[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 23. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Steinmetz Ádám jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Napirend előtti hozzászólásra elsőként Szabó Timea frakcióvezető asszonynak adom meg a szót, a Párbeszéd részéről.
„Kedves maszk, goodbye!” mondta néhány nappal ezelőtt Orbán Viktor, mielőtt zsíros szájjal odatrollkodta volna magát egy szerencsétlen esküvői párhoz. A miniszterelnök ezzel a felütéssel feloldott egy sor járványügyi intézkedést, de valahogy egy dologról azért nem esett szó ebben a felsorolásban, arról, ha már maszk sem kell, akkor miért tartja fenn a kormány a veszélyhelyzetet. Lehet itt összevissza hadoválni mindenféle járványügyi intézkedésről és küzdelemről, de pontosan tudjuk, miről van szó: Orbán Viktor azért tartja fenn a veszélyhelyzetet, hogy úgy tudjon zavartalanul lopni, és kiárusítani az országot a Kínai Kommunista Pártnak, hogy közben őt nem zavarja meg semmiféle ellenzéki tüntetés. Ezen a héten kezdi el ugyanis tárgyalni a parlament azt a kormány által benyújtott javaslatot, amely a kínai Fudan Egyetem alapításáról szól, és amely nem más, mint színtiszta hazaárulás. Orbán Viktor a Fidesz-KDNP-vel a háta mögött létrehoz Magyarországon egy olyan kínai elitegyetemet, amely kínai munkásokkal, kínai alapanyagokból 540 milliárd forintért épül majd fel. Ebből az 540 milliárd forintból 450 milliárd kínai hitel, 90 milliárd forint pedig már az elején a magyar adófizetők pénzéből megy. 450 milliárd hitelt vesz fel Orbán Viktor egy darab, a Kínai Kommunista Párt által alapított egyetemre. Tudják, hogy Orbán Viktor egy egész évben idén mennyit költ a teljes magyar felsőoktatásra? 453 milliárd forintot. 453 milliárd forint a teljes magyar felsőoktatásra, és 450 milliárd forint egy darab, a Kínai Kommunista Párt által alapított egyetemre. Ugyanannyit költ Orbán Viktor a teljes magyar felsőoktatásra, mint egy, a Kínai Kommunista Párt egyetemére. Egy nemzetet csak kétféle módon lehet leigázni: karddal vagy adóssággal mondta ezt nem más, mint Orbán Viktor 2011-ben egy osztrák lapnak. Most, tíz évvel később Orbán Viktor pontosan így igázza le a saját hazáját. Ez színtiszta hazaárulás! Arra a területre Budapesten, ahová Orbán a kínai egyetemet akarja építeni, magyar diákoknak terveztek eredetileg [[Dr. Rétvári Bence: Méhlegelő.]] megfizethető lakhatást, egy diákvárost. A kormány 2019-ben Karácsony Gergellyel írt alá egy írásos megállapodást erről kiderült, hogy Orbán Viktor gyakorlatilag másfél éve hazudik ebben az ügyben. Most persze magyarázkodnak, hogy a diákváros ekkora lesz meg akkora lesz, de itt van a kezemben a kormány által létrehozott térkép [[Felmutatja.]] amiből pontosan látszik, hogy mennyi jut a kínai egyetemnek, és mennyi jut a magyar diákvárosnak. A piros a kínai, a kék a magyar diákváros. [[Z. Kárpát Dániel: Szégyen!]] Na, ennyit adnak önök a magyar diákoknak, tisztelt képviselőtársaim! [[Z. Kárpát Dániel: Ez a szégyen!]] Ez színtiszta hazaárulás! Önök pontosan tudják, hogy mennyire vállalhatatlan ez az egész a Fidesz-KDNP-nek, amelyik 1991-ben még a kínai nagykövetség előtt tüntetett a kínai kommunista diktatúra ellen. Vállalhatatlan, hiszen azóta az is kiderült, hogy szó sincs itt semmilyen nagyszerű lehetőségről a magyar diákoknak, a Fudan Egyetem tandíja ugyanis alapszakon évente 2,5 millió, mesterszakon 3,5 millió forint. Ennyiért járhat Magyarországon egy magyar diák az önök által alapított kínai egyetemre. Ez színtiszta hazaárulás! De itt nincs vége: a kínai egyetemen a tanárok fizetése havi 1,5 millió forint lenne, miközben egy magyar egyetemen az átlag tanári fizetés 300 ezer forint. Ez, képviselőtársaim, színtiszta hazaárulás! Végül: köztudott, hogy a Fudan Egyetem a Kínai Kommunista Párt titkosügynök-lerakata lesz. Idejönnek a kínaiak, hogy legálisan betegyék a lábukat az Európai Unióba, és önök és Orbán Viktor ehhez mosolyogva asszisztál. Ez színtiszta hazaárulás! Önök a Fideszben pénzért eladósítják a magyar embereket, elveszik a diákok lakhatását, elárulják a magyar pedagógusokat, és kínai titkosügynök-lerakatot csinálnak a saját hazánkból. Önök húsz ezüstpénzért eladták a hazájukat és a lelküket a Kínai Kommunista Pártnak. De Karácsony Gergely, a Párbeszéd, az MSZP és az LMP miniszterelnök-jelöltje megmondta: egyetlen négyzetcentimétert sem ad a magyar diákok lakhatását biztosító területből. Nemet mondunk Orbán Viktor kínai adósságára, a hazaárulásra, a Kínai Kommunista Párt magyarországi leigázására. Jövőre kormányváltás lesz, tisztelt fideszes képviselőtársaink, készüljenek! [[Németh Szilárd István: Spongyát rá! Dr. Rétvári Bence: Nehezen tudta kihúzni öt percig! Taps az ellenzék soraiból.]]
Schanda Tamás államtitkár úrnak adom meg a szót válaszadásra.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Egészen hihetetlen, hogy ön itt föláll az Országgyűlésben, és ahelyett, hogy megköszönné a védekezésben részt vevők munkáját, az egészségügyben dolgozóknak, a közrend fenntartásában dolgozóknak, a magyar kormánynak az intézkedéseit, az operatív törzs működését, ön csak legyint, miközben van okunk büszkének lenni arra a teljesítményre, amit Magyarország nyújtott az elmúlt hónapokban, az elmúlt másfél évben, hiszen a járvány harmadik hullámát letörtük, lényegében le is győztük. [[13.10]] Tisztelt Képviselő Asszony! Nem ért révbe az az oltásellenes kampány, amit önök folytattak, kudarcot vallottak ebben a borzalmas kampányban, ebben a borzalmas műveletben, és a magyar emberek segítségével, az operatív törzs irányítása mellett sikerült végrehajtani azt a fantasztikus logisztikai tevékenységet, aminek az eredményeképpen ma már több mint ötmillió ember van Magyarországon beoltva a koronavírus ellen. Tisztelt Képviselő Asszony! Nem lehet ezt olyan lekezelő módon kezelni, mint ahogy azt ön tette a felszólalásában. Az is egészen felháborító, hogy a védekezés minden időszakában és minden pontjában azzal voltak elfoglaltak, hogy támadják a védekezés vezetőit, hogy támadják azokat az egészségügyi szakembereket, akik hozzájárultak ahhoz, hogy a koronavírus-járvány ellen a lehető legjobban tudjunk küzdeni. Tisztelt Képviselő Asszony! Ráadásul az is egy ilyen érdekes része az ön felszólalásának, hogy arról sem beszél, és azt sem hozza ide az Országgyűlés elé, amit a magyar emberek egyébként jól tudnak: Magyarországon ma több mint egymillió ember életét védi kínai vakcina. [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Legyünk erre büszkék, legyünk arra büszkék, hogy így Magyarországon sokkal, de sokkal jobb az átoltottság [[Dr. Rétvári Bence: Mindenki titkosügynök…]] , a keleti vakcinák felhasználásával sokkal-sokkal jobban állunk, és visszakaphattuk az életünket valóban azzal az időponttal, hogy ötmillió oltást sikerült beadni. Tisztelt Képviselő Asszony! Ön idehozza a Fudan Egyetem kérdését is, ami egy komoly ügy és egy komoly kérdés. De miről is szól ez a dolog? Arról szól, tisztelt képviselő asszony, hogy mi azt szeretnénk, hogy a magyar fiatalok a jövő nyertesei legyenek, éppen ezért az egyetemek, a magyar felsőoktatás fejlesztése és az, hogy világszínvonalú felsőoktatási intézmények érkezzenek Magyarországra, nemzetstratégiai kérdés, a XXI. század egyik legnagyobb kérdése. Ezért teszünk meg mindent a magyar felsőoktatási intézmények megerősítéséért, és ezért gondoljuk azt, hogy szükség van arra, hogy a világ vezető egyetemei megjelenjenek Magyarországon. És, tisztelt képviselő asszony, minden olyan egyetemet örömmel látunk Magyarországon, amelyik a világ vezető egyetemei közé tartozik, amelyik benne van a legjobb ötvenben vagy benne van a legjobb százban. Ráadásul, tisztelt képviselő asszony, ön félrevezeti a magyar közvéleményt, ugyanis a Fudan Egyetem már 2018 óta működik Magyarországon, jelenleg is van közös képzése a Budapesti Corvinus Egyetemmel. [[Tordai Bence közbeszól. Szabó Timea: Nincsen…]] Ön ezt nem támadta eddig, most pedig szimplán politikai kérdést szeretne csinálni egy jövőt meghatározó, fontos felsőoktatási kérdésből. [[Szabó Timea: A Kínai Kommunista Párt… Elnök csenget.]] Hallom, hogy ön közben kommunistázik, hallom, hogy mind a felszólalásában, mind bekiabálással kommunistázni próbál bennünket, ez nagyon furcsa öntől. Tisztelt Képviselő Asszony! Ön ül abban a frakcióban [[Szabó Timea: Hogyan végződik ez a mondat?]] ön ül azok között, akik egyébként vissza akarják hozni a kommunista pártot Magyarországra. [[Szabó Timea folyamatosan közbeszól.]] Önök ülnek ott, önök ülnek azon a baloldalon, akik azért dolgoznak nap mint nap, hogy a kommunisták utódpártja visszakerüljön a hatalomba. És ezek után van bőr a képükön, hogy bennünket kérjenek számon ezért? Ez nem más, mint politikai hisztériakeltés. [[Jakab Péter közbeszól.]] Tisztelt Képviselő Asszony! Elmondtuk világosan: a magyar fiatalok és Európa fiataljai számára jó, hogy a Fudan Egyetem megjelenik Magyarországon, és mindezt úgy fogjuk megtenni, hogy közben a diákváros is megépül [[Szabó Timea: Aha!]] mert az is a célunk, hogy a fiatalok számára megfelelő szállást tudjunk teremteni. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Képviselő Asszony! Frakcióvezető Asszony! Én már próbálkoztam mindennel. [[Szabó Timea: Azt látom!]] Ígérem, ha egyszer képes lesz öt percig csöndben maradni, hogy végighallgassa az ön felszólalására adott kormányzati választ, kap tőlem egy csokor virágot. Hohn Krisztina következik. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Egy hulladéklerakó mellett vagy legalábbis annak a közelében élni egészen mást jelent Németországban, Ausztriában, Dániában, és teljesen mást jelent Magyarországon. 100 milliárd körüli összeget költünk az európai adófizetők pénzéből, hogy egyre kevesebbeknek kelljen kockázatos, bűzös, sokszor kigyulladó hulladéklerakó mellett élniük. A hulladékgazdálkodás több mint három évtizedre visszanyúló fejlődése elhozta azt, hogy a több mint 2 ezer hulladéklerakó országából eljutottunk az Európai Unió által támogatott hulladékkezelő központokig. Ezeknek a létesítményeknek elengedhetetlen része a hulladékdepó, amely a maradék, ma még tovább nem hasznosítható, de nem is veszélyes hulladékok befogadására alkalmas létesítmény. [[13.20]] Szakmai tény, hogy lehet és kell is a hulladéklerakókat úgy üzemeltetni, hogy megóvjuk a talajt, a talajvizet, és elkerüljük a levegő szennyezését, a bűzt és az üvegházhatású gázok, többségében metán légkörbe juttatását. Ha egy hulladéklerakótól eltérítik a szerves anyagok többségét, vagy utólag telepített gázkutakat létesítenek, gondoskodnak a hulladék tömörítéséről, a felület helytakarékos, de mégis szakszerű takarásáról, a keletkező gázt össze tudják gyűjteni. Felhasználhatják ezt villamosáram-termelésre, vagy elégethetik, így nem okoznak az üzemeltetők elviselhetetlen bűzöket az emberek felé. Kérdezem én, ha mindez így van, akkor miért kell sok kistarcsainak úgy élnie, hogy 2016 óta hiába küzdenek, öt éve hiába fordulnak a hatóságokhoz, mégis, ha kedvezőtlen a széljárás, akkor folyamatosan szagolniuk kell a hulladéklerakó bűzét. Korábban felkészült szakmai gárdával rendelkező környezetvédelmi felügyelőségek működtek önálló szakigazgatási szervként. Ezeket mára szétzilálták, átszervezték. Éppen csak önállóságuk, hatékonyságuk, szakmaiságuk szűnt meg. Az élet egyre több területén látszik meg, hogy gyakorlatilag megszűntek tényezőnek lenni, útjában voltak a torz módon értelmezett fejlődésnek. Hogyan fordulhat az elő 2021-ben Európában, hogy az életterüket védő civileknek, állampolgároknak, gyermekeiket otthon nevelő anyukáknak, baráti társaságoknak kell konfrontálódniuk a profitérdekelt környezetfelhasználókkal? Hol vannak ilyenkor a környezetvédelmi hatóságok? Miért nem teszik a dolgukat hatékonyan, határozottan a hatásterületen élők védelmében? Miért nem segít nekik senki? Miért nem akarják meghallani az ő problémájukat? Meddig kell még ezt elviselniük? Mi folyik ebben az országban a hulladékgazdálkodás területén? Harc? Kiszorítósdi? Szakmai leépülés? Helyezkedés a koncessziós jogokért, miközben a környezetvédelmi hatóságtól az érintett állampolgárok csoportja évek óta, öt éve nem kap elvárható szintű segítséget? Egy szakmailag alapvető, egyszerűen megítélhető, ellenőrizhető ügyben hogyan lesz bizalom, együttműködési készség egy körforgásos gazdaság létrehozására? Tudjuk, egy hulladékdepógáz kezelése nem olcsó dolog, százmilliókba is kerülhet, de egy felkészült környezetvédelmi szakember megfelelő vizsgálatokat követően ki tudja számolni, mennyi gáztermelő kút kell egy hulladékdepóba, milyen a keletkező gáz összetétele, lehete arra gázmotort kötni, vagy egyszerűen el kell fáklyázni a kitermelésre kerülő gázt. Arra hívom fel az érintetteket, főként a hatóságokat, hogy öt év teszetosza hozzáállása, az embereknek gondot okozó, sokszor bűzlő hulladéklerakó jegyzőkönyvezett körbeszagolása helyett pontról pontra ellenőrizzék végig az alkalmazott technológiát, tekintve, hogy az nem lehet megfelelő, írják elő a gázkutak pontos számát, az alkalmazandó technológiát, a végponti berendezéseket. Egy ilyen rendszer esetén beépített mérőműszerek, üzemi naplók, rendszeres ellenőrzések, szükség esetén még távfelügyelet is minden gond nélkül megoldható, ha a környezethasználó nem tesz eleget szakmai és jogi kötelezettségének. A hatóságoknak minden jogi eljárási lehetőségük megvan arra, hogy hatékonyan tegyék a dolgukat. Arra kérem hát az illetékeseket, hogy tegyék a dolgukat, segítsenek a Kistarcsán élő embereknek, hogy végre megoldódjon ez az évek óta húzódó ügy, ne csupán a közélet, hanem a levegő, amit belélegzünk, az is legyen tiszta. Köszönöm szépen a szót.
Ismét Schanda Tamás államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A konkrét ügyben örömmel állok az ön rendelkezésére és folytatok önnel szakmai egyeztetést. Ez nem egy politikai kérdés, és nem is szabad belőle politikai kérdést csinálni. Én azt gondolom, tisztelt képviselő asszony, hogy éppen ezért szomorú az, amikor önök újra és újra politikai kérdést akarnak csinálni egy, a közös jövőnket, a gyermekeink jövőjét befolyásoló kérdésből. Az a véleményem, és az a véleményünk, hogy ez súlyos hiba. A környezetvédelemmel, a teremtésvédelemmel kapcsolatos kérdéseket nem szavakkal, nem üres fecsegéssel, hanem cselekvéssel és valódi tettekkel, valódi döntésekkel kell szolgálni. Ezért aztán újra és újra vissza kell utasítanom azt, ahányszor csak ez szükséges, hogy a jövőnket meghatározó, ilyen módon és ilyen súlyban meghatározó kérdéseket pártpolitikai szintre vigyék, hiszen ezek a kérdések minden embert érintenek, függetlenül attól, hogy baloldali vagy éppen nemzeti polgári, jobboldali. Tisztelt Képviselő Asszony! Éppen ezért szomorúan emlékeztetem önt arra, hogy a nemzeti polgári kormány összefogást kínált ezekben a kérdésekben, egyébként éppen úgy, ahogy a járvány elleni védekezés során is, és önök ezt sajnos többször elutasították. Tisztelt Képviselő Asszony! Csak hogy néhány példát mondjak erre, tavaly tavasszal az Országgyűlés elfogadta a klímavédelemről szóló törvényt és az éghajlatváltozás mértékéből fakadó, halasztást nem tűrő feladatokról szóló országgyűlési határozatot. Tisztelt Képviselő Asszony! Ezeket a javaslatokat a baloldal nyújtotta be. A baloldal nyújtotta be, és ezek után a baloldal nem szavazta meg ezeket az intézkedéseket. Csak a józan nemzeti polgári oldal volt az, amely támogatta mind az országgyűlési határozatot, mind pedig a klímavédelemről szóló törvényt. Ami talán még szorosabban kötődik az ön felszólalásához, hogy az őszi ülésszak során volt lehetőségünk arról vitatkozni, hogy hogyan is nézzen ki Magyarországon a hulladékkezelés világa, hogyan lépjünk fel még keményebben, még szigorúbban például az illegális szemetelőkkel szemben, hogy létrehozzunk egy olyan hulladékgazdálkodási hatóságot, amely pont az olyan kérdésekkel is foglalkozhat, amit ön a kérdésében feszeget. És mi történt, tisztelt képviselő asszony? Mi történt? Behoztuk ide, az Országgyűlés elé ezeket a javaslatokat, vitákat folytattunk róla, és ezek után önök nemet mondtak erre. Nemet mondtak arra, hogy létrehozzunk egy szigorú hatóságot, és megállítsuk az illegális hulladékok újra- és újratermelődését. Nemet mondtak arra, hogy felszámoljuk azokat az illegális lerakatokat, amelyek minden józan magyar ember szemét és környezetét bántják. Tisztelt Képviselő Asszony! Mi azért hoztuk létre ezt a módosítást, és azért is fontos, hogy létrejöjjön ez az új hatóság, és megszigorítottuk az ezzel kapcsolatos jogszabályi környezetet, mert azt gondoljuk, hogy egy tiszta országra van szükség. E tiszta ország képével foglalkozik az a klíma- és természetvédelmi akcióterv is, amelyet 2020 elején fogadott el a kormány, és amely kisűrűsítve tartalmazza mindazokat a pontokat és mindazokat az irányokat, amelyeket a klímavédelem és a természetvédelem területén követnünk szükséges. Éppen ezért már 2020 nyarán elindítottuk a „Tisztítsuk meg az országot!” című projektet, amelynek a keretében partnerségre hívtuk az állami szervezeteket, az önkormányzatokat, az egyházakat, a civil szervezeteket, hogy segítsenek bennünket ebben a küldetésben, és ők erre örömmel válaszoltak, és örömmel vesznek részt ebben a programban. Arra biztatom képviselő asszonyt, hogy ön se támadja ezeket az intézkedéseket, hanem támogassa, és vegyen részt ezekben a programokban. Ezért hoztuk létre a HulladékRadar applikációt, amelyet már több ezer felhasználó töltött le Magyarországon, és sokan segítik ezzel is az illegális hulladék elleni munkánkat. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Most Varju Lászlónak adom meg a szót.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Én is szeretnék egy vállalást bejelenteni: ha elnök úr ma Jakab Péter képviselőtársamat nem bünteti meg, akkor én is hozok önnek egy csokor virágot szívesen. [[Derültség az ellenzéki pártok soraiból.]] Addig is, amíg ez bekövetkezik, illetve kiderül, azt kell hogy mondjam, hogy ma már minden ember érzi, tudja, hogy Magyarország bajban van. Olyan ország lettünk az urizáló Orbán-rendszerben, ahol a miniszterelnök gázszerelője négyszer gazdagabb, mint Mick Jagger, nagyobb a vagyona, mint a brit királynőnek. [[13.30]] A fideszes kevesek egyre mohóbbak, egyre gazdagabbak, miközben a sokak, a magyarok milliói egyre szegényebbek és egyre reménytelenebbnek látják a jövőt. A jövő évi kormány- és rendszerváltás a kevesek urizálását szüntetheti meg, hogy felváltsa őket a sokak Magyarországa. Ahogy Dobrev Klára mondta: a mi dolgunk az akkor már 12 éve cserben hagyott sokakkal lesz. A DK miniszterelnök-jelöltje mondott mást is. Például azt a történetet mesélte el, amikor azért kellett a nagymamához mennie egy családnak minden óvatosság és járványügyi ajánlás ellenére, mert a nagyinak hónap végére nem maradt mit ennie, annak az embernek, aki éveken át látta vendégül a családot, többfogásos ebéddel, süteménnyel. Ez a nagymama azzal hívta fel a gyermekét, hogy ha nem nagy gond, főzzenek már a hétvégén egy adaggal több ételt, és vigyék el neki, mert csak jövő héten jön a nyugdíj. Idejuttatta a fideszes pártállam, Orbán kormánya 2021-re a magyar nyugdíjasok százezreit. Vittem magam is vagy ezer adagot nélkülözőknek, és eközben látom, hogy tisztességes nyugdíjemelés nincs, de van stadionban fűnapoztató, van egyre drágább vadászati kiállítás, van magyarok pénzén szervezett kínaiegyetem-tervezés. A pártállamtól a megrendelésre számító nagyuraknak már megvan a kastély, az uradalom, a földbirtok vagy magánrepülő, helikopter, jacht, amit kölcsönadnak, ahol megvendégelnek állampárti fideszes vezetőket. Kéz kezet mos. Eközben ugyanaz az urizáló, nemzeti középosztályt építő kormány garasoskodva trükközik az inflációs nyugdíjemeléssel, értékállóságot hazudik az életüket végigdolgozó embereknek. Ez a döntés Orbán Viktor személyes döntése, melynek következménye, hogy mára háromszor annyi szegénységben élő nyugdíjas van, mint 2010-ben. [[Dr. Rétvári Bence: Nem igaz!]] Tudjuk, mi vezetett ilyen kiszolgáltatottságig. Az Orbán-kormány egyik első intézkedése volt hárommillió nyugdíj-megtakarítás államosítása, vagy hogy megszüntette a baloldali kormányok nyugdíjszámítási módszerét, a svájci vegyes indexálást. Mit jelent ez? A svájci indexálás alapú nyugdíjak nemcsak az inflációt követték, hanem a bérek emelkedését is. Ha jobban él az, aki a fizetésből él, akkor figyeljünk arra is, akik már végigdolgozták az életüket, mert így maradunk együtt sokak, együtt sírunk, együtt nevetünk. De csak rá kell nézni a forint árfolyamára, amely ma gyengébb, mint a 2010 előtti kormányok idején bármikor. Csak rá kell nézni az élelmiszerek és a gyógyszerek brutális áremelkedésére, és minden nyugdíjas azonnal érzi, mekkora a baj. Hiába követelte a Demokratikus Koalíció, hogy a vírusválság idején adjanak minden nyugdíjasnak 50 ezer forint azonnali rendkívüli támogatást, hogy ne kelljen választani étel és gyógyszer között. Lesöpörték az asztalról, hiszen ez a fideszes ficsúroknak nem érdeke. A pártállam centrális ereje, a sok emberi gonoszság és butaság életük végéig dolgozó nagymamákat sodort olyan helyzetbe, hogy szégyenkezve hívják fel a gyereküket, hogy hétvégén már nem fognak tudni mit enni. Dobrev Klárának és a DK-nak szívügye, hogy kárpótolni kell az időseket, és újra bevezetjük a nyugdíjak svájci indexálását. Ki fogjuk fizetni az időseknek azt az 50 ezer forintot, amit a járvány alatt követeltünk nekik, és kifizetünk további 100 ezer forintot, amit önök, kormánypártiak vettek el. Az Orbán-kormány múlt kedden megjelent rendelete szerint a júniusi kiegészítő nyugdíjemelés átlagosan 848 forintot jelent fejenként, de olyan érintett is van, aki csak 247 forintot kap. Tényleg nem szégyellik magukat? Amit önök művelnek a nyugdíjasokkal, az a megalázás mérhetetlenül önző, cinikus és hitvány politikája. A Demokratikus Koalíció [[Az elnök kikapcsolja a mikrofont.]] miniszterelnök-jelöltje, dr. Dobrev Klára… [[Szórványos taps a DK soraiból.]]
Képviselő úr, lejárt az ideje. Kérem, foglaljon helyet, és figyeljen rám egy pillanatra. Tehát azt, hogy természetellenes közeledéssel fenyeget, azt még eltűröm. [[Derültség a kormánypárti sorokból.]] És most utoljára azt is eltűröm [[Jakab Péter: Szájer Józsi!]] , eltűrtem anélkül, hogy megszakítottam volna a mondandóját, hogy ön is Jakab úr talán nem véletlenül említette a nevét nyomdokait követve provokatív módon sértegeti a képviselőtársait, de ez az utolsó alkalom, hogy ezt önnek elnézem. A kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A polgári kormány a nyugdíjasokkal 2010-ben kötött egy megállapodást: amíg ez a nemzeti kormány van Magyarországon, addig garantálja a nyugdíjak vásárlóértékét, és amennyire csak az ország teljesítőképessége ezt lehetővé teszi, emeli a magyarországi nyugdíjasok nyugdíjellátását. Az elmúlt évek azt bebizonyították, hogy tudjuk állni a szavunkat, visszaadjuk a 13. havi nyugdíjat, amit a baloldali kormányok elvettek a nyugdíjasoktól. Ha megengedi, itt azért felhívnám a figyelmet arra a teljesen eltérő válságkezelési filozófiára, ami jelen pillanatban a mostani jobboldali kormányt és az önök és a szövetségeseik által fémjelzett korábbi baloldali kormányt a 2008-2009-es világgazdasági válsággal kapcsolatban jellemezte. Amikor 2008-2009-ben baj volt, akkor önök elvettek az emberektől, elvettek a családoktól, elvettek a nyugdíjasoktól, elvettek a vállalkozásoktól. Mi ezzel nem értünk egyet, akkor sem értettünk vele egyet, és most sem ennek alapján rendezzük be a válságkezelési stratégiánkat. Mi azt gondoljuk, hogy ha baj van, ha nehéz idők vannak, akkor segíteni kell az embereken, segíteni kell a családokon, segíteni kell a magyar vállalkozásokon, és segíteni kell a nyugdíjasokon is. A nyugdíjasok vonatkozásában mindez, amit elmondtam, úgy nézett ki, hogy 2010 előtt a baloldali kormányok ideje alatt 2,4 millió nyugdíjastól vették el a 13. havi nyugdíjat. 2006-2010 között mintegy 4 százalékkal esett vissza a nyugdíjak reálértéke. Ez nem politikai véleménykülönbség közöttünk, hanem ez tény. Az önök kormányzásának ideje alatt, amikor válság volt, amikor baj volt az országban, akkor olyan politikát folytattak, aminek köszönhetően csökkent a nyugdíjak vásárlóértéke Magyarországon. És aztán ráadásul sikerült önöknek a nyugdíjrendszert is az összeomlás szélére sodorni: a Nyugdíjbiztosítási Alapot 357 milliárdos hiánnyal kellett a kabinetnek 2010-ben átvenni. Ezzel szemben most, jelen pillanatban, idén megindult a 13. havi nyugdíj lépcsőzetes visszaépítése. Az első évben mintegy 78 milliárd forintos tételben februárban többletjuttatásként a nyugellátás egyheti összegét kapták meg a nyugdíjasok és a nyugdíjszerű ellátásban részesülők. Nagyjából 2,1 millió nyugdíjasról, valamint további 400 ezer nyugdíjszerű ellátásban részesülőről beszélhetünk. Lépcsőzetes bevezetés és felfutás mellett 2024-től pedig már minden februárban egy teljes havi pluszjuttatást kapnak a Kincstártól a nyugdíjasok. Emellett a nyugdíjprémium lehetősége is megmarad. Bízunk a gazdasági növekedésben. A nemzetközi előrejelzések azt mutatják, hogy ez a bizalmunk nem is megalapozatlan. Az erre vonatkozó kifejezett nyugdíjprémiumra pedig a központi költségvetésben külön előirányzat biztosítja a fedezetet. A nyugdíjak vásárlóértéke nyilván nem függetlenül ettől a politikától 2010 óta több mint 10 százalékkal nőtt, nominálisan pedig 44 százalékkal emelkedtek a nyugdíjak ebben az időszakban. Az elmúlt négy évben 220 milliárd forint extrakifizetés történt a nyugdíjprémium formájában, Erzsébet-utalvány és egyéb, például rezsiutalvány formájában is. A „Nők 40” program keretében 2020. december végéig pedig több mint 299 ezer hölgy mehetett nyugdíjba 40 év jogosultsági idő után. És akkor még ne felejtsük el a többszöri rezsicsökkentést, szintén érezhető mennyiségű pénzt takarítottak meg ennek segítségével a nyugdíjasok, ez is fontos, azt gondolom. Ez is teljes mértékben ellene megy annak a politikának, amit önök 2010 előtt folytattak. Ha megengedi, még egy megjegyzés, ez a koronavírus-járvánnyal összefüggő dolog a részemről, ugyanis a nyugdíjas korosztály, az idős emberek azok, akik leginkább küzdöttek és jogosan féltek a koronavírus-járvány egészségügyi hatásai miatt, őket sújtotta leginkább ez a járvány. Ha ezt figyelembe veszi, akkor pedig felháborító és rendkívül felelőtlen az az oltásellenes kampány, amit önök az elmúlt hónapokban folytattak. Ha önökön múlt volna, akkor ma kétmillióval kevesebben lennének beoltva Magyarországon, ezek között nagyon nagy számmal lennének az idősek, a nyugdíjasok. Tehát nemcsak a megélhetését veszélyeztetik önök általában a legidősebb korosztálynak, amikor kormányzati pozícióban vannak, hanem az életét és az emberi egészségét is. Ha önök nyugdíjemelésről beszélnek, a magyar nyugdíjasok pontosan tudják, hogy az nyugdíjcsökkentést jelent. [[Az elnök csenget.]] Senki nem fog felülni önöknek. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti sorokból.]] [[13.40]]
Most az MSZP képviselőjének, Harangozó Tamásnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Magyarországon valóban két világ van: van a 99 százalék világa, akik nap mint nap leszegett fejjel dolgoznak, próbálnak megélni, és fizetik az adót például, hogy legyen költségvetés, és abból legyen hova elkölteni a pénzt, vannak az Európa legkaotikusabb oktatási rendszerében tanulni vágyó diákok és fiatalok az országban, vagy éppen az Európa egyik legkevesebb nyugdíjából megélni kényszerülő nyugdíjasok ebben az országban; és van az az 1 százalék, a fideszes politikusok, barátaik, családi, rokoni körük, a NER-lovagok, akikhez ez a költségvetési pénz és az uniós források százmilliárd számra jutnak el, és akik jó dolgukban már nem is tudják, hogy mit csináljanak ebben az országban. És miért való ide, a parlament elé ez a téma? Azért, képviselőtársaim, mert itt az ülésszak végén megint erőteljesen belehúztak; belehúztak abba, hogy ezt az épületet és ezt az intézményt használják arra, hogy ezt az országot így tovább kettészakítsák, hogy a közpénzt ne oda juttassák, ahol a helye van, hanem a haverokhoz. Ilyen az idei évi költségvetés módosítása, amiről holnap fogunk szavazni, ahol 1700 milliárd forintos trükkel fognak szabad kezet adni maguknak, hogy a választás előtt még jobbra-balra rakosgathassák a közpénzt. Ilyen a jövő évi költségvetés is, amelyre külön ki fogok térni. Ilyen egyébként a héten tárgyalandó Fudan Egyetem 500 milliárdos beruházása vagy épp a diákváros elsorvasztása is. Ilyen a bérlakásokról szóló botrányos törvényjavaslatuk, amelyben 800-900 milliárd forintnyi állami és önkormányzati vagyonvesztést készülnek éppen meglépni, ami már bűn, nem is hiba. Vagy éppen ilyen az orosz hitel újratárgyalása. Tisztelt Képviselőtársaim! A jövő évi költségvetésről annyit: ez bizony nem olyan, mint a pörköltszaft, hogy lehet vele egy picit poénkodni, aztán a mosógépben gyorsan kimosni, és eltüntetni. Ez a jövő évi költségvetés a hazánkban élő minden ember, több millió ember életét fogja meghatározni, és nemcsak az a kérdés, hogy mi van benne, hanem leginkább az, hogy mi nincs. Bizonyára értesültek róla, ha nem, akkor szólok önöknek, a most készült felmérés szerint, amelyet a rendvédelem területén a szakszervezetek végeztettek, a rendvédelem területén dolgozók 70 százaléka, ha tehetné, leszerelne ha tehetné, mert éppen törvény tiltja meg nekik, a veszélyhelyzetet talán nem véletlenül hosszabbították meg az alacsony fizetés és a munkakörülmények miatt. Nem csoda, az alapilletményük 2008 óta egyetlen fillérrel sem növekedett. És hasonló a helyzet az egészségügyben is, hiába akarják szőnyeg alá söpörni: szintén a veszélyhelyzet miatt nem mondhatnak fel az emberek, de tudjuk, hogy nagyon sok ápoló és orvos készül erre, ha egyszer ez elmúlik, márpedig több embert nem veszíthet el ez az ország az egészségügy területén. És ilyen az oktatás is, tisztelt képviselőtársaim, amit Révész Máriusz az előbb említett módon Európa legkaotikusabb oktatási rendszerének titulált, de azt is mondta, idézem szó szerint: „A tanári fizetések kimondottan alacsonyak Magyarországon.” Önök szerint vane érdemi, bármilyen módon kimutatható béremelés a pedagógusoknak a jövő évi költségvetésben? Segítek önöknek: nincs. De ilyen a nyugdíjasok helyzete is, ahogy az a mai napon már említésre került. Június 1-jével van képük 890 forinttal megemelni a nyugdíjakat, amikor éppen most tudják meg önök is, hogy 5,1 százalékkal Európa legnagyobb inflációja van Magyarországon, és a mezőgazdasági alapanyagok 13 százalékkal drágultak, ami első körben nyilvánvalóan az újabb és újabb élelmiszerár-emelkedésnél fog megmutatkozni. És ilyen bizony a keményen dolgozó kisemberek ügye is. Ezt a kifejezést egy picit elfelejtették az elmúlt időszakban, tisztelt képviselőtársaim, tudják, a munkaalapú társadalom alapjai, akiknek nem voltak hajlandóak a minimálbér eltörlését megszavazni [[Dr. Rétvári Bence: A minimálbér eltörlését?]] , és egy fillért nem biztosítanak erre például a jövő évi költségvetésben. Egyetlen tollvonással majdnem negyedével nőhetne a nettó bére több mint egymillió embernek, keményen dolgozó kisembernek Magyarországon. Ez 200-250 milliárd forintjába kerülne a költségvetésnek. Hogy ez soke, tisztelt képviselőtársaim? Hát, gondolkozzanak el rajta majd csütörtökön, amikor a Fudan Egyetem 500 milliárdos hiteléről fognak itt majd nekünk érvelni, ami a magyar adófizető emberekre fejenként százezer forintos terhet fog róni a jövőben. Kérdezzék már meg a keményen dolgozó kisembereket, hogy vane százezer forintjuk erre a kínai egyetemre, mert ők fogják adó formájában visszafizetni! Képviselőtársaim! Önök kettéosztották ezt az országot, politikai és ideológiai alapon; látjuk, megy a baloldalozás, meg az összes többi. Ez nem gond, mert jövő tavasszal a kedves választópolgárok majd két egyenes, egymást metsző vonallal ezt a kérdést lezárhatják. De önök az elmúlt 12 évben kettéosztották ezt az országot anyagilag, megélhetési szempontból is, na nem, fifty-fiftyben, még csak nem is 60:40-ben, hanem 99:1-ben, és ezt egy következő [[Az elnök csenget.]] a miáltalunk, remélhetőleg Karácsony Gergely által vezetett kormánynak majd a jóvátételi politikája fogja rendbe tenni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Tállai András államtitkár úr fog válaszolni. Megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az ön felszólalásából is kidomborodik a kétféle gondolkodás, ami az Országgyűlésben megjelenik, egyrészt az önöké, a baloldalé, akik már kezeltek egy válságot, és bizonyították, hogy nem értenek hozzá; romba döntötték az országot, az ország gazdasági teljesítményét levitték, éveken át nem növekedett a gazdasági növekedés, de a legnagyobb baj az, hogy éveken át nőtt a munkanélkülieknek a száma, egészen 2007-től 2010-ig, sőt sajnos 2011-ben is még, mintegy 150-200 ezer munkanélküli jött létre sajnos az országban az önök válságkezelése kapcsán. Ön most itt feláll, és bírálja mind az ez évi, mind a jövő évi költségvetést. A 2021-es költségvetés módosítására azért van szükség, hogy azokat a forrásokat, amelyek a védekezéshez, az emberek életének megvédéséhez, az egészségügyi kezelésükhöz kellettek, ahhoz, hogy minél gyorsabban túl legyünk a válságon, ahhoz voltak szükségesek. Ez nem egy egyszeri kis összeg, hiszen ez egy rendkívüli összeg, több mint ezermilliárd forint, amire szükség van ahhoz, hogy megvédjük az emberek életét. Önöknek az önök válságkezelése idején ezzel nem kellett foglalkozniuk, csak a gazdaságot kellett volna megmenteniük, de az sem sikerült. A költségvetés ez évi módosításának a szükségességét és a jövő évi költségvetést pedig egyrészt a gazdaság megmentése, másrészt az újraindítása jellemzi. Az újraindításhoz szükséges komoly forrásokat, több mint hétezer milliárd forintot kell mozgósítani a jövő évben ahhoz, hogy az ország ahhoz a növekedési pályához, ahhoz a nyugodt, csendes, egzisztenciát egyre növelő, a családokra jellemző pályára újra visszatérjen. Ehhez bizony másféle költségvetés kell, mint eddig. Ez a másféle költségvetés jellemzi a 2022-es költségvetést. Az újraindítást is teljesen másképp gondoljuk. Önök úgy gondolták, hogy minél több munkanélküli lesz, a munkanélkülieknek adnak pénzt, hogy jó legyen minden, rendben legyen minden; mi pedig úgy gondoljuk, hogy a munkahelyeket kell támogatni, egyrészt a munkahelyeknek a megőrzését, másrészt bármilyen hihetetlen ebben a nehéz időben is új munkahelyeknek a létrehozását, mert az olyan munkahelyek helyett, amelyek a technológiai fejlődés következtében megszűnnek, másikat kell, újat kell létrehozni. Persze vannak olyan ágazatok, amelyek nagyon megsínylették a járványt, ilyenek a szolgáltató ágazatok, elsősorban a vendéglátás és a szállodaipar. Nyilvánvaló, hogy ezeknek az ágazatoknak közvetlen, direkt támogatást, adókedvezményeket és más egyéb támogatásokat kell tudni adni a bértámogatáson felül is ahhoz, hogy újra ki tudjanak nyitni, és újra olyan minőségben tudjanak szolgáltatni, mint azt a gazdasági válság előtt tették. Ami pedig a nyugdíjasokat illeti, azt gondolom, hogy egy MSZP-s vagy már nem is tudom, milyen, nem tudom pontosan követni, DK-s vagy párbeszédes képviselőnek [[Közbeszólások, zaj a Jobbik soraiban.]] ilyen ügyben felszólalni, hogy bírálja a jelenlegi kormányt a nyugdíjemelések miatt, teljesen érthetetlen, hiszen a Fidesz-kormány 2010 óta mindig biztosította a nyugdíjaknak a reálértékét, mindig magasabb volt a nyugdíjemelés mértéke, mint az infláció ezt önök nem tették meg a kormányzásuk egyetlen éve alatt sem. Önök a 13. havi nyugdíjat elvették a nyugdíjasoktól, a jelenlegi kormány pedig azt vissza fogja építeni. [[13.50]] Beszélt még ön a kettéosztott országról. Éppen önök osztották ketté az országot, egy példát mondok: az oltásellenességükkel. Hogyha ezt az egy dolgot magukra vállalják, és a kormány mögé állnak, és segítik, hogy minél gyorsabban történjen meg az oltás az országban [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] akkor most gazdaságilag sem és egészségügyileg sem így állnánk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most Jakab Péter következik.
Köszönöm a szót. Képviselőtársak! 2018-ban Orbán Viktor azt mondta az Európai Parlamentben idézem -: mi sohasem vetemednénk arra, hogy elhallgattassuk azokat, akik nem értenek egyet velünk. Aztán múlt héten Kövér László immár sokadjára kapcsolta ki a mikrofonomat és…
Képviselő úr!
…büntetett meg, ezúttal [[Az elnök kikapcsolja a mikrofont.]] közel tízmillió forintra, csak azért, mert olyat…
Képviselő úr, figyeljen rám megint, legyen szíves! A múltkor azt ajánlottam önnek, hogy fogadjon egy szakértőt [[Jakab Péter: De ez a vita műfaja, elnök úr! Napirend előtt!]] ha megértési problémái vannak, aki elmagyarázza önnek… legyen szíves csöndben maradni! [[Jakab Péter: Maradhatok?]] , aki elmagyarázza önnek, hogy a házszabály szerint ön nem bírálhatja az ülésvezetést. Ez olyan nyilvánvalóan, feketén-fehéren szerepel leírva… [[Moraj a Jobbik soraiban.]] leírva a házszabályban, hogy azt nem lehet félreérteni. [[Z. Kárpát Dániel: Ne vicceljünk már!]] Én tudom, hogy ön szándékosan provokál hétről hétre itt bennünket. Én azt is megértem… [[Közbeszólások a Jobbik soraiból. Jakab Péter: Ezt a KISZ-ben tanították?]] a többieknek is a türelmét kérem, ne hőbörögjenek! , tehát én azt is megértem, frakcióvezető úr, hogy ön a kocsmai kötekedőket akarja bevinni a közösbe apportként. Én mindent megértek… [[Jakab Péter: De én nem büdösbunkózok, elnök úr! Az nem én vagyok!]] Én mindent megértek, csak azt kérem öntől… [[Jakab Péter: Én nem csicskázok, nem csürhézek! Az nem én vagyok!]] azt kérem öntől, hogy csöndben legyen; egy. Kettő: hogy értse meg, hogy ön nem sértegethet senkit ebben a Házban [[Dr. Brenner Koloman: Pártatlan ülésvezetés!]] és nem bírálhatja az ülésvezetést. Ha erre képes, akkor folytathatja a mondandóját [[Moraj és közbeszólások a Jobbik soraiban: Házszabály! Dr. Brenner Koloman: Pártatlan ülésvezetés!]] , ha nem, akkor ismét elveszem öntől a szót, és a következő harminchárom esetben mindig így fogok eljárni, akármit is csinál ön! Most visszaadom a szót. Próbálja meg higgadtan, nyugodtan, sértegetés nélkül, az ülésvezetés bírálata nélkül folytatni a mondandóját! [[Moraj és közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Önöket sem illeti meg a szó, önt sem illeti meg a szó, képviselő úr! Önt sem illeti meg a szó, ön sem óbégathat be! Ez nem a kocsma, ahova olyan szeretettel jár. Ez a Ház! [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: De nem is szabad!]] Képviselő úr, folytassa a mondandóját, ha képes rá! [[Taps a kormánypárti padsorokban. Közbeszólások a Jobbik soraiból: Éljen a párt!]]
Éljen a párt! Éljen! Tiszta MSZMP! Folytathatom?
Megadtam a szót ismét. Igen!
No, tehát akkor, elnök úr, akármit is tesz, soha semmilyen körülmények között nem fog tudni elhallgattatni! [[Szilágyi György: Úgy van! Taps a Jobbik soraiban.]] Kikapcsolhatja a mikrofonomat, büntethet tízmillióra… [[Az elnök kikapcsolja a mikrofont.]]
Kikapcsoltam. Képviselő úr, nem értette meg a mondandómat! Továbbmegyünk! Foglaljon helyet! [[Derültség a Jobbik soraiban.]] Szászfalvi László képviselő úr következik. [[Moraj és közbeszólások a Jobbik soraiból: Elmentek ti! Dr. Brenner Koloman: Most, házelnök úr, komolyan ez a módja?]] Képviselő úr, elvettem öntől a szót! [[Jakab Péter: De mire fel?!]] Arra fel… arra fel, hogy világosan elmagyaráztam önnek… világosan elmagyaráztam önnek, hogy a házszabályban [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] szerepel az… [[Jakab Péter: Az, hogy milyen szókészletet használhatok a magyar anyanyelvemen?!]] Nyugi! Remélem, az urak még nem ittak! Remélem, még nem ittak, tehát még képesek higgadtan viselkedni! A házszabályban szerepel [[Jakab Péter: Folytathatom?]] hogy ön… Nem folytathatja, hanem idefigyeljen! [[Jakab Péter: Azért kapom a fizetésemet, hogy folytathassam!]] A házszabályban szerepel [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] hogy ön nem bírálhatja az ülésvezetést. Nem tehetek mást! Képviselő úr, ön olyan helyzetbe hoz [[Folyamatos zaj.]] , hogy nem tehetek mást, kénytelen vagyok elvenni öntől a szót. Jövő héten újra megpróbálhatja! Most pedig Szászfalvi László képviselő úr következik. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Jakab Péter: Találkozunk hamarosan!]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! [[A Jobbik-frakció képviselői elhagyják az üléstermet. Szilágyi György: De nem válaszolhattok rá!]] Hitünk szerint nincsenek véletlenek. Nem véletlen tehát, hogy éppen pünkösd ünnepén mondhattuk el együtt, hogy sikerült. Csendes, de rendkívül örömteli eseményt élhettünk át, pünkösdi felszabadult lélekkel telt meg a szívünk, hálával, köszönettel és örömmel, mert együtt közösen sikerült legyőznünk a Gondviselő segítségével a koronavírus-járvány harmadik hullámát is. Európában az elsők közt értünk el idáig, ezért pár percre meg kell állnunk, és először is köszönetet kell mondanunk. Legelsősorban köszönet és hála az erőért, amellyel Magyarországon több százezer ember hosszú hónapokon át éjt nappallá téve együtt munkálkodott a magyar emberek egészségéért, biztonságáért, életéért. Köszönetet mondunk az egészségügyi dolgozóknak, a katonáknak, a rendőröknek, az államigazgatásban dolgozóknak, a pedagógusoknak, a kereskedelemben, a szolgáltatási szektorban tevékenykedőknek, a logisztikai feladatokat ellátó szakembereknek és mindenki másnak, hogy csendes, állhatatos, de kemény és határozott munkával tették a dolgukat. Köszönet a magyar emberek elsöprő többségének, akik türelemmel és megértéssel fogadták ezt a rendkívüli helyzetet, és segítették a döntéshozók és szakemberek áldozatos munkáját. Tisztelt Országgyűlés! Sajnos azonban voltak hangos kevesek, akik nemhogy támogatták volna a közös védekezést, hanem inkább támadták azt. A baloldali ellenzék álhírekkel, álvideókkal, hazug halálkampánnyal és oltásellenességével az egész kerek világon hogy klasszikusokat idézzek példátlan módon, minden eszközzel, folyamatosan támadta, lejáratta a magyar emberek megvédésén dolgozókat. Gyűlöletet fröcsögtek, gyűlölködést szítottak éppen akkor, amikor egy világjárvány kellős közepén, a józan ész szabályai szerint mindenkinek össze kellene fognia és segítenie e megfeszített munkát. Egyetlen más országban egyetlen kormánynak sem kellett ilyen ellenszélben és ilyen mesterségesen gerjesztett gyűlöletcunamival szemben végezni a feladatát. A baloldali ellenzék a magyar emberekért semmi konkrét, értékelhető dolgot nem tett, ellenben a saját piti pártpolitikai céljaiért mindent. A legnagyobb visszafogottság mellett és még a civilizált keretek között erre csak ezt lehet mondani: szégyen és gyalázat! Tisztelt Ház! Mindezzel szemben ellenszélben, minden lejárató és hazugságkampány ellenére pünkösdkor átléptük az ötmilliós oltotti létszámot hazánkban. Magyarország az átoltottság tekintetében az élen jár Európában. Együtt újra sikerült, letörtük a járvány harmadik hullámát. Ez történelmi eredmény, közös siker, és tudnunk kell megbecsülni és együtt örülni közös erőfeszítéseink eredményeinek, mert csak ezzel a közös élménnyel tudunk tovább dolgozni a magyar emberekért és a magyar családokért. És mennyivel örömtelibb és felemelőbb lehetne ez a közös öröm, ha a baloldal is legalább a veszélyhelyzet idején konstruktívan kivette volna a részét a munkából. A szakemberek és a kormány döntése értelmében 2021 pünkösdje fordulópontot jelent, tovább tudjuk folytatni a nyitást, mégpedig gyökeres pozitív változásokkal. Ennek értelmében a következő intézkedések léptek életbe: megszűnt a kijárási tilalom, megszűnt az üzletek és éttermek nyitvatartási korlátozása, megszűnt a kötelező maszkviselés a közterületeken, szabad a sport a közterületeken, a magán- és családi rendezvények 50 fő részvételével megtarthatók, a lakodalmak 200 fő részvételéig korlátozás nélkül megtarthatók. Tisztelt Országgyűlés! A legfrissebb járványügyi adatok nagyon biztatók: 200 fő alá csökkent a napi új fertőzöttek száma, és napról napra csökken a vírus szövődményeiben elhalálozottak száma. De továbbra is szükséges, hogy az érvényben maradt szabályokat, korlátozásokat tartsuk be, hiszen a vírus még közöttünk van, és több millió ember még nem kapta meg az oltást. Tisztelt Ház! Hála Istennek [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] együtt újra sikerült! Köszönjük, Magyarország! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, ha világviszonylatban is összevetjük az egyes egészségügyi rendszereknek a teljesítményét az elmúlt hónapokból, azt láthatjuk, hogy minden magyar ápolónak, minden magyar orvosnak, minden magyar védekezésben közreműködőnek, legyen az rendőr, katona vagy bármilyen más szakember, nagyon nagy köszönettel tartozunk. Hiszen mit láttunk napról napra, és mit olvashattunk hétről hétre? Hogy más országokban a kórházak parkolóiban gyógyították a betegeket, szállodákat alakítottak át kórházakká, mert annyira nem bírta az egészségügyi rendszer a terhelést. Autókban lélegeztették, a saját autóikban lélegeztették az embereket, mert nemhogy a kórházi kórtermekben, de még a kórházi folyosókon sem volt hely. Volt olyan ország, ahol a kórházi étkezőket alakították át, és ott gyógyították a betegeket. Ezek mind-mind nálunk jóval gazdagabb és tehetősebb országok, mégsem tudtak kellő mértékben védekezni a koronavírus-járvánnyal szemben. [[14.00]] Franciaországban még a daganatos betegek kezelését is le kellett állítani, mert az egészségügyi rendszer annyira nem bírta a koronavírus-járvány alatt a terhelést. Nagyon sok ország volt, ahova külföldről hívtak be orvosokat, külföldről hívtak be ápolókat, vagy külföldre szállítottak át betegeket, mert nem bírta a saját egészségügyi rendszerük a leterhelést. Magyarországon minden beteget elláttak, nem kellett külföldről orvosokat hívni, és nem kellett magyar betegeket külföldre szállítani, mert minden magyar betegnek jutott kórházi ágy, jutott megfelelő felszerelés, jutott gyógyszer, jutott orvosi és jutott ápolói létszám is ahhoz, hogy kellő mértékben ellássák őket, köszönhetően annak, hogy a nyár folyamán többezres nagyságrendben orvosokat és ápolókat is kiképeztünk a koronavírusos betegek ellátására. Emlékezhetünk arra is, hogy Svájcban arra kérték az embereket, hogy már előre végrendelkezzenek arra az esetre, ha kritikus állapotban kerülnek kórházba. Svájcban amely a jólét egyik szimbóluma szerintem sok ország számára, mégis annyira túl volt az egészségügy teljesítőképességének a határain, hogy előzetes végrendelkezést kértek a polgároktól széles körben, ha nehéz helyzetbe kerülnek a kórházban. Láthattuk, voltak országok, ahol nem jutott elegendő lélegeztetőgép, voltak országok, ahol csak akkor jutott lélegeztetőgép valakinek, ha egy másik beteg sajnálatosan elhunyt, akkor tudták őt életmentő kezelésre a másik lélegeztetőgépre áttenni. Sok országban kellett orvosoknak dönteni, hogy ki az, aki menthetőbb, ki az, aki kevésbé menthető, és azokat látták el, akik menthetőbbek, azokat pedig sorsukra hagyták, akik kevésbé menthetők. Na, ilyen jelenetektől óvtak meg minket az orvosok, az ápolók, az egészségügyi dolgozók, azok, akiket Szabó Timeától Korózs Lajosig és az egész baloldali médiáig, az egész baloldali kórusig folyamatosan támadtak Müller Cecíliával és mindenkivel együtt; akikről azt mondták, hogy úgy küldtek haza betegeket a kórházból, hogy tíz betegből kilenc meghalt. Így támadták azokat, akik az előbbi példákból is láthatóan jóval jobban teljesítettek, mint sok, nálunk tehetősebb ország egészségügyi személyzete. Magyarországon nem volt olyan hír, mint nálunk gazdagabb országokban, például Spanyolországban, hogy a szociális otthonban a gondozók ott hagyták volna az idős embereket magukra, és tömegesen haltak volna meg szociális otthonokban, hanem akár ők maguk is inkább beköltöztek azért, hogy a vírust ne hozzák ki esetlegesen az intézményből, és így óvták a gondozottakat. Nagyon nagy elismerés illet minden magyar egészségügyi dolgozót, minden magyar szociális dolgozót, mindenkit, aki részt vett a védekezésben. S eközben mivel foglalkozott a baloldal? Egyrészről választási helyezkedéssel, egy előválasztásnak nevezett Gyurcsány-show-val, hogy ki éppen hányadik lesz majd Gyurcsány Ferenc és Soros György közös listáján a jövő évi választásokon, közben pedig az egészségügyet támadták. Kamuvideókkal, kamustatisztikákkal, Oroszországból importált fotókkal próbálták a magyar szociális otthonok állapotát bemutatni, de mindegyik esetben lebuktak. Lebuktak, mert kiderült, hogy álhírekkel, valótlanságokkal támadták a magyar egészségügyi dolgozókat. Nem segítettek, és ez mind a mai napig is így van. A múlt héten mit hallottunk Dobrev Klárától, a baloldal egyik miniszterelnök-jelöltjétől, Karácsony Gergely tolmácsától? Mit hallottunk, hogy ő mit mondott az oltásokról? Azt mondta, hogy rövid távon az oltás nem ment életeket. Ezt mondta a baloldal egyik vezetője, hogy rövid távon az oltás nem ment életeket. S a magyar képviselőtársai itt a parlamentben mind a mai napig nem vonták vissza azt az országgyűlési határozati javaslatot, amely szó szerint azt tartalmazza, hogy ne lehessen olyan kínai vakcinával oltani Magyarországon, amit nem engedélyezett az Európai Gyógyszerügynökség, egy másik határozatban pedig azt mondják, hogy csak olyan vakcinát hozzanak forgalomba, amelyet az EMA is megfelelő minőségűnek és hatékonynak tart. Akkor nyújtották be a keleti vakcinákat tiltó határozataikat, miközben ők maguknak ezeket beadták. Ezzel foglalkozott Magyarországon a baloldal, a hiperpasszív főpolgármester is és a kamuvideós Korózs Lajos is. Azt hiszem, ők szégyellhetik magukat, de az egészségügyi dolgozókat minden tisztelet és megbecsülés megillet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a Fidesz képviselőjét, Hende Csaba képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Egyre megnyugtatóbbak a járványügyi adatok. Ma reggel csupán 164 új fertőzöttről szóltak a hírek. Ez is azt jelzi, hogy a koronavírus-járvány harmadik hullámát az oltásokkal letörtük. Innen is köszönetemet és nagyrabecsülésemet fejezem ki mindazoknak a neves és névtelen hősöknek, akik a járvány kezdete óta rendületlenül helytálltak. Hála és dicsőség a mentőknek, az ápolóknak, az asszisztenseknek, az orvosoknak és a magyar egészségügy minden szereplőjének. Nagy szeretettel és tisztelettel külön is köszöntöm innen, az ország Házából a szombathelyi Markusovszky Kórház minden dolgozóját. Szeretnék röviden megemlékezni azokról az önkéntesekről is, akik a vész idején Széchenyi István szavával élve nem szájmagyarok, hanem vállmagyarok voltak. Van köztük olyan is, akit egészen közelről ismerek. A mentőállomásokon, az oltópontokon, a kórházakban rengeteg önkéntes segítette a sikeres védekezést. Hadd emeljem ki közülük Mohos Géza barátomat Balogunyomból, aki a mentőszolgálatnál végzett gépkocsivezetői és futárszolgálatot. Köszönet mindnyájuknak. A friss adatok szerint már 5 millió 27 ezer honfitársunk szerzett védettséget, több mint 3 millióan pedig már a második oltásukat is megkapták. Ez tette lehetővé, hogy a kormány több korlátozást feloldjon amint erről már szó volt , és fokozatosan visszatérjen az élet a korábban megszokotthoz. Amint elértük az 5 millió beoltottat, életbe lépett az újraindítás újabb fokozata. Noha sok korlátozás megszűnt, a vírus még itt van, ezért szükség van továbbra is az alapvető védelmi intézkedésekre. Miközben Magyarországon már 50 százalék fölötti az átoltottság, az uniós átlag ettől jelentősen elmarad, nem éri el a 35 százalékot. A hozzánk hasonló lélekszámú országok, például Portugália, Csehország vagy Görögország pedig az uniós átlag alatt vannak a beoltottságot tekintve. Elmondhatjuk tehát, hogy Magyarország ma a járvány szempontjából védettebb és biztonságosabb, mint bármelyik nyugat-európai ország. Ehhez pedig az kellett, hogy a kormány mások előtt járva többféle hatékony és biztonságos oltóanyagot szerezzen be. Sajnálatos, hogy a baloldal ahelyett, hogy segítette volna a védekezést, mindvégig ki kell mondanom kerékkötője volt annak. Folyamatosan próbálták lejáratni a magyar kórházakat, az orvosokat, a mentősöket még kamuvideóval is, és közben lassítani akarták az oltást. Az elbizonytalanításra játszó kampányukkal, a petíciójukkal és a vakcinabetiltást követelő parlamenti javaslatukkal bűnt követtek el. Akik bedőltek nekik és felültek a keleti vakcinák ellen indított támadásoknak, és ezért nem regisztráltak, azokat arra kérem, hogy vegyék fel a védőoltást, mert amíg ezt nem teszik meg, addig életveszélyben vannak, és másokat is veszélyeztetnek. Aki ma regisztrál, azt napokon belül beoltják, sőt csak Magyarországon lehet válogatni a különböző oltóanyagok között. Elegendő vakcina van arra is, hogy szükség esetén bárki harmadik védőoltást is kapjon. 2022 végéig pedig megkezdi működését a hazai oltóanyaggyárunk Debrecenben. Ez évtizedekre előre garantálja az oltóanyag-ellátást. Tudósaink munkájának köszönhetően önellátók lehetünk, nem szorulunk külföldi beszerzésre. Ez az oka annak, hogy Magyarország nem vesz részt egy újabb 120 milliárd forintba kerülő brüsszeli beszerzésben, amelyben csak egyféle oltóanyag igényelhető, és a mennyiséget illetően is megkötnék a kezünket. 19 millió adagot kellene megrendelni és kifizetni, függetlenül attól, hogy szükség vane rá vagy sem. Szeretnék röviden arról is beszélni, hogy a parlament a múlt héten meghosszabbította a veszélyhelyzetet, ami gyors és hatékony cselekvést tesz lehetővé a kormánynak. Az Európa-szerte lassan haladó oltási programok miatt több országban a fertőzöttség szintje magasabb, mint hazánkban. Ez indokolja a veszélyhelyzet hatályban tartását. Több intézkedés meghosszabbítására is szükség volt, például arra, hogy a járvány idején lejárt okmányokat ne egyik napról a másikra kelljen pótolni. A magyar emberek, a családok anyagi biztonsága érdekében a hitelmoratóriumot is meg kellett hosszabbítani. A döntés nélkül ezek az intézkedések egy csapásra megszűntek volna. A baloldal megint csak a káoszban volt érdekelt, amikor nemmel szavazott a törvényre. Ha rajtuk múlt volna, akkor válogatás nélkül lejártak volna a védelmi intézkedések, és a magyar emberek élete sokkal nehezebb lenne ma. Ezért is szégyellhetik magukat. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Válaszadásra Menczer Tamás államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt ha szétnézek a hátam mögött, akkor arra kell gondolnom, hogy a baloldal megfogadta a házelnöki útmutatást, és megkezdte a felkészülést a következő parlamenti napra, hátha egyszer sikerülni fog ezt tisztességesen lebonyolítani. Bár ha az oltásellenességükből indulunk ki, ha ők elindulnak egy irányba, akkor tartják magukat akkor is, ha az a falnak vagy a szakadékba vezet, így várhatóan és sajnálatos módon a parlamenti cirkusztól sem fognak eltekinteni. Ami ennél fontosabb, az az, hogy a magyar oltási program a legeredményesebb és a legsikeresebb Európában, és ennek köszönhető az, hogy elértük, sőt meg is haladtuk az 5 millió beoltottat. [[14.10]] Jár a köszönet és legyen köszönet minden magyarnak a türelemért, a fegyelmezettségért, a szabályok betartásáért és az oltás felvételéért. Az oltási programunk tehát a legsikeresebb, és ez annak köszönhető, hogy a nyugati mellett keleti vakcinákat is használunk. Ma Magyarországon a beoltottak 40 százaléka keleti vakcinát kapott. A Sinopharm kínai vakcina több mint egymillió ember életét védi Magyarországon, a Szputnyik orosz vakcina pedig 900 ezer ember életét védi, tehát majd kétmillió emberről van szó, kétmillió ember, kétmillió élet, kétmillió ember életének védelme keleti vakcinák által, és persze, ha a fertőződést és a továbbadását is figyelembe vesszük, akkor sokkal több emberről van szó. Lehet persze beszélni kínai egyetemekről, amire Schanda kolléga kiváló választ adott, de talán fontosabb az, hogy a kínai vakcina ma több mint egymillió magyar ember életét védi, és erről elfeledkezik a magyar baloldal. Szeretném arra is felhívni a figyelmet az átoltottságot illetően, hogy 51,5 százalék kapott Magyarországon már legalább egy oltást, az európai átlag 34,5 százalék. Két oltást Magyarországon 31,5 százalék kapott, az európai átlag 15,5 százalék. Tehát az európai országok jelentős elmaradásban vannak hozzánk képest. Az is igaz, hogy keleti vakcinák nélkül másfél-két hónapot vesztettünk volna, tehát jelenleg a keleti vakcinák használatának köszönhetően a többi európai országhoz képest másfél-két hónapos előnyben vagyunk, ha az élet és a gazdaság újraindításáról beszélünk, ami azt jelenti, hogy a négymillió beoltottat nem április 30-án értük volna el, hanem valahol június közepén, második felében. Mit tett eközben az oltásellenes baloldal? Először is, végig támadta az életmentő vakcinákat. Hadd mondjam azt, hogy a politika sok mindent látott már, és sok minden történt már, például az, hogy Gyurcsány Ferenc gazdaságilag és morálisan csődbe vitte az országot, vagy például az, hogy ugyanez az ember ma a baloldal vezetője lehet, de azért az, hogy magyar politikusok azoknak a magyar embereknek az életét kockáztatják, akikért úgy egyébként felelősséggel tartoznának, azért az mégiscsak olyan aljas és embertelen cselekedet, amire igazából nincsenek is szavak. Amikor pedig kiderült és már mindenki előtt nyilvánvaló volt, hogy az összes vakcina hatásos és biztonságos, mert ezt elmondták a magyar orvosok, látszik a nemzetközi tapasztalatokból, elmondták a nemzetközi szervezetek, például az Egészségügyi Világszervezet, és maga az élet is igazolta a csökkenő járványügyi adatokkal, akkor mi történik, tisztelt Ház, vajon mit tesz a magyar baloldal? Hát, konkrétan semmit. Egészen pontosan úgy csinálnak, mintha nem történt volna semmi. Hónapokon át hazudtak, hónapokon át kockáztatták a magyar emberek életét, majd amikor csúnyán lelepleződtek, úgy tesznek, mintha nem történt volna semmi, és egyik pillanatról a másikra belekezdenek a „ki legyen a miniszterelnök-jelölt?” című Gyurcsány-showba. Azok után, mondanám, ha itt lennének, de varázslatos személyiségükkel most nem tisztelnek meg bennünket, tehát azok után, hogy hónapokig kockáztatták a magyar emberek életét, egyik napról a másikra váltanak, nem állnak ki, hogy elnézést kérjenek, hanem arról beszélgetnek, hogy hogyan tudnák a hatalmat megszerezni. Az igazság az, hogy azok, akik a magyar emberek életét kockáztatják, méltatlanná váltak arra, hogy a magyar emberek bizalmát kérjék. Ha kiállnának és legalább elnézést kérnének azért az oltásellenes politikáért, amit hónapokon át folytattak, akkor is méltatlanok lennének a magyar emberek bizalmára, de legalább az emberi tisztességükből valami keveset talán megőrizhetnének. De jól láthatóan a baloldalon erre sincs igény. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószóló napirend előtti felszólalására fog sor kerülni ötperces időtartamban. Megadom a szót a szószóló úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя като застъпник на българското малцинство в унгарския парламент. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy mint a bolgár nemzetiségi szószóló tisztelettel köszöntsem önöket, és röviden megemlékezzek arról, hogy idén május 24-én 170 éve ünnepli Bulgária és a magyarországi bolgár közösség hivatalosan is Szent Cirill és Szent Metód, a szláv írásbeliség, a hit és kultúra napját. Szent Cirill és Szent Metód, a két bizánci hittérítő, a IX. század elején a szláv nyelvű liturgia elfogadtatásával és a glagolita ábécé megalkotásával járultak hozzá a szláv nyelv, kultúra és irodalom fejlődéséhez. Minden év május 24e a szláv országok többségében e két nagy apostol, Szent Cirill és Szent Metód emléknapja, és egyben a szláv írásbeliség, hit és kultúra ünnepe is. Ünnep Bulgáriában, Oroszországban és Ukrajnában, de július 5-én Csehországban és Szlovákiában is. 1151 évvel ezelőtt, 870-ben II. Adorján pápa kinevezte Metódot pannóniai érseknek, és Morvaországhoz hasonlóan itt is engedélyezte a szláv liturgiát. A két apostol, akit a szláv nemzetek saját egyházuk, saját írásuk megteremtőjeként tartanak számon, itteni működésének dokumentumai közismertek, sőt ez az egyetlen hely itt, a Kárpátok karéjában, ahol alkotómunkájuk egyértelműen helyhez köthető. Manapság Szent Cirillnek és Szent Metódnak a világ számos országában emeltek emlékművet. Mind Keleten, mind Nyugaton szentként tisztelik őket. Így van ez Magyarországon is, Zalavárott, ahol az emlékparkban 36 éve elsőként a bolgár állam és az Eötvös Loránd Tudományegyetem közösen állított szobrot Szent Cirill és Szent Metód tiszteletére, az itt végzett missziós munka elismeréséül. II. János Pál pápa Szent Benedek mellett Európa védőszentjeivé nyilvánította a két szentet. Az emlékművön a szentek bronzszobrai Janzer Frigyes szobrászművész alkotásai. A későbbiekben a parkban felállításra kerültek további emlékművek: az új egyház alapításának jogát hirdető salzburgi emlékmű, majd a szlovének emlékműve 2005-ben, míg a szlovákok emlékművének építése 2007-ben kezdődött meg. 2009-ben, Szent István államalapításának 1000. évfordulóján döntött úgy a Zala megyei közgyűlés, hogy a legméltóbb helyen, a megye első központjában, Zalavárott állít a millenniumnak méltó emléket. Ezúton szeretném javasolni az Országgyűlésnek és a Magyarországi nemzetiségek bizottságának, hogy vizsgálja meg a lehetőségét és javaslatomra kezdeményezze a Zalavári Történelmi Emlékpark nemzeti emlékhellyé vagy történelmi emlékhellyé való nyilvánítását, mely ezáltal méltó helyre kerülne Magyarország kulturális és vallási történelmi térképén, mutatva a nemzet és a nemzeti kisebbségek összetartozását. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország történelme során több ízben bebizonyosodott, hogy az itt élő nemzetiségek államalkotó tényezők, ahogy azt az Alaptörvény is rögzíti. Magyarország olyan európai ország, ahol tiszteletben tartják a nemzeti és nyelvi kisebbségek jogait, sőt parlamenti képviseletet biztosítanak számunkra. Ezért is üdvözöltük, hogy a magyar Országgyűlés a Minority SafePack európai polgári kezdeményezés határozatba foglalásával kiállt a nemzeti, etnikai és nyelvi kisebbségvédelemért, és azért, hogy az az európai uniós jog része legyen. Örömömet fejezem ki továbbá, hogy mindez akkor történhet, mikor Magyarország átveszi az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának elnöki tisztségét, melynek egyik fő súlypontja a nemzeti kisebbségek védelme. Továbbá ismételten szeretném köszönetemet nyilvánítani Magyarország Kormányának és az Országgyűlésnek, hogy továbbra is fontosnak tartja a nemzetiségek védelmét itthon és határon túl. Благодаря за вашето внимание! Köszönöm a figyelmüket. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Mielőtt megadnám a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak, kérek minden képviselőt, tegye fel a maszkját. Köszönöm. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Szószóló Úr! Köszönöm szépen a felszólalását. Fontos kiemelni ebből, hogy ma Bulgária lakosságának 76 százaléka ortodox kereszténynek vallja magát, a bolgár ortodox egyháznak pedig egyik legnyugatibb kapuja, ha szabad így mondani, Közép- és Nyugat-Európa között Budapesten van, a budapesti templom védőszentjei pedig Szent Cirill és Szent Metód. Nem véletlen az sem, hogy az a bolgár közösség, mely évszázadosan egybeforrt a magyar nemzettel, ezt a templomot felépítette saját hozzájárulásból, saját küzdelemmel és még ma is őrzi ennek nemcsak emlékét, hanem a mindennapi életben is az emlékét. Cirill és Metód, más néven Konstantin fontos építői voltak az európai kultúrának. A IX. század elején érkeztek Konstantinápolyból Morvaországba, majd pedig Morvaország után Róma felé mentek tovább és Mosaburgban, azaz a mai Zalaváron álltak meg, ahol templomokat építettek. Nekik köszönhetjük valóban a szentírási részeket, amelyeket szlávra fordították le, nekik köszönhetjük a glagolita, tehát az ószláv írásmódot és a cirill ábécé ősi formáját is. [[14.20]] Éppen ezért azt gondoljuk, hogy az ő történelmük mind Zalaváron, mind pedig a mai nemzetiségeken keresztül, akik cirill betűt használnak vagy pedig az ortodoxiához és a katolikus kereszténységhez tartoznak, méltó arra, hogy azt a törekvést, amit önök szeretnek, valamilyen módon támogatjuk. Vagy a nemzeti emlékhely vagy a történelmi emlékhely: önök kezdeményezik, az Országgyűlés, illetve a kormány döntést fog erről hozni. Mindemellett pedig azt kell mondanom, hogy mindazt a törekvést, amit eleik, az önök elei hoztak azért, hogy megmaradjanak, ezt mindenképp nekünk is támogatnunk kell. Támogatnunk kell nemzetiségeink megőrzését mind hazai porondon, ha szabad így mondani, mind pedig a nemzetközi küzdőtéren is. Hazai területen, azt hiszem, nem kell túl sokat mondani, mennyi mindent tettünk az elmúlt tíz év során, de azért azt érdemes összefoglalni, hogy ötszörösére növekedett tíz év alatt a nemzetiségiek támogatása, mindenképp érdemes kiemelni, hogy nyolcszorosára növekedett az intézményfenntartó épületeik száma, és óriási nagy változás történt óvodákban, iskolákban, középiskolákban. Érdemes azt elmondani, hogy mint ön is, közöttünk ülhetnek a többiek is szószólóként 2014 óta, sőt 2018-ben kedvezményes kvóta segítségével a német közösség saját országgyűlési képviselőt is küldhetett a parlamentbe. Mindenképp fontos kiemelni a nemzetiségi oktatást támogató különböző programokat, pedagóguspótlékot, óvodapedagógus-ösztöndíjat és sok minden mást, mely a megőrzését és megmaradását segíti a nemzetiségeknek. Mindemellett pedig abban a küzdelemben vagyunk benne akár nemzetközi téren, akár pedig Magyarországon, hogy valamilyen oknál fogva a nemzetiségek, a nemzeti kisebbségek háttérbe kerülnek, sőt sokszor támadásnak is ki vannak téve. Ha belegondolunk abba, hogy elindítottuk közösen, milliók írták alá a Minority SafePacket, mindenkinek fontos, hisz fontos nekünk a magyarországi nemzetiségek szempontjából, fontos a külhoni magyarok szempontjából, fontos az Európában élő számos nemzetiség szempontjából, és mégis Brüsszel ezt gáncsolja, nem engedi. Nemzetiségek, nemzeti kisebbségek nekik nem számítanak. Mint ahogy, úgy látjuk, a magyar baloldalnak sem számítanak, hiszen tavaly hoztunk egy törvényt, kétharmados jogszabályt, ami részben azt irányozta elő, hogy mindazok a nemzetiségek, akik iskolákat, óvodákat vesznek át, azok a tulajdont is megkapják. Ki gáncsolja, ki támadja ezt, ki nem hajtja végre? Karácsony Gergely nem adja oda a Nikola Tesla szerb iskolának a törvény szerint jogosan járó intézményt, direkt húzzák az időt. Ugyanez igaz volt a DK-ra, bojkottálták a Minority SafePacket, nem támogatták. Majd legutóbb pedig, néhány nappal ezelőtt itt a parlamentben a baloldal újdonsült képviselője, Brenner Koloman fenyegette meg részben a német nemzetiségi képviselőt, ugyanis azt mondta: a legutóbbi ciklusban a hazai nemzetség képviselője természetesen bekerült egy hazai belpolitikai erőtérbe, de majd a jövő meg fogja mondani, hogy mi lesz vele. Köszönöm szépen, ebből mi nem kérünk, mi viszont továbbra is támogatni fogjuk önöket. Isten áldja a nemzetiségeket! [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Steinmetz Ádám jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Becsó Zsolt, Fidesz; Keresztes László Lóránt, LMP; Dudás Róbert, Jobbik; Magyar Zoltán, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; Horváth László, Fidesz; Varga Zoltán, DK; Bősz Anett, DK; Hajdu László, DK; Varju László, DK; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Potocskáné Kőrösi Anita, Jobbik; Stummer János, Jobbik és Steinmetz Ádám, Jobbik. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett: Mellár Tamás, Párbeszéd; Csárdi Antal, LMP; Arató Gergely, DK; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Szilágyi György, Jobbik; Soltész Miklós, KDNP; Selmeczi Gabriella, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Ander Balázs, Jobbik; Varga-Damm Andrea független; Z. Kárpát Dániel, Jobbik. A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Stummer János, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló 2020. évi XC. törvény módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott T/15974/10. számú egységes javaslatot május 18-án véleményezésre megküldtem a Költségvetési Tanács elnökének. Tekintettel arra, hogy a tanács elnöke határidőben nem közölte a tanács véleményét, a stabilitási törvény 26. §-a alapján a tanács előzetes hozzájárulását az egységes javaslathoz megadottnak kell tekinteni, így a holnapi zárószavazásnak nincs akadálya. Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg a szavazógépük valamelyik gombját! [[Jelenlét-ellenőrzés. A táblán megjelenő eredmény: 143 jelen van, 56 távol van.]] Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend módosítására tett javaslatról döntünk. A Jobbik képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés 2021. május 25-ei ülésén a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény, valamint a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény módosításáról szóló T/16223. számú törvényjavaslat általános vitájára ne kerüljön sor, egyúttal kezdeményezte, hogy az Országgyűlés az indítványról szavazatszámláló gép alkalmazásával döntsön. Az indítványnak megfelelően most kérdezem a tisztelt Házat, elfogadjae a Jobbik napirendijavaslat-módosítását. [[Szavazás.]] A napirendi módosítására irányuló javaslatot 35 igen szavazattal, 110 nem szavazat ellenében és 2 tartózkodás mellett a Ház elutasította. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm, megállapítom, hogy a Ház látható többsége a napirendet elfogadta. Most, 14 óra 28 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. Egyperces technikai szünet alatt kérném a tisztelt képviselő hölgyeket és urakat, akiknek máshol van teendőjük, hogy csendben és gyorsan hagyják el az üléstermet. [[Rövid szünet. Számos képviselő távozik az ülésteremből.]] Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pénzügyminisztérium államtitkára fog válaszolni. Képviselő úré a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! 2010 óta számtalan kérdésben vádoltam ezt a kormányt azzal, hogy elárulta a nemzeti érdekeket, legyen szó multicégekről, bankok kényeztetéséről a károsultak kárára, de most van egy adott terület, ami talán az egyik legkudarcosabb területe ennek a kormánynak, ahol kétségkívül elvesztegeti fillérekért a nemzeti vagyont annak érdekében, hogy saját kegyenceit hozza helyzetbe, ez pedig a lakhatásé. Egész egyszerűen elfogadhatatlan bármelyik kormánytól egy lakásprivatizációs tolvajtörvény stílusú valami, amit önök hoztak, de magát nemzetinek mondó kormány részéről ez egyenesen hazaárulás. Nem titok, hogy mintegy 800-900 milliárd forintnyi nemzeti vagyont igyekszik elvesztegetni Magyarország jelenlegi kormánya, úgy tervezve meg a folyamatábrát, hogy az visszafordíthatatlan legyen. Éppen ezért azt látjuk, hogy a bukásra készülve, ahogy az egyetemekbe, vagyonkezelő alapítványokba igyekeznek kimenteni ezermilliárdos nagyságrendű vagyont, ahogy igyekeznek zárványokat és szigeteket alakítani a magyar nemzetgazdaságon belül vagy annak az árnyékzónájában, most pusztán azért, hogy néhány fideszes kegyenc kedvezményes tulajdonjoghoz, öröklakáshoz juthasson eddigi bérleti joga helyett, nemcsak a nemzeti vagyont, de a magyar jövőt is elárulják. [[14.30]] Elárulják a magyar jövőt, hiszen legalább 60-70 ezer lakást szeretnének kijátszani egy olyan piacról, ahol amúgy is kínálati szűkösség áll fenn, ahol amúgy is alig van bérlakás a rászorulók számára, ahol nagyon sok mindenkinek, nagyon sok honfitársunknak a családalapítási vagy családi terveibe kerülhet az, ha nem tudnak kedvezményes árú, megfizethető lakhatáshoz jutni. Önök mégis feláldoznák ezt, miközben egy bérlakásépítési programmal évtizedes távlatban adósak. A Jobbik letette az asztalra ezt a koncepciót, és nem hiszem, hogy lenne ellenzéki párt, amely elhatárolódna a bérlakásépítésektől, az egész ellenzék azt akarja, hogy bérlakások tömegesen épüljenek. Évente 5-10 ezer bérlakást lehetne építeni, ahogy mi ezt a „Mi várunk” koncepcióban piaci szereplőkkel együtt kidolgozva letettük az asztalra. Ezeket kedvezményes áron lehetne beköltözhetővé tenni, maximum a piaci ár feléért, és a társadalmi együttélési feltételek maradéktalan betartása esetén pedig megvásárolhatóvá lehet kedvezményesen tenni a mindenkori ingatlanállomány-növekedésnek a felét. Ily módon növekedne a nemzeti vagyon értéke, növekedne az önkormányzati vagyon értéke is. Költségvetési forrásokból tennénk mindezt, tehát az önkormányzatoknak nem saját zsebből kellene kigazdálkodniuk. A magyar fiatalok, a magyar jövő is segítséget kaphatna, hogy aki Magyarországon, a szülőföldjén szeretne boldogulni, az megtehesse itt. Ez egy win-win szituáció, kérem szépen. Egyetlen kérdés maradt: miért nem támogatja a tömeges bérlakásépítéseket Magyarország Kormánya [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , illetve a privatizációs tolvajtörvénnyel miért zabálja fel a magyar jövőt? Várom érdemi válaszát.
Tállai András államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Látom, az interpellációját nem igazán támogatja a frakciója, mert távoztak a teremből. Remélem, ez nem azt jelenti, hogy önnel nem értenek egyet. [[Z. Kárpát Dániel: Ne próbálj frappáns lenni, mert nem megy!]] Az, hogy önök letettek az asztalra valamit, az biztosan úgy van. [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] Ennek a lényege, hogy bérlakást szeretnének adni embereknek, majd azt utána 50 százalékon értékesíteni, a piaci érték 50 százalékán [[Z. Kárpát Dániel: Itt nem erről van szó.]] az a törvényjavaslat, amit egy képviselő nyújtott be az Országgyűlés elé, amit ön támad, az pedig 30 százalékon szeretné eladni. Tehát önök is a piaci érték alatt szeretnék értékesíteni a lakást [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] , ez a törvényjavaslat is, amit persze ön úgy hív, hogy kegyenctörvény, meg a magyar jövő felélése. 60-70 ezer lakásban ön mind tudja, hogy milyen szavazó, és kinek, melyik a pártnak a támogatója lakik, él. Látható, hogy önök teljesen politikai alapon közelítik meg ezt a kérdést is, és nem pedig a valóságot nézik. A valóság az, hogy a magyar emberek a saját lakásukban szeretnek lakni, élni. Nem szeretnek bérlakásban élni, mert a bérlakásnak bérleti díja van, annak fenntartásának költsége van, és azt szeretik, ha ezeket a költségeket a saját lakásukra költik. Inkább fizetnek akár törlesztőrészletet, inkább felújítják saját kezűleg vagy a barátaikkal, és nem költenek rá, de az a lényeg, hogy a lakás saját tulajdonában legyen. Egyébként ebben Európában is éllovasok vagyunk, hiszen amely lakásban élnek, annak több mint 90 százaléka van a magyar emberek saját tulajdonában. A kormány ezt a politikát folytatja, ezt a társadalmi igényt elégíti ki 2010 óta. Arra törekszik, hogy azokat az embereket segíti, akik saját lakásban szeretnének élni. Ahhoz, hogy ez megvalósuljon, az elmúlt tíz évben nagyon sok intézkedést hozott a kormány. Én csak néhányat mondanék, ami 2021. január 1-jétől lépett hatályba. Az áfacsökkentés: 27 százalékról 5 százalékra csökkent az újonnan vásárolt vagy építtetett lakások áfája. Az áfamentesség: 2021. január 1-jétől a legalább egy gyermeket váró vagy nevelő család új otthon megvásárláshoz mentesül az áfafizetés alól. Az 5 milliós áfa-visszatérítés: a 2016-19 közötti időszakhoz hasonlóan már volt ilyen újra visszaigényelhető az 5 millió forint áfa összege. Az illetékmentesség: mentesülnek az illeték fizetése alól azok a családok, akik új vagy használt lakóingatlan megvásárlásához CSOK-ot vettek igénybe; a 4 százalék illetéket nem kell megfizetni. A többgenerációs otthonteremtési hitel, vagy a legújabb, az otthonfelújítási támogatás, amikor a 6 millió forint felújítási összegből 3 millió forintot vállal át a kormány. Sajnos a négy percben tovább nem tudom sorolni, hogy milyen intézkedéseket tett a kormány annak érdekében, hogy a magyar emberek a saját igényeiket a saját lakásukban töltsék és elégítsék ki. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Viszonválaszadásra megadom a szót ismét képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Államtitkár úr, engem a szekunder szégyen járt át a felszólalása, válasza elején. Ha megpróbál valakit lealázni, legalább tegye olyan frappáns módon, hogy minimum a sajátjai értsék, még ők sem értették. Gondolkodjon el ezen! [[Tállai András: Nem baj, én értettem.]] A helyzet az, hogy ön annyira felkészületlen, hogy az előre írásban leadott, feltett kérdést sem olvasta el, de még a munkatársai sem. Szó sem volt arról, hogy mi bármilyen költség 50 százalékán akarnánk lakásokat eladni. [[Tállai András: Így mondtad!]] Ha keményebb vagyok, akkor azt mondanám, hogy ön hazudik, de egész egyszerűen nem figyel arra, ami elhangzott, még az én felvezetőmre sem figyelt. [[Tállai András: Nem emlékszik rá, hogy mit mondott. Önmaga mondta ezt.]] Rosszul emlékszik. Legyen felkészültebb! A helyzet az, hogy ha a magyar polgároknak választaniuk kell [[Tállai András: Te mondtad! Nem emlékszel rá, hogy mit mondtál?]] a magyar jövő és önök között, akkor nyilván bennünket fognak választani, mert mi építenénk tömegesen a bérlakásokat, önök pedig egy filléres padláslesöprésre készülnek a nemzeti vagyon kárára. 800-900 milliárd forint értékű, a magyar fiatalok lakhatását potenciálisan lehetővé tevő nemzeti vagyont fognak kiárusítani. Mi ezzel szemben minden eszközzel fellépünk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] jövőre pedig a magyar jövő ítéletet fog mondani az önök tetteiről. [[Tállai András: Parlamentben sem leszel jövőre! Szórványos taps a Jobbik soraiból.]]
Képviselő úr nem fogadta el a választ. [[Tállai András Z. Kárpát Dánielhez beszél.]] Államtitkár urat viszont nem illeti meg a szó, hasonlóképpen mint bármely képviselőt. Mondhatnám azt is, hogy önnek kéne példát mutatnia. [[Tállai András: Te mondtad…]] Államtitkár úr, legyen szíves abbahagyni! [[Szabó Szabolcs: 10 milliót neki!]] Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapon kerül sor. Gurmai Zita, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez. Az interpellációra a miniszter úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Miniszterelnökség államtitkára fog válaszolni. Képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Michl József, Tata város polgármestere és Füleky Zsolt, a Miniszterelnökség építésügyi helyettes államtitkára 2021. február 3-án közös sajtótájékoztatót tartott. A helyettes államtitkár elmondta, szerinte a város életében az jelentős előrelépés, ha a beruházásokat nem egyenként, hanem egységes gondolkodásba fűzve tervezik meg. Mindezek tükrében nehezen érthető, hogy az azóta már kiírt tervpályázat miért volt ellentétes ezzel a szemlélettel, a történelmi városközpontnak miért csak egy kis szeletére koncentrál. Önök a saját elképzelésüket gáncsolják el. Számos olyan épület maradt ki a tervből, amelyek nélkül egységes gondolkodásról egyszerűen nem lehet beszélni. Önök egyszerűen átverik a tatai embereket. A tatai polgárok nevében is kérdezem, ha már a Miniszterelnökség helyettes államtitkára is úgy gondolja, hogy a városközpontot a felújítás során nem lehet részekre bontani, akkor miért született ezzel mégis ellentétes döntés. Miért csak egy hiányos tervpályázatot hirdettek meg? A magyar állam és az önkormányzat közös érdeke, hogy a történelmi városmag rehabilitációja egységes elvek, egymást erősítő célok mentén valósuljon meg. Ellenkező esetben az egymáshoz nem illeszkedő megoldások lehetetlenné teszik a terület fenntartható, gazdaságos fejlesztését. A város már most is tele van olyan kulturális ingatlanokkal, amelyeket nem tudnak rentábilisan fenntartani, és sajnálatos módon csak viszik a pénzt. Ilyen a szabadtéri színpad, az angolkerti kiskastély vagy az ökoturisztikai központ vagy éppen a rendház. [[14.40]] Néhány hete már benyújtottam egy írásbeli kérdést a témában, mert vészesen közeledett a pályázat kiírása. Azóta pedig le is zajlott a pályázat, anélkül, hogy bármi módosítás történt volna. 22 érvényes pályamű érkezett, a kiírás szerint a benyújtási határidő 2021. május 10e volt. Egy ilyen fajsúlyú projekt kapcsán mindössze néhány hetet kaptak a pályázók a tervek elkészítésére. Csak nem arról van szó, hogy a győztes pályázó személye már régen eldőlt? Ugyanis kizárt, hogy néhány hét alatt egy ilyen komoly munkát el lehessen végezni. Sokkal valószínűbb, hogy a lapokat már régen leosztották, és a tervek is elkészültek a tatai polgárok megkérdezése nélkül. Mi több, a győztes pályázatot is csak az eredményhirdetés után ismerhetik meg a városlakók. Ez több mint hiba, ez bűn. A tatai városközpont történelmi magja egész Európa egyedülálló értéke. A szakmai szempontok figyelmen kívül hagyása és az egységes koncepció hiánya bűn a tatai kulturális értékek ellen, és bűn szerintem a tatai emberekkel szemben is. Államtitkár úr, nyugtasson meg, van esély arra, hogy egységesen tárgyalják! Köszönöm szépen.
Orbán Balázs államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Nem ez a legfontosabb pontja a mondanivalómnak, de két konkrétumra szeretnék reagálni. Egyrészt, hogy ön azt állította, hogy egy tervpályázat esetében a tervpályázatra nyitva álló határidő nem volt elégséges. Majd egy mondattal később az mondta, hogy 23 pályamű érkezett nem 22, az én információim szerint 23. A két állítás egyszerre nem lehet igaz, képviselő asszony. Legalább egyszer olvassa át azt, amiből szeretné az interpellációját elmondani. A másik ilyen megjegyzése az volt, hogy a tervpályázatokat miért nem ismerhette meg ön, illetőleg az azzal összefüggő érdeklődők. Ez a tervpályázati eljárás sajátossága, hogy van egy szakmai bizottság, és anonim módon történik a pályáztatás. Tehát amire ön utalt, az bűncselekmény. Tehát remélem, hogy ilyen nem következett be. Azt javaslom, hogy bűncselekményre ilyen értelemben, legalább politikai értelemben való felbiztatást képviselő asszony a jövőben itt, a Ház falai között ne tegyen meg. De ennél sokkal fontosabb Tata és Tata városközpontja, Európa egyik egyedülálló értéke. A szocialista korszak komoly nyomokat hagyott az épületeken. Barokk, romantikus épület-kert együttes holttá vált, elpusztult, az enyészeté lett. Az Esterházy-kastély eredeti funkciójához méltatlan funkciókban került használatra. Rendszerváltozás után a várost sújtotta a spontán privatizáció, amikor még a vár egyik bástyáját is részvénytársaságba apportálták, tehát nagyon-nagyon nehéz helyzet volt. A kormány és a jelenlegi városvezetés eddig is és ezután is mindent meg fog tenni azért, hogy ebben a méltatlan kiindulópontban az egyébként történelmi, kulturális, építészeti értelemben egyedülálló város és annak városközpontja megújuljon. Az Esterházy-kastély volt az az ingatlan, amit említettem, ami elmegyógyintézetként funkcionált. Az interpellációja lehetőséget ad nekem arra, hogy beszámoljak róla, hogy éppen a mai napon adtuk át a nagyközönség számára a 2,4 milliárd forintból megújult épületegyüttest. Ez az első olyan helyszín, amely a nemzeti kastélyprogram, nemzeti várprogram keretében megnyílik a látogatók előtt ’21 tavaszán. Ehhez a program forrásai mellett uniós támogatást is igénybe vettünk. A projekt keretében megvalósult a főépület, a kiskastély déli szárnyának megújítása, a belső udvar rekonstrukciója, a tó vízelvezetése, a kiskastély mögötti támfal megerősítése, a közművek kiépítése, a főépület szerkezeti megerősítése, modernizáció, falfestmények, eredeti barokk parketták restaurálása. További projektek vannak folyamatban. Eddig is a központi térnek, a Kossuth térnek a megújítása megtörtént, Farkasházy-ház, Kálvária megújítása, Kőfaragó-ház, magánprojektek is zajlanak, illetőleg egyházi projektek is folyamatban vannak Tata városában. Tata városa elkészítette a településfejlesztési koncepciót, május 13-án tette közzé a honlapon. Június 30-án lehet véleményezni. És egyébként elindított egy tervpályázatot: a művelődési ház és a volt rendelőintézet teljes felújítása, beleértve a funkciók, térkapcsolatok, településképi megjelenés átgondolása, a kor követelményeinek megfelelő, a történeti városhoz és várhoz illő megfogalmazása. Erről szól a „Tata szíve” tervpályázat. Tehát rész-egész viszonyban van a két tervpályázat egymással. A résznek nem kell az egész funkcióját betölteni, az egész funkcióját az egésznek kell betöltenie, és a településfejlesztési koncepció jelenleg is nyilvános és jelenleg is véleményezhető. Tudom, hogy a városfejlesztés egy komplex dolog, nem könnyű átlátni az eljárásokat [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] de ezzel összefüggésben, azt gondolom, hogy a szakértelem nem bolsevista trükk, hanem érdemes gyakorolni azt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a választ.
Nem. Reagálhatok?
Természetesen! Van egy perce.
Köszönöm szépen, csak megvártam, hogy jelez nekem elnök úr.
Parancsoljon!
No, hát nagyon örülök, hogy most már jóval több információhoz jutottam, mint az előző alkalommal, úgyhogy mégiscsak érdemes volt ezt az interpellációt megtenni. Természetesen rendkívüli módon örülök, hogy az Esterházy-kastélyba be lehet jutni 2500 forintért, illetve a diákoknak talán 1250-ért. Én mindenképpen azt gondolnám, hogy a helyieknek nyugodtan lehetne díjmentes, hiszen ez egy kicsit az ő történelmük része. Örülök annak is, államtitkár úr, hogy jó néhány egyéb lehetőségről is biztosított. Azonban van még jó néhány olyan terület, amire mindenképpen érdemes lenne koncentrálni. Ilyen például a Balogh-féle kiskastély, a kocsiszín vagy például a Cifra-malom hasznosítása, de említhetném például az önkormányzati tulajdonú volt piarista rendházat vagy a zsinagóga épületét, amelyek szintén felújításra és hasznosításra vártak. Tehát mindenképpen örömmel vettem, hogy ha az elhatározás megvan a tervpályázat kormányzati támogatására [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] akkor valóban a jövőben esélyt kapunk arra, hogy megvalósulhasson. Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr.
Amit az előző interpellációval kapcsolatban mondtam, az természetesen minden további el nem fogadott interpellációra vonatkozik, azaz, hogy a holnapi ülésnapon határozunk róla. Most Bősz Anett, a DK képviselője következik, aki interpellációt nyújtott be a családokért felelős tárca nélküli miniszterhez. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! E hónapban volt tízéves az isztambuli egyezmény, amit Magyarország mind a mai napig nem ratifikált. Igaz, így van ezzel további öt tagországa az Európai Uniónak. Ők azonban, velünk ellentétben, nem deklarálták külön nyilatkozatban, hogy ez nem is áll szándékukban. E nyilatkozat szerint, idézem: „A gyermekek védelme és a nők elleni erőszakkal szembeni fellépés jelenleg is részei a magyar jogrendszernek, amely biztosítja a szükséges jogi garanciákat minden védelemre szorulónak.” Mindeközben átlag hetente egy nőt megöl a partnere, és átlag egy gyermek áldozatául esik a családon belüli erőszaknak havonta hazánkban. Másfél éve például egy elvált felesége rovására elkövetett emberölési kísérletért elítélt, börtönből szabadult férfi három gyermeke közül kettőt agyonvert a harmadik szeme láttára, és ő ezért igen enyhe büntetést kapott. A korábbi bűncselekményért is rendkívül enyhe büntetése, azt gondolom, hogy nem terheli a bírót, a bíró nem alkotja, csak értelmezi a jogot. Kiszabta ez a bíró a maximális büntetést. Arról nem tehet, hogy az igazságügyi miniszter asszonynak, sem hivatali elődeinek nem volt elegendő 11 év a kétharmados parlamenti többségben ahhoz, hogy a gyermekek védelmében törvény írja elő egy olyan ember láthatási jogának korlátozását, aki alvó felesége fejét addig ütötte kalapáccsal, amíg annak nyele el nem tört. Vég nélkül sorolhatók azok az esetek, amelyek siralmasak, és továbbra is tanúsítják, hogyan viszonyul a jelenlegi magyar kormány a nők jogaihoz. Kezdve mindjárt azzal, hogy Novák Katalin miniszter asszony emlékezetes videóban mondta el hazánk összes háziasszonyának és leendő háziasszonyának, hogy ne is törődjenek azzal, ha ők kevesebbet keresnek, mint a férfiak, ne is törődjenek azzal, ha a nem fizetett munkákból őket több terheli, mint a férfiakat. Erre egyébként tökéletesen rímelt a miniszterelnök nemrégiben tett nyilatkozata, mely szerint a járványban ő is tisztában van azzal, hogy a nőket több teher nyomja, hiszen az otthoni iskolában nagyon sok édesanya, szemben azzal, hogy mennyire kevés édesapa tudott részt venni. Azt gondolom, hogy az a viszonyulás, amivel a kormány e felé a téma felé fordul, teljességgel elfogadhatatlan. Az lenne a kérdésem, tisztelt államtitkár úr, hiszen a portói csúcson már megtanultuk, hogy Orbán Viktor alulmaradt az Európai Közösségben abban a törekvésében, hogy a nemek közti egyenlőség helyreállításáért folytatott küzdelemben mekkora lépéseket tegyen a Közösség, tisztelettel kérdezem önt, hogy hosszú távon nem gondoljae, hogy önök fognak alulmaradni. Várom megtisztelő válaszát. [[14.50]]
Zsigó Róbert államtitkár urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Először is szeretném visszautasítani azon állításait, a szövegkörnyezetből kiragadott idézeteit, amelyekkel azt sugallja, hogy a kormány bármilyen módon hátrányosan kezelné a nőket. Az ön állításával szemben Magyarország megbecsüli a nőket, a nők és férfiak közötti egyensúly érdekében a kormány az elmúlt tíz esztendőben számos olyan döntést hozott, amely hozzájárult a nők lehetőségeinek, választási szabadságának bővítéséhez, munkájuk megbecsüléséhez, a családi élet és a munka világának összehangolásához és ahhoz, hogy az anyaság vállalása ne legyen azonos az anyagi nehézségek vállalásával. 2010 óta az Európai Unión belül Magyarországon nőtt a második legnagyobb mértékben a nők foglalkoztatása. Különösen szembetűnő a javuló tendencia a gyermekeket nevelő nők körében. Hazánkban ugyanis a hat év alatti gyermekeket nevelő nők között 2010 óta több mint 30 százalékkal nőtt azok aránya, akik gyermekük nevelése mellett keresőtevékenységet is folytathatnak. Mindez köszönhető a bölcsődei férőhelyek folyamatos fejlesztésének, a munkavállalást a gyed mellett lehetővé tevő gyed extrának és a munkaalapú gazdaságpolitika eredményeinek. Tíz év alatt Magyarországon kevesebb, mint a felére csökkent a női munkanélküliség, a nők és a férfiak összes keresetének középső értékét egymással összehasonlító OECD-felmérés szerint Magyarországon 20 százalékkal csökkent a bérszakadék. A nők kettős, munkaerőpiaci és gyermeknevelési szerepvállalását pedig olyan lehetőségekkel honorálja a kormány, mint a négy- vagy többgyermekes anyák személyijövedelemadó-mentessége, a diákhitel-tartozás elengedése vagy éppen a „Nők 40” program. Ezzel szemben, képviselő asszony, az ön pártelnöke, Gyurcsány Ferenc a miniszterelnöksége alatt, 2010 előtt nem segítette a nőket, a családanyákat, a családokat, hanem folyamatos megszorításokkal nehezítette az életüket. Ez az elfogadhatatlan, képviselő asszony. Akkor óriási volt a munkanélküliség, benne a női munkanélküliség is. Csökkentették a gyes időtartamát, megszüntették a rendszeres gyermekvédelmi támogatást, hogy csak néhányat soroljak az akkori szégyenteljes intézkedésekből. Ön természetesen nem idézte pontosan sem Novák Katalin miniszter asszonyt, sem Orbán Viktor miniszterelnök úrtól, amit mondott. Miniszterelnök úr abban a hozzászólásában anyák napján, amit ön idézett, azt mondta, idézem: „Tehát azt kell mondanom, hogy amit a magyar asszonyok az elmúlt egy évben mutattak, az minden tiszteletet megérdemel.” [[Bősz Anett közbeszól.]] Képviselő asszony, idézzen pontosan! Tisztelt Országgyűlés! Nagyon fontos, hogy az elmúlt években a szigorú büntetőpolitikával, krízisközpontokkal, menedékházakkal, jogi és lelki segélyprogramokkal fokoztuk a nők védelmét. Az Országgyűlés 2013-ban jelentős mértékben szigorította a családon belüli erőszakra vonatkozó büntetési tételeket, és önálló tényállássá tette a kapcsolati erőszakot. Tisztelt Képviselő Asszony! Ön azt is elhallgatta a hozzászólásában, hogy nem támogatta itt a parlamenti szavazások során többek között a családi akcióterv intézkedéseit, nem támogatta a négygyermekes édesanyák szja-mentességét, azt sem, hogy a családbarát közigazgatást kialakítsuk, valamint azt sem támogatta, hogy a beteg gyermekeket segítő, a gyermekek otthongondozási díjának bevezetését és az ápolási díj emelését megszavazta volna. Tisztelt Képviselő Asszony! Az a helyzet, hogy úgy tűnik, hogy semmi sem változott, önök csak beszélnek, ígérgetnek, de amikor cselekedni kell, akkor soha nem állnak sem a nők, sem a családanyák, sem a családok mellé. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Az általam elmondottakból kiderül, hogy mi viszont megbecsüljük a nőket. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Viszonválaszra ismét képviselő asszonynak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úr, nem tudom elfogadni a válaszát, ugyanis nagyon úgy tűnik, mint hogyha két különböző filmet néznénk. Amikor ön arról beszélt, hogy folyamatosan bővültek a bölcsődei férőhelyek, akkor azt látom, hogy egy Eurostat-felmérés alapján ma 80 ezer ember nem tud dolgozni, 80 ezer édesanya nem tud dolgozni ebben az országban azért, mert nincs elegendő bölcsődei férőhely. Ez egy Eurostat-adat, lehet vele vitázni vagy nem vitázni; azt hiszem, a számok kevéssé tudnak hazudni. A háromgyermekes édesanyák 50 százaléka nem tudott visszailleszkedni a bérmunkapiacra, azok sem, akiknek egyébként szándékukban állt. A négy- és többgyermekes édesanyák esetében ennél rosszabb arányt találunk. Államtitkár úr, sorolni olyan szociális intézkedéseket, amelyek ki akarják pótolni vagy mintegy kárpótolni akarják az egyébként jelentős joghátrányokat szenvedő magyar nőket, édesanyákat azért, mert a mindennapokban sérül a méltóságuk, én azt gondolom [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy ez édeskevés. Köszönöm.
Csárdi Antal és Keresztes László Lóránt, az LMP képviselői, interpellációt nyújtottak be a pénzügyminiszterhez. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Miniszterelnökség államtitkára fog válaszolni. Frakcióvezető úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Pontosan tudja mindenki azt Magyarországon, hogy önök az elmúlt bő egy évben brutális megszorításokkal sújtották az önkormányzatokat, falvakat, városokat, budapesti kerületeket és Budapestet. Azt láthatjuk, hogy a kompenzáció pedig aránytalan volt, jellemzően elégtelen mértékű volt az ellenzéki vezetésű vidéki városokban, Budapest pedig semmiféle kompenzációt nem kapott. Az iparűzésiadó-bevételek elvonása, a gépjárműadó elvétele, a parkolási bevételek elvonása, fejlesztési pénzek einstandolása azok a tételek, amelyekkel önök az ellenzéki önkormányzatokat sújtották. Ezután láthattuk, hogy a kompenzáció például Budapestre abszolút nem terjed ki. Miközben egyébként jól látható, hogy a kormánypárti vezetésű településeket önök busásan kompenzálták. Ugye, az teljesen egyértelmű, hogy ez nem válságkezelés, ez nem felelős kormányzás, ez egy politikai bosszúhadjárat a 2019-es önkormányzati választáson önök által elszenvedett súlyos vereség miatt. Ugyanakkor az is legyen világos mindenkinek, hogy ezzel nem az adott települések vezetőit, nem a városvezetőket, nem a kerületi vezetőket, nem Budapest vezetőit büntetik meg és károsítják meg, hanem az érintett embereket. Az is teljesen elfogadhatatlan, hogy az érintett térségek kormánypárti képviselői egyáltalán nem emelik föl a szavukat, amikor ilyen gyalázatos megszorításokkal lehet szembesülni. Mondhatjuk, hogy az elmúlt bő tíz év után különböző ellenségképeket próbáltak kreálni az önök kormányzásának elégtelenségének elfedésére, és most, 2019 után nagyon erőteljesen fölerősödött az önkormányzati választások után, hogy az önkormányzatokat, ellenzéki önkormányzatokat és jellemzően egyébként az egész önkormányzatiságot is fel akarják számolni, és ilyen módon próbálják ezt a kicsinyes politikai bosszút érvényesíteni. Ugyanakkor teljesen világos, hogy az önkormányzatok, a kerületek feladatai közé tartoznak a legfontosabb közszolgáltatások, az olyan intézmények fenntartása, amelyek alapvető fontosságúak az emberek mindennapjaiban: az óvodai ellátásról beszélhetünk, a bölcsődék fenntartásáról, idősgondozás megszervezéséről, közösségi közlekedés fenntartásáról, utcák, közterületek rendbevételéről és takarításáról ha beszélünk. Reméljük, hogy államtitkár úr is egyetért azzal, hogy ezek a közszolgáltatások és ezek a feladatok nagyon fontosak, és ezek az intézmények is, amelyek valóban az emberek mindennapjai szempontjából alapvető fontosságúak; hogy ezeket fenn kell tartani, és nem elfogadható, hogy az önök megszorító politikája veszélyezteti ezek fenntartását. És hogyha ezzel egyetért államtitkár úr, hogy ezek a feladatok és ezek a közszolgáltatások fontosak, akkor adjon világos választ arra, hogy mikor kapják vissza az érintett budapesti kerületek és a megszorításokkal érintett városok azokat a forrásokat, amelyek szükségesek ezeknek az alapvetően fontos közszolgáltatásoknak a fenntartásához. És ismétlem: nem számunkra kell alapvetően választ adni, hanem az érintett emberek számára tartoznak önök egy tisztességes válasszal. Köszönöm szépen a szót.
Orbán Balázs államtitkár urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A koronavírus-járvány az elmúlt több mint egy évben komolyan próbára tette Magyarországot, a kormányzati szerveket, az önkormányzati szerveket. A koronavírus-járvány gazdasági hatásaival, csökkenő adóbevételekkel, a növekvő kiadásokkal mindenkinek meg kellett küzdenie. Ez az az általános keretrendszer, amiben Magyarországon, Európában és a világon minden állam mozog. Ha ezen keretrendszeren belül vizsgáljuk az önkormányzatok helyzetét, akkor azt mondhatjuk, hogy az önkormányzati működés, az önkormányzati helyzet stabil Magyarországon, jóval stabilabb, mint mondjuk, 2010 előtt volt, a korábbi válságperiódusban. Egyrészt több mint 1000 milliárd forintnyi adósságot vállalt át a kormányzat az önkormányzatoktól. A főváros esetében ez 375 milliárd forintot tett ki; miközben népességarányosan 17 százaléka a magyar embereknek lakik Budapesten, eközben ez 26 százalékos arány. [[15.00]] Ezt követően a gazdasági növekedéstől nyilván nem függetlenül az iparűzésiadó-bevételek is folyamatosan nőttek. A főváros esetében ez 90 százalékos növekedés volt a járvány előtt, de még most is 65 százaléknál tartunk; a kerületi önkormányzatoknál ez 40 százalékos növekedés volt, és még most is, a csökkent adóbevételek mellett 20 százaléknál tartunk. Tehát 20 százalékkal több adóbevétel jutott az önkormányzatokhoz anélkül, hogy bármiképpen is adót emeltek volna. A Magyar Államkincstár adatsora szerint pedig a főváros több mint százmilliárd forint szabadon felhasználható pénzösszeggel rendelkezik, ami teljesen érthető, hiszen az európai uniós átlag 151 százaléka az egy fővárosi lakosra eső GDP; miközben vannak olyan térségek az országban, ahol ez a 60 százalékot alig haladja meg. Tehát a főváros és a fővárosi kerületek a leggazdagabbak. Hogy küzdjünk a járvány gazdasági hatásai ellen? Nekünk az a filozófiánk, hogy segíteni kell az embereknek, segíteni kell a vállalkozásoknak, az ő terheiket kell csökkenteni, ezért aztán adókönnyítéseket, adócsökkentéseket rendeltünk el. Ennek egy eleme például az iparűzésiadó-bevétel elengedése, amellyel összefüggésben kompenzációs mechanizmust indítottunk el; erre ön is utalt. Ennek a kompenzációs mechanizmusnak a keretében a 25 ezer fő alatti települések automatikusan megkapták a kieső adóbevételeket, a 25 ezer fő fölötti településeknél pedig ez egyedi mérlegelés alapján történt. Ebben pártpolitikai szempontok nem játszottak szerepet. Ha így lett volna, akkor például nem az ön szűkebb pátriája, Pécs szerepelne több mint kétmilliárd forinttal ezen a listán a második helyen, és nem Szeged szerepelne majdnem kétmilliárd forinttal a lista harmadik helyén. Adóerő-képesség alapján rangsoroltuk a településeket, egy részük működési támogatást, egy részük működési és fejlesztési támogatást, egy részük pedig csak fejlesztési támogatást kapott. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Még egyszer mondom, ebben az összehasonlításban és ebben a listában pártpolitikai hovatartozástól teljesen függetlenül a főváros és a fővárosi kerületek éllovasok, az ő működésük teljesen egyértelműen stabil. Egyébként, ha megnézi a jövő évi költségvetést, a Fővárosi Önkormányzatra irányuló működési támogatás is 6 milliárd forinttal nő, az összes fővárosi önkormányzat támogatása pedig 32 százalékkal, 28 milliárd forintra nő. Ehhez képest baloldalról folyamatos panaszkodást hallunk, hogy nincs pénz erre, arra. Amit látunk, az az, hogy tanácsadókra van pénz, bizottságokra, képviselőcsoportokra van pénz, „a kormány sanyargatja a fővárost” plakátkampányra szintén van pénz 22 millió forint erejéig. A két dolog egyszerre nem lehet igaz. Egyezzünk meg abban, hogy mindenkinek ki kell vennie a részét, de az önkormányzatok költségvetése stabil, és a magyar állampolgárok és a vállalkozások [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] járnak jól, ami, azt hiszem, mindannyiunknak érdeke kellene hogy legyen. Köszönöm szépen a türelmet, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Orbán Balázs államtitkár úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Megkérdezem frakcióvezető urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm, elnök úr. A választ nem tudom elfogadni, ugyanis államtitkár úr válasza nem mutatta be azt, hogy az egyéni mérlegelés önöknél egyértelmű politikai irányítást, politikai döntéseket jelentett. Az önmagában teljes mértékben elfogadhatatlan, hogy Budapest semmilyen módon nem kapott kompenzációt. Azt ön is pontosan tudja, az is megalapozatlan, hogy az önkormányzatok működése stabil, hiszen egyébként az ön felettesei, miniszterelnök úr is elismeri, hogy nagyon sok olyan közszolgáltatás került gyakorlatilag válságos helyzetbe, ami az emberek mindennapjai szempontjából nélkülözhetetlen, akár a közműszolgáltatás, akár a közösségi közlekedés. Tehát pontosan tudja ön is, hogy akár Budapesten is óriási szükség van az érdemi támogatásra ilyen válságos időben és ilyen brutális kormányzati megszorítások mellett, hogy ezeket fenn lehessen tartani. Csak egy nagyon rövid utalás Pécsre, tisztelt államtitkár úr. Nagyon-nagyon sokáig, tíz éven keresztül fideszes városvezetés, fideszes kormányzat mellett működött Pécs, és brutális mértékben eladósították a várost már az állami adósságátvállalás után is. Most kétmilliárd kompenzáció jutott, úgyhogy közel hatmilliárd forintos kiesést okoztak az önök megszorításai és a járvány. A válaszát nem tudom elfogadni. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen. A képviselő úr a választ nem fogadta el. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrhoz: „Hajlandóe megszüntetni a kormány a munkavállalókat sújtó, mulasztásos alaptörvény-ellenességet?” címmel. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Mint az bizonyára önöknek is feltűnt, május 1-je előtt egy nappal az Alkotmánybíróság kihirdette az ítéletét, amely több pontban alaptörvény-ellenesnek minősítette a rabszolgatörvényt, és 2021. július 31-éig adott határidőt az Országgyűlésnek arra, hogy ezt a mulasztásos alkotmánysértést pótolja, orvosolja. Tette mindezt egy 2018-as összellenzéki beadvány nyomán, amikor az ellenzéki pártok azért fordultak az Alkotmánybírósághoz, mert önök itt, tegyük hozzá, nemcsak a dolgozók érdekeivel, a 99 százalék érdekeivel szembemenve, de jogsértő módon elfogadták itt a rabszolgatörvényt, ami ellen elég keményen tiltakoztunk, és meg is kaptuk érte a milliós büntetéseinket. Majd demonstrációsorozat indult szerte az országban, Budapesttől Szegeden át Tatabányáig. A korábban nem látott méretű tiltakozások során azt mondták ki az emberek, hogy nem tűrik el, hogy önök kiárusítsák az érdekeiket a nemzetközi nagytőkének, illetve a saját oligarcháiknak. A rabszolgatörvény elvette a dolgozók pihenőidejét, túlmunkára kötelezte őket, elcsalta a túlórapénzeiket. Ezt az alkotmánybírósági beadványt, ami ennek az orvoslására született meg az ellenzéki pártok részéről, hagyta most több ponton helyben az az Alkotmánybíróság, amelyet ellenzék iránti elfogultsággal nyilvánvalóan nem lehet vádolni, hiszen minden tagját önök nevezték ki. Tehát az Alkotmánybíróság két és fél év után kimondta, hogy egyrészt senkit nem lehet elbocsátani azért, mert nem vállalja az „önkéntes” túlmunkát. Kimondta továbbá az Ab azt is, hogy hiába lett hároméves a munkaidőkeret, a korábbi maximum egyéves idő alatt kell a pihenőidők átlagának kijönnie, és a rendkívüli munkavégzéssel egy év után el kell számolni. Végül, az Alkotmánybíróság úgy döntött, ha a kollektív szerződést három év, tehát a 36 hónap alatt felmondja a munkáltató, attól még továbbra is érvényesülnie kell azoknak a többletgaranciáknak, amelyeket a szakszervezet kialkudott a 36 hónap elfogadásáért cserébe. Mint ismert, számos helyen az volt a gyakorlat, hogy a munkáltató vonzó pluszjuttatásokkal becsalogatta a szakszervezetet ebbe a 36 hónapos zsákutcába, és utána felmondta a kollektív szerződést. Államtitkár úr, hajlandóe megszüntetni a kormány a munkavállalókat sújtó mulasztásos alaptörvény-ellenességet? Nyújte kárpótlást a kormány az alaptörvény-ellenes rabszolgatörvény áldozatainak, a megkárosított magyar dolgozóknak? Kíváncsian várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Önnek vagy hiperpasszív olvasási, értelmezési képessége van, vagy szándékosan nem állít igazat, az igazságot ugyanis nem sikerült eltalálnia. Tisztázzuk akkor tehát: az Alkotmánybíróság elutasította a baloldal beadványát, a törvény nem alaptörvény-ellenes. Ez az igazság. [[Tordai Bence: Nem minden…]] Tisztelt Képviselő Úr! Javaslom tehát önnek mindenekelőtt a határozat pontos és értő tanulmányozását. Ne állítson tehát itt az Országgyűlésben valótlanságokat! Persze, komolyságot kérni öntől több mint naivitás, ezért aztán nem is élnék ezzel. De ha gondolja, akkor mégis szó szerint idézem: „Az Alkotmánybíróság a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 94. § (3) bekezdése, a 109. § (2) bekezdése és a 135. § (3) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.” [[Dr. Völner Pál: Hoppá! Tordai Bence: Végig kellene olvasni!]] bekezdése, a 109. § (2) bekezdése és a 135. § (3) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló indítványt elutasítja.” (Dr. Völner Pál: Hoppá! Tordai Bence: Végig kellene olvasni!) Ez a helyzet, tisztelt képviselő úr. Ugyanakkor az Alkotmánybíróság azt mondta ki, hogy a jogi szabályozás egy speciális és ritka esetben hiányos, azaz egy apró részletszabály megalkotására van szükség. A kormány pedig mindig eleget tesz, tisztelt képviselő úr, az Alkotmánybíróság döntéseinek, és ahogyan eddig is, úgy ezt követően is így fogunk eljárni, a megadott határidőig meg fogjuk tenni a szükséges módosításokat, mivel mi, önökkel ellentétben, képviselő úr, tiszteljük a jogot, tiszteljük a bíróságokat, tiszteljük az Alaptörvényt, még akkor is, ha bizonyos döntésekkel nem is értünk egyet. [[15.10]] Tisztelt Képviselő Úr! Arról is fontos beszélni, hogy a munka törvénykönyvének az egyik fontos, ha nem a legfontosabb célja, hogy választ adjon a munka világának folyamatosan változó kihívásaira. Ez egyrészt fontos az ország versenyképességének erősítése miatt, másrészt pedig a vállalkozásoknak és a munkavállalóknak is egyaránt ez az érdeke. Az Alkotmánybíróság ezt felismerve, egyébként hozzánk hasonlóan, alapvetően pozitívan értékelte a munka törvénykönyvének a módosítását, és a határozat pedig az ön által elmondottakkal szemben világosan kimondja, hogy a munkaidőkeret lehetséges legnagyobb időtartamának megemelése 36 hónapra önmagában nem tekinthető alaptörvény-ellenesnek. Többek között ez azért fontos, mert ez garantálhatja és garantálta is, hogy vállalatok és munkahelyek tudnak megmenekülni a pandémia időszaka alatt is a gazdaságban; mert ez a szabályozás rugalmasságot tett lehetővé a munka megszervezéséhez, lehetővé tette, hogy ne kelljen munkavállalókat elküldeni a reálgazdaságból, és mindezt úgy, hogy a munkáltató és a munkavállaló közötti szabad közös megállapodásra bízta ezt. Önök ezt támadják, ami egészen felháborító, és csak azért nem csodálkozunk ezen, mert önök mindent támadtak a koronavírus-járvány időszaka alatt, ami a munkahelyek megvédéséről szólt: nem szavazták meg a bértámogatást, nem szavazták meg a hitelmoratóriumot, és annak drukkoltak, hogy minél rosszabb legyen a helyzet. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Tordai Bence képviselő urat, jegyző urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Hát, nehéz volt értelmezni az államtitkári választ, mert azt mondta, hogy nem marasztalta el a kormányt az Alkotmánybíróság, majd beismerte, hogy de, igen. [[Schanda Tamás János: Nem!]] Tehát akkor én is pontosan felolvasom az alkotmánybírósági határozatot: „Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Országgyűlés az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdéséből, M) cikkéből és a XVII. cikk (3) és (4) bekezdéséből fakadó, mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenességet idézett elő. Az Alkotmánybíróság felhívja ezért az Országgyűlést, hogy jogalkotó feladatának 2021. július 31-ig tegyen eleget.” Tehát akkor végül is elismerte, hogy elmeszelte önöket az Alkotmánybíróság, elismerte, hogy ezt a feladatot el kell végezniük, és el fogják végezni, ami tulajdonképpen a vereségük beismerése. Szép dolog, de jó lett volna, ha nem két és fél évig kell küszködnünk azért, hogy végre a magyar munkavállalók érdekei érvényesüljenek, és ne az oligarchák meg a nagytőke érdekeit szolgálja ki a Fidesz-kormány. A választ nem fogadom el természetesen.
Köszönöm szépen. A képviselő úr az államtitkári választ nem fogadta el. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Pócs János, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Mit tesz a kormány az erősödő migrációs nyomás ellen?” címmel. Pócs János képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az utóbbi hónapokban egyre aggasztóbb mértékben emelkedik az illegális határátlépési kísérletek száma a déli határszakaszon. 2019-ben naponta átlagosan 41 fő próbált meg illegálisan belépni Magyarország területére, 2020-ban viszont, a koronavírus járvány miatt bevezetett határzári intézkedések dacára, ugyanez a szám elérte a napi 126 főt. Tavaly összesen 46 179 fő tett határátlépési kísérletet, idén január 1. és április 30. között viszont már 30 433-an próbálkoztak. Ez napi átlagban számolva 254 főt jelent, ami duplája a tavaly tapasztalt aktivitásnak. A román-szerb-magyar hármas határ térségében is erősödik az illegális bevándorlók mozgása, mivel a román-szerb határ könnyebben átjárható, mint a magyar-szerb. Ezzel párhuzamosan az embercsempészek is egyre nagyobb arányban igyekeztek Románia felől bejuttatni az illegális migránsokat a schengeni övezetbe, kihasználva a növekvő teherforgalmat: 2019-ben összesen 368 megbújt személyt tartóztattak fel a határellenőrzések során, 2020-ban már 925 fővel szemben jártak el, idén január 1. és április 30. között pedig már 1425 ilyen esetről tudunk. Úgy tűnik, hogy a koronavírus-járvány és az általa okozott válság enyhülését a migrációs nyomás újbóli jelentős erősödése követi. A Görögországban feltorlódott több mint százezer illegális bevándorló, illetve a Törökország térségében tartózkodó tömegek jelentős utánpótlást biztosítanak a nyugat-balkáni útvonalon zajló migrációnak. 2015-ben már láthattuk, milyen az, amikor egy több mint százezres migrációs hullám vonul át hazánkon, és azt is láthattuk, milyen felkészületlenül érte Európát ez az emberáradat. Szomorú tény, hogy az ellenőrizetlenül beengedett tömegben megbújtak azok a radikális elemek és terroristák is, akik a későbbiekben számos támadást intéztek az őket befogadó országok ártatlan lakosai ellen. A jelenlegi érzékeny helyzetben további, eddig még nem látott veszélyt jelentenek a migráció egészségügyi tényezői. Azt gondolom, minden tőlünk telhetőt meg kell tennünk annak érdekében, hogy a múltban egyszer már megvalósult eseményeket a továbbiakban megelőzzük és elkerüljük azokat. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindezekkel kapcsolatban kérdezem öntől, hogy milyen konkrét intézkedéseket tesz a kormány az erősödő migrációs nyomásra reagálva. Milyen politikai nehézségekkel kell szembenéznünk a migráció elleni küzdelem során, és hogyan lehet rájuk reagálni? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, Pócs János képviselő úr. Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak a válaszadásra.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretném megköszönni, hogy ezt a nagyon fontos kérdést az Országgyűlés elé hozta és erről beszélt, hiszen valóban, ahogy az önök által is idézett számok mutatják, nő a migrációs nyomás Magyarország határain, Magyarország déli határain elsődlegesen. Úgy, ahogy elmondta, ezek a számok 2020-hoz, illetőleg a korábbi időszakhoz képest folyamatosan nőnek: a magyar határoknál a 2020. évben 46 179 fő akart illegálisan bejutni az országba, míg 2019-ben ez a szám 17 252 volt, továbbá a 2020. évben elfogott embercsempészek száma már 455 fő volt, szemben a 2019-es 155 fővel; az illegálisan belépő vagy azt megkísérlő személyek száma 2021. január 1. és 2021. május 24. között 35 945 fő volt, míg 2020. január 1. és május 24. között az intézkedések alá vontak száma 9885 fő volt; a 2021. január 1. és május 24. közötti időszakban az intézkedés alá vont embercsempészek száma 331 fő, míg 2020 azonos időszakában 111 fő volt. Tehát azt látjuk, hogy a jogellenesen Magyarország területére a belépést megkísérlők száma, illetve az embercsempészek száma is nőtt. Ez a kettő egymással összefüggésben van, hiszen az embercsempészek jelentős aktivitást fejtenek ki annak érdekében, hogy illegálisan Magyarország és az Európai Unió területére juttassanak illegális migránsokat. Úgy, ahogy ön mondta, 2015 szeptemberében a magyar Országgyűlés a kormány előterjesztésére megalkotta azokat a jogszabályokat, amelyek létrehozták a hármas védelmet: egyrészt a fizikai védelmet, a kerítést, a technikai védelmet, az élőerős védelmet és a jogi védelmet, és ennek a hármas védelemnek köszönhetően, amely jól működik, azt tudjuk mondani, hogy Magyarország, a magyar emberek biztonságban vannak, meg tudjuk védeni Magyarországot és a magyar emberek biztonságát. Magyarország biztonságos országnak számít, és ehhez nagyban hozzájárul a határon szolgálatot teljesítő rendőrök és katonák szolgálata. Ezúton is szeretném megköszönni a Magyarország határain szolgálatot teljesítő rendőröknek és katonáknak a szolgálatukat, hiszen ez nagyban hozzájárul ahhoz, hogy elmondhassuk: Magyarország biztonságos ország. A másik probléma, amit ön felvetett joggal, hogy ebben a helyzetben az embercsempészek aktivitása mellett fontos az, hogy jelentős veszélyt jelenthet a beoltatlan migránsok tömeges megjelenése a határokon, illetőleg a balkáni útvonalon. [[15.20]] A balkáni útvonal jelenleg is aktív, és fontos az, hogy azokat az eredményeket megvédjük, amelyeket a koronavírus-járvány elleni küzdelemben itt, Magyarországon elértünk. Ezek az eredmények, ezek a számok napról napra javulnak, amiért szintén hálásan köszönjük mindenkinek, aki ebben dolgozik, a részvételét és a munkáját. Szóval, potenciális veszélyt jelenthet a beoltatlan migránsok tömeges megjelenése, és ezért is meg kell védeni a magyar határokat. Egy dologra szeretném még felhívni a figyelmet, hogy eredményesebbek lehetnénk még, és könnyebben tudnánk ezeket a feladatokat ellátni, ha az Európai Unió hasonló módon állna hozzá, és a határok megvédését mindenkitől elvárná, mindenkinek kötelezővé tenné, és fellépne az illegális migráció ellen. Még egy dolgot szeretnék kiemelni, hogy Magyarország Kormánya biztosítja a szükséges anyagi, tárgyi, személyi feltételeket annak érdekében, hogy a határainkat a jövőben is meg tudjuk védeni. Köszönöm szépen, képviselő úr. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Kontrát Károly államtitkár úr. Megkérdezem Pócs János képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen, államtitkár úr, elfogadom, és köszönöm a válaszát. Azért is, mert szűkebb hazámban, a Jászságban egy olyan DK-s képviselőjelölt indul a ’22-es előválasztáson, aki már volt itt a Gyurcsány-kormány parlamenti képviselője. Ő jelenleg ellenzékből 2016-ban olyan írásos előterjesztést adott be, mely szerint támogatja a migránskvóta elfogadását. Elfogadja, hogy a harmadik évezred hadviselési formái közé tartozik a terrorizmus. Támogatja, mert Jászberény és Magyarország szerinte demográfiai krízishelyzettel küzd, és szükség lenne a betelepülőkre. Az előterjesztés szerint Jászberénynek be kell fogadnia a menekülteket, mert Jászberényben most is betelepültek élnek, a népnyelv ezért tartja a jászokat gyüttmenteknek. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Parlament! Látnunk kell, hogy ha Gyurcsány emberei ellenzékben ilyen előterjesztést fogalmaznak meg, akkor mit tennének kormányon. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Pócs János képviselő úr, aki tehát a választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Brenner Koloman, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrhoz: „Mi indokolja a magyar egyetemi világ teljes felforgatását?” címmel. Brenner Koloman képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz tudás- és értelmiségellenes politikájának egy újabb lépéseként, amely a Magyar Tudományos Akadémia kutatóhálózatainak leválasztásával érte el első és nagyon szomorú csúcspontját, jelenleg ott tartunk, hogy öt kivétellel minden magyar egyetemet átforgattak alapítványi fenntartásba. Ráadásul a Műszaki Egyetem kancellárja már tett rá utalást, hogy esetleg ők is önként és dalolva természetesen szeretnék majd ezt az egyetemi átforgatást végrehajtani. Ugyanakkor az eddigi tapasztalatok, amelyek most már azért jó néhány hónapra visszanyúlnak, megmutatták azt, hogy mindazon aggályok, amelyeket én a néppárti Jobbik nevében minden vezérszónoki felszólalásomban elmondtam az alapítványi fenntartással szemben ebben a formában, azok sajnos bebizonyosodtak, mégpedig azért, mert nem fogadták el minden egyes esetben benyújtott módosító javaslatomat arról, hogy az egyetemi polgárok által megválasztott egyetemi vezetők legyenek ex officio, azaz hivataluknál fogva tagjai a kuratóriumoknak. Nem, ehelyett a fideszes miniszter nevezi ki a fideszes kurátorokat, és az időközben napvilágot látott névsorok sajnos mindazokat a kételyeket és aggályokat bebizonyították, amelyekről én mindig is beszéltem. Ahogy haladtak a modellváltásokkal, és érezték azokat a feszültségeket, amelyeket keltettek a magyar egyetemi világban itt csak a szegedi vagy a pécsi esetre szeretnék utalni, hiszen Szegeden, mondjuk, eljutottak akár odáig is, hogy az egyes karok megválasztott szenátorait fordították szembe a saját karukkal, szégyen és gyalázat , ezek kapcsán aztán elővették a Fidesz által régen elhányt polgári zászló egyik utolsó zászlóvivőjét, Stumpf Istvánt, aki járta körbe az egyetemeket, és próbálta eladni ezt a projektet, és ígért fűt-fát és főleg EU-támogatást. Aztán láttuk, hogy ebből mi lett, amikor Orbán Viktor miniszter úr megint kiment Brüsszelbe csatát veszíteni: nem lesz EU-támogatás a magyar egyetemeknek, pedig megígérték nekik, sőt csak ezzel tudták a szenátusok egy részét rávenni arra, hogy megszavazzák azt, ami tulajdonképpen nem áll a magyar egyetemi világ érdekében. Aztán a kínai Fudan Egyetemről már nem is beszélek, hiszen azért azt tudjuk, hogy nemcsak a lakosság utasítja el ezt a kínai egyetemet, hanem a magyar egyetemi világ is. Egy olyan, ráadásul nagyon rossz hitelszerződéssel összerakott egyetemi projektet akarnak a magyar egyetemi világra rászabadítani, amely nem áll érdekünkben. Ezért is kérdezem államtitkár urat, hajlandóake ezeket a tudás- és értelmiségellenes döntéseket visszavonni. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból. Dr. Rétvári Bence: Egyetemet építeni tudásellenes? Mióta?]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az a szomorú helyzet, hogy ön az egyetemi modellváltás kapcsán is félrevezeti a magyar embereket és a magyar nyilvánosságot itt az országgyűlési felszólalásai segítségével. Tisztelt Képviselő Úr! Számtalan alkalommal vitatkoztunk már ezekről a kérdésekről itt, és világosan választ adtam minden olyan kérdésre, amit itt feltett számunkra az Országgyűlésben. A legfájóbb dolog az ön felszólalásaival kapcsolatban az, hogy mindannyian jól tudjuk, hogy ön az egyetemi szférából jön. Ön erre gyakran hivatkozik is. Jogos büszkesége ez egyébként önnek. Ön mint volt egyetemi polgár, mint volt egyetemi szenátusi tag, újra és újra megkérdőjelezi neves akadémikusoknak, neves professzoroknak, neves egyetemi szenátusi tagoknak azokat a döntéseit, amelyeket a szenátusban meghoztak. Tisztelt Képviselő Úr! Arra a kérdésre kéne önnek egyszer választ adnia, hogy milyen jogon teszi ezt. Milyen jogon kérdőjelezi meg egyetemi szenátusok döntéseit? Milyen jogon akarja egyébként ön felülírni kiváló professzoroknak, kiváló egyetemi embereknek, az egyetemi szenátusok tagjainak a döntését? Ráadásul, tisztelt képviselő úr, engedje meg, hogy arra is felhívjam a figyelmet, hogy azzal szemben, amit ön mondott és amit a baloldal rendszeresen állít, a modellváltás jelensége nem egy új dolog, hiszen már a 2016-os szakpolitikai stratégiánk is tartalmazta ezt a célt. Ott is rögzítettük már és világosan kimondtuk a modellváltás irányait. Jobb lett volna, ha inkább ezt a dokumentumot tanulmányozza és vizsgálja meg alaposan, mint hogy álfüggetlen feljelentéseivel alaptalanul vádolja meg Magyarországot Brüsszelben, merthogy, tisztelt képviselő úr, ön ezt tette. Ráadásul álságos az is, hogy ön az egyetemi autonómiát félti, hiszen egyértelmű, hogy a megújult felsőoktatás új jogszabályi környezetében az egyetemi autonómia erősebb lesz, az új finanszírozási formában az egyetemek szabadabban, rugalmasabban működhetnek, gyorsabban reagálhatnak mind a tudományos, mind pedig a gazdasági igényekre. Ez is a modellváltás alapvető célja, tisztelt képviselő úr: több feladatot, több forrást és nagyobb mozgásteret biztosítani a magyar egyetemeknek. Hajmeresztő az az egyetemellenes, oktatásellenes baloldali politika, amelynek a támogatói közé ön egyetemi emberként szintén beállt, miközben itt a magyar fiatalok számára egy fontos döntésről van szó, hiszen ezzel a döntéssel tudjuk versenyképesebbé tenni a felsőoktatást annak érdekében, hogy a magyar fiatalok sikeresebbek legyenek az életükben, és versenyképesebb diplomát kaphassanak. Azt is többször elmondtuk már, tisztelt képviselő úr, de az ön kedvéért most újra megismétlem, hogy az ígért fejlesztéseket megvalósítjuk. És teljesen érthetetlen az az álláspont, aminek most ön is hangot adott, hogy ha egyszer brüsszeli forrásból akarjuk megvalósítani, akkor az a baj, amikor pedig hazai forrásból, akkor pedig szintén problémát jelent önöknek. [[15.30]] Nekünk egy a fontos: ezeket a fejlesztéseket meg fogjuk valósítani, akkor is, ha támogatják, és akkor is, ha nem. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Válaszát, amely nyomokban szakmaiságot tartalmazott, sajnos nem áll módomban elfogadni. Egy gyors korrekciót: a feljelentés, amit ön úgy fogalmazott meg, nem a brüsszeliták, az az önök fantazmagóriájában jelentkező dolog, hanem az Európa Tanács 47 tagállama számára elkészült jelentésem volt az akadémiai szabadságról és egyetemi autonómiáról, amelynek Strasbourgban van a székhelye, de ezt már Orbán Viktor is egyszer összetévesztette, úgyhogy nagy elődök nyomdokába lépett, államtitkár úr. Ráadásul a jó hír viszont, amit innen is üzenek minden volt egyetemivezető-társamnak és egyetemi polgárnak, hogy a ’22-ben felálló nemzeti egységkormány, amelyben a Jobbik az ellenzék egyetlen jobboldali, keresztényszociális alapon politizáló néppártjaként komoly súllyal fog részt venni, megadja a módját annak, hogy a szenátusok valóban szabad döntést hozzanak majd erről, és visszatérjenek az állami fenntartásba. Köszönöm, államtitkár úr, nem fogadom el a válaszát. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tehát a képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Aradszki András és Seszták Miklós, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselői, interpellációt nyújtottak be a pénzügyminiszter úrhoz: „Hogyan segíti a gazdaság újraindítását a 2022. évi költségvetés?” címmel. Seszták Miklós képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A koronavírus legyőzésében a hét végén újabb mérföldkőhöz érkezett Magyarország: elértük az ötmillió első beoltottat, ami azt jelenti, hogy Magyarország lakosságának több mint a fele megkapta már az első oltást. Így a fokozatos nyitás jegyében lehetőség van további korlátozások feloldására. A nyitás mellett alapvető prioritás a gazdaság újraindítása. A koronavírus-válságot megelőző időszak adatai alapján a magyar volt az egyik legdinamikusabban növekvő gazdaság egész Európában. A kormányzati intézkedéseknek és a koronavírus-járvány utáni gazdasági visszarendeződésnek köszönhetően, a 2020-as megtorpanást követően a magyar gazdaság teljesítménye 2021-ben 4,3 százalékkal, 2022-ben pedig 5,2 százalékkal bővülhet. Az elmúlt héten látott napvilágot, hogy 2021 első negyedévében a magyar gazdasági teljesítmény szezonálisan és naptárhatással igazítva 1,9 százalékkal haladta meg az előző negyedévit, amely a konszenzuson alapuló várakozásokat is messze meghaladta. A Fidesz-KDNP-kormányzat koronavírus-járványt követő legfontosabb feladata, hogy újraindítsa a gazdaságot. A magyar családok és vállalkozások támogatása, munkahelyteremtő beruházások megvalósítása, az egészségügyi és felsőoktatási infrastruktúra széles körű fejlesztése mind hozzájárul ahhoz, hogy olyan lendületet adjunk a magyar gazdaságnak, amellyel 2030-ra Magyarország az Európai Unió legjobb országai közé emelkedhet. Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány által benyújtott 2022. évi költségvetés az ország újraindításának költségvetése. A koronavírus-járvány okozta kihívások esélyt adnak arra, hogy Magyarország a járvány utáni új világgazdasági korszak nyertes országai közé tartozzon. Ennek jegyében indult el a gazdasági újraindítási akcióterv, a modern Magyarország történetének legnagyobb gazdasági programja. A program keretében a költségvetés a gazdaság újraindítását célzó kiemelt programokra, fejlesztésekre, beruházásokra, továbbá a foglalkoztatás elősegítésével kapcsolatos intézkedésekre 2022-ben több mint 7300 milliárd forintot meghaladó forrást biztosít. A vállalkozások és a dolgozó emberek 2022-ben is számíthatnak a kormány támogatására. Adóemelések és megszorítások helyett a munkát terhelő adók csökkentését és a beruházási programok folytatását valósítjuk meg. A munkahelyek megőrzése és növelése, valamint a beruházások támogatása továbbra is kiemelt fontosságú a kormány számára, ezért uniós szinten is rekordösszegű állami beruházások valósulnak meg, ami elérheti a GDP 6,5 százalékát. A részletek iránt érdeklődve kérdezem államtitkár urat [[Az elnök csenget.]] , hogyan segíti a gazdaság újraindítását a 2022. évi költségvetés, és milyenek a költségvetés kormányzati prioritásai.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány által benyújtott 2022. évi költségvetés Magyarország újraindításának a költségvetése. A koronavírus-járvány gazdasági kihívásaira hazánk sikeres választ adott, amikor elindítottuk minden idők egyik legszélesebb körű gazdaságvédelmi programját. Mindemellett a koronavírus-járvány okozta kihívások esélyt is adnak arra, hogy hazánk a járvány utáni új világgazdasági korszak nyertes országai közé tartozzon. Ennek jegyében indítottuk el a gazdaság-újraindítási akciótervet. Az akcióterv 2022-ben a jövő évi GDP 13 százalékát, összesen 7308 milliárd forintot garantál, ami nemcsak munkahelyeket teremt a magyar emberek számára, hanem segítségével Magyarország ismét az európai összehasonlításban is kiemelkedő növekedési pályára állhat. Most néhány számot szeretnék mondani a 2022. évi költségvetésből. 3883 milliárd forint nemzeti forrást tartalmaz a költségvetés. Ebből: 610 milliárd a családok támogatására, otthonteremtésre, nyugdíjasok védelmére; 430 milliárd forint új munkahelyek létrejöttének elősegítésére, a foglalkoztatás támogatására; közel 460 milliárd az egészségügyi béremelésre; szintén 460 milliárd forint infrastrukturális fejlesztésekre; 870 milliárd forint beruházások előkészítésére és megvalósítására; 91 milliárd forint a turizmus fejlesztésére; több mint 77 milliárd forint az agrárium fejlesztésére. Az akcióterv második kerete több mint 3000 milliárd forintos európai uniós forrás, ami a gazdaság újraindítását, a koronavírus-járvány gazdasági hatásainak enyhítését szolgálja. Végül harmadik keretként a különböző adó- és járulékcsökkentéseket és azok elemeit tartalmazza az akcióterv. A meglévő, tovább élő kedvezmények révén több mint 420 milliárd forintot hagy a kormány a családoknál és a vállalkozásoknál. A vállalkozások és a dolgozó emberek továbbra is számíthatnak a kormány támogatására. Adóemelések és megszorítások helyett a munkát terhelő adók csökkentését, a beruházási programok folytatását valósítjuk meg. 2022-ben további 2 százalékkal csökken a munkát terhelő adók mértéke, a 25 év alatti fiatalok pedig január 1-jétől mentesülnek az szja megfizetése alól. E két intézkedésnek köszönhetően több mint 250 milliárd forint marad a családoknál, a vállalkozóknál, ezzel is segítve a gazdaság mielőbbi újraindítását. Egy nemzet jövőjét a családok és a gyermekek jelentik, ezért a családvédelmi intézkedéseken túlmenően további intézkedések segítik a gyermekes és gyermeket vállaló családok támogatását. Az otthonteremtési program keretében 2022-ben is áfa- és illetékmentességgel segítjük az új otthonba költöző családokat, ami jövőre 170 milliárd forint megtakarítást jelent. De megkezdődik és folytatódik a 13. havi nyugdíj visszaépítése is. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Három alapvető kormányzati prioritást kíván egyszerre megjeleníteni a gazdaság-újraindítási akcióterv. Középpontba állítjuk a gazdaság újraindítását, a járvány elleni küzdelem során e rendkívüli helyzetben is megőrizzük [[Az elnök csenget.]] azokat az értékeket, amelyeket eddig is képviseltünk, mindeközben a stabil gazdasági növekedési pálya megcélzása mellett a javaslat prioritásként kezeli a pénzügyi stabilitás és a felelős költségvetési gazdálkodás fenntartását is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Seszták Miklós képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. [[15.40]]
Köszönöm a szót. Az államtitkár úr válaszát el tudom fogadni. Nagyon fontos, hogy az akcióterv sikeres legyen, hiszen ez a siker adja a gazdaság szereplőinek azt az alapot, amelyen megerősödve tudnak kilábalni a gazdasági válságot követően. Nagyon fontos, hogy ez más legyen, mint a 2008-as válság kezelése. Köszönöm válaszát, államtitkár úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Seszták Miklós képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk a következő napirendi pontunkra, az azonnali kérdések következnek. Jakab Péter és Szilágyi György, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök Úr?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Novák Katalin miniszter asszonyt jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Ha hagyják, hogy feltegyük a kérdést, és nem vonják meg a szót, akkor megvárjuk a miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. A miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Rig Lajos, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hogyan tovább?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a minisztertől személyesen kéri a választ.
Elfogadom az államtitkár úr személyét.
Köszönöm szépen. Rig Lajos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedje meg, hogy az azonnali kérdésem előtt egy kronológiai összefoglalót soroljak fel, és tájékoztassam önt az elmúlt időszakban a tapolcai kórházat érintő folyamatokról! 2012-ben volt egy struktúraváltás országosan és megyei szinten is, amely azt eredményezte, hogy kistérségi kórházak jöttek létre, köztük Veszprém megyében a tapolcai kórház volt az, amely 2012-ben elvesztette az aktív belgyógyászati, illetve az aktív sebészeti osztályait. 2018-ban egy hosszadalmas egyeztetésnek hála, amelyet az akkori egészségügyi államtitkárral, dr. Ónodi-Szűcs Zoltánnal sikerült folytatnom, a tapolcai kórház az elvesztett 50 ágyából 15 aktív belgyógyászati ágyat visszakapott, és ezt, én azt gondolom, az ott lévők és ott élők megelégedésére használta a kórház. Majd jött a pandémia, és a pandémiának köszönhető vagy az váltotta ki, hogy a járvány harmadik hullámában úgymond megyei és országos szinten is egy strukturális átrendeződés volt a kórházaknál, így az ajkai kórházból a sebészeti és a traumatológiai ellátás átkerült Veszprémbe, Tapolcán pedig már 2020 no-vemberében egyéb megbetegedés, dolgozói, illetve ott lévő betegeknek a megbetegedése miatt nem is működött a kórház osztálya. Most egy újabb egy hete volt egy egyezség igazgatói körben, amely egyezség kimondta azt, hogy az ajkai kórház visszakapta az elvesztett funkcióit, tehát a sebészetet és a traumát , de a tapolcai kórház az aktív belgyógyászati ágyait nem kapta vissza, a területi ellátási kötelezettség az ajkai kórházhoz tartozik. A kérdésem a következő, államtitkár úr: visszakapjae ezt a kórház, ha igen, mikor; ha nem kapja vissza vagy nem állították vissza most, annak mi lehet az oka, a járványidőszak jelenlegi állapota vagy a humán erőforrás? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha végignézünk Magyarország szinte minden kórházán, akkor azt láthatjuk, hogy teljesen átálltak a járványidőszakban járványüzemmódba, és ez nemcsak Magyarországon van így, hanem szinte minden kórházban. Többezres nagyságrendben, 3-4 ezer orvost is továbbképeztünk a koronavírusos betegek ellátására, több mint 9 ezer ápolót továbbképeztünk a nyár folyamán szintén a koronavírusos betegeknek az ellátására, mindenhol újfajta kialakítása volt a kórházaknak, falakat húztak föl, próbálták izolálni az egyik-másik részt, különböző zónákat alakítottak ki, a lélegeztetőgépekhez kiépítették a kapacitást, mindenki láthatta, hogy hogyan változott meg a kórházak képe a járvány miatt, és így sikerült azt elérni és ezért köszönet illet minden magyar kórházban minden kórházi dolgozót , hogy Magyarországon nem fordulhatott elő, hogy egy beteg, egy koronavírusos beteg ne kapta volna meg azt a kezelést, amelyhez mondjuk, egy lélegeztetőgép kellett, vagy ha bármilyen gyógyszer vagy orvosság kellett a kezeléséhez. A járvány leküzdésének a legfontosabb eszköze az elmúlt hónapokban a vakcina volt. Ön is tudja, hogy Magyarország a világ élvonalában van, a 15 legátoltottabb ország között van, hogyha nem nézzük a kisebb városállamokat, és annál hamarabb tud az egész egészségügyi rendszer is visszaállni a normál üzemmódba, ahogy korábban is működött, minél hamarabb sikerül legyőznünk a járványt az oltások révén. Ha valaki igazán sokat akart tenni az elmúlt időszakban azért, hogy akár az ön által említett kórházakban, akár bármelyik más kórházban Magyarországon visszaállhasson az eredeti betegellátás, annak akkor azt kellett volna tennie, hogy nem támadja a vakcinákat, nem támadja az oltásokat, nem nyújt be országgyűlési határozatot, amellyel a kínai és az orosz vakcinákat megpróbálják betiltani [[Szilágyi György: Nem erről szólt a kérdés!]] , hanem segít abban, hogy minél több ember minél hamarabb beoltassa magát. Ma Magyarországon olyan lehetőség van, amely nálunk gazdagabb országokban sem felkínált, hogy interneten keresztül lehet helyszínt, időpontot és vakcinát választva valakinek beoltatni magát. Ön is tudja, hogy az egészségügy több lépésben áll vissza [[Az elnök csenget.]] még nem az utolsó lépésnél tartunk, hogy a korábbi funkcióit mind ellássa, de reméljük, hogy az átoltottság következtében ez minél hamarabb megtörténik. Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Államtitkár úr, sajnálom, egy mondattal nem sikerült válaszolnia a kérdésemre, pedig azt hiszem, hogy korrektül tettem fel. Még egyszer elmondom: 2020 novembere óta a tapolcai kórházba mentő nem szállít be beteget, tehát aktív ellátás nem folyik, viszont hogyha lehet hinni Orbán Viktor miniszterelnök úr szavainak, leküzdöttük a járványt, újraindulhatnak az elektív ellátások, újraindulhatnak az osztályok ugyanúgy, ahogy az ajkai kórházban ez már megtörtént. Egy kérésem van: a tapolcai kórházban is állítsák vissza azt az ellátási formát, azt a 15 belgyógyászati ágyat, és indulhasson újra ott a betegellátás. Még egyszer felteszem a kérdést: miért nem indulhatott el, hiszen egy megyei kórházigazgatói megbeszélésen zajlott ez a funkcióátadás? Miért nem indulhatott el: azért, mert nincs elég orvos ahhoz, hogy a 24 órás ügyeletet kiadják az aktív belgyógyászatra, vagy más a tervük a tapolcai kórházzal? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Köszönöm szépen. Csak megismételni tudom önnek, tisztelt képviselő úr, hogy bár már több ágy áll rendelkezésre a kórházakban a normál betegellátás keretében, mint mondjuk, ezelőtt egy hónappal, de még nem teljes mértékben állt vissza az egészségügy. [[Rig Lajos közbeszól.]] Nyilván bízunk benne, hogy heteken, hónapokon belül már olyan kevés koronavírusos beteg lesz, és annyira kicsi lesz az esélye annak, hogy újabb mutánsok miatt az ellátásokat bővíteni kelljen [[Rig Lajos: A Covid-ellátásban nem vesz részt!]] hogy már minden téren a korábbi, megszokott rend szerint tudnak a kórházak működni. [[Szilágyi György: Nem vett részt a Covid-ellátásban!]] Ami pedig az orvosok számát illeti, tisztelt képviselő úr mert ezt már másodszorra hozta itt fel , 2002-ben a polgári kormány kormányzásának a végén és a baloldali kormányzás kezdetén 37 295 orvos, dolgozó orvos volt Magyarországon, ezt az önök új szövetségese, a baloldal [[Szilágyi György: Tapolcai kórház!]] 37 ezerről 33 943-ra csökkentette, ami 2019-re 41 282-re nőtt. Ha ön megnézi, hogy mennyi orvos ment külföldre 2010-ben, azt látja, hogy 845, ehhez képest ez a szám 300 alá csökkent, ami azt jelenti, hogy 3173-mal kevesebb orvos ment külföldre Magyarországról [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] mint ha a baloldali kormányzás utolsó évében levő kivándorlási számok lettek volna. Ezért van (Az elnök csenget.) ellátás jobban a magyar kórházakban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. [[Szilágyi György dr. Rétvári Bencének: Fogalmad sincs!]] Tisztelt Országgyűlés! Mesterházy Attila, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter asszonynak: „Újabb visszaélés a rendkívüli jogrenddel? Mi lesz így az állami vagyonnal?” címmel. A miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Fónagy János államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem Mesterházy képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter asszonytól személyesen kéri a választ.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Megvárnám a miniszter asszonyt. Köszönöm.
Köszönöm szépen. A miniszter asszonynak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Miért nem ad több támogatást az állam ahhoz, hogy jobb minőségű legyen a gyermekétkeztetés?” címmel. A miniszter távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs államtitkár urat kérte fel. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a minisztertől személyesen kéri a választ.
Elfogadom.
Öné a szó, Gurmai Zita képviselő asszony. [[15.50]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Nem tudom másképpen kezdeni, csak egyetlen szóval: gyalázat. Mert amit a gyermekétkeztetéssel csinálnak, az szégyenletes, embertelen és gyermekellenes. Az óvodákban, a napközikben, a kollégiumi menzákon a szülők az élelmezési nyersanyagnorma költségét fizetik. Ennek a térítési díjnak az önköltségi mértékét a gyermekvédelmi törvény szerint az önkormányzatoknak minden év április 1-jéig kell megállapítaniuk. Tudjuk, hogy a Fidesz miatt gyengül a forint, brutálisan drágulnak az élelmiszerárak, ezért a mostani önköltségből már csak kevesebb vagy rosszabb minőségű alapanyagot lehet venni, vagyis ennyi pénzből az önök drágítása miatt már csak csökkentett adag vagy silányabb étel jut a gyermekeknek. Erre mit csinál a Fidesz? Egyszerűen megtiltja, hogy emeljék a gyermekétkeztetés önköltségi díját. Mert a gyerekeknek elég a kevesebb vagy a rosszabb étel is? Az, ami a régi összegből kijön? De ez még mind semmi! Önök azt is megtiltják, hogy az önkormányzat az étkezési díj emelését átvállalja. Tata önkormányzata például úgy szerette volna megoldani ezt, hogy a menzadíj többletköltségét az önkormányzat fizeti. A Komárom-Esztergom megyei kormányhivatal azonban ezt megtiltotta, azt mondták, idézem: az önkormányzati rendelet a megemelkedett nyersanyagnorma önkormányzati átvállalásának dokumentálását nem szolgálhatja. Vagyis önök miatt a gyermekeknek még akkor sem adhatnak több ételt, ha ennek a díját az önkormányzatok átvállalnák, és mindez a családoknak természetesen semmibe nem kerülne. Ezzel kapcsolatosan kérdezem: miért akarják, hogy a gyermekek éhezzenek? Miért tiltják meg a díj emelését és azt, hogy az önkormányzatok átvállalják a szülőktől ennek a költségét? Mikor teszik lehetővé, hogy az önkormányzatok ezt a többletköltséget átvállalhassák? És végezetül: nem szégyellik magukat?! [[Dr. Rétvári Bence: Harmadannyit se költöttetek rá!]]
Megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak.
Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Van egy sajátos bája annak, hogy önök egy világjárvány kellős közepén különböző összefüggésekben különböző önköltségi díjak emeléséért kardoskodnak, semmit sem felejtenek, semmit sem tanultak. Szerintünk a gyermekétkeztetés egyébként fontos, pont ezért nő évről évre, tulajdonképpen 2010 óta az erre fordított költségvetési források összege. Ha megengedi, fel is olvasnám önnek a számokat, bár ennek ön utána is tudott volna járni. 2010-ben ez az összeg milliárd forintban 31 milliárd forint volt. 2014-től mondanám újra: ott 55 milliárd, ’15-ben 64, ’16-ban 71 milliárd forint, ’17-ben 73, ’18-19-ben 79-79. Hála istennek, azt tudom mondani, hogy a tavalyi évben a koronavírus-járvány ellenére 82,5 milliárd forintra emelkedett, az idei évben 86 milliárdra, tehát a koronavírus-járvány ellenére 3,5 milliárd forinttal fordítunk többet erre a szerintem nagyon fontos közpolitikai célra. Ha megnézi a jövő évi költségvetés tervezetét, akkor abban azt fogja találni, hogy 87,5 milliárd forint összeg áll rendelkezésre, ebből az összegből kívánjuk a gyermekétkeztetést fejleszteni. A bölcsődébe és óvodába járó gyerekek 80 százaléka ingyenesen étkezik. Bárcsak azt tudnánk mondani, hogy az előző válság idején, 2008-2009-ben is így lett volna! Önök kivonták ebből a szektorból a támogatásokat, mi meg a válság ellenére többlettámogatásokat teszünk bele. Valóban igaz az, egyébként nemcsak a díjakkal összefüggésben, hanem az adóemelésekkel és az egyéb történetekkel összefüggésben is, hogy azt gondoljuk, hogy válság idején segíteni kell az embereken, segíteni kell a vállalkozásokon, és nem pedig a terheket, az őrájuk háruló terheket emelni. Ez egy fordított filozófia. Mi biztos, hogy nem fogunk egyetérteni. Köszönöm szépen a szót. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Orbán Balázs államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Varga Zoltán, a DK képviselője… [[Dr. Gurmai Zita: Még szeretnék reagálni!]] Bocsánat, Gurmai Zita képviselő asszonyt illeti a viszonválasz lehetősége.
Köszönöm szépen. Attól tartok, hogy államtitkár úrnak gondjai vannak a szövegértelmezéssel, ezért próbálok még érthetőbb lenni: hogyha önök megtiltják a gyermekétkeztetési díj emelését, akkor azzal az adagokat vagy a minőséget csökkentik. Márpedig a gyerekek a pocsék kaját nem fogják megenni, akárhogy is szeretné, kevesebb pénzből pedig kevesebb vagy rossz jut, és ha megtiltják a többletköltséget az önkormányzatoknak, hogy átvállalják, akkor önök valóban a gyerekeket éhezésre vagy rosszabb minőségű ebédre ítélik. Így már világos? legalábbis remélem. Sorolhatnám, hogy melyik élelmiszer ára milyen mértékben emelkedett az elmúlt időszakban, és ezt nyilván napestig tudnám sorolni. Tehát én mindenképpen azt szeretném, hogy igenis segítsenek a gyerekeken. De legalább azt mondja meg, államtitkár úr, hogy miért tiltják meg az önkormányzatoknak, hogy normális adag, jó minőségű ételt adjanak a gyerekeknek. Erre válaszoljon a sok süketelés mellett! Köszönöm. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen. A viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Köszönöm a szót. Még egyszer, képviselő asszony: mi abban gondolkodunk, hogy ezt a területet az államnak le kell fedni. Az államnak segítenie kell annak érdekében, hogy az óvodákban, bölcsődékben, kisiskolákban és egyébként az iskolákba járó gyerekek jó minőségű élelemhez jussanak. Ez egy szociális kérdés is és egy családpolitikai kérdés is a mi részünkről. Az egy adagra igénybe vehető támogatás nyolc év alatt 370 forintról 570 forintra emelkedett, alacsony adóerő-képességű települések számára is. Tehát a rendelkezésre álló, évről évre növekvő, folyamatosan növekvő költségvetési források ennek a területnek a lefedésére elegendőek. Mi azt gondoljuk, hogy a családokra, a szülőkre nem kell többletforrásokat rátelepíteni. Ha ebben nem értünk egyet, akkor a véleménykülönbség fenn fog maradni közöttünk. Köszönöm szépen a szót. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen Orbán Balázs államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Varga Zoltán, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a családokért felelős tárca nélküli miniszter asszonynak: „Folt a zsákhoz, avagy Lord Acton igazsága” címmel. Varga Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr, és külön köszöntöm a miniszter asszonyt, már csak azért is, mert ha valaki, akkor ön biztos, hogy tudja az igazságot. Zsigó Róbert államtitkár úr alig egy órával ezelőtt hosszasan győzködte Bősz Anett képviselőtársamat, miszerint a magyar kormány bizony megbecsüli a nőket. Ha valaki, miniszter asszony, akkor ön tudja, hogy ez nem így van; még akkor is, ha Magyarország a genfi konszenzus nyilatkozata című kiáltvány kezdeményezői között volt, amelynek a női jogok szempontjából a világ legrosszabb országai is részesei, ilyenek például Egyiptom, Irak, Szudán, és lehetne sorolni. A 32 aláírót egyszerűen csak abortuszellenes ligaként vagy abortuszellenes koalícióként emlegetik, és az uniós országok közül egyedül csak Lengyelország írta ezt alá, az a Lengyelország, amelyik nemrégiben lényegében betiltotta az abortuszt. És bár a szélsőjobboldali Breitbartnak adott interjújában ön kijelenti, hogy az abortusz pártolása a gyilkosság pártolása, azért be kell hogy valljam, bennem él még a remény, hogy mindezzel nem az abortusz szigorításának tervét vetítik elő önök Magyarország számára. De ön az elnöke például a Politikai Hálózat az Értékekért nevű nemzetközi szervezetnek is, és olyan ultrakonzervatív csoportokkal működik ön együtt, mint a világ vezető melegellenes lobbija, amely támogatja például, hogy Ugandában halálbüntetés járjon a homoszexualitásért; vagy a katolikus család- és emberi jogi intézet, ami a nemi betegségekkel kapcsolatos felvilágosítás ellen küzd, mert annak lényege szerintük az óvszerhasználat népszerűsítése. De partnere önnek például az iskolai szexuális felvilágosítást ellenző és a homoszexualitást tíz év börtönnel fenyegető Belize-i törvény megtartásáért küzdő szabadságvédelmi szövetség is. Miniszter Asszony! Az ön kinevezése valószínűleg telitalálat volt a kormányfő részéről, mondhatnám azt is, hogy a zsák megtalálta a foltját. A kérdésem, hogy nőként a szemébe tude nézni azoknak a nőknek, akiket ön elárult egy miniszteri székért. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. [[Dr. Rétvári Bence: Hol a taps?]] Megadom a szót Novák Katalin miniszter asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Képviselő Úr! Megpróbáltam kihámozni, hogy mi a kérdése valójában. Nem feltétlenül állítom, hogy sikerült, és bízom benne, hogy ez nem az én hibám, szerintem nem én vagyok így egyedül ezzel ebben a teremben. [[Dr. Rétvári Bence: Nem.]] Mondott mindenfélét meg [[Dr. Rétvári Bence: Fröcsögött!]] nagyon megtisztelő, hogy ennyire követi azt, hogy kivel váltottam már életemben akár egy emailt is. De szerintem koncentráljunk a lényegre, hogy milyen lehetősége van ma a nőknek Magyarországon, hogy ténylegesen mit tudtunk tenni annak érdekében, hogy egy nő ne érezze magát kényszerpályán. Mondhatom ezt dolgozó nőként, háromgyerekes édesanyaként is, hiszen mindannyiunk számára kihívás az, hogy hogyan tudjuk összeegyeztetni a családi életet a munkahelyi kihívásokkal. [[16.00]] Mi azt szeretnénk, ha Magyarországon úgy élhetnének a nők is és a férfiak is, hogy egymással harmóniában, egymást segítve, támogatva élik a hétköznapjaikat, és osztoznak a feladatokban mind a munkaerőpiacon, mind otthon a családi életben. Ezt segítik a nőket is támogató intézkedéseink, illetve a családokat segítő lépéseink. Említhetném itt akár a gyed extrát, amely lehetővé tette azt, hogy egy kisgyermekes édesanya úgy térjen vissza a munkaerőpiacra, hogy közben megkap minden családtámogatást, függetlenül attól, hogy dolgozike teljes munkaidőben vagy a gyermekeivel otthon van; nem rövidítjük meg ilyen értelemben. Ha gyors egymásutánban születnek a gyermekek, akkor is minden családtámogatást megkapnak ezek az édesanyák. De mondhatom a bölcsődeépítéseket is, ami lehetővé tette azt, hogy korábban elhelyezkedhessenek a nők a munkaerőpiacon. Lehetséges tehát az, hogy egy édesanya akár három évig otthon maradjon a gyermekével, hiszen visszaállítottuk az éppen önök által elvett harmadik évi gyest, és lehetőségük van arra is az édesanyáknak, hogy a kisgyermek mellett már dolgozzanak, de a nagyszülői gyednek köszönhetően a nagyszülőkkel is osztozhatnak a gyermekek nevelésében. Nyilván nem véletlen az sem, hogy Magyarországon folyamatosan nő a nők foglalkoztatottsága. Én abban bízom, hogy azt érzik a magyar nők, hogy egyre több lehetőséget kapnak, és hogy Magyarországon nincsenek kényszerpályán. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter asszony. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Asszony! Nagyon szomorú, hogy nem értette meg a kérdésemet. Felteszem ezért még egyszer: nőként szemébe tude nézni azoknak a nőknek, akiket ön egy miniszteri székért cserben hagyott? Miniszter asszony, mielőtt ön ilyen nagy ember lett, modern mai nőként gondolkodott. Leírta többek között azt, hogy önnek nagyon fontosak a gyermekei, de szeretné azt, ha lehetne mellettük saját élete is, és hasznát vehetné végre a diplomáinak is. Nos, önnek ez látható módon sikerült, de úgy tűnik, azt közel sem tartja fontosnak, hogy ez más magyarországi nőknek is sikerülhessen. Ezért élő igazság Lord Acton igazsága, aki szerint a hatalom korrumpál, az abszolút hatalom pedig abszolút korrumpál. Ezért is fontos, hogy Dobrev Klára [[Dr. Rétvári Bence: A szemkilövető Gyurcsány Ferenc felesége!]] a Demokratikus Koalíció miniszterelnök-jelöltje vezesse a következő kormányt, mert teljesen tisztában vagyok azzal, hogy ő nem fogja megtagadni se a nőket, se a mai elveit. [[Dr. Rétvári Bence: Se a szemkilövető Gyurcsány Ferencet!]] Ő nem fog megfeledkezni a nők vagy a kisebbség jogairól, akikért ma is küzd, és miniszterelnökként sem fogja úgy gondolni, hogy minden családnak olyannak kell lennie, mint az ő családja. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. A viszonválasz megilleti a miniszter asszonyt is.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Nőként azt mondhatom, én egyrészt azt szeretném, hogy Magyarországon ne érezze azt egy férfi képviselő, hogy azon nők nevében itt megszólalhat, akik őt erre nem kérték meg. [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Másrészt pedig azt szeretném, ha úgy tudnánk Magyarországon élni, hogy ezektől a személyeskedő megjegyzésektől tudnánk magunkat tartóztatni, és egy férfi képviselő nem érezné úgy, hogy engem személyemben is sértegetnie kell. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter asszony. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, frakcióvezetője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki vállalja a felelősséget Miniszterelnök úr?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Novák Katalin miniszter asszonyt jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Köszönöm, elnök úr, megvárom a miniszterelnök urat. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Hohn Krisztina, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Hogyan tudjuk megvédeni a láthatatlan védteleneket?” címmel. Miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter asszonytól személyesen kéri a választ.
Elfogadom.
Elfogadja. Hohn Krisztina képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! és Miniszter Asszony, aki most sajnos nincs itt. Én szívesen tettem volna föl ebben a kérdésben egy nőnek kérdést, de ez most sajnos nem sikerült. Nők vagyunk, erősek, de sokszor gyengék is, és nem mindig tudjuk magunkat megvédeni. Már többször felszólaltam itt a családon belüli és kapcsolaton belüli erőszakkal kapcsolatban. Nagyon sokszor kapok levelet pont emiatt talán különböző bajba került hölgyektől, akik sok esetben nem kapnak megfelelő segítséget. Lehet, hogy az is baj, hogy nem tudják, kihez kell fordulni, de egész biztos, hogy nem is mindig kapnak megfelelő szintű segítséget. A bántalmazottakra nagy nyomás nehezedik, egyrészt mert szégyellik magukat, és Magyarországon sajnos még mindig divat az áldozathibáztatás, másrészt pedig félnek a bántalmazások ismétlődésétől is, a hatóságok felől pedig a meg nem értéstől. Az belátható, hogy nehéz az ilyen típusú bűncselekmények bizonyítása, éppen emiatt szükség lenne hatékony intézményrendszer felállítására, mely segítséget nyújtana a megelőzés, az áldozatok védelme és segítése terén. A családon belüli erőszak olyan speciális sajátosságokkal rendelkezik, melyek indokolttá tennék más erőszakos bűncselekményektől való megkülönböztetését. Szükséges volna egy átfogó, minden területre kiterjedő szabályozásra, valamint változtatni kellene a szemléletmódon is, hiszen ez nem magánügy. A családon belüli erőszak, a kapcsolaton belüli erőszak nem magánügy. Szeretném megkérdezni államtitkár urat, hogy tervezneke valamiféle rendszerszintű szabályozást, hatékonyabb intézményrendszert létrehozni, amely tényleg képes lenne fellépni ezek ellen az erőszakos cselekmények ellen, és talán elősegítené azt, hogy ne legyen ennyi latencia ebben a kérdésben. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót válaszadásra Völner Pál államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Azt hiszem, hogy ezekben a témákban mindig egyetértőleg tudunk nyilatkozni, hiszen közös erőfeszítés, hogy minél inkább visszaszorítsuk az ilyen jellegű cselekményeket. A kormány a koronavírus-járvány idején is elkötelezett volt a kapcsolati erőszak elleni fellépés iránt, valamint a gyermekek, nők és családok védelmében. Tehát mi mindig kiterjesztőleg értelmezzük, és nem családi erőszakról, hanem kapcsolati erőszakról beszélünk, pontosan azért, hogy a teljes kört lefedjük, azokat is, akik nem családi keretben szenvednek el ilyenfajta bántalmazásokat. A koronavírus-járvány idején valóban nagyobb volt a bezártság és az összezártság, s emiatt bővítettük is a kapacitásokat. A közelmúltban elindítottunk egy olyan lehetőséget, amelynek köszönhetően anonim módon akár cseten is tudnak jelezni a bajbajutottak. A kormány minél több segítséget szeretne nyújtani a kapcsolati erőszak áldozatainak, ezért is fordítunk erre évről évre több forrást, ezért bővítjük az ellátórendszert. Ennek keretében jogi és pszichológiai segítséget nyújtunk. Szükség esetén civil szervezetekkel együttműködve védett szálláshelyeket biztosítunk a kapcsolati erőszak elszenvedőinek. Ugyanakkor nemcsak a szakemberekre van szükség, akik a nehéz helyzetben tudnak segítséget nyújtani, hanem azokra is, akik a munkájuk során kapcsolati erőszak áldozataival találkozhatnak, hogy fel tudják ismerni az erre utaló jeleket. Fontos, hogy például pedagógusok, rendőrök vagy bírók is kapjanak olyan képzést, felvilágosítást, amely megtanítja nekik, milyen jelekre kell odafigyelniük, hogy segítséget tudjanak nyújtani. Ma már sok ilyen tanár és igazságszolgáltatásban dolgozó van. Létrehozásra került a vansegitseg.hu áldozatsegítési portál, mely által egyesítésre került az áldozatsegítő központok arculata, s amelynél folyamatosan frissítő tartalmak segítségével cél az áldozattá válás elkerülése, és bemutatásra kerülnek azok a lehetőségek, amelyekkel az áldozattá váltak élni tudnak. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra adom meg a szót a képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Valóban vannak intézkedések és törvényi szigorítások is, ezt el kell ismerni. Viszont azt gondolom, hogy ebben az ügyben ugyanúgy, ahogy a gyermekekkel kapcsolatos bántalmazások ügyében bármennyit tenni még az is kevésnek bizonyul, s például el tudnék képzelni, mondjuk, olyan társadalmi célú hirdetéseket, amelyekben erre felhívjuk a figyelmet, mert nagyon sok áldozat nem mer a hatóságokhoz fordulni. Tényleg sokan írnak, vannak olyanok is, akik pórul járnak, és a végén ők lesznek a vádlottak valamilyen furcsa jogi hercehurca után. Igen, nagyon nehéz ebben dönteni, ezzel valóban vissza is lehet élni. Azt is sokszor megkapom, hogy mert biztos visszaélnek vele; igen, ilyen is lehetséges. Én azt gondolom, elsősorban az a lényeg, hogy ezeknek az erőszakos cselekményeknek az elejét vegyük, illetve hogy az áldozatok merjenek kiállni saját magukért, és merjenek a hatóságokhoz fordulni. Érzékenyítésre szükség lenne. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. A viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Tájékoztatom, hogy 2017 óta 800 millió forintot fordítottunk arra, hogy segítsük a kapcsolati erőszak áldozatait az IM részéről. Önkéntes szakembereket képeztünk, kommunikációs kampányokat szerveztünk, tanulmányoztuk kifejezetten a kockázatot képviselő 16-29 éves korosztály kommunikációs szokásait, és számukra ki is fejlesztettünk egy anonim csetszolgáltatást. [[16.10]] A „kríziskezelő szolgálatok fejlesztése” elnevezésű projekt a kormány és az Európai Unió támogatásával valósult meg. A projekt elemeinek megvalósulását a Magyar Lelki Elsősegély Telefonszolgálatok Szövetsége és az Ifjúságért Mentálhigiénés Szövetség segítette. Cél a kapcsolati erőszak és az emberkereskedelem áldozatainak hatékonyabb segítése, a súlyos krízishelyzetek kialakulásának megakadályozása. További cél, hogy a társadalom széles köre valóban megismerje a segítségkérés lehetőségeit és a támogató szolgáltatási formákat, ezáltal tovább csökkentve az egyéni kiszolgáltatottságot, és ezzel is biztosítva azt, hogy minél kevesebb ilyen jövőbeli eset forduljon elő. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Novák Katalin miniszter asszonyt jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Megvárjuk a miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. A miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolni. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Mikor adják vissza a Városligetet az Erzsébet és Terézvárosiaknak?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom.
Öné a szó, Kocsis-Cake Olivio képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A Városliget most már több éve egy nagy építési terület. A VI., VII. kerületi lakók már évek óta kerülgetik a kordonokat, munkagépeket, szenvednek az építkezések hangjától, zajától, portól. Nem tudják birtokba venni teljes egészében a parkot, mert a kormány Budapest legnagyobb közparkját egy építési felvonulási területként használja. A régóta folyó építkezéseket nem is sikerül befejezni, és egyre csak drágulnak. A Magyar Zene Házát 2019-es befejezéssel hirdették meg, most már 2021 decemberénél tart az átadás, 19 milliárdról 23 milliárdra sikerült feltornászni az árat. A Néprajzi Múzeumot 2021. júliusi nyitásra tervezték, most már 2022. márciusra terveződött át, a költség pedig 26 milliárdról 40 milliárdra ment fel. Hála istennek, a legutóbbi önkormányzati választáson a budapestiek úgy döntöttek, hogy több épületet nem akarnak látni a Városligetben, többek között az új Nemzeti Galériát, Innováció Házát, valamint a Városligeti Színházat sem. De ezek a területek továbbra is el vannak zárva a parkot látogatóktól. Az erzsébetvárosi képviselő-testület nemrégiben fogadott el egy határozati javaslatot nagy többséggel, amiben felszólítja a kormányt, hogy adja át a parkot a helyi lakóknak. Tisztelt Államtitkár Úr! Mikor kezdik el a felsorolt területek kármentesítését és parkosítását, mikor bontják el a kordonokat, mikor adják vissza a Városligetet a környéken élő budapestieknek, különös tekintettel a járványhelyzetre? Tehát mikor adják vissza a Városligetet az erzsébetvárosiaknak és a terézvárosiaknak? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A helyzet az, hogy a Liget fejlesztésével összefüggésben minden elérhető közvélemény-kutatás szerint és a majdan ismertetett számok alapján a vita nem köztünk és az emberek között van, hanem azon politikusok között, akik erre politikai tőkét próbálnak építeni. Azok az emberek, akik a Városligetben az elmúlt években megfordultak, nem értenek egyet önnel. Engedje meg, hogy pár számot és adatot mondjak! A projekt keretében a Városligetben eddig közel 150 ezer négyzetméter zöldfelület újult meg, 72 ezer négyzetméter burkolt felületet bontottak el, elültettek közel 500 lombos fát, több mint 70 ezer cserjét, több mint 140 ezer évelőt. A projektnek köszönhetően a zöldfelületek aránya 60 százalékról 65 százalékra nőtt. Népszerűek az eddig átadott projektelemek, és növelték a Városliget látogatóinak számát. Több mint másfél millió látogató fordult meg a Városligetben a felújított helyszíneken, köztük természetesen az erzsébetvárosiak és a terézvárosiak is. A Szépművészeti Múzeum is több mint 600 ezer látogatót fogadott, a városligeti Nagyjátszótéren hétvégente 10 ezer látogató fordul meg, eddig összesen 500 ezren látogatták már meg. A Millennium Házát a megnyitás óta több mint 100 ezren tekintették meg, a kutyás élménypark pedig már több mint 600 ezer látogatót fogadott. Ettől eltekintve is nagyon népszerű a Vakok Kertje és az ifjúsági sportcsarnok. Nem tudom, képviselő úr, hogy önnek mi fáj, a kutyás élménypark, a Millennium Háza, a játszótér, a Vakok Kertje vagy az Ifjúsági Sportpark, de azt gondolom, hogy sem az erzsébetvárosiaknak, sem a terézvárosiaknak ez nem fáj, ők támogatják ezeket a beruházásokat, és az eddig lefektetett menetrend szerint folytatni fogjuk a Városliget megújítását. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra adom meg a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Nem ez volt a kérdés. A kérdés az volt, hogy azokról a helyekről, amelyeket önök lerakónak és felvonulási területnek használnak, mikor vonulnak le, mikor adják vissza a parkot. Ez volt a kérdés. Javaslom, hogy akkor sétálgasson egy kicsit és beszélgessen az emberekkel a Dózsa György úton, a Benczúr utcában, a Damjanich utcában azokkal, akik ott, a környéken élnek, és évek óta szenvedik azt a koszt, azt a zajt, ami az építkezésekkel jár. Javaslom, hogy sétálgasson és beszélgessen. Én elhiszem, hogy az 1 százalék nem jár a Városligetbe, de a 99 százalék, államtitkár úr, a Városligetbe jár, a VI., VII. kerületi polgárok odajárnak. Úgyhogy legyenek olyan kedvesek, nyárig vigyék el onnan a cókmókot, ahol rendetlenséget hagytak, ott rakjanak rendet, és adják át a helyieknek a parkot, mert a helyiek szeretnék használni!
A viszonválasz lehetősége megilleti az államtitkár urat is.
Köszönöm a szót. Én mindig jól szórakozom ezen a 99-1 százalékon. Ha a 99 százalékba Gyurcsány Ferenc is beletartozik, nem tudom, hogy a magyar állampolgárok döntő többsége vajon ezzel egyetértene-e. Az önök szövetségébe ő is beletartozik. Szerintem a 99 százalék inkább a másik oldalon van, de ezt hagyjuk. A helyzet az, hogy zajlik egy parkmegújítás és zajlik azzal összefüggően egy kulturálisnegyed-fejlesztés. Ezek természetesen munkával járnak, természetesen nehézséggel járnak, de minden átadott projektelem azt igazolja, hogy megérte a befektetés. Az a politikai hisztériakeltés, amit önök játszóterekkel, a Vakok Kertjével, az ifjúsági parkkal és minden ilyen beruházással kapcsolatban csináltak, az elfogadhatatlan, és ezt a budapestiek is tudják, azok is tudják, akik a Városligetet használják, és a terézvárosiak, erzsébetvárosiak is. Tehát minél előbb hagyják abba az ezzel kapcsolatos politikai hisztériakeltést, annál előbb tudnak rendben befejeződni a beruházások. Ebben kérném szépen a támogatását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Selmeczi Gabriella, a Fidesz képviselő asszonya, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „Milyen további eszközöket támogat a Kormány a pedofília elleni fellépésben?” címmel. A miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter asszonytól személyesen kéri a választ.
Igen, elfogadom a válaszadó személyét.
Köszönöm szépen. Selmeczi Gabriella képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország Alaptörvénye kiemelten védi a családokat és ezen belül is kiemelten védi a gyermekek érdekeit, jogait, védi a testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz való jogot. Úgy hisszük, hogy ez a társadalomban egyetértésre talál, természetesen a gyermekek bántalmazása a társadalomban elfogadhatatlan, és reméljük, hogy a parlament falai között, az itt ülők között is ez a vélemény. Annak érdekében, hogy a gyermekeinket védjük, az elmúlt évtizedben már tucatnyi módosítást tettünk a büntető törvénykönyvhöz. Ezt annak érdekében tettük, hogy megpróbáljuk elriasztani a pedofil bűnözőket a gyermekektől. De számos esetben módosítottunk a gyermekvédelmi tárgyú törvényeken is, mégpedig azért, hogy minél előbb, minél korábban felismerjük, ha a gyermekeket bántalmazás éri. [[16.20]] De sajnos további lépésekre van szükség, ezért Kocsis Máté frakcióvezető úr vezetésével összeállítottunk egy törvénycsomagot, mely törvénytervezetben a következő javaslatok vannak. Tehát létre kell hozni egy kereshető pedofil-nyilvántartást azokról, akik gyermekek sérelmére követtek már el szexuális bűncselekményt. Szigorítani kell a büntető törvénykönyvet, a jelenleg kiszabható büntetéseket, ahol csak lehet, meg kell duplázni. Nagyon fontos, hogy számos további munkakörből is ki kell tiltani a pedofilokat, hogy ne férkőzhessenek a gyermekek közelébe. A súlyos pedofil bűncselekmények, ugye, a továbbiakban sem évülhetnek el, és az enyhe büntetéseket és a feltételes szabadságra bocsátást pedig ki kell zárni a jövőben. A kérdést a címben feltettem, várom államtitkár úr válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megadom a szót válaszadásra Völner Pál államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Minden tisztességes, normális gondolkodású ember minden pedofil cselekedetet betegesnek, tűrhetetlennek, elfogadhatatlannak tart, ami egyébként súlyos bűncselekmény is, és ennek megfelelő fellépés, bárki is az elkövető, indokolt. Az Alaptörvény 16. cikke a gyerekek jogaként rögzíti a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges védelemre és gondoskodásra való jogot. Az ilyen típusú bűncselekmények beláthatatlan törést okozhatnak a gyermekek életében, testi és szellemi fejlődésüket visszafordíthatatlanul negatívan befolyásolhatják. A gyermekkel szemben elkövetett szexuális bűncselekmények súlyos pszichés és testi következményekkel járhatnak. Ezek a következmények még gyakoribbak és súlyosabbak, ha az elkövető családtag, közeli ismerős vagy olyan személy, akivel a gyermek személyes kapcsolatot ápol, esetleg akivel szemben úgy érzi, hogy társadalmi helyzetére figyelemmel vagy a gyermek életében betöltött szerepe folytán feltétlen bizalommal lehet. Éppen ezért a gyerekekkel közvetlen kapcsolatba kerülő személyek esetén kiemelten fontos, hogy a beléjük vetett bizalom minden esetben megalapozott legyen. Eddig is voltak olyan területek, például az oktatásban és az egészségügyben ahogy képviselő asszony is említette , ahol foglalkoztatási tilalom volt, de tovább kell bővíteni ezek körét. A pedofilok nem dolgozhatnának szabadidő eltöltésével, szórakozással, sportolással kapcsolatos munkahelyen, vagyis például strandon, vidámparkban, állatkertben, sportegyesületben, így ugyanis jelentősen csökken az esélye, hogy a kiskorúak közelébe kerülhessenek. Tisztelt Képviselőtársaim! A jogi szabályozás átalakítása nem történhet átgondolatlan módon. Kiemelten fontos, hogy megfelelő szakmai egyensúlyt találjunk az egyediesítésnek, a bírói mérlegelésnek teret engedő, nem túl cizellált elkövetési magatartások és a fokozott társadalomra veszélyességet megtestesítő minősítő körülmények meghatározása között. Mindez alapos szakmai előkészítés után, a jogalkalmazók tapasztalatainak figyelembevételével valósítható meg.
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége Selmeczi képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen. Minden ilyen pedofil bűncselekmény kiborító, és felfoghatatlan az is, amikor a hozzátartozó részéről éri a gyermeket szexuális típusú bántalmazás. Kellő szigorral és előrelátással kell tehát fellépnünk. Államtitkár úr is nyitva hagyott számos olyan lehetőséget, akár a büntető törvénykönyvben, akár más jogszabályokat érintően, ahol még lehet szigorítani és lehet a gyermekek érdekében cselekedni. Ugye, a foglalkozástól eltiltás, a foglalkozások körének a bővítése egy ilyen lehet, és a minősített eseteknek a kiterjesztése, ebben tovább tudunk gondolkodni. Köszönöm szépen a választ. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Egyperces viszonválaszra van lehetősége államtitkár úrnak is.
Köszönöm szépen. Fontos, hogy a jogalkotás mellett a gyerekkorúak sérelmére megvalósuló cselekményeket alaposan elemezzük, a joggyakorlatot felmérjük, és olyan tényállások kerüljenek megalkotásra, amelyek a lehető leghatékonyabb fellépést biztosítják a gyermekek sérelmére szexuális bűncselekményt elkövetőkkel szemben. Kocsis Máté frakcióvezető úr bejelentését megerősítve tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a benyújtásra váró gyermekvédelmi csomag része lesz a mostaninál szigorúbb büntetések, intézkedések elfogadása is. Ezt természetesen a kormány támogatni fogja, hogy a kérdésre is választ adjak, és ezúton kérem önöket, hogy önök is támogassák ezeket a gyermekvédelmi javaslatokat, hogy nyugodtabb jövője lehessen gyermekeinknek. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Potocskáné Kőrösi Anita, a Jobbik képviselő asszonya, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Meddig nyerészkednek még a Balatonnál?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs államtitkár urat kérte föl. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadja a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ. [[Potocskáné Kőrösi Anita: Elfogadom, köszönöm szépen.]] Elfogadja, akkor Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Addig, amíg önök az elmúlt 11 évet arra használták fel, hogy a Balatont teljes mértékben lerabolják, addig hozzánk elkeseredett állampolgárok fordulnak azért, mert ez a folyamat megállíthatatlannak bizonyul. Tették most ezt éppen Zamárdiból, ahol is önök egy közparkba engedélyeztek egy olyan lekerítést, amely teljesen a lakóingatlanok elé került felhúzásra, és úgy, hogy a közérdekűadat-igénylés alapján a főépítész is komoly aggályokat fogalmazott meg a városban. Tették ezt azért, merthogy a kajak-kenu szövetségnek biztosítani kellett egy helyszínt, hogy megvalósítsa azt az elképzelést, amely szerint kajak-kenu pontot kell Zamárdiban elhelyezni. Ott van egy nagyon hosszú partszakasz, önök mégis közvetlenül tíz méterre a lakóingatlanok elé építették fel ezt a kajak-kenu bázist, és tették ezt egy magas kerítéssel együtt. Én kint voltam a helyszínen, és javasolnám, hogy önök is menjenek ki, és nézzék meg, milyen az, amikor egy lakóingatlan elé felhúznak egy épületet csak azért, hogy biztosítsák a haveroknak, a strómanoknak azt a nyerészkedést, mert mondhatnánk ezt, és nem túlzás, hiszen az önkormányzattól kikért bérleti és üzemeltetési szerződések alapján megállapítható, hogy itt 500 forint/négyzetméter áron biztosították a Wintersport Kft.-nek ezt a területet. Egész egyszerűen felháborító, amit önök tettek az elmúlt időszakban, és láthatóan nem is akarnak leállni, és felhasználják ezt a maradék tíz hónapot arra, hogy mindent megtegyenek, és az utolsó négyzetmétereket is, az utolsó szabad négyzetmétereket is lenyúlják a Balatonnál. Kérdezem tehát államtitkár urat: meddig tervezik még, meddig tart ez a nyerészkedés ott, a Balatonnál? Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Az ön által említett projekt „A Balaton vízi turizmusának komplex fejlesztése” című gazdaságfejlesztési és innovációs operatív program GINOP része, az „Aktív turisztikai hálózatok infrastruktúrájának fejlesztése” című felhívásra való támogatásból valósult meg. A kedvezményezett konzorcium feladata elsősorban aktív turisztikai hálózat létrehozása, ehhez kapcsolódó infrastruktúra kialakítása, eszközbeszerzés is. Általánosan támasztott követelmény ilyen uniós finanszírozású projekt esetén, hogy a támogatandó szerv, szervek turisták és a látogatók mellett az adott helyszínhez kapcsolódó kis- és középvállalkozásokat is segítsék, így az üzemeltetési feladatok kiszervezése a felhívás értelmében nemcsak hogy lehetséges, de több tevékenység esetében egyenesen uniós elvárás. Jelen esetben az üzemeltető céget Zamárdi város önkormányzata választotta ki képviselő-testületi határozatában, a felek által kötött szerződést pedig a GINOP-források felhasználására vonatkozó szabályok figyelembevételével alakították ki, amelyekben pedig elvárás, hogy a sportlétesítmények építményeinek, valamint az ott tárolt vízisport-eszközök vagyonvédelmét biztosítani kell, és ennek érdekében bizonyos fizikai elkerítés is eszközölhető. Ennek keretében történt meg az ön által is említett bekerítés. Mondom még egyszer: ez egy önkormányzati projekt, Magyarország Kormányának ezzel összefüggésben, azon túl, hogy őrködik a jogszabályok betartása fölött, más felelőssége nincsen. Tehát azt szeretném öntől kérni, hogy az érintett önkormányzatokat kérdezze meg. Azért egy dolgot hozzátennék, hogy vajon összességében ez a beruházás szolgáljae a Balaton-parton élők érdekét vagy nem. Én azt gondolom, hogy összességében szolgálja, ezért nem érdemes kiönteni a fürdővízzel együtt a gyermeket is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Képviselő asszonyt megilleti a viszonválasz lehetősége. [[16.30]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Itt arról van szó, hogy az építési szabályok mindenkire vonatkoznak, és magában a törvényben, a településrendezési törvényben is benne van az, hogy közparkot lekeríteni csak különösen indokolt esetben lehet. Ki kell menni a helyszínre, és meg kell nézni, hogy igenis lenne lehetőség sokkal arrébb megtenni, és nem a lakóingatlanok elé ezeket a kerítéseket felhúzni. És az meg egészen elképesztő, hogy önök a vagyonvédelemre hivatkoznak, úgy, hogy egyébként ezeket a sporteszközöket tárolóban tárolják; szintén, ha valaki kimegy a helyszínre, ezt látják. Tehát egész egyszerűen elképesztő, hogy a kérdésemre választ nem kapva, persze, lehet menni az önkormányzathoz, csak éppen önök ráerőltették az önkormányzatra, mert felülről leszóltak nekik, hogy igenis adják ki az engedélyeket ennek a kerítésnek a felhúzására. Ez egész egyszerűen botrányos, és visszautasítom. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Viszonválaszra van lehetősége államtitkár úrnak is.
Ne haragudjon, tisztelt képviselő asszony, próbálom a komolyságomat megőrizni, mert egyébként egy fontos témáról van szó, csak az a baj, hogy ilyen ügyeket intézni és egyáltalán ilyen komplex összefüggéseket átlátni, azt nem lehet ilyen politikailag vérgőzös módon. Tehát önnek két szervezettel van problémája: Zamárdival, az ott lakókkal, annak a képviselő-testületével, aki a projekt megindításáról döntött, és a másik az Európai Unió, aki úgy adja oda Magyarországnak a forrásokat, hogy egyébként ilyen jogszabályi és egyéb előírásoknak meg kell felelni. Nem tudom, hogy önnek kivel van nagyobb problémája, az Európai Unióval vagy a zamárdiakkal, de valakivel biztos, hogy komoly problémája van. Azt szeretném kérni, képviselő asszony, legközelebb, ha ilyen típusú ügyeket az ország háza elé hoz, akkor előbb tájékozódjon arról, hogy mi a helyzet. Mindannyiunknak az az érdeke, hogy a szabadstrandok meglegyenek, a Balaton környezete mindenki számára használható legyen, és egyébként fejlődjön a térség, mert az meg az ott élők számára fontos. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ebben a koordinátarendszerben kellene közösen dolgoznunk, ami az önök politikai hisztériakeltése miatt nem megy. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Juhász Hajnalka, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselő asszonya, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszter urának: „Mi a vélemény a keleti vakcinák hatékonyságáról?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen…
Köszönöm, igen.
Jelzi, hogy igen. Juhász Hajnalka képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Hétvégén újabb mérföldkőhöz érkeztünk a koronavírus elleni harcban. Elértük és most már meghaladtuk az 5 millió első beoltott főt, ami lakosságarányosan egészen egyedülálló teljesítmény nemcsak Európában, hanem világszerte is. Ennek köszönhetően a nemzeti konzultációban kinyilvánított társadalmi igénynek megfelelően a fokozatos nyitás újabb lépcsőfokához érkeztünk: megszűnt a kijárási korlátozás, a kötelező maszkviselés a köztereken, illetve az üzletek és az éttermek is nyitva tarthatnak korlátozás nélkül, újra lehet lakodalmakat is tartani 200 főig. Fontos hangsúlyozni, hogy erre azért van lehetőség, mert Magyarország lakosságának több mint 50 százaléka megkapta az első oltást. Mint ismeretes, a baloldal a járvány ellen azzal próbálkozott, hogy diktatúrát kiáltott, és nem akarta megadni a kormánynak a szükséges veszélyhelyzeti felhatalmazást. A baloldal emberkísérletnek nevezte az orosz és a kínai vakcinák használatát, holott most már az Egészségügyi Világszervezet is elismerte a kínai oltóanyag hatékonyságát. Támadták a regisztrációs eljárást is, feleslegesnek nevezték, és azt hangoztatták, hogy a regisztráltak adataival visszaélnek. Bebizonyosodott azonban, hogy a regisztráció átláthatóvá és könnyebbé tette az oltási folyamatot, és semmiféle visszaélés nem történt az állampolgárok adataival. A magyarok többsége átlát Gyurcsány Ferenc és szövetségesei hatalmi politikai játszmáján, és tudatában van, hogy minden, a vakcinák ellen irányuló baloldali törekvés veszélyezteti a lakosság fizikai egészségét, hátráltatja a gazdaság újraindítását. A hazai vakcináció a baloldal oltásellenes kampánya ellenére is sikeres, folyamatosan nő a regisztráltak és beoltottak száma. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Tisztelettel kérdezem államtitkár urat, mi a vélemény a keleti vakcinák hatékonyságáról. Köszönöm szépen.
Megadom a szót válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ahhoz, hogy Magyarország megelőzze az Európai Uniót és megelőzze az USA-t is átoltottságban, szükség volt a keleti vakcinákra is. Ha nem támaszkodtunk volna az orosz és a kínai vakcinára is, akkor sokkal több megbetegedés lett volna, sokkal több kórházi eset lett volna, és sajnos valószínűleg több elhunyt is lett volna. De így Magyarország gyorsabban tudott reagálni, többeket tudtunk beoltani, hamarabb kezdődhetett meg a járványkorlátozások feloldása, és bizony valóban kevés olyan mutató van, amelyben Magyarország jobb teljesítményt nyújt, mint az európai uniós átlag és jobb teljesítményt nyújt, mint az Amerikai Egyesült Államok, de az átoltottság egy ilyen terület. Köszönet illet mindenkit, aki segített ebben: oltóorvosoknak, ápolóknak, az oltást szervezőknek, hogy eljuthattunk idáig, hogy most már közterületen sem kell maszkot viselni, és az életnek nagyon sok része visszatért a régi kerékvágásba. Akiknek sajnos nem tudunk ez ügyben köszönetet mondani, az a magyar baloldal. A magyar baloldal novemberben kijelentette, hogy ő mást sem fog tenni Brüsszelben, mint megpróbálja megakadályozni, hogy Magyarországra keleti vakcinák érkezzenek. Magyarul, oltásellenes programot vittek, oltásellenes politikát folytattak. Nem Magyarországgal, nemcsak a kormánnyal vitatkoztak e téren, hanem az Egészségügyi Világszervezettel, hiszen azon vakcina, a Sino-pharm vakcina, amelyet ők támadtak, amelyre a mai napig érvényben van egy benyújtott javaslatuk, amivel országgyűlési határozati javaslatban akarják megtiltani a Sinopharm vakcinát, ez egy olyan vakcina, amelyet az Egészségügyi Világszervezet engedélyezett. Ilyen felelőtlen politikát vitt a magyar baloldal. [[Közbeszólások a DK soraiból.]] Szó szerint idézem a most bekiabáló DK-sok saját petícióját, amelyet ők maguk indítottak, hogy ez a vakcina bizonytalan hatékonyságú, kivizsgálatlan, ismeretlen tartalmú és ismeretlen működésű, ezért tiltakoznak, és be akarnak tiltatni egy olyan vakcinát, amelyet az Egészségügyi Világszervezet is ajánl a világ minden országában. A magyar baloldal oltásellenessége óriási felelőtlenség volt, ha bárki rájuk hallgatott volna [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] még ma is több százezerrel több, sőt több millióval több ember lenne a koronavírus-fertőzés veszélyében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége képviselő asszonynak.
Köszönöm államtitkár úr válaszát. A kormányzati sikeres vakcinabeszerzésnek köszönhetően elegendő vakcina áll rendelkezésre, minden magyar, aki szeretné beoltatni magát, be tudja oltatni magát. És ne felejtsük el felhívni azoknak a figyelmét, akik bizonytalanok. Kérjük, regisztráljanak, mert az élet teljes értékű újraindítása és egészségük megóvása érdekében ez rendkívül fontos. Köszönöm államtitkár úrnak a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Egyperces viszonválaszra van lehetősége államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Valóban elképesztő, még az elmúlt napokban is Dobrev Klára, Gyurcsány Ferenc felesége olyat mondott egy videócsatornán, hogy rövid távon az oltás nem mentett életeket. Még most is arról beszélnek, mint hogyha azokat az embereket, akik még nem oltatták be magukat, még mindig megpróbálnák lebeszélni arról, hogy beadják az oltást. Hiszen ők azzal számoltak, és ezt nemcsak titkos, zárt tanácskozásokon mondták el egymás között, hanem egy külföldi lapnak is elmondták, hogy minél tovább tart a járvány, minél több egészségügyi áldozata van, minél több gazdasági áldozata van, annál nagyobb az elégedetlenség a kormánnyal szemben, s annál nagyobb a baloldal lehetősége arra, hogy 2022-ben megragadja a hatalmat. Ritka nagy felelőtlenség, ritka visszataszító az, amikor emberi életeket sem tartanak értéknek akkor, ha a politikai hatalom megragadásáról van szó. Ilyen nyersen, ilyen egyértelműen nagyon kevésszer láthatjuk azt a szívtelenséget, embertelenséget és kegyetlenséget, mint amit a baloldal megtett, hogy a hatalomért bármire képesek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Varju László, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Már a falvak népéről is lemondtak?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem Varju képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Igen, köszönöm szépen.
Öné a szó, Varju László képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Elemzői konszenzus ugyan nincs mögötte, de a szóbeszéd úgy tartja, hogy az országban ha nagy az elégedetlenség, akkor a választásokon a Fideszt majd megmenti a falu. A közvélemény-kutatások persze azt mutatják, hogy az ébredő falu már nem stabil bázisa a Fidesznek, mint amennyire azt önök szeretnék, pedig sokat hajlandók hazudni érte, láthattuk vagy hallhattuk az előbb is, sőt a TV2-es, sportcsatornás pártállami álreklámokkal is igyekeznek megtéveszteni őket. [[16.40]] Eddig ennek a koncepciónak a jegyében jártak el, ami annyit jelent, hogy a falvakkal ugyan nem törődtek, de a választás előtti évben legalább valamit hazudtak nekik; tejporgyárat vagy soha meg nem épülő utat, benzinkutat, vagy például egy káposztafeldolgozó üzemet, mint például Váncsodon. Aztán soha nem lett egyikből se semmi, csak újabb médiaerőszak, amivel megbecstelenítik azokat az embereket, akik a falvakban élnek. (A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost dr. Vinnai Győző váltja fel.) Mondjuk ki! A leghátrányosabb helyzetben lévő falvak nélkülöző népét a Fidesz-KDNP magára hagyta, elárulta. Önök mint a jobboldal kárpótlásszervezője és a haveri földosztogatója a levegőtől, a munka lehetőségétől, a földjüktől fosztották meg a falvakat. A termőföldet oligarchák kezére játszották, és kiszolgáltatott helyzetbe hozták a falu lakosságát. Mikor akarnak tenni végre valamit a puszták népéért? Mikor akarnak tenni valamit egy kert-Magyarországért, ha nem most, amikor az Európai Unió ehhez igazi segítséget tud adni? Itt az új Marshall-terv, és önök újra elárulják a falvak népét, tisztelt államtitkár úr? Várom válaszát. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Hallgattam az ön felszólalását, és ha az alanyokat nem mondta volna ki, akkor először azt gondoltam volna, hogy ilyen vehemenciával biztos, hogy a 2010 előtti szocialista-szabaddemokrata kormányzás vidékpolitikájáról lehet beszélni, és akkor az ön által használt nagyon erős jelzők is helytállóak lennének. Valóban, az az időszak a magyar vidék számára a tragédiával volt egyenlő. Az agráriumot önök elsorvasztották, a falusi iskolákat bezárták, a közlekedési lehetőségeket ellehetetlenítették, és egyébként minden létező feladatot forrás nélkül pedig az önkormányzatokra lőcsöltek. A mi logikánk ezzel szemben teljesen más, a mi célunk a vidéki Magyarország megújítása, a vidék gazdaság- és népességmegtartó erejének erősítése. Több lábon is áll ez a program. Ön is említette az agráriumot. Pont olyat lépünk meg, ami nincs más uniós tagállamban, hogy az agrárforrások önrészét megfordítottuk, és 80 százalékos kiegészítést adunk hozzá. Ez egy példátlan támogatás a magyar vidék számára összeurópai összefüggésben is. A terület- és településfejlesztési operatív programok keretében is 2872 ötezer fő alatti település van, 4142 projekt, több mint 446 milliárd. Ezek sem az ellopott milliárdok, hanem azok, amelyek a legkisebb települések fejlődését szolgálták. Az RRF-terv, az ön által Marshall-tervnek nevezett alap keretében is a 300 legnehezebb helyzetben lévő településnek nyújtunk segítséget felzárkóztatásra, összesen több mint 77 milliárd forint erejéig. Nem értem, hogy ha ez a cél ilyen fontos az önök számára, akkor miért nem támogatták a projektet, miért nem támogatták a programot, és miért nem álltak a magyar kormány mellett, és akkor még a „Magyar falu” programról nem is beszéltem, erről majd a következő alkalommal. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra adom meg a szót képviselő úrnak.
Tisztelt Államtitkár Úr! Itt van előttünk az a terv, amit önök benyújtottak. Ebből a tervből önök kivették azt, hogy évente 30 ezer embert vigyenek el szemészeti, fogászati szűrésre, 18 ezer gyereket érjenek el fejlesztéssel, 125 óvodai, iskolai dolgozót képezzenek, és még sorolhatnám, hogy mi mindent vettek ki ebből azért, mert egyébként önök nem akarják támogatni a falvak népét. Miért vették ki ebből, hiszen 2013-tól összesen egyébként 38 milliárd forintos támogatást adtak abból a közel 20 000 milliárdból, amit az elmúlt tíz év alatt önök elköltöttek? És most is, amire ön hivatkozik: 77 milliárd forint, 18 000 milliárd forintos tervből, tisztelt államtitkár úr? Elfogadhatatlan az, amit önök az emberekért, a falvakért tesznek. Nem is tesznek érte semmit, ezért el is fogják önöket zavarni. Köszönöm szépen. [[Dr. Rétvári Bence: A „Magyar falu” programra gondolsz?]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége az államtitkár úrnak.
Tisztelt Képviselő Úr! Értem, hogy az önök politikája arra épül, hogy a különböző külföldi hiteleket, jöjjenek azok az IMF-től, jöjjenek azok az Európai Uniótól, jöjjenek azok a piacról, azokat szeretnék felhasználni, erre vannak kitalálva, önök sejtszinten erre vannak beprogramozva. [[Varju László: Ezt még egyszer, államtitkár úr! Fussunk neki még egyszer!]] Arra is felhívom a figyelmét, tisztelt képviselő úr, hogy van olyan, hogy magyar költségvetés. Tehát az, hogy valami egy tervben nincs benne, attól még egy másik tervben benne lehet. Egyébként akkor én is megkérdezném öntől, hogy ha olyan fantasztikus volt az önök kormányzása, akkor miért nem hirdettek „magyar falu” programot. [[Dr. Rétvári Bence: Falurombolást hirdettek!]] Akkor miért nem csinálták azt, hogy a 2008-2009-es pénzügyi válságban folyamatosan növelték a meghirdetett program költségvetését? Kivették a forrásokat az oktatásból, az egészségügyből, a vidékfejlesztésből. Miről beszélünk? Lesz mindenre költségvetési forrás, vagy uniós alapokból, vagy magyar költségvetési forrásból. Ez az önök kormányzása alatt nem így volt, és adja isten, hogy nem így lesz ezután sem. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk a következő napirendi pontra, a kérdések következnek. Lukács László György, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mi az oka az egyre gyakoribb személy elleni erőszakos bűncselekményeknek a Nagykunságban, illetve a Tisza-tónál?” címmel. Lukács László György képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A 2021-es év nem indult túl jól szemmel láthatóan a Nagykunságban, illetve a Tisza-tó környékén, ugyanis egyre gyakoribbá váltak az olyan bűncselekményekről szóló híradások, amelyek személy elleni erőszakos bűncselekmények elkövetéséről szóltak. Hogy példákat is mondjak, 2021. január 23-án, Kenderesen történt meg az, hogy egy idegen bement a lakos házába, ahol tégladarabbal ütlegelte a személyt, majd elvette értékeit. 2021. március 1-jén, a szomszédos Kisújszálláson egy idős nőt bántalmaztak. Ez csak kísérleti szakban maradt, de szintén az értékeit kívánták elvenni. 2021. április 16-án, Karcagon történt rablás, ahol fiatalkorúak mentek be a házba, bántalmazták az ott lakót, és magukkal vitték az ott található pénzt, értéket. 2021. április 24-én Abádszalókon, a Tisza-tó mellett történt szintén rablás, ahol a tulajdonos bántalmazását követően értéktárgyakat vittek el. És ez csak a jéghegy csúcsa, hiszen év elején országszerte attól volt hangos a sajtó, ami szerint egy karcagi illetőségű édesanyát az élettársa megölt, elásott, és eltüntette a bűncselekmény nyomait. Később lebukott. Ezek a szomorú cselekmények mind az elmúlt hónapok eseményei. Tisztelettel kérdezem mindezekre tekintettel államtitkár urat, hogy miként alakult az erőszakos bűncselekmények és a rablások száma a Nagykunságban, illetve a Tisza-tó környékén. Mi az oka az év eleji súlyos és köznyugalmat megzavaró erőszakos bűncselekményeknek? Rendelkezike a rendőrség megfelelő kapacitással a közbiztonsági feladat elvégzésére, különösen úgy, hogy a járványügyi védekezésből kivették a részüket? Ezen munkájukat ezúton is szeretnénk nekik innen is megköszönni. Valóban igaze, hogy a rendőrségnél az állomány nagy része fontolgatja a rendkívüli jogrend végeztével az állományt elhagyását, a leszerelést? Ha igen, akkor mit kíván tenni ez ellen a Belügyminisztérium? Köszönöm megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! 2010-ben a kormány célul tűzte ki, hogy helyreállítja a rendet és a közbiztonságot Magyarországon. Ennek eredményeképpen a bűncselekmények száma 2010-hez képest a harmadára csökkent tehát harmadára, tisztelt képviselő úr. Magyarország közbiztonsága jelenleg kiegyensúlyozott, szilárd, azt lehet mondani, hogy Magyarország Európa egyik legbiztonságosabb országa. Ezúton is szeretnék köszönetet mondani Magyarország rendőrségének, hogy a hármas feladatot ellátja, hiszen a közbiztonság, a belbiztonság védelme érdekében dolgozik, védi a déli határokat, és a járvány elleni küzdelemből is kivette a részét. Köszönet minden rendőrnek, minden hivatásosnak, aki ebben a nagyon fontos feladatban részt vett. A közterületen elkövetett bűntettek száma több mint felével csökkent 2021 első két hónapjában. Amit ön kérdezett, azokat a bűncselekményeket illetően tájékoztatom, hogy a kérdésében említett esetekben a gyanúsítottak elfogása és őrizetbe vétele a hatóság tudomására jutásától számított 24 órán belül valamennyi hivatkozott ügyben megtörtént. A büntetőeljárások jelenleg is folyamatban vannak. A karcagi rendőrkapitányság nyomozáseredményességi mutatója nőtt, a legtöbb bűncselekmény esetén jóval magasabb mint az előző évben. Rablás bűncselekmény három esetben történt az elmúlt évben, amely az elmúlt 11 év legalacsonyabb értéke. Ezen bűncselekmények nyomozáseredményességi mutatója 2019-ben 71,4 százalékról az elmúlt évben 100 százalékra emelkedett. Az ez évi adatok alapján a rendőrkapitányság saját eljárásaiban regisztrált bűncselekmények száma 133 volt, ami a korábbi év hasonló időszakához képest 40,9 százalékkal alacsonyabb érték. [[16.50]] A rendőrség rendelkezik azokkal az erőkkel, amelyek lehetővé teszik, hogy a feladatát, ezt a hármas feladatot ellássa, de ehhez a szükséges feltételeket a kormány, illetőleg a Belügyminisztérium biztosítja. Köszönöm szépen a kérdését, tisztelt képviselő úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a családokért felelős tárca nélküli miniszter asszonynak: „Miért csak alamizsnát ad a kormány a nyugdíjasoknak, miközben tízmilliárdokat spórol a nyugdíjakon?” címmel. Korózs Lajos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a kérdésemet egy idézettel kezdjem, amely a jelenleg is a parlament előtt napirenden lévő költségvetésből származik. Nos: „ A nyugdíjasok átlagos létszáma elsősorban a nyugdíj-igénybevételi és demográfiai folyamatok miatt várhatóan 1,2 százalékkal csökken. Az öregségi nyugdíjakon belül a korhatár feletti nyugdíjasok számának csökkenését kissé kompenzálja a korhatár előtti nyugdíjban részesülő nők számának várható emelkedése. A hozzátartozói nyugellátások esetén folytatódik a kismértékű csökkenés. A létszámváltozás hatása mindösszesen 43 milliárd 800 millió forint, ennyivel csökkenti a 2022. évi tervezett kiadásokat.” Tehát hangsúlyozom, ez a jövő évi költségvetés indokolásában szerepel. Nos, azt látjuk, hogy itt van mintegy 44 milliárd forintos megtakarítás, amelyet beállítottak a jövő évi költségvetésbe, nagy valószínűséggel a létszámcsökkenés miatt. Ez olyan 24 500 átlagnyugdíjat kapó embernek egész évi ellátása, amelyet, úgy látom, hogy meg kíván spórolni a következő évben a kormány, mármint a benyújtott költségvetés ezt eredményezi. Nem tudom, miből fakad, mert nagyon komoly demográfiai folyamatok nem játszódtak. Egyik évről a másikra nem születtek sokkal kevesebben; most az ’57-ben születettek fognak korhatáron elmenni nyugdíjba, viszont a Covid-járványnak közel 30 ezer áldozata van. Azt nyilvánvalóan mindenki tudja, hogy mennyien haláloztak el a két hullám esetében. Nos, itt van egy számadat, amely azt mutatja, hogy sokkal kevesebb pénzt szánnak a jövő évben a nyugdíjasokra, miközben látjuk, hogy az infláció borzasztóan magas: az étolaj több mint 20 százalékkal drágult, de mondhatom a gyümölcsöt, zöldséget vagy a lisztet, a kenyér- és pékárukat. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Kérdezem: miért csak alamizsnát adnak a nyugdíjasoknak júniusban? Köszönöm szépen.
Köszönöm, Korózs Lajos képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Zsigó Róbert államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is engedje meg, hogy azt mondjam, hogy ön nem változott semmit, hiszen folyamatosan csak kamuzik, riogat, folyamatosan folytatják a halálkampányukat, és változatlanul oltásellenesek. [[Korózs Lajos: Mi volt ebben oltásellenes?]] Kérem, hogy ne tegye, ne tegyék ezt, mert ezzel a magyar embereknek és a magyar időseknek ártanak. [[Szabó Sándor elfoglalja a jegyzői széket.]] Tisztelt Képviselő Úr! A nyugellátásra fordítható összeg a 2020-as költségvetésben 3580 milliárd forint, a 2021-esben 3907 milliárd forint volt. Nem igaz azon állítása sem, hogy kevesebbet költenénk nyugdíjakra, hiszen a nyugellátásra fordítható költségvetési források jövőre 255 milliárd forinttal nőnek, mintegy 4163 milliárd forintra emelkednek a következő évi költségvetésben. Tehát nem kevesebbet, hanem többet költünk a nyugdíjakra. Érdemes persze egy pillanatra felidézni, hogy mit is tett ön képviselőként és államtitkárként, mihez adta a nevét. Ön, képviselő úr, megszavazta többek között vizitdíj és a kórházi napidíj bevezetését [[Dr. Rétvári Bence: Hoppá! Korózs Lajos elhagyja a termet. Dr. Rétvári Bence: Kivonul! Közbeszólások.]] , a 13. havi nyugdíj elvételét, asszisztált ahhoz, hogy kétszeresére emelték a villany, háromszorosára a gáz árát, és ha önökön múlt volna, akkor a nyugdíjakat is megadóztatták volna. Önök tehát hogy a kérdésére is válaszoljak még az alamizsnát is elvették az idősektől, és ki is semmizték őket, képviselő úr. Ezzel szemben 2010 óta törvény védi a nyugdíjak értékállóságát. Ígéretünkhöz tartva magunkat megőriztük a nyugdíjak vásárlóértékét, sőt 10 százalékkal emeltük is azt. Elkezdtük visszaépíteni az önök által elvett 13. havi nyugdíjat. Az elmúlt években 220 milliárd forint extra kifizetésben részesültek az idősek is a gazdaság jó teljesítményéből rezsiutalvány, Erzsébet-utalvány és nyugdíjprémium ügyében. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] És eddig 308 ezer hölgy mehetett nyugdíjba a „Nők 40” program keretében. Önökre most sem számíthatnak az idősek. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. [[Dr. Rétvári Bence: Meg sem hallgatta! Videót készít!]] Tisztelt Országgyűlés! Sebián-Petrovszki László, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Meddig maradhat a vérplazma-botrányért felelős Bayerné Dr. Matusovits Andrea az Országos Vérellátó Szolgálat főigazgatója?" címmel. Sebián-Petrovszki László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! A vérplazmabizniszről fogom ismét kérdezni a kormány álláspontját. Tudja, ez az a sztori, hogy a Magyar Országos Vérellátó Szolgálat a magyar emberektől levett vérplazmát, annak egy részét értékesíti. Pénzért eladja mindenféle cégeknek, és most már megalapozottan mondhatjuk azt, hogy ebből a magyar államnak kára keletkezik, ugyanis ezt az értékesítést úgy végzi, hogy alacsonyabb áron adja el, mint a piacon egyébként lehetséges ár lenne. Onnan tudjuk ezt, és azért merem ezt kijelenteni kijelentő módban, mert noha kértük előzetesen, szépen kértük a Vérellátó Szolgálatot, hogy adja ki ezeket a szerződéseket a cégekkel, nem tették. Perre mentünk, kipereltük ezeket a DK nevében, és mutatom önnek, itt van előttem a szerződés is és a módosítása is [[Felmutatja.]] 2017-19-ből, ezért megalapozottan mondhatjuk azt, hogy ezek kárt okoznak a magyar államnak. Ezek körülbelül évente nagyságrendileg… és hogyha a teljes, mintegy 85 tonna, 85 ezer kilogramm vérplazmát eladja a magyar állam, akkor körülbelül évente egymilliárd forint kárt okoz a magyar államnak; nyilván valakinek meg haszna keletkezik rajta. Tudom, hogy államtitkár úr körülbelül azokat a tévedéseket fogja sorolni, amiket pár nappal ezelőtt a szolgálat a közleményében is mondott, rögtön előre elmondom önnek: nem igaz, hogy ezek a szerződések kint voltak a szolgálat honlapján, ezért kellett kiperelni. Olyannyira nem igaz, hogy maga a szolgálat a perben azzal védekezett, hogy azért nem adja ki, mert üzleti titkot sért; érti, a magyar állam képviselője egy cégnek az üzleti titkát félti. De nem igaz az sem, hogy verseny nélküli állapotot megszüntetnek versenyállapotra, ugyanis a bizonyos hölgy által aláírt szerződésmódosítás, mielőtt lejárt volna a 2017-es szerződés, mindenféle versenyeztetés nélkül újabb három évre ezeknek a cégeknek adta oda ugyanezt a tevékenységet, ugyanilyen előnytelen módon. Végül az, hogy bonyolult az ár megítélése mondja a szolgálat , igen, de ettől még [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] egzakt módon látható-hallható. Kérdésem: meddig marad még a Vérellátó Szolgálat vezetője Bayer Zsolt felesége? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azért a végén kibújt a szög a zsákból. Önöknek nem az Országos Vérellátó Szolgálat működésének szakmai ré-szével van gondja, hanem azzal, hogy Bayer Zsolt felesége az, aki ennek az intézménynek a vezetője. Az ön felszólalásából, tisztelt képviselő úr, kijött, hogy önök a 2010 előtti világot akarják visszaépíteni. [[Sebián-Petrovszki László: Hazugság!]] Tisztelt Képviselő Úr! Mi az a vérplazma, amiről beszélünk? Az, ami terápiás felhasználásra nem kerül, és közvetlen betegellátáshoz nem szükséges. Ennek az értékesítésére az önök idejében is volt egy értékesítési mód, és van az új vezető idejében is. Mennyi volt az önök idejében a nem kialkudott, hanem csak megállapított ár, hiszen nem volt verseny, amiből ezt megállapították volna? 8 ezer forint/kilogramm; 8 ezer, ez volt az önök konstrukciója. Mennyi a mostani, képviselő úr? 47 ezer forint/kilogramm; 8 ezer forint helyett 47 ezer forint/kilogramm. Ez azt jelenti, hogy ha az önök szerződéses konstrukciója folytatódott volna tovább, ez évi 500 millió forinttal kisebb bevételt jelentett volna az Országos Vérellátó Szolgálatnak. [[Sebián-Petrovszki László közbeszól.]] Azaz 500 millió forint luxusprofit maradt volna annál a cégnél, akivel önök 2007-ben leszerződtek. Önöknek ez nagyon fájt, hogy 2010 után más világ keletkezett, versenyeztetési eljárás volt, abban a legjobb ár nyert ebben a konstrukcióban, hiszen ez az évi évi! 500 millió forint valakinek a zsebéből nagyon hiányzik. Éppen ezért önök politikai vádakkal, személyeskedő vádakkal akarják megtámadni. [[17.00]] És ki az önök ügyvédje [[Sebián-Petrovszki László: Itt van a szerződés!]] aki mindezeket a kérelmeket benyújtja? Az, akit elítéltek adócsalásáért, és felfüggesztették az ügyvédi kamarai tagságát: Czeglédy Csaba. Önök beszélnek törvényességről, egy kamarából felfüggesztett, adócsalásért elítélt jogi képviselővel, tisztelt képviselő úr?! Ebből is látszik, hogy óriási veszély a baloldal, hiszen mindenben a 2010 előtti világot hozná vissza, akár évi 500 milliós luxusprofitokkal is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP frakcióvezetője, képviselője kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek ritka hosszú kérdés következik -: „Miután kiderült, hogy a kormány hazudott a magyar egyetemeknek az 1500 milliárdos uniós fejlesztési forrás megérkezéséről, miután belezsarolták az egyetemeket a modellváltásnak hazudott kiszervezés folyamatába, miután fideszes politikai irányítás alá hajtották a felsőoktatási intézményeket, továbbá a központi költségvetésből sem pótolják az elmaradó fejlesztési forrásokat, és a magyar adófizetők pénzét a Kínai Kommunista Párt egyetemének kampuszára akarják elkölteni, adjanak világos választ arra, hogy milyen forrásokból fogják tudni megvalósítani a magyar egyetemek fejlesztési céljaikat?” címmel. Képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Orbán Viktor miniszterelnök január végén azt mondta, hogy a következő egy-két évben 1500 milliárd forintot fektetünk a magyar egyetemekbe. Ehhez képest a fejlesztési tervekben mindössze 119 milliárd forint szerepel, tehát önök hazudtak a magyar egyetemeknek. Azért áldozták föl az egyetemeknek ígért uniós fejlesztési forrást, mert önöknek fontosabb volt az egyetemek fideszes politikai irányítás alá helyezése. Csak néhány a fideszes politikusok közül, akiket az egyetemek fölé helyeztek: Szijjártó Péter miniszter; Varga Judit miniszter; Lázár János kormánybiztos, fideszes képviselő; Nagy István miniszter; Fazekas Sándor volt miniszter, fideszes képviselő; György László államtitkár; Navracsics Tibor, volt miniszter, volt fideszes frakcióvezető; Martonyi János volt miniszter; Bajkai István fideszes képviselő; Csizmadia Norbert korábbi államtitkár; Szemereyné Pataki Klaudia, Kecskemét fideszes polgármestere mint felügyelőbizottsági tag; Gaál József, Kecskemét fideszes alpolgármestere mint kurátor; Zámbó Péter államtitkár; Varga Mihály miniszter; Stumpf István volt miniszter, kormánybiztos; Süli János miniszter; Szilágyi Péter miniszteri biztos; Bódis József államtitkár; Mikes Éva, Pécs volt fideszes alpolgármestere; Szili Katalin miniszterelnöki megbízott; Decsi István, Pécs korábbi fideszes alpolgármestere; Trócsányi László korábbi miniszter, fideszes európai parlamenti képviselő; és végül, de nem utolsósorban említem miniszterhelyettes urat, államtitkár urat, Schanda Tamás államtitkár úr [[Dr. Rétvári Bence: Személyeskedik.]] , a Kereszténydemokrata Néppárt alelnöke is kurátor lett Nyíregyházán. Tisztelt Államtitkár Úr! Ki hatalmazta fel önöket, hogy fideszes politikai irányítás alá hajtsák a magyar egyetemeket? Ki hatalmazta fel önöket, hogy becsapják az egyetemeket, ne adják meg az ígért fejlesztési forrásokat? És ki hatalmazta fel önöket arra, hogy a Kínai Kommunista Párt egyetemére költsék a magyar adófizetők pénzét? Köszönöm.
Köszönöm szépen. Mielőtt megadom a szót Schanda államtitkár úrnak, jelzem frakcióvezető úrnak, hogy nekem kötelességem fölolvasni pontosan a kérdést, de önnek is a házszabály szerint pontosan azt kell felolvasni, amit írásban beadott, és nem ez történt. Schanda Tamás államtitkár urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Számtalan alkalommal vitatkoztunk már erről a kérdésről itt a parlamentben mi egymással is, kevés esélyem van, hogy két perc alatt fogom meggyőzni önt, ha hosszú órák alatt nem sikerült. De annyi tévedés, félreértés, vagy rosszabb dolgot feltételezve, szándékos hazugság volt már csak a kérdés címében is, hogy igyekszem néhány dolgot egyértelművé tenni. Egyrészt szeretném felhívni arra a figyelmet, hogy pont ön volt az, aki Pécstől Debrecenig végig stand-upolta az egyetemeket, és megpróbálta mindenfajta hazugságkampánnyal félrevezetni őket a modellváltás értelméről. Nem sikerült ez önnek, ez sem sikerült önnek, és az intézmények szenátusai egyértelműen amellett döntöttek, hogy modellváltásra van szükség az intézményükben. Mi csak ott támogattuk a modellváltást, ahol ezt ők maguk kérték. Második állítás. Legyen világos és egyértelmű, hogy az ön által említettekkel ellentétben, hiszen itt sincsen semmi igazság abban, amit ön mondott, az egyetemek meg fogják kapni azokat a fejlesztési forrásokat, amelyek a fejlődésükhöz szükségesek. Mi abban vagyunk érdekeltek, hogy egy XXI. századi, versenyképes magyar felsőoktatás jöjjön létre, ahol a magyar fiatalok a lehető legmagasabb szintű tudást tudják megkapni. Éppen ezért az a kérésem, hogy ne támadja ezeket a fejlesztéseket. Az meg teljesen érthetetlen, hogy egyszer az a gondjuk, hogy uniós forrásból valósulnak meg ezek a fejlesztések, máskor pedig az a bajuk, ha hazai forrásból akarjuk ezt megvalósítani. Az a kérésem, hogy fejezze be ezt a gyurcsányista álhírkeltést. Tisztelt Képviselő Úr! Sok mindenről lenne érdemes még beszélni, egyetlenegy mondatot engedjen meg: a személyem iránti már-már zavarba ejtő, folyamatos érdeklődését csak megköszönni tudom. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Miért fontosabb egy fideszes beruházás, mint az erzsébetvárosiak érdeke?” címmel. Kocsis-Cake Olivio képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt időszakban több megkeresés érkezett hozzánk erzsébetvárosi lakosoktól, mert arra panaszkodnak, hogy egy nyolcemeletes toronyházat terveznek felhúzni az állatorvosi egyetem területén, amit egyébként meglepő módon Mészáros Lőrinc rokonainak vállalkozása építhet. Korábban az erzsébetvárosi önkormányzat online egyeztetésre hívta az egyetemet, de süket fülekre talált, ami azért probléma, mert a beruházás más szempontból is aggályokat vethet fel: a városkép megváltozása mellett számolni kell az előírt zöldfelület 40 százalékról 20 százalékra csökkentésével, továbbá a felszín alatt akár egy négyszintes parkolóházat is terveznek építeni, ez pedig a szomszédos utcákban komoly vizesedési problémákat okozhat. Ezen a környéken ilyen problémákat okozott a Garai téri piac felépítése is. Az a szomorú helyzet, hogy a Kádár-rendszer 1 százaléka nagyobb tekintettel volt a 99 százalékra, mint az önök kormánya, ugyanis a hatvanas években egy hasonló terv felmerült, ott is egy toronyházat terveztek építeni erre a helyszínre, de végül olyan terveket fogadtak el, ami nem ezt eredményezte, ami sokkal könnyebben beolvad a környék képébe, és eszük ágában sem volt elnyomni a Steindl-féle környező egyetemi épületeket. Ezek alapján kérdezem az államtitkárt, vagy nem tudom, ki fog majd válaszolni, hogy szem előtt tartva a VII. kerületi lakók érdekeit, újratervezike ezeket a terveket, figyelembe veszike az erzsébetvárosiak véleményét, a környéken lakók véleményét. Várom válaszát.
Köszönöm szépen. A kérdés megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László innovációért és technológiáért felelős minisztert bízta meg, aki továbbadta a megbízást Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Furcsa szerep jutott önnek a Gyurcsány-show-ban, amit előválasztásnak neveznek, az a helyzet ugyanis, hogy itt van nálam egy levél, engedje meg, hogy felolvassam. „Sótonyi Péter rektor úr részére, Budapest. Tisztelt Rektor Úr! Nagy örömömre szolgál, hogy Erzsébetváros polgármestereként egy olyan nagy hírű intézményt tudhatok a kerületünkben, mint az Állatorvostudományi Egyetem, amelynek története összeforrt a kerület történelmével. Kevés intézmény élt meg az alapítása óta 233 évet, mint az önöké, és ebből 141 évet, ha jól számolom, az Erzsébetvárosban. De nemcsak mint intézményre lehetünk büszkék az önök egyetemére, hanem az annak otthont adó, Steindl Imre által tervezett épületre is, amely a kerület legnagyobb összefüggő zöld felületű parkjában található. Tudjuk azt is, hogy az önök intézménye halad a korral, a világhírű szakembergárda a magyaron kívül még két nyelven, angolul és németül oktatja a világ 50 országából érkező hallgatókat. [[17.10]] Szintén mint a kerület polgármestere nagy örömmel szereztem tudomást azokról a fejlesztési elképzelésekről, amelyek megteremtik a körülményeit, hogy a felhalmozott szakmai tapasztalatra alapozva az egyetem a tervezett Összehasonlító Orvostudományi Kutatóközpont új épületkomplexumának megvalósulásával a világ vezető állatorvosképző intézményei között is az élre állhasson. A campusfejlesztési terveiket Budapest VII. kerület, Erzsébetváros polgármestereként nagy örömmel támogatom. Budapest, 2019. de-cember 18., Niedermüller Péter polgármester.” Tisztelt Képviselő Úr! Én azt hittem, hogy ön a megválasztott polgármesterrel, Erzsébetváros polgármesterével egyazon módon gondolkozik. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Kállai Mária, a Fidesz képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Hol tart a Szolnokig tartó vasúti szakasz felújítása, a vasúttársaság miként kalkulál Budapest Szolnok vonal jövőbeni fejlesztéseit illetően? Mit jelent a menetrend biztonságát illetően az április 6-án indult fejlesztés?” címmel. Kállai Mária képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Tisztelt Ház! Mint tudjuk, a Budapestet Szolnokon keresztül Záhonnyal összekötő vasúti szakasz tulajdonképpen az ország legforgalmasabb vasúthálózati része. Ha ebből kiemeljük a Budapest-Cegléd-Szolnok szakaszt, ezt a 100a szakaszt, akkor láthatjuk, hogy a főváros, mondhatjuk ma már azt, agglomerációjának is az egyik legnagyobb forgalmú pályája, illetve nem az egyik, hanem a legnagyobb. Ha feltesszük azt a kérdést, hogy mennyi szerelvény is közlekedik ezen a részen, akkor elmondhatjuk, hogy 210 személyszállító vonat és 50 tehervonat, de ha megnézzük azt, hogy hányan utaznak egy évben, akkor a szám valóban meggyőző: 11 millió utas veszi igénybe évente. Ennek a szakasznak a felújításáért nagyon sokat tett már az Orbán-kormány, hiszen az elmúlt időszakban, az elmúlt években több lépcsőben különböző szakaszfelújítások történtek, így el lehet érni ma már a 160 kilométeres sebességet, és újultak meg vasútállomások a szakaszon. Mégis azt kell mondani, hogy kitüntetett pillanat volt az április 6-án folytatni kezdődött Vecsés-Üllő-Monor szakasz felújítása, illetve kitüntetett pillanat lesz az, ha elmondhatjuk valóban, hogy Budapest-Szolnok relációban szinte elő sem fordul késés. Igaz, hogy a kritikus szakaszokon maga a MÁV is végzett felújításokat, de a kérdés számomra azért fontos, mert választókerületem székhelyéről, Szolnokról nagyon sokan ingáznak nap mint nap Budapestre, és ezért nagyon fontos az, hogy kiszámítható menetrenddel, megfelelő sebességgel, megfelelő minőségben tudják a vasúti szolgáltatást igénybe venni. Megköszönve az eddigi munkát, tisztelettel kérdezem, ahogyan az elnök úr is felolvasta, hogy gyakorlatilag miként folyik tovább a vasúttársaság által a Szolnokig tartó szakasz felújítása. Mi a kormányzat álláspontja a Budapest-Szolnok szakasz további fejlesztését illetően? Illetve mit jelent a menetrend biztonságát illetően az április 6-án indult fejlesztés? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány kiemelt figyelmet fordít a környezetbarát közösségi közlekedés fejlesztésére és biztonságosabbá tételére. Célunk, hogy az utasok igényeihez igazított szolgáltatásokkal a vasút valóban versenyképes alternatívát biztosítson az egyéni közlekedéssel szemben. A 100a jelű Budapest-Cegléd-Szolnok vasútvonal, ahogyan a képviselő asszony is mondta, a főváros agglomerációjának legnagyobb forgalmú pályája: naponta több mint 210 személyszállító és 50 tehervonat közlekedik rajta, évente több mint 11 millió utast szolgál ki. Az Albertirsa-Cegléd-Szolnok szakasz felújítása a korábbi években megtörtént, 2020-ban a Nyugati pályaudvar és a Városliget-elágazás közötti szakaszt építették át. Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány tavaly decemberi döntésével 20 milliárd forintot biztosított a magyar vasúttársaság számára a 100a jelű vonal felújításának folytatására, így megújulhatnak a Vecsés és Üllő, valamint az Üllő és Monor közötti szakaszok és Üllő és Monor állomások pályarészei egyaránt. Az áprilistól a tervek szerint késő őszig megvalósuló fejlesztés keretében Vecsés és Monor között mintegy 33 kilométer vasúti pályát újítanak meg, elvégzik a szükséges váltócseréket, és megerősítik a felsővezetéki hálózatot. A vonalszakaszon öt közúti átkelőhely is megújul, és az ezekhez csatlakozó utak aszfaltozását is elvégzik, így biztonságosabb lesz a közlekedés. Vecsésen a Virág utca és a Rudolf köz között gyalogos-felüljárót is felújítanak. Több állomáson is modern utastájékoztató rendszert építenek ki. Tisztelt Képviselő Asszony! A fejlesztéseknek köszönhetően ezen a szakaszon is a 120 kilométer/órás pályasebesség elérhetővé válik. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Steinmetz Ádám, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Miért nem maradhatott a magyar emberek, a somogyi emberek közös tulajdonában a fonyódligeti gyermektábor?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Novák Katalin családokért felelős tárca nélküli miniszter kérésére Zsigó Róbert államtitkár úr fog válaszolni. Steinmetz Ádám jegyző urat, képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Móring József Attila bejelentette, hogy az idén a fonyódligeti gyermektábor is megújul, igazi élményközpont várja majd a fiatalokat nem mostanában jelentette be, hanem 2019-ben, de ez sem vált valóra sem 2019-ben, sem azóta. A fákat kivágták, a faházakat elbontották, de az építkezéssel nem haladnak. Mi is történt valójában a korábbi úttörőtáborral? A 17,5 milliárd forint értékű fonyódligeti nemzeti vagyont a Fidesz-kormány ingyen átadta egy Fideszhez köthető alapítványnak, amely 5 milliárd forintot kapott annak felújítására, valamint további 13,5 milliárdot hátrányos helyzetű gyermekek üdültetésére. Ez 3600 millió forint, ez a magyar emberek pénze, de hátrányos helyzetű gyermekek évek óta nem üdülhetnek Fonyódligeten. Az pedig, kérem szépen, mindennek a teteje, hogy az alapítvány pár év múlva akár el is adhatja ezt a páratlan szépségű, másfél kilométer hosszú partszakasszal rendelkező somogyi ingatlant. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezem ezért: ez volt a céljuk, ezért ajándékozták el a haveroknak a fonyódligeti gyermektábort? Igen vagy nem? És amennyiben nem, kérem, mondja el, hogy miért nem maradhatott a magyar emberek, a somogyi emberek közös tulajdonában. Ki a felelőse annak, hogy 2018 óta nem táborozhatnak gyermekek Fonyódligeten, aminek következtében egyébként Fonyód város és a helyben lakók jelentős bevételtől estek el? És végül tisztelettel kérdezem, hogy 2021-ben, a nyár folyamán megnyithate a tábor. Várjuk megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő úr, jegyző úr. Válaszadásra megadom a szót Zsigó Róbert államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy az ön által állandóan használt szófordulattal kezdjem én is a mondandómat. Ön direkt vezeti félre a somogyi embereket? Igen vagy nem? És ha igen, akkor miért teszi? Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Tájékoztatom önöket, hogy a fonyódligeti tábor augusztusban már tud fogadni gyermekeket, tud fogadni táborozókat. Magyarország Kormánya 2012 óta gondoskodik az Erzsébet-táborok rendszeréről, amely által évente sok tízezer gyermek táborozhat egész évben. Az Erzsébet-táborok egy sikeres, népszerű és egyre jobban bővülő program, az állam az elmúlt években jelentős forrásokat biztosított az Erzsébet-táborok mind szakmai és tartalmi, mind pedig infrastrukturális fejlesztésére. A fonyódligeti tábor 2016-ban került az Erzsébet Alapítvány tulajdonába, már akkor megkezdődhetett a felújítás tervezése, közben a jelentősebb karbantartásoknak köszönhetően a tábor üzemelt, 2018-ig összesen 13 ezren táborozhattak ott. Fonyódligeten most teljesen megújul a tábor, ez utakat, járdákat, fatelepítéseket jelent, megújul a víz-, szennyvíz-, csatorna- és elektromos hálózat, és valóban csodálatos környezetben fogadhatják majd a gyermekeket. A fonyódligeti és a zánkai tábor megújítására több mint 30 milliárd forintot fordít a kormány. A fonyódligeti gyermektábor felújításának célja, hogy egy majd’ 40 éve épült, elavult infrastruktúrájú tábor a jövőben korszerű körülmények között szolgálhassa az anyaországi és a határon túli gyermekeket. [[17.20]] Egyébként amennyivel kevesebben táborozhattak Fonyódligeten 2019-ben, annyi helyet biztosítottunk Zánkán. Az általam elmondottakból is kiderül, hogy az Erzsébet-táborok a magyar emberek, a magyar gyermekek, köztük a somogyi emberek érdekében is működnek, és nagyon sok olyan családnak ez volt az egyetlen lehetősége, hogy a Balatonnál üdüljön. Éppen ezért kérem önt, hogy ne vezesse félre a somogyi embereket. Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Alexov Lyubomir szerb nemzetiségi szószóló kérdést kíván feltenni a nemzetpolitikáért, egyházügyekért és nemzetiségekért felelős miniszterelnök-helyettesnek: „Meddig akadályozható, illetve meghiúsíthatóe a nemzetiségi köznevelési intézmények nevelési-oktatási feladatainak ellátását szolgáló ingó és ingatlan vagyon tulajdonjogának átruházása a fenntartó önkormányzatokra?” címmel. Alexov Lyubomir szószóló urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény 2020. július 1-jén hatályba lépett 25. § (6) bekezdése szerint a fenntartói jog átadásával együtt a köznevelési intézmény nevelési, oktatási feladatainak ellátását szolgáló ingó és ingatlan vagyont a feladatátvételt követően haladéktalanul, de legkésőbb a nevelési, illetve a tanév kezdetéig ingyenesen a fenntartó nemzetiségi önkormányzatok tulajdonába kell adni azzal, hogy a vagyonelemek tulajdonjoga visszaszáll az eredeti tulajdonosra akkor, ha a fenntartó jogutód nélkül megszűnik, vagy a köznevelési intézmény szűnik meg. A 2020. július 1-jét megelőzően történt feladatátvétel esetén a tulajdonjog-átruházási szerződéseket legkésőbb 2021. január 1-jéig kellett volna megkötni. Az általam képviselt szerb nemzetiség esetében ez egyetlen esetben sem történt meg. Tapasztalatunk szerint a köznevelési intézmény nevelési, oktatási feladatainak ellátását szolgáló ingó és ingatlan vagyon jelenlegi tulajdonosai különféle feltételekhez kötik a tulajdonátruházást. Nem vitatjuk, hogy a törvény értelmében a tulajdonba adó javára elidegenítési tilalom feljegyzése kötelező. Ezenkívül azonban a tulajdonjog-átruházás nem köthető egyéb feltételekhez, mert sem a nemzetiségi törvény, sem egyéb jogszabály nem tartalmaz erre nézve jogcímet. Mindezek alapján kérdezem, hogy vane még tisztázatlan kérdés ebben a témakörben, illetve államtitkár úr véleménye szerint adminisztratív eszközökkel például a főváros önkormányzata részéről meddig akadályozható, adott esetben meghiúsíthatóe a nemzetiségi köznevelési intézmények nevelési, oktatási feladatainak ellátását szolgáló ingó és ingatlan vagyon tulajdonjogának átruházása a fenntartó nemzetiségi önkormányzatokra. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen. Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úr megbízásából Potápi Árpád János államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Szószóló Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott iskolák száma az elmúlt időszakban, az elmúlt évtizedben nyolcszorosára nőtt, ’10-ben még 12, a ’20-21-es tanévben már 95 ilyen intézmény működött, illetve működik, melyben több mint 18 ezer gyerek, diák tanul. A nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott 95 köznevelési intézményből 52 nemzetiségi önkormányzat 70 intézménye volt érintett az ingó és ingatlan vagyon tulajdonba adása vonatkozásában, 39 intézménynél sikeresen megtörtént ez, 25 intézmény esetén pedig folyamatban van az ingatlan tulajdonba adása. Az utóbbiaknál még nem történt meg az ingatlan tulajdonjogának a bejegyzése, de ez rövid határidőn belül várható. A Szerb Országos Önkormányzat elnöke 2020. október 20-án írásban kérelmezte Budapest Főváros Önkormányzatánál az ingatlannal kapcsolatban a szerződés megkötését. A Fővárosi Önkormányzat tájékoztatása szerint a szerződés megkötésével kapcsolatban jogi aggályok merültek fel. Az Emberi Erőforrások Minisztériuma, továbbá a Miniszterelnökség a szerződés megkötésének érdekében szakmai állásfoglalásokkal és tájékoztatásokkal segítette a Fővárosi Önkormányzatot. Az ingatlan vonatkozásában a szerződés tervezete elkészült, annak véleményezése megtörtént. A Fővárosi Önkormányzat részéről azonban a szerződés aláírására a mai napig nem került sor. Gyakorlatilag azt mondhatjuk el, hogy a kormány minden segítséget megadott a Szerb Országos Önkormányzatnak. A tulajdonjog átruházásával abszolút egyetértünk. Nyugodtan kimondhatjuk azt, hogy a Fővárosi Önkormányzat jogsértő magatartást tanúsít ebben az ügyben. Kérem, hogy a válaszomat fogadja el. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezt a napirendet is lezártam. Soron következik az Egyesült Nemzetek szakosított intézményeinek kiváltságairól és mentességeiről New Yorkban, 1947. november 21-én kelt Egyezmény és Függelékei egységes szerkezetű kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15695. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta az Egyesült Nemzetek szakosított intézményeinek kiváltságairól és mentességeiről New Yorkban, 1947. november 21-én kelt Egyezmény és Függelékei egységes szerkezetű kihirdetéséről szóló T/15695. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 29 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Ház! Időszerűvé vált rendezni az ENSZ szakosított intézményeinek kiváltságairól és mentességeiről szóló egyezmény függelékeinek jogi státuszát azzal, hogy egységes szerkezetben hirdetjük ki az egyezményt és annak függelékeit. Ennek jelentősége, hogy a mentességek és kiváltságok az érintett szakintézményekben életbe léphetnek a gyakorlatban. Az ENSZ-hez köthető szakosított intézmények legtöbbje már diplomáciai mentességet élvez, melyekhez most csatlakozna a Nemzetközi Mezőgazdasági Fejlesztési Alap, az Iparfejlesztési Szervezet, a Turisztikai Világszervezet és a Szellemi Tulajdon Világszervezete. Amellett, hogy Magyarország érdeke az említett intézményekkel és magával az ENSZ-szel való hatékony együttműködés, hisszük, hogy a szervezet az intézményeinek pártatlanul, a tagállamok érdekeit figyelembe véve kell működniük. Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság által elfogadott összegző módosító javaslat főként technikai problémákra javasol megoldást, illetve a Turisztikai Világszervezet magyar nevét a hiteles angol megnevezéshez igazítja. Összegezve, arra kérem képviselőtársaimat, hogy támogatásukkal fejezzék ki, hogy Magyarország kiáll az ENSZ szakosított intézményeinek független munkáját segítő kezdeményezések mellett. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, Héjj Dávid képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, Vargha Tamás államtitkár urat, hogy kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Nem, majd a végén. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek napirend szerinti időkeretekben. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Kérdezem az előterjesztőt, kíváne élni a lehetőséggel.
Köszönöm szépen a lehetőséget. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselőtársam kiválóan összefoglalta az előterjesztésünk lényegét. Én is csak arra szeretném kérni képviselőtársaimat, hogy szavazatukkal támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen. [[17.30]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló 1994. évi XLII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15984. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló 1994. évi XLII. törvény módosításáról szóló T/15984. irományszámú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 22 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló 1994. évi XLII. törvény a módosítás következtében új fogalommal bővülhet, amely magyar befektetők külföldi befektetése esetén tisztázza, hogy a magyar befektetők külföldi befektetésének minősül az az eset is, ha a befektetést nem egy devizabelföldi gazdálkodó szervezet közvetlenül, hanem a tulajdonában lévő külföldi vállalkozás útján valósítja meg. Tehát a magyar befektetés csak közvetetten valósul meg. Az Exim-törvény módosításával egyértelművé lehet tenni ugyanis azt, hogy mind a közvetlen, mind pedig a közvetett befektetés finanszírozható, illetve garantálható a kormány kifektetési stratégiája keretében. Az Eximbank Zrt. és a MEHIB Zrt. a költségvetési lehívásokat követően a magyar állam nevében hajthatja be a követeléseket, és a befolyt követelések után az intézményeket jutalék illeti meg. A módosítás lehetővé teszi, hogy a központi költségvetés az eredménytelen behajtási tevékenység esetén is hozzájáruljon a bank és biztosító esetében a felmerült behajtási költségek viseléséhez utólagos elszámolás keretében. Ugyanígy abban az esetben is, ha az Eximbank Zrt. és a MEHIB Zrt. sikeres kármegelőzési, kárenyhítési tevékenységének köszönhetően nem kerül sor állami kezesség igénybevételére. Az elhangzottak ismeretében úgy gondolom, hogy a törvényjavaslat támogatandó rendelkezéseket tartalmaz. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Megkérdezem Vargha Tamás államtitkár urat, az előterjesztőt, kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy most nem. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt felszólalásra nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, Vargha Tamás államtitkár urat, élni kíváne a felszólalás lehetőségével.
Igen, köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Magyar Export-Import Bank Részvénytársaság kiemelt szerepet játszik a magyar gazdaság újraindításában, ezért szeretném kérni önöket, hogy szavazatukkal holnap támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, Vargha Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik a szülői felelősséget érintő nemzetközi igazságügyi együttműködésről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15967. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta a szülői felelősséget érintő nemzetközi igazságügyi együttműködésről szóló T/15967. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 32 igen szavazattal, 2 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat célja a határokon átnyúló szülői felelősségi ügyek átfogó újraszabályozása. Ezek rendkívül szenzitív családjogi eljárások, így fontos, hogy a korábbi gyakorlati tapasztalatokra épülő szabályozás fokozottan biztosítsa a gyermekek érdekének érvényesülését a különböző eljárásokban. Az előttünk fekvő törvényjavaslat kettős célt szolgál: egyfelől meghatározza a házassági és szülői felelősségi ügyekben a joghatóságról, a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint a gyermekek jogellenes külföldre viteléről szóló 2019/1111 EU-rendelet hazai végrehajtásához szükséges rendelkezéseket, másfelől pedig újraszabályozza a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, Hágában, 1980-ban kelt egyezmény magyarországi alkalmazását. A rendelet az eddigieknél egyszerűbb és hatékonyabb eljárásokat biztosít a más tagállambeli szülői felelősségi határozatok végrehajtására. Ennek egyik legfontosabb eleme, hogy a rendelet teljesen eltörli valamennyi szülői felelősségi határozat tekintetében a végrehajthatóvá nyilvánítási eljárást, így gyorsabban és kisebb költséggel válik elérhetővé egy szülői felügyeleti határozat végrehajtása egy másik tagállamban is. A rendelet egyik kiemelten fontos célja a gyermek meghallgatáshoz való jogának erősítése is. Az ítélőképessége birtokában lévő gyermek számára valódi és hatékony lehetőséget kell biztosítani a meghallgatásra, és a gyermek véleményét életkorának és érettségének megfelelően figyelembe is kell venni. Ennek megfelelően Magyarországon is gondoskodni kell arról, hogy a gyermekek részére az eljáró bíróságok, gyámhatóságok biztosítsák a meghallgatás lehetőségét. Tisztelt Képviselőtársaim! A rendelet a gyermekelviteli eljárással kapcsolatos szabályokat is több tekintetben módosította. Így például a gyermekelviteli ügyekben eljáró bíróság lehetőségeit bővíti azáltal, hogy ideiglenes intézkedést hozhat, és ezek némelyike határokon átnyúló joghatással is bír. Tisztelt Ház! A javaslat másik fontos célkitűzése a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló egyezmény hazai végrehajtásával kapcsolatos szabályozás korszerűsítése. A gyermek jogellenes külföldre vitele olyan súlyos krízishelyzet az érintett gyermek számára, amelyet gyorsított eljárásban mielőbb rendezni kell. Hazánk 1986-ban az elsők között csatlakozott az egyezményhez, a hazai eljárási szabályokat meghatározó rendelet mára azonban egyértelműen felülvizsgálatra szorul. A javaslat célja ezért a korszerűsítés, a jogellenes gyermekelviteli és nemzetközi kapcsolattartási ügyekben kialakult jó gyakorlat kodifikálása, a különböző hatóságok feladatainak világos rögzítése és a jelenleg rendeleti szinten szabályozott bírósági nemperes eljárás törvényi szintre emelése. Tisztelt Országgyűlés! Az eddigieknél modernebb és részletesebb szabályozás hozzájárulhat a határokon átnyúló, szétszakadt családokat érintő jogviták hatékonyabb rendezéséhez és az érintett gyermekek legfőbb érdekeinek fokozottabb érvényesre juttatásához. Ezért kérem a tisztelt Házat, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm szépen. [[Dr. Völner Pál tapsol.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Megkérdezem Völner Pál előterjesztőt, kíváne most felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Megkérdezem, ki kíván hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, ezért a vitát lezárom. Megadom a szót, amennyiben élni kíván a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Völner Pál jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a szerkezetátalakításról és egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15993. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság, úgy látszik, állandó előadójának. [[17.40]]
Köszönöm szépen a szót ismét. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta a szerkezetátalakításról és egyes törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló T/15993. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében és 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az Európai Unióban 2019 júliusában lépett hatályba a megelőző szerkezetátalakítási keretekről, az adósság alóli mentesítésről és az eltiltásokról, valamint a szerkezetátalakítási, fizetésképtelenségi és adósság alóli mentesítési eljárások hatékonyságának növelését célzó intézkedésekről szóló irányelv. A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat az említett irányelvnek a magyar jogba történő átültetését valósítja meg, ami két szabályozási kört foglal magába: egyfelől a pénzügyi nehézségekkel küzdő, de még nem fizetésképtelen jogi személy vállalkozások szerkezetátalakítási eljárását, másfelől az önálló vállalkozó természetes személyek adósságrendezési és adósságmentesítési eljárását. A jogi személy vállalkozásokat érintő szabályozás új törvénynyel, az önálló vállalkozók adósságrendezési és adósságmentesítési szabályai pedig a természetes személyek adósságrendezéséről szóló törvény módosításával kerülnek átültetésre. A javaslat ezen túlmenően az alapvető kapcsolódó törvények módosítását is elvégzi. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat a cégek fizetésképtelenségét megelőző eljárásoknak egy új formáját vezeti be. Az irányelv fő gazdaságpolitikai célja az alapvetően életképes vállalkozások pénzügyi nehézségeinek korai kezelése, talpra állításuk ösztönzése, valamint fizetőképességük helyreállítása. A szerkezetátalakítás és a szerkezetátalakítási eljárás a fizetésképtelenségi eljárásokat megelőző, az adós vállalkozások pénzügyi nehézségeinek leküzdését támogató, az ügyleti tevékenysége folytatását lehetővé tevő, reorganizációs típusú nemperes eljárás. A fizetésképtelenségi eljárásokkal szemben nagy különbség, hogy a szerkezetátalakítási eljárás nem feltétlenül nyilvános, a fizetési moratórium a hitelezők egy részére is korlátozódhat, a szerkezetátalakítási szakértő kiválasztásában a feleknek döntő szava lehet, illetve a felszámolással ellentétben kizárólag az adós döntése lehet, hogy igénybe akarjae venni a jogszabály nyújtotta keretrendszert. Tisztelt Ház! Az új szabályozás célja a vállalkozások pénzügyi nehézségeinek korai kezelése, újjászerveződésük ösztönzése, továbbá fizetőképességük helyreállítása, ezáltal pedig az ország versenyképességének növelése is. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni, szólni. [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a fővárosi és megyei kormányhivatalok elektronikus ügyintézésével, valamint a kormányhivatali adatszolgáltatással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15990. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta a fővárosi és megyei kormányhivatalok elektronikus ügyintézésével, valamint a kormányhivatali adatszolgáltatással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/15990. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 7 nem szavazat ellenében és 3 tartózkodó szavazat mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat három nagyobb területet kíván szabályozni, amelyek a következők: az aláírásminta-alapú hitelesítési rendszer bevezetése a kormányablakokban, a nemzeti építőipari felügyeleti és adatszolgáltató rendszer, illetve az Üvegkapu létrehozása, valamint a szociális nyilvántartás közvetlen adatkapcsolata egyes szakrendszerekkel. Tisztelt Képviselőtársaim! Az aláírásminta-alapú hitelesítési rendszer bevezetése egy olyan új, innovatív szolgáltatásként jelenik meg, amelynek használatát az elektronikus ügyintézésben nem túl jártas állampolgárok is könnyedén igénybe tudják majd venni. Ez az újfajta elektronikus hitelesítési mód a gyakorlatban oly módon valósul meg, hogy a területi kormányhivatalokban egy úgynevezett aláírópad kerül bevezetésre, amelynek segítségével az ügyfél az ügyintézés során használt dokumentumot kézzel egyszerű módon aláírhatja, ez az aláírópad a rögzített kézjegy képi, dinamikai és íráserősségi adatainak felvételével, azok titkosított formában történő tárolásával és a nyilvántartásban már meglévő aláírással való összevetésével biztosítani képes az egyes dokumentumok ügyfél általi hitelesítését. Kiemelendő, hogy ennek a rendelkezésnek köszönhetően papírmentessé válik a személyes ügyintézés a kormányablak meghatározott ügytípusai során. Az Üvegkapu az építési munkaterületre való be- és kilépések adatait kívánja rögzíteni, továbbá azokat az e törvényjavaslatban, illetve a kormányrendeletben meghatározott szervek és nyilvántartások számára fogja hozzáférhetővé tenni. Az Üvegkapu tehát valós időben tartja nyilván az építési munkaterületen munkavégzés céljából kizárólagosan tartózkodásra jogosult foglalkoztatott, valamint az építési munkaterületen feladatot ellátó hatósági szervek képviselőinek kivételével a vendégek építési munkaterületre történő be- és kilépésének adatait is. Az építőipar szabályozásával kapcsolatban lefektetett rendelkezések tehát az egyszerűbb hatósági ügyintézés mellett a transzparens építőipart kívánják erősíteni. A benyújtott javaslat szintén megteremti a szociális ügyek nyilvántartása és az oktatási nyilvántartás, valamint az idegenrendészeti hatóság és a menekültügyi hatóság által használt rendszerek között kialakítandó közvetlen adatkapcsolat jogszabályi alapját is. Tisztelt Ház! Meglátásom szerint az előttünk fekvő törvényjavaslat nagymértékben járulhat hozzá a közszolgáltatások hatékonyságának növeléséhez, valamint az ügyfélközpontú szolgáltató állam hézagmentes működéséhez. Az ez irányú törekvések a kormány részéről mindenképpen üdvözlendőek, éppen ezért a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Héjj Dávid képviselő úr. Megkérdezem György István államtitkár urat, az előterjesztőt, kíváne hozzászólni. [[Dr. György István nemet int.]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, frakcióvezető úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Azt tudom mondani, hogy maga a törvényjavaslat, amely előttünk fekszik, alapvetően szakmai jellegű és támogatható, tehát ahogy mi megvizsgáltuk és a rendelkezésre álló információk alapján én azt tudom mondani, hogy ezt támogatni is fogjuk a szavazás során. Azt is el tudom mondani, hogy konkrétan ez az aláírásminta-alapú hitelesítési rendszer és ennek a bevezetése a fővárosi és a megyei kormányhivatalokban valóban segítheti a hatékonyabb ügyintézést, és ezt mindenképpen üdvözlendőnek tartjuk. Ugyanakkor engedje meg, államtitkár úr, hogy ha már a kormányhivatalokról van szó, akkor szóban azért jelezzek olyan problémát, amelyről már írásban volt köztünk, hogy úgy mondjam, eszmecsere, és néhány konkrét probléma felemlítésével támasszam alá, hogy egyre több problémát tapasztalunk, és összességében nagyon sok a probléma a kormányhivatalok működésével. Alapvetően a Miniszterelnökségnek a feladata, a Miniszterelnökségnek a kompetenciája, hogy a kormányhivatalok működésének hatékonyságát tudják növelni. Nem olyan régen kaptam öntől egy levelet. Konkrétan: egy megkeresést küldtem több körben is Gulyás miniszter úr felé, hogy én információt kaptam arról, hogy Baranya megyében, Horváthertelend településen illegális bányászati tevékenység történik; ez egy többkörös levélváltás volt, azóta kiderült, hogy valóban megalapozott ez a problémafelvetés, bírságolásra is sor került. Ugyanakkor én egy végtelenül egyszerű kérést fogalmaztam meg a Baranya Megyei Kormányhivatalnak: szeretném megkapni a bányafelügyelet helyszíni szemléjének a jegyzőkönyvét, illetve az információkat arról, hogy pontosan mi történt, hol történt, kik vettek ebben részt, milyen bírságolás történt, miegyéb, és azóta sem kaptam erre választ. [[17.50]] Én több körben, egyébként itt a parlamenti plenáris ülésen is kifejtettem már, hogy megdöbbentőnek tartom, hogy képviselőként próbálok információhoz jutni, és a kormányhivatal nem adja meg. Önök nem olyan régen a válaszukban, konkrétan ön, államtitkár úr, a válaszában jelezte, hogy a bányafelügyelet helyi vezetője pontosan ezek miatt a problémák miatt ki is került már a hivatal rendszeréből. Ugyanakkor azt tudom mondani, hogy a késedelmes adatkezelés, adatteljesítés vagy válaszadás miatt én a mai napig nem kaptam választ. Tehát, tisztelt államtitkár úr, én egy nagyon egyszerű kérést fogalmaztam meg már múlt év nyarán a kormányhivatalnak, hogy adják ki ezt a jegyzőkönyvet, és ezt egyszerűen megtagadja a kormányhivatal. Ez döbbenetes! Tehát a kormányhivatal nem látja el a törvény által meghatározott feladatát. Még egy példát említenék, ami inkább a hatékonyság kérdését veti fel. 2019. december vége felé, karácsony tájékán egy döbbenetes dolog történt Komló és Mánfa határán, szintén Baranya megyéről beszélünk, egy kamionról közel 40 tonna hulladékot raktak le illegálisan, úgy, hogy a hulladéklerakásnál rajtakapták az elkövetőt, megvan a kamionnak a származási helye. Azóta kiderült, hogy ez a kamion Olaszországból hozta a hulladékot, és mindenféle engedély nélkül egyszerűen lerakták. Természetesen az ügyben azonnal feljelentést tettem. Egészen megdöbbentő módon nem tudtak megállapítani bűncselekményt ebben az ügyben, és el tudtunk jutni odáig, olyan a jogi környezet Magyarországon, hogy ezt meg lehet csinálni, hogy több tíz tonnányi hulladékot illegálisan leraknak egy önkormányzati területre úgy, hogy az önkormányzatnak fogalma sincs róla, és mindezt törvénytelenül. No, de a kormányhivatal illetékességébe utalta utána minden hatóság ezt a kérdést, és a kormányhivatalnak lenne a feladata intézkedni, hogy ezt a hulladékot szállítsák el. El tudom mondani, államtitkár úr, hogy másfél éve ott van ez a hulladék. Én folyamatosan levelezgetek szintén a kormányhivatallal, és megáll az ügyintézés abban, hogy némi bírságot kiszabnak, de nem sikerült megoldani a problémát. Ez hogyan történhet meg? És még egy utolsó példa, hogy ne csak Baranya megyei példákat hozzak, nem olyan régen szintén bejárta a sajtót is a hír, hogy Tamási, egy Tolna megyei kisváros belterületén engedélyt kapott arra egy cég, hogy több ezer tonnányi hulladékot helyezzen el, hogy aztán majd valamiféle hulladékfeldolgozási tevékenység révén ezt, nem tudom, feldolgozza valamiféle granulátummá, és azt piacon értékesíti. Itt több megkeresést kapott a megyei kormányhivatal is Tolna megyéről beszélünk , amely nem igazán látott ebben a kérdésben problémát. Továbbá megkerestük a katasztrófavédelmet, hiszen láthatóan itt a tűzveszélyesség kérdése döbbenetes mértékben feszítő és jelen van, és valóban, a katasztrófavédelem megállapította, hogy ez a cég, amelyik ott egyébként a kormányhivataltól engedélyt kapott, semmilyen módon nem felel meg a vonatkozó tűzvédelmi szabályozásoknak, és ez megdöbbentő. Tehát olyan 150-200 méterre a lakóterületektől több ezer köbméternyi hulladék, műanyag hulladék elhelyezésére ad engedélyt a kormányhivatal, éppen az illetékes Tolna megyei kormányhivatal úgy, hogy aztán amikor megkeresés érkezik, akkor nem is detektálják ezt a problémát, amit aztán szerencsére a katasztrófavédelem legalább elismert. Tehát mit lehet tenni, tisztelt államtitkár, annak érdekében, hogy a kormányhivatalok adjanak választ, amikor megkeresést kapnak, tegyék a dolgukat, és legalább az ilyen alapvető és az emberek életére alapvetően hatást gyakorló kérdésekben igyekezzenek egy kicsit hatékonyabbak lenni, és mondjuk, megoldani ezeket a kérdéseket, leginkább akkor, amikor konkrétan egy ilyen helyzet alakul ki, hogy az emberek élete is veszélybe kerülhet, mint mondjuk a tamási példa alapján? De a Komló és Mánfa között említett példa is döbbenetes. Tehát másfél éve hordja összevissza a szél ott ezt a hulladékot, és egyszerűen semmit nem lehet vele csinálni, mert a végén még aki elszállítja, az kerül majd bajba, mert ez a bizonyos vállalkozó, nem tudom, talán még valamiféle anyagi akármicsodát, ellentételezést kér azért, hogy az őáltala illegálisan lerakott hulladékot valaki elszállítja. De itt összességében az a probléma, hogy a kormányhivatalok jól láthatóan nem tudják kellő hatékonysággal végezni a munkájukat, de még sajnos azt is el kell mondani, hogy nem is válaszolnak érdemben. Nemhogy határidőre, de nagyon sokszor egyáltalán nem válaszolnak azokra a megkeresésekre, amiket mi küldünk nekik az állampolgárok kérdései és megkeresései alapján. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] A képernyőn nem látok jelentkezőt. A vitát lezárom. Megkérdezem György István államtitkár urat, kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. A törvényjavaslattal kapcsolatban nem szeretnék most bővebben beszélni, hiszen hallhattuk az összefoglalást Héjj Dávid részéről, tulajdonképpen elmondta, hogy a jogszabály milyen kérdéseket kíván rendezni, és az aláírás-alapú hitelesítő rendszer bevezetésének mi a lényege. Tulajdonképpen a frakcióvezető úr is egyetértett ezzel, és ezt külön szeretném megköszönni, hogy ebben még a támogatásáról is biztosított bennünket. A konkrét kérdések kapcsán pedig nem szeretnék ezekbe belemenni. Én azt szeretném felajánlani a frakcióvezető úrnak, hogy én szívesen fogadom személyesen a frakcióvezető urat ezekben a kérdésekben, átnézzük ezeket az ügyeket, és szeretném majd ezekben tájékoztatni. Nyilván hatósági ügyekben a NAIH-nak van egy állásfoglalása, amely arról szól, hogy még országgyűlési képviselő sem jogosult hatósági ügyeknek az aktájába belenézni. Természetesen ez nem azt jelenti, hogy nem tudunk és nem akarunk olyan jellegű információkat átadni, amelyek közérdekűek lehetnek. A kormányhivatalok, a kormányablakok több mint 2500 hatósági ügyben járnak el, és a feladat- és hatáskörükben is körülbelül 2500 ügyet látnak el a kormányhivatalok. Én bátran ki merem jelenteni azt, hogy az elmúlt tíz évnek a legsikeresebb területi közigazgatási fejlesztése zajlott azzal, hogy ezek a kormányhivatalok létrejöttek. Természetesen nem hiba nélküliek, vannak ügyek, amelyeket nagyobb hatékonysággal kellene ellátni. De épp a hulladékkal kapcsolatos kérdéskör az, amiben a kormány is nagy elszántsággal szeretné ezeket az ügyeket magasabb szinten rendezni Magyarország területén, és az új jogszabályi környezet is elfogadásra kerül, most új hulladékgazdálkodási hatóság áll fel a kormányhivatalokban. Éppen az a célja ennek, hogy ezeket az illegálisan elhelyezett hulladékokat mindenképpen tüntessük el, és elsősorban természetesen a szennyező költségére és az ő felelősségére történjen ez. Ha itt konkrét ügyekben konkrét corpus delictik vannak, akkor valójában akár a rendőrségnek vagy akár a kormányhivatalnak is nyilván van ebben szerepe. Az elkövetkezendő időszakban hatékonyabban fognak tudni fellépni egyébként. Itt többkörös felelősségi rendszer is kialakul, aminek persze az önkormányzatok nyilvánvalóan nem örülnek. De végső soron, ha nem sikerül felderíteni a szennyezőt, akkor a jogszabály jelenlegi fordulatai szerint a kormányhivatal fogja elszállíttatni, de ezt az önkormányzat költségére fogja megtenni. Reméljük, hogy ezzel valóban rendezni tudunk egy csomó olyan problémát, amit az elmúlt években kellő hatékonysággal nem. De a többi ügyre is azt tudom mondani, hogy egy személyes beszélgetés kere-tében remélem, hogy közelebb fogunk tudni jutni ahhoz, hogy megfelelő információkhoz juttassuk a képviselő urat, frakcióvezető urat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, György István államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik az ingatlan-nyilvántartásról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15969. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. május 13-án tartott ülésén megtárgyalta az ingatlan-nyilvántartásról szóló T/15969. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 2 nem ellenében és 8 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat teljes egészében egy jogi szabályozási reform, hiszen a jelenleg hatályos ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény hatálybalépése óta eltelt több mint két évtized alatt rengeteget változott a világ. Olyan jelentős, globális szintű társadalmi és gazdasági változások mentek végbe, amelyek új igényeket támasztanak a jogi szabályozással és az elektronikus ügyintézéssel szemben. [[18.00]] Az ingatlan-nyilvántartásra vonatkozó jogszabályok teljes körű, átfogó revíziója vált tehát szükségessé, ami a közigazgatás fejlesztésével párhuzamosan egyaránt indokolttá tette egy új ingatlan-nyilvántartási törvény és ehhez kapcsolódóan egy új végrehajtási rendelet megalkotását. Tisztelt Képviselőtársaim! Üdvözlendőnek tartom, hogy Magyarország Kormánya döntött a közigazgatási és közszolgáltatás-fejlesztési operatív program, azaz a KÖFOP keretében az e-ingatlan-nyilvántartás elnevezésű projekt megvalósításáról, amely lehetővé teszi, hogy az ingatlan-nyilvántartást elektronikus adatbázissá fejlessze, az ingatlan-nyilvántartási eljárásokat teljes mértékben elektronizálja, az ügyintézést egyablakossá tegye, továbbá, hogy elektronikus okirattárak kerüljenek kialakításra, ezáltal csökkentve a földügyi eljárások átfutási idejét és költségszintjét, továbbá az ezekkel járó adminisztratív terheket. Mindez azért is fontos, mert az ingatlan-nyilvántartási eljárás mind a mai napig alapvetően papíralapú, ami elavult, időigényes és költségesebb is. Az adminisztrációs terhek csökkentésével és az ügyfelek elégedettségének növelésével pedig a magyar gazdaság versenyképességének növekedése is elérhető. Az ingatlan-nyilvántartás digitalizációjával együtt járó jogi szabályozási reform lehetővé teszi hazánk versenyképességének növeléséhez hozzájárulva , hogy a hazai ingatlan-nyilvántartás korszerű és a digitalizáció terén nemzetközi viszonylatban is versenyképes legyen, a környezetvédelmi célokat szolgálva a hagyományos papíralapú ügyintézést felváltsa a hatékonyabb és gyorsabb elektronikus ügyintézés, az ingatlan-nyilvántartás összekapcsolható legyen az állam más közhiteles elektronikus nyilvántartásaival, az ingatlan-nyilvántartás áttekinthető, teljes körű és naprakész legyen, a megyei, illetve a fővárosi kormányhivatalok ingatlanügyi hatósági feladatait támogató rendszer, valamint a térképészeti adatbázis-kezelő rendszer egységes legyen, az intelligens adatbázis alkalmas legyen az adatfeldolgozásra és adatkérésre, valamint hogy a hatóságok, bíróságok és más jogosultak könnyebben hozzáférjenek a jogosultsági szint beállításával elektronikus úton a rendszerhez. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő szabályozás új elemei a következők. A benyújtott javaslat kódexjellegű szabályozást tervez bevezetni, azaz, hogy az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezhető jogok, tények és adatok körét egységesen, kizárólagosan az ingatlan-nyilvántartási szabályozás határozhatja meg a jövőben. A teljeskörűség elve és a bejegyzési elv kiterjesztése alapján a szabályozási reform szerint az ingatlannal kapcsolatos olyan jog, tény és adat esetén, amely tárgya az ingatlan-nyilvántartásnak, a jog, valamint tényen és adaton alapuló jog, illetve kötelezettség abban az esetben válik érvényesíthetővé, ha a jog, tény vagy az adat az ingatlan-nyilvántartásba már bejegyzésre került. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Alapvető jelentőségű cél, hogy az ingatlan-nyilvántartásból a lehető legteljesebb körben ismerhessük meg az adott ingatlannal összefüggésben fennálló valamennyi jogot, illetve kötelezettséget. Éppen ezért a javaslat kötelezővé tenné, hogy az ágazati adatok az egységes ingatlan-nyilvántartásban is megjelenjenek. Kiemelendő, hogy az ágazati adatokhoz képest az ingatlan-nyilvántartási adatok elsőbbségét, azok közhitelességét mondja ki a törvényjavaslat. Mindez az ingatlan-nyilvántartás primátusát erősíti. A tervezet szerint az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény az a jogszabály, amely lehetővé teszi az automatikus döntéshozatal ingatlan-nyilvántartási eljárásokban történő alkalmazását, továbbá felhatalmazást ad feltételeinek a végrehajtási jogszabályban, azaz rendeletben való meghatározására is. Az eljárási kódexben lefektetett garanciális jelentőségű rendelkezés az ingatlan-nyilvántartási eljárásokban is alkalmazandó lesz, mégpedig az, hogy a döntés közlését követő öt napon belül az ügyfél kérheti, hogy a hatóság a kérelmet ismételten teljes eljárásban bírálja el. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat teljes mértékben alkalmas egy, a napjaink megváltozott igényeihez igazodni képes korszerű, digitalizált és ügyfélbarát ingatlan-nyilvántartási rendszer kialakítására, hiszen Magyarország versenyképességének növelése is megkívánja, hogy gyorsabbá és költséghatékonyabbá tegyük a közigazgatási ügyek intézésének lehetőségét. Éppen ezért a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnének, azonban mielőtt erre sort kerítünk, megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni. [[Dr. György István: Most nem.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! Tehát most következik az, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalásokra van lehetőség. Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Sajnos, most nem tudok olyan pozitívan nyilatkozni, vagy részben pozitívan, mint az iménti törvényjavaslatnál. De azzal kezdem, ami, mondhatjuk, hogy nem annyira negatív. Összességében, ami a törvényjavaslatban deklarált feladat, az nyilvánvalóan egy fontos elvégzendő munka. A törvényjavaslat megteremti az elektronikus ingatlan-nyilvántartási eljárást, elektronikus okirati rendszert vezet be. Ez nyilvánvalóan egy nagyon-nagyon régóta sürgető és megoldandó feladat. Ugyanakkor a jogalkotás minőségével kapcsolatban nagyon-nagyon sok kritikát tudunk megfogalmazni, és ezek alapján, valamint a bizonytalanságok miatt már most tudom mondani, hogy erre semmiképpen nem fogunk tudni támogató szavazatot leadni. Nagyon röviden el tudom mondani, látható, hogy elmaradt ismét a társadalmi egyeztetés, ami egyébként nagyon jellemző a kormány munkájára. Nem lehet tudni, hogy szakmai szervezetekkel egyeztetteke, és azt sem, hogy ha történtek ilyen egyeztetések, annak mi lett az eredménye. Nem tudjuk, hogy a Magyar Ügyvédi Kamarának vagy az Országos Bírósági Hivatalnak mi ezzel kapcsolatban az álláspontja. Azt sem tudjuk, hogy készülte hatástanulmány, és ha készült, annak milyen megállapításai vannak. Nem tudjuk, nem derült ki az sem, hogy az állam megfelelően felkészülte az elektronikus ingatlan-nyilvántartási eljárással kapcsolatos kihívások teljesítésére, vagy hogy az informatikai rendszer mennyire lesz biztonságos. Nem akarom mind felsorolni, de a munkatársaink, a szakértőink itt rengeteg olyan alapvető problémát látnak, ami minimum kérdéseket vet fel. Nagyon komoly kodifikációs szakmai problémákra hívták fel a figyelmet, ami rengeteg bizonytalanságot okoz. A jogszabály nagyon-nagyon nehezen értelmezhető, az indoklás elnagyolt, és a fogalmazásban is vannak nagyon-nagyon komoly problémák. Konkrétan az ügyvédekre vonatkozó szabályozás kérdésessége és ellentmondásossága is önmagában nagyon-nagyon komoly problémákat vet fel. Mi azt mondjuk, hogy ez egy fontos feladat megoldására tett kísérlet, de összességében egy rendkívül rossz minőségben megalkotott törvényjavaslat, amely rengeteg bizonytalanságot hordoz magában. Ezeket a problémákat módosító javaslatokkal sem lehet korrigálni. Én meggondolásra, megfontolásra javaslom a kormánynak, hogy tekintse át ezt a javaslatot. Azt tudom mondani, hogy az LMP-frakció erre nemmel fog szavazni, pontosan az ilyen jogalkotási, minőségi problémák, valamint az elmaradó társadalmi egyeztetés és a csak részben felsorolt bizonytalanságok miatt. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még élni valaki a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy mint előterjesztő kíváne válaszolni vagy reagálni a vitában elhangzottakra. [[Dr. György István: Igen.]] Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Már az expozé során is szóba került az a kérdés, hogy az ingatlan-nyilvántartási törvény az elmúlt húsz évben gyakorlatilag kinőtte magát, annyi társadalmi-gazdasági változás történt, a polgári jog, a forgalmi élet változásai olyan mérvűek voltak, hogy a jelenlegi ingatlan-nyilvántartási törvény már nem képes betölteni azt a feladatot, amit reá ró a magyar jogrendszerben az a szerep, amit betöltenie kellene. Az elmúlt húsz év során számos jogszabályban, kormányrendeleti szinten történtek olyan kiegészítő szabályozások, amelyek a koherenciáját is alaposan megrongálták ennek az Inytv.-nek, és mindenképpen elérkezettnek láttuk az időt, hogy egy új és elektronikus ingatlan-nyilvántartást tudjunk bevezetni, amelynek elsősorban nyilvánvalóan az a célja, hogy miután egy Mária Terézia-i hagyományokra épülő, egyébként a maga idejében rendkívül színvonalas ingatlan-nyilvántartási törvény ma már a XXI. századi követelményeknek nem felel meg, ezért egy új és korszerű, a XXI. századi követelményeknek megfelelő elektronikus ingatlan-nyilvántartás váltsa föl és lépjen a helyébe. Ennek a jogszabályi feltételeit mindenképpen szükséges megteremteni. Beszéltünk róla, talán még a legelején, hogy ez a jogszabály gyakorlatilag egy évek óta fejlesztett informatikai rendszer jogi alapjait fogja megteremteni, és kellő felkészülési időt is hagy, hiszen számos paragrafusa 2023. január 1-jétől fog hatályba lépni. [[18.10]] Tehát az a fajta bizonytalanság, amiről itt szó volt nyilván frakcióvezető úr nem elsősorban erre gondolt , megoldódik, a felkészülési idő meglesz, és mindazok a fejlesztések, amelyek tulajdonképpen az elektronikus ingatlan-nyilvántartás fejlesztését szolgálják, négy fő modulban fognak megtörténni. Az ingatlan-nyilvántartási rendszer teljes elektronizálása történik meg, a mezőgazdasági hatósági eljárások teljes elektronizálása, ezt támogató modul jön létre a földvédelem, földhasználat, földműves-nyilvántartás kérdésében, a harmadik a térképi nyilvántartások, a negyedik pedig a földforgalmi eljárások tekintetében fogja megújítani és elektronizálni a jelenlegi rendszert. Hét törvény módosítása is megtörténik. Ezeket most nem sorolom fel, de azt szeretném elmondani, hogy az nem fedi a valóságot, hogy itt ne történtek volna egyeztetések. Ennek a projektnek két munkacsoportja dolgozik, az egyik a jogi munkacsoport, amelyet dr. Bogdán Tibor, az Igazságügyi Minisztérium államtitkára, kormánybiztos úr vezet. Nyilván kritikákat megfogalmazni mindenkinek joga van, de azt gondolom, Bogdán Tibor úr személye önmagában is egyfajta garancia arra, hogy egyrészt azokat az egyeztetéseket a jogi munkacsoport lefolytassa, másrészt pedig, hogy egy színvonalas jogi kodifikáció jöjjön létre, amiben persze itt most nem értünk egyet. Az Országos Bírósági Hivatallal hosszas egyeztetések történtek. Szeretném jelezni, hogy az Országos Bírósági Hivatal a törvénytervezettel egyetért. A Magyar Ügyvédi Kamara szintén részt vett a jogi munkacsoport ülésein, és szintén egyetért a tervezettel, amely végül benyújtásra került a parlament elé. Egyeztetés történt az Országos Közjegyzői Kamarával is, a Magyar Bírósági Végrehajtói Karral, a Magyar Bankszövetséggel, a Kereskedelemi Kamarával, az amerikai kereskedelmi kamarával. Igyekeztünk ezeket az egyeztetéseket teljeskörűen lefolytatni. Egy kritika igaz: a Magyar Ingatlanszövetséggel valóban intézményesített konzultáció nem folyt, de ismerjük a Magyar Ingatlanszövetség észrevételeit, és be is építettük egyébként a két legfontosabb észrevételüket a törvénytervezetbe, az egyiket a 77. § (3) bekezdése, a másikat pedig a földkönyvi résznél a 81. § tartalmazza. Azt kell mondanom tehát, hogy az egyeztetéseket lefolytatta a jogi munkacsoport, a stratégiai munkacsoport pedig, amelyet én vezetek, részletesen, nagyon sok ülésen keresztül, a fejlesztést, mindazokat a mérföldköveket, amelyeket teljesítenie kell a projektnek, nagyon rövid pórázon tartva figyelemmel kíséri. De ahhoz, hogy ez a fejlesztés tovább tudjon folytatódni, szükséges, hogy az Európai Unió által támogatott KÖFOP keretében a jogszabályi keretei is tiszták legyenek. Az Inytv., amely most a parlament előtt van, véleményem szerint alkalmas arra, hogy betöltse a funkcióját. A magam részéről természetesen elfogadom, hogy másnak más a véleménye. Nyilvánvaló a kódexjelleg és az a fajta törekvés, hogy maga a jogszabály egyébként részletszabályokat nem kíván tartalmazni, hanem a törvényi szintre tartozó szabályozási elemeket tartalmazza, és kormányrendeleti szintre kerülnek azok a szabályozások, amelyek például a jogok és tények bejegyzésével kapcsolatosak. Ezek most kicsit ellentmondásosak is, ugyanakkor számos olyan problémát is megold ez a jogszabály, amelyek az elmúlt húsz évben dogmatikai zavarokat okoztak a törvényben. Ezért összességében szeretném kérni, hogy a parlament támogassa ezt a jogszabályt. Egy nagyon nagy ívű fejlesztés fog megvalósulni az elektronizálás során. Véleményem szerint, ha lehet ilyet mondani, az elmúlt harminc év egyik legjelentősebb jogszabálya az, amely gyakorlatilag a magyar állampolgárok ingatlan vagyonát, a magyar állam ingatlan vagyonát tartalmazza, tehát az összes magyar vagyonnak tulajdonképpen a 70 százaléka az, ami ebben a nyilvántartásban szerepel. Nagyon fontos, hogy ez korrekt legyen, valóban közhiteles legyen, és valóban meglegyen a primátusa minden más olyan nyilvántartással szemben, aminek most jelentős koherenciazavarai vannak a rendszerben. Ezeket mind szándékunkban áll kiküszöbölni. Szeretném kérni a tisztelt Házat a törvényjavaslat elfogadására. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend utáni felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Mai napirend utáni felszólalásra jelentkezett Becsó Zsolt képviselő úr, a Fidesz képviselőcsoportjából: „Turisztikai fejlesztések Nógrádban” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Nagy fába vágtuk a fejszénket, hiszen a „Modern városok” program keretében lehetőségünk nyílott arra, hogy Nógrád megye keleti részében egy egységes turisztikai desztináció kialakítására kerüljön sor. Ennek határai nagyjából megegyeznek a Novohrad-Nógrád UNESCO globális Geopark magyarországi részének lehatárolásával, így magában foglalják Salgótarján turisztikailag frekventált részeit, Hollókőt, Szentkutat, Ipolytarnócot, a pásztói romkertet, a maconkai vízi paradicsomot, a szécsényi Ferde-tornyot, a kazári riolittufát, a béri andezitot, a szandai várromot, a kishartyáni Kőlyukat, a sámsonházi Fehérkő várát, a tari dácittufát, a Boszorkány-kőt, a Salgó és Somoskő várát, Kiskőt, Nagykőt és Szér-kőt, Eresztvényt, a Páris-patak völgyét, a bujáki, hollókői és hasznosi várat, a Tepke, a Karancs, a sasbérci és a Gortva-Jójárt-kilátókat, a Forgách, a Gyürky-Solymosi- és Benczúr-kastélyt, a tari Sztúpát, a Tuzson Arborétumot és a somoskői vadasparkot, a Dornyay Béla, a Kubinyi Ferenc, a salgótarjáni bánya- és a pásztói múzeumokat. Térségünk egyedi kínálata számos pihenési, kikapcsolódási és túrázási lehetőséget nyújt, de az elmúlt évtizedekben elmaradt a környező vagy akár a távolabbi desztinációk pozicionálásától. Ennek következménye az lett, ami a Covid előtt egyértelműen megállapítható volt, hogy sem a Geopark, sem Nógrád nem volt ismert hívószó a piacon. Egyszerűen nem voltunk fenn az utazók mentális térképén. Bár az elmúlt tíz évben óriásit léptünk előre, ugyanis jelentős turisztikai fejlesztéseket valósítottunk meg Hollókőn vagy Szentkúton, csodálatos fejlesztéseket realizáltak varázslatos környezetünkben az Ipolyerdő, Egererdő vagy a Bükki Nemzeti Park részéről, épült a Geopark, színesedett a turisztikai kínálat és javult az infrastruktúra, de a tények makacsul továbbra is azt mutatták, hogy a színvonal, a vendéglátás és a szállásszolgáltatás, továbbá a vendégéjszakák száma vagy az áltagos tartózkodási idő tekintetében van még bőven bepótolnivalónk. Ismerjük vidékünket, tisztában vagyunk értékeinkkel, tudjuk, hogy többre vagyunk képesek. Nem akartunk belenyugodni abba, hogy csupán apró lépésekkel araszolgatunk előre, ezért ritmust váltottunk. A kormány támogatását élvezve, a Turisztikai Ügynökség szakmai iránymutatása mellett egy olyan desztinációs szintű turisztikai termék kialakítását kezdtük el, amelynek célja, hogy a térségbe látogató minden pihenési, kirándulási céllal érkező turista megtalálja az enjoy-életérzéshez szükséges szolgáltatásukat. Amit mi létre akarunk hozni, az a nógrádi enjoy-park, a jó élet parkja, desztinációja. Ide azok érkeznek, akik egyszerűen jól akarják érezni magukat, szeretik az életet, a barátokat, a finom ételeket és borokat, imádnak kirándulni, túrázni, felfedezni az ismeretlent, aktívan kikapcsolódni. A kínálati filozófia alapja, hogy a gondok és bajok maradjanak otthon, ne görcsölj, hagyd otthon a stresszt, élvezd az életet. Koncepciónk lényege, hogy a testi kikapcsolódás, vagyis a túrázás, az aktív turisztikai kínálat, a szellemi wellness, vagyis a múzeumok és egyéb látnivalók, a tradicionális alapokra építő élményétkezés, vagyis a palóc gasztronómia és a csendes, nyugodt, maximális kényelmet nyújtó szálláskínálat harmóniáját hozzuk létre. [[18.20]] Vagyis enjoy-parkunkban mindenki azt kapja, amire vágyik, mindenki kialakíthatja a saját kínálatát, és így mindenki elégedettnek érezheti magát. Tisztelt Parlament! A munka elindult. A Covid utáni trendeket nehéz prognosztizálni, de a biztonság, az egészség, a természetesség, a nyugalom és az egyediség biztos, hogy fel fog értékelődni. Így, ha következetesen végig tudunk menni utunkon, akkor talán végre meg fogjuk érni, hogy egész Nógrád megye és azon belül a geológiai értékeket középpontba állító enjoy-parkunk felkerül az utazók mentális térképére. Hát, így legyen! [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, LMP-képviselőcsoport: „A mi városunk, Pécs 61.” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Sajnos egy rendkívül gyalázatos és rendkívül veszélyes döntésről kell beszélnem, és mondhatjuk, hogy a rendszerváltás utáni időszak egyik leggyalázatosabb döntéséről, ami Pécs és Baranya számára rendkívül súlyos veszélyeket hordoz, és óriási károkat okoz már most, ez jól látható. A kormány hónapokon keresztül hazudott az úgynevezett egyetemi modellváltásról, és azzal hitegették az egyetemeket, hogy majd történelmi szintű fejlesztést lehet megvalósítani, hiszen 1500 milliárdos fejlesztési forrás érkezik az Európai Unióból. Mi persze tudtuk azt, hogy mindez egy átverés, és ennek semmi köze az egyetemi fenntartó személyéhez, hiszen a hatékonyság, az egyetemi működés tökéletesen biztosítható állami keretek között is. Ez a folyamat gyakorlatilag azt szolgálta, hogy a Fidesz kiszervezhesse és politikai irányítás alá helyezhesse szinte a teljes magyar felsőoktatást. Majd két nappal a gyalázatos szavazás után kiderült, egész egyszerűen bejelentették, hogy mégsem érkeznek meg az Unióból a fejlesztési források, egészen pontosan az ígért 1500 milliárd helyett mindössze 119 milliárd forint jut a magyar felsőoktatásra. Döbbenetes módon a nagy vidéki tudományegyetemeket is elérte ez a gyalázatos folyamat, így a Pécsi Tudományegyetemet is, holott ezt azért szakmai berkekben mindenhol elismerték, hogy semmilyen normális szakmai indok nincs amögött, hogy az ilyen hatalmas nagy, több tízezer hallgatóval bíró tudományegyetemek ne állami fenntartásban működjenek. És ehhez a döntéshez gyalázatos módon asszisztált szavazatával Hoppál Péter, Nagy Csaba, Bánki Erik és Hargitai János, Baranya megye négy kormánypárti képviselője. Ismét elárulták Pécset, elárulták Baranyát, és elárulták az ott élő embereket azzal, hogy ilyen gyalázatos döntéshez ők támogatást adtak. De többször a viták során azzal kérkedett, vagy ezt mondta a kormány éppen jelen lévő képviselője, hogy itt valamiféle önkéntes folyamatról volt szó, és az egyetemek szenátusai kérték ezt a bizonyos, modellváltásnak hazudott kiszervezést. Hát, eleve ez legyen világos, hogy a párt, a Fidesz egyik képviselője a szakbizottsági ülésen teljesen világossá tette, hogy itt zsarolásról volt szó, hiszen szinte szó szerint úgy fogalmazott, hogy aki a modellváltásból kimarad, az a fejlesztési forrásokról is lemarad, tehát magyarul, így zsarolták a később meg nem adott fejlesztési forrásokkal az egyetemeket. Ugyanakkor a Pécsi Tudományegyetem szenátusa megfogalmazott egy határozatot, konkrét peremfeltételeket, hogy milyen módon tudják ők elképzelni ezt a modellváltást. És azt el tudjuk mondani, hogy tételesen ezt sem tartották be, ilyen módon is becsapta és cserben hagyta a kormány a Pécsi Tudományegyetemet. Megfogalmazta a pécsi egyetem szenátusa azt, hogy elvárja, hogy továbbra is legyen biztosított az oktatás, a kutatás, a tudomány, a művészet szabad művelése, és e körben a rektor és a szenátus döntési jogkörei ne csorbuljanak. Hát, látható, hogy az önök által elfogadott törvényjavaslat értelmében a kinevezett ötfős kuratórium, amiből négy fő fideszes politikus, gyakorlatilag bármilyen módon át tudja írni ezt a szervezeti és működési szabályzatot, és meg tudják határozni, hogy milyen jogkört hagynak a szenátusnál, vagy éppen milyen jogkört hagynak a rektornál. Ez döbbenetes! Azt is kérte a pécsi egyetem szenátusa, hogy a kuratóriumnak legyen legalább hét tagja, tekintettel az egyetem sokrétű tevékenységére és képzési portfóliójára. Hát, nem lett! Önök egy ötfős, dominánsan fideszes kuratóriumot neveztek ki. Szintén kérte az egyetem szenátusa azt, hogy a kuratórium tagjainak kijelölése során, az egyetem javaslatát figyelembe véve érvényesüljön a közigazgatás, a felsőoktatás-politika, a gazdaság és a tudományos élet képviselete. Hát, önöknek sikerült kinevezni a kuratórium élére Orbán Viktor államtitkárát, Bódis Józsefet, az egyetem volt rektorát. Sikerült kinevezniük kurátornak Decsi Istvánt, Pécs volt fideszes alpolgármesterét. Szintén kinevezést kapott Mikes Éva, egy másik fideszes alpolgármestere Pécsnek, és kinevezték az önök zsoldjában dolgozó Szili Katalint, aki jelenleg miniszterelnöki megbízott. Ez a négy fideszes kormánypárti politikus vezeti az önök szándéka szerint visszahívhatatlanul, visszavonhatatlanul az egyetemet. Szintén meghatározta az egyetem szenátusa, illetve megfogalmazta garanciaként, hogy az egyetem szervezeti és működési szabályzata kialakításában a szenátusnak joga legyen a jogait gyakorolni, megosztva a kuratóriummal. Ezt már az imént említettem, hogy ezt megvonták, itt a kuratórium teljes mértékben magának tartotta meg ezt a jogot. Azt is megfogalmazta az egyetem, hogy az egyetem alapító okirata biztosítsa annak lehetőségét, hogy a szenátus a modellváltást követően is javaslatot tehessen a rektori pályázat és felhívás tartalmára. Ezt a kuratórium szintén saját hatáskörébe vonta be. Mondhatjuk, hogy tételesen, mindenben cserben hagyták, becsapták a pécsi egyetem szenátusát, és egy zsarolás után még a minimális feltételeket sem adták meg, amiket az egyetemi polgárság által megválasztott szenátus kért. Én azt tudom mondani, hogy a kormányváltás után jövő évben az egyik legfontosabb és első feladatunk lesz az egyetemi autonómia biztosítása, és egy olyan fejlesztési folyamatot fogunk elindítani az egyetemen, amibe bevonjuk az egyetem polgárságát és az egyetemi vezetőket, és [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] amelyik szakmai és társadalmi konszenzuson nyugszik. Köszönöm szépen, elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Ami a költségvetési vitából kimaradt Dél-Somogy is élni akar!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Néhány perccel ezelőtt Becsó Zsolt fideszes országgyűlési képviselő úr a saját körzetéről beszélt, mint egy olyan körzetről, ahol lassanként most már az enjoy-életérzés lesz majd úrrá az odalátogató embereken, illetve az ott élő embereken. Bárcsak el tudnám mondani azt, hogy ez az életérzés igaz belső- és Dél-Somogyban is! Sajnos, ez nincs így. Úgy érzi magát a környék, mint amit magára hagytak, és nem véletlenül az a felszólalásom címe, hogy Dél-Somogy is élni akar. Néhány olyan témát hoztam ide, ami igenis segíthetne a vidéki megmaradásban, segíthetne abban, hogy ez a jobb sorsra érdemes régió is felkerüljön a térképre; és nemcsak a turisztikai desztinációs térképekre, mint ahogy itt előbb elhangzott, hanem a mindenkori kormányzatnak a térképére is, mert bizony újra és újra ki kell mondani: módszeresen leradírozták ezt a vidéket Magyarország térképéről, legalábbis az ott élő emberek számára ez egy mindennapos és mellbevágó érzés. Tíz olyan pontot hoztam ide, ami egyébként költségvetési módosító indítványban is szerepel, és összességében 29 milliárd forintos pluszkiadást jelentene a jövő évi költségvetés számára, és célzottan Belső- és Dél-Somogyot érintené. Nyilvánvaló módon ilyenkor elő szokott jönni kormánypárti oldalról, hogy honnan szereznénk ezekhez forrásokat, miből vennénk el. Például, a kormányzati kommunikáció üres propagandaszólamait simán meg lehetne kurtítani, és az odacélzott forrásokat az ilyen, sokkal nemesebb célokra lehetne előirányozni. Vagy nyugodtan mondhatjuk azt, hogy a Budapest-Belgrád vasút hatástanulmánnyal alá nem támasztott, kínai garanciát nem tartalmazó merthogy ez az ezermilliárdos projekt zömmel kínai hitelből fog megvalósulni és az átláthatóságot is nélkülöző projektjéből lehetne az ilyen leszakadt és halmozottan hátrányos helyzetűvé nyomorított térségeknek pluszerőforrásokat szerezni, előteremteni. 29 milliárd forintról szól a történet. Nagyatádon és Barcson is szükség lenne bérlakások építésére. Gyökeresen más koncepcióban gondolkodunk, mint ahogy azt a fideszes padsorokban elképzelték, önkormányzati bérlakások ügyében. Hogyha a gazdag Bécs lakásállományának egynegyede önkormányzati bérlakás, akkor az, amit most terveznek a lakások eladásával, elkótyavetyélésével, szerintünk több mint bűn. 700-700 millió forintból a 10-10 ezres Nagyatádon és Barcson is komoly előrelépést lehetne tenni ezen a területen. 115 éves idén Nagyatád fürdője, az a csodálatos gyógyfürdő, ami várja az állami fejlesztési forrásokat. Évek óta ott van a magyar turizmusügynökség asztalán egyébként az a pontos és alaposan kidolgozott terv, most már csak a források hiányoznának. Egyébként meglennének, mondjuk, a rendkívüli kormányzati intézkedésektől el lehetne vonni, és támogatni lehetne ott a dél-somogyi megmaradást ilyen formában is. Vagy éppen a város idősotthona is megérdemelné azt, hogy komolyabb kormányzati odafigyelés irányuljon rá, illetve a kormány a nagyatádi kórházat is most már felemelhetné és odarakhatná arra a térképre, ahova bizony pluszforrásokat összpontosítanak, mert ráférne a renoválás. Teljesen nonszensz és elfogadhatatlan, hogy mondjuk, a baptisták gyűjtenek azért, hogy ott renoválásra kerülhessen sor, mondjuk, a labor kapcsán. [[18.30]] De ugyanez igaz Barcsra, ott is a bérlakásokat bővíteni kellene. És igenis, azt is ki kell mondani: 2 milliárd forintot vont el a barcsi, illetve a környékben élő emberektől a magyar állam azzal, hogy a természetvédelmi oltalom alatt álló, de kárpótlásba nem vont területeket tulajdonképpen egy padláslesöpréssel, egyfajta modern bolsevik-mensevik szemlélettel elvette még a kárpótlás jogát is az egykori termelőszövetkezeti tagoktól, holott van Dél-Somogyban olyan külföldről betelepedett nagybirtokos, akinek hektáronként a magyar állam 2,5 millió forintot tudott fizetni az ő földjeikért. Mi van a barcsi emberekkel, mi van a Barcs környéki emberekkel? Miért semmizik őket ki? És ott van a csodálatos természeti értékű drávai szabadstrand, amit fejleszteni kellene, de forrás nélkül az nem fog működni. Amit Becsó képviselőtársam a Fidesz részéről fölvázolt, ilyen források kellenének Dél-Somogy számára is. És még valami: az utak. Aprófalvas területről van szó, 77 település alkotja azt a választókerületet, ahonnan én érkeztem. Nem kell csodálkozni azon, hogy befektetés és normális munkahely ott nem fog megjelenni, ha olyan az infrastruktúra, amilyen. Évek óta vagy évtizedek óta lesöprik ezt a kérdést az asztalról. Azt kérem tisztelt kormánypárti képviselőtársaimtól, figyeljenek oda [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és egy nagyon-nagyon picit Dél-Somogyra is koncentráljanak. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Horváth László képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Gördülő kövek Rakjuk sínre a Tarna menti kőszállítást 2.” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. A Tarna mente és a Mátraalja tizenkét települése fogott össze három héttel ezelőtt, hogy véget vessen egy tarthatatlan helyzetnek. Ennek a helyzetnek az oka 40 ezer kőszállítókamion-fuvar évente ezeken a településeken. Az az oka, hogy ezek a 40 tonnás, kővel megrakott kamionok nemegyszer sebességkorlátozást be nem tartva hajtanak keresztül árkon-bokron, veszélyeztetve a helyben élőket, a helyben közlekedőket, folyamatosan károsítják, tönkreteszik a környék útjait, amelyek nem ilyen teherbírásra, tehertételre lettek tervezve. Állandó a zaj- és porszennyezés, és folyamatosan romlik az út mellett lévő ingatlanok állapota. Ugyanakkor a környékbeli kőbányák termékei iránti kereslet folyamatosan nő, aminek egyfelől örülni is lehet és kell is, merthogy ezekben a kőbányákban sokan dolgoznak, és ezek a kőbányák közvetve nagyon sok munkahelyet teremtenek és tartanak meg, de a helyben élők számára ez a helyzet, ami sok éve teszi próbára az idegeiket és a türelmüket, most már nem tűrhető tovább. Kérdés az, hogy vane megoldás, létezike kompromisszum. Arra jutottunk, hogy létezik ilyen kompromisszum, és azért indítottuk meg ezt a petíciót, amelyhez immáron most már több mint ötezren csatlakoztak, hogy ezt a kőszállítást tegyük egyszer s mindenkorra sínre, mert ez lehet az igazi megoldás, és a megoldáshoz rendelkezünk azokkal a feltételekkel és eszközökkel is, amelyek ilyenkor szükségesek. Hiszen létezik egy vasútvonal, még az első Orbán-kormány idején egyébként teherszállításra alkalmassá tett vasútvonal, amelyet másfél évtizede bezártak sajnos, amit újra lehet és újra kell nyitni. Létezik egy olyan terület, és az elmúlt évek erőfeszítései nyomán, eredményeként megvan az a terület és tulajdonban is van, amely alkalmas lehet a volt verpeléti vasútállomás szomszédságában egy kőátrakó kialakítására. És létezik egy olyan, bár elhagyott vasútállomás, amelyet pedig alkalmassá lehet tenni arra, hogy egy ilyen kőátrakó állomást ki tudjon szolgálni, és léteznek azok a tervek is, amelyek szükségesek a vasútvonal újranyitásához és a vasútállomás korszerűsítéséhez. Mi kell még? Pénz, támogatás kell, és a petícióval ezért fordulunk Magyarország Kormányához, mert a helyi közösség, ez a tizenkét település önerőből nem tudja megfinanszírozni az átalakítás költségeit. Ezért ezzel a petícióval kérjük Magyarország Kormányát, hogy támogassa a verpeléti vasúti kőátrakó megépítését, a Tarna menti és a mátraaljai kamionforgalom korlátozását. Hisszük azt, hogy van olyan megoldás, és ez a megoldás az, amely hosszú távon a közösség érdekeit összhangba tudja hozni a gazdasági növekedés szempontjaival. És azt is tudjuk, hogy azért a közösség érdekei az elsődlegesek, és nem a gazdaságot szolgálja a közösség, hanem a közösséget szolgálja a gazdaság. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Varga Zoltán képviselő úr következne, ő nincs a teremben, így most megvárom, amíg Bősz Anett képviselő asszony beérkezik, mert úgy tudom, hogy képviselő asszony itt van, tehát mindenképpen akkor tartani kívánjuk sorrendet. [[Rövid szünet. Bősz Anett belép az ülésterembe.]] Képviselő asszony, nagyon türelmesek vagyunk, megvártuk. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bősz Anett képviselő asszony, DK-képviselőcsoport: „A kirekesztő szemlélet az egyes településeket is sújtja” címmel. Megadom a szót, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azért kértem napirend után szót, mert jellemzően napirend után rendkívül sok fideszes és KDNP-s képviselőtársat hallunk felszólalni a saját körzetét érintő financiális támogatásokról, olyan beruházásokról, amelyek az államnak köszönhetően megvalósultak, néhány száz lelkes falvak milliárdos beruházásairól, amit szeretném leszögezni rögvest nem irigylünk; de ugyanakkor azt látjuk, hogy a 2019. október 13-át követő időszakban megfigyelhető volt, hogy azok a városok, azok a települések, amelyek ellenzéki vezetést és ellenzéki polgármestert választottak, bizony jelentős hátrányokat szenvedtek a financiális területeket tekintve. Itt van mindjárt például Érd megyei jogú városa, amely az elmúlt két évben 700 millió forinttól esett el amely működési támogatást rendre megadta az állam , egészen egyszerűen azért, mert az elmúlt bő egy évtizedben alig volt némi iparipark-fejlődés, alig volt némi helyiiparűzésiadóbevétel-fejlődés, és azt gondolom, hogy ilyen értelemben egyébként ez az 1,4 milliárd forintos hiány, ami ilyen módon keletkezett Érd költségvetésében, rendkívüli módon rosszul érintette a város polgárait, rendkívüli módon rosszul érintette azokat a településeket, amelyek még így jártak, hasonlatosan Érdhez. Éppen ezért egyébként én magam benyújtottam olyan költségvetési módosító javaslatokat, amelyeket a költségvetési vitában korlátozottan volt lehetőség, hogy ismertessem, azonban rendkívül fontos, hogy lássuk, sokan vannak azok a polgártársaink, akik olyan településen élnek, amelyet ellenzéki polgármester vezet, nagyságrendileg hárommillióan 2019 októbere óta. Nem csak Érd járt úgy, hogy egyébként az általam benyújtott költségvetési módosító javaslat mindössze 2,5 milliárd forintról szól, ez 75 ezer emberre értendő, tisztelt képviselőtársaim. Ugyanis az elmúlt egy-másfél évben több ezer új érdi lakossal gyarapodott a városunk. De nézzük mindjárt azt, hogy egyébként a többi megyei jogi város, amelyeket fideszes polgármesterek vezetnek, milyen, több mint egymilliárd forintos költségvetési támogatásban részesültek. Ez is egy egészen elképesztő szám. Annak ellenére, hogy az egyéni bánásmódról beszél a kormányzat, annak ellenére, hogy azt helyezi előtérbe, tisztelt képviselőtársaim, hogy bizony egyénileg kell elbírálni, hogy az egyes településeknek a járványból következő financiális hátrányait milyen módon tudja kipótolni a központi költségvetés, hát, azt látjuk, hogy az egyéni bánásmód bizony az, hogy a kétharmadból, illetve a kétharmad politikai közösségéből érkező polgármesterek rendkívül jó tárgyalási pozíciókból indulnak, míg az ellenzék padsoraiból és a mi politikai szövetségeseink közül kikerülő polgármesterek rendkívül rossz helyzetből indulnak. [[18.40]] Nagyon nagy tévedésben vannak, tisztelt képviselőtársaim, ha azt gondolják, hogy ezzel politikustársakat erodálnak. Ezzel bizony az önök polgártársait erodálják. Mesélnék önöknek Diósd településről. A település fele 2021-ben még változatlanul földúton jár. Az úthálózat modernizációja rendre elmaradt, és azt kell hogy mondjam, hogy most egy független polgármester azzal találkozik, hogy egyébként a számítógépes rendszerük sokszor lecsapja a villanyórát, veszélybe sodorva egyébként ezzel a polgármesteri hivatal dolgozóit nap mint nap, mert olyan infrastrukturális beruházások hiányoznak bizony a városháza tájékán, hogy egyszerűen kifejezetten problémás ez; de nemcsak azoknak, akik ott dolgoznak, hanem azoknak is, akik várnának valamit a közhivataltól. Mesélhetnék önöknek Tárnokon a Szőlőhegyi út teljes modernizációs kísérletéről, ami rendre elmarad azért, mert Tárnok nem kap megfelelő központi támogatást. Mindössze egy 1,2 milliárd forintos beruházás elegendő lenne arra, hogy a tárnokiaknak ez a jelentős hátránya megszűnjön. Egyébként megjegyzem, hogy a Szőlőhegyi út és a sóskúti kereszteződéstől, akik hazafelé indulnak gyalog, nehéz járművek húznak el mellettük kátyús utakon, nincs bicikliútjuk, nincs járdájuk, kifejezetten életveszélyben térnek haza. A törökbálinti zajvédő fal építése életbevágó, tisztelt képviselőtársaim, mindössze kétmilliárd forintból megvalósítható lenne mindez. Azt gondolom, hogy ennyit, ami elfér a nyíregyházi stadionban, igazán megérdemelne egy komplett régió itt, Buda környékén. Köszönöm a türelmet.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hajdu László képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Mit üzen a 2022-es költségvetés az önkormányzatoknak?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A múlt héten megkezdtük a 2022. évi állami költségvetés vitáját, és hallhattuk a pénzügyminiszter, az Állami Számvevőszék, a Költségvetési Tanács elnökének véleményét a költségvetésről, és hallhattuk azt, hogy ez a költségvetés megalapozott, kiszámítható, végrehajtható, a jó tervezőmunka látszik rajta, és biztonságot ad ennek az országnak. Igen, kevésbé lett hangsúlyozva, hogy 3100 milliárd a belső hiánya ennek a költségvetésnek, és akkor még az államadósságról nem is beszéltünk. Szóval, csakugyan minden rendben van ezzel a költségvetéssel? Amiért én szót kérek, az az önkormányzatok sorsa, azért is ezt a címet adtam, hogy mit üzen 2022 az önkormányzatoknak. A vitában elmentünk egymás mellett, a túlsó oldali, kormánypárti képviselőtársaim csatlakozva az előttem szólóhoz dicsérték, hogy mennyi mindent elintéztek a saját körzetükben. Egymilliárd forintot elintéztek kerékpárútra, 600 millió forintot elintéztek egy turistakisvasútra, pálinkakóstolóra közel 100 millió forintot, tehát egy egész sor dolgot felsoroltak a képviselőtársaim, hogy miket el tudtak intézni, miközben azt mondjuk, hogy nem választási költségvetés, de mindenki elmondta a háláját az elmúlt időszakban a saját körzetében néhány faluról. Ugyanakkor az a 3176 önkormányzat, amiről én beszélek, azok közül csak nagyon kevés volt benne ebben a pálinkakóstolós kivételes pénzjuttatásban. Ha a „Magyar falu” programot nézzük ebben a költségvetésben, bizony felére csökkent le az elmúlt évihez képest, és ha azt veszem, hogy a 300 legszegényebb, fölzárkóztatásra számító település mennyit kapott, akkor az az eredeti 220 milliárdhoz képest mindössze csak 77 milliárdot jelez ebben a költségvetésben. Tehát azt gondolom, hogy ez a költségvetés kevés üzenetet tartalmaz az önkormányzatoknak, keveset még a falvaknak is. Ugyanakkor a vitában állandóan hallottam és hallgatjuk, hogy bezzeg a 11 évvel ezelőtti, amikor 2010 előtt eladósították az önkormányzatokat, és azt hallgatjuk, hogy leírták minden feltétel nélkül az 1300 milliárdot az önkormányzatok adósságából. Ugye, ez az adósság hitel volt lényegében, és voltak benne valószínűleg rossz hitelek, egyébként arról nem esik szó sosem, hogy milyen típusú önkormányzatok voltak azok, akik eladósodtak. De nézzük, hogyan szedték ezt vissza! Mert ezt az 1300 milliárd forintot nemcsak úgy ajándékba kapták, hanem vissza is szedték. Azonnal indult a visszaszedés, 2 százalékkal zárolták szinte a kormányzás első intézkedéseként az állami normatívákat, és visszamenőleg is érvényesen egész évre vonatkozóan az állami normatíva zárolva lett. A személyi jövedelemadó egy bizonyos helyben maradó része itt maradt, de 100 százalékban elvették a személyi jövedelemadót a településektől. Címzett és céltámogatásokra bármelyik önkormányzat, akinek terve és engedélye volt, pályázhatott; megszüntették a cél- és címzett támogatást. Volt porosút-normatíva, megszüntették azt is. Az áfát az első adótörvénynél 25-ről 27 százalékra emelték fel. A minimálbér politikai alkujához képest folyamatosan az önkormányzatok fizetik 100 százalékban a minimálbér-különbözetet, hiszen döntően az önkormányzati foglalkoztatottak voltak azok, akiknek tulajdonképpen minimálbéres alkalmazottjai voltak. Összességében azt kell mondjam, hogy ez alatt a bizonyos 11 év alatt busásan, többszörösen visszaszedte a kormány azt a pénzt, amit nagylelkűen, állítólag adott. Barkóczi Balázs képviselőtársammal beszélgettünk az újpesti polgármesterrel és a rákospalotai polgármesterrel: 1,9 milliárd forint az az elvonás, ami érinti Újpestet, és 3,5 milliárd forint az, ami érinti Rákospalotát. Hát, körülbelül így készülünk mi arra, hogy 2022-ben nemcsak költségvetést, hanem kormányt is szeretnénk váltani. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Varju László képviselő úr nem érkezett még meg, tehát most felszólalásra következik Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, Jobbik-képviselőcsoport: „A vidék hangja! 12.” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Fizessenek meg a tolvajok! Ezzel a címmel szerette volna elmondani a mai napon napirend előtti felszólalását Jakab Péter, a Jobbik elnöke és frakcióvezetője. Az a szégyenteljes eseménysorozat, ami itt az elmúlt hetekben kialakult a Házban, engem is arra sarkall, hogy minősítsem ezt a cselekedetet és leginkább önöket, mert önök kacajjal, mosollyal az arcukon és vastapssal jutalmazták azt, hogy megvonták Jakab Péter elnök úrtól a szót. Azt, hogy ki mit mond a Házban, azt önök tudják a legjobban, amikor olyan szégyenteljes szavakat használnak az ellenzéki padsorban ülő hölgyekre és urakra, képviselőtársaikra, amelyek sokszor minősíthetetlenek. A napirend utáni felszólalásaimnak azt a címet adom mindig, hogy a vidék hangja. Ha tetszik önöknek, ha nem, minket, ellenzéki képviselőket is a magyar emberek juttattak ide a parlamentbe, és igenis jogunk van ahhoz, hogy elmondjuk, sőt nem csak jogunk, kötelességünk, hogy elmondjuk, amit a magyar emberek a vidéken, a Parlament falain kívül átélnek ebben a helyzetben a mai Magyarországon. Mert az, hogy önök kiépítenek folyamatosan egy alternatív valóságot, és ezt a kormánypropagandán keresztül nyomják, és nyomják, attól még a magyar valóság teljesen más. Emberek vannak, akik igenis éheznek, itt vagyunk május végén, már számtalan olyan üzenetet kapok, hogy valamit segítsünk, mert egyszerűen nem tudnak ételt tenni a gyermekek asztalára; amikor a vállalkozóknak olyan adóteher nyomja a vállát, amelyet ebben a pandémiás járványhelyzetben nem tudnak megfizetni; amikor rendőrök keresnek meg, hogy tegyünk valamit, mert egész egyszerűen el fogják hagyni a pályát, mi ezeket szeretnénk elmondani itt a parlamentben. [[18.50]] Amikor folyamatosan érezzük a nyomást önöktől, és amikor azt mondják nekünk, hogy ez ellenzéki bohóckodás, akkor én meg azt tudom mondani, hogy szégyelljék magukat. Ez nem bohóckodás, hanem a magyar emberek hangja, és nekünk az a feladatunk, hogy ezt ide eljuttassuk. A mai napon, amikor érkeztem a Parlamentbe, a Kossuth téren egy 10.-es osztállyal találkoztam, épp a Parlamentről tanultak, és hallgatták a tanárnőt. Odaléptem hozzájuk, bemutatkoztam, és mondtam, hogy nagyon szívesen válaszolok a diákok kérdéseire. Az egyik kérdés az volt, hogy ők látják, hogy a parlamentben mi mindig vitatkozunk. Mondtam, hogy ez nagyon helyes, ha ez a vitakultúra normális mederben zajlik, hiszen az ellenzék feladata ellensúlyt biztosítani a kormányzatnak, de nem az, ami ma itt zajlott a parlamentben. Én azt gondolom, hogy igenis nekünk itt jogunk van ezt elmondani, és természetesen nemcsak jogunk, hanem kötelességünk, mert azért tettük le az esküt, hogy a magyar nemzetet képviseljük itt a parlamentben. Én a jövőben is ezt fogom tenni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, tisztelt képviselőtársam. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Stummer János képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Korszakváltás” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. 29 644 forint. Tudják, hogy mennyi pénz ez? Ennyit ér egy Békés megyében ledolgozott 40 éves munkaviszony. 29 644 forintot érnek azok a hajnali ébresztők, 29 644 forintnyi nyugdíjat érnek azok a hétvégi túlórák, 29 644 forintot érnek azok a kora esték, amikor ezek a Békés megyei emberek munkaviszonyuk alatt hazaértek a saját otthonukba, és holtfáradtan már csak arra volt erejük és energiájuk, hogy megvacsorázzanak, aztán lefeküdjenek aludni, hogy másnap aztán elölről kezdhessék ugyanazt a mókuskereket. 29 644 forint én arra kérem önöket, hogy kicsit ízlelgessék ezt a számot és ezt az összeget, és képzeljék bele magukat annak a Békés megyei polgárnak a helyébe, akinek minden áldott hónapban azzal kell szembesülnie, hogy a postás, amikor meghozza a nyugdíjat, akkor ezt a három darab tízezrest adja oda a kezébe. Aztán ezt a három darab tízezrest ez a Békés megyei polgár beviszi és leteszi oda a konyhaasztalra, és nézi, hogy ez mire lesz elég. Aztán rájön arra, hogy semmire, hogy ez nem elég sem a rezsire, sem a gyógyszerre, sem az ennivalóra, ez a bizonyos három darab tízezres, amit önök nyugdíjként odaadnak nekik, vagy azt a néhány ezer forinttal többet, de még véletlenül sem annyit, hogy tisztességgel és becsülettel meg lehessen belőle élni. És amikor önök megalázzák ezeket a Békés megyei embereket ezekkel a 30 ezer meg 40 ezer forintokkal, meg megalázzák azokat a munkavállalókat, akik most dolgozzák le éppen az életüket azzal a 130, 150 meg 160 ezer forintos három műszakos nettókkal, akkor azt gondolja az ember, hogy ennél nincsen lejjebb. Aztán közben rájön, hogy de, merthogy mindezeknek a tetejébe önök még madárnak is nézik ezeket az állampolgárokat, és azt hiszik róluk, hogy ezek az emberek nem néznek tévét, nem olvasnak újságot, vagy nem látnak a saját szemüktől, és nem látják azt, hogy önök az utóbbi 11 éves országlásukat mivel töltötték és mivel nem. Például azzal bizonyosan nem töltötték, hogy azt a bérszakadékot, ami elválasztja Békés megyét az ország többi részétől, azt valamilyen úton-módon mégiscsak megpróbálják kisebbíteni. Azzal sem töltötték ezt a 11 évet, és lépéseket sem tettek ennek érdekében, hogy ezt a szociális krízist, azt a mindent elborító szegénységet, ami körüllengi ezt a megyét, valahogyan mérsékelni próbálják. Ezzel szemben azzal viszont igen, hogy az európai uniós forrásokat kézen-közön úgy osztják szét egymás között, hogy azzal folyamatosan olajozni tudják ezt a Békés megyében is működő korrupciós gépezetet. Például azzal is foglalkoztak, hogy saját maguknak, a saját üzleti és haveri körüknek, meg a véletlenül időnként idetévedő multinacionális tőkének kiszolgáltassák a bérből és fizetésből élő Békés megyei munkavállalókat. Meg azzal is foglalkoztak, mondjuk, ezzel foglalkoztak a legtöbbet ebben a 11 évben, hogy lehetőség szerint minél több Békés megyei embert sodorjanak bele a teljes anyagi és egzisztenciális kiszolgáltatottság állapotába, csak azért, hogy uralkodni és basáskodni tudjanak felettük. És amikor mi számonkérjük magukat arról, hogy miért kell megalázni ezeket az embereket, miért nem lehet annak a nyugdíjasnak 20 ezer forinttal többet adni, miért nem lehet annak a mostani munkavállalónak kicsit segíteni, hogy ne minimálbérből kelljen eltartania a családját, akkor maguk tágra nyílt bociszemekkel, széttárt karral mondják itt nekünk: de hát, nincsen pénz. Uraim meg Hölgyeim! A pénz, elmondjam maguknak, hol van? Például ott van abban a mackóban, amit néhány héttel ezelőtt Mészáros Lölőnek meg az Andikának az új budai villájába bedaruztak. Meg ott van a pénz, az, amit maguk keresnek, az adriai jachttúrákon meg a brüsszeli házibulikon kokainozgató elvtársaknak a zsebében, meg ott van a stadionok betonjában, amit a maguk elmeháborodott miniszterelnökének a kedvéért az utóbbi 11 évben fel kellett építeni ebben az országban tízesével meg százasával.
Képviselő úr, nem kívánom a stílusát minősíteni, legyen kedves, moderálja magát!
Én akkor is végig fogom mondani, elnök úr, meg maguknak is és a Magosznak is van bőr a képén 11 éve még vidékfejlesztésről papolni, meg arról beszélni, hogy hány száz milliárdot fognak [[Az elnök kikapcsolja a szónok mikrofonját.]] ezen a magyar vidéken elkölteni!
Képviselő úr, nem kívánom megállítani, de én azt gondolom, hogy elmeháborodott ebben a Házban nincs, és azt gondolom, válogassa meg a szavait! Kérem!
Rendben. Majd akkor fog bejönni, amikor legközelebb azonnali kérdésekre válaszolnia kell. Szóval, amikor legközelebb itt országgyűlési választás lesz ebben az országban, meg fogják látni 2022-ben, hogy annak az országnak, amit maguk itt 11 éve építettek, véget fogunk vetni, és vissza fogjuk adni a tisztességes és becsületes munkának a lehetőségét, vissza fogjuk adni a falunak és a városnak is azt az érzést, hogy jó itt élni, és vissza fogjuk adni azt a jövőt, amit maguk elloptak tőlünk. Köszönöm szépen. [[Potocskáné Kőrösi Anita és Ander Balázs tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Amiről nem szólnak a hírek, de az emberek enélkül is tudják”. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásomban azokról a dolgokról szeretnék beszélni, és fogok is beszélni, amikről nem hallhatnak a Kossuth rádióban, nem láthatnak a közszolgálatinak nevezett, ám nem a köz szolgálatában álló televíziós csatornákon, és nem olvashatnak a Somogyi Hírlapban sem. Az Európai Bizottság szerint idén és jövőre is Magyarország lehet az inflációs rekorder az Európai Unióban. Áprilisban 5,1 százalékos inflációt mért a Statisztikai Hivatal, vagyis az árak hazánkban ennyivel haladták meg a múlt évi szintet, amely egyébként az elmúlt nyolc év legmagasabb adata is egyben. Magyarország jobban teljesít? emlékeznek még erre a kormánypropagandára, ezekre a plakátokra, az újsághirdetésekre? Hát, akkor most hogy is van ez? teszem föl a kérdést. Magyarországon az alapélelmiszerek, melyek vásárlása legfőképp a kevésbé tehetős réteg mindennapjaiban meghatározó, olyan drágulásnak indultak, amelyet nagyon sok magyar ember pénztárcája már nem fog elbírni. [[19.00]] 2020 áprilisa óta, nézzük meg akkor: például a margarin 8 százalékkal, a rizs szintén 8 százalékkal, a liszt 7,5 százalékkal, a cukor 5 százalékkal, a kenyér szintén 5 százalékkal, az étolaj pedig 23 százalékkal kerül többe. A zöldség-gyümölcs árakról és a nálunk alapélelmiszernek számító kolbász áráról már nem is beszélek. Az élelmiszerek mellett az üzemanyagok is drágulásnak indultak. Január óta a benzin literenkénti átlagára közel 50 forinttal, míg a gázolajé 40 forinttal emelkedett. Nem véletlen tehát, hogy tízből négy honfitársunk úgy érzi, az utóbbi években romlott anyagi helyzetük. És hogy mi okozza az emberek pénzügyi helyzetének rosszabbra fordulását? A túlnyomó többség szerint az élelmiszerárak növekedése. És akkor beszéljünk egy kicsit szűkebb hazámról, Somogyországról is! A somogyi emberek havonta 116 ezer forinttal kevesebbet visznek haza a munkájukért, mint fővárosi honfitársaik. Amíg az országos havi nettó átlagkereset 262 ezer forint, addig Somogyban mindösszesen 212 ezer. Nyugdíjasnak lenni pedig még nehezebb Somogy megyében, hiszen egy somogyi átlagnyugdíjasnak átlagosan havi 120 ezer forintból kell megélnie ilyen elrugaszkodott árak mellett. De vegyük figyelembe azt is, hogy a somogyi nyugdíjasok többsége 120 ezer forintnál lényegesen kevesebbet kap egy tisztességgel ledolgozott élet után. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A keresetek növekedése tehát nem arányos az itthoni árak növekedésével, és a szomorú az, hogy már nem arról beszélünk, hogy nem tudnak nyaralni menni a családok, nem tudnak lakásra spórolni a családok, hanem lassan már nem fogják tudni a szükséges alapélelmiszereket sem megvásárolni. Akik pedig azt mondják, hogy Magyarország jobban teljesít, azoknak a somogyiak azt üzenik, próbáljanak meg átlagkeresetből, kisnyugdíjból, közmunkásbérből egyszerre étkezni, ruházkodni, lakást fizetni, autót fenntartani, és még spórolni is a jövőre. Várjuk tisztelettel a visszajelzésüket. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Kósa Lajos tényleg a törvények felett áll?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr, és külön köszönöm, hogy lehetőséget adott arra, hogy felszólaljak. Távol álljon tőlem az, hogy bárkit is pellengérre állítsak, különösen pedig nem egy képviselőtársamat. De mégis, amiről szó van, az jól példázza a kormánypárt morálhoz és mentális egészséghez való viszonyát. Mert igen, ha Csengerről beszélünk, akkor Magyarországon mindenki felkapja a fejét, és a nyakamat merem rátenni, ha Csengerről beszélünk, akkor az emberek 99 százalékában nem az ötlik fel, hogy milyen szép műemlékei vannak, hogy milyen szép a természeti környezet, hanem a csengeri örökösnő esete ötlik fel. Valljuk be, ez a történet annyira szürreális és annyira morbid, hogy Rejtő tollára kívánkozik az egész. Hiszen tudjuk, hogy egy Csengerben élő egyszerű háziasszonyról beszélünk, aki a saját és a környezete bevallása szerint is ezelőtt tíz évvel nemhogy egy csalássorozatot nem tudott volna elkövetni, hanem a telefont nem ismerte, sms-eket nem tudott se olvasni, se írni. Mellette a kormánypárt egyik vezető politikusáról, a Fidesz alelnökéről, a Honvédelmi és rendészeti bizottság, mondjuk ki, dörzsölt politikusáról van szó. Az ő románcuk az, ami a Csengert mint jelenséget különben a közbeszéd tárgyává, és mondjuk már ki, a nevetség tárgyává tette. Tényleg, mintha Rejtő írta volna ezt a történetet. Egy egyszerű háztartásbeli, aki hosszú-hosszú évekig amúgy uborkatermesztésből élt, egyszer csak megtudja milyen érdekes módon különben, a polgármesteri hivataltól , hogy hatalmas vagyont örökölt, ennek megvoltak a papírjai, majd feltűnik a képben Kósa Lajos, Kósa Lajosnak a barátai és itt zárójelesen jegyezném meg, hogy milyen érdekes, hogy például Kósa Lajos utódja, Papp László csengeri származású , és kiderül, hogy ez a románc egy jó kapcsolatot szül; hogy Kósa Lajos megígéri ennek a háztartásbeli egyszerű asszonynak, hogy majd ő befekteti ezt a hatalmas örökséget, és a Honvédelmi és rendészeti bizottság elnökének fel sem merül a gondolatai között az, hogy itt valami nem stimmel ebben a sztoriban, hogy nem lehet milliárdokat nyerni. De nem, nem ez történik. Tudjuk azt nagyon jól, Kósa Lajos és a családja, a kedves mama, a kedves felesége, talán még a gyerekei is, százmilliós, milliárdos ajándékozási szerződéseket írnak alá különben közjegyző előtt, hitelesen, úgy, hogy Kósa Lajosnak az édesanyja utána váltig állítja, hogy ő nemhogy nem írt alá ilyen papírt, de a közjegyzőt mint hivatalt sem nagyon ismeri. Viszont az ő fia alá tudja írni az ő nevét. Tudjuk a történetet nagyon jól. A csengeri örökösnő menekül, a csengeri örökösnőt elfogják, előzetes letartóztatásba kerül. Váltig állítja különben, hogy Kósa Lajossal együtt utaztak Svájcba különböző bankokhoz és ügyvédekhez meghallgatásra. Kósa Lajos azt mondja, nem utaztak együtt. Kiderült, hogy ez nem más, mint játék a szavakkal, mert valóban nem utaztak együtt, de most már látjuk azt, hogy nagy valószínűség szerint különben videó- és hangfelvételek bizonyítják azt, hogy valóban együtt ültek bizonyos svájci irodákban, és beszéltek valamilyen örökségről. Milliárdokról beszélünk! És nem jó egyik opció sem, ami Kósa Lajos nevével kapcsolatba hozható, mert az egyik az, hogy itt valami olyan csalássorozatról van szó, ahol Kósa Lajos nem áldozat, hanem minimum tettestárs. A másik, hogy áldozat, de akkor megkérdőjelezhető az, hogy ő mit keres különben a Honvédelmi és rendészeti bizottság vezetői székében. Látjuk azt, hogy miről van szó. Látjuk azt, hogy az előzetes letartóztatásban lévő csengeri nő családjában tragédiák sorozata következik be. Látjuk azt, hogy ez a nő továbbra is fenntartja a véleményét, hogy neki se tehetsége, se tudása nem volt, nem lehetett és talán ma sincs ahhoz, hogy megtévesszen bárkit is, különösen egy országosan is ismert politikust. És azt is látjuk, hogy ebben a szövevényes sztoriban szinte minden homályos, azonban több dolog biztos. Az egyik az, hogy Kósa Lajos és családja neve ott virít több ajándékozási szerződésen. Teljesen biztos az, hogy Kósa Lajos ott volt Svájcban, amikor ez a nő állította. És az is biztos, hogy Kósa Lajos eddig a törvények fölött állt. A kérdés az és azt hiszem, nemcsak számomra, hanem még tízmillió másik magyar számára is , hogy meddig tartható ez a faramuci állapot, és Kósa Lajos mikor válik forróvá a hatalom birtokosai számára, a miniszterelnök mikor fogja elengedni Kósa Lajos kezét. És azt is látjuk, hogy az ügynek még közel sincsen vége. [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] A villámok pedig egyre közelebb csapdosnak Kósa Lajoshoz. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Varju László képviselő úr nem érkezett meg, így a mai napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom.