єром був, а культури нуль, нуль культури, нуль. От тому не даремно, що держава до такого дожилася, як такі чудаки керують нею. [[Оплески]] На відміну від вас я на себе частіше дивлюся і роблю висновки. Будь ласка, покажіть на табло. Цушко. Підготуватися Аржевітіну. Будь ласка, 47 хвилин у нас залишилося, прошу. Мендусь, будь ласка.
Шановні колеги! Для збереження історичної правди іноді потрібні зусилля не лише істориків, але і депутатів Верховної Ради. Зовсім недавно у нашій сесійній залі розглядалося питання про відзначення сторіччя від дня народження генерала Петра Григоренка. Вважаю, випадково питання не було проголосоване, швидше за все деякі депутати не отримали своєчасно повної інформації з даного питання. Воно далеке ніж фінансових надходжень бюджетів і політичних інтриг, але, переконаний, не менш важливе для нашого суспільства, бо стосується поняття історичної пам’яті, толерантності і терпимості. Генерал-майор радянської армії Петро Григоренко мужньо захищав батьківщину на фронтах Великої Вітчизняної війни, був одним з видатних радянських військових-теоретиків. Про інтелект цієї людини найкраще говорить його автобіографічна книга „В підпіллі зустрінеш тільки щурів”. Генерал Григоренко на самій вершині своєї кар’єри в Академії Генерального штабу СССР розчарувався в радянській владі. Він не став шпигуном чи зрадником, він вибрав шлях дисидента, і йому довелося іммігрувати тільки на вимогу влади, при цьому він не шукав теплого місця на Заході. Це був трагічний шлях мужньої людини, якій простояла державна репресивна система. Григоренко довгі роки не бажав покидати батьківщину, не дивлячись на примусове лікування в психіатричній клініці, допити і арешти. Генерал показав, що є справжнім патріотом, який не чіпляється за матеріальні блага. Петро Григоренко увійшов в історію як своєрідний символ боротьби за права людини в Україні. Можна по-різному ставитись до політичних поглядів Григоренка. Можна їх не поділяти. Але не можна не поважати мужність і громадянський подвиг цієї людини, для якої поняття „свобода слова” і „права людини” були не пустим звуком. На цих принципах, власне кажучи, сьогодні ґрунтується політична система України. Вважаю, було б доцільним, щоб Верховна Рада України повернулася до питання про відзначення сторіччя з дня народження Петра Григоровича Григоренка. Це стане ще одним свідченням нашої мудрості і здатності не бути заручниками стереотипів. Відповідний законопроект ми зобов’язуємося подати найближчим часом. Дякую за увагу і розраховую на розуміння і підтримку.
Будь ласка, Станіслав Аржевітін. За ним Геннадій Удовенко.
Станіслав Аржевітін, "Наша Україна". 13 листопада 2006 року у місті Києві відбулась рада Всеукраїнських козацьких товариств, які об’єднують всі регіони України і обліковують в своїх реєстрах десятки тисяч козаків. Було розглянуто питання голодомору і рада Всеукраїнських громадських козацьких організацій доручила мені раднику Президента з питань козацтва оголосити це звернення. Звернення щодо питання голодомору в Україні. Ми, нащадки славних традицій українських козаків, усвідомлюючи себе спадкоємцями великої козацької держави, понад усе прагнемо свободи та незалежності для наших громадян. Сьогодні наші побратими козаки від Донецька до Прикарпаття, Криму та Сум, Черкас і Києва хочуть привернути увагу суспільства до трагічних сторінок українського народу – голодомору 1932-1933 років, зокрема ми висвітлюємо солідарність з козаками Кубані, де українські станиці в 32-33 роках так само планомірно знищувалися тоталітарним режимом через їх спротив насильницької колективізації. Ми, українські козаки, вважаємо, що прийняття Закону України про голодомор 32-33 років в Україні сприятиме відновленню історичної справедливості , глибокому усвідомленню громадянами причин і наслідків геноциду українського народу, консолідації українського народу навколо ідеї утвердження в суспільстві нетерпимості до будь-яких проявів насильства, підвищенню авторитету України у світі. Звертаємося до наших побратимів – депутатів Верховної Ради України – про підтримку законопроекту Президента України, Гетьмана України Віктора Ющенка про визнання голодомору геноцидом українського народу. 13 листопада 2006 року, місто Київ. Дякую.
Геннадій Удовенко, будь ласка. Підготуватися, Лановий передає слово Кендзьору.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! На жаль, сьогодні не розглянули питання про законопроект, який був запропонований Президентом з проханням розглянути його невідкладно. Адаме Івановичу, я не хотів би, щоб була ця іронія, яку я почув з ваших вуст, про те, що он, мовляв, це таке питання, що можна його і не розглядати зараз, щось подібне. Адже мова йде про дуже велику, величезну трагедію українського народу. І так ставитися до цього питання, з неповагою, - це неповага до пам’яті мільйонів жертв, ми не знаємо, скільки їх загинуло: всім чи десять мільйонів. Ми ж взагалі голови загиблих українців вважаємо: мільйон – туди, мільйон – сюди, - це, мовляв, не має великого значення. Я хотів би сказати, і особливо тим, хто сьогодні виступає проти розгляду цього питання у Верховній Раді, що ці питання попереднє скликання Верховної Ради неодноразово розглядало, було спеціальне засідання Верховної Ради, було звернення до українського народу. Хочу сьогодні скористатися цією можливістю і зазначити активну і позитивну роль тодішнього Прем’єр-міністра України Віктора Федоровича Януковича, який очолював Національний організаційний комітет з питань відзначення жертв голодомору. Мені прикро за тих народних депутатів, які не хочуть, щоб ми вшанували пам’ять загиблих, щоб нічого подібного не було в нашій державі в майбутньому. Дякую за увагу.
Дякую, Геннадій Йосипович, тільки ми щось один одного не зовсім зрозуміли. Я не говорив про те, що це таке питання, яке може почекати. Я говорив про те, що перед тим як перейти до цього питання, в нас є ще попереднє і автор наполягає, щоб його розглянути. Так що я уточнюю. Я розумію, що це біль, це біда, так що чекати – це інша ситуація. Ярослав Кендзьор, будь ласка. Чудновський передав слово Забзалюку.
Ярослав Кендзьор, Народний рух України, фракція „Наша Україна”. Справді, Адаме Івановичу, таке питання сьогодні, на завершенні пленарного тижня, необхідно було ставити першим номером і йдучи до чергових драматичних роковин української історії, треба було його розглянути. Я маю потребу оголосити звернення керівників українських церков, звернення до голови Верховної Ради, до народних депутатів України. Від імені наших церков православних, греко-католиків та римо-католиків звертаюсь до вас з приводу необхідності визнання голодомору 32-33-ого років актом геноциду українського народу. З ідеологічних мотивів у 32-33-іх роках представниками радянської влади було заплановано та здійснено одну з найбільш масових у світовій історії акцій винищення мирного населення у межах колишньої УРСР, а також у місцевостях, де в значній кількості проживали українці. Свідомо і цілеспрямовано, за вказівками найвищого керівництва СССР, місцева влада вилучала всі продукти харчування, в першу чергу зерно. Результатом цієї акції стало знищення шляхом штучного голодомору від 7 до 10 мільйонів наших співвітчизників. Смерть цих людей стала наслідком не природних катаклізмів, військових дій, чи епідемій, а нелюдської жорстокості владоможців, які свідомо прирекли їх на винищення. Не зважаючи на спроби десятиліттями замовчувати факт голодомору, про нього беззаперечно свідчать численні документи та очевидці. Пам’ять про загиблих кличе до совісті живих. А зло не може бути подолане доти, допоки не буде визнане злом і засуджене. Голодомор – одна з найбільших трагедій, сторінок української історії на рівні з останньою Світовою війною він став причиною смерті мільйонів наших співвітчизників. Ми переконані, що законодавче визнання штучного голодомору 32-33-ого років актом геноциду українського народу буде справедливою оцінкою подіям минулого, вшануванням пам’яті мільйонів невинних жертв, пересторогою нинішньому та прийдешнім поколінням. Тому від імені наших церков ми підтримуємо, внесений президентом України – Віктором Ющенком, законопроект по визнання голодомору 32-33-ого років актом геноциду. Закликаємо на вас Боже благословення. Філарет - патріарх київський і всієї Русі; кардинал Любомир – верховний архієпископ української греко-католицької церкви; кардинал Мар’ян Яворський – глава конференції римо-католицьких єпископів України. Шановні колеги депутати! Не хворійте цією страшною амнезією. Думайте, що неодмінно і ваші родичі лежать у тих страшних могилах. Дякую.
Будь ласка, Роман Забзалюк. Підготуватися, Мордовець передав Бондарчуку.
Шановні народні депутати, телеглядачі та радіослухачі! На жаль, попри помпезної риторики, яка так часто-густо лунає з цієї трибуни про чергові великі досягнення уряду Януковича і кризової, ах, вибачте, антикризової коаліції, суспільно-політична та соціально-економічна ситуація в державі загострюється. Усі популістські маніпуляції, спрямовані переконати громадян про особливу визначеність команди перестройки по-донецькі на кшталт „пацан сказав – пацан зробив”, це – дешевий піар, адже населення сьогодні на собі відчуває, чого варті обіцянки про „нірвану” після приходу їх до влади. Ну, і що? Прийшли. Мають усю повноту влади, мають більшість у парламенті, впроваджують що хочуть і як хочуть, ігноруючи усі норми діючого законодавства та Регламенту. А економічна ситуація катастрофічно погіршується. Ціни на продукти харчування та товари першої необхідності зростають. Незахищені прошарки населення позбавляються соціального захисту, тарифи на комунальні послуги перевищують усі уявні рівні. Крива цін на електроенергію, газ, воду повзе вгору. Чи являється ця тенденція слідством саботажу або слідством впливу зовнішнього фактору, про що починають заявляти окремі представники антикризової коаліції? Та ні, ні в якому разі. Нинішня криза – це закономірність та лише частина жахливого плану по реваншу і реставрації кримінального олігархічного режиму Кучма-2 тими силами, які мали безпосереднє відношення до злочинів, що чинилися над народом в період тоталітарного режиму Кучми. Тому не дивно, що вони з такою ненавистю відзиваються про події демократичної революції 2004 року, бо добре усвідомлюють, що йдеться не про політичні кольори чи персоналії кандидатів, а про повстання української громади, яке повалило ненависний усьому народу режим Кучми. Не маючи аргументів для виправдання представники СПУ, КПУ, Регіонів намагаються перевести увагу виборців на персоналії, ображаючи і обрехуючи лідера опозиції. От тут вони дійсно мастаки. Навіть памфлети зачитують. Так от одному із таких знатоків творчості Губермана, який ще тільки не запровадив, славити Господа, реформи по збільшенню поголів’я баранів у відповідному міністерстві, я б радив у Губермана взяти наступні строчки та перерехтувати до антисоціального Державного бюджету. «В нашем мире есть мирок, там общественные крысы жрут общественный пирог». Ми закликаємо. Та схаменіться, та подивіться, що робиться в районах, що робиться в селах та містах наших. Одні обіцянки. Ще три роки назад ви обіцяли провести газ в Снігурівський район. Одні обіцянки. Знову у цьому році пообіцяли. Нічого не зроблено. Пообіцяли зробти міст у місті Миколаєві. У цьому році пообіцяли. Три роки кормите обіцянками. Геть нічого. Перекинули. Це при уряді Януковича. Тому я закликаю вас. Будь ласка, задумайтеся, що відбувається у нашій країні і куди вас під змахами руки заставляють сліпо голосувати окремі особи, яким байдужа доля України і ваша доля у тому числі. Їм важливо одне: багатіти за рахунок.
Іван Бондарчук, фракція соціалістів. Підготуватися, Борщевський передає Симоненку.
Шановні колеги, депутат Бондарчук, фракція Соціалістичної партії України. Сьогодні в Україні відзначається День студента в рамках Міжнародного дня студента. Тому за дорученням фракції Соціалістичної партії України у Верховній Раді хочу привітати українське студентство із цим святом. Думаю, мене підтримають усі народні депутати не залежно від партійної і фракційної приналежності. Колись Микола Іванович Пирогов, який спочиває у нас у Вінниці, і який був не лише великим хірургом, а і видатним педагогом, попечителем Київського та Одеського учбових округів сказав: „Люблю і поважаю молодість, тому що пам’ятаю свою”. Під цими словами міг би підписатися кожен із нас, адже усі ми були у свій час студентами і згадуємо цей період свого життя чи не якнайщасливіший і найрадісніший. Ми не лише опановували професіями, а й формувалися як особистості, виховувалися патріотами, закохувалися, формували сім’ї. Вітаючи наше студентство зі святом, ми зичимо юнакам та дівчатам успіхів у навчанні, бо без міцних та глибоких і всебічних знань немає майбутнього ні в кожного юнака або дівчини, ні в України в цілому. Одночасно, хочу привітати працівників сільського господарства, механізаторів, рільників і тваринників, спеціалістів, організаторів сільськогосподарського виробництва, ветеранів з Днем працівника сільського господарства, який відзначатиметься в неділю. З урахуванням ролі села не лише з точки зору питомої ваги агропромислового комплексу в валовому внутрішньому продукті, а найперше тому, що ми нація хліборобська, нація гречкосіїв, що село не лише колиска нації, а є оберігом традицій українства, що відродження України піде з села, було б очевидно доцільно надати цьому святу статусу державного, щоб ми на державному рівні вшановували наших годувальників. Але це у майбутньому. А сьогодні давайте привітаємо селян із святом. Побажаємо їм усіляких гараздів та пообіцяємо, що при затвердженні Державного бюджету України на 2007 рік ми нарешті згадаємо про необхідність реальної державної підтримки села. Дякую.
Так, День працівника сільського господарства – офіційне свято, правда не вихідний день. Симоненко, фракція комуністів. Підготуватись, Сас передав слово Томенку.
Уважаемые коллеги и уважаемые радиослушатели, безусловно, история человеческой цивилизации знает немало трагических страниц, которые находятся в центре политических и идеологических спекуляций и вульгарных извращений. Безусловно, не обошла она и Украину. И розбудову нашей независимости начали с того, что в январе 18 года прошлого столетия Центральная рада расстреляла 2 с половиной тысячи украинских рабочих «Арсенала», завода «Арсенал». В январе 18 года Центральная рада подписывает сепаратный договор с немцами и немцы в феврале заходят на Украину с багнетами, расстреливая рабочих и жителей Украины, а за это Центральная рада подписала договор вывезти 70 миллионов пудов зерна с Украины. Вывезли все 9 миллионов. Далее. В сентябре 1918 года Скоропадский продолжает развитие этой тенденции и уже обещает вывести 100 миллионов пудов хлеба, 11 миллионов пудов мяса живьем, 400 тысяч пудов сала украинского – это наша история. И вот в данной ситуации события 1932-1933 года – это трагическая страница, это горе наше. И, я считаю, что мы, как политики, должны сегодня не строить политиканство на этом горе людском, а подумать о живых и подумать о том, чтобы нынешнее поколение ценило нашу историю и думало о живых. И некоторые политики, вот именно на этом человеческом несчастье, горе, делает себе карьеру, я считаю, что это аморально. История человечества, безусловно, дает нам ответы на многие другие вопросы, что под лозунгами демократии, особенно это показывают нам сегодня американцы, они уничтожают целые народы и организовывают соответствующие войны. Поэтому я хотел бы, чтобы мы сегодня задумались над теми и ответили вопрос, а что делается сегодня и почему у нас за 15 лет независимости умерло более 11 миллионов граждан Украины. Население Украины сократилось более чем на 5 миллионов. Кто виноват в этом? Почему эта политика реализуется, что у нас за годы независимости четвертая волна эмиграции появилась. Ведь это новое поколение граждан Украины независимой бросает свою родину, едут за пределы, ибо здесь политика уничтожения проводится, это, действительно, политика геноцида, когда человеку не дают возможность жить в своей родной стране. Я бы хотел, чтобы мы, товарищи, задумались над тем, Президент, сегодня внося свой проект Закона «О геноциде» пытается расколоть антикризисную коалицию, он пытается посеять вражду между русскими и украинцами, гражданами Украины, он пытается расколоть славянский мир. Вывод. Не делают выводы, к сожалению, из этой сложной истории такие политики как Ющенко и его политическое окружение и топчась на прахе людском, забывая о живых, сегодня пытается поссорить и государство, то есть, Украину, и Россию, и естественно будущие поколение. Я считаю, что это аморально.
Дякую. Микола Томенко, будь ласка. Підготуватись Олені Бондаренко.
Николай, я хотів привернути увагу до низки надзвичайно складних соціальних і гуманітарних проблем, які відійшли на другий план в таких політичних і соціально-економічних дискусіях. Так сталося, що протягом останнього року уряд і система влади практично забуло про існуванні однієї з найсерйозніших бід України і світу, проблему ВІЛ-СНІД. Організація Об’єднаних Націй нещодавно розглядала питання стосовно спільної системи боротьби з ВІЛ-СНІД, і відзначила, що в період, коли я був віце-прем’єром з питань гуманітарних, соціальних питань, була знайдена найоптимальніша форма роботи уряду і громадських організацій, коли створена була Національна рада, де половина представляла громадські міжнародні організації, половина – уряд, і тоді вперше Світовий банк повірив і міжнародні організації нашій владі, і готовий був фінансувати боротьбу проти ВІЛ-СНІД. В силу різних обставин міністерство охорони здоров’я своїми нерадивими діями і своїми дискусіями, що вони краще знають як боротися з ВІЛ-СНІД, призвели ситуацію, що практично рік в Україні призупинена системна робота по боротьбі з ВІЛ-СНІД. На сьогоднішній день справа виглядає таким чином, що кожна затримка в рік-два може призвести до того, що динаміка захворювання буде настільки сильною, що тоді вже ніякі гроші, ніякі зусилля їх не можуть зупинити. Я звертаюся до уряду з наполегливою вимогою почати збиратись і працювати в межах Національної ради, де представлена громадськість і уряд. Переконати міжнародні організації, що не буде, як кілька років назад, закуповуватися для боротьби з ВІЛ-СНІД найдорожчі препарати, які нікому не потрібні, а буде прозора і зрозуміла система роботи з цією бідою. Друга проблема пов’язана так само з проблемою туберкульозу. І сьогодні, на жаль, і в бюджеті є недостатньо коштів для того, щоб розуміти, що і українська держава, і громадськість, і міжнародне співтовариство спільно займається боротьбою з ВІЛ-СНІД. Другу проблему, яку я хотів озвучити, вона для мене прозвучала дуже цікаво і нещодавно я почув, що уряд радісно повідомив наших ветеранів, що нарешті їм видадуть обіцяні окуляри, які два роки ми не могли знайти. Я радію, що, очевидно, теперішній уряд може знайшов схрони якісь там місця, тому що два роки, коли я до Генеральної прокуратури звернувся, запитав: „Де мільйон окулярів для ветеранів?”, Генеральна прокуратура, СБУ, уряд і Інтерпол разом шукали і не могли найти цей мільйон окулярів. Тепер я чую від уряду, що це наскільки уряд класно працює, що вони знайшли ці окуляри, нарешті їх видадуть. Я думаю, що Генеральна прокуратура проконтролює, щоб їх, нарешті, видали і знайде ті місця, де ж вони два роки ховалися від ветеранів.
Дякую, Миколо Володимировичу. Правда, про місто Київ щось ви не згадали сьогодні. Олена Бондаренко, будь ласка. Наступний Волга передав слово Садовому.
Дякую, Олена Бондаренко, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Шановні колеги! Шановні телеглядачі і радіослухачі! Сьогодні, очевидно, в очікуванні, що таки буде розглядатися питання - Закон про голодомор в Україні у нас у залі, якісь невідомі особи розіклали на робочих місцях наших депутатів огидну книжечку під назвою „Міф о голодоморе”. На, превеликий жаль, ті, хто роздавали не знайшли у собі сили і мужності признатися у тому, що вони це робили. Так от, там з передмовою деякого чоловіка з символічним прізвищем Безродний паплюжиться честь і гідність українського народу, нівелюється історична пам’ять українського народу і робиться все для того, щоб і далі почувалися безродними, які не знають ні свого роду, ні народу. Я переконана, що держава може впевнено крокувати шляхом цивілізаційного поступу лише за умови консолідації суспільства на сонові консенсусного ставлення до засадничих понять суспільного буття. Це поняття громадянської гідності і самоповаги, історичної пам’яті, поваги до свого роду і народу, шани до своїх померлих і співчуття до страждань безневинних жертв. І в цьому сенсі влада зобов’язана гуртувати суспільство, подаючи йому сигнали щодо свого бачення ключових проблем минулого і сьогодення. Сьогодні ми бачимо приклад спроби такого гуртування суспільства у якості подання проекту Закону Президентом про голодомор в Україні. Тобто поняття історичної пам’яті, віри, мови, самоусвідомлення. І надалі будуть спекуляціями для політиканів, які прагнуть тримати суспільство роз’єднаним і розпорошеним у стані ворожнечі, як це робилося у 2004 році, коли деякі політикани малювали Україну у вигляді такої собі тушки, якщо так буде далі, якщо відповідні закони, скеровані на очищення нації, її духовне піднесення і її оздоровлення не будуть прийматися. Законопроект про голодомор – це наше ставлення до цього законопроекту. Наше голосування за цей проект закону є тестом на те, хто ми є, чиї діти чи патріоти якої і чиєї країни і чи доросли ми, законодавча гілка влада, до самоусвідомлення своєї високої місії – сприяти моральному одужанню суспільства, очищенню правдою і співпереживанням, просто своєю людяністю? Сьогодні, крім того, в залі був розданий інший законопроект, який я вважаю блюзнірством і фарисейством, поза як там є все, крім поняття „геноциду”. Геноцид справді був, і ми повинні зробити все для того, щоб цей закон був прийнятий. Дякую.
Микола Садовий, будь ласка. Підготуватись Гладкевичу.
Микола Садовий, фракція Соціалістичної партії України. Я за дорученням Комітету з науки і освіти щиро вітаю всіх студентів із Днем студента і бажаю успіхів, успіхів і ще раз успіхів у житті, в навчанні, в здоров’ї. Фракція соціалістів також вітає студентів із святом і буде все робити, аби держава стурбувалася про навчаючу молодь. Наступне, з чим я хотів би звернутися, то це із проблемою, яка виникла у зв’язку із тим життям, в яке потрапили жителі міста Олександрії Кіровоградської області. Нагадую суть справи. Заснована була холдінгова компанія „Олександрія-вугілля”, вона була доведена до банкрутства. Після цього була проведена кампанія по суті обману шахтарів і профспілкових лідерів. Це є обман в тому, що людям нав’язали точку зору, що вихід у тому, що необхідно передати вуглерозрізи і все майно в оренду приватним структурам „Екселент” і „Олександрія-вугілля”. Людям обіцяли золоті гори, але не сказали, що в плани власника-приватника якраз Жванії, який із фракції БЮТ, входила така програма, що із Державного бюджету необхідно йому виплачувати різницю у собівартості і у затратах. Людям не повірили. Людям не довели до відому про те, що це не враховано ні в законодавстві і нічим не врегульовано. Як наслідок, цей бізнесмен кинув людей на призволяще. Вуглерозрізи не працюють і затоплюються водою. Залізна дорога розбирається. Орендна плата не виплачується. Більше 10 мільйонів гривень зарплати не виплачується. Віце-прем’єр дав доручення протягом 10 днів погасити цю заборгованість, але цього немає. Фонд державного майна і Семенюк, зокрема, в судовому порядку розірвали оренду із цим підприємцем. Але, на превеликий жаль, було після цього дано доручення Мінвуглепрому утворити нове підприємство, а орендатор повинен передати державне майно державі, проте ці дві фірми не виконали рішення суду і затягують цей процес. Процес затягується у тому плані, що подається у апеляційні суди, а шахти руйнуються. Тому я звертаюся до Жванії як власника, до Юлії Володимирівни Тимошенко як керівника БЮТ. У ваших руках десятки тисяч долей Олександрії, міста Олександрії, віддайте державі те, що належить державі і не заважайте працювати і жити людям.
Дякую. Я вношу уточнення. Жванія знаходиться ще у фракції "Наша Україна". Гнаткевич, будь ласка. Підготуватись Яворівському.
Юрій Гнаткевич, Блок Юлії Тимошенко. Шановні співвітчизники! В Україні знищено українське кіно. На екранах кінотеатрів і телебачення тепер показують лише старі радянські фільми та американські і російські серіали і бойовики. При цьому, не всі знають, що в усіх кінотеатрах України від Луганська до Коломиї усі фільми не йдуть державною мовою України. І ось на 15-му році Незалежності Кабінет Міністрів України, очолюваний Єхануровим, прийняв постанову, якою зобов’язав кінематографічну буржуазію частину американських і російських бойовиків і серіалів, озвучувати і дублювати українською мовою. Кабінет Міністрів керувався здоровим глуздом, українською гідністю та Законом „Про кінематографію”. Читаємо статтю 14-ту цього закону: „Іноземні фільми перед розповсюдженням в Україні в обов’язковому порядку повинні бути дубльовані, або озвучені, чи субтитровані державною мовою, вони також можуть бути дубльовані, або озвучені, чи субтитровані мовами національних меншин”. І що ж? Буржуазія подала в суд, оскарживши згадану постанову, а суд прислухався не до закону, а до інтересів буржуазії, посилаючись на те, що в статті 14 Закону „Про кінематографію” сказано”, що іноземні фільми у нас можуть подаватися також мовами національних меншин. По-перше, суд добре бачив, що в статті 14-й Закону „Про кінематографію” законодавець спеціально наголосив, що фільми дублюються українською мовою в обов’язковому порядку. По-друге, суд не такий дивний, щоб не розуміти, що слова „можуть також дублюватися мовами нацменшин” вжито у тому сенсі, що фільми мають йти українською мовою, але не лише українською. Тобто слово „також” є синонімом до слова „крім цього”, українською і, крім цього, іншими мовами. Які наслідки? Українська буржуазія рахує гроші і потирає руки, націонал-патріотичні організації мовчать, мабуть, притомившись від боротьби за українську справу. Одна лише „Просвіта” написала протестного листа до Верховного Суду. Гарант Конституції теж мовчить, омбудсмен, у віданні якого права всіх людей, теж мовчить. Президент каже, мовляв, читайте Універсал, там все сказано. Віце-прем’єр-міністр Табачник, який тепер відповідає за розвиток української культури в Україні, сказав пресі, що рішення суду треба, звичайно ж, виконувати. Дмитре Володимировичу, але суд-то в нас, як з’ясовується, ну, можливо, хтось замість мене би стояв радикальніший, скажімо, Хмара на цій трибуні, сказав: „продажним буває”. Я скажу простіше: він некваліфікований дуже часто, особливо в лінгвістичному сенсі. Дякую.
Володимир Яворівський, будь ласка. Підготуватися Бульбі.
Володимир Яворівський, Блок Юлії Тимошенко, голова Національної спілки письменників України. Шановні українці, і ті, які є в цій залі, і ті, які поза залою, слово „українці” я розумію в політичному, а не тільки в етнічному сенсі. Хочу торкнутися, дозволю собі теми, проблеми, яка майже не звучить із цієї нашої трибуни. Я переконаний у тому, що за багаторічну мою депутатську діяльність я маю право подивитися на нас, на наш парламент, на наше депутатське співтовариство з боку. І хочу поставити запитання: чи ми думаємо над тим, як нас сприймають люди, чи ми думаємо про те, що ми взагалі в консервній банці і ніхто нічого не бачить, і ніхто нічого не розуміє в цьому світі. Я хочу нагадати про те, що кілька годин на день ми з вами на рентгені і кожен наш учинок, і напівпорожня наша зала, кожен наш подих, кожна наша перепалка - люди чують. Мені здається, я в цьому абсолютно переконаний в тому, що з цієї зали, я був уже в кількох парламентах, такого ще, який ми маємо сьогодні, у нас ще не було. Із цієї зали, з-під цього куполу ми буквально вивергаємо в українське суспільство щоденно злість, жовч, ненависть, брехню. І це в таких дозах, що взагалі починаю думати: може, взагалі не варто транслювати все це сьогодні на наше суспільство, на нашу молодь. Я наведу кілька прикладів. Ну, ви подивіться, я виступав з цієї трибуни, виступав прекрасний кримськотатарський національний герой, який дозволив собі колись сказати: „Ви забрали в мене Батьківщину і я вашу захищати не піду”. Мустафа Джемільов говорить про Григоренка. Ви не голосуєте за нього. Сьогодні виступає, оплакує і розповідає нам представник, який не голосував тоді, розповідає, який великий Григоренко. Що ж ми робимо? Точнісінько таке саме голосування по тому ж самому Іванові Багряному. Ще один епізод: ми маємо дивовижного чоловіка, яким би кожна нація гордилася – Олександра Довженка. Його фільм „Земля” входить в 10 найкращих фільмів часів і народів. Кращого фільму немає і, можливо, і не буде. Ми маємо, ну, справді, легендарного чоловіка, світ захоплюється. Ви подивіться, 4 тижні переноситься постійно розгляд цього питання, а 25 числа вже 50-річчя з дня його смерті. І ми будемо визначати без парламенту. Це, буквально, ще раз кажу: на кожному кроці. Сьогодні ми голосуємо, вся ж Україна чує, за що проголосували. Про те, що олігархам і кланам ми, фактично, знімаємо податок, а натомість перекладаємо на плечі простолюду. Я завершую свій виступ. Люди добрі, я це й собі кажу, пам’ятаймо про те, що політики приходять у політику з прекрасним майбутнім, а виходять з неї з ганебним минулим. Я дуже не хотів би, щоб так було з кожним із тих, хто сидить у цій залі.
Степан Бульба, будь ласка. Наступний Камчатний. Він передав Шлимку.
Дякую, Адам Іванович. Шановні народні депутати, шановні виборці! Як добре в нас виходить, коли говоримо про речі неконкретні, і голодомор. Ну, дійсно, воно хвилює, це питання багатьох, очевидно. Але послухайте людей, що вони говорять. Та ні, я от дивлюсь на декого, які при будь-якій владі були завжди праві і говорили від імені влади, і в той же час переконували, і ні за що зараз не хочуть відповідати. Я про конкретну проблему. Він стосується, мій виступ стосується конкретного питання – питання очевидних зловживань і порушень закону, пов’язаних з використанням 55-ти гектарів землі в місті Полтаві. Ця земля звільнена Міністерством оборони України після ліквідації артилерійської бази. Немає потреба доводити, як важко зараз органам місцевого самоврядування за умови жорстокого дефіциту бюджетних коштів, хронічної нестачі фінансів вирішувати питання житлового будівництва, житлово-комунального господарства, містобудування. 55 гектарів землі в центрі міста – це, по суті, безцінний скарб, який міг би вирішити для Полтави і її мешканців всі ці проблеми, збудувати тисячі квартир для тих, хто потребує цих квартир, в тому числі, військових. Так от, замість цього потайки, без участі громадськості, без визначених і передбачених законом земельних конкурсів і аукціону за безцінь було передано цю ділянку місцевості такій собі фірмі, товариству з обмеженою відповідальністю, а по суті товариств з необмеженою безвідповідальністю „5 елемент”, „5 колесо”, як народ справедливо називає. Повторюю, за безцінь. І таким чином проблема для багатьох полтавців залишається невирішеною. Чому я кажу, що невирішеною? Тому що віддати навіть в оренду на 25 років – це значить віддати навіки цю землю. При тому без всяких визначень, без всяких, скажімо, відповідальностей і так далі. Тому мій виступ я завершую словами такими. Я звертаюся до Міністерства оборони. На якій основі вони дали команду нинішньому виконуючому обов’язки міського голови Матковському, якщо це так було, як він говорить, передати цю землю конкретній фірмі? Я вважаю, що це є порушенням закону, і звертаюся до Прокуратури втрутитися і припинити беззаконня у місті Полтава.
Дякую. Петро Шлемко, будь ласка. Підготуватися, Яковина передав Бондарю.
Дмитро Шлемко, Блок Юлії Тимошенко. Шановні співвітчизники. Днями з трибуни Верховної Ради депутати комуністи через зачитування анонімного листа обмалювали картину дій ОУН УПА у післявоєнний період у Західній Україні. І на основі цього обурюються указом Президентом про визнання вояк ОУН УПА воюючою стороною у Другій світовій війні. Здавалося б, уже нікого нічим не можна здивувати, коли не прагнуть вчитися історії. Бо сьогодні для всіх мислячих людей є загальновідомою істина: бреше не історія, брешуть історики. То ж з історії нагадаю дещо тим, хто не хоче її переосмислювати, а і далі користується радянськими догмами. 17 вересня 1939 року населення Західної України хлібом і сіллю зустрічало Червону армію як визволительку. Однак слід за ними прийшли інші війська НКВС – зла і ненависна спецслужба, яка набила руку масовими репресіями свого народу в 1937-1938 роках. Що ж такого скоїли західні українці, коли вже через місяць їх як класових ворогів почали масово депортувати з рідних земель: з Волинської, Дрогобицької, Львівської, Рівненської, Станіславської, Тернопільської областей було вивезено майже 18 тисяч сімей. Почався масовий безпричинний та безпрецедентний наступ на Українську греко-католицьку церкву. Відкрито 26 в’язниць. Нічого не змінив і другий прихід Червоної армії, бо не вона стала головною дієвою особою, а знову військові формування НКВС. Саме вони почали використовувати єзуїтські методи боротьби з формуванням УПА, щоб дискредитувати його в очах як місцевого населення, так і всієї країни. Найпоширенішими методами стали наклепи, брехня, розповсюдження різних чуток, але, що найжахливіше, перевдягання та формування енкаведистами фальшивих бригад хлопців з лісу, які здійснювали свої страшні злочини, про які розказувалось з трибуни депутатом. Після її виступу я к виходець з Івано-Франківщини, отримав десятки обурених відгуків, один з яких у фрагментарному вигляді хотів би зачитати. Тетяна Гайошко з Івано-Франківська пише. Ніколи не писала листів до високих інстанцій чи чиновників, однак не можу приховати свого обурення одним із виступів у Верховній Раді. Було б дуже добре, щоб свого листа депутат Самойлик зачитала в якомусь сільському клубі нашої області, особливо в тих 22 селах, які були вщент спалені не фашистами, а енкаведистами. Може вона не знає, що в лавах УПА було безліч вихідців з Східної України. Наприклад, Ольга Чамарис з Черкас була коректором підпільних видань. Павло Васіщев із Звенигородки – комендантом СБ. району, вчителька Наталія Сіренко постачала підпілля канцтоварами. У селі Боднарів, що за 20 кілометрів від Івано-Франківська, стоїть пам’ятник молодому лейтенанту Червоної армії Олександру Корякову, а за 20 кроків знаходиться могила. провідниці з поетичним псевдо. Розалії Шулер, яка, не втримавши катувань, кинулася в криницю. Нині до двох могил покладають квіти. Мертві вже примирилися. Що бракує зробити це живим?.
Будь ласка, Олександр Бондар. Підготуватися, Корж передав слово Кирильчуку.
Олександр Бондар, Українська республіканська партія „Собор”, фракція „Наша Україна”. Шановні теле- і радіослухачі, нещодавно уряд відзначив своє стодення з часу діяльності. Особливі досягнення так, як вважає уряд, були в економічній сфері. Тому я коротко хочу проаналізувати, що саме зроблено урядом в галузі такій важливій для економіки як приватизація. За 100 днів було оголошено фондом три конкурси, на які прийшли заявки і була створена конкуренція між покупцями, які завдяки прямому чи опосередкованому участі уряду були відмінені, це „Луганськтепловоз”, „Укрнафтопродукт” і „Комсольське рудоуправління”. Чому ж Кабінет Міністрів через фонд відмінив ці конкурси, тому що там були подані заявки небажаними покупцями. Я не знаю, яким чином уряд збирається проводити приватизація в наступному році, тому що ми досі не бачили програми приватизації, як вона буде здійснюватись для мене, як фахівця, важливо, в першу чергу, що ми хотіли б знати, це буде так як перший продавалась „Криворіжсталь” чи так як другий раз вона продавалась. Від цього набагато залежить виконання бюджету 2007 року. Перелік об’єктів, який нам нещодавно подав уряд, які забезпечать надходження коштів в бюджет 2007 року, мало того, що поданий в повне порушення Регламенту, він не піддається здоровому глузду, оскільки там знову більше ста об’єктів, я можу їх перерахувати з переліку один за одним, знаходять в банкрутстві, в санації або в стаді ліквідації. Якщо брати по переліку, це підряд можна називати: Курахівський механічний завод, „Трестпівденрехбуд”, Артемівський машинобудівний завод, Іллічівське рудоуправління і так далі. Я ще раз кажу, це біля ста об’єктів. Не змогли навіть почистити цей перелік за той строк, що депутати надали, щоб перелік, дійсно, був реальним. Йдуть розмови, що ці об’єкти будуть продаватись з землею. Але жодного випадку такого ще не було продажу і для того, щоб до цього підготувати нові об’єкти потрібно якнайменше рік. Втрачається сам сенс прийняття цього переліку, тому що він називається орієнтовний, він нічого обов’язкового для фонду не дає, крім того, що Кабінет Міністрів може продавати об’єкти поза цим переліком, ми не знаємо способи продажу цих об’єктів, це будуть аукціони чи конкурси під замовлення. Я, як народний депутат, и депутат Кожем’якін подали законопроект, який позбавляє фонд можливості виставляти такі умови, в яких наперед відомий покупець. Але, на жаль, цей законопроект не виноситься не тільки на розгляд парламенту, а й Комітету з економічної політики. Я звертаю увагу антикризової коаліції на ту ситуацію, яка зараз відбувається в процесі приватизації. Дякую за увагу.
Так, дякую. І будь ласка, Кирильчук. Репліка буде.
Євген Кирильчук, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Шановний Адам Іванович, сьогодні оголошуючи депутатський запит мій щодо стихії на Волині, ви сказали, хоч це вже питання вирішено, тому що Волині надіслано 10 мільйонів допомоги. Я хочу сказати, що актами обраховано всі збитки солідними комісіями. Ці акти є у Києві, і ця сума перевищує 200 мільйонів. Так що це не допомога, це поки що маленька подачка. Адже протягом липня-серпня місяця цього року у Волинській області внаслідок проливних дощів вийшли всі річки з берегів. Загинув врожай зернових, картоплі, овочів. Як свідчать підтверджуючі документи волинського Гідрометцентру, подібних проливних дощів не спостерігалося останні 50 років. В серпні місяці, коли в області в основному проходили жнива, було лише 6 днів без дощу. В окремі дні дощ ішов в такій кількості, що вода не встигала входити в землю. Ще у вересні місяці акти по обслідуванню посівів розміри збитків від проливних дощів складені відповідними комісіями і відправлені до уряду. Надіслано Кабінету Міністрів клопотання від керівництва області. До мене як до депутата поступають десятки заяв і писем-звернень щодо цієї біди. Адже сьогодні господарства не мають коштів, щоб виплатити банкам по кредитам відсотки, вчасно провести податкові відрахування у пенсійний фонд і інші платежі, зокрема, по лізинговій програмі, збільшуються борги за енергоносії і, не враховуючи стихійних обставин, місцеві прокурори порушують кримінальні справи за борги по зарплаті, банки передають матеріали до судів за несплату відсотків, ситуація на місцях критична. На порозі ще й зимові проблеми. Все це наближає масове банкрутство господарств, підприємців, фермерів. Щоб запобігти ще більшим проблемам, я звернувся до Кабінету Міністрів сьогоднішнім депутатським запитом і прошу компенсувати хоча б частково збитки спричинені стихійним лихом у Волинській області з резервного фонду. Друге. Прискорити пролонгацію лізингових платежів за сільськогосподарську техніку, прискорити фінансування банківських відсотків по кредитах цього року, і дозволи, як виняток, пролонгацію кредитів для господарств і фермерів, які зазнали стихійного лиха. І, я думаю, що реакція повинна бути, тому що з цієї трибуни перший віце-прем’єр пообіцяв допомогти. На закінчення хочу все-таки.
Я це зроблю за вам потім, Євгене Івановичу. І я повинен сказати, що ви абсолютно праві. Все, що ви говорили, я підтверджую, бо сам також знаю цю ситуацію, був у багатьох районах якраз на Волині, загальна сума 230 мільйонів гривень. Ясно. Ви абсолютно праві, давайте будемо боротися разом і допомагати. Я приєднуюся до вашого запиту. Будь ласка, уточнення. Мікрофон Садового або з трибуни і репліка Самойлик.
У своєму виступі я допустив неточність. Мова йде не про депутата Жванія, якого я поважаю, а про Жеваго. Тому я звертаюся не до Жванія, а до Жеваго із фракції БЮТу. Спасибі.
Дякую за уточнення. Репліку від фракції не можна вже. Сьогодні більше, ніж ваша фракція, ніхто не виступав. Мікрофон Самойлик, будь ласка.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу! Шановні громадяни України! Мене зараз звинуватив народний депутат з БЮТу в тому, що я зачитувала анонімного листа з приводу злодіянь ОУН-УПА. Я хочу відповідально заявити, що я одержала листа від конкретних людей з підписами, я називала прізвища, і жінка, тоді ще молода дуже вчителька, була направлена в Івано-Франківську область, якраз вона була свідком звірств вояків ОУН-УПА і розповіла про ці факти. Я навела лише окремі факти за браком часу. Я можу і більше сказати про те, що вона писала: як забивали колодязі молодими вчительками, медсестрами, як звірствували і ганялися за молодими комсомольцями – ось вам, це було, так сказати, право вибору і таке інше. Тобто я хочу сказати, що я конкретний лист навела. Якщо вже так стоїть питання, то я попрошу опублікувати його в „Голосі України”, нехай весь народ України прочитає прізвище цієї жінки і більш ширше знає, свідком чого.
Ясно, Катерина. Згадувалося не тільки ваше, але в нормальному сенсі. Ні, ні. Катерина Семенівна, я думаю, ви можете порозумітися з колегою, який виступав, тим більше, що він свого часу був вашим колегою, ви були колегами по партійній роботі. Правда, ранг у нього був дещо вищий: ви були секретарем райкому по ідеології, а він обкому партії з питань ідеології в тій же Івано-Франківській області. Шановні колеги, вибачте, я і так уже перейшов всі межі Регламенту. Я дозволю вам нагадати, що наступний тиждень ми працюємо з виборцями, хотілося, щоб вони нас дочекалися. 21 листопада відбудуться парламентські слухання з нагоди Міжнародного дня проти насильства щодо жінок о 12 годині – „Сучасний стан та актуальні завдання у сфері попередження гендерного насильства” і о 14-й – „Рівні права та рівні можливості в Україні. Реалії та перспективи”. Чергове пленарне засідання розпочнеться о 10 годині 28 листопада. На все добре. На цьому ранкове засідання Верховної Ради оголошується закритим.