Доброго ранку, шановні народні депутати та гості Верховної Ради! Прошу народних депутатів підготуватися до електронного голосування. Нагадую, що після початку реєстрації необхідно, утримуючи сенсорну кнопку, натиснути на зелену кнопку "За" та утримувати їх до кінця реєстрації. Шановні колеги, готові до реєстрації? Прошу народних депутатів реєструватися. [[10:04:55]] В залі зареєстрований 231 народний депутат. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги. Артур Володимирович, а де заява ваша? Секундочку. [[Шум у залі]] Шановні колеги, надійшла заява від двох фракцій оголосити перерву у пленарному засіданні, реальну перерву. Оголошується перерва на 30 хвилин. Фракція "Європейська солідарність" просить зібратися. До 10:30.
Шановні народні депутати, ми використали аж три перерви. У нас було тривале засідання. Я прошу народних депутатів зайняти свої місця. Шановні народні депутати, займіть, будь ласка, свої місця. Шановні колеги, за результатами нашого засідання я от хочу звернутися до всіх суб’єктів, на яких поширюється дія Постанови 1006, яка регламентує висвітлення діяльності Верховної Ради України. Я прошу всіх суб’єктів, яких вона стосується, неухильно дотримуватися цього рішення, яке прийняте у Верховній Раді України. Якщо хтось бажає внести зміни до нього, процедура всім знайома. Друге. Ми домовилися так, що ми завершимо. Ну як, у нас о 12:30 перерва, ми надамо по 3 хвилини представнику кожної фракції і групи для того, щоб вони мали можливість виступити за результатами проведеної наради, зараз прямо, і після цього ми підемо на перерву з 12:00 до 12:30. Шановні колеги, прошу представників фракцій і груп записатися на трихвилинні виступи. Слово надається народному депутату України Соболєву Сергію Владиславовичу, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина". Юлія Володимирівна Тимошенко, будь ласка.
Шановні колеги, я хотіла б нагадати вам, що парламент залишається неприступною фортецею для народу України. Зараз, сьогодні вже, якщо вчора, позавчора були фізичні особи-підприємці навколо парламенту, зараз навколо парламенту шахтарі. І вони після того, як наша фракція з ними зустрілася, сказали про те, що вугільна галузь знищується, шахтарі знищуються, їх родини, по суті, викидаються на вулицю, і вони просять уклінно Верховну Раду прийняти їх делегацію на рівні Голови Верховної Ради і керівників фракцій, профільних комітетів негайно. Ви тут в теплі, у вас все в порядку, заробітна плата і офіційна, і неофіційна – ок, а вони на вулиці зараз, замерзлі, з мегафонами і просять у вас, у влади, 3 хвилини прийняти шахтарів і послухати їх поради і вимоги. На всяк випадок хочу нагадати вам, що сьогодні позачергове засідання Верховної Ради для того, щоб прийняти зміни до бюджету і дати можливість шахтарям виплатити 1 мільярд 800 мільйонів заборгованості по заробітній платі. І, в принципі, дізнатися вам би було непогано, яку злиденну заробітну плату ви платите шахтарям за непосильний труд, які захищають енергетичну незалежність України. І друге. Хочу нагадати, що два дні так само під парламентом мерзли ФОПи, маленькі підприємці, і вони також просили у вас пару хвилин зустрічі, їм також не дали. З 1 січня ви забираєте в них ту систему роботи, до якої вони звикли і яка дає їм право отримати якісь копійки для утримання своїх родин. На сьогодні було також заплановано позачергове засідання Верховної Ради, щоб поновити ФОПам, фізичним особам-підприємцям, їх систему роботи. Було зібрано більше 160 підписів, цього достатньо. Але таємничо почали тиснути на депутатів і депутати почали відкликати свої підписи. 11 підписів відкликали, і зараз не вистачає голосів на проведення позачергового засідання. Зараз, щойно, була перерва і ми домовилися, що Голова Верховної Ради дав команду віддати підписні листи на доопрацювання. Буквально за пів години ми дозберемо ці 11 підписів, які під тиском відкликали, і ми будемо наполягати, щоб сьогодні обов’язково було проведене позачергове засідання і було повернуто малим підприємцям, так як ви, влада, обіцяли в своїх передвиборних програмах, систему їх роботи. Не нищіть Україну!
Слово надається народному депутату України Колтуновичу. Нестор Іванович Шуфрич, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги! Дякую, пане Голово. Якщо хтось думає, що в цій Верховній Раді щось відбулося випадково, то ні. Це абсолютно не випадковість, що Постанова про висвітлення роботи Верховної Ради України приймається в перший день роботи Верховної Ради України відповідного скликання. І ми зробили те саме саме 29 грудня 2019 року, вибачте, серпня 2019 року. І те, що вчора відбувалося на каналі "Рада", – це, безумовно, не прикрашає всіх нас з вами. І згідно з визнанням і представників фракції "Слуга народу" це вчора було як мінімум негарно, а як максимум. дозвольте мені не згадувати ті епітети, які говорилися всіма. Хочу довести до вашого відома, що вчора це питання було предметом розгляду на Комітеті з питань свободи слова. І одноголосно, підкреслюю, разом із голосами народних депутатів членів комітету фракції "Слуга народу" прийнято наступне рішення. Закликати керівництво телеканалу "Рада" в подальшому забезпечити дотримання очолюваною ними державною телерадіокомпанією законодавства України, зокрема – увага! - Постанови Верховної Ради України "Про порядок висвітлення роботи Верховної Ради України дев’ятого скликання", а також положень Статуту державної, підкреслюю, державної телерадіокомпанії "Парламентський канал "Рада", та дотримуватись принципів неупередженості, пропорційності та паритетності представників парламентських фракцій, груп та позафракційних народних депутатів. Іншого на цьому каналі бути не може. Хочу сказати, що наша фракція цілком погоджується з цим принципом і солідарна щодо саме такого бачення і недопущення узурпації будь-ким телеканалу, який має інформувати народ України про те, що відбувається зараз і в цю хвилину у Верховній Раді України. І наша фракція підтримала і надала свої підписи для скликання позачергової сесії і з питань шахтарів, і з питань підтримки ФОПів. І ми сподіваємося, що сьогодні це відбудеться. Ми маємо працювати за людей, і вони мають знати, як ми це робимо. Дякую за увагу.
Слово надається народному депутату України Лабі Михайлу Михайловичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Давиду Арахамії. Дякую.
Давид Георгійович Арахамія, будь ласка, за трибуну.
Колеги, доброго дня. Я буду дуже коротко. У нас відбулася нарада по новому, модернізованому. роботі нового, модернізованого телеканалу "Рада". Ми з’ясували на цій нараді про те, що там є за ці перші два дні роботи певні порушення постанови, яку ми в залі приймали. І ми прийняли разом консенсусне рішення негайно повернутись до виконання цих постанов. Я прошу всі політичні партії, не тільки "Слуга народу", а і всіх інших, зараз перейти до порядку денного. Нас сьогодні чекає пенсійна реформа, нас сьогодні чекає дуже багато. Індустріальні парки у нас є, у нас сьогодні є локалізація, яку всі промисловці чекають на протязі всього року. Я нагадую всім, у нас сьогодні пів дня і після того ще завтра день, і більше немає, Верховна Рада в цьому році не буде працювати. Давайте витратимо максимально цей час з користю для наших виборців і для українського народу. Дякую.
Слово надається народній депутатці Піпі Наталії Романівні, фракція "Голос".
Доброго дня. Наталія Піпа, 115 округ, Львів, об’єднання "Справедливість". Зрозуміло, що канал "Рада" має мати однаковий час і однаково об’єктивну політику для кожного депутата і фракції, і, так, вчора були питання, то прошу їх змінити. Але на прикладі каналу "Рада" ми бачимо, наскільки була картинка, яку кожен з нас хотів би бачити кращим, і хотіли, щоб цей канал дивилися. Точно те саме є на сьогодні з українською освітою: ми кожен хочемо бачити цю освіту іншою. І я нагадаю про Нову українську школу, яка також потребує оновлення і кращого освітнього середовища, тобто це класи, парти, матеріали, і точно кращого наповнення. Так, як у нас є питання до контенту каналу "Рада", то ще більше запитань до змісту освіти, тобто до контенту, сучасним словом, освіти, який ми сьогодні маємо. Перше: субвенцію на НУШ. Друге. Є п’ять. На Нову українську школу. Було багато питань і перерахована формула по зарплаті вчителям. Ви знаєте, що з цим йшла ця влада: підняти зарплати вчителям. Зараз визнали, що бракує 5 мільярдів на те, щоб доповнити зарплати і врегулювати формулу до регіонів. І це навіть не піднімається питання 822 Постанови або Закону "Про освіту". Тому я дуже прошу знайти, перш за все Міністерству освіти і Міністерству фінансів, знайти кошти, і щоб у нас не було навіть питання нарешті про зарплати вчителів, а ми змогли покращити освітнє середовище, тобто так, як виглядають наші школи, а головне – зміст освіти Нової української школи.
Слово надається Геращенко Ірині Володимирівні, фракція "Європейська солідарність".
Дорогі українці! "Європейська солідарність", разом з іншими опозиційними фракціями, ініціювала позачергове засідання для вирішення питання шахтарів і ФОПів. Тому що саме цими питаннями має займатися держава. Але державі сьогодні не до цього, вона займається створенням державного медіахолдингу, попри те, що є зобов’язання України перед Радою Європи щодо роздержавлення українських медіа, і наша політична команда саме це і зробила. І, власне, мені як журналісту здається, що ніколи в країні не мало би повторюватися 16 січня. Але сьогодні, 16 грудня, ми з вами говоримо не просто про грубе порушення Постанови Верховної Ради про висвітлення діяльності Верховної Ради України і про той безлад і пропаганду, в яку перетворився телеканал, який має просто чесно інформувати суспільство про те, що відбувається в телеканалі "Рада", а вчора не було жодного слова про роботу комітетів. Вчора були заблоковані брифінги в прямому ефірі, хоч це 13 пункт Постанови про висвітлення діяльності роботи Верховної Ради, опозиції, зокрема депутатів "Європейська солідарність", "Батьківщина", ОПЗЖ. Ні, все набагато серйозніше. Чи знаєте ви, що вчора вночі Кабінет Міністрів перекинув 13 мільйонів гривень з законодавчої діяльності Верховної Ради України, а це наша головна робота, на телеканал "Рада"? Я хочу запитати у депутатів: ви за це голосували? Чи знаєте ви, що в часи, коли у нашій армії сьогодні немає грошей на бензин, на дизельне пальне, коли не підняли зарплати лікарям і військовим, ви проголосували виділення 404 мільйонів гривень на побудову оцієї халабуди на другому поверсі, яка тепер називається студія, для того щоб там транслювати найнижчого ґатунку не інформацію, а пропаганду. Я хочу сказати всім виборцям: шановні колеги, шановні українці, ми донесемо до кожного з вас позицію, хто як голосував в цій сесійній залі. В той час, коли треба займатися питаннями малозабезпечених родин, ФОПів, шахтарів, ця Рада голосує за такі вказівки Банкової, створення пропаганди. Вона прийшла на пропаганді і брехні і хоче на цьому продовжити свою життєдіяльність. І останнє. Жалко, що тут, шкода дуже, немає пана Лубінця, але вчора він зрадив мільйони українських військовослужбовців і переселенців, коли посмів на комітеті на вказівку Банкової протягти в законопроект про переселенців статус, особливий статус телеканалу "Дом", який, Зеленський обіцяв нам, буде працювати на окупованій виключно території для боротьби за уми, і намагається сьогодні порушити Закон про мову, Закон про статус переселенців і іномовлення, іноземною мовою телеканал вести.
Слово надається Бондарю Віктору Васильовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє". І після цього Володимир Юрійович Арешонков. Будь ласка, Тарас Іванович Батенко.
Шановні колеги, після півторагодинних засідань наради Голови Верховної Ради України ми вийшли з такими неоднозначними відчуттями, і все-таки ми хочемо працювати в цьому залі як єдиний робочий колектив, який приймає закони на благо громади і на благо людей. Стосовно репліки про те, що Верховна Рада місяць часу не буде працювати. Верховна Рада повинна працювати, вона буде працювати з виборцями зі своїми як депутати Верховної Ради, вона буде працювати у комітетах. А у випадку необхідності, загрози національній безпеці чи іншим загрозам, Верховна Рада, весь депутатський корпус має невідкладно зібратися на позачергове сесійне засідання чи на позачергову сесію у цю сесійну залу. Далі. Парламент – це не гримаса і парламент – це не карикатура, і ми з вами не карикатуристи, а законотворці. А парламент – це обличчя суспільства. І очевидно, що і телеканал "Рада" повинен бути не гримасою і не карикатурою, а обличчям суспільства. І як на нас, на нашу думку, телеканал "Рада" не повинен гнатися за рейтингами, місія телеканалу "Рада" – відображати нашу з вами роботу в безперебійному режимі, так, як ми працюємо: чи в режимі пленарних засідань, чи в режимі засідань комітетів. Тому я вважаю, що ми після цієї бурхливої півторагодинної дискусії всіх голів фракцій і груп, і окремо взятої фракції, ми повинні привести роботу телеканалу "Рада" до тієї постанови, яка прийнята Верховною Радою. Телеканал "Рада" повинен працювати в межах моралі й етики і відповідності до постанови, прийнятої Верховною Радою України. Я хочу також нагадати громадянам і парламентарям про те, що наша депутатська група "За майбутнє" зібрала підписи, 160 підписів народних депутатів щодо скликання, невідкладного скликання позачергового сесійного засідання, на якому ми би розглянули питання, які турбують наших ФОПів, наших підприємців, мікропідприємств. Тому що їм тяжко зараз виживати в тих умовах, які є, нічого кращого і полегшення для мікропідприємництва глобально ми не зробили і не вирішили. Тому ми зібрали ці підписи. Але, на жаль, протягом останньої доби, чи пів доби, близько 10-11 депутатів Верховної Ради відкликали свої підписи. Тому ми звертаємося до Голови Верховної Ради України, щоб не робити іншої форми якоїсь там дискусії, а все-таки перевести її в парламентську залу, цю дискусію, дати нам підписні листи на уточнення, щоб ми могли дозбирати підписи, яких не вистачає, і сьогодні в спокійному режимі разом з іншим позачерговим засіданням, де ми будемо збиратися допомагати шахтарям вирішити їхні питання заборгованості, вирішити питання відтермінування РРО, і в такий спосіб хоч якось також допомогти і пам’ятати про наших підприємців, про наших простих громадян. Дякую. Давайте працювати, шановні депутати.
Тарас Іванович, якщо дозволите, репліка. Вже видано, назад повернуто, тому, будь ласка, можете працювати. Слово надається Арешонкову Володимиру Юрійовичу, група "Довіра".
Володимиру Арешонков, депутатська група "Довіра". Шановний пане Голово, шановні колеги, безперечно, добре, що консенсусом, тобто спільним баченням, вирішуються якісь конфліктні питання. Єдине, ми би дуже просили, щоб це відбувалося не під час проведення пленарного засідання. Всі питання, які виникають суперечливі, треба вирішувати до, а ми зараз маємо працювати активно над прийняттям законів, тому що їх надзвичайно багато. Тим не менше, я хочу звернути увагу окремих виступаючих, які говорили по те, що гуманітарна, інформаційна політика не є пріоритетом, не є першочерговим чимось, а потрібно говорити про економічні питання. Ні, сьогоднішня ситуація в країні, соціальне напруження, неузгодженість між діями політичних партій і груп – це в тому числі наслідок недолугої інформаційної кампанії. Тому ми звертаємо увагу, депутатська група, на те, що телеканал "Рада", який, безперечно, має працювати в сучасному форматі, тому що нас ніяким чином не влаштовувало, давайте скажемо, відносячись з повагою до наших колег, які працюють на телеканалі, він не був достатньо привабливим і цікавим для більшості громадян країни. Тому потрібно його робити сучасним, потрібно доносити до населення питання роботи вищого законодавчого органу, Кабінету Міністрів, інших центральних органів виконавчої влади в такому форматі, доступному, зрозумілому. І це правильно - те, що відбулася реорганізація. Водночас ми наполягаємо на тому, що має зберігатися абсолютно поняття і принцип пріоритету у висвітленні діяльності всіх політичних партій і груп, незалежно від того, це більшість, це правляча група чи це опозиційна. Тому ми виходимо тільки з такої позиції. Те, що стосується проведення позачергових засідань. Депутатська група "Довіра" поставила свої підписи, і ми будемо вимагати, щоб сьогодні було вирішене питання виплати заборгованості українським шахтарям. Питання роботи вуглевидобувної галузі – це взагалі окрема тема. І ми вимагаємо від уряду врешті-решт визначитися із програмою в цьому напрямку. Ну і нарешті – фізичні особи-підприємці. Давайте дослухаємося до людей і зробимо так, щоб їм було зручно і комфортно. Це наша позиція. Дякую.
Дякую, Володимир Юрійович. Шановні колеги, як ми і домовлялися, після цього ми оголосимо перерву. Але перед тим, як оголосити перерву, я прошу, даю доручення Комітету з питань Регламенту зібратися завтра і розглянути постанову, яка підписана усіма лідерами фракцій і керівництвом парламенту, про передачу окремого майна, що забезпечує діяльність Верховної Ради України, на баланс Центру забезпечення службової діяльності Міністерства оборони та Генерального штабу Збройних Сил України. Підписано, ще раз повторюю, керівництвом парламенту та лідерами всіх фракцій і груп. Шановні колеги, я дякую. І на цьому оголошую перерву до 12:30.
Шановні колеги, ми продовжуємо нашу роботу. Перелік питань, що пропонуються для обговорення і прийняття рішень сьогодні, вам надано. Переходимо до їх розгляду. Шановні народні депутати, прошу зайняти свої місця. Ітак, шановні колеги, перший законопроект 5831 – проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, що регулюють питання трансплантації анатомічних матеріалів людині (5831). Я запрошую за трибуну заступника голови Комітету з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування Дмитрієву Оксану Олександрівну. Будь ласка, Оксана Олександрівна. Шановні колеги, хтось буде наполягати на поправках? Вам зачитати? Добре, зараз. На поправках хтось буде наполягати, шановні колеги? Шановні колеги, йдемо по цьому законопроекту. Наполягає на своїх поправках Михайло Михайлович Цимбалюк. 5 поправка. Будь ласка, Михайло Михайлович.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, насправді законопроект дуже важливий, і він потрібен, його очікують не тільки лікарі, а велика кількість пацієнтів, які сьогодні стоять в чергах. Якщо говорити по державі, є вже багато досвідів, це і одна із львівських лікарень, де працюють фахові лікарі. Але ми вважаємо, що, врахувавши ті правки, які ми вносили спільно з нашою командою, законопроект стане більш ефективнішим. 5 правка. В редакції до другого читання пропонують замінити принцип дотримання черговості та врахування черговості. Заміна дуже знакова, оскільки автори руйнують непорушний принцип, на якому базується все цивілізоване суспільство там, де проводиться трансплантація. Ми просимо, щоб цю правку врахували тоді.
Позиція комітету, будь ласка, коротко.
Правка відхилена, тому що позиція черговості існує, вона чітко прописана у 22 поправці.
Наполягаєте, Михайло Михайлович? Наполягаєте, так? Шановні колеги, ставлю на голосування 5 поправку народного депутата Цимбалюка. Комітет її пропонує відхилити. Аргументацію сторін ви почули. Прошу визначатись та голосувати. [[12:38:02]] За-78 Рішення не прийнято. Наступна поправка 14. Михайло Михайлович Цимбалюк, будь ласка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, мова йде про державні інформаційні системи трансплантації. Правка. Редакція, яку пропонується ухвалити, дивним чином з назви статті 11 зникає слово "державні". Ми своєю правкою пропонуємо повернути державу до участі і контролю за інформаційними системами трансплантації і не віддавати цю надзвичайно важливу й чутливу галузь медицини на відкуп приватникам або міжнародним корпораціям. Державні – для забезпечення дотримання ще одного з основоположних принципів трансплантації. Принцип, що стосується декомерціалізації пересадок органів та інших анатомічних матеріалів, що тісно пов’язаний з принципом черговості. Держава має цей процес регулювати, і таким чином нести відповідальність, у тому числі і фінансову.
Позиція комітету коротко.
Правка комітетом відхилена, бо що стосується органної трансплантації, то в нас лише державний реєстр, а що стосується трансплантації кісткового мозку, то це світова практика. І в нас так же, як і у всьому світі, є недержавні реєстри донорів кісткового мозку. До речі, запрошую долучитися до них.
Дякую. Є необхідність ставити, Михайло Михайлович, да? Ставлю на голосування 14 поправку народного депутата Цимбалюка та колег. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:39:59]] За-72 Рішення не прийнято. Наступна поправка 28. Михайло Михайлович, будь ласка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, вдумайтесь у зміст цієї правки. Ми цією правкою додаємо до умов донорства осіб до 18 років вимогу щодо згоди батьків та виключаємо запропоновані до другого читання норми, що сприятимуть зловживанням. Ми захищаємо права дітей, якими можуть зловживати недобросовісні лікарі та інші зацікавлені особи. Для того, щоб не перетворити нашу державу на конвеєр з постачання анатомічних матеріалів для всього світу, до речі, як це вже відбувається з донорською кров’ю, ми наголошуємо на тому, що згоду на вилучення для осіб до 18 років мають надавати батьки або інші законні представники. До речі, форма такої згоди затверджена Постановою Кабміну ще від 27 грудня 2018 року за номером 1211. І не треба створювати.
Шановні колеги, 28 поправка народного депутата Цимбалюка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:41:33]] За-61 Рішення не прийнято. Дякую. Наступна поправка 30. Михайло Михайлович, також ваша.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, ще раз підкреслюю, що сам закон потрібен, але вдумайтеся, що ми пропонуємо тільки для того, щоб закон захищав громадян України. Правка стосується. Автори пропонують в цьому законопроекті, щоб згода на посмертне донорство подавалась в електронній формі і не потребувала нотаріального посвідчення. Хіба може це бути в будь-якій державі? Тобто будь-хто може висловити без вашого відома вашу згоду на вилучення у вас органів. Це є неприпустимим, оскільки за всіма міжнародними нормами передбачена неможливість здійснення як вилучення органу або тканини, так і пересадки трансплантата, без отримання добровільної згоди. При цьому обов’язковим є нотаріальне засвідчення такої добровільної згоди або близьких родичів, або особи.
Шановні колеги, 30 поправка народного депутата Цимбалюка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:43:10]] За-58 Рішення не прийнято. І завершальна поправка народного депутата Цимбалюка 50. Будь ласка, Михайло Михайлович. Шановні колеги, і після цього переходимо до голосування. Прошу запросити народних депутатів до залу.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Що пропонує 50 правка, це вже розділ "Прикінцеві та перехідні положення". Пропонується, ми пропонуємо виключити той пункт, де автори говорять, що реалізація державних гарантій медичного обслуговування із забезпечення оперативного лікування з трансплантації органів та інших анатомічних матеріалів передбачається з 1 квітня, увага, 2023 року. А до того часу, вийдіть і скажіть, що люди будуть змушені сплачувати величезні кошти для саме проведення таких операцій. Тоді вийдіть і скажіть, чому саме так. Ми вимагаємо, щоб цей закон був, якщо він стає чинним після дня ухвалення, щоб і норми ці працювали з цього.
Шановні колеги, 50 поправка, вона завершальна буде, народного депутата Цимбалюка. Комітетом відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[12:44:53]] За-84 Рішення не прийнято. Шановні колеги, я ще надаю слово Оксані Олександрівні Дмитрієвій, тому що вона ще хоче оголосити рішення комітету. Будь ласка. Після цього переходимо до голосування.
Дякую. Шановні колеги, вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, що регулюють питання трансплантації анатомічних матеріалів людині (реєстраційний номер 5831). До законопроекту в термін, визначений статтею 116 Регламенту Верховної Ради України, надійшло 62 поправки від 23 народних депутатів. Врахувати – 18, відхилити – 31, врахувати частково – 8 та врахувати редакційно – 5. Керуючись пунктом 3 частини першої статті 123 Регламенту Верховної Ради України, комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду в другому читанні проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, що регулюють питання трансплантації, прийняти в другому читанні та в цілому як закон в запропонованій комітетом редакції та доручити комітету при підготовці тексту закону на підпис Голові Верховної Ради України здійснити спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради України його техніко-юридичне доопрацювання. Від себе як автора поправки 17 до законопроекту прошу врахувати деякі технічні правки. В абзаці п’ятому пункту 6, пункту 4 розділу І.
Дякую. Шановні колеги, ставлю пропозицію комітету прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України, що регулюють питання трансплантації анатомічних матеріалів людині (реєстраційний номер проекту 5831). Готові голосувати, шановні колеги? Готові? Прошу голосувати. [[12:46:56]] За-305 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую, колеги. Наступний законодавчий акт 5110, так? Це проект Закону про внесення змін до статті 161 Кримінального кодексу України для реалізації положень Закону України "Про запобігання та протидію антисемітизму в Україні". Шановні колеги, є необхідність обговорювати його? Є, так. Давайте тоді проголосуємо скорочену процедуру розгляду цього законопроекту. Ставлю на голосування розглянути за скороченою процедурою законопроект номер 5110. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[12:47:49]] За-250 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду законопроекту. Я запрошую доповідача - народного депутата України Бужанського Максима Аркадійовича. Будь ласка, Максим Аркадійович.
Шановні колеги, шановна президія, завдяки вам, завдяки нашому парламенту прийнятий нами законопроект 5109 отримав величезну міжнародну підтримку. Ізраїльський Кнесет, Президент Ізраїлю, Президент Німеччини, Держсекретар Сполучених Штатів Америки висловили велику подяку до нашої країни, що ми це зробили. Зараз ми розглядаємо суто технічний супутній законопроект, яким до 161 статті карного кодексу додаємо лише два слова "прояви антисемітизму". Я прошу всіх вас підтримати цей законопроект. Я також прошу всіх вас, всі фракції підтримати його так, як це запропонував наш комітет: прийняти за основу і в цілому. Вибачте, але там немає чого змінювати або додавати правки. Шановні колеги, я звертаю вашу увагу на те, що безліч ганебних випадків в нашій країні кваліфікуються як звичайне хуліганство. Вибачте, я не хочу бачити нашу країну країною хуліганів. Я хочу, щоб кожний злочин, якщо він є, був названий за ім’ям і мав наслідки. Дуже прошу всіх підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, я запрошую до слова співдоповідача, голову підкомітету Комітету з питань правоохоронної діяльності Дануцу Олександра Анатолійовича.
Колеги, не затримуватиму ваш час. Комітет з питань правоохоронної діяльності ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до статі 161 Кримінального кодексу України для реалізації положень Закону України "Про запобігання та протидію антисемітизму в Україні" (реєстраційний номер 5110) за результатом розгляду у першому читанні прийняти за основу та по можливості в цілому. І від себе особисто прошу вас підтримати цей важливий законопроект, який носить технічний характер, але дуже важливий з моральної точки зору, і це дуже важливий сигнал міжнародній спільності. Дякую.
Дякую Шановні колеги, є необхідність обговорити цей законопроект? Прошу записатись: два – за, два – проти, будь ласка. Слово надається народному депутату України Цабалю Володимиру Володимировичу, фракція політичної партії "Голос". Будь ласка.
Прошу передати слово Соломії Бобровській.
Соломія Бобровська, будь ласка.
Шановні колеги, насправді цей законопроект не є зовсім технічним, так, як нам представили його наші колеги. Більше того, хочу нагадати, що в Україні живе близько 20 з копійками відсотків представників національних меншин, більше 10 мільйонів згідно перепису 2001 року. А ще хочу нагадати, що, наприклад, в Одеській області нараховується близько 150 представників різних національних меншин, дискримінація до яких, в принципі, або порушення і звинувачення честі і гідності веде нас до 161 статті Кримінального кодексу. Це означає, що коли ви образите гагауза, ви маєте нести кримінальну відповідальність; коли ви образите молдаванина, громадянина Молдови, ви теж маєте нести відповідальність; коли ви образите румуна, але українця, ви маєте нести відповідальність. Мені дуже дивно і прикро, що ми таким чином, намагаючись захистити одних представників, фактично відкидаємо набік інших, не звертаючи на них увагу. Тому що сама стаття повна і вона звучить, вона говорить наступне: що умисні дії, спрямовані на розпалювання національної, расової чи релігійної ворожнечі та ненависті, на приниження національної честі та гідності, будуть вести до покарання згідно 161 статті Кримінального кодексу. Питання: чому ми виокремлюємо лише одну національну меншину, яка в Україні точно себе почуває спокійно, з повагою і з любов’ю до них? Ви знаєте, мені здається, що Україна споконвіку була державою, де сила була в різноманітті, і мені дуже би не хотілося, щоб ми Верховною Радою вносили такі речі, які розбирають державу на шматки. Більше того, мені би дуже хотілося, щоб Верховна Рада нарешті звернула увагу і ми б звернулися до Бундестагу Німеччини, а, окрім того, і до Кнесету Ізраїлю, про визнання Голодомору геноцидом. Тому що наші партнери, на жаль, цього не бачать і вперто чомусь не визнають, що Голодомор був геноцидом українців. Дякую. Ми будемо проти.
Дякую. Слово надається народному депутату України Якименку Павлу Віталійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Я прошу передати слово Гетманцеву.
Данило Олександрович Гетманцев, будь ласка.
Шановні колеги, ми розглядаємо цей закон у першому читанні з обговоренням. Я, власне кажучи, не знаю, що тут можна обговорювати. Навіщо ми обговорюємо ті речі, які є загальновідомими, загальновстановленими і загальновизнаними у всьому світі? Антисемітизм – це зло. Зло, яке мало найжахливіші вияви у XX столітті. Це Бабин Яр, який ми мали в місті Києві, в моєму рідному місті. Нещодавно євреї України святкували Хануку. Протягом шести днів перших було зруйновано шість традиційних свічок, які встановлюються ними в знак пошани, в знак святкування цього свята. У нас нема антисемітизму, ми толерантні до будь-яких націй. Але це не хуліганство, це і є антисемітизм, якому ми повинні давати оцінку і публічно, і юридично. Ми не можемо з вами толерувати такі вияви жодним чином. Тому я прошу підтримати цей законопроект зеленою кнопкою за основу і в цілому. Дякую.
Слово надається народному депутату України Чайківському Івану Адамовичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Прошу передати слово Дмитру Лубінцю.
Дмитро Лубінець. Будь ласка, Дмитро Валерійович.
Шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Депутатська група "Партія "За майбутнє" буде голосувати за цей законопроект і підтримувати його за основу. Я хотів би, користуючись нагодою, прокоментувати те, що сталося вчора на комітеті, і деякі народні депутати сьогодні згадували моє прізвище. Так от, хочу всім повідомити, що наша депутатська група "За майбутнє" і я особисто завжди виступали за розвиток української державної мови. Вчора на засіданні нашого комітету дійсно була підтримана правка, яка дозволить телеканалу "Дом" стати всеукраїнським каналом, такого каналу як російськомовного немає. Ті люди зараз, які кричать "ганьба", хочуть тільки одного, щоб не було конкуренції в інформаційному плані. Шановні колеги, телеканал "Дом" на даний час робить продукт для окупованої території і дійсно робить це російською мовою. Як тільки він стане всеукраїнським каналом, він буде підпадати під Закон про телебачення і буде в тому числі квотування: 75 відсотків продуктів на цьому телеканалі буде українською мовою згідно діючого законодавства, згідно постанови і роз’яснення Конституційного Суду. Те, що ви робите, – це маніпуляція. Це робиться тільки для одного: ви не хочете конкуренції в інформаційному плані. І коли ви приїжджаєте на Донбас, вам всі скажуть, що Лубінець завжди виступав за українську мову. І депутатська група, і цей парламент виступають за наші національні інтереси. Тому я закликаю всіх не вестись на такі провокації, підтримати цей законопроект і голосувати за ці поправки. Дякую.
Слово надається народному депутату України Саврасову Максиму Віталійовичу, політична партія "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Володимиру В’ятровичу.
Володимир В’ятрович.
Дякую за вітання! По-перше, хочу продовжити виступ одного з попередніх виступаючих. І справді антисемітизм – страшне зло, з яким треба боротися. І Україна бореться з антисемітизмом, бореться ефективно. Власне, соціологічні опитування показують, що в Україні найнижчий ступінь антисемітизму серед країн Європи, тому що в Україні є всі для цього потрібні законодавчі інструменти. 166 стаття Кримінального кодексу дозволяє боротися з будь-якими виявами національної ворожнечі на національному ґрунті. Тому будь-які спроби говорити додатково про додаткові інструменти боротьби з антисемітизмом – це, на жаль, актуалізація російських мемів про фашистів в Україні, про антисемітизм в Україні. Тепер відповім на те, що. попереднього виступаючого. Спроба перетворити телеканал "Дом" в загальнонаціональний, включити його в універсальну програмну послугу – це спроба русифікації України, це спроба зробити державний російський канал. Ми цього не допустимо, тому що ваш дом – Росія, наша Батьківщина – Україна.
Володимир Юрійович Аріс., о боже, Арешонков, перепрошую. Володимир Юрійович Арешонков. Шановні колеги, після цього хто ще буде? Нестор Іванович, так, я бачу? Да, Нестор Іванович. І потім переходимо до голосувань. Я не можу з одної фракції двом дати. Будь ласка, Володимир Юрійович.
Володимир Арешонков, депутатська група "Довіра". Читаю дослівно: "Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками". Це до тих, хто питає, про що цей законопроект. Це про виконання статті 24 нашого Основного Закону – Конституції України. Чи мають місце сьогодні, на жаль, в Україні прояви антисемітизму як явища? Так. Ми маємо про це теж говорити. Чи маємо ми зробити все як законодавці, щоб унеможливити ці прояви? Теж так. Тому депутатська група "Довіра" вважає, що законопроект абсолютно вірний, разом з 5109 його потрібно розглядати, він його доповнює і завершує, і ми будемо голосувати за нього і закликаємо всіх інших.
Дякую. Будь ласка, я. Шуфрич чи Скорик - хто? Скорик, будь ласка. Народний депутат Скорик. Потім ще народний депутат Крулько. І після цього переходимо до голосування. Будь ласка, пане Миколо.
Шановні колеги, ви знаєте, от я уважно чув всі виступи. Безумовно, наша фракція буде підтримувати зазначений законопроект. Прояви антисемітизму неприпустимі в українській державі. Але мені здається, що прояви ненависті до інших національностей, а я вважаю, що в попередніх виступах були прояви ненависті до інших національностей, я вважаю, що росіяни нічим не відрізняються від інших національностей, і робити такі заяви, абсолютно людиноненависницькі, стосовно інших національностей, це розпалювання міжнаціональної ворожнечі. Я прошу це уважно розуміти. Крім того, ми повинні розуміти, що коли це робиться, це робиться на шкоду українській державі. У нас всі нації рівні перед законом, робити такі заяви абсолютно неприпустимо. Безумовно, наша фракція буде підтримувати зазначений законопроект. Крім того, я вважаю, що ми маємо вшанувати хвилиною мовчання пам’ять жертв Голокосту. Дякую.
Так, давайте вшануємо. А потім я надам Івану Івановичу, щоб. [[Хвилина мовчання]] Дякую. Прошу сідати. Слово надається Івану Івановичу Крульку, фракція "Батьківщина", будь ласка. Після цього переходимо до голосування, шановні колеги.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Фракція "Батьківщина" буде підтримувати цей законопроект. Наша команда завжди виступала і виступає проти проявів будь-якої ненависті один до одного. Ми виступаємо проти проявів антисемітизму, тому що вважаємо, що кожне зло, воно не тільки має бути покаране, але зло і не має забуватися, особливо якщо вчинені злочини проти людства, коли за ознаками певної національності вчиняються геноциди. Але в той же час я вважаю, що ми також як український парламент повинні боротися проти будь-яких проявів українофобства, ненависті до українців і домагатися визнання Голодомору геноцидом українського народу на всіх рівнях. А ті, хто його заперечують, мають пам’ятати, що ні один геноцид, який вчинений проти будь-якої національності, а Голодомор вчинявся проти українців, щоб їх знищити, не може бути забутий, він має бути вшанований і ми маємо проти цього.
Дякую. Шановні колеги, я прошу зайняти свої місця, переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету спочатку за основу, потім, якщо буде потенціал, в цілому. Ставлю спочатку пропозицію. Ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до статі 161 Кримінального кодексу України для реалізації положень Закону України "Про запобігання та протидію антисемітизму в Україні". Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:03:53]] За-300 Рішення прийнято. Шановні колеги, я можу поставити в цілому? [[Шум у залі]] Шановні колеги, фракція "ЄС" проти, тому, я перепрошую, я не можу, друзі. [[Шум у залі]] А який сенс скорочувати строки? Все рівно у нас наступне засідання буде через місяць. Хочете скоротити? Давайте, шановні друзі. Ну, є пропозиція, я мушу поставити її на голосування. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і поправок та підготовки до другого читання законопроекту реєстраційний номер 5110 – це проект Закону про внесення змін до статі 161 Кримінального кодексу України для реалізації положень Закону України "Про запобігання та протидію антисемітизму в Україні". Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:05:05]] За-279 Рішення прийнято. Вітаю, колеги. Будь ласка, Мотовиловець з процедури. Будь ласка.
Шановні народні депутати! Я пропоную змінити порядок розгляду законів, поставити на голосування перейти до наступних законів, номери: 6055, 6429, 6302, 5688, 5689, 3739, 4358, 5719, 5223, 2064, 6273. Прошу поставити це питання на голосування. Прошу розглядати ці закони відповідно до озвучених номерів. Дякую.
Дякую. Андрій Вікторович, єдине у мене питання. Не 5223 - 5323, мабуть, все-таки. Да. Тоді, шановні колеги. [[Шум у залі]] Будь ласка, 1 хвилина ОПЗЖ. Будь ласка, по цій пропозиції. Будь ласка, ОПЗЖ – 1 хвилина, потім Соболєв – 1 хвилина. ОПЗЖ хто? Мамка, будь ласка.
Я вибачаюся, шановні народні депутати, от кожного дня керівник, заступники формують порядок денний, Погоджувальна рада проходить, і ми постійно щось змінюємо. А можна більш якісніше приходити до формування порядку денного? Неможливо готуватися до першого і останнього законопроекту одночасно. Давайте все-таки, якщо хтось з "Слуги народу" отримає преференції, то давайте всім опозиційним фракціям і партіям йти назустріч і їх якось враховувати теж пропозиції. Неможливо постійно щось приймати і постійно щось змінювати. Дякую вам.
Дякую. Будь ласка, Сергій Владиславович Соболєв. Після цього Бобровська. І після цього Герасимов Артур Володимирович. І переходимо до голосування за цю пропозицію.
Шановні колеги, фракція "Батьківщина" категорично проти будь-яких перенесень, тим більше коли це робиться десятками законопроектів, де плутаються назви, цифри. Будь ласка, кожен законопроект, який переноситься: назва законопроекту, який це номер, - і після цього окремо голосуйте. Не треба нам цей колгосп, ми вже колгоспи проходили, чим це закінчилось, всі пам’ятають. Тому прохання по кожному законопроекту йти окремо, але ми розуміємо, заради чого збирали зараз сесію: заради того, щоб зменшити оподаткування грального бізнесу. Не йметься вам. Тому у нас велике прохання: окремо кожен законопроект, і нехай кожна фракція визначається. Кому мало від того, що збирають в гральному бізнесі, ми вважаємо це злочином проти українського народу, тому прохання голосувати окремо. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Бобровська Соломія.
Шановні колеги, ви знаєте, те, що я попрошу в цього залу, не стосується жодного шкурного питання, жодного. Воно не стосується економіки і ділення бюджету, воно стосується нашої історичної пам’яті, яку, на жаль, в тиждень пам’яті про Голодомор ми навіть тут не осягнули поговорити, прийняти і звернутися до німецького Бундестагу про визнання Голодомору українців геноцидом, тому що нам це неважливо. За останні 10 років, на жаль, лише дві країни зробили поступ, тому що так працював парламент. Давайте займемося, будь ласка, парламентською дипломатією, і 5032 проект Постанови про звернення до німецького Бундестагу, які є нашими великими партнерами, нарешті би визнали, не лише нас просять щось визнати, а визнали і наш Голодомор геноцидом. Дякую.
Будь ласка, Артур Володимирович. Потім Дмитро Олександрович Разумков. І після цього переходимо до голосування за пропозиції. Спочатку тоді буде пропозиція Мотовиловця, після цього пропозиція Сергія Владиславовича Соболєва. Будь ласка, Артур Володимирович
Шановний Руслан Олексійович, шановні колеги, шановні українці! Я повністю підтримую пропозицію колег з "Голосу" почати наш розгляд після цього перенесення і першим законом розглянути Постанову про Звернення Верховної Ради України до Бундестагу Федеративної Республіки Німеччина щодо визнання Голодомору геноцидом. Це надважливо: 5032 першим питанням. А також, Руслан Олексійович, просимо додати і другим питанням, підкреслюю - другим, розглянути законопроект 6104, 6104-1 про соціальний і правовий захист осіб, стосовно яких встановлено факт позбавлення особистої свободи внаслідок збройної агресії проти України, та членів їх сімей. Давайте нарешті розглянемо законопроект про заручників, його приймемо хоча б у першому читанні. Дякую. Розпочати з цих двох законів. Дякую.
Я зрозумів вашу пропозицію. Будь ласка, Дмитро Олександрович Разумков. Після цього переходимо до голосування.
Шановний Руслан Олексійович, шановні колеги! Дійсно, була слушна пропозиція щодо зміни розгляду питань порядку денного. Але разом з правильними законами, дійсно які потребує держава, також намагаються зараз підняти закони, які несуть високі корупційні ризики, давайте називати речі своїми іменами. І баланси, які хочуть сьогодні порушити, в тому числі і в системі оподаткування. Тому була слушна пропозиція Соболєва, якщо не помиляюсь, Сергія Владиславовича щодо того, щоб по черзі розглядати питання зміни порядку розгляду питань на цьому пленарному засіданні. Кожне окремо голосувати і приймати рішення. Дякую.
Шановні колеги, я перепрошую, але я буду ставити так, як вони надходили. Перша пропозиція, яка надійшла від народного депутата Мотовиловця Андрія Вікторовича, зараз перейти до такого розгляду питань: 6055, 6429, 6302, 5688, 5689, 3739, 4358, 5719, 5323, 2064, 6273. Шановні колеги, я ставлю цю пропозицію на голосування. Шановні колеги, прошу голосувати. [[13:11:57]] За-232 Рішення прийнято. Шановні колеги, всі решта пропозиції поки знімаються, але ми можемо потім якісь. [[Шум у залі]] По фракціях покажіть, будь ласка. Шановні колеги, є пропозиція добавити про звернення щодо визнання Голодомору. Давайте тоді поетапно, першим його. [[Шум у залі]] Шановні колеги, одна хвилиночка, будь ласка, я зараз уточню, що проситься. Шановні колеги! Шановні. Шановні колеги, є ще пропозиція, яка, я так розумію, теж підтримується, вона була проголошена. Все-таки перед тим, як перейти до 6055, розглянути 5032 (це Звернення до Бундестагу) і 6104 (це президентський по заручниках). Шановні колеги, ставиться ця пропозиція, щоб почати з них, а далі перейти до тих, які були озвучені. Готові голосувати? Прошу голосувати, шановні колеги. [[13:13:53]] За-329 Рішення прийнято. Шановні колеги, законопроект 5032. Зараз, одну секундочку, я його знайду. Це постанова. Шановні колеги, можемо без обговорення її проголосувати? Давайте. Шановні колеги, давайте одразу я ставлю пропозицію прийняти в цілому проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до Бундестагу Федеративної Республіки Німеччина щодо визнання Голодомору 1932-1933 років геноцидом українського народу (№ 5032). Шановні колеги, прошу голосувати. [[13:14:53]] За-331 Рішення прийнято. Вітаю, колеги. Наступний законопроект 6104, це президентський законопроект. Це проект Закону про соціальний і правовий захист осіб, стосовно яких встановлено факт позбавлення особистої свободи внаслідок збройної агресії проти України, та членів їх сімей. Це перше читання, тут 6104, 6104-1. Є необхідність обговорювати чи можемо прийняти? Обговорювати. Тоді давайте розглянемо за скороченою процедурою. Шановні колеги, прошу підтримати. [[13:15:42]] За-262 Рішення прийнято. Шановні колеги, я запрошую до слова Постійного Представника Президента України в Автономній Республіці Крим Кориневича Антона Олександровича. Будь ласка.
Доброго дня, шановний пане Голово, шановні народні депутати! Маю честь сьогодні представити законопроект про соціальний і правовий захист осіб, стосовно яких встановлено факт позбавлення особистої свободи внаслідок збройної агресії проти України, та членів їх сімей (№ 6104), внесений Президентом України до Верховної Ради і визначений ним як невідкладний. Законопроект, який майже 8 років чекали тисячі цивільних та військовополонених, їх родини, що стали жертвами незаконних дій влади Російської Федерації та її окупаційної адміністрації. Серед тих наших громадян, які незаконно затримані Російською Федерацією, є: активістка Галина Довгопола, волонтерка Людмила Гусейнова, правозахисник Сервер Мустафаєв, журналіст Радіо Свобода Владислав Єсипенко, військовослужбовець Юрій Дяченко, перший заступник Голови Меджлісу кримськотатарського народу Наріман Джелялов, який був заарештований окупантами в Криму фактично за участь в установчому саміті Кримської платформи 23 серпня цього року в місті Києві. Питання захисту наших громадян, постраждалих внаслідок збройної агресії Російської Федерації, є одним з пріоритетів державної політики України, і, зокрема, політики щодо деокупації та реінтеграції Криму. Це чітко виписано в Стратегії деокупації та реінтеграції Криму, прийнятій в березні цього року у вигляді указу Президента. Звільнення наших громадян з полону, на жаль, не завжди залежить від нас, проте рішення про підтримку полонених та їх родин ми можемо прийняти вже зараз. Законопроект передбачає, зокрема, визначення категорій осіб, на яких поширюється дія закону: військовополонені та цивільні заручники, а також члени їх сімей; утворення та повноваження комісій з питань встановлення факту позбавлення особистої свободи та порядок прийняття рішень з цих питань; створення реєстру осіб, надання таким особам і членам їх сімей грошової допомоги та інших видів допомоги, та багато іншого. До розробки законопроекту долучалося профільне Міністерство з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України та багато громадських організацій. Найголовніше – це законопроект про людей. Просимо народних депутатів підтримати.
Дякую. Я запрошую до слова народну депутатку України Геращенко Ірину Володимирівну.
Шановні колеги, для мене це особлива тема. Працюючи в гуманітарній мінській підгрупі, разом з колегами я звільнила сотні українських заручників, незаконно утримуваних у тюрмах окупованого Донбасу, Криму і Російської Федерації. І насправді, дійсно, сьогодні звільнення заручників заблоковано. Попри те, що ми в опозиції, ми покладаємо за це відповідальність на Російську Федерацію і вбивцю - Путіна. Але на Зеленського ми покладаємо відповідальність за те, що він віддав Російській Федерації Цемаха, беркутівців, всіх тих, в кому була цікавість Росії, і так і не виконав свою обіцянку обміну всіх на всіх. А на вас, колеги, ми покладаємо відповідальність, що питання гарантій родинам ви розглядаєте тільки зараз, адже попередній парламент прийняв законопроект про статус заручників і допомогу їх родинам в першому читанні, а ви на два роки заблокували це питання. В чому різниця між законопроектом Зеленського, який, по суті, взяв всі наші напрацювання, і нашим альтернативним? В тому, що ми пропонуємо, щоб всі списки заручників і гарантії надання соцдопомоги вело профільне Міністерство реінтеграції, яке отримує фінансування, має відповідний штат і має цим займатися. Зеленський пропонує створити ще один орган виконавчої влади, який буде цим опікуватися. А чим тоді займається пані міністерка і її міністерство: ходить по каналам критикувати опозицію і опікується телеканалом "Дом"? Тому що дивним чином телеканал "Дом", який має боротися за уми на окупованих територіях, сьогодні пилить бюджет державний разом з профільним комітетом, який цим займається, і аж ніяк не опікується питаннями заручників, питаннями їх родин. Ну, а в цій залі сидить людина, яка після мене зайшла в гуманітарну підгрупу, і хотілось би публічно почути від цієї людини хоч якийсь звіт: так а що зараз робить гуманітарна підгрупа, кого ви звільнили, кого ви звільнюєте, над ким ви працюєте, над звільненням кого.
Шановні колеги, є необхідність. А, я перепрошую. Я надаю слово голові Комітету з питань прав людини, деокупації та реінтеграції тимчасово окупованих територій у Донецькій, Луганській областях та Автономної Республіки Крим, міста Севастополя, національних меншин і міжнаціональних відносин Лубінцю Дмитру Валерійовичу. Будь ласка, Дмитро Валерійович.
Шановна президія, шановні народні депутати, громадяни України! Комітет Верховної Ради України з питань прав людини, деокупації та реінтеграції тимчасово окупованих територій у Донецькій, Луганській областях та Автономної Республіки Крим, міста Севастополя, національних меншин і міжнаціональних відносин на своєму засіданні 20 жовтня поточного року розглянув два законопроекти: 6104, поданий від Президента, та 6104, альтернативний. І прийняв рішення підтримувати основний законопроект 6104. Також хотів би прокоментувати висновок ГНЕУ. Є узагальнюючий висновок до обох законопроектів, однак є зауваження до обох запропонованих ініціатив, але до основної, ми вважаємо, що при підготовці до другого читання можуть бути враховані. Також основний законопроект підтримується Уповноваженим Верховної Ради України з прав людини, Міністерством з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України, Міністерством юстиції, Міністерством соцполітики, Міністерством оборони, Представництвом Президента України в Автономній Республіці Крим, Службою безпеки України. Тому ми рекомендували у своєму висновку підтримати 6104, основний законопроект. І користуючись нагодою, я хотів би як голова комітету заявити, що ця ініціатива є не нова. Але дякуємо, що зараз нарешті прийшов час, щоб наш парламент проголосував і показав, що ми підтримуємо сім’ї людей, які ув’язнені Російською Федерацією, як на тимчасово окупованих територіях, так і на території Автономної Республіки Крим. Ми повинні показати, що ми своїх не забуваємо і підтримуємо. Дякую. Прошу всіх проголосувати "за".
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорити це питання чи давайте, може, проголосуємо і зекономимо час? Шановні колеги, давайте проголосуємо. Шановні колеги, я попрошу народних депутатів зайняти свої місця. Шановні. [[Шум у залі]] Ви хочете обговорити, Артур Володимирович? Добре. Давайте запишемось: два – за, два – проти. Артур Володимирович, просто у нас стільки багато важливих законопроектів. Записуємося, записуємося, бо пропустите запис. Звичайно, Ірина Володимирівна, тільки так. Слово надається народному депутату Дануці Олександру Анатолійовичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово колезі Тарасу Тарасенку.
Тарас Тарасенко, будь ласка.
Шановна президія, шановні колеги депутати! Тарас Тарасенко, партія "Слуга народу". На жаль, окупація наших територій триває. Наші громадяни наразі продовжують затримуватись окупаційною владою в Донецькій, Луганській областях та АР Крим. І ми як держава, як влада повинні піклуватись про їхні сім’ї у нас на території України. Я прошу всіх не витрачати час, а негайно прийняти даний законопроект, скоротити строки для того, щоб за 8 років війни ми нарешті могли допомогти нашим громадянам і захистити їх від окупації і від біди. Дякую.
Дякую. Слово надається народній депутатці Устіновій Олександрі Юріївні, фракція "Голос". Соломія Бобровська, будь ласка.
Шановні колеги! Соломія Бобровська, об’єднання "Справедливість". Насправді давно наболілий і давно необхідний законопроект. І, ви знаєте, я мала досвід не один раз бути із звільненими заручниками, які пробули довгий час в підвалах і в місцях неволі в окремих районах Донецької і Луганської областей. І хочу вам сказати про ті емоції людей, які знаходились і жили в комунальних державних таборах за містом Києвом, яким не було, в що перевдягнутися, які мали ситуативну їжу, що привезли волонтери, і так далі, і до яких Кабміну була дуже довга справа, тому що не виділялися кошти, не призначалася грошова компенсація і люди не знали куди діватися. Більше того, якщо це були молодші люди, не знали як поступати, як залишатися в Києві чи в областях, нема програми дій, немає карти розробленої, що далі їм робити, якщо особливо вони родом чи жили на території окупованій, тимчасово окупованій. І мені би дуже хотілось направду, щоб нарешті грошова компенсація їх знаходила не через півроку-рік після того, коли вони вийшли, дасть бог вийшли і ще вийдуть з полону, а для того, щоб це люди, які мали б в розпорядок ці кошти і розуміли, як далі їм рухатися і жити. Тому, безперечно, однозначно за. І я би просила Кабмін, особливо профільні міністерства, хто цим опікується, не тягнути з грошовими виплатами і компенсаціями, а відразу, по мірі виходу на волю цих людей, зразу ж давати їм соціальну і державну підтримку, і правову особливо. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Слово надається народному депутату Соболєву Сергію Владиславовичу, фракція "Батьківщина". Цимбалюк Михайло Михайлович, будь ласка.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний головуючий, президія, шановні колеги! Насправді законопроект вкрай необхідний, хоча і запізнілий, можна було за два з половиною роки вже давно ухвалити і щоб він став чинним. Якщо аналізувати основний законопроект і альтернативний, то альтернативний більш збалансований. Більше того, він несе чіткі розрахунки щодо компенсації втрат в залежності, скільки людина перебувала в застінках Російської Федерації. Але є інший варіант: якщо підтримуємо основний, то його слід доопрацювати з урахуванням тих пунктів і конкретних пропозицій, які містяться все-таки в альтернативному. Більше того, законопроект Президента виписаний неграмотно, і це звертаюся до тих, хто від імені Президента подає такі законопроекти. Там основний механізм надання соціальної допомоги тим, хто звільнилися або звільнили, доручається Кабінету Міністрів. Кабінет Міністрів може розробляти порядок, а не основне, що має містити закон. Наступна річ. Є багато неточностей, що стосуються зарахування стажу як соціального стажу, соціального захисту тих осіб і того періоду, де вони перебували в застінках Російської Федерації. І на завершення, шановна владо, нарешті розпочніть процес звільнення тих людей із застінок – оце найважливіше сьогодні. Бо 130 по обліку - це значно не ті, які насправді там знаходяться, і це завдання всіх. Команда "Батьківщина" проголосує в першому читанні, а до другого будемо вносити правку, щоб закон став більш досконалий. Дякую.
Слово надається народному депутату Бакунцю, я так розумію, правда? Будь ласка, Павло Андрійович Бакунець. Після цього ще народна депутатка Іонова, і переходимо до голосування. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Будь ласка, Бакунець.
Шановні народні депутати, пане Голово! Мене звати Павло Бакунець, я представляю Львівщину, а саме Жовківщину, Яворівщину. Це той край, з якого майже 8 років тому, коли почалася війна на сході, їхали добровольці, аби захищати нашу землю. Це той край, з якого їхала легендарна 24 бригада. Це той край, як і багато інших країв, інших областей нашої країни, з яких тисячі наших з вами родичів, знайомих і друзів першими пішли в першу хвилю мобілізації і їхали, аби захищати рідну землю. Вже 8 років йде війна, вони і досі захищають нас разом з вами і наші громади на сході України у війні з агресором. На жаль, були такі, хто з них потрапив в полон. Когось визволяли з полону, хтось ще досі сотнями, тисячами перебувають в полоні. Наприклад, мешканець Яворова Володимир Лакомський потрапив в полон, вся родина і місто молилися за нього, його визволили з полону. Пройшло вже багато років, але після цього держава, на жаль, про нього забула: він не отримав жодних пільг, він навіть не може отримати посвідчення про реабілітацію, посвідчення про інвалідність, яку він отримав внаслідок травм, завданих йому в полоні нашим ворогом. Тому я закликаю вас сьогодні прийняти цей законопроект, надати можливість нашим військовополоненим, нашим героям, їхнім родинам отримати належну допомогу від держави, отримати належні пільги і належне визнання. Слава нашим героям! Слава Україні!
Героям слава! Шановні колеги, будь ласка, Іонова. І після цього переходимо. А, і після цього ще Лубінець, і переходимо до голосування. Будь ласка, колеги.
Шановні колеги, ми щиро вітаємо той факт, що все ж таки на екваторі свого скликання ми нарешті добралися до питання бранців Кремля. Дійсно, офіційно перебуває на окупованих територіях і в Криму більше 450 громадян нашої країни. І, на жаль, відхилено наш альтернативний законопроект, який має більш дієві і адекватні підходи, тобто більший має функціонал, який буде виконуватися, тому що нам цей законопроект потрібен не для галочки. І ключова цінність у нашій країні так само – це права і свободи. І ми маємо забезпечити повний комплекс юридичних механізмів, які будуть дозволяти виборювати і захищати права наших громадян. Наша команда звільнила більше трьох тисяч наших громадян з полону, і дуже би хотілось, щоб все ж таки влада продовжувала і відзвітувала. І це питання, яке об’єднує, ми тут готові спільно працювати. У восьмому скликанні була хороша ініціатива – Мінська платформа, де всі керівники підгруп, вони приходили і інформували, що відбувалося, і ми спільно напрацьовували законодавчі рішення. Я би просила повернутися до цієї практики. Дякую.
Будь ласка, завершальне слово - Лубінець. І після. [[Шум у залі]] Будь ласка, зараз я перевірю. Секундочку, я зараз подивлюся.
Шановні колеги, шановний головуючий! Руслане Олексійовичу, також повідомляю вам, що на засіданні нашого комітету ми прийняли рішення рекомендувати Верховній Раді проголосувати та скоротити наполовину строк подання поправок і пропозицій до законопроекту під час його підготовки до другого читання. Прошу на це звернути увагу і поставити цю пропозицію на голосування Верховної Ради України. Також депутатська група "Партія "За майбутнє" буде голосувати за цей законопроект. І ми хочемо показати, що ми підтримуємо громадян України, їхні сім’ї в той час, коли хтось з наших громадян знаходиться за ґратами, так названі бранці Кремля. Тому дякую всім народним депутатам, які долучалися до обговорення. Прошу весь парламент проголосувати за дану законодавчу ініціативу – 6104. Дякую.
Дякую. Ще, я перепрошую, від ОПЗЖ Колтунович. І після цього переходимо до голосування. Олександр Сергійович, будь ласка.
Дякую. Шановний Руслан Олексійович, шановні колеги, шановні виборці! Власне, ніхто ж не проти того, щоб фінансово підтримати утримуваних осіб і інших людей, які постраждали внаслідок конфлікту на території окремих районів Донецької і Луганської областей. Однак Президент, який ініціює такі речі, він має сказати відверто, що він блокує звільнення, особисто він, утримуваних осіб, яких ми мали можливість уже провести обмін найближчим часом. Чому він ніколи не каже про те, що він заблокував особисто обмін чотирьох жінок, яких міг обміняти ще Віктор Медведчук ще рік назад? Чому він не згадує про те, що саме Віктор Медведчук звільнив з двох сторін майже тисячу утримуваних осіб в попередні роки, будучи спеціальним представником України у Тристоронній контактній групі з врегулювання ситуації на Донбасі? Ось що потрібно робити. А найголовніше, пункт 6 комплексу заходів з виконання Мінських угод каже наступне: забезпечити звільнення і обмін всіх утримуваних осіб за принципом всіх на всіх. Ось що має найголовніший.
Дякую, шановні колеги. Ми завершили обговорення цього питання, переходимо до прийняття рішення. Я ставлю пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про соціальний і правовий захист осіб, стосовно яких встановлено факт позбавлення особистої свободи внаслідок збройної агресії проти України, та членів їх сімей. Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:35:18]] За-328 Рішення прийнято. Я так розумію, є ще пропозиція скоротити строки, так? Комітет висловив пропозицію відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України. Ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і поправок та підготовки до другого читання законопроекту реєстраційний номер 6104 – це проект Закону про соціальний і правовий захист осіб, стосовно яких встановлено факт позбавлення особистої свободи внаслідок збройної агресії проти України, та членів їх сімей. Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:36:08]] За-323 Рішення прийнято. Шановні колеги, йдемо далі за планом. 6055, шановні колеги, законопроект. Це проект Закону про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах електронних комунікацій, радіочастотного спектра та надання послуг поштового зв’язку, це друге читання. Я запрошую заступника голови Комітету з питань цифрової трансформації Федієнка Олександра Павловича. Шановні колеги, хто буде наполягати на поправках? Ар’єв, так? Була домовленість, по-моєму, по одній хвилині і всі знімають поправки. А, дві хвилини. Будь ласка, Володимир Ар’єв. І після цього переходимо до голосування. Дякую. Будь ласка, Володимир Ар’єв.
Шановні колеги, по-перше, щодо регулятора. Я завжди казав одну річ: якщо ми хочемо, щоб у нас зникли яблука, давайте зробимо регулятор яблук. Поки воно працює, воно працює добре. Тим не менше, все ж таки це наші зобов’язання в рамках Угоди про асоціацію, тому його треба робити. Але давайте не намагатися зарегулювати те, що працює, і працює нормально. Я маю на увазі, що є спроба поставити повністю поштовий зв’язок під контроль цього регулятора. Тобто не універсальний поштовий зв’язок, тобто той, до якого повинні мати доступ абсолютно всі громадяни, а весь. Доступ громадян до поштового зв’язку і інші оператори, вони регулюються Законом України про права споживачів. Але саме цей регулятор, за якого ми маємо голосувати сьогодні, повинен стежити за тим, щоби окремо визначений в державі поштовий оператор повинен був надавати якісні послуги незалежно від того, де перебуває споживач. Тому я розумію, що, можливо, в регуляторі зараз там намагаються після дискусій всунути абсолютно все, але невдовзі у Верховній Раді буде розглядатися в другому читанні законопроект про поштові послуги. І якщо ми будемо регулювати це, то у нас зникнуть поштові послуги нормальні, тому що на сьогоднішній день Укрпошта ще явно не дотягує, а приватні поштові сервіси фактично забезпечують весь обіг поштових послуг для громадян України. Давайте не залишимо громадян України без якісних поштових послуг в майбутньому законопроекті. Дякую.
Дякую. Будь ласка, ще одна хвилина Климпуш-Цинцадзе. І переходимо до голосування. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Будь ласка, Іванна Орестівна.
Колеги, мені прикро, що, на жаль, профільний комітет не врахував поправки, запропоновані відповідно до директиви Європейського Союзу нашим комітетом, якраз виконання директиви в тому вигляді, коли цей регулятор мав би регулювати дійсно виключно універсальні послуги. Всі ці поправки не були враховані. Я дійсно хотіла би під стенограму висловити сподівання, що це наполягання буде відображено у законопроекті про поштовий зв’язок, і ми, власне, вирішимо тоді цю проблему. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту, тому прошу зайняти свої місця. Я ставлю пропозицію комітету прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах електронних комунікацій, радіочастотного спектра та надання послуг поштового зв’язку (реєстраційний номер проекту 6055). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:40:31]] За-296 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. По фракціях покажіть, будь ласка. Наступний законопроект 6429. Можемо без обговорення, шановні колеги? Це постанова, да. Тому, шановні колеги, з вашого дозволу, 6429 Постанова. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому проект Постанови про внесення змін до календарного плану проведення шостої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер проекту 6429). Шановні колеги, готові. Я вже поставив. [[Шум у залі]] Одну секундочку. Шановні колеги, я ставлю на голосування прийняти в цілому проект Постанови про внесення змін до календарного плану проведення шостої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання (реєстраційний номер проекту 6429). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:42:07]] За-243 Рішення прийнято. Шановні колеги, вітаю вас! По фракціях покажіть. Далі, наступний законопроект 6302. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення завдань та основ підготовки і ведення національного спротиву. Шановні колеги, є необхідність обговорювати? Тоді давайте проголосуємо розгляд цього питання за скороченою процедурою. Будь ласка, прошу голосувати. [[13:42:58]] За-256 Рішення прийнято. Я запрошую до слова члена Комітету з питань національної безпеки, оборони та розвідки Федора Володимировича Веніславського. 4 хвилини, від комітету і від автора.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Я хочу вам сказати, нагадати, що 16 липня цього року, в останній день попередньої сесії нашої Верховної Ради України, ми ухвалили дуже знаковий, можна сказати, історичний Закон "Про основи національного спротиву", який заклав законодавче підґрунтя для функціонування Сил територіальної оборони і сил руху опору. Той законопроект, який зараз пропонується до вашого розгляду, 6302, має на меті уточнення деяких завдань ведення руху опору на тимчасово окупованих територіях. Зважаючи на те, що рух опору – це дуже чутлива сфера, яка безпосередньо пов’язана з безпекою для життя і здоров’я громадян України, які будуть займатися веденням руху опору, є необхідність внести зміни до деяких законодавчих актів України і уточнити положення, пов’язані з закупівлею товарів для потреб руху опору і національного спротиву загалом, з метою їх віднесення до державної таємниці. Також є необхідність уточнення деяких повноважень Сил спеціальних операцій Збройних Сил України щодо підготовки ведення руху опору на тимчасово окупованій території. Комітет Верховної Ради України з питань національної безпеки, оборони та розвідки на своєму засіданні 17 листопада цього року підтримав цей законопроект, рекомендував Верховній Раді України прийняти його за основу і скоротити наполовину. рекомендувати Верховній Раді України скоротити наполовину строк подачі законодавчих пропозицій та поправок до цього законопроекту. Прошу підтримати. Це дуже важливий законопроект, який закладає і інструментальний аспект протидії російській агресії, і забезпечує безпеку і інформаційну складову нашої національної безпеки України. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорити цей законопроект? Прошу записатись: два – за, два – проти. Зінкевич Яна, будь ласка. Яна Зінкевич.
Прошу передати слово Михайлу Забродському.
Михайло Забродський, будь ласка.
Шановні колеги, беззаперечно, реалізація нашого Закону про національний спротив, і, зокрема, формування Сил територіальної оборони, а також пропонується до вашого розгляду, 6302, має на меті уточнення деяких завдань ведення руху опору на тимчасово окупованих територіях. Зважаючи на те, що рух опору – це дуже чутлива сфера, яка безпосередньо пов’язана з безпекою для життя і здоров’я громадян України, які будуть займатися веденням руху опору, є необхідність внести зміни до деяких законодавчих актів України і уточнити положення, пов’язані з закупівлею товарів для потреб руху опору і національного спротиву загалом з метою їх віднесення до державної таємниці. Також є необхідність уточнення деяких повноважень Сил спеціальних операцій Збройних Сил України щодо підготовки ведення руху опору на тимчасово окупованій території. Комітет Верховної Ради України з питань національної безпеки, оборони та розвідки на своєму засіданні 17 листопада цього року підтримав цей законопроект, рекомендував Верховній Раді України прийняти його за основу і скоротити наполовину. рекомендувати Верховній Раді України скоротити наполовину строк подачі законодавчих пропозицій та поправок до цього законопроекту. Прошу підтримати. Це дуже важливий законопроект, який закладає і інструментальний аспект протидії російській агресії, і забезпечує безпеку і інформаційну складову нашої національної безпеки України. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорити цей законопроект? Прошу записатись: два – за, два – проти. Зінкевич Яна, будь ласка. Яна Зінкевич.
Прошу передати слово Михайлу Забродському.
Михайло Забродський, будь ласка.
Шановні колеги, беззаперечно, реалізація нашого Закону про національний спротив і, зокрема, формування Сил територіальної оборони, а також інших структур, – це дуже важливі кроки в розбудові нашої системи безпеки і національної безпеки. Хочу, користуючись нагодою, подякувати присутньому тут профільному заступнику міністра і побажати йому якомога швидше сприяти виділенню належних фондів для розміщення відповідних органів, зокрема Сил територіальної оборони. А також побажання таке. передати Фонду державного майна. Стосовно самого закону. Беззаперечно, ми усуваємо ряд моментів, які були в тому числі і нами упущені під час розробки основного законопроекту. Але звертає на себе увагу одна дуже важлива, на мій погляд, пропозиція, яку пропонується внести в статтю 3 цього закону. Зокрема, це визначення завдань руху опору положенням, яке буде розробляти і затверджувати Кабмін. Це положення є дуже противоречивым, тому що в цьому ж самому законі ми чітко визначаємо, що провідна роль в організації підготовки і підтримці, і веденні руху опору належить лише Силам спеціальних операцій Збройних Сил України. З одного боку, ми всі знаємо, що рух опору – це вищий пілотаж цієї війни. Це складніше, ніж будь-який ракетно-бомбовий удар або наступ славетної 24 механізованої бригади. І будь-яка колегіальність може лише зашкодити справі. З іншого боку, в суто політичному плані ми ведемо мову про структуру, яка буде розгорнута і формуватися, і функціонувати ще в мирний час, і давати додатковий контроль над нею комусь поза Збройними Силами України дуже і дуже небезпечно. Дуже хочеться, щоб ми з вами пам’ятали про це, врахували під час доопрацювання закону до другого читання і, беззаперечно, підтримали його в першому. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, запрошую до слова Ростислава Ярославовича Тістика, фракція політичної партії "Слуга народу".
Руслан Олексійович, прошу передати слово Олександру Завітневичу.
Будь ласка, Завітневич Олександр Михайлович.
Шановні колеги, як говорили мої колеги з комітету, закон дуже важливий, хоч і невеличкий, не тільки в технічному плані, а дійсно в повноваженнях і для Кабінету Міністрів, і для органів військового управління Збройних Сил України, і говорили про Сили спеціальних операцій. Прошу підтримати, оскільки всі відслідковуємо, які в нас відбуваються поза нашими кордонами, біля кордонів, тому ці ініціативи надважливі. І дійсно, до другого читання ті невеличкі зауваження, які є, звісно, комітетом відпрацюємо і підійдемо до другого читання в найкращому, збалансованому варіанті. Дякую. І прошу підтримати.
Дякую. Будь ласка, Костенко Роман Васильович. І після цього Кулініч Олег Іванович. І після цього будемо голосувати. Будь ласка, Роман Васильович.
Дякую, пане Голово. Шановні колеги, дійсно, Закон "Про основи національного спротиву" – це дуже важливий закон, який був прийнятий нами, і, зокрема, який був визначений як закон, який підвищує нашу обороноздатність. І дійсно на той момент, коли ми його приймали, ми багато уваги там приділили територіальній обороні, але ми відразу домовлялись про те, що потім внесемо більше повноважень і регламентуємо дії саме руху опору, тому що саме ці дії, вони ключовими є після того, як, не дай бог, може бути вторгнення на нашу територію. Що таке рух опору? Це, пояснюючи нашим громадянам, це ті партизанські загони, які будуть працювати на окупованій території, якщо ворог наважиться все-таки захоплювати нашу територію. І це дуже важливий закон, яким ми надаємо право і, зокрема, Силам спеціальних операцій. Але, користуючись нагодою, коли я вже стою тут, я хотів би сказати, що закон вступає в дію основний 1 січня, і закликати всіх небайдужих громадян долучитись до формування територіальної оборони, долучитись до формування руху опору, і тільки таким об’єднанням і показом того, що нам не все одно на нашу країну, ми зможемо показати ворогові, що будь-які їх плани стосовно нападу на нашу країну можуть розбитися відразу, як тільки вони захочуть їх. щоб вони вступили в дію. Тому фракція "Голос" підтримує цей законопроект і ми будемо працювати далі над вдосконаленням цих інституцій. Дякую. І слава Україні!
Героям слава! Слово надається Арешонкову Володимиру Юрійовичу, група "Довіра". І після цього ще Рудик Сергій Ярославович і Крулько Іван Іванович. І переходимо до голосування. Будь ласка.
Володимир Арешонков, депутатська група "Довіра". Шановний пане Голово, шановні колеги, безперечно, законопроект надзвичайно важливий, виходячи з того, що ми знаходимось сьогодні як держава і як суспільство в такому стані, що потрібно не просто усвідомлювати загрозу, яка існує вже не перший рік, яка стосується збереження нашої держави як такої, її території і цілісності, а усвідомлення того, що питання національного спротиву, питання забезпечення всім необхідним наших військовослужбовців, тих, хто виконує спеціальні особливі завдання, тих, хто на окремих територіях допомагає боронити наші кордони, – це є спільним завданням. І я хочу в цьому плані відмітити активні дії сьогодні і Міністерства оборони України, і працівників, і підрозділів органів місцевого самоврядування і територіальної оборони в областях і на місцях. Останнім часом ця робота надзвичайно була активною, плідною, тому даний законопроект підкреслює і уточнює окремі положення, які дозволять якраз ефективно і взаємодіяти, і функціонувати силам національної оборони і спротиву. Як на позицію депутатської групи "Довіра", надзвичайно важливим є моменти, які уточнюють питання фінансування і забезпечення руху опору, зокрема доплати і виплати військовослужбовцям, тим, хто призваний для виконання завдань. Нарешті вони мають отримувати відповідну і гідну заробітну плату за ту важливу місію, за ту важливу функцію, які вони сьогодні виконують, боронячи нашу рідну країну. Депутатська група "Довіра" закликає всіх голосувати за даний законопроект. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Рудик Сергій Ярославович, група "Партія "За майбутнє". Після цього Крулько Іван Іванович. Потім Шуфрич Нестор Іванович. І після цього переходимо до голосування. Будь ласка, Сергій Ярославович.
Шановні українці, це надзвичайно важливий Закон "Про основи національного спротиву", який Верховна Рада прийняла в липні. Але це тільки перший крок. 6302 – це крок номер два. І за ним обов’язково має бути крок номер три, який об’єднає систему національного спротиву із системою національної стійкості. Це комплекс заходів, який дасть можливість всьому населенню України на території нашої держави створити територіальну оборону в усіх областях і районах, а на території, не підконтрольній нашій державі, – рух опору, партизанський рух. Ми маємо дати відсіч ворогу, і таким чином відстояти нашу територію. Наша депутатська група просить проголосувати за основу і в цілому. А як представник ССО в парламенті закликаю колег: підписуйте контракт ССО резерву першої черги і на Новий рік приїжджайте в гості до наших хлопців на передові, дізнаєтесь про все, що треба і що ви не знали раніше.
Будь ласка, запрошую до слова Крулька Івана Івановича, фракція "Батьківщина". Потім Нестор Іванович Шуфрич. І переходимо до голосування. Народні депутати, займіть свої місця.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Фракція "Батьківщина" буде підтримувати цей законопроект, який стосується посилення руху опору і його підтримки. Бо насправді, якщо ми говоримо про звільнення окупованих Російською Федерацією територій на Донбасі і в Криму, то основою для цього звільнення має бути саме рух опору, щоб для окупанта – Російської Федерації - нестерпним, абсолютно нестерпним було утримувати ці території, де буде діяти сильний рух опору. Tак само, як коли совєтські війська окупували Україну, до середини 50-х років рух опору на Західній Україні був настільки міцний завдяки бійцям Української повстанської армії, що для енкаведистів це було абсолютно нестерпно там проводити будь-які дії. Ми повинні боротися з будь-яким окупантом і звільняти наші території, тому що Україна мусить бути єдина і відновитися у своїй територіальній цілісності. Дякую.
Будь ласка, Нестор Іванович Шуфрич, "Опозиційна платформа – За життя". Після цього переходимо до голосування.
Дякую, пане Голово. Шановні колеги, відчуття супротиву, повірте мені, визначається не законами, а станом духу і силою волі. І як міністр з питань надзвичайних ситуацій хочу вам сказати, що від прийняття цього закону в січні-лютому нічого не зміниться від того, що є сьогодні, 16 грудня. Але те, що прийняття цього закону є зараз невчасним або передчасним, або вже пізно приймаємо, але спровокує відповідну реакцію, то повірте мені. Сьогодні вже всі винуваті для української влади: і Путін, і Байден, і пан Меркель, як перестала бути владою. Ну, не можна одночасно смикати за шкіру ведмедя та сіпати білоголового орла за пір’я, залишимось самі. А сьогодні ми маємо бути обережними і ліквідувати причину загрози, а не наслідки причини. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, прошу зайняти свої місця. Я ставлю пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення завдань та основ підготовки і ведення національного спротиву (реєстраційний номер проекту 6302). Шановні колеги, готові голосувати? Шановні колеги, ще раз. Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення завдань та основ підготовки і ведення національного спротиву (реєстраційний номер проекту 6302). Прошу голосувати. [[13:57:43]] За-308 Дякую, шановні колеги. Що, скорочення? Ну давайте, добре. Бо я говорив з головою комітету, він сказав, що можна не скорочувати. Але відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків подачі пропозицій і поправок та підготовки до другого читання законопроекту реєстраційний номер 6302. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення завдань та основ підготовки і ведення національного спротиву. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[13:58:29]] За-254 Рішення прийнято. Шановні колеги! Зараз, секундочку. Спочатку Жупанин, він підняв, бо тут є лист. З процедури, будь ласка, Геращенко. І потім Жупанин. Будь ласка.
Шановні колеги! Дякую, Руслан Олексійович.
Боже, давайте, Жупанин вже почав. Жупанин перший з процедури, потім Геращенко. Жупанина включіть, будь ласка.
Дякую, колеги. Дякую, Руслан Олексійович. Прохання до вас змінити черговість розгляду питань порядку денного і перейти до розгляду законопроекту 3790, цей закон взагалі повинен був бути прийнятий минулого року. У нас є звернення шести керівників фракцій про зміну порядку денного і розгляд цього законопроекту позачергово. Закон повинен був бути прийнятий минулого року, ми на рік затримали його прийняття, і нам критично важливо зробити це до 1 січня. Дякую за увагу.
Шановні колеги, є лист від керівників фракцій. Буде заперечення зараз проголосувати 3790? Шановні колеги, не буде. Тому давайте все-таки спочатку проголосуємо за те, щоб розглянути 3790 і потім одразу проголосуємо його. Ставлю пропозицію розглянути зараз законопроект 3790. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:00:02]] За-306 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, тоді, з вашого дозволу, як ми і домовлялися, я одразу ставлю пропозицію прийняти в другому читанні і в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення прозорості у видобувних галузях (реєстраційний номер законопроекту 3790). Готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:00:46]] За-344 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях, будь ласка. Прекрасна одностайність. Шановні колеги, йдемо далі за порядком денним. Закон 5688. А, Геращенко, боже, я перепрошую. Ірина Володимирівна, 1 хвилина.
Дякую. Шановний пане Голово, хочу вас поінформувати, і переслала вам зараз есемес, телеканал "Рада", ваша фотографія і плашка там йде: "Верховна Рада України визнала Голодомор геноцидом українського народу". А можна нагадати Верховній Раді і телеканалу "Рада", що ми визнали Голодомор геноцидом в 2007 році? І можна, виконуючи домовленості нашої ранкової з вами зустрічі, щоб за пульт управління "Ради" сіли не люди з вулиці, а колектив, який там працює, щоб зараз не відбувався там аутсорсинг, коли люди, які не працюють на телеканалі "Рада", не несли цієї пурги? Вчора ці люди назвали віцеспікерку українського парламенту пані Контратенко. Тобто зараз у нас на телеканалі "Рада" працюють не люди в основному, які в штатному розкладі там числяться, а хто з аутсорсингу, хто не знає специфіки, хто перебріхує прийняті нами закони. І це все є грубим порушенням того, що тут відбувається.
Шановні колеги, переходимо до законопроекту 5688, 5688-1. Це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо створення сприятливих умов для залучення масштабних інвестицій у промислове виробництво. Шановні колеги, я пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. Будь ласка. [[14:02:42]] За-254 Рішення прийнято. Шановні колеги, є необхідність обговорювати це питання? Давайте. Тоді я запрошую до слова народного депутата України Наталуху Дмитра Андрійовича як доповідача, автора закону. Будь ласка.
Доброго дня. Доброго дня, шановні колеги. Дуже дякую, шановний пане спікере, шановні колеги! Мене звати Дмитро Наталуха, я лобіст індустріальних парків, як мене тут називають, за що мені абсолютно не соромно. Ви знаєте, в цій залі ми постійно чуємо про те, що дуже часто у нас закручують гайки бізнесу і нічого ця зала не робить, окрім як закручує гайки. Я вам хочу сказати, настав час розкрутити ці гайки нарешті, і настав час зробити ті поступки для бізнесу, про які постійно ми тут говоримо, які всі тут підтримують. Але сьогодні у нас є можливість навіть проголосувати за це. У мене є ключ до розкручення цих гайок – це два проекти законів про локалізацію. про індустріальні парки номер 5688 і 5689. Що таке індустріальні парки, друзі, і в чому особлива перевага цих законопроектів? Ми вже прийняли три місяці тому з вами рамковий закон. Я хочу доповісти вам, що за три місяці стартував процес створення 24 нових індустріальних парків на території 13 областей. Ці 24 нових індустріальні парки, які почали процес свого створення, складають сукупну суму інвестицій 884 мільйони гривень. Колеги, це за три місяці. Це при тому, що до моменту введення основних стимулів у нас лишається ще трошки менше ніж пів року. Цей законопроект 5688 – це те, чого бракує бізнесу сьогодні для того, щоб він ввів більше грошей. Ми позбавимо на 10 років оподаткування податком на прибуток всіх резидентів індустріальних парків. Це абсолютно нечувана історія протягом всієї нашої історії. І я дуже прошу бізнес, і парламент, і уряд підтримати цю ініціативу в першому читанні і потім в другому читанні і в цілому. Дякую, колеги.
Дякую. Я теж дуже радий, що цей законопроект прийшов, тому що мені вже аж було шкода, скільки ви з цим ключем носитесь. Тому дуже вам дякую. Шановні колеги, слово надається народному депутату Рущишину Ярославу Івановичу, автору альтернативного законопроекту. Будь ласка.
Шановні колеги, дякую за ініціативу, я також є прихильником розвитку індустріальних парків. Я не будую ілюзій з приводу прийняття свого законопроекту, але, тим не менше, хотів би використати цей час для того, щоб звернути увагу на деякі речі. У першу чергу, хто є реципієнтом цього законопроекту? Інвестор. Інвестор закордонний, але не в останню чергу, а, можливо, в першу є інвестор український. Я займався цим довший час і задав собі запитання: чи піду я в такий індустріальний парк? На жаль, відповідь була дуже категорична і швидка: ні. Чому? Як би ми не просили наших підприємців до соціальної відповідальності, основна мета – отримання прибутку. Отримання прибутку - це означає, що повна власність в усіх своїх проявах. А в даному випадку ми користування цим прибутком делегуємо Кабінету Міністрів своєю постановою. А як я не хочу інвестувати більше свій прибуток в цей парк, я хочу перейти деінде? Тобто це одне обмеження. Мені кажуть, що за 10 років ви зможете поправити, тоді утримати цей прибуток і вивести його. І це друга річ, через яку я не спатиму вночі: мені 10 років треба буде тримати своє підприємство в цьому індустріальному парку, в іншому випадку я заплачу штрафи за всі попередні періоди разом з пенею за несплату податку на прибуток і таке інше. Отже ж, непоганий законопроект, який, я вважаю, треба зробити набагато радикальнішим. Є ще деякі поправки в розумінні. Ми змінюємо термінологію "товар" на "обладнання". І всіх тих, хто розділяє мою стурбованість з приводу індустріальних парків, запрошую до підписання альтернативного законопроекту, себто мого. Дякую.
Дякую. Я запрошую до слова заступника голови Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Олександра Володимирович Ковальчука. Будь ласка.
Шановні члени президії, колеги, шановні українці! В доповнення тих слів, які були сказані автором законопроекту і автором альтернативного законопроекту, я можу додати лише те, що це не є якимось новим інструментом, який ми з вами разом вигадали. Це той інструмент, який використовують багато країн в світі, і відрізняються вони між собою лише тим, наскільки глибоко і широко використовуються пільги для створення умов для тих компаній, які роблять надзвичайно важливу справу в нашій країні і в будь-якій іншій країні. Цей закон про перспективи і про створення нових робочих місць. Цей закон про те, що ми створюємо можливості для наших українців, які виїхали за кордон і працюють там вже багато років, повертатися в Україну, отримувати гідну зарплату і хороші умови роботи. Цей закон про наповнення бюджету. Цей закон про місцеве самоврядування, тому що місцеве самоврядування також зможе впливати на наповнення місцевих бюджетів шляхом створення умов або прийняття лімітів, за якими будуть сплачуватися податки на землю. Цей закон про інфраструктурний розвиток і про просування нашої країни як країни, яка може виробляти якісний продукт, як країни, яка може конкурувати з будь-якою країною в цьому світі, на будь-якому поприщі, це може бути і агросектор, і лісова галузь. На прикладі свого округу в місті Рівному я можу сказати, що завдяки таким законопроектам у нас з’явився меблевий кластер, і на сьогоднішній день це близько 10 мільярдів гривень інвестицій на території індустріального парку. Цим законом ми лише покращуємо умови, за яких будуть з’являтися більше таких прикладів. Я дуже прошу всіх підтримати, шановні колеги, і в першому і в другому читанні. Комітет рекомендує Верховній Раді підтримати в першому читанні 5688. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорити? Будь ласка, два – за, два – проти. Запишіться. Будь ласка, Бардіна Марина Олегівна, фракція політичної партії "Слуга народу".
Гетманцеву Данилу, будь ласка.
Данило Олександрович Гетманцев, будь ласка.
Шановні колеги, всі в цьому залі знають моє відношення до податкових пільг, моє негативне відношення до податкових пільг. Але в цьому випадку я виступаю категорично за податкові пільги, які ми даємо індустріальним паркам. Немає жодної успішної країни світу, яка має сировинну економіку. На жаль, з 2013 року ми маємо значне збільшення долі сировинних галузей в нашій економіці і зменшення відповідно промисловості. Промисловість – це те, що створює робочі місця; промисловість – це те, що дає податки; промисловість – це те, що дає майбутнє країни і є запорукою добробуту країни і її громадян. Ми вже в залі з вами в цьому проголосували "інвестняні". Це великий і класний проект для великого бізнесу, і вже більше 100 проектів сьогодні на розгляді є, аби запуститися в межах цього проекту. Ми з вами в 5600 в цьому році проголосували пільги для шахтарських містечок. 18 міст в Україні, які вмирають внаслідок того, що закриваються шахти, отримали пільги для розвитку середньої промисловості. І сьогодні ми в залі розглядаємо індустріальні парки. Індустріальні парки – це інструмент, який використовується широко в усьому світі. Ці індустріальні парки розвиваються і в Польщі, і в Туреччині більше 100, і в Китаї більше 300, і в Південній Кореї більше 1200 (вдумайтеся, 1200 індустріальних парків). Я переконаний в тому, що правильне використання цього інструменту - інвестиції держави, а це також необхідно, передусім в те, аби вони були успішними, були успішними індустріальні парки, стане запорукою нашого економічного зростання. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Слово надається народному депутату Шахову Сергію Володимировичу, депутатська група "Довіра". Будь ласка.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, індустріальні парки об’єднали сьогодні також і схід, і захід. Зараз, щойно говорив з Павлом Бакунцем, дійсно, це потрібно і треба сьогодні допомагати малому і середньому бізнесу, великому бізнесу. Але хотів би звернути увагу також на Донбас, де йде війна. Ми зареєстрували з колегами законопроект 2070 за вільну економічну зону Донбасу. Якщо парламент вже проголосував і забрав з Криму вільну економічну зону, то ми вимагаємо все ж таки зробити і дати гарантію, і поставити законопроект 2070 про вільну економічну зону Луганщини та Донеччини, там, де йде війна. Повинні бути інвестиції в Луганську та Донецьку області, повинні все ж таки дати робочі місця. І також гарантію і Президента, і парламенту, і Кабміну, щоб люди хотіли інвестувати сьогодні в ті землі, і дати можливість пільгового сьогодні кредитування для малого, середнього бізнесу, для агарного бізнесу. Залишилося дві третини землі, а людей немає. Сьогодні майнери виїжджають у Польщу. Що він говорив, наш колега Гетманцев, за шахтарські містечка? Так давайте подивимося сьогодні на Луганський басейн вугільний, чорне золото, якого не вистачає сьогодні на складах. Йде енергетична криза в країні, коли сьогодні електроенергію закуповують в Білорусі по 5 гривень, а продають ОТГ нашим по 9 гривень. Тому треба сьогодні подбати про Донбас і все ж таки дати можливість розвиватися бізнесу саме там, де йде війна. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Будь ласка, Нестор Іванович Шуфрич, "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую, шановний Голово. Прошу надати слово найбільш компетентному у Верховній Раді з питань розвитку промисловості й економіки Колтуновичу Олександру, нашому колезі шановному.
Олександр Сергійович, ви поки йдете до трибуни, я думаю, що стільки ще компліментів у вашу сторону. Будь ласка, Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні колеги! За це скликання Верховної Ради, напевно, що є п’ять основних таких ключових економічних законів, які дійсно в теорії є дуже правильними. Але вони не працюють за окремих умов. Я також, як і мій колега Шахов, буду апелювати до голови фінансового і податкового комітету, який сказав фундаментальні речі, що необхідно відроджувати промислове виробництво, високотехнологічне промислове виробництво. Але треба дуже добре знати структуру української економіки, її економічну історію, для того щоб розуміти, що окремі норми, які тут закладені, вони замість того, щоб стимулювати надходження інвестицій в промисловий сектор, будуть їх зменшувати, замість того, щоб відроджувати промисловість, будуть навпаки її погіршувати. Який головний базис сучасної промислової політики України? Це коопераційні зв’язки у високотехнологічних секторах промисловості з країнами СНД, країнами Євразійського економічного союзу. У нас спільна інфраструктура: енергетична, транспорту, зв’язку, ряд інших конкурентних переваг, єдина коопераційна база, яка ще була створена за радянських часів. Ось що ви робите, коли ви зараз тут вносите норми? Ви розриваєте окремі ці ланцюжки, коли ви робите обмеження з окремими країнами східного напрямку. Це навпаки буде зменшувати обсяг і реалізованої промислової продукції, і зменшувати частку інноваційної продукції в структурі промисловій, і буде зменшувати те, про що казали колеги, частку машинобудування в експорті. Ось що ми робимо. І ми тоді таким чином, замість того щоб робити благо, погіршуємо і спрямовуємо, культивуємо сировинну спрямованість економіки. Тому, на наш погляд, між першим і другим читанням приберіть дискримінаційні норми, які погіршують і ще більше розривають коопераційні зв’язки з країнами СНД. Без цього в економіки України і промисловості не буде майбутнього. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, Железняк Ярослав Іванович. Після цього ще Южаніна Ніна Петрівна і Рудик Сергій Ярославович. Так, бачу. А від "Батьківщини" ще нікого не було? Добре.
Шановні колеги, дуже символічно, що я виступаю, потім виступає пані Ніна Петрівна, тому що я пам’ятаю, як принципово ми тоді захищали, в минулому скликанні, щоб ці податкові пільги не були прийняті в такому вигляді. І дуже дивно, що зараз у нас не присутній міністр фінансів, який сказав би нам всім, скільки це буде коштувати. Скільки? Хтось пенсій, хтось медичних виплат, а хтось підвищення зарплати не отримає через те, що будуть застосовані податкові пільги. Але якщо в монокоаліції є на це гроші і ви хочете їх витрачати, витрачайте. Єдине що, я дуже хотів би, щоб наш український парламент звернув увагу на те, що, незважаючи на наші голосування, позиції, заяви про "інвестнянь", вперше за багато років інвестиційний клімат, індекс інвестиційного клімату в Україні був у цьому році зменшений. І проблемою є не наявність або відсутність податкових пільг для індустріальних парків, а слабка судова реформа, високий рівень корупції, тіньова економіка і низькі темпи вакцинації. Я дуже хотів би, щоб слова про те, що ми тут відновлюємо промисловість, справді були реалізовані в реальності. Але для цього, на жаль, або на щастя, не треба робити податкові пільги для тих же самих олігархів, які в першу чергу ними скористаються. Тому що звичайні громадяни не будуть будувати заводи. І точно ви створюєте зараз внутрішній український офшор, який потім також, героїчно створюючи, ви будете героїчно зачиняти. Тому що просто банально в бюджеті не буде грошей. Я не буду голосувати за цей закон і теж закликаю утриматись. Але, в першу чергу, ще раз звертаюсь до уряду. Дуже хотілось, щоб вони іноді, хоча б іноді говорили би правду, те, що написали у висновку Мінфіну на цей законопроект, що законопроект вони не підтримують. Дякую.
Дякую. Б удь ласка, Южаніна Ніна Петрівна, фракція "Європейська солідарність". Потім Рудик. І потім Яценко. І переходимо до голосування.
Шановні українці, чи не виникає у вас когнітивний дисонанс? Одні й ті ж самі люди, які говорять, що спрощена система оподаткування, що ФОПи – це ерозія в податковому законодавстві, що саме із-за них немає достойної зарплати вчителів і лікарів, зараз говорять про пільги необмеженій кількості юридичних осіб. Ми щодо створення індустріальних парків і спеціальної системи оподаткування працювали, вивчали досвід, який дає країнам можливості розвиватися. Але цей проект закону, він абсолютно зроблений, не думаючи про переробну промисловість, про яку ви сказали, не думаючи про обмеження і відповідальність. Адже, надаючи податкові пільги, це двосторонній процес, держава надає податкові пільги, а бізнес хоча би виконує соціальну складову. І це передбачають всі закони у всіх країнах, в яких працюють індустріальні парки, тільки не у нас.
Шановні колеги, слово надається народному депутату Рудику Сергію Ярославовичу. Потім народний депутат Яценко. І переходимо до голосування. Займіть свої місця.
Шановні колеги, ми будемо підтримувати цей законопроект, але тільки в першому читанні. Тому що як малі підприємці, так і середній клас, так і ті, хто хочуть вкладати в промисловість, мають право на пільги. І це аксіома. Але давайте не перетворювати на фарс. Нинішня версія і одного, і другого законопроектів не містить ніяких обмежень видів діяльності для тих підприємців, які будуть займатися там бізнесом на території цих парків. Там немає ні інновацій, там немає ні енергозберігання, там немає жодних вимог, які вирізняють цей вид бізнесу від іншого. Приклад: Золотоноша. Міська влада виділила 10 гектарів землі під переробку в індустріальному парку – що? – олії і, вдумайтесь, канабісу, який ще навіть у нас не проголосовано. Дайте слово колишньому меру Золотоноші, хай мені апелює і скаже, що це неправда. Це і є інновація? Це не інновація, це преференції для окремих видів бізнесу. І нам це треба виправити до другого читання. Дякую.
Будь ласка, народний депутат Яценко, фракція "Батьківщина".
Шановні колеги, дійсно, індустріальні парки дадуть змогу перш за все розвиватися громадам. Тому що сьогодні ми спостерігаємо, особливо в невеликих містах і містечках, коли закрився завод, нічого, нема що робити, і люди просто від’їжджають або взагалі там лише торгівлею виживають. Тому я думаю, що дуже добре, що такий закон є. І, в принципі, якщо є якісь питання, можна їх доопрацювати до другого читання. Я впевнений, що комітет доопрацює. Але це, безумовно, такий прогресивний шлях для того, щоб утворити в Україні робочі місця, які не лише будуть робочі місця, а і дадуть можливість також додаткової сплати того ж самого податку на доходи фізичних осіб, ПДФО так зване, і інші надходження до бюджету. Тому я думаю, що це хорошо. Давайте підтримаємо цей закон. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення. Переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, я ставлю пропозицію комітету прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо створення сприятливих умов для залучення масштабних інвестицій у промислове виробництво (законопроект № 5688). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:23:11]] За-256 Рішення прийнято, шановні колеги. По фракціях покажіть, будь ласка. Йдемо далі, шановні колеги. Наступний законопроект 5689. Це проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо створення сприятливих умов для залучення масштабних інвестицій у промислове виробництво. Шановні колеги, є пропозиція без обговорення, але я знаю, що Ніна Петрівна просить 2 хвилини. Ще хтось буде просити дві хвилини? А? Давайте тоді. Шановні колеги. Ну, що ви мені махаєте? Будь ласка. Давайте проголосуємо розгляд цього питання за скороченою процедурою. [[14:24:12]] За-247 Рішення прийнято. Зараз йдуть до вас. У вас проблеми з пультом, я правильно розумію? Ідуть зараз до вас представники Апарату, Нестор Іванович. Одну хвилину дайте Нестору Івановичу.
Шановний пане головуючий, для стенограми. В нашому секторі в останніх двох рядах під час попереднього голосування, коли голосували закон в цілому 5688, на жаль, картки не спрацювали. Так, як голосували народні депутати, або взагалі не голосували, або депутати під час голосування змінювали свою позицію, але це не було зафіксовано. Я бачу по табло, що я утримався, а голосувала картка "за". По-перше, прошу врахувати мій голос "утримався". А по-друге, перевірити, як працюють ячейки в останніх двох рядах нашого сектору. Дякую.
Прошу Апарат перевірити, як проходить голосування. Дякую, Нестор Іванович.
Шановні колеги, давайте тоді 2 хвилини Ніна Южаніна. І після цього переходимо до голосування. Будь ласка, Ніна Петрівна.
На жаль, такі важливі системні речі ми дуже поспіхом намагаємося проголосувати. Шановні колеги, базовий закон якраз уже надав державну підтримку тим, хто буде знаходитися саме на території індустріальних парків і буде здійснювати експорт, і це значні кошти з державного бюджету. І коли ми говоримо про податкові пільги, тут обов’язково треба враховувати досвід 25-річний нашої країни. Ми і справді не можемо в усьому рівнятися або імплементувати у себе ті норми, які діють десь, тому що в нас уже працюють на сьогоднішній день і спеціальні економічні зони, і території пріоритетного розвитку, і технологічні парки, і пільги для окремих сфер економіки, машинобудування, суднобудування, легка промисловість, ІТ. Скажіть, будь ласка, хто проаналізував, як кожен з цих спеціальних режимів спрацював, якими податковими пільгами скористався і яку користь для держави, для розвитку економіки ці пільги дали? На жаль, кожен із цих спеціальних режимів, маючи на початку таку ж саму мету запровадження – позитивний ефект, згодом перетворювався виключно на спосіб ухилення від оподаткування, і як наслідок – такі податкові пільги були скасовані. Для того, що ви зараз приймали, треба обов’язково встановлювати запобіжники і зобов’язання для тих інвесторів, які будуть працювати в цій зоні. Зрозумійте, будь ласка, ви говорите, що це створення робочих місць. Да, якщо буде створена компанія і в ній буде одна працююча людина. (мені 2 хвилини), то це уже буде відповідати критеріям і звільнятися від оподаткування податком на прибуток. Десять років при ввезенні нового обладнання не платити зовсім митних платежів, не платити податок на землю без обмеження строку дії цієї пільги! Скажіть, будь ласка, ми зараз говоримо про вигоду місцевим бюджетам. Та це тільки при розумному підході, коли справді є критерій щодо.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили. Дві хвилини. Ви просто настільки заслухалися собою, Ніна Петрівна. Сідайте, будь ласка. Дві хвилини було. Шановні колеги, 5689 - проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо створення сприятливих умов для залучення масштабних інвестицій у промислове виробництво. Я ставлю пропозицію прийняти за основу законопроект (реєстраційний номер проекту 5689) – проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо створення сприятливих умов для залучення масштабних інвестицій у промислове виробництво. Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[14:28:41]] За-237 Рішення прийнято. Будь ласка, покажіть по фракціях. Дякую, шановні колеги. Шановні колеги! Вікторія Кінзбурська, я так розумію, теж погоджена пропозиція між усіма фракціями. Будь ласка.
Доброго дня. Дякую. Прошу поставити на голосування законопроект 6273, це законопроект у другому читанні. Дякую.
Шановні колеги, ми його проголосували, він у нас останній йде просто. Давайте, якщо можна. Можемо голосувати. Тому, шановні колеги. [[Шум у залі]] Ви хочете одну поправку в цьому саме законопроекті? На підтвердження? Будь ласка. Шановні колеги, тоді давайте приймемо рішення. Немає консенсусу, бачите. От починається, ми говорили без поправок - одна поправка, одна поправка. Йдемо по тому порядку, який проголосований, і кінчайте ці речі. Шановні колеги, я переходжу до законопроекту 3739. [[Шум у залі]] Ні, ми не перейшли, в 3739 зараз будемо заходити. Шановні колеги, ми йдемо по порядку, ми не міняємо, ми зараз заходимо в 3739, ми такий порядок проголосували, по ньому і йдемо. 3739 – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" щодо створення передумов для сталого розвитку та модернізації вітчизняної промисловості. Я запрошую Наталуху Дмитра Андрійовича. Це друге читання у нас. Дмитро Андрійович, запрошую вас. Ви де? Шановні колеги, я так розумію, ніхто не наполягатиме на поправках. [[Шум у залі]] Наполягають. Хто наполягає? Я зрозумів, ви сказали - на підтвердження, на підтвердження в кінці. Зараз я запитую, хто хоче поставити свої поправки на врахування. Я бачу, у мене є Рущишин. Чи йдемо. 23-я. В кого раніше 23-ї? [[Шум у залі]] Я ж сказав, номер закону 3739, локалізація. Будь ласка, Рущишин 23 поправка.
Шановні колеги! Дякую за надане слово. Я б хотів звернутися до всіх парламентарів з такого приводу. Наші організації тримають конкуренцію в світовій економіці і часом її виграють. І зараз на них і на наших платників податків, а також споживачів в Україні, ми покладаємо відповідальність за неконкурентних і слабких, але хитрих. У нашій історії вже це було, ми можемо навіть сказати, що це у нашому фольклорі відображено, як битий небитого везе, саме казочка про "Лисичку сестричку і вовка панібрата" про це говорить нам дуже чітко. В даному випадку, ми відкриваємо скриньку Пандори. Ви собі не уявляєте, наскільки багато аудиторської роботи для того, щоб перевірити всю цю локалізацію. А також в тому числі можемо собі уявити, скільки посередників появиться в процедурі отримання документу про локалізацію. Голосуємо проти цього закону (битий небитого везе).
Я ставлю 23 поправку народного депутата Рущишина. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:32:35]] За-45 Рішення не прийнято. Наступна 111 поправка. Рущишин, будь ласка.
Шановні народні депутати, тут, біля цих дверей, висить фотографія Ігоря Рафаїловича Юхновського, який отримав відзнаку "Гідний довіри", і він, коли виступав в нашому парламенті, сказав про те, яка перша проблема в України сьогодні існує. А це є систематичне невиконання міжнародних договорів. Я не буду тут говорити про асоціацію зараз, оскільки її, напевно, зняли, але, тим не менше, відповідно до статті 3 Угоди про державні закупівлі, до якої Україна приєдналася 16 березня 2016 року, кожна зі сторін повинна без зволікань та безумовно забезпечити режим не менше сприятливий, ніж той, який надається національним товарам, послугам та постачальникам. Також пропозиції законопроекту 3739 розглядаються і як порушення вимог Угоди, пов’язані з торгівлею інвестиційні заходи (Додаток 1А до Угоди про заснування Світової організації торгівлі). Чисто за Липинським: зрадництво стало найбільш характерним явищем нашої історії.
Шановні колеги, 111 поправка, народного депутата Рущишина. Комітет пропонує цю поправку відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:34:07]] За-47 Рішення не прийнято. Наступна 146-а. 146-а.
Шановні колеги, всі законопроекти, які подаються в зал, повинні відповідати нашій стратегії. В Стратегії Кабінету Міністрів, яка затверджена, чітко сказано, що конкуренція має бути об’єктивною і не узалежненою від того, де виробник чи комерційна фірма знаходиться, і в даному випадку ми вже порушуємо це правило. Але дякую, що автори законопроекту роздали нам, люб’язно подарували Фрідріха Ліста, ідеолога економічного націоналізму. І у нього є така цитата: "Абсолютна свобода міжнародної торгівлі на сьогодні – це космополітична ідея, яка може бути реалізована хіба що через кілька століть". Шановні, кілька століть пройшло, на вулиці вже глобалізація, битий небитого везе.
Я ставлю 146 поправку народного депутата Рущишина. Комітет її відхилив. Прошу визначатись та голосувати. [[14:35:26]] За-46 Рішення не прийнято. Наступна 205-а. Рущишин, будь ласка.
Шановні колеги, економіка України є експортоорієнтованою, і в даному випадку люди або компанії, які експортують успішно українську продукцію, втратять ці ринки на заміну малому і недолугому ринку українському. Чи це виправдано? Питання риторичне. Якщо "корпоративні зомбі" не можуть запропонувати на прозорому тендері найнижчу ціну, вони, вдягнувши на себе національний прапор, вимагатимуть, щоб українські замовники платили їм більше. Але в кінцевому рахунку вища ціна ляже додатковим тягарем на пересічного українця – кінцевого споживача чи платника податку. І коли він переплачуватиме за товари чи послуги "корпорації-зомбі", громадянин не використає ці кошти на купівлю іншого товару, цілком імовірно, українського. Не можна голосувати за цей законопроект, битий небитого везе.
Шановні колеги, 205 поправка народного депутата Рущишина. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:36:49]] За-46 Рішення не прийнято. Наступна 270 поправка. Народний депутат Рущишин, будь ласка.
Шановні колеги, півтора кілометра звідси знаходиться місце, де було вчинено вбивство одного економіста, який для багатьох є, можливо, авторитетом. Півтора кілометра звідси в іншу сторону, в Лаврі, він похований, звати його Столипін. Так от, навіть Столипін у 1905 році говорив, що закон повинен служити для конкурентних і сильних, а не для п’яних і слабких. Я хочу також сказати, що захисна політика є програшною, переможними є наступальні стратегеми. Це не наступальна стратагема, ми ховаємося від світу в себе у своїй шкарлупці – в Україні. І я б хотів сказати, що є набагато кращі інші інструменти, про які ми говорили вище. Наприклад, індустріальні парки, які ми можемо застосувати для того, щоб підтримати нашого експортера. Не можна голосувати за цей законопроект, битий небитого везе.
Шановні колеги, 270 поправка народного депутата Рущишина. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:38:14]] За-41 Рішення не прийнято. Наступна поправка 320. 320-а, будь ласка.
Шановні колеги, як показують емпіричні дослідження, витрати великі внутрі країни призводять до спаду економічного розвитку. Існує статистичний зв’язок кореляційний, є кореляція між добробутом українця і його. добробутом будь-якої людини і тривалістю його життя. І отже, захищаючи наші недолугі підприємства від жахів так званої світової конкуренції, насправді ми в непрямий спосіб вкорочуємо життя українцю. Але це дуже важко зрозуміти, тому що, з іншого боку, підприємство працює, труби димлять, директор сидить в гарних своїх кабінетах, продукція відвантажується, а платимо ми за це все з кишені платника податків і з кишені кожного українця. Не можна приймати цей законопроект, битий небитого везе.
Шановні колеги, 320 поправка народного депутата Рущишина і колег. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:39:36]] За-40 Рішення не прийнято. Теж не спрацював ряд, шановні колеги. Апарат, будь ласка. Втомилася апаратура вже. Он народні депутати, підійдіть, будь ласка. І завершальна ваша поправка 2117. Народний депутат Рущишин, будь ласка.
Шановні колеги, нам в приклад ставлять економіку Німеччини. І я, власне, покопався в наукових працях і знайшов таку цитату, яку б я хотів вам прочитати. У Німеччині різкий поворот у політиці відбувся завдяки економічній реформі 1948 року під керівництвом міністра економіки Людвіга Ергарда. Він заявив, що неоліберальні принципи, протилежні принципам корпоративістської моделі, повинні бути втілені в економіці федеративної республіки. Ергард приписує майже подвоєння національного продукту Західної Німеччини між 1949 і 1956 роками відродженню конкуренції та вважає, що нація здобула, відкинувши корпоративістську тенденцію відмовлення від індивідуальних стимулів, відкинувши також соціалістичну тенденцію і думати про розподіл багатства більше, ніж про його продуктивність. Не можна приймати цей законопроект, битий небитого везе.
Шановні колеги поправка 2117 народного депутата Рущишина. Комітетом вона відхилена. Прошу визначатися та голосувати. [[14:41:16]] За-40 Рішення не прийнято. Дякую. Шановні колеги, хто ще буде наполягати? Народний депутат Цабаль. Можна до вас з проханням? Ми бачили перелік ваших поправок. Чи можна, ми дамо деякий час, і щоб ми мали можливість сьогодні проголосувати, тому що завтра у нас стоять мегаважливі закони, які стосуються дуже багатьох питань? Якщо таке можливо, ми були б вдячні. Завтра ми ще ж маємо проголосувати у тому числі і щоб прийшли до нас вельмишановні представники Вифлеємського Вогню, і інші колеги. Будь ласка, народний депутат Цабаль.
Номери правок продиктувати чи.? Зараз 77, потім три хвилини замість 84, 91.
Давайте з 77-ї почнемо.
Давайте 77-у. Так, 77 правка звучить наступним чином. "Доповнити пункт 1 розділу І проекту закону новим абзацом такого змісту: "Ступінь локалізації визначається учасником самостійно за формулою: ступінь локалізації дорівнює одиниця поділити на валютну вартість собівартості, розділити на собівартість, помножити на 100 процентів". Для чого це робиться? Для того, щоби сам учасник мав змогу самостійно визначити і задекларувати ступінь локалізації. Щоб це не робив якийсь державний орган, який за незрозумілим принципом буде видавати довідку кожному учаснику торгів, що він є українець, що в свою чергу зніме корупційні ризики, які можуть виникнути в разі наявності такого органу. Прошу.
Ставлю на голосування 77 поправку народного депутата Цабаля. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:43:23]] За-38 Рішення не прийнято. Далі 3 хвилини Цабаль замість восьми своїх поправок.
Шановні колеги, правки 84 – 91 наполягати не буду, хочу замість цього висловити свою позицію. Про що цей взагалі закон? Суть закону в тому, щоб надати преференції в державних закупівлях тим виробникам, в кого більший відсоток локалізованого в Україні виробництва. Автори закону стверджують, що це підтримає розвиток української промисловості, проте це насправді не так. Законопроект в найкращому випадку – це звичайний популізм, в гіршому – це відверте шкідництво. Цей законопроект – це така собі легка версія законопроекту 7206 2017 року "купуй українське", який часто називали "купуй у олігархів". Так автори, і я вдячний їм за це, що вони до другого читання значно пом’якшили цей закон, і саме тому більшість своїх правок я зніму далі. Проте цей закон навіть в поточній версії, він не виконує ціль по підтримці виробництва, українського виробництва. Я в першу чергу хочу сказати, що я за здоровий протекціонізм і за стимулювання українського виробника, але цей протекціонізм має базуватись на трьох принципах, які не виконуються в цьому законі. Принцип номер один: стимулювати українських виробників треба самих, а не обмежувати іноземних. Тобто стимулювання має бути таким, який робить українського виробника більш конкурентоспроможним, а не менш. Нагадаю, що будь-яка преференція, особливо в державних закупівлях, вона зменшує конкурентну спроможність українського виробника довгостроково. Чому вона зменшує? Тому що ти не конкуруєш і в тебе немає стимулів інвестувати, покращувати свій продукт, покращувати свій сервіс. І довгостроково такі преференції приведуть до того, що ті самі українські виробники будуть менш конкурентоспроможні і будуть виробляти дорожчий і гіршої якості продукт. Друге: протекціонізм не має шкодити економіці в цілому за рахунок окремих галузей. А я нагадаю, що коли ми допомагаємо окремим індустріям, наші зобов’язання в Світовій організації торгівлі можуть привести до того, що інші індустрії, як і експортери, можуть постраждати, тому що будуть введені зворотні санкції проти них. І відповідно одні індустрії виграють, а інші можуть постраждати, особливо експортери за рахунок тих санкцій. І третє: протекціонізм не має суперечити міжнародним зобов’язанням. На жаль, цей законопроект жоден з цих трьох принципів підтримки національного виробника не підтримує. Тому я не можу підтримати цей.
Дякую. Наступна поправка 138. Будь ласка, Цабаль.
Шановні колеги, 138 правка стосується наступного. 138 правка пропонує пункт 3 розділу І проекту закону виключити. Чому це важливо? Будь-яка локалізація, вона приведе до того, що при державних закупівлях будуть закуплятись не завжди товари, які кращої якості і за кращу ціну. Тобто коли виробник буде брати участь у тендері, він зможе виграти тендер, не маючи дешевшого товару. А це в свою чергу означає, що з державного бюджету закупівлі будуть робитись за ті кошти платників податків по завищених цінах, і це відповідно приведе до того, що витрати державного бюджету або збільшаться, або зменшаться.
Ви наполягаєте на голосуванні? Ставлю 138 поправку народного депутата Цабаля. Комітет її відхилив. Прошу визначатись та голосувати. [[14:48:09]] За-43 Рішення не прийнято. Наступна 146-а, так?
144-а.
144-а, будь ласка.
Шановні колеги, 144 правка цього законопроекту - ключова і важлива правка. Хочу ще один момент розказати, який, можливо, не всі колеги знають. Як працює Світова організація торгівлі? Світова організація торгівлі – це договір багатьох країн, які беруть перед собою деякі зобов’язання, які стосуються як зовнішньої торгівлі, так і насправді деякої внутрішньої економічної діяльності. Чому вони беруть ці зобов’язання? Тому що для кожного учасника цієї організації важливо, щоб всередині країни різними законодавчими актами не створювались преференції для виробників локальних.
Шановні колеги, 144 поправка народного депутата Цабаля. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:49:42]] За-45 Рішення не прийнято. 146, Цабаль. Будь ласка.
146 правка. Дякую за увагу. Вона стосується цієї ж теми, тому я продовжу. І чому важливо в Світовій. Чому важливі ці принципи, які не дозволяють давати певні преференції без згоди інших учасників? Тому що кожна країна зможе почати вводити ці преференції - і світова торгівля не буде працювати. А світова торгівля – це добре для всієї економіки. І ці принципи існують для того, щоб не було, умовно, хитрих держав, які в свою чергу роблять те, що інші не роблять. І, порушуючи ці принципи, відбувається наступна ситуація: інші учасники Світової організації торгівлі мають право вводити зворотні санкції. А що таке зворотні санкції? Зворотні санкції, вони працюють наступним чином: будь-яка організація, яка торгує з Україною, зможе вибрати того експортера продукції.
Я перепрошую, 146-у ми вже голосували. Давайте ми проголосуємо 204-у, про яку ви говорите, тому що ви хвилину використали. 46-у ми вже голосували. Шановні колеги, 206 поправка шановного депутата Цабаля. Ні, 206-а – це Заремський. 204-а, перепрошую. 204-у проголосуємо, нормально буде тоді? Ставлю на голосування 204 поправку. Комітет її відхилив. Прошу. [[Шум у залі]] Що "ні"? 146-у? Дивіться, 146 поправку ми вже проголосували. Ми не зможемо її проголосувати ще раз, тому що її доповідав Рущишин. Тоді давайте 204-у. Ставлю 204-у. Прошу голосувати. Вона комітетом відхилена. [[14:51:59]] За-49 Рішення не прийнято. Наступна поправка 209.
Ні-ні, почекайте. Дайте, будь ласка, 3 хвилини - і я знімаю свої правки.
Всі правки, да?
Всі правки, да.
Будь ласка, 3 хвилини дайте Цабалю.
Шановні колеги, на жаль, я бачу, що, скажімо так, знання економічної теорії не завжди є сильною стороною цієї Верховної Ради, ну, як і інших верховних рад. І це нормально, тому що у Верховній Раді працюють професіонали різних галузей: у Верховній Раді є юристи фахові, є економісти, є журналісти, є військові, є медики, є освітяни. І це нормально, коли кожен займається своєю справою і кожен орієнтується на думку тих людей, які в цьому розбираються. На жаль, що стосується багатьох економічних законопроектів, думка економістів не завжди почута і не завжди на неї орієнтуються. Я хочу нагадати, що після прийняття цього законопроекту в першому читанні Київська школа економіки розрахувала потенційний вплив цього законопроекту на економіку України. І згідно їхніх розрахунків цей законопроект дасть не плюс до ВВП, а мінус пів відсотка. Чому це так? Тому що деякі галузі виграють за рахунок того, що в них збільшиться виробництво і продажі в державних тендерах, але інші потенційно можуть програти за рахунок потенційних зворотних санкцій наших міжнародних партнерів, які не будуть задоволені тим, що їхні продукти не можуть на рівних конкурувати з українськими. І інша причина цього негативного впливу – це довгостроковий негативний ефект для економіки через те, що хоча короткостроково, дійсно 2-3 роки нашим виробникам буде добре від локалізації, довгостроково вони не будуть заохочені інвестувати у виробництво, інвестувати в покращення продуктів, і довгостроково вони стануть менш конкурентоспроможними. Тому, якщо орієнтуватися на думку провідних економістів, я назвав Київську школу економіки, і також багато європейських організацій, які знають про цей закон, підтримки ми тут не бачимо. Єдине, за що я хотів подякувати комітету, що між першим і другим читанням закон був суттєво доопрацьований, і зі списку країн, які не будуть підлягати цим. постачальників, які знаходяться в країнах, які не будуть підлягати вимогам по локалізації, виключили всіх, більшість чи всіх наших міжнародних партнерів: це країни ЄС, це Сполучені Штати Америки і інші країни, які є нашими міжнародними партнерами. І це добре, це суттєвий прогрес. Хоча сам закон досі не оптимальний. Але це, що було зроблено, – це прогрес, за це дякую комітету. Тому закон не підтримую, але.
Щиро вам вдячний за розуміння, за ваш конструктив. Справді щира вдячність. Шановні колеги, я ще дам 1 хвилину Железняку, він теж знімає всі свої поправки. Дякуємо вам, Ярослав Іванович. Після цього, я думаю, що ми можемо перейти до голосування. Але я знаю, що ще одну поправку поставлять представники ОПЗЖ, Волошин, і одну поправку на підтвердження поставить. не поставить, а візьме хвилину Шкрум Альона Ігорівна. І після цього переходимо до голосування. Але для того, щоб ми точно встигли проголосувати, я продовжую на 15 хвилин засідання. Будь ласка, я передаю слово. 1 хвилина - Железняк Ярослав Іванович.
Шановні колеги, в мене до цього закону 1 500 правок, і, звичайно, я не буду жодну з них піднімати, я думаю, що не треба витрачати на це час. Я проти цього закону, вважаю, що він не допоможе, і вважаю, що система ProZorro – це найкраща система, якщо вона декілька разів в світі отримала найвищі нагороди. Цим законом ми не змінимо нашу економіку, я в цьому переконаний. Але я вдячний також і комітету, і Дмитру Наталусі, і Дмитру Кисилевському, і іншим, які хоча і в довгій, в палкій, але, тим не менше, дискусії дослухались до наших порад і виключили найбільш важливих стратегічних партнерів з цього закону. Я не буду голосувати за цей закон, тому що не вірю в нього, але дам можливість українському парламенту зробити сьогодні цю помилку. Дякую.
Дякую. Значить, шановні колеги, поправки, які ставились на врахування, ми пройшли. Є одна поправка, яку хочуть поставити на підтвердження. Будь ласка, народний депутат Волошин, і після цього я ще даю хвилину для Шкрум, і переходимо до голосування. Народні депутати, займіть, будь ласка, свої місця. Будь ласка, Волошин.
Шановні колеги, мені якраз зрозуміло, чому лобісти глобальних корпорацій зараз так швидко знімають свої поправки, тому що вони досягли спільно з посольствами, які чинили шалений тиск на Верховну Раду і на комітет. І я дуже вдячний голові комітету, що він тривалий час дуже мужньо і професійно відбивався від цього тиску. Тому що вони прибрали, власне, саме ті країни з дії цього закону, які й створюють найбільш неконкурентні умови для українського виробника. Які самі купують лише 60 тисяч тонн української курятини, наприклад той Європейський Союз, а нам намагаються втюхувати навіть парти. Тому я прошу поставити на підтвердження правку номер 317, яка викривлює абсолютно саму логіку цього законопроекту. Якщо Європейський Союз, Сполучені Штати, Канада, Австралія можуть уникати дій цього закону, то який же це рівний підхід до міжнародних партнерів в торгівлі? У нас перший торговий партнер – Китайська Народна Республіка, до речі, а не Сполучені Штати Америки зовсім. Тому я вимагаю, щоб Верховна Рада професійно і відповідально поставилась. Якщо ми захищаємо.
Дякую. Шановні колеги, 317 поправка народного депутата Кисилевського. Вона комітетом врахована редакційно. Водночас народний депутат Волошин просить підтвердити це врахування редакційне в стінах верховної зали. Я ставлю поправку 317 народного депутата Кисилевського в редакції комітету, так як вона врахована редакційно, на підтвердження. Шановні колеги, прошу голосувати. [[14:59:13]] За-299 Рішення прийнято. Будь ласка, народна депутатка Шкрум, 1 хвилина. Будь ласка.
Дякую. Колеги, поправка 2046, але я не наполягаю на голосуванні. Ви знаєте це, мабуть, перша спроба в цьому парламенті за два роки дійсно перейти до правильного захисту українських національних інтересів і промисловості. Юлія Володимирівна Тимошенко є співавтором цього законопроекту, як і багато інших членів нашої фракції. І ми вважаємо, що він мав би бути, прийматися, можливо, ще з самого початку, два роки назад, але і зараз країні точно треба такий новий економічний курс, який переходить до захисту наших національних інтересів, наших робочих місць, наших робітників, наших інженерів, наших промислових підприємств. Я думаю, що ця перша спроба точно має бути вдалою. "Батьківщина" буде підтримувати цей законопроект. Ну а далі, сподіваюся, що локалізація зможе бути збільшена і поширена також в майбутньому і покаже нам серйозні результати. Треба було робити це давно, колеги, а зараз голосуємо "за". Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ще Дмитро Андрійович Наталуха як від комітету ще 2 хвилини. І переходимо до голосування. Прошу народних депутатів зайняти свої місця.
Дякую, колеги. Звісно, що комітет ухвалив рішення рекомендувати.
Я продовжив, я продовжив вже, да.
Звісно, що комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти законопроект в другому читанні та в цілому з техніко-юридичним опрацюванням. Але я хотів вам сказати сьогодні, що, колеги, ця дата може стати датою в календарі як день економічної незалежності України, без перебільшення. 30 років ми йшли до цього дня. 30 років нам казали, що соромно навіть подумати про те, що ми маємо право дбати про власного українського виробника. 30 років нам казали, що ми мусимо враховувати перш за все інтереси наших регіональних, європейських, західних, східних і інших партнерів - будь-кого, окрім інтересів українців, українських виробників і українських працівників. 30 років нам мало бути соромно від однієї тільки думки поставити на перше місце національного виробника і українських працівників. Друзі, 30 років нас переконували, що промисловість – це позавчорашній день, а наша доля – це аграрно-сировинний експорт. Сьогодні все зміниться, друзі. Сьогодні ми, без перебільшення, приймемо з вами історичне рішення, яким звісно я завдячую всім фракціям, які підтримали цей законопроект, всім головам фракцій і депутатських груп, які підписали цей законопроект. Я завдячую, звісно і безумовно, нашій президії. Я завдячую своєму комітету, Дмитру Кисилевському, без якого цей законопроект був би неможливий. Я завдячую нашим виробникам, які стоять над вами зверху. Я завдячую Президенту України, з яким ми погодили абсолютно оптимальний шлях прийняття цього законопроекту. І я завдячую опозиції за конструктивний підхід сьогодні в залі, за можливість дати можливість реалізувати цей історичний, без перебільшення, законопроект. Колеги, прошу підтримати за основу і в цілому законопроект про локалізацію (номер 3739). Дякую, колеги.
Дякую. Шановні колеги! [[Шум у залі]] 5 секунд ще, будь ласка, включіть.
Колеги, вибачте, я забув сказати, все, що ви щойно бачили, – це 150 тисяч підписів українських робітників на підтримку цього проекту закону. Дякую всім їм.
Дякую. Шановні колеги, давайте приготуємося до голосування. Це просто якесь свято, не вистачає конфеті, але давайте замість конфеті гарно проголосуємо за цей законопроект. Шановні колеги, з вашого дозволу, я ставлю пропозицію комітету, прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" щодо створення передумов для сталого розвитку та модернізації вітчизняної промисловості (реєстраційний номер проекту 3739). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[15:03:38]] За-323 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю колег! [[Оплески]] Геращенко з процедури, 1 хвилина, будь ласка.
Шановний пане Голово, ви неодноразово звертали увагу на дотримання Регламенту у Верховній Раді України. Ми не дуже зрозуміли, на гальорці а що це було, коли під час розгляду законопроекту вийшла фракція майже в повному складі. Це, ми ж так розуміємо, що поправки зараз розглядалися, поправки презентують з місця. По-друге, йшло відео, картинка на екранах, які розміщені в сесійній залі. Я хочу наголосити, що нашій фракції ви не дали можливості продемонструвати ролик, який зняв оновлений телеканал "Рада", де просто принижували опозицію, і ви не дозволити нам продемонструвати цей ролик, там коментуючи, що це неможливо. Ми засуджуємо те, що ви демонструєте подвійні стандарти до фракції більшості і до опозиції. Ми засуджуємо те, що ви дозволили в порушення Регламенту вийти зараз на трибуну і замість представлення поправок тут висловити якийсь абсолютно дійсно спіч такий рекламний, пропагандистський, з конфеті. Не порушуйте Регламент, будь ласка.
Наступний законопроект 4358. Проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо охорони здоров’я населення від шкідливого впливу тютюну (друге читання). Я запрошую голову підкомітету Комітету з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування Булах Ладу Валентинівну. Шановні колеги! Будь ласка, Лада Валентинівна. Я так розумію, що ніхто не буде наполягати на поправках. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Я ставлю на голосування. Чи що, рішення комітету ще, да? Будь ласка, Лада Валентинівна, ще зачитайте рішення комітету.
Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо охорони здоров’я населення від шкідливого впливу тютюну. Нагадую, що метою законопроекту є захист здоров’я людей від шкідливого впливу тютюну та імплементація 40 Директиви ЄС щодо шкідливого впливу тютюну. І це є вимогою до України з метою асоціації.
Я перепрошую, Лада Валентинівна, рішення зачитується тільки тоді, коли є специфіка.
Зачитую рішення. Керуючись пунктом 3 частини першої статті 123 Регламенту Верховної Ради України комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду у другому читанні проект Закону 4358 розглянути в другому читанні та в цілому. прийняти як закон у запропонованій комітетом редакції. Водночас у зв’язку з перенумерацією пунктів розділу І законопроекту у відповідності до вимог законотворчої техніки, що відбулася під час проведення передбачених Регламентом експертиз, а також необхідність.
Дайте завершити. Просто прошу лаконічніше наступний раз доповідати. Дайте завершити, бо це важливо.
Узгодження між собою норм законопроекту, що стосується набрання чинності його окремих положень прошу також врахувати.
Виключіть, будь ласка, все. Дякую. Рішення комітету роздано, всі з ним ознайомлені. Я прошу наступний раз готуватися ретельніше представників комітету. І вам дається певний час для того, щоб, якщо є специфіка у рішенні комітету, доповісти його, а не починати з мети закону. Є одна поправка на підтвердження, так? Хто буде? Одна поправка, хто? Я не бачу, шановні колеги? Стефанишина, здається, бо я в масці не впізнаю вас. Будь ласка, Стефанишина.
Я хочу поставити на підтвердження три поправки і потребую всього одної хвилини вашої уваги. Колеги, дивіться, ми в першому читанні проголосували законопроект, де заборонили ароматизовані сигарети і електронні вироби. Але між першим і другим деякі депутати ароматизацію повернули. 80 відсотків підлітків починають курити саме ароматизовані сигарети. Дуже прошу ці поправки провалити, номер 101, 104 і 106, не голосувати за них і не підтримувати. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, поправку.
Ставлю на підтвердження, так.
Ви ставите на підтвердження. Вони враховані. Шановні колеги, поправка 101 народного депутата Заблоцького ставиться на підтвердження. Вона комітетом врахована. Ставиться на підтвердження, шановні колеги, прошу голосувати. [[15:08:27]] За-191 Рішення не прийнято. Наступна поправка 104 народного депутата Шахова. Вона врахована комітетом. Водночас народна депутатка Стефанишина ставить її на підтвердження. Шановні колеги, прошу голосувати. [[15:08:57]] За-214 Рішення не прийнято. Правка не врахована. І заключна правка 106, Галайчука. Вона врахована комітетом. Вона комітетом врахована. Шановні колеги, я ставлю її на підтвердження. Прошу голосувати. [[15:09:33]] За-219 Рішення не прийнято. Все, шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію комітету, яка була озвучена: прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо охорони здоров’я населення від шкідливого впливу тютюну (реєстраційний номер проекту 4358). Шановні колеги, готові голосувати? Прошу голосувати. [[15:10:17]] За-317 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, на цьому пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Ми зустрінемося одразу, тому що ми починаємо зараз позачергове засідання Верховної Ради України. Будь ласка, секундочку, я зміню папери.