[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 17. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Arató Gergely jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásokkal kezdjük munkánkat, ezt követően 12 óra 15 perctől 13 óra 45 percig a kérdésekre, majd körülbelül 13 óra 45 perctől 14 óra 45 percig az azonnali kérdések és válaszok órájára kerül sor, végül a napirend utáni felszólalásokkal fejezzük be az Országgyűlés ülését. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kocsis-Cake Olivio képviselő úr, a Párbeszéd-frakcióból: „Aktuális ügyekről” címmel. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Először is a Párbeszéd nevében sok sikert kívánunk a kis diákoknak, akik ezen a héten érettségiznek. Egy kalappal nekik! Másodsorban pedig természetesen újra megköszönjük a járvány elleni küzdelemben részt vevők munkáját, mindenkinek, aki segít. Akinek viszont nem jár köszönet, az a kormány és a miniszterelnök. Azt hittem, hogy a márciusi astrazenecás fiaskót már nem lehet alulmúlni, de úgy tűnik, sikerült ezt is alulmúlni. A múlt hét pénteken sokan tették fel a kérdést, hogy mégis mit művel a miniszterelnök úr ezzel a „Pfizert, aki kapja, marja!” akcióval. Mint egy kegyelmes úr százezer vakcinát szétosztott a nép között, kész helyzet elé állítva az embereket, a védekezőket, mindenkit. Egyébként is maximális tisztelet azoknak, akik ezen a napon helytálltak, mert nélkülük bedőlt volna az egész rendszer. Az a kérdés, hogy a kormány tényleg ezt gondoljae szervezett, tömeges, biztonságos oltásnak. Komolyan ez az oltási tervük? A brüsszelezés, a sorosozás, gyurcsányozás, na, az persze megy. A miniszterelnök többórás sorbaállásnak, többórás idegeskedésnek tette ki az embereket; aztán vagy jutott nekik vakcina, vagy nem. Így kell embereket egymásnak ugrasztani, volt olyan hely, ahol sajnos emberek össze is verekedtek. Miközben 60 feletti krónikus betegek több hete várják, hogy megkapják a Pfizert, volt olyan is, aki most regisztráció nélkül megkapta. Káosz az egész! Azt sem értették az emberek, hogy mi az, hogy ma még be tudnak adni százezer Pfizert, holnap meg már nem. Miért is nem lehet azt beadni szombaton vagy vasárnap, vagy később, miért kellett ezt pénteken? Mi persze sejtjük a választ: Mészáros Lőrinc szállodáinak már ezen a hétvégén ki kellett nyitnia, kell a profit. Ezzel az „aki kapja, marja” húzással a miniszterelnök úr megalázta a magyar embereket. Minimum, hogy idejön és bocsánatot kér, minimum, hogy legalább az egészségügyért felelős minisztert beküldi ide, hogy bocsánatot kérjen. Persze, a brüsszelezés, sorosozás, oltásellenesezés után nem biztos, hogy lesz idejük elnézést kérni, mert erre már nem fogja futni. A másik blamázs a regisztrációs oldal. Terheléses támadás, aha, terheléses támadás! Nincs erre valami jobb szövegük? Amikor a kínai oltásnál volt a regisztráció, akkor miért nem volt gond? No meg amikor a KRÉTA-rendszert indították be az online oktatásnál, akkor is terheléses támadás volt? Csak az a kérdésem, hogy melyik csókos haverjuk intézi ezeket az informatikai rendszereket. Előre szólunk, hogy a 2022-es országgyűlési választáskor nem akarjuk megint látni, hogy a valasztas.hu újra lefagy terheléses támadás miatt. Lesz ennek következménye? Elszámoltatják a csókosokat, vagy csak megint az oltásellenesezésre futja majd?! A kormány már az oltások számához rendel minden járványügyi intézkedést. Lelkük rajta, de akkor legalább időben megkapnák a védettségi igazolást azok, akiknek ez jár, ha ehhez kötnek bizonyos szolgáltatásokat. De ezt sem sikerült megoldani. Jó páran több hete várják a kártyájukat, pedig már a második oltást is megkapták. Mikor rázzák gatyába ezt a rendszert? Az is nagyszerű, hogy aki orosz és kínai oltást kapott, az utazhat Bahreinbe. De felhívom a kormánypárti képviselők figyelmét, hogy egy átlagos magyar nem ilyen luxushelyekre jár, mint Dubaj, Bahrein, Maldív-szigetek. Ezek az önök barátai. Mikor intézi el a kormány, hogy Horvátországba, Görögországba, Olaszországba, Bulgáriába is tudjanak utazni azok, akik kínai vagy orosz vakcinát kaptak? [[Dr. Orbán Balázs: Heteken belül.]] Kérdés, hogy az óvodás oltásellenesezésen kívül tudnake, akarnake még kormányozni, a magyar embereknek igazán fontos ügyekkel foglalkozni. A Nagy Tavakra vonatkozó határozati javaslatom kapcsán viszont még egy jó kis sorosozásra vagy gyurcsányozásra, oltásellenesezésre sem futotta, semmi választ nem kaptam, pedig írtam e-mailt a Fidesz-frakcióvezetőnek, a KDNP-frakcióvezetőnek, meghívtam őket a ParLexbe, nyílt levelet intéztem a frakcióvezető urakhoz, de semmi válasz. Pedig ezt a javaslatot a civilek állították össze. Összefogtak a civilek és megírták, hogyan tudják megvédeni legszebb és legnagyobb magyar tavainkat. Az a kérdés, hogy ebben az ügyben a kormány kinek a pártjára áll. Az összes ellenzéki párt csatlakozott a javaslathoz, és ők a civilek pártján állnak. Az a kérdés, hogy a kormány a gazdasági érdekcsoportok vagy a civilek pártjára áll. Nos, itt a lehetőség: halljuk, brüsszelezésen, sorosozáson, gyurcsányozáson, oltásellenesezésen kívül futjae még valamire a kormány képviselőinek? Köszönöm a szót.
Köszönjük. A kormány nevében Dömötör államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Én megértem, hogy kellemetlenül érzi magát, amikor arra emlékeztetjük a baloldali pártokat, hogy oltásellenes akciókat vittek végbe az elmúlt hónapokban, de ne várja el tőlünk, hogy ezt ne tegyük meg azért, mert következménye van. Az önök egyik elemző intézete hozta ki teljesen nyilvánvalóan, hogy a baloldali pártok támogatói között csökkent az oltások támogatottsága. Ebben önöknek súlyos felelősségük van. Ezért hozzájuk is szólunk, arra kérjük őket, hogy ne hallgassanak önökre, ne hallgassanak ezekre az akciókra, arra például, hogy az engedélyezési eljárást támadták, arra, hogy aláírást gyűjtöttek vakcinák ellen, arra, hogy egy ponton még be is tiltották volna őket, ne vegyék figyelembe azokat az akciókat, amelyek helyben voltak láthatóak, amelyeknek az volt a lényege, hogy helyben elbizonytalanítsák az ott élőket, mondván, hogy a kínai nem jó vakcina. Sorolhatnánk ezeket az akciókat. Rendkívül felelőtlen volt mindegyik, és önöknek ebben felelősségük van. Ne várja el tőlünk, hogy ne adjunk ennek hangot! Ha ön szerint az oltásoknak fajsúlyos szerepet kell játszaniuk a járvány legyőzésében, lehet, hogy ön ezzel egyetért, de a baloldali pártok összessége nem, akkor önnel egyetértek. Ezért is nagyon fontos mérföldkő az, hogy a beoltottak száma meghaladta a négymilliót. Joggal gondolhatjuk, hogy ez az átoltottságnak egy olyan szintje már Magyarországon, amely az új fertőzések visszaszorulását eredményezi. Ha megnézzük a számokat, akkor ez így is van. Miközben volt olyan nap Magyarországon, amikor az új fertőzések száma 10 ezer fölött volt, mostanra ez a szám valamivel több mint ezerre csökkent, ez a korábbi szám tizede. Ez még mindig nem kevés, de sokkal kevesebben betegednek meg, mint korábban, és ha kevesebb a megbetegedés, akkor kevesebben kerülnek kórházba, és kevesebb lesz a halálozások száma is. Alapvető körülmény, hogy most már a tömeges oltások szakaszába léptünk. Nemcsak a háziorvosok hívják a regisztráltakat, hanem foglalni is lehet időpontot. Amire ön utal, valójában azt jelenti, hogy sokféle vakcinát lehet bevetni ebben a programban Magyarországon. [[11.10]] Ez olyan lehetőség, amely Európa legtöbb országában jelenleg nem adott. Arra szeretném felhívni a figyelmet, tisztelt képviselő úr, hogy valamennyi, Magyarországon engedélyezett vakcina hatásos. Ahelyett, hogy sértegetném az ebben közreműködőket, szeretnék köszönetet mondani mindenkinek, aki részt vesz az oltások lebonyolításában, orvosoknak, ápolóknak, az adminisztrációért felelős munkatársaknak, sofőröknek, rendőröknek, katonáknak. Óriási művelet ez, óriási munka, ezért a köszönetnek is nagynak kell lennie. Csak összehasonlításként, kedves képviselő úr, Magyarországon 41 százalékos az átoltottság, az uniós átlag 24, Németországban ez az arány 27 százalék, ők majd júniustól biztosítják minden állampolgárnak azt, bármilyen korosztályba is tartozzon, hogy megkapja az oltást. Ezzel szemben Magyarországon rövid határidőn belül mindenki megkaphatja az oltást, és nemsokára elérjük azt a pontot, amikor a 16-18 év közöttiek is megkaphatják azt. Erre mondja ön, hogy összeomlás. Ez minden, csak nem összeomlás. A hétvégén újabb öles mondhatom ezt: öles lépéseket tehettünk annak érdekében, hogy visszaszerezzük a normális életünket, közösségi és kulturális terek, szolgáltatások nyithattak meg újra, színházak, múzeumok, mozik, edzőtermek, sportlétesítmények, az élet meghatározó terei. Természetesen szigorú biztonsági szabályokat kell betartani, ezzel együtt nagyon sokan várták, hogy az újraindítás ezen szakasza elkezdődjön, és ez mind-mind annak köszönhető, hogy az oltási program eredményesen zajlik. A vírus elleni küzdelem ezzel együtt természetesen még nem ért véget, de jó pályán vagyunk, és minden reményünk megvan arra, hogy az előttünk álló nyár jobban hasonlítson a járvány előtti nyarakra, mint a tavalyira, és azt gondoljuk, ez a gazdasági számokban is tükröződik majd. Azt őszintén sajnálom, hogy a baloldali politikát a bő elmúlt egy évben az jellemezte, hogy következetesen megtámadtak minden olyan intézkedést, amely akkor épp elsődleges fontosságú volt. Ha ágyszámokról volt szó, akkor azt, ha lélegeztetőgépekről volt szó, akkor azt, ha tesztelésekről döntött a kormány, akkor azt támadták, ha pedig az oltási programról volt szó, akkor azt támadták, mindezt úgy, hogy nyitottak volna, amikor a harmadik hullám felívelő szakaszában voltunk, és zárni akarnak, amikor már nyitni lehet. Azt gondolom, tisztelt képviselő úr, hogy szüntelen tagadással és politikai golyózáporral nem lehet legyőzni egy járványt, de országot építeni sem lehet. Sajnálom, hogy ezt az utat választották. Léphettek volna a felelősség ösvényére is. A politikai viták mindannyiunkat megvártak volna. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönjük. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP-ből: „Aktuális ügyekről” címmel. Frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A mai napon is azzal kezdem a napirend előtti felszólalásomat, hogy tisztelettel megköszönöm a munkáját mindenkinek, aki a magyar emberek egészségének és biztonságának megőrzéséért dolgozik, és én is természetesen sok sikert kívánok az érettségizőknek. Nos, hát beszélnünk kell róla egy súlyos parlamenti hét után, hogy önök ismét bebizonyították azt, hogy bármikor, tehát még egy súlyos válság idején is, egy járvány közben is hajlandóak meglopni a nemzetet, és hajlandóak elárulni és becsapni a magyar embereket. Mondhatjuk, hogy a rendszerváltás utáni időszakban példátlan, amit önök műveltek a múlt héten, hazugságokra alapozva szinte a teljes magyar felsőoktatást kiszervezték, és politikai gyámság alá helyezték, amellett, hogy a közvagyon óriási részét szervezték ki szintén fideszes vezetésű magánalapítványokba. De önök hazudtak az egyetemeknek, hazudtak az egyetemi szenátusoknak, hazudtak az egyetemi vezetőknek is. Múlt héten, múlt hét közepén Gulyás Gergely miniszter, pénteken pedig személyesen Orbán Viktor miniszterelnök úr ismerte el, hogy önök hónapokon keresztül hazudtak itt, a magyar Országgyűlésben. De nézzük, először is Palkovics miniszter úr valamikor januárban kezdett el arról beszélni, hogy történelmi fejlesztési lehetőség előtt áll a felsőoktatás, hiszen az uniós fejlesztési forrásokból 1500 milliárd jut majd a felsőoktatásnak. Gulyás Gergely miniszter pedig csütörtökön egész egyszerűen bejelentette, hogy nem jut; tehát az uniós fejlesztési forrásokból nem jut semmi, vagy szinte semmi az egyetemeknek. Ezzel gyakorlatilag önök becsapták, elárulták a magyar felsőoktatást. Az egyik indokról amit itt hónapokon keresztül mondtak kiderült Gulyás miniszter bejelentése nyomán, hogy hazugság volt. Szintén hónapokon keresztül hallhattuk itt önöktől, hogy tiszteletben tartják az egyetemi autonómiát, és hogy nem igaz, hogy politikai szándékok lennének a kiszervezés mögött. Orbán Viktor pénteken lezárta ezt a vitát de mi nyilván tudtuk, hogy önök folyamatosan hazudnak, hazudnak az egyetemeknek, hazudnak a magyar közvéleménynek, és hazudnak itt az Országgyűlésben is, Orbán Viktor lezárta ezt a vitát , elmondta pénteken, hogy ő kifejezetten büszke rá, hogy az egyetemeket, a teljes magyar állami felsőoktatást politikai motiváció után politikai szándékkal szervezték ki. Nem igazán értettem pontosan, mit mondott miniszterelnök úr, pontosan mit akart mondani, talán államtitkár úr segít ezt megvilágítani. Először az önök képviselőtársától valami idegenek támadásáról hallottunk, hogy idegenektől kell megvédeni a magyar egyetemeket, a miniszterelnök úr pedig ilyen globalista, internacionalista elhajlástól akarja ezzel megvédeni az egyetemeket, hogy gyakorlatilag szándéka szerint örök időkre fideszes kezekbe, fideszes gyámság alá szervezi ezt. Hogyan kell, államtitkár úr, elképzelni? Eleve óriási hazugság, hogy önök nemzeti elven politizálnának. Önök hazudják csak magukat nemzetinek. Önök a globalisták, alapvetően bármikor bármilyen szabadkereskedelmi egyezményt aláírnak, bármikor leszerződnek a magyar emberek érdekeivel szemben a multinacionális cégekkel, és bármikor kiszolgálják akár a kínai, akár az orosz nagyhatalmi érdekeket. De nem is ez a lényeg most talán, államtitkár úr. Hogyan fog ez működni? Hogyan fogják Orbán Viktor szavai szerint megvédeni a nemzeti felfogást az egyetemeken? Tehát milyen módon próbálják? Remélem, nem azt az álnemzeti és hazug felfogást kívánják ilyen módon védelmezni. Hogyan fog történni? A kuratóriumi üléseken fogják eldönteni, hogy milyen módon és ki taníthat a magyar egyetemeken? Ez egészen gyalázatos! Bebizonyították önök a múlt héten, hogy azáltal, hogy a közvagyont kiszervezték, azáltal, hogy szinte a teljes magyar felsőoktatást hazug indokokkal kiszervezték, becsapták az egyetemeket, belerángatták hazugságokkal és zsarolásokkal ebbe a folyamatba, önök bebizonyították, hogy semmilyen tradíciót nem tisztelnek, semmilyen hagyományt nem tisztelnek, és nemhogy nem tisztelik az egyetemi autonómiát, de kifejezetten semmibe veszik azt. Korábban megfogalmazták az egyetemi szenátusok, hogy ők világos beleszólást és lehetőséget várnak el arra, hogy ha megtörténik ez a modellváltás, akkor az egyetemeket fenntartó kuratóriumok szerkezetébe beleszólhassanak. Ez nem történik meg. Önök sorban, egymás után nevezik ki a fideszes pártkatonákat visszahívhatatlanul az egyetemeket fenntartó kuratóriumokba, magyarul: az egyetemek fölé. Miközben hazudtak a fejlesztési forrásokról, és miközben mégsem adják oda, mégsem juttatják el az egyetemeknek ezt az 1500 milliárdos uniós fejlesztési forrást tehát ezzel is becsapták az egyetemeket , önök kötöttek egy olyan megállapodást, aminek az lesz a vége, hogy önök több pénzt fognak a Kínai Kommunista Párt egyeteme budapesti campusának a megépítésére fordítani, mint egy év alatt a teljes magyar felsőoktatásra. Ez egészen elképesztő! Egyébként jól jellemzi az önök ideológiai elköteleződését, jól jellemzi az önök politikai gondolkodását, ugyanakkor ez nem más, mint a magyar emberek, a magyar fiatalok jövőjének az elzálogosítása. Én azt tudom mondani, hogy 2022 után az újonnan felálló kormánynak az egyik legfontosabb és legsürgetőbb feladata lesz az egyetemi autonómia helyreállítása, a fideszes pártkáderek kirúgása, a megfelelő és szükséges fejlesztési források biztosítása az egyetemek számára, illetve azt meglépni, azt a nagyon fontos lépést megtenni, amire önök 11 év alatt képtelenek voltak, hogy rendezni kell a megalázóan alacsony felsőoktatási dolgozói, oktatói, kutatói béreket. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönjük. A kormány nevében megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak. Államtitkár úr, öné a szó. [[11.20]]
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! A felszólalása elején köszönetét fejezte ki az egészségügyi dolgozóknak, és mindenkinek, aki részt vesz a védekezésben. Engedje meg, hogy ehhez csatlakozzam én magam is, hiszen valóban hálásak lehetünk mindenkinek, aki a védekezés kemény munkáját végzi most már hosszú hónapok, több mint egy év óta. S valóban sok sikert a ma érettségit kezdőknek. Mi abban vagyunk érdekeltek, hogy ők sikeresek legyenek az életükben, a karrierjükben, akár a tudományos munkájukban, akár a munkaerőpiacon. S róluk szól az a felsőoktatási modellváltás, az ő érdekükben történik a felsőoktatás versenyképesebbé tétele, amit ön folyamatosan támad. Ön lehet, hogy sok sikert kíván itt az érettségizőknek, de közben nem támogatja azt, hogy jobb egyetemeken minőségibb tudást, értékesebb diplomát és jobban használható kompetenciákat, képességeket szerezzenek. Tisztelt képviselő úr, mi pont a most érettségizőkért és az utánuk jövőkért dolgozunk. Azért dolgozunk és azért tartjuk fontosnak a modellváltást, hogy számukra egy jobb felsőoktatást, egy versenyképesebb felsőoktatást tudjunk teremteni. S tisztelt képviselő úr, amellett sem mehetek el szó nélkül, hogy ön az elmúlt hetekben, az elmúlt hónapokban láthatóan stratégiát váltott. Ön elkezdett még erősebben és még hangsúlyosabban Gyurcsány Ferenc kottájából énekelni, eltanulva azokat a szavakat, eltanulva azokat az indulatos felszólalásokat, amelyeket eddig Jakab Pétertől, Gyurcsány Ferenctől vagy Arató Gergelytől hallhattunk. Hát, tisztelt képviselő úr, van egy rossz hírem: ezt a versenyt, hogy ki tud hangosabban kiabálni, ön nem fogja tudni megnyerni. Én azt remélem, tisztelt képviselő úr, hogy vissza lehet térni a normális vitákra, amelyek arról szólnak, hogy mi a jobb az országnak, hogyan lehet fejleszteni az ország különböző területeit, hogyan lehet akár a felsőoktatásban eredményesebb, versenyképesebb működést létrehozni. Képviselő úr, erre biztatom önt. Ne akarjon versenyre kelni Gyurcsány Ferenccel és mindazokkal, akik most önnek parancsba adják, hogy ilyen indulatos felszólalásokat kell tennie az Országgyűlésben! S tisztelt képviselő úr, arra is biztatom, hogy hagyja abba ön is az álhírterjesztést. Hagyja abba azoknak a megtévesztő információknak az ismételgetését, amelyekről többször elmondtuk a magyar nyilvánosságban, többször elmondtuk itt is, többször elmondtuk számtalan fórumon, hogy nem igazak. Ön azt állítja, hogy a kormány nem szeretné vagy nem fogja megvalósítani azokat a fejlesztéseket, amelyek a felsőoktatás megerősítéséhez szükségesek. De ez nem igaz! Ez nem igaz. Világosan elmondtuk többször is, hogy forrástól függetlenül ezeket a fejlesztéseket meg fogjuk valósítani. Azért jó a modellváltás, és azért is célszerű ebben az időpillanatban ezt a döntést meghozni, mert így már egy jobb, újabb, versenyképesebb struktúrában lehet ezeket a fejlesztési forrásokat elkölteni. Ne keltsen álhírt, tisztelt képviselő úr! S az is világos, hogy ön egyetlenegy dolog miatt van felháborodva, azért van felháborodva, mert nem veszünk fel egy újabb hitelt, egy olyan hitelt, ami olyan feltételeket tartalmaz, ami nem a legkedvezőbb Magyarország számára, tisztelt képviselő úr. Ön azért van felháborodva, mert nem adósodunk el újabb hitellel. Megérkezett a baloldalra, tisztelt képviselő úr, már ha csak ezt az egy gondolatát, ezt az egy mondatát vesszük. Ön megérkezett azokhoz a barátaihoz, azokhoz a politikai szövetségeseihez, akik eladósították Magyarországot, akik rettenetesen rossz IMF-hitellel és egyéb konstrukciókkal tették tönkre a magyar gazdaságpolitikát. Tisztelt képviselő úr, ön hitelpárti, ön eladósodáspárti, ön rossz fejlesztéseket akar megvalósítani hitelből, miközben mi jó fejlesztéseket akarunk megvalósítani akár saját forrásból, akár bármilyen rendelkezésre álló finanszírozási konstrukcióban. Tisztelt Képviselő Úr! Ráadásul ön támadja a magyar kormányt azért, mert világosan elmondtuk, hogy alapvetően olyan kuratóriumokra van szükség, amelyek a nemzeti értéket, a nemzeti érdeket tartják első helyen, akik szuverenista módon tudnak gondolkodni ahelyett, amit önök a baloldalon művelnek. Az ön főnöke, tisztelt képviselő úr, európai egyesült államokban gondolkodik. Ön ezért küzd, ezért harcol itt a magyar Országgyűlésben is. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. A következő napirend előtti felszólalónk Varju László képviselő úr, a DK képviselője: „Aktuális ügyek” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Államtitkár úrnak meg szeretném jegyezni, hogy nincsenek jó pályán, nehogy tévedésbe kerüljenek, s azt gondolom, hogy ennek látható jelét is adják, mert kétségbeesetten tiltakoznak. Többek között azon a területen is ezt teszik, amikor a kormánypártok folyamatosan csépelik, míg a magyar emberek háromnegyede egyértelműen támogatja az Európai Uniót, a szövetségesi rendszerünket. A Demokratikus Koalíció mint legeurópaibb párt egy szabad, demokratikus európai jogállamban való létünket akarja, ahol nem kell félni attól, ha belépünk egy kórházba, ahol nem kell félni, tartani attól, hogy a gyerekeinket tízéves tananyagból tanítják, ahol nem kell attól félni, hogy rabszolgának tekintik a dolgozó magyarokat. Egy olyan európai Magyarországot akarunk, amely nem Orbán Viktoré és pár oligarcháé, hanem az európai magyaroké. Mi őket, az európai magyarokat képviseljük. Az európai politikai szövetségben Magyarország minap zárta a 17. évét, aminek nagyobb részét egyébként önök irányították, és közben erre felhasználtak 20 000 milliárd forintot, 20 billiárd forintot. Talán ebből is kitűnik, hogy ennek a szövetségnek Magyarország az egyik pénzügyi kedvezményezettje. Ezt a tényt önök csak akkor szokták itthon emlegetni, amikor a kuncsorgásuk után büszkélkednek azzal, hogy most éppen a legtöbb pénzt szerezték. Bár azt is úgy teszik, mint az agresszív kismalac, amikor nagyot esik a biciklivel, és az aggódó, segítő kézre azt válaszolja, hogy kuss, így szoktam leszállni. Szóval, önök így viselkednek. Az önök érzéseit egyébként akár figyelmen kívül is hagyhatnánk, de sajnos azt is látni kell, hogy ekkora lehetőségek ellenére az eltelt évtizednyi kormányzásuk után is szegénységben maradt a magyar régiók többsége. Négy magyar régió, a vidék ma is Európa legszegényebb tíz régiójába tartozik. A felzárkózásukat önök nem tudták elősegíteni, csak a pénzüket költötték el rájuk hivatkozással. S most is ezt akarják folytatni. Mézesmázos szavakkal beszélnek és marad a lopás továbbra is? Így akarják ezt folytatni? Ugyanis a világot sújtó vírusjárvány okozta drámai gazdasági nehézségek enyhítésére nemcsak az Egyesült Államok indított gazdaságmentő csomagot, hanem Európa is soha nem látott összefogással, szolidaritással és hasonló módszerekkel segít. Közös támogatási keretet hozott létre minden ország megsegítésére, így köztük Magyarország nehézségeinek a csökkentésére. Önök mégis duzzognak, mint az agresszív kismalac, hogy az Orbán-kormány nem akarja eladósítani az országot. Nem hát, mert már megtették régen. Igénybe vették és felhasználták az orosz és kínai drága hitelt, ebből gazdálkodnak, ebből fejlesztenek önök, kedves államtitkár úr. A duzzogásuk valódi oka persze az, hogy az Orbán-kormány nem vállalja az Európában elvárt korrupciómentes felhasználás garanciáját, hiszen nemcsak itthon tudjuk most már, hogy nem elég, hogy megcsapolják az embereknek szánt közpénzt, de eközben aljas módon cserben is hagyják őket, bértámogatás nélkül, 90 napos álláskeresési járadékkal, tíz éve változatlan családi pótlékkal és az önök által kisemmizett rokkantnyugdíjasoknak szánt kárpótlással. A közjó érdekében végzett kormányzás helyett emberekre hivatkozva pártállami egyoldalú kommunikációval megerőszakolták őket azért, hogy ne lássák, hogy miképp lopják meg őket. De mára nemcsak a magyaroknak lett elege ebből, hanem az európai pártszövetségeseiknek is, ezért úgy döntöttek, hogy nem szégyenkeznek tovább maguk miatt, és kilökték a Fideszt maguk mellől. Elég volt a Fidesz-KDNP nevű állampárti rendszerből! Elég volt a magyaroknak önökből, elég volt az elvbarátaiknak önökből, és elég volt nekem is önökből! De ezek után ne próbáljon, államtitkár úr, IMF-ezni, és arra hivatkozni, hogy mi volt 15 évvel ezelőtt, mert minden magyar embert milliókkal rövidítettek meg! Önöknek minden egyes aláírásukkal el kell majd számolniuk. [[11.30]] És éppen ezért ajánljuk az ellenzék választói és pártjai előválasztási nemes versengése számára Dobrev Klárát, a Demokratikus Koalíció miniszterelnök-jelöltjét. [[Zaj a kormánypárti sorokból.]] Az előválasztás igazi ünnep lesz, lehetőség arra, hogy az emberek visszavegyék a hatalmat, és így tegyünk egy nagy lépést azért, hogy a Fidesz-KDNP nevű állampárt urizáló dőzsölésének véget vessünk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a DK soraiból.]]
A kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr kíván reagálni az elhangzottakra. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Azért csak kibújt a végén a szög a zsákból, több mint négy és fél percet kellett várni. Hangzatos szavakat mondott ön európai együttműködésről, nyilván közpolitikáról, pénzek hatékony felhasználásáról beszélt, de azért a végén csak kiderült, hogy egy politikai kortesbeszédről van szó, és önnek a koronavírus-járvány kellős közepén az Európai Unióval zajló komoly tárgyalásaink során semmi más nem fontos, csak az, hogy Gyurcsány Ferenc felesége, Dobrev Klára legyen [[Varju László közbeszól.]] az ellenzéki oldal, a baloldal miniszterelnök-jelöltje. Mi egy éve próbáljuk meggyőzni önöket arról, hogy talán, amikor ilyen komoly nemzeti sorskérdések vannak, akkor igazából mi lenne, ha az emberekkel próbálnának foglalkozni, mi lenne, ha a magyarokra koncentrálnának, mi lenne, ha a magyar vállalkozások érdekeit tartanák szem előtt. De úgy látszik, hogy elbukunk ebben a kísérletünkben, ugyanis önök minden egyes alkalmat kihasználnak arra, hogy politikai pecsenyéjüket sütögessék, ne pedig azzal foglalkozzanak, ami szerintem a dolga lenne a magyar országgyűlési képviselőnek a magyar emberek képviseletére. Az Európai Unióról beszélt, és az európai uniós együttműködés 17. évfordulóját említette. Szeretném ebből az alkalomból én is örömömet kifejezni. Örülünk annak, hogy Magyarország az Európai Unió tagja, az európai együttműködés részese. Komoly áldozatokat hozott az ország, és komoly lehetőségekhez is jutott. Azt gondoljuk, hogy ezekkel a lehetőségekkel az ország jól tudott sáfárkodni. Ennek a lehetőség- és kötelezettségrendszernek az egyik eleme az Európai Unióból, a Brüsszelből érkező források felhasználása. Abban a szerencsés helyzetben vagyunk az ország szempontjából ugyan szerencsétlen, de most az összehasonlíthatóság szempontjából szerencsés helyzetben , hogy volt időszak, amikor önök viselték azt a kormányzati felelősséget, hogy ki hogyan gazdálkodik az uniós forrásokkal, és volt olyan időszak, amikor pedig mi, úgyhogy a két időszak összehasonlítható. Ebből egyértelműen az derül ki, hogy a 2007-2013-as fejlesztéspolitikai ciklus az önök elhibázott tervezési és folyamatelindítási tevékenységének hatására nagyon-nagyon nehéz helyzetbe hozta az országot, a forrásvesztés veszélye fenyegetett, amit aztán 2010 után az uniós intézményrendszer átszervezésével kellett megoldanunk. A mostani fejlesztési ciklusban viszont komoly sikereket érünk el. A keret 95 százalékát a kormány már kifizette a projektek végrehajtóinak, és a V4-országok tekintetében Magyarország eredményei kimagaslóak a megítélt támogatások, a leszerződött támogatások és a kifizetett támogatások vonatkozásában is. Ha pedig ön azt gondolja, hogy Magyarország rosszul használja fel ezeket a forrásokat, akkor nem velem és nem a kormányoldallal van politikai vitája, hanem az elemzőkkel és például Németország kancellárjával. A Moody’s például legutóbb hozta ki elemzését: azt mondta, hogy a magyarországi GDP növekedését évente átlagosan 2,6 százalékponttal emelték az uniós források. A régiós országok közül ez a legjobb eredmény; az átlag 1,6, tehát 1 százalékkal többet tudunk növekedésben hozzátenni. Angela Merkel kancellár szerint pedig, idézem őt: „Magyarország jól használja fel az uniós pénzeket, okos beruházásokat eszközöl, okos gazdaságpolitikát folytat. Összességében” felhívnám ennek a szónak a fontosságára az ön figyelmét: összességében „az emberek jólétének növelésére használja ezeket a pénzeket.” A most következő pénzügyi ciklusban, illetőleg az úgynevezett RRF-keretben, a helyreállítási alapban rendelkezésre álló forrásokat is így szeretnénk felhasználni. Azt a félreértést szeretném eloszlatni, hogy itt alapvetően egy hitelkonstrukcióról van szó. A vissza nem térítendő, támogató rész esetében nyilván közvetett az államok felelőssége, de a visszatérítendő részek tekintetében pedig közvetlen minden nemzetállam felelőssége. Így csak olyan konstrukciót vagyunk hajlandók támogatni és szeretnénk igénybe venni, ami a magyar emberek javát szolgálja. Ezzel szemben önök európai egyesült államokról beszélnek. Én még olyat soha nem hallottam felelős magyar politikustól a parlamentarizmus több száz éves történetében, hogy azért kardoskodott volna, hogy kevesebb hatáskört Budapestnek, több hatáskört Bécsnek, Moszkvának, Brüsszelnek nyugodtan kiválaszthatja a tetszőleges főhadiszállását. Szerintem ez példátlan! És az európai uniós politikát ismerve pedig látszik, hogy ha nincs erős magyar érdekképviselet, akkor nincs rezsicsökkentés, nincs adócsökkentés [[Az elnök csenget.]] nincs migrációellenes politika és nincs családtámogatás. Mi ezekért küzdünk, önök pedig ezek ellen. Egyszer próbáljanak a magyar emberek oldalára állni! Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Korózs Lajos képviselő úr, az MSZP képviselője: „Aktuális kérdésekről” címmel. Képviselő úr, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A napokban látott napvilágot a kormány [[Németh Szilárd István: Hazudik!]] azon elképzelése, mely szerint a nyár folyamán 0,6 százalékkal kiigazítják a nyugdíjakat. Mi történt eddig? Csak annyi történt, hogy amit mindenki tudott ebben az országban, egy év után arra rájött a kormány is. A múlt évben, amikor itt májusban a költségvetés vitája zajlott, akkor én magam is fölhívtam a figyelmet arra, hogy már a jegybank is magasabb inflációs rátával számol, mint amit beterjesztett a kormány a költségvetési törvényben. Következésképpen a vak is látja, hogy elszabadultak az árak ebben az évben, és nyár folyamán odaadja majd a kormány nagy kegyesen azt a pénzt, amit egyébként már januárban oda kellett volna adni. Talán egy kicsivel többet is kellene. Nézzék, a múlt évben, megnéztem, nem volt olyan hónap, ahol 7 százalék alatt lett volna az élelmiszerek inflációs rátája, mondom, 7 százalék alatt. Voltak olyan termékek, termékcsoportok, ahol nem volt ritka a 20-30 százalékos infláció sem. A nyugdíjasszegénységet mi sem demonstrálja jobban, hogy 2010-ben, képviselőtársaim, nem érte el az 5 százalékot a nyugdíjasok szegénységi rátája, és tíz év távlatában ez a háromszorosára nőtt. Ezeket a statisztikai adatokat önök is ismerik. [[Dr. Rétvári Bence: Ez nem igaz!]] Valamint ismerik azt a KSH-s adatot is, amely szerint a legalacsonyabb jövedelmi tizedben 2010-ben összesen 26 ezer nyugdíjas volt, és 2020-ra, képviselőtársaim, ez 270 ezer főre növekedett. Tehát több mint tízszeresére nőtt a legalacsonyabb jövedelmi tizedben élő nyugdíjasok száma. Na, de nem kell ide sok statisztika, mert a nyugdíjasok a bőrükön érzik az árak drágulását. Képviselőtársaim! 0,6 százalék. Tudják, a dél-hevesi térségben, és mindegy, hogy melyik települést vesszük sorba, Pélyt vagy Viszneket, vagy éppen Sarudot vagy Kiskörét, ott az emberek 70-80 ezer forintból élnek, hogyha nyugdíjasok, és vannak nagyon sokan, akik még ennél is kevesebből. Ők a 0,6 százalékkal kapnak majd 270-300 forintot. Talán 20 deka lecsókolbászt is tudnak érte venni. De még az átlagemelkedéssel, az átlagnyugdíj melletti emelkedéssel vagy emeléssel számolva sem fogja elérni a 800 forintot havonta ez a kiigazítás. Azért, képviselőtársaim, azt is tudják, ugye, önök, hogy a nyugdíjasok közel kétharmada nem kapja meg még az átlagot sem. A közel 2 millió nyugdíjasból 1,2 millióan vannak olyanok, akik nem kapják meg az átlagot. Nos, nekik ez az emelés sem jár vagy ez a kiigazítás sem jár, pedig mindenkinek ugyanannyiba kerül a boltban a kenyér, a tej, vagy éppen, ha már említettem, a lecsókolbász. Bár a milliós nyugdíjjal rendelkezők valószínűleg Pick szalámit vásárolnak, őket ez nem érdekli, hogy mekkora az infláció Magyarországon. Tudják, ez a politika, amelyet önök folytattak, sajnos idevezetett. Odavezetett, hogy az elhibázott inflációkövető nyugdíjemelés ezt eredményezte, hogy ennyien kényszerülnek szegénységben élni. Többször fölhívtam rá a figyelmet, hogy ez az évszázad átverése, mert ezzel az inflációkövető nyugdíjemeléssel nem mondanak mást, mint azt, hogy aki nyomorultul kevés nyugdíjból élt a múlt évben, annak Orbán Viktor garantálja, hogy jövőre is nyomorultul kevés nyugdíjból fog élni [[Dr. Rétvári Bence: Korózs Lajos el is vett belőle!]] , mert csak annyival emeli a nyugdíját, amennyi a pénzromlás mértéke. A másik intézkedésükkel pedig lehetővé tették a milliós nyugdíjak meglétét Magyarországon. Ez igazságtalan, elfogadhatatlan! [[11.40]] Én azt gondolom, hogy az ellenzéki erők mindegyike vállalja azt, hogy kormányra kerülve ki kell igazítani a nyugdíjakat, az alacsony nyugdíjakat fel kell zárkóztatni. A mi javaslatunk például arról szól, hogy egyetlenegy induló öregségi nyugdíj ne legyen kevesebb, mint a nettó minimálbér 50 százaléka. Mi azt mondjuk, hogy ha ennek ellenére sem éri el az egyszemélyes háztartás létminimumát valakinek a nyugdíja, akkor a szociális rendszeren keresztül ezt ki kell igazítani. És azt is mondjuk, hogy vissza kell térni a vegyes indexáláshoz, azt is mondjuk, hogy vissza kell térni az úgynevezett svájci indexáláshoz, és mindenkinek meg kell adni az inflációval növelt nyugdíjemelést januárban, de a bérek után számítottat pedig azonos összegben kell mindenki számára biztosítani. Ez lehetővé tenné, hogy az alacsony nyugdíjak felzárkózzanak. Ez a mi programunk. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönjük. A kormány részéről Zsigó Róbert államtitkár úr kíván reagálni az elhangzottakra. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Hát, hogy is fogalmazzak finoman? Elképedve ültünk itt [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] azon előadás hallatán [[Korózs Lajos: Nem muszáj végigülni. Ki is lehet menni.]] , amit ön itt megtett, ráadásul én sem kiabáltam be önnek, tehát nyugodtan végighallgathat bármelyikük. Képviselő úr, ön az elmúlt hónapokban arról lett híres, vagy úgy is mondhatjuk, hírhedt, hogy ön folyamatosan kamuzik. Hol videókban, hol statisztikákban folyamatosan tévesztik meg az embereket, és úgy látom, hogy ön ezt nem tudja kinőni, ezt most is, itt a parlamenti felszólalásában is megtette. Ráadásul ne felejtsük el, hogy járványidőszakban vagyunk, önök oltásellenesek [[Derültség a Jobbik soraiban.]] önök folyamatosan az elmúlt egy esztendőben támadták a védekezést és a védekezésben részt vevőket, és lebeszéltek embereket arról, hogy beoltassák magukat az ellen a vírus ellen, amely sokszor az életüket követelte. De, képviselő úr, ön nemcsak erről híres vagy hírhedt, hanem arról is, hogy ön szóban mindig mindent megígért, de a tetteiben mindig megnehezítette a családok és az idősek életét. [[Varju László: Kamu!]] Ön, tisztelt képviselő úr, 2010 előtt, amellett, hogy országgyűlési képviselő volt, amellett szociális államtitkár is volt. Ha valakinek volt szava az ügyben, hogy milyen ellátást kapjanak a nyugdíjasok, hát, önnek volt szava, vagy legalábbis lett volna szava. Az a helyzet, biztosan emlékszik, hogy abban az időszakban, amikor ön ezt a pozíciót betöltötte, megrövidítették a gyes összegét, megszüntették az akkori otthonteremtési támogatást, az egekbe emelték a rezsiárakat, ezzel nagyon nehéz helyzetbe hozva egyébként leginkább a nyugdíjasokat, és igen, képviselő úr, abban az időszakban vették el önök a 13. havi nyugdíjat az idősektől. Ezek után pedig ön feláll itt, és eljátssza, hogy mennyire aggódik a nyugdíjasok iránt, itt meg, aki egy kicsit jóérzésű ember, az meg el van képedve, hogy hogyan képzeli ezt. Az a helyzet viszont, hogy bizonyos értelemben megnyugodhatunk, mert az emberek önt már kiismerték, pontosan tudják, hogy önnek nem nagyon lehet elhinni azt, amit mondani szokott. Tisztelt Országgyűlés! Mi a Gyurcsány-, Bajnai-kormányokkal ellentétben másképpen kezeljük a válságot, mi nem beszélünk, hanem cselekszünk, és a koronavírus-járvány okozta válsághelyzetben sem hagytuk magunkra sem az embereket, sem a családokat, sem az időseket, a nyugdíjasokat. A gazdaság-újraindítási akcióterv keretében idén megindult az önök által elvett 13. havi nyugdíj lépcsőzetes visszaépítése, az első évben mintegy 78 milliárd forintos tételben, februárban többletjuttatásként a nyugdíjasok egyheti összegét kapták meg a nyugdíjnak és a nyugdíjszerű ellátásoknak. De ön is tudja, hogy mi szövetséget kötöttünk a nyugdíjasokkal 2010-ben, és azt vállaltuk, és ezt tartjuk is a mai napig, hogy az ő nyugdíjuk, amíg nemzeti kormány van, nem veszíthet a vásárlóértékéből. A nyugdíjak vásárlóértéke 2010 óta 10 százalékkal emelkedett, ezzel ellentétben az önök kormányzása alatt 4 százalékkal csökkent a vásárlóértéke a nyugdíjaknak. A nyugdíjasok az elmúlt négy évben 220 milliárd forint extra kifizetést is kaptak, nyugdíjprémium formájában ők is részesülhettek a gazdasági sikerekből. 2017-18-19-ben, 2016-17 karácsonyán, illetve 2018 húsvétján Erzsébet-utalványban, 2019 szeptemberében pedig minden nyugdíjas rezsiutalványban részesülhetett, és a „Nők 40” program keretében 2020 de-cembere végéig már több mint 299 ezer hölgy mehetett nyugdíjba 40 év jogosultsági idő után. És az is fontos, hogy ma már törvény garantálja a nyugdíjak értékállóságát. Januártól 3 százalékkal emelkedtek a nyugdíjak és a nyugdíjszerű ellátások. A hatályos rendelkezés értelmében, ha a várható éves infláció meghaladja a tervezett mértéket, akkor a különbözetet a kormány november hónapban, januártól visszamenőleg kifizeti. A kormány ebben az évben a pandémiás helyzetre tekintettel úgy döntött, hogy ezt nem novemberben, hanem a nyugdíjasok már ennél korábban, júniusban megkaphatják, szintén január végéig… Az általam elmondottakból is látszik, tisztelt képviselő úr, hogy önök megszorításokkal keserítették meg az idősek életét, mi pedig minden lehetséges eszközünkkel segítjük, támogatjuk és megbecsüljük az időseket. Biztosíthatok mindenkit, hogy a kormányra az idősek ezután is számíthatnak. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Csányi Tamás jobbikos képviselő úr: „Aktuális ügyek” címmel. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Urak! Engedjék meg, hogy felszólalásom elején megkíséreljek egy dolgot tisztázni önökkel. Igaz, elmondtuk már számtalanszor, de valahogy önöknek eddig ezt nem sikerült megérteniük, így elmondom újra: az ellenzék és így a Jobbik Magyarországért Mozgalom sem oltásellenes. [[Dr. Rétvári Bence: Akkor vonjátok vissza a határozati javaslatot!]] Önök rendszerint egy határozati javaslatra hivatkoznak ezen állításuk alátámasztására, amelyben arra kértük volna föl a magyar Országgyűlést, hogy hozzon létre egy vizsgálóbizottságot, amely a kínai vakcinák körüli tisztázatlan körülményeket hivatott volna vizsgálni, például azt, hogy miért került a magyar adófizetőknek jóval többe a kínai oltóanyag, mint egyéb vakcinák. Persze, azóta tudjuk, hogy ez miért történt meg, különösebben nem lehetnek rá büszkék, uraim! Ez a javaslatunk nem nyert támogatást, így annak úgymond a szavatossági ideje le is járt. Tudják, hogy mikor? Március elején. Ehhez képest önök a múlt héten is kórusban nyomták a propagandát, hogy oltásellenesek vagyunk, illetve extrém módon, akár Rétvári államtitkár úr is, azt követelték, hogy vonjuk vissza a javaslatunkat [[Dr. Rétvári Bence: Így van! Nacsa Lőrinc: Így van!]] ami egyszer már le lett szavazva [[Szilágyi György: Így van! Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] le van zárva. Tehát két lehetőség van: a) önök nem ismerik a rendszer működését, és nem tudják, hogy nem vonhatjuk vissza ezt a javaslatunkat; b) vagy szándékosan politikai tőkét akarnak építeni egy vaskos csúsztatásra. [[Szilágyi György: Így van! Dr. Rétvári Bence: Ha visszavontátok volna, most nem kellene magyarázkodni!]] Én ez utóbbi felé hajlok, tisztelt államtitkár urak, és ez sajnos nem szép dolog önöktől. [[Z. Kárpát Dániel: Így van!]] Tudom azt is, hogy önök nagy szerelmesei az idézeteknek. Hoztam egyet én is önöknek a köztársasági elnöktől, hogy ne feledjék el, mit mondott Áder János húsvétkor. Idézem: „Jó lenne, ha mindenki tudatosítaná magában, hogy a járvány nem lehet öncélú politikai játékok, a politikai haszonlesés és az alpári beszólásokban való versengés ideje.” Jó lenne, tisztelt államtitkár urak, jó lenne, ha ezt a föntről jövő imperatívuszt önmagukra is érvényesnek tekintenék. [[Szilágyi György: Így van! Dr. Rétvári Bence: Vond vissza, és semmi alapja nem lesz!]] Hagyjanak fel végre öncélú, vádaskodó politikájukkal! Higgyék el, sokat segítenek a magyarok mindennapjain ezáltal. És tudják, még mivel segítenének nagyon sokat? Ha végre kiszámítható és tervezhető oktatási politikát hajtanának végre így a vírusjárvány ideje alatt is, amit ugyanis mostanában tesznek, az hogy is mondjam? eléggé improvizatívnak tűnik, államtitkár urak. Nem is igazán tudják, hogy mit kellene tenni? Mi baj van? Zavar támadt az erőben? Nézzük csak meg például április 19-ét, amikor újra ki akarták nyitni az iskolák kapuit, és a jelenléti oktatás mellett döntöttek. Aztán jött az ADOM Diákmozgalom, akik elkezdték szervezni a diákságot [[Dr. Rétvári Bence: Kik is ők?]] , mondjuk úgy, hogy ellenállását, meg jöttek a szakszervezetek, tehát jött a szakma is, akik szintén azt kérték, hogy a nyitással várni kéne, hiszen a tanárok védettsége még messze nem alakulhatott ki erre az időpontra. Halkan jegyzem meg, mi is ezt kértük önöktől ebben a Házban. Így aztán egy vereséggel felérő visszavonulót fújt a miniszterelnök, és csak az óvodásokat és alsó tagozatosokat küldte vissza bátran a frontvonalba, nyilván teljesen átgondoltan és szakmailag abszolúte megalapozott módon. Foglalkoztak önök egyáltalán ezzel a kérdéssel, uraim? Kásler miniszter március elején nyilatkozott utoljára az érettségikkel kapcsolatosan, akkor azt jósolta figyelem, jósolta! , hogy lesz szóbeli érettségi is, meg hogy nem lesz tantermi oktatás. Ezek után szerintünk jobb is, ha nem szól, mert ilyen jóslatokkal valószínűleg egy jósdában sem alkalmaznák szívesen a miniszter urat, csak a kérdés az, hogy akkor nekünk miért kell. [[11.50]] Tisztelt Ház! Ma kezdődtek az írásbeli érettségik, és nagyon úgy fest, hogy szóbelizni nem tudnak majd a maturanduszok, csak azt nem érteni, hogy miért, ha május 10-étől minden diák visszatérhet az iskolákba. Van ennek szakmai indoka? Ennek az évfolyamnak, tisztelt államtitkár urak, sem szalagavató, sem szerenád, sem ballagás, sem szóbeli érettségi mindent elvettek tőlük, ami a végzősöket kiemeli, megkülönbözteti egy közösségben. Gondolják ezt át! [[Dr. Orbán Balázs: De akkor miért érvelsz a vakcina ellen? Most nyitni akarsz vakcina nélkül?]] És ha már május 10e, csak jelzem, a diákok már készülnek május 10-ére is [[Zsigó Róbert: Eddig az mondtátok, hogy ne legyen!]] , petíciójukat már több mint 20 ezren írták alá. Kíváncsian várjuk a 133 legbátrabb, még sokkal bátrabb vezetőjének május 7i kinyilatkoztatását, vajon fenntartjae az iskolák teljes nyitását, vagy meghátrál most is. Tisztelt Ház! Mindenesetre a néppárti Jobbik nevében [[Moraj és derültség a kormánypártok soraiban. Dr. Rétvári Bence: Baloldali Jobbik!]] sok sikert kívánok az érettségizőknek… Nyugalom! [[Tállai András: Gyurcsányista. Közbeszólások.]] Mindenesetre a néppárti Jobbik nevében sok sikert kívánok az érettségizőknek, teljesítsenek úgy ezen a megmérettetésen, mint ha minden rendben lett volna, mint ha ez a soha nem volt helyzet nem nyomta volna rá a bélyegét felkészülésükre. Sikerülni fog! Nekünk ma ők a hőseink. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük. Az elhangzottakra a kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Elöljáróban annyit megjegyeznék, hogy a néppártiságot elég nehéz értelmezni úgy [[Dr. Gyüre Csaba: Nem csodálkozunk, hogy nem tudod értelmezni!]] hogy pár héttel ezelőtt Gyurcsány Ferenccel kötöttek egy paktumot, az ön pártelnöke ott ült mellette. Ezek után néppártiságról meg konzervativizmusról meg jobboldaliságról beszélni maga a megvalósult politikai abszurd. [[Dr. Gyüre Csaba: Nektek ez magas!]] Ami az érettségik és a nyitások kérdését illeti. Önök nyitást követeltek akkor, amikor a harmadik hullám elején voltunk. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Nem mi szerveztünk konzultációt milliárdokért!]] Pár nappal ezelőtt az önök szövetségesei akikkel önök már egy egységet alkotnak, tehát paktumot kötöttek erős kritikát fogalmaztak meg az újraindítással kapcsolatban. Ha jól értem, ön most megint más vonalon van. Egyet szeretnék kérni: egyeztessenek egymással! Közösen fognak indulni. Önök már egy politikai közösség, legalább ebben az egy fajsúlyos kérdésben legyen azonos az álláspontjuk, és utána legyenek őszinték, és tegyenek javaslatot. [[Nunkovics Tibor: Nálunk lehet saját gondolat, nem úgy, mint nálatok!]] Ami pedig az érettségikkel kapcsolatos döntést illeti, szeretném önnek egyértelművé tenni, hogy minden ilyen döntés a járványügyi szakemberekkel való egyeztetések után születik meg. A tavalyi évben is kritizálták az érettségikkel kapcsolatos döntést, és azután az érettségik rendben lezajlottak, azt tudjuk, hogy rendkívüli körülmények között. Ezúton is szeretnénk kifejezni a megbecsülésünket a tanároknak, akik ilyen körülmények között is vállalták és végigvitték a felkészítést, és szeretnénk kifejezni a megbecsülésünket és köszönetünket a diákoknak, akik egy ilyen rendkívüli évben is helytállnak és felkészültek. Sok sikert nekik a mai érettségi vizsgákon, illetve azután is. Ami a határozatot illeti, ez egy vékony magyarázkodás, tisztelt képviselő úr. Miről is van szó? Egy olyan határozatot nyújtottak be önök gyakorlatilag az összes baloldali párt aláírta [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: És a Jobbik!]] LMP, PM, MSZP, DK és a Jobbik is mint újdonsült baloldali párt [[Derültség a Jobbik soraiban.]] , ennek alapján a benyújtás pillanatában sem lehetett volna használni Magyarországon egyes vakcinákat, és most sem lehetne használni ezeket a vakcinákat. Nem akkor, hanem most. Tehát ez azt jelentené, hogy a több mint négymillió beoltott helyett több mint egymillióval kevesebb vakcinát lehetett volna beadni Magyarországon. Nézze meg ezt a határozatot mi megtettük, főleg, ha ilyen fajsúlyos kérdésről van szó , az a határozat egy hazardírozás. Az a helyzet, hogy egyetlenegy baloldali képviselő sem állt fel és mondta azt, hogy hibáztam, felelőtlenség volt, ezért visszavonom az aláírásomat. Önök közül sem volt egyetlenegy sem. [[Csányi Tamás: Ilyet tőletek sem láttunk még soha! Ott sem láttunk még felállni senkit!]] Tehát önök ezzel a határozattal, annak a tartalmával egyetértenek. Egyébként, ha megnézzük az egyéb nyilatkozataikat, ugyanúgy támadták ezeket a vakcinatípusokat, mint a többi baloldali párt. Orosz rulettnek nevezték, labornak, emberkísérletként hivatkoztak az oltási programra, „kínai cucc” ez az önök pártelnökének a megfogalmazása , tehát vaskosan benne voltak az oltásellenes kampányban. Ezzel csatlakoztak az elmúlt évtizedek legsötétebb és legfelelőtlenebb politikai kampányához. A Jobbik dönthetett volna úgy, hogy kimarad ebből, de nem ezt választotta. Ez világosan kijelöli azt, hogy mekkora az önök mozgástere Gyurcsány Ferenc új paktumában. [[Derültség a Jobbik soraiban.]] Ennyi. Semmi. Erejük, lehetőségük sincs arra, hogy egy ilyen sötét kampányban ne vegyenek részt. S egyébként önök is jól tudják, mert nagyon jól tudják, hogy az oltási program eredményességén múlik az, hogy mikor tudjuk a hátunk mögött hagyni ezt a nehéz időszakot [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Erről beszéltünk!]] , és miközben önök támadják ezt az oltási programot, és meg is van a hatása, mert a baloldali szavazókat elbizonytalanította, mégiscsak 41 százalékos a magyarországi átoltottság, szemben a 24 százalékos uniós átlaggal. Azt értem, hogy önök minden részletszabályba belekötnek, mindent megpróbálnak kudarcnak beállítani, de ettől függetlenül a magyar oltási program eredményes, nemzetközi összehasonlításban is, és logisztikai szakemberek, orvosok, ápolók, katonák, rendőrök biztosítják, hogy ez így legyen, és a jövőben is, a következő hetekben is így legyen. Nem várjuk el önöktől, hogy köszönetkampányt indítsanak, egy baloldali ellenzéki pártnak nem is ez a dolga, de azt legalább ne vitassák el, hogy Magyarország élen jár az uniós országok között az oltások terén. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: És a halottak számában!]] Azt még egyszer hozzáteszem, hogy ha önökre hallgattunk volna, akkor ez nem így lenne, akkor ugyanúgy várni kellene a Brüsszel által megrendelt szállítmányokat, mint ahogy Európa legtöbb országában várják őket, és nem jönnek. Amiből egyébként elég nagy a politikai feszültség. Ettől függetlenül a magyar kormánynak az a célja, hogy minél több magyar ember minél hamarabb megkapja az oltást, akkor is, ha önök ezt a törekvést nem támogatják. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hollik István képviselő úr, a KDNP képviselője: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy én is azzal kezdjem, hogy a KDNP nevében megköszönöm a pedagógusok áldozatos munkáját. Nehéz körülmények között kellett felkészíteniük a diákokat az érettségire, de ezt így is megtették, köszönet érte. A diákoknak pedig, akik ma kezdték az érettségi vizsgákat, a KDNP nevében sok sikert kívánunk. A második szó pedig a köszöneté kell legyen. Köszönet az egészségügyi dolgozóknak azért, mert mindent megtesznek annak érdekében, hogy aki megfertőződik a koronavírussal, őket meggyógyítsák, és az egészségügyben dolgozóknak köszönhető az, hogy kimondhatjuk, hogy Magyarország élen jár az oltások tekintetében, nekik köszönhető az, hogy több mint 4 millió, a legfrissebb adatok szerint már majdnem 4,1 millió ember védett a koronavírussal szemben azáltal, hogy megkaphatta már az oltást. Köszönet még egyszer a munkájukért. Azzal, hogy ehhez a fontos mérföldkőhöz is elérkeztünk, az élet egy újabb szeletét kaphattuk vissza, számos szolgáltatás Magyarországon igénybe vehetővé válik. Itt szeretném megragadni az alkalmat, hogy szégyenteljesnek nevezzem azt a jobbikos képviselőt, azokat a jobbikos képviselőket, akik a védettségi igazolvánnyal kapcsolatban sárga csillagot meg koncentrációs tábort [[Nacsa Lőrinc: Szégyen!]] emlegettek. [[A Jobbik sorai felé mutatva:]] Ön is, illetve Szilágyi György képviselő úr is. [[Csányi Tamás: Én?]] Igen, szégyelljék magukat! Ez is bizonyítja, hogy továbbra is, hiába dörgölőztek hozzá Gyurcsány Ferenchez, önök továbbra is egy antiszemita párt maradtak. Ennek ellenére az élet, hála istennek, újraindulhat, és ez nem mindenhol van így. Szeretném elmondani, hogy ha megnézik a nyugat-európai országokat, ahol sajnos teljes mértékben a brüsszeli vakcinabeszerzésre hagyatkoztak, éppen ezért sokkal kevesebb a vakcina, mint Magyarországon, ott még ma is komoly, szigorú korlátozó intézkedések vannak érvényben. Franciaországban például mai napig nem lehet tíz kilométernél messzebb elmenni az otthonuktól. Németországban a legtöbb szolgáltatás nem igénybe vehető. Azokban a tartományokban, ahol igen, ott is csak nagyon szigorú korlátozásokkal, szigorú szabályok között. Ehhez képest örömmel mondhatjuk el, hogy Magyarországon újraindult az élet, és az élet és a gazdaság újraindításának egy fontos mérföldkövét hagyhattuk magunk mögött, és végre elérkeztünk ahhoz a ponthoz ez májusban jellemző lesz már , hogy végre, Európában egyedülálló módon, de nem az oltás, a vakcina mennyisége lesz a szűk keresztmetszet, most már csak azon múlik, hogy a magyar emberek felelős döntést hoznak, és beoltatják magukat, és nem fognak hinni az oltáselleneseknek. [[12.00]] És ha már oltásellenesség, az azért egészen elképesztő, és nagyon sokat elmond a baloldalról, hogy amíg mindenki az oltásokkal, a járvány elleni védekezéssel van elfoglalva, addig mivel is foglalatoskodik a baloldal. Egyrészt ezzel az előválasztásnak nevezett bohózattal, színjátékkal, amit Gyurcsány Ferenc koreografál, de még azt mondja az ember, hogy bárcsak inkább ezzel foglalkoznának, de nemcsak ezt teszik, hanem támadják a védekezést, ahogy egyébként az elmúlt évben is ezt tették. Múlt héten egyértelművé tették, hogy továbbra sem támogatják a járvány elleni védekezést, és ennek szellemében nem fogják megszavazni a rendkívüli jogrend meghosszabbítását. És itt hallhattunk egy jobbikos felszólalást, amely tiltakozott az ellen, hogy oltásellenesek. Tisztelt Képviselő Úr! Nézze meg, hogy mit mondott az önök szövetségese, az imént még itt a padsorokban helyet foglaló Varju László! Azt mondta múlt héten, nem hónapokkal ezelőtt, múlt héten azt mondta egy tévéműsorban, hogy a keleti vakcina álmegoldás, az a keleti vakcina, amellyel egyébként most már több mint egymillió embert beoltottak. Álmegoldásnak nevezte! Vagy az önök másik szövetségese, Dobrev Klára azt hazudta a magyar embereknek, hogy egyébként senki nem vizsgálta meg a keleti vakcinákat, amiket Magyarországon forgalomba hoztak. Ezek után azt mondja ön nekünk, hogy nem oltásellenesek? Hát, akkor mégis micsodák?! Ráadásul, most már ezt minden ember láthatja, hogy oltásellenesek. Hála istennek, egyre kevesebben hisznek önöknek, de ettől függetlenül az oltásellenes kampányukat legyenek szívesek abbahagyni, és szégyelljék magukat ezért! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Dr. Gyüre Csaba: Ekkora hazugságot…]]
Az elhangzottakra Rétvári Bence államtitkár úr reagál. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Egy idézettel kezdenék, méghozzá Gyurcsány Ferenctől: „Amíg én vagyok a DK elnöke, addig én nem fogom megengedni, hogy a DK a Jobbikkal politikai szövetségre, együttműködésre lépjen.” Majd ma mit tapasztalunk? Azt kéri Gyurcsány Ferenc a Jobbiktól, hogy az előválasztáson támogassák a feleségét, hogy ő legyen a baloldal közös miniszterelnök-jelöltje. És mindezt mikor teszik? Akkor, amikor az orvosok, az ápolók, a rendőrök, a közigazgatási dolgozók a hétvégén is oltásokat szerveznek, és mindenkit igazából arra kellene buzdítani, hogy oltassa be magát, és minél hamarabb legyünk túl a járványon. De ez a baloldalnak nem fontos, sőt, mint tudjuk az önök háttérembereitől, a baloldal azt szeretné, hogy minél hosszabb legyen a járvány, minél több áldozattal járjon mind az egészség, mind pedig a gazdaság terén, mert úgy gondolják, és ebből csináltak önök filozófiát, hogy ha minél hosszabb a járvány, ha minél több a veszteség, annál nagyobb esélye van önöknek 2022-ben megnyerni az országgyűlési választásokat. Ezzel foglalkozik a baloldal, és láthatjuk, hogy ebben igen aktívak, hiszen akkor, amikor megjelent a brit vírusmutáns Magyarországon és elkezdett terjedni, akkor Ujhelyi István a következőket követelte: „Túl szigorúan korlátoz a hatályos kormánydöntés… Nyitni kellene… Átgondolatlan volt a kormányzati korlátozások tavaly novemberi elrendelése, felül kellene vizsgálni a kormánynak a november 11-ei rendeletét…” Ezt mondták önök akkor, amikor a brit vírusmutáns elkezdett terjedni. Vagy Fekete-Győr András ugyanekkor azt mondta: „Ideje eltörölni az értelmetlen szabályokat és elkezdeni Magyarország újranyitását.” Vagy Jakab Péter itt a parlamentben, amikor éppen nem száraztésztát vagy krumpliszsákot lebegtetett, mint egy parlamenti gasztroblogger, akkor azt mondta: „Nyitni kell, különben végleg bezárunk.” Amikor elkezdett terjedni százakról százakra, ezrekről ezrekre a brit vírusmutáns, akkor önök azt követelték, hogy engedjünk nagyobb teret a vírus terjedésének, nyissunk ki, ne csak vadasparkokat, állatkerteket, de éttermeket és szállodákat is. Akkor, amikor még töredéke volt az átoltottság ahhoz képest, mint ami most van, tisztelt képviselő asszonyok és urak, önök akkor engedtek volna nagyobb teret a vírusnak. Ebből is látszódik, micsoda felelőtlenség volt az önök részéről. És miközben önök január-februárban a nyitás mellett kampányoltak, aközben önök a keleti vakcinák ellen kampányoltak. És valótlan, tisztelt képviselő úr, hogy bármelyik baloldali képviselő ne tudná leadni itt a parlamentben azt a nyilatkozatát, hogy a korábbi javaslatát visszavonja. Bármelyikőjük megtehetné, de egyikőjük sem teszi meg, mert valójában önök továbbra is abban bíznak, hogy az emberek a keleti vakcinákat visszautasítják. És láthattuk Gyurcsány Ferenc hétvégi nyilatkozatait: kárörvendően igyekezett fellépni és azt mondani, hogy a keleti vakcinákban nem bíznak az emberek, miközben éppen a WHO szakértői erősítették meg, hogy a kínai vakcina ugyanúgy hatásos, mint bármelyik másik. Az egyik szakértő tehát az Egészségügyi Világszervezet, a másik Gyurcsány Ferenc. És Gyurcsány Ferenc továbbra is igyekszik az embereket a keleti vakcinák ellen hangolni, és láthatjuk, hogy ennek, akár a saját pártján belül is, milyen tragikus következményei vannak, de ez sem számít. Semmi sem fontos, mert csak a hatalom megszerzése a fontos a baloldal számára. [[Közbeszólás az ellenzéki pártok padsoraiból: Ezek vagytok ti…]] Ezért bármit megtesz: támadja az egyébként mindenki által elismerten hatékony vakcinákat, vagy éppen a vírus harmadik hullámának felfutásakor, a brit vírusmutáns megjelenésekor éppen arra buzdítja az éttermeket, hogy nyissanak ki. De nézzük valóban ezt a baloldali belső versengést! Kunhalmi Ágnes, aki mögött büszkén kiáll a Jobbik, nos, mit mondott ő ezekről a jobbikosokról egy-két esztendővel ezelőtt? „Minden Jobbikra leadott szavazat kukába menő szavazat.” Így beszélt akkor, most pedig azt kéri, szavazzanak közösen Kunhalmi Ágnesre. Vagy Szabó Timea, a baloldal nevében itt mindig harciasan felszólaló képviselő azt mondta: „Eljött az a pont, amikor bevállalom, ha egy szavazaton múlik is, akkor sem működöm együtt a Jobbikkal.” Úgy folytatta: „Indul a teljes Jobbik-bojkott, részemről nincs több ügyek mentén való együttműködés, totális karantén” mondta ezt pár esztendővel ezelőtt Szabó Timea, most pedig mást sem tesz, mint a Jobbiknak udvarol. De ez a túloldalról is igaz, Z. Kárpát Dániel egy-két esztendővel ezelőtt úgy nyilatkozott: „Gyurcsány Ferenc az elszámoltatás kiemelt alanya kellene hogy legyen, akinek minden bűnéért felelnie kellene egy későbbi időpontban.” Most viszont csak egy dologért dolgoznak, hogy ez minél későbbi időpont legyen; hogy Gyurcsány Ferencnek minél tovább mentelmi joga legyen; az ország vezetője legyen. És a Jobbik, amelyik azért jött létre [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] hogy Gyurcsány Ferencet elszámoltassa, most azon dolgozik, hogy sohase legyen Gyurcsány Ferenc elszámoltatása. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Derültség a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönjük. Személyes érintettség okán megadom a szót kettő percre ügyrendben Szi-lágyi György képviselő úrnak, a Jobbik képviselője. Parancsoljon, képviselő úr, kettő percre öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Az előbb Hollik képviselő úr felszólalásában olyan állítások hangzottak el, amiket nem is szeretnék megismételni, hiszen felháborító az az állítás, amit Hollik képviselő úr mondott. [[Közbeszólások a kormánypártok padsoraiból, köztük: Ki említette? Mikor hangzott el? Dr. Gyüre Csaba: Szégyellje magát!]] Olyan dolgokat adott a számba, amiket én nem mondtam, tehát hazugság volt az állítása Hollik Istvánnak teljes mértékben. Azért nem ismétlem meg, mert amit ön mondott ezekkel a mondatokkal, az véleményem szerint is felháborító. [[Dr. Orbán Balázs közbeszól.]] Ami a tény volt, kedves képviselőtársaim, volt egy Facebook-bejegyzésem, amely napjainkról szólt, és amely sajnos egyébként félreérthető volt, és egy nem megfelelő hasonlatot használtam. Ezért, ha bárkinek is megsértettem az érzékenységét, én itt önökkel ellentétben, akik nem tudnak soha bocsánatot kérek mindenkitől, akinek megsértettem az érzékenységét. [[Közbeszólások a kormánypártok padsoraiból: Mi nem mondunk ilyet. Mi nem csinálunk ilyet.]] De és itt jön a de önök kiadtak ezzel kapcsolatban egy közleményt, hiszen önök sokkal jobban tudják, hogy én mire gondoltam, mint én saját magam. [[Németh Szilárd István: Na!]] Ebben a bejegyzésemben, ebben a Facebook-bejegyzésemben napi politikával foglalkoztam, és napi problémákkal foglalkoztam. A hasonlatnál egy napi borzalomra tettem utalást, az önök nagy barátjának az átnevelőtáboraira, ahol a mai napig embereket azért zárnak be Kínáról beszélek, igen, Hollik képviselő úr , ahol azért zárnak be embereket, mert mást gondolnak, mint a diktatórikus hatalom. [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Ez hogyan jön ide, az ügyrendihez?]] Tehát még egyszer mondom, olyan kijelentéseket, amilyeneket ön az én számba adott, nem tettem. [[Dr. Orbán Balázs közbeszól.]] Az ön kijelentése, egyáltalán amit mondott, szerintem felháborító és sértő, és még egyszer, amennyiben bárkinek az érzékenységét, mert félreérthető voltam, megsértettem, én elnézést kérek mindenkitől. [[Dr. Orbán Balázs: Ennyit kellett volna…]] Én úgy gondolom, hogy minden élet számít, minden olyan tett, ami akár vallásra, fajra [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] vagy származásra való tekintettel embereket megnyomorított vagy [[Az elnök újból csenget.]] halálba küldött, az bűn. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Zsigmond Barna Pál képviselő úr, a Fidesz képviselője: „Aktuális ügyeink” címmel. Képviselő úr, öné a szó. [[12.10]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Több mint egy éve nyomja rá a bélyegét az életünkre a koronavírus. A mögöttünk álló hét végén újabb szakaszhatárhoz érkeztünk: szombat óta éjfélre módosult a kijárási tilalom kezdete, a boltok és vendéglátóipari egységek 11 óráig lehetnek nyitva. A védettségi igazolvánnyal rendelkezők számára megnyíltak a vendéglátóhelyek belső terei, a szállodák, szabadidős létesítmények, állatkertek, múzeumok, mozik, színházak, edzőtermek és sportesemények. A gyerekek, akik mindeddig még nem kaphattak oltást, természetesen elkísérhetik a szüleiket ezekre a helyekre. Egy héttel a teraszok megnyitása után tehát most hétvégén is visszakaphattunk egy darabot a régi életünkből. Fontos hangsúlyozni, hogy most már van annyi vakcina Magyarországon, ami összességében minden felnőtt számára elegendő, tehát aki be akarja magát oltatni, annak számára a lehetőség adott. Az oltóanyag rendelkezésre áll, az oltás meg van szervezve, most már csak az embereken múlik, hogy jelentkezzenek és beoltassák magukat. Egyelőre a felnőttekről van szó, de a jövő héttől, május 10-étől a 16 éven felüliek számára is megnyílik ez a lehetőség. Tehát arra biztatunk mindenkit, hogy éljen a lehetőséggel, védje meg magát és szeretteit, és ha eddig még valamiért nem tette meg, jelentkezzen és vegye fel az oltást. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a kedvező helyzet, vagyis hogy minden felnőttnek jut oltás, nem lett volna lehetséges, ha a vakcinabeszerzés során kizárólag Brüsszelre hagyatkozunk. Miközben mi beoltottuk a felnőtt népesség 50 százalékát, azok, akik Brüsszelre vártak, alig 20 százalékig jutottak. Sajnos, Nyugaton sokan politikát csináltak ebből a kérdésből, egyfajta geopolitikai szemüvegen keresztül nézték az oltást, ahelyett, hogy az emberek egészségét tartották volna szem előtt. Ennek sajnos meg is van az eredménye. A brüsszeli bürokraták végzetesen elhibázták a vakcinabeszerzést. Mi azért állunk jól az oltásokkal, mert nem hallgattunk azokra, akik le akartak minket beszélni az önálló vakcinabeszerzésről, nem engedtük, hogy megmondják, hogy mit tegyünk. Mi mindvégig csak egyetlen szempontot tartottunk szem előtt: a magyar emberek érdekét. Magyarország az elsők között fordult alternatív beszerzési forrásokhoz, de ha már mindenki ezt teszi, akár azt is mondhatnánk, hogy minket utánoz. Németország 30 millió adagot akar rendelni a Szputnyik oltóanyagból, és szintén a német kancellár nyilatkozta azt, hogy Kínával érdemes lenne kölcsönösen elismerni egymás oltásait. Sajtóhírek szerint az Egészségügyi Világszervezet, a WHO még ezen a héten jóváhagyhatja a Sinopharm vakcináját. Világos tehát, hogy alaptalanok voltak a keleti vakcinákkal kapcsolatos aggodalmak, alaptalan volt a riogatás, és a vége az lesz, hogy Nyugaton is ugyanezekkel fognak oltani, csak jóval később, mint mi. Tisztelt Országgyűlés! Egy múlt heti közvélemény-kutatás szerint a kormánypártiak 71 százaléka oltatná be magát, míg a baloldaliaknál ez az arány csak 59 százalék. Ez a baloldal oltásellenes kampányának az eredménye. Sajnos, ezek a kampányok nem voltak hatástalanok, meg is van az eredményük: pártpolitikai szimpátia alapján jelentős különbség van az oltási hajlandóságot tekintve az emberek között. A baloldal végig a vakcinák ellen hergelt, erre politikai cselekvési tervet is felépítettek, először karácsonykor mondta egy stratégájuk, hogy alá kellene ásni az emberek oltási hajlandóságát, majd később egy másik elemzőjük azt sürgette, hogy az elhunytaikat gyászolók fájdalmából szerezzenek szavazatokat. A baloldal másokat lebeszélt az oltásról, de magukat beoltatták, rendszeresen csak a kormány elleni támadási felületet keresik, minket, kormánypártiakat akarják legyőzni és nem a járványt. Szinte lehetetlen felsorolni, milyen akciókat találtak ki az emberek félrevezetése érdekében. Volt itt álhírgyártás, kamuvideó, petíciót is indítottak a kínai vakcina ellen, és Gyurcsány Ferenc vezérletével határozati javaslatot nyújtottak be az oltóanyag ellen, amit azóta sem vontak vissza. A Fidesz ismételten elutasítja ezt a kíméletlen hozzáállást, mert az emberéletekből nem lehet politikát csinálni. A baloldalon most az az új taktika, hogy sunyin megkérdőjelezik az oltások hatékonyságát. A napokban Varju László parlamenti képviselő, a Gyurcsány-párt alelnöke álmegoldásnak nevezte, hogy Magyarországon keleti vakcinával oltják az embereket. Szerinte éppen ezért pártja, a Demokratikus Koalíció helyesen jár el, hogy bírálja az orosz és kínai oltóanyagokat. Mi ezt elutasítjuk, tisztelt képviselőtársaim, mi arra biztatunk mindenkit, hogy jelentkezzen és vegye fel az oltást, mert ez a garanciája a járvány visszaszorításának, majd végül a legyőzésének és annak, hogy visszakaphassuk régi életünket, és szabad nyarunk legyen. Köszönet illeti ezért az oltásban, szervezésben részt vevőket és azokat a honfitársainkat is, akik felvették a vakcinát. És végül a mai nap margóján az érettségi kapcsán szeretnék gratulálni minden pedagógusnak, és sok sikert kívánok minden érettségizőnek. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Az elhangzottakra a kormány nevében Vargha Tamás államtitkár úr kíván reagálni. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, a brüsszeli beszerzésből kevés vakcina érkezik, és ami érkezik, az is lassan érkezik. És hogy miért van ez? Egyszerűen azért, mert Brüsszel késve szerződött és rossz szerződéseket kötött. Ráadásul, ezeket a rossz szerződéseket is úgy kötötték meg, hogy nem vették figyelembe, hogy problémák léphetnek fel a szállítás során, és elmulasztották az ilyenkor szokásos és kötelező szankciókat kikötni. A magyar kormány, a magyar miniszterelnök és a külügyminiszter jóval előbb, már tavaly ősszel felismerte, hogy mi a helyzet az oltóanyag-beszerzéssel kapcsolatban a világban, Európában, és az időbeni felismeréssel és azonnali reagálással jóval előbb jutottunk hozzá az orosz és kínai vakcinához és elegendő oltáshoz, hiszen azt gondoljuk és abban hiszünk, hogy aki időt nyer, életeket nyer, életeket és munkahelyeket tudunk menteni. Ez a brüsszeli vakcinaprojekt jó vállalkozásnak indult, mi is csatlakoztunk hozzá, de aztán ezt a brüsszeli bürokraták csúnyán elrontották. Ha rájuk hallgattunk volna, illetve a brüsszeli érdekek teljes kiszolgálása mentén politizáló, oltásellenes baloldali politikusokra hallgattunk volna, akkor május végére 3,5 millió magyar emberrel kevesebb lenne beoltva Magyarországon. Ezzel szemben tény, hogy 4 millió 100 ezer felé közelít a beoltottak száma, és 2 millió 100 ezer felé a másodszor is beoltottak száma. Megállapíthatjuk, hogy áprilisban Magyarországon volt a leggyorsabb az oltás üteme, és ezt a WHO európai vezetője is elismeréssel nyugtázta. A magyar kormány határozott álláspontja, hogy nem Brüsszel gyarmati országa vagyunk, és az ország vezetése kész és alkalmas önálló döntések meghozatalára, ha ez a magyar emberek érdekét szolgálja és a magyar emberek életét védi és azt menti. Mi megbízunk a magyar szakemberekben és a magyar szakemberek felelős döntéseiben. A megalapozatlanul vádaskodó és hataloméhes baloldali politikusokkal szemben végképp nem gondoljuk azt, hogy a magyar emberek élete és egészsége kitehető lenne bármilyen politikai, geopolitikai vagy üzleti, hatalmi játszmának, hiszen nekünk a magyar emberek élete az első. A magyar átoltottság és a magyar oltási sebesség kétszerese, duplája az uniós átlagnak, hallottuk már a számot államtitkár úrtól: 41 százalék az átoltottság, ezzel szemben az uniós átlag csupán 24 százalék. Az uniós országok közül egyedül Málta előzi meg hazánkat átoltottság tekintetében. Ha a magyar kormány nem vásárolt volna orosz és kínai vakcinát, akkor most az uniós átlag körül lennénk mi is átoltottság tekintetében, és ez emberéletekben mérhető különbség, nem csak számokban mérhető különbség. Az Európai Unió vakcinafelelőse azt mondta, hogy nyár végére lesz az Unió lakossága 70 százalékban átoltva, tehát ők a nyár végét célozzák meg, ezt az eredményt a magyar kormány, mi Magyarországon a nyár elejére tervezzük és számoljuk elérni. A keleti vakcinaszállítmányok tehát folyamatosan érkeznek, és jó reményünk van azzal kapcsolatban, hogy belátható időn belül megelőzhetünk olyan országokat, mint Amerika, Nagy-Britannia vagy Izrael, de legalábbis utol tudjuk érni őket az átoltottságot illetően. Ez az eredmény természetesen egy közös siker, köszönetet kell mondanunk az ápolóknak, orvosoknak, háziorvosoknak, önkénteseknek, mindenkinek, akik ebben közreműködtek. Én köszönetet szeretnék mondani az én városomban, Fehérváron dolgozó, egészségügyben dolgozóknak és az önkénteseknek, a város önkénteseinek is. Magyarország 7 millió adag orosz és kínai vakcinát kötött le, így a teljes mennyiség 3,5 millió ember életét védheti meg. Mindannyian emlékszünk az oltásellenes baloldal legmélyebb pontjaira: Szaniszló Sándor XVIII. kerületi polgármesterre, arra, amit Gy. Németh Erzsébet a DK-s polgármesterekkel együtt egy videofelvételen mondott, aztán Dobrev Klára jelszavára is és jelmondatára, hogy a keleti vakcinák nem segítenek. Arra kérem önöket, baloldali képviselőtársaim, hogy hagyjanak fel ezzel az ócska politizálással, fejezzék be az oltásellenes hangulatkeltést, ismerjék fel, hogy emberéleteket tesznek kockára, és csatlakozva Zsigmond Barna képviselőtársamhoz, arra szeretnék kérni minden magyar embert, hogy regisztráljon és oltassa be magát. Vigyázzunk egymásra! ez a közös érdekünk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[12.20]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Tiba István jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dudás Róbert, Jobbik; Gyüre Csaba, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP; Farkas Gergely független; Brenner Koloman, Jobbik; Potocskáné Kőrösi Anita, Jobbik; Stummer János, Jobbik; Bencsik János független; Varju László, DK; Varga Zoltán, DK; Arató Gergely, DK; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Bősz Anett, DK; Hajdu László, DK; Nunkovics Tibor, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik.
Köszönjük, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Most, 12 óra 20 perckor elkezdjük a kérdések tárgyalását. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszterhez: „Egyetlen valódi, védhető érvet sem tudnak a Mezőhegyesi Ménesbirtok kiszervezése mellett hozni?” címmel. Magyar Zoltán képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Elég ellentmondásos a viszonyuk az állami földekkel kapcsolatban, azt hiszem, hogy ezt elmondhatjuk. A nagyját privatizálták, éppen az ellenkezőjét tették annak, mint amit még ellenzékben ígértek. Ami meg megmaradt, azt közpénzből felturbózták, és aztán szépen kiszervezték alapítványi vagyonba. A Mezőhegyesi Ménesbirtokról beszélünk, ami a magyar nemzet egyik utolsó nagy agrárvagyona. Aki esetleg nem járt ott, annak a kedvéért mondom, hogy egy rendkívül impozáns épített örökségegyüttessel rendelkezik maga a ménesbirtok. A világnak egyedülálló módon négy lófajtát adott ez a ménesbirtok, tehát méltán lehetünk rá büszkék. És nem mellesleg 30 ezer hektár állami termőfölddel rendelkezik, melynek egy jelentős része öntözhető terület. De ugyanúgy járt, mint ahogy egyébként a múlt héten egyetemek, kastélyok, üdülők, állami részvények és számtalan egyéb nemzeti vagyon: azaz fideszes alapítványokba szervezték ki ezeket. Mindjárt adódik néhány kérdés, államtitkár úr. Mégis, mi indokolja azt, hogy ennyire változik a hozzáállásuk például Mezőhegyeshez? Első körben privatizálták ezeket a földeket, amelyeket a helyi Fidesz-elnök vett meg, majd olyan iszonyú mértékű közpénzt toltak át neki bánatpénzt , hogy azt így visszaadta a magyar államnak, még csak perre sem ment, pedig jogszerűen szerezte meg ezeket a földeket. Mennyit kapott ez a helyi fideszes vezető? Azóta összesen mennyi közpénzt toltak bele Mezőhegyesbe? Ez egy konkrét kérdés. Időben megkapta államtitkár úr, talán tud rá majd válaszolni. Ha ez egy rossz konstrukció volt az elmúlt években, akkor miért öltek bele ennyi pénzt? Ha pedig nem volt rossz konstrukció, miért kellett most fideszes alapítványokba átszervezni a teljes vagyont? Mik az érvek egyáltalán emellett, államtitkár úr? Természetesen nem hagyjuk ennyiben a dolgot, és hasonlóan a többi alapítványi vagyonhoz, az Alkotmánybírósághoz fordulunk, és reméljük, hogy hasonlóan a rabszolgatörvényhez, itt is megállapításra kerül [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy ez így nem működik. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Válaszadásra Farkas Sándor államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Az állami vagyon mértéke 2019-es adatok alapján 17 000-18 000 milliárd forint volt a korábbi, 2010-es kormányváltás idején a 10 milliárdhoz képest. Így a képviselő úr által sugalmazottal ellentétben az elmúlt tíz évben az állami vagyon mértéke egyértelműen gyarapodott. A 2010 előtti kormányokat az elhibázott gazdaságpolitikai döntéseik okán a privatizációból befolyó, évente mintegy ezermilliárd forint tartotta életben, ennek vége az IMF-hitel, az államadósság drasztikus növekedése, a munkanélküliség drámai szintű emelkedése. Képviselő úr pont azoknak a szekerét tolja, akik ezeket a döntéseket anno meghozták: eladták a repteret, az állami cégeket privatizálták és ez a leglényegesebb , a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaságot is. Így azt sem rajtunk kellene számonkérni. Mi döntöttünk úgy, hogy megmentjük a céget és a hozzá tartozó földvagyont ami nem 30, hanem 10 ezer hektár , ha mintagazdaságokká szervezzük, amely a teljes magyar agrárszektor számára jelenthet segítséget. Ha jól emlékszem, tisztelt képviselő úr [[Magyar Zoltán felé fordulva:]] , ön a Mezőhegyesi Nemzeti Ménesbirtokról szóló törvényt is megszavazta. Mezőhegyes esetében garanciális szabályokat fektettünk le. Ki akarjuk zárni a privatizáció minden formáját, lehetőségét, és természetesen a mezőhegyesi állami földeknek közcélt kell szolgálniuk a közoktatás, a mintagazdaság szervezése területén. Az állami földtulajdon állami tulajdonban marad. Vagyonkezelői jogot kap az alapítvány, a vagyonkezelői jog azonban elidegenítési és terhelési tilalom alatt áll. A tőkeemeléssel kapcsolatban az elmúlt években, 2016-tól kezdve 45 milliárd forint tőkeemelést kapott a zrt., ezt több beruházásra fordította. Ugyanakkor legutoljára mintegy 800 millió forintot nyert [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a Turisztikai Ügynökség pályázatán hotelfejlesztésre is. Kérem tisztelt képviselő urat, hogy ezek figyelembevételével fogadja el válaszom. Az idő rövidsége okán akár szóban is ki tudom egészíteni. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Miért mond le a kormány fontos célokra fordítható uniós forrásokról? Mire számíthatnak a felsőoktatási intézmények?” címmel. Szabó Sándor képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A kormányfő egyértelművé tette az Európai Bizottság elnökének, hogy Magyarország az újraindítási tervét az uniós Helyreállítási Alap vissza nem térítendő támogatására adja be. Több mint érthetetlen, hogy miért mond le a kormány 5800 milliárd forint 57 százalékáról, miközben pontosan tudjuk, hogy több ezer milliárd orosz és kínai hitelt vesz fel a kormány, aminek visszafizetése vélhetően többe kerül, mint az uniós forrás. A kormány terveiből az is kiderül, hogy mire lenne támogatás, ugyanakkor a Fidesz-kabinet erre nem kíván fordítani pénzt, többek között a közbeszerzések átláthatóvá tételére, a munkanélküliségi járulék idejének meghosszabbítására vagy éppen a korrupcióellenes küzdelemre. Ismert az is, hogy a Helyreállítási Alapból kívánnának biztosítani forrást az egyetemek felújítására is, korábban elhangzott az a szám, mintegy 1500 milliárd forintot. Információm szerint azonban ahogy a kormány az uniós források jelentős részéről lemond, így a szűkített tervben leginkább az egyetemek fejlesztésére szánt összegből venne el. Ennek is megvan az oka, ugyanis az Európai Bizottság jelezte, hogy az egyetemek alapítványba történő szervezése folytán az uniós források felhasználása nehezen átlátható és nyomon követhető lesz, ami nem elfogadható, úgyhogy inkább a kormány lemond az egyetemekre szánt források jelentős részéről, mint hogy egy ilyen fontos, politikailag kényes csatába menjen a Bizottsággal; noha egyébként az egyetemi modellváltás fő érve az volt mind az intézmények, mind a közvélemény felé, hogy soha nem látott, 1500 milliárd forint értékű uniós forrás fog a felsőoktatásba áramolni. Épp ezért két kérdésem van: miért mond le a kormány fontos célokra fordítható uniós forrásokról, úgymint a munkanélküliségi járadék idejének meghosszabbítása vagy épp az igazságszolgáltatás függetlenségének erősítése, vagy éppen a korrupcióellenes küzdelem? Valamint az uniós források jelentős mértékű lemondása után mekkora összegre számíthatnak a felsőoktatási intézmények, beleértve a Szegedi Tudományegyetemet is, a korábban beharangozott 1500 milliárd forinttal szemben? Várom megtisztelő válaszát.
A válaszra Orbán Balázs államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Arról tudom tájékoztatni a képviselő urat, hogy az információi nem helytállóak. Az egyetemek saját maguk megfogalmazták saját fejlesztési igényeiket, ezeket a kormány rendelkezésére bocsátották. Ez nagyjából megfelel annak az összegnek, amit ön is említett a felszólalásában, és arról tudom tájékoztatni, hogy ezekhez a fejlesztési forrásokhoz hozzá fognak jutni az egyetemek, vagy magyar költségvetési forrásból, vagy a következő időszak uniós költségvetési forrásából leginkább a GINOP terhére , vagy pedig az úgynevezett, RRF, a Helyreállítási Alap terhére. E tekintetben azt a megoldást fogjuk választani, ami Magyarország és a magyar költségvetés szempontjából a legfontosabb, az egyetemek számára pedig szerintünk az a fontos, hogy ezek a források minél előbb megérkezzenek. Ezt a két célt egyidejűleg tudjuk teljesíteni. Az RRF tekintetében egyébként nyilvános, hogy a kormánynak mi a prioritási listája, mire szeretné költeni ezeket a forrásokat: demográfia, köznevelés, ott van benne az egyetemek megújítása, felzárkózó települések, a zöldátállás, a digitális fejlesztés, az egészségügy, és az ön által említett, például közbeszerzésre vonatkozó tételek is ott vannak úgynevezett horizontális feltételeknek való megfelelésként csomagolva. Nemrég kérdezte ön, hogy bér- és járulékelemeket miért nem számolunk el az RRF terhére. Szeretném jelezni önnek, hogy mi szeretnénk elszámolni, tehát hogyha van önnek és pártjának lobbiereje, akkor vesse be Brüsszelben. Például orvosbéremelések elszámolásával kapcsolatban próbálkozunk, de jelen pillanatban Brüsszel irányából ellenállással találkozunk. Tehát ez például olyan pont lehet, ahol nem az egyet nem értésünket kell kedélyesen rögzíteni, hanem akár közösen tudnánk dolgozni a magyar emberek boldogulásáért. Egyébként pedig az egész terv végrehajtásának sikeréhez szeretném kérni az önök közreműködését. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] [[12.30]] Azért eddig azt láttuk, hogy leginkább politikai típusú gáncsoskodásokkal találkozunk az önök oldaláról. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Az SZFE már felrúgta az adatvédelmi törvényt. Erre készül a többi, a Fidesz által kilopott egyetem is?” címmel. Arató Gergely jegyző urat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Az a meglehetősen felháborító és szokatlan eset történt az SZFE újonnan fideszesített intézményében, hogy a felvételizőknek úgy küldték ki az őket a felvételi tudnivalókról tájékoztató levelet, hogy rögtön a címzésben szerepelt az összes többi felvételiző diáknak az e-mail-címe is, ami egy abszolút kisiskolás hiba, és persze ez az adatvédelmi törvények szigorú vagy súlyos megsértése. Emellett arról is tájékoztatták a felvételizőket, hogy 2011-ben mehetnek felvételizni, ami 2021-ben kicsit már megkésettnek tűnik. A következő levélben azt a tájékoztatást kapták a felvételizők, hogy három napon belül adják le az összes adatukat és a felvételihez szükséges dokumentumokat szintén az egyetemről , majd később azt az információt kapták, hogy ja, ez mégsem így van, hanem az eredeti határidők az érvényesek. Tisztelt Államtitkár Úr! Ezek olyan súlyos hibák, amik az állami felsőoktatásban az elmúlt, én nem is tudom, mennyi idő alatt, de talán 30 év alatt biztosan nem fordultak elő. Elképesztő az, hogy úgy sikerült átszervezniük az SZFE-t, hogy ma már az alapvető funkcióknak sem képesek normális módon megfelelni. Azt tudnám kérdezni a klasszikus vicc poénjával: ez már a kommunizmus, vagy lesz még rosszabb is? Merthogy önök azzal indokolták az egész felsőoktatás átszervezését, hogy na, így majd aztán mennyivel jobb lehetőségeket kapnak a hallgatók. Hát tényleg, az elemi működést sem tudják biztosítani. Ha az SZFE a minta, akkor számíthatunk arra, hogy a többi, a Fidesz számára privatizált egyetem esetében is teljes adminisztratív összeomlás, káosz és zűrzavar várható a közeljövőben? Köszönöm szépen.
Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy arról kell tájékoztatnom önt, hogy a Színház- és Filmművészeti Egyetem fenntartója már nyolc hónapja a Színház- és Filmművészeti Egyetemért Alapítvány, gondolom, ez elkerülte a figyelmét [[Arató Gergely: A legkevésbé sem!]] itt a nagy hisztériakeltés közepette. Miközben olyan fejlesztéseket és olyan változtatásokat hajtunk végre, amelyek mind a magyar egyetemek jövőjét és versenyképességét segítik, önök pedig ezeket a változtatásokat nem támogatják. Ez szégyen, tisztelt képviselő úr! Az is jól látszódik, hogy ez a változás egyébként sok jót jelentett már a Színház- és Filmművészeti Egyetemnek is, hiszen 3 milliárd forinttal megemeltük a költségvetését, és készül az új campusukra vonatkozó 30 milliárdos terv is. Ezt is előkészítette és készíti a fenntartó és az egyetem közösen, a kormány pedig ezt a fejlesztést is támogatja, hiszen méltatlan, nyomorúságos, rossz állapotú épületekből és tantermekből jobb körülmények közé kerülhetnek, nemzetközi szintű körülmények közé kerülhetnek, sokkal jobb finanszírozással. Ennek első lépéseként egyébként, tisztelt képviselő úr, csak erről ön elfelejtett beszámolni itt is és a nyilvánosságban is, a Duna TV volt székháza lesz a mozgóképoktatás új központja. És az is jól látszódik, hogy a változásoknak a diákok is bizalmat szavaztak, hiszen idén többen jelentkeztek az önök hisztériakeltése ellenére a Színház- és Filmművészeti Egyetemre, mint tavaly, 1827 fő jelentkezett az egyetemre. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Hohn Krisztina, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek. „Fontosnak tartjae Magyarország Kormánya a LEADER programot?” címmel. Hohn Krisztina képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Beszéljünk a LEADER-ről! Ugye, a kormány is fontosnak tartja az érdemi párbeszédet, ugye, önök is fontosnak tartják a vidék fejlesztését? Kíváncsi lennék rá, hogy tude arról a miniszter úr, hogy a helyi vidéki vállalkozói civil és önkormányzati igényeket kielégíteni hivatott pályázati felhívások első szakasza csak hároméves csúszással jelent meg. És tudjae, hogy a második, gyakran teljesen azonos pályázati felhívások jóváhagyását az Agrárminisztérium kecskeméti részlege hónapok óta, gyakran több mint fél éve nem teljesíti, és így a vidékiek hiába várnak a pályázati lehetőségekre? Tudjae azt a miniszter úr vajon, hogy a LEADER-szervezetek többször keresték meg a miniszter urat eljárásracionalizáló javaslatokkal, de eddig vagy elutasítottak minden kezdeményt, vagy egyszerűen válaszra sem méltattak? Tudjae azt a miniszter úr, hogy a LEADER-szervezetek képviselői az elmúlt hónapokban többször kezdeményeztek párbeszédet az illetékes államtitkársággal, de a kezdeményezéseket semmibe vették, és még csak válaszra sem méltatták? Tudjae azt a miniszter úr, hogy a LEADER-szervezeteket nem vonták be a 2021-27-es vidékfejlesztési program kialakításába, pontosabban: hallgatólagosan kizárták őket belőle, miközben a program róluk és a területükön élő lakosságról is szól? Tudjae, hogy ezzel Magyarország Kormánya megsértette annak a bizonyos 2014/240-es rendeletnek a 8. cikkét? Igaze, hogy a LEADER-programot és ezzel a helyi döntéseken alapuló vidéki pályázati igényeket ki akarják zárni abból a megnövekedett forráskeretből, melyet a kormány kíván biztosítani a magyar vidék számára? Vajon a vidék a kormány számára csak 200-300 ezer gazdát jelent, aki közvetlenül az agráriumból él, vagy a négymillió választópolgárt, aki a magyar vidéken él? Köszönöm szépen.
Köszönjük. A választ Farkas Sándor államtitkár úr mondja el a kormány nevében. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Jól tudja ön is, hogy Magyarország Kormánya kiemelten támogatja azokat a helyi szerveződésen alapuló közösségi kezdeményezéseket, amelyek a vidék gazdasági fejlesztése érdekében születnek meg, így a vidékfejlesztési program részét képező LEADER-programot is. A LEADER pályázati felhívásokra ez idáig 8814 támogatói döntés született, ez közel 36 milliárd forint támogatás odaítélését jelenti, és a pályázatok több mint a fele már meg is valósult. A LEADER-program működtetése uniós jogon alapuló kötelezettség, így a kormány nem tudja és az ön állításával szemben nem is akarja a megnövekedett vidékfejlesztési forráskeretből kizárni a LEADER-eket. Sőt, a kormány a vidékfejlesztési program áprilisi módosításával tovább növelte a rendelkezésre álló forrást 63 milliárd forintról 80 milliárd forintra. Ez az összeg így már mintegy 60 százalékkal magasabb, mint a program indításakor volt. Az Agrárminisztérium eddig is kiemelten kezelte a LEADER pályázati felhívások ügyintézését, ahogy ön is említette, a kecskeméti államtitkárságon külön szervezeti egység, és a helyi akciócsoportok saját referensei foglalkoznak a LEADER pályázati felhívásokkal. Ezenfelül régiós értekezleten rendszeres egyeztetés folyik a LEADER-csoportok és a minisztérium munkatársai között a pályázati felhívásokkal kapcsolatban, így nem igaz az az állítása, hogy az eljárást racionalizáló javaslatok nem kerülnek meghallgatásra, sőt ellenkezőleg: jó részük beépítésre kerül a pályázati rendszerbe. Szeretném még megemlíteni, hogy a 2019 nyarán megkezdődött tervezési munka az Agrárkamarával együtt 21 alkalommal, mintegy 600 fő részvételével, ezenkívül különböző programokon nyolc konzultáció, 1700 fő részvételével folytatódik, és május 7-én egy újabb konzultációs folyamat indul el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Hajlandó a kormány valódi zöld és válságkezelő intézkedésekre fordítani a Helyreállítási Eszköz forrásait?” címmel. Kocsis-Cake Olivio képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Nyilvánosságra került a kormány terve az európai helyreállítási keret hazai elköltéséről. A tervvel három nagy problémánk volt, de most úgy tűnik, hogy van egy negyedik is, hogy a terv nem lett leadva április 30-ig Brüsszelbe. Nem tudom, ha tévedek, akkor javítson ki államtitkár úr! [[12.40]] Az első probléma az egyeztetés hiánya: miközben az EU ezt előírja, nem volt érdemi egyeztetés. Ennek az ékes bizonyítéka az, hogy a Fővárosi Önkormányzat javaslatai közül egyetlenegy sem került bele a tervbe. Ez biztos, hogy nem egyeztetés. A második problémánk az, hogy a terv nem a járvány veszteseinek a segítését szolgálja. Korábban, ugye, elképzelhetetlen volt, hogy ne fejlesztésekre menjenek ilyen EU-s források. Most lehetőség van arra is, amire egyébként az EU felhívja a figyelmet, hogy Magyarország az álláskeresési támogatás időtartamát hosszabbítsa meg legalább kilenc hónapra. Ezt se sikerült leírni a tervbe, pedig az Európai Unióban itt jár a legrövidebb ideig. A harmadik pedig a klímacélok. Önök is érzik, hogy ez a leggyengébb pontja a tervnek. És tényleg iparkodtak, olvasva a javaslatot, hogy úgy tűnjön, az EU-s direktívát követik. Papíron persze jól mutatnak, de nem biztos, hogy az EU-t ezzel sikerül megvezetni. A klímacélok nagy része építési projekt, és tudjuk, hogy ki jár ezzel jól. De ha legalább lenne lehetőség egy gangprogram elindítására ezekből az építési projektekből, régi gangos házak felújítására lenne lehetőség önrész nélkül, a helyi lakosok fűtés-korszerűsítést, ajtó-, nyílászárócserét tudnának végrehajtani, akkor már klímabarát lenne ez a program. A kérdéseim tehát: benyújtottáke már a tervet? Ha nem, miért? Mikor fogják? Hajlandóe a kormány befogadni legalább egy fővárosi javaslatot? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Hajlandóe a járvány veszteseinek biztosítani forrást ebben a programban? Lesze gangprogram ebből a tervből? Várom válaszát.
Köszönjük. A választ Orbán Balázs államtitkár úr mondja el a kormány nevében. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az úgynevezett RRF helyreállítási kerettel összefüggésben kicsit több mint 16 milliárd euróról beszélünk összesen. Ennek van egy úgynevezett támogatási része meg egy hitelkereti része. Ugye, a kormány azt a döntést hozta meg, hogy a támogatási résszel kíván élni persze, ez is közvetett módon egy hitelkonstrukció európai uniós szinten, de ettől még kívánjuk ebből fejlesztéseinket finanszírozni , a hitelkereti rész lehívásáról pedig projektalapon döntünk. Bizonyára ön is tisztában van az ezen konstrukciók kialakításával kapcsolatos európai uniós vitákkal. Ez kifejezetten a koronavírus-járvány negatív gazdasági hatásainak mérsékléséről, illetve bizonyos infrastrukturális, a XXI. századi technológiai átmenet támogatásáról szól. Ennek keretében mi tíz prioritási tengelyt határoztunk meg: demográfia; egyetemek megújítása; felzárkózó települések; vízgazdálkodás; fenntartható, zöldközlekedés; energetika és ezzel összefüggésben a zöldátállás; körforgásos gazdaság kialakítása; digitalizációs reform a versenyképesség területén; egészségügy és az úgynevezett horizontális feltételeknek való megfelelés. Ebben azok a prioritások, amelyeket ön kifogásolt, ott vannak. Sajnálatos módon, azt hiszem, mégis a józan ész talaján állva ebben egyet kellene értenünk, hogy ezek a típusú fejlesztések, átállások komoly infrastrukturális beruházásokat igényelnek, ezek nélkül Magyarország nem tudná azokat a célokat elérni, amik szükségesek. A fővárossal is folyamatos az egyeztetés, az önkormányzatokkal is folyamatos az egyeztetés. A lehető legtöbb projektet támogatni kívánjuk ebből. És igazából a kormány döntését, ahogy az előző felszólalásomban is említettem, semmi nem befolyásolja negatív értelemben, így önöktől támogatást szeretnénk kérni a program végrehajtásához. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! Kállai Mária, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Hol tart az M4 Abony Törökszentmiklós közötti szakasz megvalósítása, mikor várható az Abony-Törökszentmiklós szakasz átadása?” címmel. Kállai Mária képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar gyorsforgalmi úthálózat dinamikus fejlődése, elmondhatjuk, komoly eredménye a Fidesz-KDNP-kormányzásnak. Az külön öröm számomra, hogy a választókerületem, Szolnok és Szolnok környéke is részese ennek a fejlesztésnek az M4-es úton keresztül, hiszen azzal, hogy Szolnok határáig megépült az út, gyakorlatilag közelebb került Jász-Nagykun-Szolnok megye székhelyéhez, Szolnokhoz maga a Ferihegyi repülőtér, rövidebb és nem beszélve arról, hogy biztonságosabb lett az utazás Budapestre is. Öröm volt számunkra az a nap, 2020. július 23-a, amikor egy jelentős szakasz átadásra került; és már akkor láthattuk, hogy épül, gőzerővel folytatódik az M4-es Szolnok északi elkerülő Törökszentmiklósig tartó része. Természetesen tudjuk azt, hogy ez az útszakasz, amely éppen most épül, ami a legtöbb műtárgyat igényli, hiszen árterületeken kell átvezetni, sorolhatnám tovább. De el kell mondani azt is, hogy ezen útszakasz építése nemcsak Szolnok számára fontos, természetesen nagyon fontos, de nagyon fontos azoknak a kistelepüléseknek a választókerületben, Zagyvarékas, Besenyszög, Csataszög, Kőtelek, Hunyadfalva, Nagykörű, amelyek az autóút közelségével jobban be tudnak kapcsolódni a gazdaság fejlődésébe, nő a megtartóerejük, a „Magyar falu” program fejlesztésével és az úthálózat erősödésével vonzóbbá válik az élet ezeken a kistelepüléseken is, és azt gondolom, hogy ez is nagyon-nagyon fontos kérdés. Nem beszélve arról, hogy az elkerülő úttal, illetve a kistelepülések rákapcsolódásának lehetőségével, aki nem ismeri ezeket a szép vidékeket, szintén könnyebben jut el oda. Tisztelt Államtitkár Úr! Arról szeretnék érdeklődni, hogy a beruházás előrehaladásával, hiszen nap mint nap láthatjuk Szolnokról Budapestre jövet, hogyan haladnak a kivitelezők, mikor várható az Abony-Törökszentmiklós szakasz átadása, amit, azt gondolom, hogy Jász-Nagykun-Szolnok megyében valóban nagyon sokan várunk. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! 2010-ben 14 megyei jogú város és három országhatár volt elérhető négysávos úton, a vidéki települések bekötésében 2020 végére 19-re, a hazai hálózat nemzetközi kapcsolódásainak kiépítésében 7-re sikerült előrelépni. A terveink szerint a további fejlesztésekkel ’25-ben már négysávos utakon juthatunk el majd minden megyei jogú városba és 9 határállomásig. 2021-ben is minden irányba töretlen lendülettel folytatódnak a közútfejlesztések országszerte, még a koronavírus-járvány ellenére is. Tisztelt Képviselő Asszony! Az M4 gyorsforgalmi út megépítése is ezekhez a célokhoz járul hozzá, a már átadott szakaszokon gyorsabban és biztonságosabban autózhatnak az autósok. Pest megyében már végig járható az M4, az autósok az út országhatárhoz közeli szakaszának átadásával pedig már a második sztrádakapcsolatot használhatják Erdély, illetve Románia felé. A gyorsforgalmi út még hiányzó részeinek kivitelezése folyamatban van, Abony és Törökszentmiklós között mintegy 25 kilométeres hosszúságon épül ki a kétszer kétsávos autót, amelyet várhatóan a jövő év elején vehetnek birtokukba a közlekedők. A szakaszon egy új Tisza-ártéri híd is megépül, ahogy ezt ön is említette, tisztelt képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A magyar emberek, a magyar vállalatok kiemelkedő munkájának és teljesítményének köszönhetően a kivitelezés hazai forrás felhasználásával valósulhat meg, köszönet ezért nekik, hiszen az M4 jelentősen hozzájárul majd mind a térség, mind pedig Magyarország fejlődéséhez és versenyképességéhez. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely, független képviselő, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Miért nem lesz biztosítva az írásbeli érettségin pótidőpont azoknak a diákoknak, akik a járvány miatt nem tudnak megjelenni a vizsgán, miközben lehet, hogy önhibájukon kívül fertőződnek meg?” címmel. Farkas Gergely képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A mai napon kezdetüket vették az érettségi vizsgák. Ezúton is sok sikert kívánok minden fiatalnak, aki a mai naptól kezdődően megméretteti magát. Ugyanakkor tudjuk nagyon jól, hogy önmagában ez milyen stresszhelyzetet jelent egy fiatal számára, idén azonban ezenfelül, pluszban azzal kellett szembesülniük, hogy hiába kérték nagyon sokan, és hiába lenne logikus, a kormány mégsem biztosít pótidőpontot mindazoknak, akik koronavírus-fertőzöttként, ne adj’ isten, kontaktszemélyként nem tudnak részt venni valamelyik vizsgájukon. De kezdjük az elején, hogy is alakult ez ki. A kormány azt a döntést hozta sokak kérésével ellentétben , hogy idén októberben tehetnek azok vizsgát, akik most valamelyik érettségi vizsgájukon nem tudnak részt venni az előbb elmondott okok miatt. Maruzsa Zoltán ráadásul azt nyilatkozta, hogy látta a terasznyitás után készült fotókat, és reméli, hogy az érettségizőkben van annyi felelősség, hogy elkerülik az ilyen tömegjeleneteket, mert az az érdekük, hogy részt tudjanak venni az írásbeli érettségi vizsgákon. [[12.50]] Hát, szeretném felhívni Maruzsa Zoltán és a többi döntéshozó figyelmét, hogy elég szűklátókörűség azt gondolni, hogy kizárólag a teraszokon kaphatják el a fiatalok a koronavírust. A mostani járványügyi adatokat figyelembe véve simán előfordulhat az, hogy otthon lesznek minden figyelmük és óvatosságuk ellenére koronavírusosak, mert éppen a kistestvér már iskolába jár, a szülőknek dolgozni kell, tömegközlekedést kell igénybe venni, bevásárolnak a szülők, hazavihetik a koronavírust, és ezáltal megfertőződhet egy fiatal, vagy kontaktszeméllyé válhat, és innentől kezdve pedig nem vehet részt az érettségi vizsgán, ha pedig nem vehet részt az érettségi vizsgán, akkor már nem kaphat bizonyítványt, érettségi bizonyítvány hiányában pedig nem veszik fel a felsőoktatási intézménybe. Ez pedig sok tízezer fiatalt érint, és nemcsak azokat, akik idén 18 évesek, hanem azokat is, akik javítani mennek most érettségi vizsgákon. Úgy gondolom tehát, hogy ebben a rendkívüli helyzetben különösen indokolt lenne, hogy a járványra való tekintettel ne legyenek pluszban büntetve azok a diákok, akik a vírust elkapják, hanem legyen pótidőpont biztosítva nekik. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] A kérdésem államtitkár úr felé az, hogy miért nem biztosítanak a koronavírus-fertőzötteknek, illetve a kontaktszemélyként karanténba kerülő diákok számára pótidőpontot az írásbeli érettségi vizsgán. Várom válaszát.
Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A következő hetekben 1159 helyszínen 111 750 diák vág neki az érettséginek, akiknek nagyon sok sikert meg jó eredményeket kívánunk. Reméljük, hogy a nehéz időkben is szépen tudnak teljesíteni. Továbbra is nagyon szigorú biztonsági előírások mellett lehet csak érettségizni, így például egy teremben legfeljebb 10 fő vizsgázó tartózkodhat, a másfél méteres távolságot tartani kell, a kézfertőtlenítőket központilag biztosítottuk idén is, ahogy tavaly is, minden iskola, minden vizsgahely számára. A felügyelő tanároknak központilag biztosítjuk a védőmaszkot és a kesztyűt is, a diákoknak az írásbeli ideje alatt csak ajánlott a védőmaszk használata. Tehát igyekeztünk minden téren, a beléptetési testhőmérséklet-méréssel, a távolságtartással és minden mással a diákok biztonságát szavatolni. Így tettük ezt tavaly is. Tavaly önök, a teljes magyar baloldal az érettségiket eltörölte volna, és teljes bizonytalanságban lett volna sok-sok tízezer diák Magyarországon. Szerencsére nem hallgattunk önökre, nem lett vizsgahalasztás, hanem ezek a diákok elkezdhették a tanulmányaikat a választott felsőoktatási intézményben vagy elkezdhettek dolgozni. Minden tudnivaló a vizsgákkal kapcsolatban elolvasható az Oktatási Hivatal honlapján, ott minden szabály előre nyilvánosságra lett hozva. A tavalyi tavaszi érettségi, amit önök minden úton-módon támadtak, ugyanolyan eredményt hozott körülbelül, mint az előző években, 3,61 százalékos átlaggal [[Balczó Zoltán: Ő? Független képviselő!]] , illetőleg az évismétlések száma is 40 százalékkal csökkent. Nagyon fontos volt a tanárok biztonságának a szavatolása is, éppen ezért soron kívül oltottunk be 200 ezer oktatásban dolgozót, pontosan azért, hogy minél biztonságosabb legyen a visszatérés az iskolákba. Ön is tudja, hogy a WHO vezetője, amikor Magyarországon járt, mit mondott, megismételte korábbi javaslatát: járvány idején az iskolákat kell utoljára zárni és először nyitni. Ön tehát a WHO-val vitatkozik, úgy látom, tisztelt képviselő úr. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Farkas Gergely: Szánalmas vagy!]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! Potocskáné Kőrösi Anita, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Idén is indokolt a mérlegbeszámolók benyújtási határidejének meghosszabbítása! Miért késlekednek a döntéssel?” címmel. Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A Pénzügyminisztérium honlapja szerint Magyarországon 514 ezer társas vállalkozás és közel 100 ezer olyan jogi személyiségű nonprofit szervezet van, amely mérlegbeszámoló elkészítésére kötelezett. Szintén a tájékoztatás szerint 53 400 olyan regisztrált mérlegképes könyvelő van ma hazánkban, aki azért felel, hogy ezek a beszámolók a gazdasági szervezetek átláthatóságát biztosítsák, és mindenki számára, minden gazdasági szereplő számára hozzáférhetőek legyenek. Tavaly, az első hullámban önök helyesen úgy döntöttek, hogy május 31-éről szeptember 30-ára módosítják a mérlegbeszámolók és az adóbevallások benyújtási határidejét. Most, a harmadik hullámban a könyvelőirodák is beleestek abba a korlátozásba, amelyek szerint az elmúlt időszakban, hónapokon keresztül nem fogadhattak ügyfeleket, így a személyes találkozások elmaradtak, a fontos egyeztetések a 2020-as adóévvel kapcsolatosan nem történhettek meg. Egy civil szervezet is fordult önökhöz, és kérték a határidő ismételt meghosszabbítását szeptember 30-áig, de a válasz az volt, hogy a taggyűlések online is megtarthatóak. Valóban, a taggyűlések online megtarthatóak, de ahhoz, hogy ezek a beszámolók elkészüljenek, és azokat a taggyűlések elé tudják terjeszteni, a tulajdonosok jóvá tudják hagyni a 2020-as éves zárást, nagyon komoly szakmai munkának kell folynia a könyvelőirodákban. Nem beszélve arról, hogy a könyvelők jelentős többsége nő, és az elmúlt időszakban, a digitális oktatás alatt sokszor a gyermekük mellett otthon kellett maradniuk, így különösen nehéz volt a mérlegbeszámolók előkészítése, nem beszélve azokról, amelyek személyesen a leltárak felvételét is irányozzák. Mi indokoltnak látjuk a 2020-as évről szóló beszámolók határidejének meghosszabbítását, ezért tisztelettel kérdezem tehát államtitkár urat, hogy önök erről hogyan vélekednek. Bízom a pozitív döntésben. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Valóban, az elmúlt évben, a pandémia kitörését követően az ország bezárásával együtt a beszámolókészítés és -benyújtás idejét meghosszabbítottuk; ez vonatkozott a mérlegbeszámolóra és az adóbevallás benyújtására is, május 31e helyett szeptember 30-a lett. Örülök neki, hogy ezt így utólag önök is támogatják. Úgy látjuk, hogy jelenleg azonban más a helyzet. Más a helyzet, hiszen az ország újraindítása a cél, a normalizált élet visszaszerzése, visszaadása, aminek része a kötelezettségek határidőre való teljesítése is. Elismerjük azt, hogy a számviteli szakemberek és a könyvelőirodák óriási munkát végeztek az elmúlt években, és óriási munkát végeznek most is, kitartó, áldozatos munkájukért köszönet jár. Ebben az évben május 31e marad az általános benyújtási határidő, azonban ha bárkinek, bármely cégnek, bármely könyvelőirodának problémája, nehézsége van a határidő teljesítésével kapcsolatban, amely a Covid-járvánnyal összefüggésben keletkezett, kérheti, hogy a kötelezettségét ne május 31-én, hanem az azt követő időszakban tudja teljesíteni. A Pénzügyminisztérium arra kérte az adóhivatalt, hogy a benyújtott igazolási kérelmekben a koronavírus-járványra visszavezethető indokokat minősítse különösen méltánylandó körülménynek, és az így benyújtott kérelmeket teljesen pozitívan bírálja el. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Megfordul a lehetőség: nem automatikusan jár mindenkinek, akkor jár a hosszabbítás, ha azt kérelmezi. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Miért nem védik meg a tatai források élővilágát?” címmel. Gurmai Zita képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! A dél-koreai SK Innovation, a világ egyik legnagyobb akkumulátorgyártó vállalata 2018-ban helyezte el komáromi üzemének alapkövét. A beruházások során kiderült, hogy az ipari parknak több vízre van szüksége, ezért felvetődött, hogy a tatai, tatabányai karsztvidéket is bekapcsolják a vízellátásba. A projektet a kormány is biztosította a támogatásáról, így születhetett meg az 1050/2020. kormányhatározat, amelyben jelentős összegeket különítenek el a Tata-Komárom vízvezeték megvalósítására. Ugyanakkor szaporodni kezdtek azok a jelek, amelyek a beruházás káros hatásaira figyelmeztetnek a tatai források vidékével kapcsolatosan. A megyei kormányhivatal megállapította, hogy az ügyben részletes környezeti hatásvizsgálat szükséges, a tervezett vízkiemelés ugyanis jelentősen csökkenti a tatai Fényes fürdő és más városi források vízhozamát, becslések szerint a Katonai-tó forrásaiból akár a víz 40 százaléka is eltűnhet. Ez rendkívüli kárt okozna a forrásvidék élővilágában, és a környező természetvédelmi területeket is veszélyezteti. Az eddigiek alapján tehát sokkal indokoltabb a komáromi ipari park vízellátását a meglévő komáromi vízbázis fejlesztése mellett a szőgyei távvezeték kiépítésével biztosítani, a tatai források bevonása ugyanis sokkal több kárt okozna, mint amennyi hasznot hajtana. Az eddig benyújtott írásbeli kérdésemre a tárca csupán annyit üzent, hogy a beruházás meg fog felelni a környezetvédelmi szempontoknak. [[13.00]] Ez az érvek nélküli súlytalan kijelentés minden, csak egyáltalán nem megnyugtató. Ezért ismét kérdezem, miért támogat a kormány egy olyan beruházást, amely egyértelműen veszélyes Tatabánya és Tata forrásaira. Miért nem vonják vissza az előrelátható környezeti kockázatok miatt a Tata-Komárom távvezeték megépítésére vonatkozó döntést? Kíváncsi vagyok, államtitkár úr, hogy tude nekem erre válaszolni. Köszönöm.
Köszönjük. A válaszra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány elkötelezett a jó minőségű ivóvíz-szolgáltatás fejlesztése és korszerűsítése iránt. Célunk az, hogy minden magyar ember tiszta és egészséges ivóvízhez jusson. Az ön által említett beruházásnak is ez a célja, nem is értem, miért támadja azt, hogy a környéken élő lakók természetes és egészséges ivóvízhez jussanak. Tisztelt Képviselő Asszony! A fejlesztés célja Tata és Komárom települések között egy olyan nagy kapacitású ivóvíz-távvezeték kiépítése, amelyen keresztül Tata és Tatabánya karsztvízbázisaiból naponta nagyságrendileg 10 ezer köbméter ivóvíz juttatható el a komáromi ivóvízellátó rendszerbe. Ez a víz jobb minőségű és egészségesebb ivóvíz, mint a Dunából, a koppánymonostori kutakból származó víz, amelynek elsődleges felhasználási területe az ipari park. Ön ezt támadja. Teljesen érthetetlen. (Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Tisztelt Képviselő Asszony! A komáromi ipari park területén megvalósuló beruházás nemzetgazdasági szempontból kiemelten fontos, nemcsak regionálisan, hanem országosan is pozitívan befolyásolja a gazdaság versenyképességét, ráadásul az ott élő embereknek munkát teremt, ezért se támadja ezt a beruházást! Higgye el, hogy a kormány fokozott figyelmet fordít arra, hogy minden megfeleljen a hatályos szabályozásoknak, így a környezetvédelmi követelmények szigorú betartását is ellenőrzi. A hatóságok és a beruházást lebonyolító szervezetek eljárása jelenleg is zajlik. Éppen ezért arra kérem önt, tisztelt képviselő asszony, hogy pusztán politikai okokból ne próbálja meg befolyásolni ezeket a folyamatokat, hagyja dolgozni most az egyszer a szakembereket! [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] Bár jól tudjuk, hogy ez a fajta hozzáállás közel áll az MSZMP utódjához, mégis méltánytalan és rossz időket idéz, amikor a politika akarja megmondani a szakembereknek, hogy hogyan végezzék a munkájukat. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Jó napot kívánok! Folytatjuk a munkánkat. Azzal folytatjuk a munkánkat, hogy időről időre figyelmeztetem önöket a házszabály betartására az időkeret tekintetében. Így aztán jó munkát kívánok mindenkinek! [[Schanda Tamás János: Köszönjük szépen.]] Ebből most Varga Zoltán veszi ki a részét, mert a DK képviselője kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Milyen segítségre számíthat a magyar polgár a kormányától, ha bajban az ország?” címmel. A miniszterelnök úr megbízásából Schanda Tamás államtitkár úr fog válaszolni, ha elfogadja. [[Dr. Varga Zoltán: Köszönöm szépen.]] Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Végtelenül fájlalom, hogy a miniszterelnök úrral nem sikerült találkoznom, de valószínűleg elkezdődött a kovászosuborka-szezon a Várban, és így millió-egy dolga van vele. Ha már a Várnál tartunk, nyilván a Várból nem látszik a szegénység, és a miniszterelnök azt már rég elfelejtette, amikor „pénztáros” Lőrinc haverjával kolbászzsíros kenyeret eszegetett egy faluszéli kis ház konyhájában ülve. Így nem is érthette, hogy vajon mit keres az ő irodájának kilincsén fél kiló csirkemell. Ezért most lefordítanám a miniszterelnök úrnak magyarról kipcsakra, hogy értse ő is, a kivagyi, öntelt és nagyképű miniszterelnök, hogy mennyit is ér a megalázó havi 900 forintos nyugdíjemelés. Látjuk nagyon jól, hogy a miniszterelnök újabban nagyon szereti az orosz dolgokat, ezért nézzük az orosz beluga kaviárt. Ebből nagyjából fél gramm jutna a 900 forintos nyugdíjemelésből havonta egy nyugdíjasnak. Látom, hogy él-hal a kínai kommunistákért is, a miniszterelnök kommunista szobrok előtt hajbókol rendszeresen, lássuk hát a kínai fecskefészeklevest! Ebből egy csésze körülbelül 25 ezer forint, egy kiskanál fele jutna egy-egy nyugdíjasnak a 900 forintos nyugdíjemelésből. Orbán szerint tudjuk a pálinka alapvető élelmiszer. Gratulálok hozzá, és az egyetlen csata amúgy is, amit életében megnyert, az a pálinka-szabadságharc volt. Ezért tán megérti, hogy a kedvenc T9 fügepálinkájából, amiből a nemzet csótányának is ajándékozott, kevesebb mint negyed centet ihatna meg egy nyugdíjas. Remélem, így már eljut a miniszterelnökünk agyáig is, hogy mire elég a megalázó átlag 878 forintos nyugdíjemelés. Ez a dráma, hölgyeim és uraim, ahogy önök a gazdasági és szociális gondokat kezelik, még a járvány elleni védekezés kudarcánál is siralmasabb, annak ellenére, hogy tudjuk nagyon jól, eddig meghalt 27 ezer áldozat. Önök nemcsak a nyugdíjasokon nem segítettek, de magukra hagyták a munkájukat elvesztőket Európa legsóherebb munkanélküli-ellátásával, és lehetne ezt még sorolni a végtelenségig. Tényleg normálisnak tartják, hogy ilyen őrült bajban gyakorlatilag semmiben nem számíthat önökre a magyar társadalom? Köszönöm szépen.
Köszönöm. Schanda államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Arató Gergely, Burány Sándor, Donáth László, Gyurcsány Ferenc, Hajdu László, Hiller István, Korózs Lajos, Mesterházy Attila, Molnár Csaba, Molnár Gyula, Molnár Zsolt, Oláh Lajos, Szakács László, Ujhelyi István, Vadai Ágnes, Varju László. Tudja, miért soroltam fel a régi-új párttársait? Tisztelt képviselő úr, tudja? Mert mindannyian megszavazták a 13. havi nyugdíj elvételét. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Úgy van!]] Ön éppen akkor egyébként a kommunista utódpárt büszke önkormányzati képviselője volt. Ezek után feláll az Országgyűlésben és a nyugdíjakról mer beszélni, tisztelt képviselő úr? Miközben épp a nemzeti polgári kormány az, amely helyrehozza az önök hibáját, és visszaépíti a 13. havi nyugdíjat; amit önök elvettek a nyugdíjasoktól, azt mi visszaadjuk. Tisztelt Képviselő Úr! Önök semmit nem segítettek a magyar embereknek, amikor lehetőségük volt rá. Az önök pártját az a Gyurcsány Ferenc vezeti, aki megsarcolta a magyar családokat, és aki a csőd szélére sodorta hazánkat. Ön azt a baloldalt képviseli, tisztelt képviselő úr, amely megadóztatta a családi pótlékot, csökkentette a gyes időtartamát, az áfa általános kulcsát 5 százalékponttal emelte, elvett egyhavi bért a közszférában dolgozóktól és megemelte a nyugdíjkorhatárt. Képviselő úr, szégyellje magát, szégyellje magát az egész pártja nevében! Tisztelt Képviselő Úr! Önnek már volt lehetősége performanszaival nevetségessé tenni magát. Mindannyian jól emlékszünk arra, amikor alufóliával csavarta be a fejét, és ebben nevettette ki saját magát. Engedje meg, képviselő úr, hogy azt mondjam, én nem követném ezt az utat az ön helyében, nem áll önnek ez jól [[Dr. Völner Pál: De!]] és jobban tette volna, ha az ilyen egészen őrült performanszok helyett valódi kérdésekről valódi vitát tudnánk itt folytatni. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Hohn Krisztina, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hogyan kívánják csökkenteni a digitális munkarend során elveszített több, mint százezer gyermek lemaradását?” címmel. Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni. Képviselő asszony, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A járványügyi korlátozások következtében elrendelt óvoda- és iskolabezárások során a gyermekeknek nem csupán a megszokott élete változott, de oktatási joguk érvényesítésében is károsultak. Tavaly májusban a gyerekek nagyjából 10 százalékát kvázi elvesztettük a digitális oktatással. Sajnos továbbra sem születtek arra vonatkozóan részletes nyilvános felmérések, hogy pontosan hány gyermek nem fért vagy nem fér hozzá továbbra sem megfelelően a digitális oktatáshoz az intézménybezárások idején. A gyermekvédelmi szakellátásban, a gyermekotthonokban, a nevelőszülői hálózatokban, ahol valószínűleg nem áll rendelkezésre annyi számítógép, mint amennyire szükség lenne, a hátrányos helyzetű településeken pedig végképp ez a helyzet. Sokszor nem is az eszközhiány jelent gondot, hanem inkább a digitális kompetenciák hiánya vagy egyszerűen a fizikai tér hiánya otthon, a lakásban, az, hogy tudnake a gyereknek legalább 3 négyzetméter saját területet biztosítani, ahol online tud tanulni. Április 19-én kinyitottak az óvodák és az általános iskolák alsó tagozatai. A többiek számára pedig május 10-én nyílnak az iskolakapuk. A nyitás a járványügyi adatok ismeretében lehet, hogy megkérdőjelezhető, azonban az oktatási és gyermeki jogok érvényesülését elősegítheti, főleg a hátrányos helyzetű térségekben. Ennek ellenére pusztán az intézmények nyitása nem elég a szerzett lemaradások bepótlására és az az okozta ártalmak csökkenésére. Szeretném ezért, ha mihamarabb választ kaphatnék az alábbi kérdésre. Milyen eszközökkel kívánják megteremteni annak az esélyét, hogy az egy éve tartó oktatási korlátozások és a digitális szakadékok okozta óriási hátrányok behozhatók legyenek minden gyermek számára? Köszönöm szépen. [[13.10]]
Rétvári Bence államtitkár úr, tessék!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. A világ minden országában nehézséget jelent az, hogy akkor, amikor vírus miatti korlátozások vannak, hogyan lehet megoldani a diákok nevelését, oktatását. Ebben a digitális oktatásban Magyarország, ha más országokhoz képest nézzük, jól vizsgázott. De ez is mutatja, hogy a legfontosabb nyilvánvalóan a vakcinák kérdése, az, hogy minél több ember be legyen oltva, mert minél hamarabb elérjük a megfelelő átoltottsági szintet, annál inkább alacsony veszély mellett vagy veszélytelenül lehet visszatérni az iskolákba, és ez nem jelent sem a diákokra, sem a tanárokra későbbi veszélyt. Az, hogy 200 ezer pedagógust, iskolai dolgozót soron kívül beoltottunk, ez pedig az ő biztonságukat és a diákok biztonságát is növelni tudja. Minden intézkedésünk arra vonatkozott, hogy a lehető legkisebb hátrány érje az iskolásokat ezekben a hónapokban. Ezért is nyitottuk meg a személyes vagy kiscsoportos konzultációk lehetőségét a harmadik hullám alatt is. Tehát ha valakik az iskolában akartak a tanárukkal vagy a diákjaikkal találkozni, akkor ezt kiscsoportokban, a járványügyi kockázatok minimalizálása mellett meg is tehették. Ha megnézik az OECD tanulmányait, hogy mennyire férhetnek hozzá az internethez a magyar diákok, a magyar tanulók 98,5 százaléka rendelkezik internet-hozzáféréssel, egy csoportban vagyunk Dániával, Norvégiával, Svédországgal, Hollandiával, Svájccal, Ausztriával, Finnországgal, Németországgal vagy Angliával, és megelőzzük Franciaországot, Spanyolországot vagy Olaszországot. Ez annak is köszönhető, hogy az elmúlt időben a 2010-es 51 százalékról 86 százalékra emelkedett az internettel rendelkező háztartások száma. Ebben a „Digitális jólét” program is pontosan a nehezebb helyzetben levők számára akikért képviselő asszony is aggódott többlettámogatást nyújthatott, illetve a családi háttér is most már kevésbé meghatározó a teljesítménykülönbségek terén. A PISA-felmérésből jól látható, hogy míg a kormányzásunk kezdetén ez 26 százalék volt, most már ez 20 százalék alá csökkent, 19,1 százalék. Tehát kevésbé befolyásol negatívan a nehezebb családi háttér. Igyekeztünk tehát tanodákkal és minden más módon is a nehezebb helyzetűek számára is segítséget nyújtani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Kíváne a kormány saját hatáskörében intézkedni, hogy ne kerüljenek utcára a koronavírus gazdasági áldozatai és meghosszabbítjáke a moratóriumot?” címmel. Völner Pál államtitkár úr fog válaszolni. Képviselő úr, tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Március 23-án az Országgyűlés Igazságügyi bizottságának fideszes többsége elutasította a kilakoltatási moratórium meghosszabbítására vonatkozó törvényjavaslatot, így a moratórium a kormányrendelet értelmében holnap, azaz május 4-én véget ér, ettől a naptól kezdve újrakezdődnek a kilakoltatási eljárások. A bajba jutott emberek, a lakhatási válsággal foglalkozó civilek és az ellenzéki pártok hónapok óta kérlelik a kormányt, hogy legalább a koronavírus-válságra tekintettel ne tegyenek utcára embereket akkor, amikor a legnagyobb a baj. Most ugyanis sokkal több a munkáját elveszített ember, közel félmillióan nem találnak állást maguknak, az pedig nem lehet megoldás, hogy ők most az utcára vagy a zsúfolt hajléktalanellátó intézményekbe kerüljenek, ilyen helyzetekből ugyanis sokkal nehezebb a talpra állás lehetősége. Önmagában a kilakoltatások halogatása természetesen nem megoldás. A kormányzatnak sokkal többet kell tennie ennél, olyan lakáspolitikára van szükség, amely mindenki számára megfizethetővé teszi a lakhatást, és elejét veszi annak, hogy a legsérülékenyebbek eladósodjanak. A moratórium fenntartásán túlmenően késedelem nélkül intézkedjenek az évekkel ezelőtt megszüntetett lakásfenntartási és adósságcsökkentési támogatás ismételt bevezetéséről, ellenkező esetben tömegek válhatnak hajléktalanná májusban. Felhívom továbbá államtitkár úr figyelmét, hogy a moratórium meghosszabbításáról szóló petíciót már közel tízezren aláírták. Kérdezem tehát államtitkár urat, hogy a kormány és a kormánypárti képviselők miért nem támogatták az ellenzéki javaslatot a moratórium meghosszabbításáról. Kíváne a kormány saját hatáskörében intézkedni, hogy ne kerüljenek utcára a koronavírus gazdasági áldozatai, és meghosszabbítjáke a moratóriumot? Tisztelettel várom válaszát.
Köszönöm szépen. Völner Pál államtitkár úré a szó. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány felmérve a veszélyhelyzet nemzetgazdaságra és a lakosság életkörülményeinek változására gyakorolt hatásait több olyan rendkívüli intézkedést, köztük a gazdaságvédelmi intézkedések keretében pénzügyi és szociális jellegű intézkedéseket is hozott, amelyek együttesen képesek a veszélyhelyzet miatti nehéz helyzet miatt nehéz helyzetbe jutott állampolgárok és családjaik támogatására. E körben kiemelendő, hogy a kormány a tavalyi évhez hasonlóan a veszélyhelyzet során érvényesülő egyes eljárásjogi intézkedések újbóli bevezetéséről szóló kormányrendeletben ismét eltérően rendelkezett a bírósági végrehajtási eljárások kapcsán. A kormányrendelet értelmében 2021. március 8. napjától május 4. napjáig a végrehajtó nem intézkedhet többek között a természetes személy adós lakóingatlanának árverezése iránt, valamint bármely ingatlan kiürítése iránt azzal összefüggésben, és ingatlan kiürítésére irányuló helyszíni eljárási cselekmény foganatosítása iránt sem intézkedhet. A végrehajtási eljárásra vonatkozó valamennyi előírás kialakítása során meghatározó szempont, hogy egyensúlyt teremtsen két egymással szembenálló, különösen méltányolható érdek, a végrehajtást kérő és az adós érdeke között. Ezen érdekek egymással szembeni korlátozása során körültekintő mérlegelésre van szükség, hiszen a polgári jogi követelések fő útja a bírósági végrehajtás, így a gyermektartásdíj-követeléseké is, amelyek megtérülése a veszélyhelyzetre tekintettel sem függeszthető fel, mivel az már veszélyeztetné a tartásra szoruló gyermek életkörülményeit. Mindazonáltal az adósok számára a tartozások megfizetése nagy terhet jelent, ezért a bírósági végrehajtásról szóló törvény számos, az adós érdekeit is figyelembe vevő rendelkezést tartalmaz. Összességében elmondhatom, önök meg tudják majd ismét szavazni a veszélyhelyzet fenntartásáról szóló törvénytervezetünket, akkor a kormány abban a helyzetben lesz és van, hogy a kilakoltatási moratórium tekintetében pozitívan tud majd intézkedni. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Demeter Zoltán képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Milyen eszközökkel kívánja a Kormány támogatni a Borsodban élők gazdasági lehetőségeit?” címmel. Vargha Tamás államtitkár úr fog majd válaszolni önnek. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A koronavírus-világjárvány negatív hatásai a gazdaságban is érezhetők. A médiában láthatjuk, hogy több országban gyárak zártak be, vállalatok mentek csődbe, és tömegesen bocsátottak el embereket. Magyarországon ez nem következett be, ugyanis a járvány alatt is meghoztuk azokat a döntéseket, amelyek lehetővé teszik, hogy saját gazdaságunk újraindulhasson. Választókerületemben, Edelényben ahogyan Szijjártó Péter miniszter úr fogalmazott hazánk történelmének egyik legrobusztusabb beruházásösztönző programját indította el a kormány annak érdekében, hogy az itt létrejövő kapacitások révén Magyarország a világgazdaság nyertesei közé tartozzon majd. A kormány 100 millió forintos támogatásával az Eclipse Print Kft. 200 millió forintos nyomdaipari beruházást hajt végre, amellyel 64 munkavállaló pozícióját teszi biztossá. Szeretném ehhez hozzáfűzni azt is, hogy Edelényben 724 millió forint állami és uniós fonásból épül 10 hektárnyi iparterület, ahol eddig már négy vállalat jelezte befektetési szándékát. Ez a beruházás számos borsodi család számára jelent majd munkahelyet, és stabil megélhetést biztosít. Magyarország Kormánya helyesen ismerte fel, hogy segélyek, megszorítások és adóemelések helyett munkahelyteremtések, beruházások és adócsökkentések kellenek. Köszönet illeti a kormányt, hogy a vírus időszakában minden esetben a magyar emberek, a gazdaság és az ország érdekei szerint döntött, és bízzunk benne, hogy mindezek eredményeként Magyarország nyertese lesz a gazdasági válság elleni küzdelemnek. Tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hogy milyen eszközökkel kívánja a kormány támogatni a Borsodban élők gazdasági lehetőségeit. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm. Vargha Tamás államtitkár úr, tessék!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A koronavírus hatására a világgazdaságban megindult egy elképesztően éles verseny a felszabadult kapacitások újraelosztásáért és a piaci rések betöltéséért, és ennek a helyzetnek, mint minden új helyzetnek, vannak nyertesei és vesztesei. Egyértelmű, hogy a nyertesek azok az országok lesznek, amelyek meghozták azokat a döntéseket, amelyek gazdaságuk újraindítását lehetővé teszik. Ennek a tudatában hirdette meg a magyar kormány a magyar történelem egyik legnagyobb szabású beruházásösztönző programját, hogy itt jöjjenek létre, idejöjjenek, országunkba jöjjenek azok a kapacitások, amelyek révén Magyarország a nyertesek közé tartozik majd. [[13.20]] Az eredmények már eddig is biztatók, a tavalyi évben 28 százalékos volt a beruházási ráta, amivel harmadikok lettünk Európában. Soha ennyi beruházást egy év alatt nem támogatott korábban a kormány. Ez 1435 támogatást jelent szám szerint, és 270 ezer munkahelyet tudtunk megmenteni. S a magyar gazdaság életerejét bizonyítja, hogy a támogatott kis- és közepes mértékű beruházások 80 százalékát magyar cégek hajtják végre. Borsod-Abaúj-Zemplén megye gazdasági kilátásai szempontjából kedvező, hogy a HIPA és a KKM által bonyolított versenyképesség-növelő támogatási programokban fontos szerepet játszik a megye. Összesen 56 beruházás valósul meg az ön megyéjében két program segítségével, ez 51 milliárd forint befektetési volument és 24 ezer megőrzött munkahelyet képvisel, és az állami támogatás összesítve 17 milliárd forintot tesz ki. A HIPA a tavalyi évben 97 kiemelt működőtőke-beruházása közül 13 érinti az ön megyéjét, és a 13 fejlesztés 450 millió euró volument és 1300 új munkahelyet képvisel. Azt gondolom, a kormány bizonyítja, hogy támogatja a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei embereket. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. Gyüre Csaba képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Mit kíván tenni a kormány a halálos vonatbalesetek számának csökkentésére?” címmel. Schanda Tamás államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Sajnos gyakran tapasztaljuk azt, hogy Magyarország sok negatív megítélésű statisztikában éllovas az Európai Unióban. Ilyen például a korrupció tárgyköre, de ilyen a halálos kimenetelű vasúti szerencsétlenségek száma is. Mindkettőben vezetjük az uniós statisztikát, és erre nem lehetünk büszkék. Hazánkban 2019-ben 1 millió lakosra számítva csaknem 9 ember, pontosan 8,9 vesztette életét vonatbaleset következtében. Ezzel szemben az uniós átlag 1,8 fő volt ugyanebben az évben. Tehát a miénk épp ötszöröse az uniós átlagnak. Míg országunkban tehát 8,9 fő halt meg vonatbaleset következtében, addig az Unióban második Lettországban 6,8 fő, a harmadik Szlovákiában 5,7 fő, Németországban viszont már csak 1,6, Franciaországban 0,7, Spanyolországban 0,3 fő halt meg 1 millió főre vetítve, Luxemburgban pedig egyáltalán nem volt halálos vonatbaleset. Míg az EU-ban folyamatosan csökken a halálos vonatbalesetek száma, tíz év alatt egyharmadával csökkent, addig Magyarországon sajnos nem tapasztalható ez a tendencia. Ugyanezen időszak alatt enyhe hullámzással stagnálás volt megfigyelhető. A halálos balesetek szinte 60 százaléka akkor következik be, amikor valaki illetéktelenül lép a sínekre, illetve tartózkodik ott, további egyharmad pedig az út és vasúti szintbeli kereszteződésben. Ilyen történt például a megyénkben, Szabolcs-Szatmár-Beregben két hete, ahol egy traktor hajtott Újfehértónál a sínekre. A halálos vonatbalesetek alig 2 százaléka következik be a vonaton utazók esetében, és ki kell hangsúlyoznom, hogy ezekben a statisztikai számokban az öngyilkosok száma nem szerepel. Kérdezem tehát tisztelt államtitkár urat, hogy mit kívánnak tenni a halálos vonatbalesetek számának csökkentése érdekében. Vane a kormánynak terve az ilyen jellegű balesetek megelőzésére? Várom megtisztelő érdemi válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Schanda államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mielőtt bármit mondanék, engedje meg a tisztelt Országgyűlés, hogy részvétemet fejezzem ki az újfehértói balesetben elhunyt hozzátartozóinak, a sérülteknek pedig mihamarabbi gyógyulást kívánjak. Tisztelt Képviselő Úr! Azt is gondolom, hogy érdemes lenne politikai célokra nem felhasználni a tragikus baleseteket. Arra kérném, hogy ezt ön se tegye, még akkor sem, ha ennek a baloldalon van hagyománya. Tisztelt Képviselő Úr! Ön is pontosan jól tudja, hogy a kormány, valamint a vasúttársaságok is mindent megtesznek a vasúti átjárókban bekövetkező közlekedési balesetek megelőzése érdekében. Támogatjuk a közlekedésbiztonságot erősítő fejlesztések megvalósítását. A hatóságok rendszeres és rendkívül szigorú ellenőrzéseket végeznek, valamint közös akciók megtartásával is felhívjuk a közlekedők figyelmét a szabályok betartásának fontosságára. A fejlesztéseknek köszönhetően pedig, tisztelt képviselő úr, Magyarországon az elmúlt években javult a közlekedési biztonság, és az ön felszólalásával ellentétben az is egyértelműen látható, hogy hála istennek, csökkent a vasúti balesetek száma. Az is egy nagyon fontos dolog, tisztelt képviselő úr, hogy a vasúti közlekedés még mindig az egyik legbiztonságosabb közlekedési mód. Az adatok egyértelműen azt mutatják, hogy a közúti közlekedéshez képest a baleseteknek csak töredéke végződik sérüléssel vagy még rosszabb esetben halállal. Tisztelt Képviselő Úr! Persze nem szabad elfelejteni, hogy a vasút veszélyes üzem, és fontos az egyéni felelősség is. Ezért innen is arra kérünk minden közlekedőt, hogy tartsa be a közlekedési szabályokat. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „A Kormány elhibázott válságkezelésének újabb, rejtett áldozatai” címmel. A kérdésére Zsigó Róbert államtitkár úr fog majd válaszolni. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! A járványhelyzet okozta összezártság sajnos felszínre hozta azokat a már meglévő problémákat, amelyek következtében jelentősen nőtt a családon belüli erőszakot elszenvedők száma. A NANE Egyesület elnöke a tavalyi év végén azt nyilatkozta, hogy duplájára nőtt a hozzájuk érkező bejelentések száma. Ez a jelenség felhívja a figyelmet arra, hogy milyen összefüggés van a nők elleni erőszak és a lakhatási problémák között. A Habitat for Humanity jelentése szerint Magyarországon 2-3 millió embert sújt a lakhatási válság. A nők hátrányát ráadásul az is fokozza, hogy eleve alacsonyabb fizetést kapnak, a munkavállalási esélyeiket pedig 37 százalékkal csökkenti a gyermekvállalás. A gyermeküket egyedül nevelő nők körében különösen magas a szegénység kockázata. A háztartáson belüli többletmunka, a gyermekekről való gondoskodás és a lakhatási helyzet megoldatlansága olyan helyzetbe kényszeríti a nőket, hogy még ha akarnak, sem tudnak kilépni a bántalmazói kapcsolatból. Sajnos igen gyakori, hogy nem az erőszaktevőnek, hanem a nőknek és a gyerekeknek kell menniük a közös háztartásból, a szociális rendszer intézményei pedig csak átmeneti időre vagy még annyira sem nyújtanak segítséget az áldozatoknak. Az ellátórendszeren belül pedig a mai napig nem került sor hosszú távú lakhatási stratégia kidolgozására. A helyzet orvoslását éppen az önök által megsarcolt önkormányzati rendszer jelentené. Ferencváros jó példa az állami szervezeti háttér hiányában a helyi szintű problémamegoldásra. A krízislakás-hálózat megkönnyíti a bántalmazó közegből menekülők éle-tének újrakezdését, lakhatásának megteremtését. Ezenfelül ezeknek a nőknek szükségük van szakpszichológusra, olyan környezetre, amely segíti a trauma feldolgozását. Mindezekre tekintettel kérdezem, milyen hosszú távú lakhatási stratégiája van a kormánynak a nők elleni erőszak megszüntetésére. Hogyan járult hozzá a magyar kormány a pandémia alatt a családon belüli erőszak mérsékléséhez? Remélem, hogy kérdésemre államtitkár úrtól konkrét választ kapok. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Zsigó Róbert államtitkár úr, tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Igyekszem a kérésének megfelelni. A magyar kormány elkötelezett a családok, a gyermekek és a nők védelme mellett. Célunk, hogy minél kevesebben váljanak áldozattá, ahol pedig baj van, oda minél előbb megérkezzen a segítség. A kapcsolati erőszakot önálló büntetőjogi tényállássá tettük. Megjegyzem, hogy nagyon sok baloldali képviselő ezt a 2013. júniusi szavazáskor itt a parlamentben nem támogatta. 2010 óta 12-ről 20-ra növeltük a krízisközpontok, 1-ről 8-ra a titkos menedékházak, 4-ről 21-re a félutas házak számát, létrehoztunk 7 kríziskezelő ambulanciát, 3 milliárd forint fejlesztési forrást fordítottunk a segítőhálózat bővítésére és képzésre, négyszeresére emeltük az egész nap ingyenesen hívható segélyvonal finanszírozását. Az ellátórendszer 2018-19-es bővítése óta egyszer sem fordult elő, még a járvány időszakában sem, hogy áldozatot férőhely hiányában ne tudjunk védett szállásra elhelyezni. Az ellátórendszer kapacitása nemcsak megfelelő, hanem még további terhet is elbír. A járvány alatt az ellátórendszer folyamatosan működött, a krízisközpontok és titkos menedékházak ugyanúgy fogadták az áldozatokat a járványügyi szabályok betartása mellett, és az ambulanciák is online térben biztosították valamennyi segítő szolgáltatásukat. [[13.30]] Aki a férőhelyhiányról beszél, az ott kelt feszültséget, ahol nem kellene. Ennek kárvallottjai sajnos az áldozatok, mert azt hiszik, hogy nincs segítség, és ennek a veszélye elsősorban emberéletekben mérhető. Az imént felsorolt eredmények világosan mutatják, hogy mi nemcsak szavakban, hanem tettekben is teszünk a kapcsolati erőszak ellen [[Az elnök csenget.]] az ellenzék ezzel szemben még azt sem támogatta, ahogy említettem, hogy szigorúbb büntetések büntessék a hozzátartozók bántalmazását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Sebián-Petrovszki László képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Cui prodest Kinek érte meg a kínai vakcina?” címmel. Orbán Balázs államtitkár úr fog majd válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr, Brüsszelben elfogadták az oltási igazolásról szóló rendeletet, amelynek a lényege az, hogy minden ország a saját országában, illetve Európában engedélyezett vakcinával beoltottak beutazását kell hogy kötelezően lehetővé tegye, és ezenfelül minden ország maga dönthet arról, hogy tovább ezt hogyan bővíti. Noha ez egy méltányos szabályozás, mégis az ellenzéki képviselők Brüsszelben ezt nem szavazták meg jobb meggyőződésük ellenére, merthogy ezzel azt okozták volna, hogy akár több millió magyar állampolgár az önök kínaivakcina-kalandja miatt az Európán belüli szabad mozgásból kiszorult volna, vagy legalábbis a lehetősége, ez történt volna. Ugyanis a Sinopharm vakcina Európán belül sehol máshol nem engedélyezett, csak nálunk. Ebből az következett volna, vagy az következik, hogy valószínűleg több olyan ország lesz, amely csak az Európai Unióban engedélyezett vagy a saját országában engedélyezett vakcinával beoltottakat fogja beengedni, másokat pedig nem. Magyarországon az érintettek száma, ha 5 millió behozott vakcinával számolunk, akkor 2,5 millió, de mivel most afelé haladunk, hogy kell majd egy harmadik oltás is a kínai vakcinából, ez azt jelenti, hogy körülbelül 1,5-1,7 millió embert érint ez, tehát ennyi ember akár nem fogja tudni gyerekeit, unokáit meglátogatni Európában. Önök még ezt megfejelték azzal is, hogy a magyar oltási igazolvány nem tartalmazza azt, hogy milyen oltást kapott az illető, vagyis még azok, akik nem kínai vakcinával vannak beoltva, még azoknak is bizonygatniuk kell majd, hogy egyébként mivel lettek beoltva, hogy beengedjék abba az országba. Ezek után kérdezem önt, tisztelt államtitkár úr, hogy kinek érte meg a kínai vakcina és ilyen módon a vakcinaigazolvány kiállítása, ki felelős érte. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm szépen. Orbán államtitkár úr, parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tényleg olyanok, mint a Bourbonok: semmit sem tanultak, semmit sem felejtettek. Szerintem elképesztően felelőtlen az a testtartás és az a tónus, ahogy erről a kérdésről önök folyamatosan beszélnek. Nem itt vagyunk egy koronavírus-járvány kellős közepén? Nem az a tudományos konszenzus, hogy a vírus ellen az egyetlen hatékony fegyver a vakcina? Nem az lenne mindenkinek, aki itt a teremben ül, teljesen függetlenül attól, hogy a politikáról mit gondolunk, nem az lenne az érdekünk, hogy minél több magyar ember úgy döntsön [[Sebián-Petrovszki László: A vakcinaigazolványról beszélünk!]] hogy regisztrál, és hogy minél előbb megkapja a vakcinát [[Sebián-Petrovszki László: Az igazolványról beszélünk!]] , és hogy minél kevesebben betegedjenek meg, és hogy minél kevesebben haljanak meg a járvány következtében Magyarországon? Ehhez képest ön európai uniós tárgyalások eredményeképpen, aminek az a végkifejlete, és az lesz a végkifejlete, ön is pontosan tudja, hogy minden vakcinát, amit a WHO jóváhagy, és amit egyébként elterjedt módon használnak a világban, az egyes országok jóvá fognak hagyni, és mi magunk is, ahogy a külügyminiszter úr is beszélt róla, bilaterális egyezmények keretében fogjuk biztosítani azt, hogy a magyarok külföldre jöjjenek; ehhez képest ön föláll, és bizonytalanságot kelt. Azt mondja, hogy ha a keleti vakcinákat fogadják el az emberek, akkor nem fognak tudni külföldre utazni. Gondoljon már bele abba, képviselő úr, mert tényleg arról van szó, hogy a mi szavazóink, komolyan mondom, önt nem veszik komolyan, tehát teljesen mindegy a jobboldali szavazók szempontjából, hogy ön mit mond. De a Demokratikus Koalíciónak van szavazói bázisa, akik felnéznek önre, akik önt hiteles politikusnak tartják. Most felállt itt a parlament nyilvánossága előtt, és bizonytalanságot keltett, hogy majd nem fognak tudni elutazni ezek az emberek külföldre, ami nyilvánvalóan hazugság, nyilvánvalóan nem igaz. Ha ez nem oltásellenesség, akkor micsoda? Ne haragudjon, hogy ilyen erős szavakat használok, felesleges szószaporítás a tisztelt Házban, de nem tudok mit mondani: szégyelljék magukat! Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Ungár Péter képviselő úr, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a családokért felelős tárca nélküli miniszternek: „Segítike vetélés esetén pótszabadsággal a szülőket?” címmel. Schanda Tamás államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Új-Zéland az idei évben bevezetett egy olyan rendszert, hogy pótszabadságot kapnak azok a családok, ahol vetélés történt, a terhesség bármelyik pillanatában is történhet e szerint a szabályozás szerint. Az EMMI álláspontja ezzel szemben az, hogy helyes az a magyar rendszer, hogy a jelenlegi szabályozás szerint csak akkor jár a szülőknek pótszabadság, ha a terhesség már előrehaladott, és azt gondolják, hogy amikor viszont nem előrehaladott, akkor elegendő csak táppénzzel és csak az édesanyának ilyen segítséget nyújtani. Értelemszerűen, ha a kormányzat komolyan gondolja, hogy családbarát, akkor egy ilyen tragikus pillanatban is segíteni kell a családokat. Az, hogy meghatározunk a terhességen belül egy időpontot, amikor ez a pótszabadság jár, véleményem szerint nem megfelelő szabályozás. Ez azt jelenti, hogy vannak olyan emberek, akiknek olyan tragikus dolog történik az életükben, hogy másnap be kell menniük dolgozni, hiszen tudjuk, hogy ez a munkaadókon múlik, és a munkaadók nem minden esetben viselkednek emberségesen. Én azt gondolom, hogy nemzeti konszenzus lehet abban, hogy a vetélés esetén egy hosszabb pótszabadság kell hogy járjon az édesanyáknak és egy rövidebb az édesapáknak. Nem igazán látom azt, hogy milyen érvet tudnak mondani az ellen, hogy ezt bevezessük. Én azt gondolom, hogy ez nem terhelné meg jelentősen a költségvetést, ez nem jelentené azt, hogy a magyar gazdaság struktúráját át kellene alakítani. Ez egy emberséges lépés lenne olyan emberek számára, akiknek szörnyű tragédia történt a terhességükben. Remélem, hogy a kormány az LMP erről szóló törvénymódosító javaslatát támogatni fogja. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Államtitkár úr, tessék!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt években izgultam végig én magam is várandósságot, és sajnos láttam közelről várt gyermek elvesztését. Mindenkinek a fájdalmában és a gyászában osztozom, aki a szülés előtt vagy a szülés után elveszítette a gyermekét. Ha valaki elveszíti a szüleit, akkor árva lesz; hogyha valaki elveszíti a feleségét vagy a férjét, akkor özvegy. Nem lehet, és nem is véletlen, hogy a gyermekünk halálára nincsenek szavak, nincs szavunk, olyan tragédia, amit ugyanis nem lehet szavakkal kifejezni. Ezen személyes drámák feldolgozása, higgye el, tisztelt képviselő úr, nem törvénymódosításokon és nem kétperces szóbeli kérdéseken múlik. A legsúlyosabb, a legkegyetlenebb emberi drámáról van szó, és higgye el nekem, aki volt már ilyen helyzetben, azt sem a mi vitánk, sem az önök törvényjavaslata, sem a szabadság pontos mennyisége nem érdekli. Ha a téma egyáltalán megengedi, akkor engedje meg nekem, hogy kihangsúlyozzam, amiben egyetértünk. Ön a felszólalásában a fogantatástól kezdve életről beszél, amelynek elvesztése tragédia. Én önnel értek egyet: a megfogant élet tiszteletéért és védelméért mindent meg kell tennünk. És abban is egyet tudunk érteni, tisztelt képviselő úr, hogy Magyarország Kormánya családbarát kormány. Tisztelt Képviselő Úr! A munka törvénykönyve hatálybalépése óta lehetővé teszi, hogy a munkáltató keresőképtelenség vagy különös méltánylást érdemlő személyi, családi ok miatt mentesítse a munkavállalót a munkavégzés kötelezettsége alól. Nem lehet vita közöttünk, nem lehet vita sehol, hogy egy ilyen tragédia a legmesszebbmenőkig ilyen ok. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszternek: „Miért nem valósult meg a Móring József Attila által 3 éve megígért, 200-220 főt foglalkoztató honvédségi üzem Marcaliban?” címmel. Fónagy János államtitkár úr fog majd válaszolni. Parancsoljon! [[13.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Marcali híres katonaváros, amire büszkék vagyunk, és azokra a volt katonákra is, akik a városban telepedtek le és alapítottak családot. Éppen ezért fájó és szomorú, hogy a korábban 1500 katonának otthont adó Petőfi Sándor laktanyát immár 20 éve hagyják pusztulni. Az értékes állami vagyon hasznosítása azért szükséges, mert ahol van munka, ott lesz megélhetés és fejlődés is. Móring József Attila fideszes képviselő három éve, éppen a választások előtt azt mondta, hogy a laktanyát hadiüzemmé kellene átalakítani, amely 200-220 embernek adna munkát. Nem véletlenül mondta, mert választásokat akart nyerni. És tudják, hogy mi történt azóta? Semmi! Semmi, pedig azzal, ha a laktanyát átalakítanánk, ahogy említettem, lenne munka, lenne megélhetés, és a terület 2003 óta nem is áll a honvédelmi tárca tulajdonában, mint az kiderült. Jövőre a képviselő úr mit fog majd ígérni a választóknak? De mindegy is, mert úgysem fognak neki hinni. Én azért tisztelettel kérdezem államtitkár urat: miért nem valósult meg a Móring József Attila által három éve megígért, 200-220 embernek munkát adó honvédségi üzem Marcaliban? Miért nem segíti a Fidesz-kormány a képviselő úr ígéreteinek valóra váltását? És most, hogy az is kiderült, hogy nem Marcaliban, hanem Kaposváron fognak harckocsikat gyártani, tisztelettel kérdezem, hogy milyen konkrét terveik vannak a külső laktanyával kapcsolatban. Várjuk megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Fónagy János államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A kérdéses ingatlan tulajdonosa ön helyesen utalt rá a Nemzeti Ipari Park Üzemeltető és Fejlesztő Zrt. A társaság 2015 decemberében apportként kapta a mintegy 38 hektáros ingatlant. Ennek a NIPÜF-csoportnak elsődleges célja az üzleti eredményesség, tehát piaci áron valósítja meg a vállalati céljait. A társaságcsoport ingatlanállománya közel ezerhektárnyi fejlesztési terület, a mostanáig bérbe adott csarnokok területe több mint 188 ezer négyzetméter, tehát van feladat bőven. Az ingatlan hasznosításának több formáját is vizsgálta és vizsgálja a NIPÜF, ez ügyben is folytak tárgyalások a piaci és az állami szereplőkkel. Az ön előtt is ismert itt megjegyzem, hogy amit Móring képviselő úr három évvel ezelőtt mondott, gondolom, az ön kérdésfeltevésének is ez a célja, hogy választásokat nyerjen, én ebben semmi kivetnivalót nem találok , tehát az ingatlan a korábbi funkciókból adódóan barnamezős. Barnamezős az ingatlan, ergo sokkal nehezebb befektetőt találni rá, gondolom, a három évvel ezelőtti jelentkezők ezért nem választották ezt az ingatlant. Ezzel együtt a társaság, ahogy eddig is, kész együttműködni a cél megvalósítása érdekében minden szereplővel, természetszerűen önnel is. Ami a hadiipari beruházásokat illeti, valóban először Zalaegerszegen tettük le egy Európában egyedülálló, mesterséges intelligenciát is felhasználó beruházás alapkövét, és egyébként más egyéb ilyen céggel is tárgyalunk. Ilyen egyébként nem az ön által említett Kaposvár, hanem Várpalota lesz a cél, ahol különböző hadianyagokat fognak gyártani. Egyébként a személyes megszólíttatás címén Móring képviselő úr [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] felhatalmazott, hogy önt biztassam arra, hogy személyesen keresse meg őt. Köszönöm, elnök úr, a türelmét. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Hajdu László, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Mi lesz az iparűzési adó miatt elszenvedett veszteség mérsékléséről az önkormányzatoknak tett ígéretükkel?” Kérdésére Orbán Balázs államtitkár úr fog majd válaszolni. Képviselő úr, parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány a járvány elleni védekezés ürügyén Budapest kerületeitől és a fővárostól 130 milliárd forintot vont el. Azt szeretném kérdezni önöktől, hiszen egy sorozatnak vagyunk a részesei, kezdődött a személyi jövedelemadó elvonásával, 2017-ben a szolidaritási adó bevezetésével, a közműadóval, a kukaholding létrehozásával, számos egyéb elvonások mellett mint a gépjárműadó az iparűzési adóval. Ez a legjelentősebb kiadás, az iparűzési adó, amelynek kapcsán az az ígéret hangzott el, hogy arra a kiesett jövedelemre, amelyet az elvonás okozott, ezen elvonásokra tárgyalások kezdődnek a kerületekkel és a fővárossal. A 23 budapesti kerületből csak egy nem 25 ezer lakos fölötti, tehát kérdezem azt az államtitkár úrtól, hogy történteke ilyen tárgyalások, mi a tárgyalások eredménye, és valóban valamiféle kárpótlást, kártérítést a kiesett jövedelem alapján kapnake a kerületek, illetve a főváros, hiszen a működése van veszélyben a városnak, ezért is tartom nagyon fontosnak, hogy szakmai választ kaphassak erre. Köszönöm.
Államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt képviselő úr, igyekszem megfelelni a fokozott elvárásnak. Abban biztos vita marad fenn köztünk, hogy az önkormányzatok helyzete pontosan hogyan is áll. Én úgy fogalmaznék, hogy az önkormányzatok helyzete stabil finanszírozási szempontból is, mondjuk, a 2010-es évhez viszonyítva, amikor a mostani kormány elkezdte a működését, pedig kifejezetten jobbnak minősíthető. Emlékszünk mindannyian az adósságkonszolidációra, emlékszünk mindannyian a feladatok újrastrukturálására, és emlékszünk mindannyian azokra a számokra is, amik itt többször elhangzottak az Országgyűlés előtt, az adóbevételek, tehát az adóemelés nélküli adóbevétel-növekmények, amiket az önkormányzatok, hála istennek, elkönyvelhettek. Itt vagyunk a koronavírus-járvány kellős közepén, ami természetesen a teherbíró képességét igénybe veszi mind az államnak, mind az önkormányzatoknak, mindenkinek a finanszírozása csökkent, de ennek ellenére azt lehet mondani, hogy az önkormányzatok finanszírozása továbbra is stabil marad. A 2021. évi központi költségvetésben 17 százalékkal több támogatás található, és való igaz, hogy a kormány 400 milliárd forint értékben adókönnyítésekről döntött, ezeknek a finanszírozási alapja részben az állami kör, részben az önkormányzati kör. Az ön által említett iparűzésiadó-könnyítés, ezt itt aláhúznám, mert itt ebben azért egyet kellene értenünk, hogy ez a magyar kis- és közepes vállalkozási szektornak segít, nagyjából 150 milliárd forint értékben, itt a kormány azt a döntést hozta, hogy a 25 ezer fő alatti településeket egy az egyben kompenzálja, a 25 ezer fő feletti településeken nyilván adóerő-képesség szempontjából ők állnak a legjobban egyedi tárgyalások eredményeképpen dönt a kompenzációról. Ezek a tárgyalások lezajlottak Balla György miniszteri biztos úr és Fürjes Balázs vezetésével, és a kormány hamarosan döntést fog hozni. Minden, alapvetően fejlesztési típusú igényt támogatni fogunk, de az önkormányzatok napi működése párthovatartozástól teljesen függetlenül nincs veszélyben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hacsak a településvezető képességei nem olyanok, de ez meg egy másik kérdés. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Ungár Péter képviselő úr, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Miért nem léteznek a kormány fejében következetesen a szociális dolgozók?” címmel. Rétvári Bence államtitkár úr fog majd válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Énszerintem ki lehet mondani, most, hogy már az otthonok nagyrészt védettek, az idősotthonok az oltások miatt, a szociális dolgozók ebben a harmadik hullámban kiválóan teljesítettek, és köszönjük az ő munkájukat, és külön szeretném megköszönni azoknak a szociális dolgozóknak a munkáját, akik nem kaptak idő előtt oltást, hanem a regisztrációban kellett jelentkezniük, azok, akik a házi segítségnyújtásban, a gyermekvédelemben és egyéb alapszolgáltatásban dolgoztak. Az a helyzet ugyanakkor, hogy még mindig érthetetlen, hogy miért nem adták meg azt az egyszeri 500 ezer forintos bérkiegészítést a szociális dolgozóknak, amit az egészségügyi dolgozók nagyon helyesen megkaptak. Lassan egy éve nem érti az összes magyar szociális dolgozó, hogy az ő munkájukat miért becsülik ennyivel kevesebbre, mint az egészségügyi dolgozókét, úgy, hogy a szociális szektorban dolgozók bére folyamatosan elmarad az átlagbértől, ők a legrosszabbul kereső magyar munkavállalók. [[13.50]] A szociális szektor munkája nélkül leállna az ország. Ezt láthatjuk akkor is, amikor a koronavírus-járványra gondolunk, és láthatjuk egyébként is. Egy kutatás szerint amit amúgy nem az EMMI végzett kiderült, hogy a szociális szektorban dolgozók nagyon-nagyon nagy megterhelésnek érezték a koronavírus-járványt, rengeteg pluszórát jelentett. Ha önök azt gondolják, hogy munkaalapú társadalom van, és a munkát meg kell fizetni, akkor meg kell fizetni azt a pluszmunkát, amit a szociális szektorban dolgozók végeztek. Tehát ismételten arra kérem államtitkár urat, hogy ne arról beszéljen, hogy 2010-hez képest nominálisan mennyivel emelkedett a szociális dolgozók bére, és ne arról beszéljen, hogy amikor én érettségiztem, 2009-ben milyen volt a Gyurcsány-kormány, hanem arról beszéljen, hogy önök az egyszeri 500 ezer forintot miért nem adták meg ezeknek a hősies magyar munkavállalóknak.
Köszönöm szépen. Államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Legalább már abban egyetértünk, hogy az elmúlt években béremelés volt a szociális szférában, és ez bizony egy olyan terület, ahol igenis nagy igény volt erre, hiszen bármikor is érettségizett ön, azért, akik itt dolgoztak, azoknak nem volt az egy kézlegyintéssel elintézhető, hogy elvettek tőlük egyhavi bért. Itt ülnek ma is ön körül azok a szövetségesei, politikustársai, akik itt a parlamentben szavazták meg, hogy az összes magyarországi szociális dolgozónak csökkentették a bérét. Tisztelt Képviselő Úr! Itt vagyunk egy olyan időszakban, amikor a világ minden országában nagyon nehéz gazdasági helyzet van, és a tavalyi évben a koronavírus-válság ellenére is 14 százalékkal emeltük a szociális szférában dolgozók bérét. Amíg az előző válság volt, akkor emelték a szociális dolgozók bérét? Nem. Legalább szinten tartották a szociális dolgozók bérét? Nem. Csökkentették a szociális dolgozók bérét? Igen. Ön azokkal kampányol most, akik csökkentették a szociális dolgozók bérét? Igen. És most bejön ide, a parlamentbe, és béremelést kér a szociális dolgozóknak? Igen. Érettségi környékén vagyunk, ez talán egy logikai feladványnak is feladható lenne. Nincs ennek a formál logika szerint megfejtése. Ennek csak a mostani baloldali hatalom iránti vágya a megfejtése, hogy pont az ellenkezőjét mondja, mint az, amit azok tettek, akikkel együtt ön kórusban szokott beszélni itt a parlamentben. Tisztelt Képviselő Úr! Beszéljen azokkal a képviselőtársaival, akik csökkentették a szociális dolgozók bérét, hogy miért tették meg, és miért nem követték meg azóta sem a szociális dolgozókat. Ezzel szemben, mint ahogy ön is utalt rá, mi igyekeztünk minél többször béremelést végrehajtani, 2014-ben szociális ágazati bérpótlékkal ez akkor 90 ezer embernek emelte a bérét , majd 2015-ben további bérkiegészítéssel ez 66 ezer főnek emelte meg a bérét , és ’17-ben és ’18-ban további 9 milliárd forintot fordítottunk béremelésre, egyrészről bölcsődei pótlék formájában, másrészről pedig szociális ágazati összevont pótlékként, ez 14 ezer főnek emelte meg a bérét… [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és kifutottam az időből, hogy az összes béremelést el tudjam önnek sorolni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kérdések befejeződtek. Most az azonnali kérdések napirendi pontra térünk át. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter és Szilágyi György képviselő urak, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök Úr?” címmel. Megkérdezem a jelen lévő [[Jelzésre:]] igen, csak nehéz ebben a helyzetben önt látni Szilágyi képviselő urat, hogy elfogadjae Varga Mihály személyét, aki miniszterelnök úr távolléte miatt került ebbe a helyzetbe, illetve jogosította fel a miniszterelnök úr, hogy ő válaszoljon. [[Varga Mihály: Ez ilyen körülményesen van leírva?]] Magyarul, elfogadja a képviselő úr Varga Mihály személyét vagy nem?
Köszönöm szépen, elnök úr. Megvárjuk Orbán Viktort. [[Varga Mihály: Best of…]]
Megértettem. Tájékoztatom önöket, hogy a miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Így aztán a következő jobbikos képviselő úrhoz fordulok. Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig költi a kormány a saját kozmetikázására az adófizetők pénzét?” Megismétlem, amit az előbb mondtam: miniszterelnök úr, távolléte miatt, válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Jó bornak nem kell a cégér, tartja a mondás. Ennek ismeretében meglepő, hogy egy világjárvány kellős közepén egy gazdasági, társadalmi nagyon feszült válsághelyzetben Magyarország Kormánya egy 3,4 milliárd forintos keretszerződést írt alá arra vonatkozóan, hogy ezen összegből naponta mintegy 9,6 millió forintért reklámozza saját magát, miszerint ő családbarát kormányzat. Mi úgy gondoljuk, hogy nem önreklámra és nem propagandára kellene költeni ezt az összeget, hanem megfogni, és az egészet beletolni a nehéz helyzetben lévő családokat megsegítő alapba. Azt is látjuk, hogy ezen napi majdnem 10 millió forintból naponta egy kilakoltatás előtt álló család sorsát lehetne végérvényesen rendezni, vagy éppen kitalálni azokat az új koncepciókat, amelyek alapján ezen családok egy fenntartható pályára kerülhetnek. Azt is látjuk ugyanakkor, miniszter úr, hogy 2018-ban, amikor a családok éve hirdetésére költöttek nagyjából feleannyi pénzt, 3212 kilakoltatás következett be Magyarországon. 2019-ben, amikor a családbarát Magyarország kampányt festették fel az óriásplakátokra, és költöttek rengeteg áttételesen adófizetői pénzt erre, 3117 kilakoltatás történt Magyarországon. Álláspontom szerint és ezt a Jobbik természetesen ugyanígy gondolja, mint egy keresztény, szociálisan érzékeny jobboldali néppárt [[Dr. Rétvári Bence: Huhú!]] a családbarátságot nem óriásplakátokon kellene hirdetni, úgy kellene végre viselkedni. És ne huhogjon, államtitkár úr! Térjen magához! Vegye észre, hogy hol van! Magyar családok sorsáról beszélünk. Az önök lekezelő, flegma stílusa azt eredményezte, hogy Magyarországon több mint 18 ezer kilakoltatás történt 2010 óta. Szégyen és gyalázat! Európában kormányhoz ilyen bizonyítvány nem fűződik, ezért egyértelmű a kérdésem, miniszter úr: hajlandóake lemondani az önreklámról, és ebből az összegből a magyar családokat, főleg a nehéz helyzetben lévőket segíteni? Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat illeti meg a szó. Parancsoljon! Kérem szépen, hogy miniszterelnök-helyettes úr mikrofonját kapcsolják be! [[Megtörténik.]]
Köszönöm szépen. Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Az azonnali kérdésében két dolgot kevert össze nem tudom, hogy szándékosan vagy szándékain kívül -: a családok támogatását, helyzetét és a kilakoltatások kérdését. Engedje meg, hogy a családok támogatásával kezdjem. Az ön által említett reklám nem arról szól, hogy a kormány magát akarja fényezni, a reklámok arról szólnak, hogy ez a kormány értéknek tekinti a családokat, a családon belüli szerveződést, értéknek tekinti azt, hogy könnyebb legyen Magyarországon családot alapítani, gyermeket vállalni és nevelni. Ez az oka annak, hogy 2010 óta a családok támogatását két és félszeres mértékűre növeltük, a családok támogatására fordított összegek jelentősen növekedtek. A családok támogatása alatt nemcsak a szűken vett csecsemőgondozási ellátásokat, csecsemőgondozási díjat, családi adókedvezményt kell érteni, hanem olyan programokat is, mint például az otthonteremtési támogatást, a lakások felújításának a lehetőségét, amelyek szintén azt hivatottak segíteni és megcélozni, hogy a családok könnyebben tudjanak boldogulni, a családok otthonhoz jutása még könnyebbé válhasson. Ennek érdekében hozott már az elmúlt tíz évben is jó néhány alkalommal, sőt szinte minden évben a kormány olyan döntéseket, amelyek korlátozták a kilakoltatást. Emlékeztetném képviselő urat arra hiszen ön is itt volt akkor a parlamentben, emlékezhet rá jól , hogy a devizakárosultak megsegítését pont azzal kezdte a kormány, hogy lehetetlenné tette a bankok számára azt, vagy a felszámolók és végrehajtók számára azt, hogy kilakoltatással élhessenek ebben a tekintetben, és lehetővé tettük azt, hogy a banki rendszerek és programok módosításával a családok könnyebb helyzetbe kerüljenek. Tehát a kilakoltatási moratóriumot ez a kormány használta eddig, ezután is használni kívánja, de ezenkívül más programmal is segíti azokat a családokat, akik valamilyen hitelezés miatt nehéz helyzetbe kerültek. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszra egy perc. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A kormány otthonteremtési programjáról mindent elmond, miniszter úr, hogy miniszteri fizetéssel balatoni építkezéshez tízmilliós nagyságrendű vissza nem térítendő támogatást tudnak önök felvenni, átlagos élethelyzetben jó esetben marad a kedvezményes hitel egy magyar fiatalnak. Minden a családokat érinti az elhangzottak közül. A minimálbér már adózik, miközben korábban nem adózott, a 27 százalékos világrekorder áfa, miniszter úr, a gyermeknevelési cikkeken is ott van egyfajta büntetőadóként Európa legmagasabb kulcsával, a végrehajtói 33, illetve 50 százalékos letiltások pedig a minimálbérest és a minimálnyugdíjast egyaránt érik. [[14.00]] Azt látjuk tehát, hogy a magát családbarátnak mondó kormány hagyja, engedi a családok sarcolását. Nagyon egyszerű volt a kérdés, amit feltettem: hajlandóake leszedni az óriásplakátokat, és az öntömjénezésnek az árát beleforgatni a családok támogatásába? Miniszter úr, ha már szóba hozta a kilakoltatási moratóriumot, 5-ével ez lejár. Adjáke önök a nevüket egy járványügyi [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] veszélyhelyzet kellős közepén családok tömeges kilakoltatásához? Mert ha nem tesznek semmit, néhány napon belül ez a folyamat brutális módon újrakezdődik.
Egy perc viszonválasz, miniszterelnök-helyettes úr. Tessék!
Köszönöm, elnök úr. Kicsit szomorúan hallgattam képviselő úrnak a hozzászólását. Az a párt, amelyik egykor a családok támogatását is a programjai közé vette, ma, úgy tűnik, hogy a családok támogatása ellen van. Azokat a kampányokat, programokat támadja, amelyek pont a családokat kívánják megerősíteni. Ezt furcsának tartom, tisztelt képviselő úr. A nemzet legkisebb, legparányibb eleme a család. A családok támogatására szükség van, ebből pedig a kormány nem fog visszalépni. Összekeverte itt a második hozzászólásában vagy kérdésében megint az adórendszer kérdését a családok támogatásával. [[Z. Kárpát Dániel folyamatosan közbeszól.]] Képviselő úr, több mint egymillió család veszi igénybe azokat a családi adókedvezményeket, amelyeket ilyen célból adunk. Ezt összekeverni az áfával, amelyen keresztül a közösségi kiadásainkat finanszírozzuk, az egészségügyet, az oktatást, a honvédelmet, a közbiztonságot, én azt gondolom, hogy nem méltó, úgyhogy azt kérem képviselő úrtól, hogy a családokat támogassa, és ne támadja. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Mesterházy Attila képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzeti vagyonkezelésért felelős tárca nélküli miniszternek: „Újabb visszaélés a rendkívüli jogrenddel? Mi lesz így az állami vagyonnal?” címmel. A miniszter asszony Fónagy János államtitkárt jogosította fel a válaszadásra. Azt szeretném kérdezni a képviselő úrtól, elfogadja-e.
Államtitkár úr is nagyon megtisztelő, ha válaszol, de nem fogadom el. Megvárom miniszter asszonyt, köszönöm.
Megértettem, köszönöm szépen. Ebben az esetben, tájékoztatom önöket, hogy a miniszter asszonynak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolni. Mivel képviselő úr nem fogadta el, így az MSZP következő, sorban álló képviselője kérdezhet. Gurmai Zita képviselő asszony, MSZP, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Meddig tart a mellébeszélés?” címmel. A miniszter úr, távolléte miatt, válaszadásra Orbán Balázs államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadja-e. [[Dr. Gurmai Zita bólint.]] Igen. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! K/15274. számon írásbeli kérdést nyújtottam be Gulyás Gergely miniszter úrhoz arról, hogy miért nem egységes koncepció alapján újították fel a tatai városközpontot. Sajnálatos módon miniszter úr nevében kedves államtitkár úr egyszerűen nem arra reagált, amit kérdeztem, én ugyanis nem Tata város polgármesterének megválasztásáról vagy a helyi településrendezési eszközök módosításáról érdeklődtem. A tatai emberek arra kíváncsiak, hogy miért mond mást és miért cselekszik mást a Fidesz-kormány. Az történt ugyanis, hogy miközben a Miniszterelnökség építészeti és építésügyi helyettes államtitkára arról beszélt, hogy a meghirdetett építészeti pályázat szerint a beruházásokat nem egyenként, hanem egységes gondolkodásba fűzve tervezik meg, a tervpályázat mégis a történelmi városnak csak egy kis szeletére koncentrál. Számos olyan épület maradt ki a tervből, amely nélkül egyszerűen nem beszélhetünk egységes gondolkodásmódról, pedig örökségvédelmi szempontból nemcsak az önkormányzatnak, hanem a magyar államnak is jelentős ingatlanjai vannak Tatán. Ráadásul a „Tata Szíve” tervpályázat dokumentációjának összeállítására és beadására mindössze hat hetet hagytak, május 10e a határidő. Ez megkérdőjelezi a kiírás szakmaiságát és komolyságát. Kérem, válaszoljanak arra, amit kérdezek, és ami a tatai embereket is érdekli. Ha már a Miniszterelnökség helyettes államtitkára is úgy gondolja, hogy a városközpontot a felújítás során nem lehet részekre bontani, akkor miért hagynak ki a tervpályázatból fontos épületeket? Miért olyan csonka a „Tata Szíve” tervpályázat, hogy az lehetetlenné teszi a terület fenntartható és gazdaságos fejlesztését? Államtitkár úr, bizakodó vagyok, hogy most valóban a kérdésemre válaszol, és nem mellébeszél.
Nagyon szépen köszönöm. Bizakodjon, képviselő asszony, mert most akkor Orbán Balázs államtitkár úr jön. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Tata városának és térségének épített értékei komoly csorbát szenvedtek a szocializmus négy évtizedében, a korszakra jellemző erőltetett modernizációs törekvéseknek is hála. A város építészeti értékeinek megóvása és fejlesztése mindannyiunk érdeke. A város és a tatai polgárok számíthatnak a kormányra, illetőleg polgármesterükre, akit azért nem véletlenül választottak újra, immár harmadszor is. A város 2008 óta rendelkezik átfogó városfejlesztési stratégiával, Magyary-tervnek hívják, amelyet 2015-ben egyszer már felülvizsgáltak, és ha jól tudjuk, akkor most készül a következő aktualizálás is. Tehát jelenleg is folyamatban van Tata településfejlesztési koncepciójának és településrendezési tervének a felülvizsgálata. Ez tartalmazza azt az egységes koncepciót, amely összehangolja azokat az egyedi fejlesztési elképzeléseket, amelyekről képviselő asszony is kérdezett. Minden Magyary-terv társadalmi vita és egyeztetés eredménye útján, testületi jóváhagyással született meg. Az anyagok ettől fogva nyilvánosak. Az ön által említett tervpályázat esetében pedig az a helyzet, hogy nem az egységes felújítást hivatott kiváltani, hanem ez az egységes egész rekonstrukciós fejlesztésnek az első lépése. Nem elszigetelt, csak a két középületet az összefüggéseiből kiragadó projektről van szó. A pályázóktól elvárt a tágabb városszöveti összefüggésekre történő kitekintés és a javaslattétel is. A tervpályázat esetében pedig úgy néz ki a jogszabályok által meghatározott határidő, hogy március 10-én hirdette meg a város; május 10e a feltöltési határidő, és az eredmény kihirdetésére június 17-én kerül sor. Szakmai érdeklődés övezi a pályázatot, már több mint 70 hivatalos regisztráló [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] váltotta ki a pályázati anyagokat. Tehát a bizodalom nagyobb, mint amit a képviselő asszony felszólalása sugallt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Viszonválasz, Gurmai képviselő asszony, parancsoljon, egy perc!
Köszönöm szépen. Örülök, hogy némi választ mégiscsak sikerült önből kicsikarni. Nem sikerült ez az írásbeli kérdésemre, hiszen akkor nem került volna sor erre a mostani alkalomra. Azonban mindenféleképpen szeretnék arra garanciát kapni az azonnali válaszban, hogy azok az épületek, amelyek szerves részei a tatai városközpontnak, azok mikor fognak megvalósulni. Ilyen például az állami tulajdonban lévő Esterházy-kastély felújításából kimaradt Cifra-malom, de említhetném az önkormányzati tulajdonú piarista rendházat vagy a zsinagóga épületét. Tehát mindenképpen azt gondolom, hogy a történelmi városmag egészére vonatkozóan az egyes ingatlanok akkor funkció nélkül maradnak, miközben fenntartásuk továbbra is a közösséget terheli. Tehát erre is szeretném megkapni a választ. Tehát mindenképpen azt szeretném tudni pontosan, hogy mikor várható ebben valóban változás, tehát ha egy olyan ütemtervet lenne kedves, államtitkár úr, elmondani, ami alapján valóban megnyugodhatnak a tatai polgárok. Köszönöm.
Ütemterv egy percben, viszonválasz, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a megtisztelő lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Azt tudom önnek mondani, ha megengedi, mivel egy percről van szó, csak általánosságban, hogy az ön által említett fejlesztések is folyamatban vannak. Én mindig nagyon örülök annak, ha van egy térség iránt érdeklődő országgyűlési képviselő, különösen akkor, ha a baloldalról teszi ezt meg, és ilyen parlamenti felszólalásokkal megtámogatja az önkormányzatok munkáját és érdekérvényesítő képességét. A probléma ott van, hogy a 2010 előtti kormányzásukban, amikor kormányzati pozíciót viseltek, akkor nem voltak ilyen lelkesek, vagy lehet, hogy a lelkesedés ott volt, de a támogatásrésze hiányzott, ugyanis onnan kezdődött a munka, hogy mint minden település esetében, először adósságkonszolidációt kellett végrehajtanunk, majd meg kellett emelnünk az adott települések támogatását, és ez így volt Tata esetében is. Folyamatosan támogatjuk az egyéni fejlesztési igényeket, és jelen pillanatban a város költségvetése stabil. És most arról beszélünk itt a parlamentben, hogy 5-10-15 éves távlatban milyen fejlesztéseket [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] tudunk megvalósítani. Bár ez korábban is így lett volna! Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Bősz Anett képviselő asszony, a Demokratikus Koalíció képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Az autokrácia építése sikeres, az életmentés nem?” címmel. A miniszter, távolléte miatt, válaszadásra Völner Pál államtitkárt jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e… [[Bősz Anett: Igen.]] Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A miniszterelnök-helyettes azzal indokolta a koronavírus-járvány elleni védekezésről szóló törvény hatályának meghosszabbítását, hogy a korábban elfogadott rendkívüli és átmeneti jogi keretek jól szolgálták a járvány egészségügyi és gazdasági hatásai ellen vívott harcot. Meghökkentő ez az érvelés, mert miközben a múlt hétig bezárólag hat héten keresztül lakosságarányosan hazánkban halt bele a legtöbb ember a koronavírusba, közben azt láttuk, hogy önök saját maguknak is ellentmondanak. [[14.10]] A miniszterelnök úr azt mondta szeptember 4én, hogy a védekezés eredményességét az emberéletekben méri. Ennek ellenére azt láttuk, hogy még a napi 300 halottnál sem eszméltek föl és mondták azt, hogy ez a járványügyi védekezés bizony nem sikerült. Két héttel ezelőtt eljutottunk odáig is, hogy a járvány kitörése óta sehol a világon nem szedett lakosságarányosan annyi áldozatot a koronavírus, mint nálunk. Másfelől pedig, hogy tovább érveljek ez ellen a javaslat ellen, az oltás megszervezéséhez nem szükséges különleges jogrend vagy felhatalmazás. Mi szüksége van tehát a kormánynak erre akkor, amikor azt látjuk, hogy az átoltottság jól halad, egyébként azzal érvelnek, hogy hamarosan nyithatunk? Tisztelt Államtitkár Úr! Azt gondolom, hogy vagy különleges felhatalmazás, mert még mindig veszélyben vagyunk, vagy nyitás, mert olyan jól sikerült a járvány kezelése. A kettő együtt nem megy. Miért kell tehát ez a törvény? Esetleg arra, kérdezem én, hogy továbbra is fenntartsák a gyülekezési tilalmat vagy az időközi választások elodázását? Kérdezem államtitkár urat, hogy esetleg az új vírusvariánsok csak tüntetéseken vagy nagygyűléseken fertőzneke, és telt házas focimeccseken nem. Szerintem ön sem akarja, hogy úgy emlékezzünk ezekre az évekre, hogy az autokráciaépítés ment [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a járványkezelés nem. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm.
Köszönöm. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőház! Tisztelt Képviselőtársam! Ha végigtekintünk a veszélyhelyzeti időszakokon, melyek tavaly tavasz óta végigkísérnek bennünket, akkor azt is láthatjuk, hogy teljes mértékben indokoltak voltak, hiszen a járvány nem szűnt meg sem Magyarországon, sem a világban. Az is látható, hogy a kormány mind az egészségvédelem, életvédelem, mind pedig a gazdaságvédelem terén hasznosan használta ezt a fajta jogosultságát: rugalmasan tudott pénzeszközöket biztosítani az egészségügynek a védekezésre, az idősotthonok védelmére, akár ha a katonaság igénybevételére gondolunk vagy arra, hogy mennyi munkahelyet tudtunk megmenteni a munkahelyvédő támogatásokkal, a beruházásösztönzéssel, milyen nagy erőfeszítéseket tettünk azért, hogy újra tudjon majd indulni az élet, újra tudjon indulni a gazdaság. Az is látszik, hogy az a fajta feljogosítás kell a kormánynak, hogy rugalmasan tudjon légzőkészülékeket beszerezni, maszkot beszerezni, egyéb védőeszközöket, gyógyszereket, vagy mint a legutóbbi időszakban, éppen az oltóanyagokat. Az egy nagyon álszent álláspont, amikor önök arra hivatkoznak, hogy egyrészt azt mondták először, hogy a parlament nem ülésezik. Mindannyian tudtunk, hogy ez hazugság, ez külföldön is bebizonyosodott. Majd utána a parlament előtt akarnak megvitatni olyan operatív dolgokat, hogy például nem kapunk Nyugatról elegendő vakcinát, mert az uniós közös beszerzés nem volt kellően sikeres, ha finoman akarok fogalmazni. A kormány volt abban a helyzetben, hogy tudott dönteni keleti vakcinák beszerzéséről. És hogy mit várhattunk volna el önöktől, azt tanúsítja az a parlamenti határozattervezet, amelynek az indokolásában egyértelműen szerepel ezt vala-mennyien aláírták a baloldalon a Jobbikkal együtt , benne van, hogy álláspontjuk szerint az Európai Ügynökség által nem engedélyezett vakcinákkal ne lehessen oltani Magyarországon. Körülbelül ezért kell a felhatalmazás a veszélyhelyzetre. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválasz, képviselő asszony, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úr, köszönöm, hogy igyekezett érdemi választ adni a kérdésemre. Erős véleménykülönbség van közöttünk azonban továbbra is, hogy kelle különleges jogrend azokhoz, amiket ön fölsorolt. Én azt állítom, hogy nem, és néhány dolgot hoztam is ide a Ház elé, amire önök használták a különleges jogrendet az elmúlt egy évben. Barátok és üzletfelek olyan beruházásai folytatódtak, amelyekből egyébként mesés vagyonokat lehetett építeni, ahelyett, hogy a kisvállalkozásokat segítették volna. 5500 milliárdos hiányt hoztak össze tavaly. Egyházaknak jutottak lélegzetelállító összegek, erőszakszervezeteknek, határon túlra, turisztikában utazó rokonok és barátok beruházásaira, de érdemi gazdaságmentő csomagot az emberek aligha tapasztaltak, főképp a kisvállalkozások, illetve a munkavállalók körében. Kérdezem tehát még egyszer államtitkár urat, hogy vajon a gazdasági mentőcsomag, illetve az általam sorolt halálozási adatok alapján jól sikerülte a járványkezelés. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm. Államtitkár úr viszonválasza?
Köszönöm a szót, elnök úr. Arra gondolok, hogy szinte normatív alapon például minden szállásadó szobánként egymillió forint támogatáshoz juthatott azért, hogy abban az időszakban, amikor nem tud vendégeket fogadni, fel tudja újítani a szálláshelyeket, s majd utána tudja fogadni a vendégeket; hogy akik megfeleltek a kritériumoknak, megkapták a vállalkozások a munkahelymegőrző támogatásokat. Gondoljunk arra, hogy még májusban is a vendéglátásban, amikor már korlátozottan nyitva lehetnek, még mindig igénybe vehetők ezek a támogatások, akkor szerintem azok a fajta vádaskodások, amelyeket ön itt fölemlegetett, látszik, hogy teljesen légből kapottak. Az is látszik, hogy a beruházásoknál például a Külügyminisztériumnak az én választókerületemnek, egyéni képviselő is vagyok a 800 ezer eurós támogatása hihetetlenül jó hatást fejtett ki, pontosan azokat a középvállalkozásokat segíti, akiket kell. Ami pedig a halálozási adatokat illeti, javaslom képviselő asszonynak, hogy az Eurostat adatait is nézze meg, amelyek a többlethalálozásokat tartalmazzák, és uniós viszonylatban is látszik, ami szintén súlyos tragédia, de a középmezőnyben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] szerepelünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki vállalja a felelősséget Miniszterelnök úr?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszter urat, miniszterelnök-helyettest jogosította fel. Megkérdezem képviselő urat, elfogadja-e.
Köszönöm, elnök úr. Megvárom a miniszterelnök urat.
Megértettem. Ebben az esetben Ungár Péter képviselő úr, az LMP képviselője, kíván azonnali kérdést feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit tervez a kormány?” címmel. Hasonló a helyzet, mint 43 másodperccel ezelőtt, mert miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszter urat, miniszterelnök-helyettest jogosította fel. Elfogadja a képviselő úr?
Örömmel elfogadom.
Nagyon örülünk, hogy örül. [[Derültség.]] Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszterelnök-helyettes Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az önkormányzati választások másnapján a kormány több vezetője is elmondta, hogy minden önkormányzati vezetéssel együtt fog működni annak pártpolitikai színezetétől függetlenül. Nagyon is fontos az önkormányzatok támogatása a koronavírus-járvány alatt, hiszen az Orbán Viktor által laboratóriumnak tekintett Ausztriában adtak az önkormányzatoknak, és mindenki, aki Szombathely megyei jogú városában él, pontosan tudja, hogy számítani lehetett az önkormányzati vezetésre a koronavírus-járvány alatt. Ehhez képest Ausztriával ellentétben Magyarországon elvontak az önkormányzatoktól, és meglepő módon ezt az elvonást nemcsak ellenzékiek, hanem például Győr kormánypárti polgármestere is kritizálta. Ugyanakkor, mielőtt el fogja mondani miniszterelnök-helyettes úr, hogy az iparűzési adó felének elengedése a vállalkozóknál maradt, szeretném jelezni, hogy ha valóban segíteni akarták volna a vállalkozókat, akkor nem 68 milliárd forintnyi bértámogatást utaltak volna ki a saját adataik szerint, ami pontosan egymilliárd forinttal több, mint amennyit a vadászati kiállításra költöttek, hanem akkor valódi bértámogatást adtak volna, amiben jelenleg sereghajtók vagyunk az Európai Unióban. Ez az elvonás ugyanakkor tavaly decemberben kompenzálásra került. De kiknél került ez tavaly decemberben kompenzálásra? A fideszes városoknál, tisztelt miniszterelnök-helyettes úr! Zalaegerszeg tavaly decemberben 1,38 milliárd forintot kapott szabad felhasználásra. A kérdésem végtelenül egyszerű lesz: meg fogjae Szombathely is kapni ezt az 1,38 milliárdot szabad felhasználásra, nem címkézve, átutalva ugyanúgy, mint Zalaegerszeg, vagy ki lehete azt jelenteni, hogy a Fidesznek fontosabbak a zalaegerszegiek, mint a szombathelyiek? Erre kérem válaszát.
Köszönöm. Miniszterelnök-helyettes úr, parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm a kérdését. Mindenekelőtt elöljáróban hadd emlékeztessem önt is arra, hogy nincs kétféle állampolgár Magyarországon! Tehát minden ember, aki valamilyen településen él, az számíthat a magyar kormányra, és nyilván az állampolgároknak, függetlenül attól, hogy milyen vezetésű településen élnek, számítaniuk kellene a helyi önkormányzatra is. Amit képviselő úr fölvetett, az annak a kérdése, hogy a válságot hogyan lehet jól és eredményesen kezelni. Emlékeztetnék arra, hogy a magyar kormány számos intézkedést hozott az elmúlt másfél, lassan két esztendőben, igyekeztünk előkészíteni azokat a lehetőségeket, és azért mondom, hogy majdnem két esztendőben, mert a ’19-es költségvetésben milyen jó, hogy nagyobb tartalékkal számoltunk, és a tartalékok mértékét jelentősen megemeltük. Tehát ezekből sikerült és lehetett olyan támogatásokat elindítani, amelyek a vállalkozásokat, az embereket, a családokat támogatták, függetlenül attól, hogy milyen településen élnek. Kamatmentes gyorskölcsön a vállalkozóknak, a bértámogatás éppen most van meghosszabbítva május hónapra is, tisztelt képviselő úr, és ez nyilván a szombathelyi kávézó, étterem, turisztikai egység vagy panzió működtetőjét is érinti, ő is igénybe veheti ezeket a támogatásokat. [[14.20]] Ami nyilván az önkormányzatoknak fáj, hogy az iparűzési adó egy részét javasoltuk ott hagyni a vállalkozásoknak szerintem ez is jó a szombathelyi vállalkozásoknak is , most pedig a teraszhasználati díjat függesztettük föl. Erről pedig azt hallottam még a főpolgármester úrtól is, hogy ő is tervezte ezt az intézkedést, tehát ez, úgy tűnik, egybeesik az önkormányzatok szándékával. Ezért tudom azt mondani, képviselő úr, hogy Szombathely sem járt rosszul, hiszen ott is a munkahelyek megtartása, a családok védelme a legfontosabb. Emlékeztetnék itt arra, hogy a „Modern városok” programot a kormány folytatja; Szombathellyel van egy megállapodásunk, és ennek [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] minden pontját be kívánjuk tartani. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Viszonválasz, képviselő úr, egy percben.
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr. A kérdésemre választ nem kaptam. Tehát a tavaly decemberi Közlönyben benne volt, hogy Zalaegerszeg szabad felhasználásra kap 1,38 milliárdot, visszakompenzálandó az iparűzési adó elvételét. Meg fogjae Szombathely kapni ugyanezt a pénzt? Ez a kérdés. Amennyiben erre a válasz az, hogy lorem ipsum vagy blablabla vagy Gyurcsány Ferenc, akkor tudjuk, hogy nem fogja megkapni [[Derültség.]] ; amennyiben az a válasz, hogy megkapja, akkor meg tudjuk, hogy nem hazudtak akkor, amikor azt mondták, hogy nincs kétféle állampolgár. És szeretném mondani, hogy hiába válaszol majd munkacsoportokkal, munkabizottságokkal meg egyéb ilyen faramuci dolgokkal. Ez egy rendkívül egyszerű kérdés: lesze ez az 1,38 milliárd átutalva vagy nem lesz? Nem inspiráló az, hogy Balla miniszteri biztos úr azt mondta, hogy nem kell kompenzálni ezt a költségvetési forráscsökkentést. Az tehát a kérdésem, hogy megkapjae ugyanazt a pénzt Szombathely, mint amit Zalaegerszeg megkapott. Igen? Nem?
Köszönöm szépen. Miniszterelnök-helyettes úr viszonválasza következik egy percben.
Tisztelt Képviselő Úr! Az élet nem csak fekete-fehér. Tehát tudom, hogy ön nagyon szereti kisarkítani a dolgokat [[Derültség az ellenzéki padsorokban.]] , de azért a helyzet ennél egy kicsit összetettebb. Egyrészt, ahogy mondtam önnek is, a „Modern városok” programot folytatjuk, és ebben Szombathely is kiemelt szerepet játszik. Megjegyzem egyébként, én magam is szívből támogatom a szombathelyi fejlesztéseket. Egy évet töltöttem ott katonaként, és nagyon szép emlékeim vannak a városról, tehát én is amellett vagyok, hogy Szombathely lehetőség szerint minden támogatást kapjon meg. De hát, az almát veti össze a körtével. Két olyan településről van szó, amely között biztos, hogy van a Dunántúlnak ezen a részén egyfajta rivalizálás, de ha az adóerő-képességet nézem meg, más helyzetben van Zalaegerszeg, és más helyzetben Szombathely. Szombathely lehetőségei ebből a szempontból kedvezőek. És arról szeretném biztosítani a képviselő urat, hogy ha nem is ilyen közvetlen, direkt formában, de vagy hazai, vagy pedig uniós támogatás formájában Szombathelyre is jutnak olyan támogatási lehetőségek, amelyekből a várost és a tágabb régiót fejleszteni lehet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük szépen. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea és Tordai Bence képviselők, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettest jogosította fel. Kérdezem Tordai képviselő urat, elfogadjae a válaszadót.
Hallgatva az előző válaszát, nem fogadom el a kijelölt válaszadó személyét. [[Moraj a kormánypártok padsoraiban. Dr. Rétvári Bence közbeszól.]]
Megértettem. Tájékoztatom, hogy a miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Így aztán, tisztelt Országgyűlés, Mellár Tamás képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Varga Mihály miniszterelnök-helyettes urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Igen, öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Néhány nappal ezelőtt jelent meg a kormányzó párt központi lapjában a nevét nem szeretném kiejteni, de biztosan tudják, melyikről van szó egy cikk, amelyet a Központi Statisztikai Hivatal elnökhelyettese írt, és amelyben durván nekitámadt az ellenzéknek. Az elmúlt ötven esztendőben nem volt ilyenre példa. Még a szocialista időszakban sem vetemedtek arra a Statisztikai Hivatal vezetői, hogy az ellenzéket nyilvánosan támadják. Ezzel a lépéssel a KSH megszegte a statisztikai törvényben foglalt, hivatalos statisztikai szolgálattal szemben támasztott pártatlanság alapelvét. Tudják, ez a statisztikai törvény, amelyet önök 2016-ban fogadtak el, tehát nem hivatkozhatnak rá, hogy az átkos Gyurcsány-korszak terméke. De ha valaki veszi a fáradságot, és elolvassa, alaposan átnézi ezt a cikket, akkor azt is megtalálhatja benne, hogy ez tele van hibával, csúsztatásokkal, vagyis a KSH ismételten megszegte a statisztikai törvényt: a megbízhatóság törvénybe foglalt alapelve is sérült ennek kapcsán. Három kérdésem van ezzel kapcsolatban. Miként fogja büntetni a KSH-t felügyelő minisztérium a Statisztikai Hivatal törvényszegését? [[Dr. Rétvári Bence: Ez az ötvenes évek!]] A másik, hogy milyen intézkedéseket tervez a kormány, hogy ilyen sajnálatos ügyek a jövőben ne fordulhassanak elő. A harmadik pedig: mit kíván tenni a kormány annak érdekében, hogy megállítsa a Központi Statisztikai Hivatal rohamos tekintélyvesztését és az adataival szembeni bizalmatlanságot? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Miniszterelnök-helyettes úr, parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Érdekes volt hallgatni az ön felvetését, úgy is, mint a Statisztikai Hivatal egykori elnökéét. Talán a kérdés mögött mintha az húzódna meg, hogy a kormány jól kezeli a járványhelyzetet, a gazdaság kezd talpra állni, mentjük a munkahelyeket, és minthogyha ez fájna ott valahol, a képviselő úr szíve legmélyén. [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] Nézze, az, hogy valaki ír egy véleménycikket és ez megjelenik, szerintem nem büntetendő cselekmény Magyarországon. Vannak már olyan országok, ahol ezért elmarasztalás vagy éppen állásvesztés jár lásd Németország, egy bizonyos futballedző menesztését , Magyarország még szerencsére nem ilyen hely. És pláne nem olyan hely, ahol az ellenzéki vádaskodások után, egy ellenzéki követelésre a kormány azonnal lép, és valakit meg fog büntetni. Nem is értem a kérdését, képviselő úr. Azt gondolom, hogy ebben a véleménycikkben nagyon fontos felvetések voltak, és itt sem a KSH-é volt az első szó. Emlékezzünk arra, hogy önök hetek mit hetek? , hónapok óta támadják a Statisztikai Hivatalt azzal, hogy éppen, mondjuk, az átlagbérre vonatkozó adatokat önök szerint a KSH hogyan manipulálja. Úgyhogy én azt tudom mondani a tisztelt képviselő úrnak, hogy egy kicsit mintha savanyú lenne a szőlő. [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Nem hiszem, hogy helyes lenne önnek egykori KSH-elnökként azokat a kollégákat elmarasztalni és vádaskodással illetni, akikkel ön is annak idején együtt dolgozott. Azt kérem öntől, hogy tisztelje a KSH függetlenségét, tartsa tiszteletben ennek az intézménynek a szuverenitását. Ez az intézmény az, aki bennünket is figyelmeztethet arra, hogyha adott esetben a makrogazdasági pálya eltér a tervezettől. Azt gondolom, hogy fontos intézménye tehát a magyar államigazgatásnak a KSH, tartsuk tiszteletben ennek az intézménynek a működési autonómiáját! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. A képviselő úr viszonválasza következik egy percben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök-helyettes Úr! Ön félreértett engem, én nem jobinterjúra jöttem önhöz a KSH ügyében, hanem mint országgyűlési képviselő tettem föl önnek három, egészen jól strukturált kérdést; tehát azt szeretném, ha erre a három kérdésre próbálna meg válaszolni. Nyilvánvalóan a válaszából kitűnt az, hogy a kormány nincs tisztában azzal, hogy egy statisztikai adat annyit ér, amennyien hisznek és bíznak benne. És ha ez a bizalom elveszik, akkor nagyon hosszú időre van szükség, hogy ezt a bizalmat helyreállítsuk. [[Dr. Orbán Balázs közbeszól.]] És ha egy kicsit körbenézne az országban, akkor láthatná, hogy ma a KSH adataival szemben roppant alacsony a bizalom, és egyre kevesebben és kevesebben fogadják el [[Dr. Rétvári Bence: Itt éppen Eurostat-adatok vannak.]] , akár az inflációra, akár a reálkeresetekre vonatkozó megállapításokat, mert az már a vicc kategóriája, hogy 449 ezer forint a havi bruttó átlagkereset Magyarországon. Menjünk ki egyszer a piacra [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és kérdezzük meg az embereket: valóban ennyi? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Miniszterelnök-helyettes úr viszonválasza következik. Tessék!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A KSH munkatársai ezt teszik rendszeresen. Ön ezzel a rendszerrel szerintem tisztában is van, hiszen elnökként felügyelte, vezette ezt az intézményt, és nagyon is jól tudja, hogy az a több ezer munkatárs, aki a KSH-ban dolgozik, nem pusztán a magyar jogszabályok, hanem az Eurostat és az Európai Unió elvárásai szerint végzi a munkáját. Tehát vissza kell utasítanom azt a vádaskodást, amit most itt a parlamentben előadott. A Központi Statisztikai Hivatal igenis jól végzi a munkáját, az Eurostat irányelvei alapján végzi ezt a munkát, tehát megbízható adatokat közöl. [[14.30]] Az, hogy önnek baja van a Statisztikai Hivatal munkatársaival, egyes munkatársaival vagy vezetőivel, ne haragudjon, de e mögött inkább azt érzékelem, hogy már nem ön a Statisztikai Hivatal vezetője; ahogy mondtam: kicsit savanyú a szőlő. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Csenger-Zalán Zsolt képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Nincs megállás?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Vargha Tamás államtitkárt jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat: elfogadjae… [[Jelzésre:]] Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Elmondhatjuk, hogy a koronavírus-járvány elleni védekezés szempontjából egy rendkívül eredményes hét áll mögöttünk. Folyamatosan érkeztek az oltóanyagok, több mint félmillióval nőtt a beoltottak száma, pénteken elértük a négymillió főt, sőt már a 4 millió 73 ezret. Magyarországon az oltás üteme továbbra is megközelítőleg a kétszerese az uniós átlagnak. Mivel egyre többen szereznek védettséget, lépésről lépésre lehetőség van arra, hogy visszatérjünk a régi, megszokott életünkhöz. Ez is visszaigazolja, hogy helyes döntés volt, hogy más hatékony és biztonságos vakcinákról is gondoskodjunk, miután Brüsszel elhibázta a központi beszerzést. Ha nem vásároltunk volna mi magunk vakcinákat, akkor még mindig várhatnánk az uniós bürokratákra. Ezzel szemben mi már a legelején megmondtuk, hogy számunkra az emberélet a legfontosabb, ez az egyetlen fontos kritérium a vakcinabeszerzések során. Nem számít, hogy keleti vagy nyugati, csak az számít, hogy hatékony legyen, hogy megvédje az embereket. A helyzet úgy áll, hogy ma már Nyugat-Európa is keleti vakcinákra vár, csak közben eltelt majdnem fél év. Azért állunk jól az oltásokkal, mert nem hallgattunk azokra, akik le akartak minket beszélni az önálló cselekvésről, nem engedtük, hogy előírják nekünk, hogy mit tegyünk. Mi mindvégig csak egyetlen szempontot tartottunk szem előtt, a magyar emberek érdekét. Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogy hallottuk, a héten sincs megállás, a szállítógépek még fognak fordulni néhányszor a közeljövőben. Hogyan folytatódik az oltási program a következő hetekben, hány adag vakcina érkezik még Magyarországra? Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Vargha Tamás államtitkár úr, tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar kormány rendkívül korán, a múlt évben felismerte, hogy a magyar emberek életének védelme érdekében szükség van biztonságos és hatékony oltóanyagra; függetlenül attól, hogy az honnét érkezik, amennyiben biztonságos és hatékony, akkor életet ment, és az életet jelenti. Az ön által is említett brüsszeli beszerzési projekt alapvetően egy jó kezdeményezés volt, abban mi is részt veszünk, de ma már az Európai Bizottság elnöke is elismerte, hogy ezt a beszerzést bizony elrontották, így azonnal cselekednünk kellett. A mi következetes és kölcsönös tiszteleten alapuló külpolitikánk révén a világon elsők között jutottunk orosz gyártmányú Szputnyik, illetve a kínai gyártmányú Sinopharm vakcinához, amelyek aztán a magyar hatóságok felelős döntése után a magyar emberekhez kerültek, és oltás formájában mentették az életeket. Ezzel szemben az oltásellenes baloldal folyamatosan támadta és támadja ezeket a vakcinabeszerzéseket. Emberkísérlettel vádolta meg a kormányt a DK-s polgármester, és a magyar emberek életét kockáztatva egyszerűen visszaküldte a vakcinákat. A magyar beszerzésnek köszönhetően május végéig 3,5 millió emberrel többet tudunk majd beoltani, mint azok az országok, amelyek nem választották a keleti vakcinákat. A szerződés értelmében még egy 200 ezres orosz szállítás van hátra, amely az elkövetkezendő hetekben érkezik; a Sinopharm oltóanyagból eddig 2,1 millió adag érkezett, és májusban még további 2,9 millió adagot várunk. Kulcsfontosságú, hogy mindenki számára rendelkezésre álljon az oltóanyag, hiszen ez az egyetlen út a korábbi életünk visszanyeréséhez. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Képviselő úr, viszonválasz egy percben!
Köszönöm szépen a megnyugtató információkat, államtitkár úr. Ugyanakkor itt ma a parlamentben is hallhattuk, hogy az ellenzék most a védettségi igazolvánnyal kapcsolatban próbál fogást találni a magyar, nagyon sikeres védekezésen. Németország épp most szerez be 30 millió adag orosz vakcinát. Biztos vagyok benne, hogy minden politikai nyomástól függetlenül az európai hatóságok pillanatok alatt el fogják ismerni, hogy az orosz vakcina kiváló és alkalmas. A WHO épp most vizsgálja a kínai vakcinákat. Én arra szeretném kérni a Külügyminisztériumot, a külügyi apparátust, tegyen meg mindent azért, hogy a magyarok igenis utazhassanak ezzel a védettségi igazolással, hiszen teljesen nyilvánvaló, hogy a világ számára egyetlen dolog fontos, az, hogy egy vakcina hatásose vagy sem. Ebben ne kövessük az európai hibás gyakorlatot! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Államtitkár úr, viszonválaszra, tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Így fogunk tenni. Így fogunk tenni, hiszen azt gondolom, hogy a magyar út sikerességét bizonyítja, amit ön is említett, hogy már az Európai Unió vezető országai is úgy látták, hogy hozzánk hasonló oltóanyag-beszerzést kellett volna folytatni, hiszen tárgyalnak az orosz vakcina beszerzéséről is. Az oltásellenes baloldal az, amely politikai hasznot remélve bizonytalanítja el az embereket. Ezt bizonyítja, azt gondolom, a múlt hét pénteki eset is, hiszen azért gondolták olyan sokan, hogy a Pfizer oltóanyag az egyetlen hatásos, mert a baloldal folyamatosan ezt hitette el az emberekkel. Ez nem így van: mindegyik oltóanyag hatásos, és mindegyik oltóanyaggal beoltott ember védett lesz a vírus ellen. Azt gondolom, hogy mint ahogy a beszerzésügyben, a felelős döntés meghozatala után a vakcinaútlevéllel utazni is fognak tudni a magyar emberek. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Balczó Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Végül is az uniós helyreállítási alap melyik keretére nyújtja be Magyarország tervét a Kormány?” címmel. A miniszter távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e. [[Jelzésre:]] Öné a szó, parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Európai Unió 750 milliárd eurós hitelfelvétellel fedezett helyreállítási alapjából Magyarországnak 5800 milliárd forint jut. Ebből 2500 milliárd támogatásnak minősül, 3300 milliárd pedig igénybe vehető hitel. Ez egy hatalmas összeg. Célszerű felhasználás esetén rendkívüli lehetőséget jelent az ország számára. Amikor erről nyilatkoztak kormánytagok az elmúlt időszakban, ők a teljes összegről beszéltek. Az összeg felhasználásához a tagállamoknak úgynevezett helyreállítási és alkalmazkodási tervet kell benyújtaniuk, elvileg április 30-áig. Ez a terv elkészült. Oldalterjedelmét tekintve 426 oldal, pénzügyi terjedelmét tekintve 5800 ezer milliárd forint. Mindezek ismeretében fogadtuk értetlenül Orbán Viktor brüsszeli bejelentését, mely szerint Magyarország csak a támogatási részre tart igényt. Gulyás Gergely azt nyilatkozta, hogy Magyarország az elsők között nyújtja be a tervét, amely 2500 milliárd forintos támogatásra terjed ki. Itt látható az a terv és az a táblázat, amit állítólag egyeztettek 500 szervezettel, valamint online és személyes konferenciákat tartottak. Ez tartalmaz kilenc komponenst, 5797 ezer milliárd összeggel. Most mi lesz: elölről kezdik ezt a nagy egyeztetést a 2500 milliárdos összegre? Elhangzott, hogy a kormány a hitelt azért nem veszi igénybe, mert nem akarja az államadósságot még tovább növelni. Ez érthető lenne, hiszen a Fidesz kormányzása alatt az államadósság növekedése az inflációval korrigálva is 46 százalék. Ugyanakkor az elmúlt fél év döntései nem igazolják, hogy önök ezt a fontos szempontot alapvetőnek tekintették volna. Végül is, államtitkár úr, milyen tervet küldtek vagy küldenek ki Brüsszelbe, milyen összegre? Köszönöm szépen.
Orbán Balázs államtitkár úr, parancsoljon! [[14.40]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ha megengedi, én máshonnan fognám meg a helyzetet, valahonnan az RFF célja felől közelítenék. Ugye, mi az uniós célja ennek a helyreállítási és alkalmazkodóképességet növelő alapnak? Az, hogy a koronavírus-járvány miatti helyreállítást és egyébként az európai államoknak a rezilienciáját vagy alkalmazkodóképességét növelje. Ez egy pénzügyi lehetőség. Volt vita köztünk, de az teljesen egyértelmű, hogy ez az egész konstrukció egy hitel. Hogy most ezt közvetlenül a tagállamok fizették, vagy az Unión keresztül fizetik csak a tagállamok, ez szerintünk egy szemantikai kérdés. Akkor van értelme e hitelkonstrukció felhasználásának, ha kedvezőbb feltételeket tudunk teremteni, mint ha hazai költségvetési forrásokból, egyébként a piacon rendelkezésre álló forrásokból vagy egyéb más uniós forrásokból, például az MFF-alapból tudjuk ezeket a beruházásokat finanszírozni. Ami most látszik, hogy ennek az RFF-keretnek a támogatási része, ahogy ön is mondta, ez a kicsit több mint 7 milliárd euró, 2500 milliárd forint, amelynek a felhasználása észszerű. Egyébként az európai uniós országok döntő többsége, jellemzően azok, amelyek jobb piaci és finanszírozási pozícióban vannak, hasonlóképpen döntöttek, hogy az alapnak ezt a részét használják föl. Egyébként 2023. december 31-éig lehet dönteni az alap másik részének, a visszatérítendő támogatási részének a felhasználásáról. Itt is megfontoljuk, ha kedvező a konstrukció, akkor egyedileg, projektalapon fogjuk finanszírozni ezeket a fejlesztéseket. De ami fontos, hogy ezek a fejlesztések szolgálják Magyarország érdekét, ezek a fejlesztések szolgálják a koronavírus elleni gazdasági küzdelmet, ezért meg fognak valósulni. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Képviselő úr viszonválasza egy percben!
Köszönöm a szót. Arra nem kaptam választ, hogy ha így gondolják, akkor miért 5800 milliárd euróról készült ez a terv. A másik: önök novemberben felvettek egy hitelt, pontosabban: államkötvény-kibocsátással, amely 2,5 milliárd euró, és pont erre a célra. Akkor mi a különbség a két lehetőség között, a kedvező hitelű közös felvétel és e mögött a kibocsátás között? Van egy nagyon nagy különbség, az, hogy az egyiket az Európai Unió ellenőrizni fogja, nem az ideológiai ismérvek alapján [[Dr. Rétvári Bence: Dehogynem!]] , hanem annak alapján, hogy szabályszerűen költike el. A másikat pedig önök szabadon tudják elkölteni, és így tudják tovább hizlalni a saját oligarchájukat, mert a másik esetében azt csak az uniós pénzeknek a nem szabályszerű felhasználásával tudták. Egyébként pedig ez lehet a jövő generáció számára nagyon hasznos, ha ilyen a gazdaságpolitikájuk, amelyről Matolcsy György azt mondta, Magyarország ma nem rendelkezik egységes és világos jövőképpel. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm. Államtitkár úr viszonválasza.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Ez a dolog nem úgy van, ahogy ön állította. Tehát az a probléma, hogy ennek az európai uniós forrásrendszernek a felhasználása kötött, és bizony vannak olyan kiadások, amelyeket mi szerettünk volna ebből az uniós felhasználási alapból támogatni. Mondok egy konkrét példát önnek: orvosbéremelések. És ehhez az Európai Unió nem járul hozzá. Tehát én azt gondolom, abban nem lehet vita a parlamenti patkó két oldala között ülő képviselőkben, hogy az orvosbéremelések egy pandémia során fontos dolgok. [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Az Európai Unió, Brüsszel úgy döntött, hogy nem támogatja. [[Arató Gergely közbeszól.]] Arató képviselő úrnak fogom mondani, ezért döntöttünk úgy, hogy a magyar költségvetésből fogjuk finanszírozni, az erre vonatkozó részleteket pedig nem vesszük föl. Tehát szemben a 2010 előtti állapottal, megnyugtatom képviselő urat, lesz a nemzetstratégiai szempontból fontos kiadásoknak finanszírozási felülete, vagy magyar költségvetésből vagy uniós forrásból, vagy a piacokról, amelyik a magyar emberek számára a legkedvezőbb. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Szászfalvi László képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Ki áll az oltás mellett és ki ellene?” Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkárt jelölte ki. Elfogadja a képviselő úr? [[Szászfalvi László jelzésére:]] Öné a szó, tessék!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Múlt héten újabb mérföldkőhöz érkeztünk a koronavírus elleni harcban, elértük a négymillió első beoltott főt, ami lakosságarányosan tekintve egészen egyedülálló teljesítmény nemcsak Európában, hanem világszerte is. Ennek köszönhetően szombatra a fokozatos nyitás újabb lépcsőfokához érkeztünk. A védettségi igazolvánnyal rendelkezők számára megnyíltak a vendéglátóhelyek belső terei, a szállodák, a szabadidős létesítmények, állatkertek, múzeumok, mozik, színházak, edzőtermek és sportesemények, és ezeket a helyeket rokon kíséretében kiskorúak is látogathatják. Fontos hangsúlyozni, hogy erre azért van lehetőség, mert Magyarország lakosságának több mint 40 százaléka megkapta az első oltást. Tisztelt Államtitkár Úr! Már a második hullám során világossá vált, hogy a vírust csupán korlátozó eszközökkel nem lehet legyőzni, a hatékony megoldást egyedül a vakcina jelenti. A Fidesz-KDNP-kormány felismerve ezt, a lehető leggyorsabban alternatív megoldásokat keresett, hogy a minél nagyobb átoltottság mielőbb elérhető legyen. Ehhez képest a baloldal a közös összefogás és a járvány mielőbbi legyőzése helyett saját pártpolitikai céljait helyezi előtérbe. Miközben a baloldali politikusok az oltás ellen kampányolnak, maguknak beadatják a védőoltást. Már a járvány elején azzal próbálkoztak, hogy diktatúrát kiáltottak, és nem akarták megadni a kormánynak a szükséges veszélyhelyzeti felhatalmazást, aztán álhíreket kezdtek terjeszteni, kamuvideókat gyártottak, és folyamatosan oltásellenes kampányt folytatnak. Tisztelt Államtitkár Úr! A fentiek alapján tehát kérdezem, ön hogyan látja, ki áll az oltás mellett és ki ellene. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Rétvári államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt hónapokban egy példa nélküli baloldali magatartásnak lehettünk itt a parlamentben is szem- és fültanúi, már november óta elmondta a baloldal, hogy ő mást sem fog tenni Brüsszelben, mint hogy megpróbálja megakadályozni azt, hogy magyar embereket akár kínai, akár orosz vakcinákkal beoltsanak. Sőt, itt a magyar parlamentben egy mai napig vissza nem vont, sőt kettő vissza nem vont határozatuk is van, ami szintén ellehetetlenítené azt, hogy emberek millióit most már mondhatjuk, hogy millióit, hiszen legalább másfél millió emberről van szó megvédjük a koronavírus-fertőzés bármilyen következményétől azáltal, hogy kínai vagy orosz vakcinát kapnak. Szerencsére az emberek jó része nem hallgat a baloldalra Magyarországon, csak áprilisban 800 ezren regisztráltak a koronavírus-oldalon. Arra biztatunk mindenkit, hogy regisztráljanak még, hiszen a következő hetekben már lesz annyi oltás, hogy mindenkit közvetlenül a regisztráció után is be lehet oltani. És látható, hogy semmi olyasfajta mellékhatása nincsen, mint amivel próbált a baloldal riogatni, egyrészt, hogy ne biztosítana védelmet a kínai vagy orosz vakcina, vagy pedig olyan mellékhatásai lennének, amelyek veszélyesek. Egyik sem történt meg, pedig világszerte már tízmilliókat oltottak be ezekkel az oltóanyagokkal. Ha megnézzük áprilisban a fertőzöttek és a beoltottak arányát, azt láthatjuk, hogy 126 ezer új fertőzött mellett 15-ször annyi ember kapta meg a védőoltást, 1,9 millió ember. Tehát jól halad Magyarország ezen a téren. Ezt a WHO is elismerte, idézem szó szerint Hans Klugét, a WHO regionális vezetőjét: „Magyarországon példaértékű oltási kampányt folytatnak [[Arató Gergely közbeszól.]] , életmentő eszközként tekintenek a vakcinára, amelynek kérdése túlmutat a geopolitikán.” Ezzel szemben a magyar baloldal néha a regisztrációt támadja, néha a hatásosságát vonja kétségbe az oltásnak. És ha már Arató képviselő úr itt bekiabált, hadd idézzem Arató Gergelynek Arató Gergelyt: „Nem kérünk olyan vakcinákból, amelyeket európai szakemberek nem is vizsgáltak mert Arató Gergely szerint a magyar szakember nem európai szakember , és a hírek szerint a hatékonyságuk az 50 százalékot sem éri el.” Hát, ebben is ön nyíltan hazugságon lett rajtakapva [[Varga Mihály: Szégyen!]] képviselő úr, kétszeresen is. [[Varga Mihály: Szégyen! Arató Gergely: Már a kínaiak is… Taps a kormánypártok soraiból.]]
Képviselő úr! Örülök, hogy többen magukra vették. [[Derültség.]] Pedig Szászfalvi képviselő úrnak szólt, aki legálisan szólhat egyfelől.
Megtisztelő, elnök úr, köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Örömteli dolog volt miniszterelnök úr pénteki bejelentése, miszerint az érettségit követően elindul a 16 és 18 év közöttiek oltása is. Ezalatt a kormányzati vakcinabeszerzéseknek köszönhetően pedig már annyi vakcina van Magyarországon, hogy mindenki számára elegendő, aki be akarja oltatni magát. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! A mi megítélésünk szerint az oltás nemzeti ügy, nem lehet a pártpolitikának az eszköze. A baloldal ne bizonytalanítsa el főleg a saját szavazóit, hanem inkább segítse a tömeges oltást, hogy minél hamarabb, minél gyorsabban a normális keretek között élhessük tovább az életünket. Köszönöm szépen válaszát. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm. Államtitkár úr viszonválasza! [[14.50]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Vajon elképzelhetőnek tartjuk azt, hogy egyes pártok azt mondják az embereknek, hogy a csecsemőknek a pár naposan beadandó oltást ne adassák be a szülők a gyereküknek? Elképzelhetőnek tartjuk azt, hogy amikor az iskolában sorban állnak a gyerekek, hogy a többféle egykori népbetegség ellen oltást kapjanak, akkor odaállnak a baloldali pártok, és azt mondják, hogy mivel az egyik vagy másik gyerekbe beadandó oltás lehet, hogy Oroszországból jön, vagy lehet, hogy Kínából jön, ezért ne adják be, miközben több mint hetven, Kínából származó gyógyszernek van engedélye ma is Magyarországon, amelyek forgalomban vannak? Elképzelhetőnek tartjuk, hogy inkább ezeknek az egykori, sok-sok százezer áldozattal járó népbetegségeknek drukkoljon valaki, és megpróbálja tömegesen lebeszélni az embereket? Mert most ez történt, csak nem gyerekek, nem újszülöttek és kisiskolások oltása kapcsán, hanem felnőtteknek, sőt sok esetben krónikus betegeknek vagy idős embereknek a beoltása kapcsán. A baloldal arra próbálta őket rábeszélni, hogy ne vegyék fel, ne adassák be maguknak se a kínai, se az orosz koronavírus elleni oltást. Ez példátlan és óriási felelőtlenség! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Hova tüntették a magyar egyetemeknek járó 1338 milliárd forintot?” A miniszter, távolléte miatt, válaszadásra Schanda Tamás államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, hogy elfogadjae a képviselő úr.
[[Miközben feláll:]] Ez jutott.
Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Lenyűgözve hallgattam ezt az előző dramatizált Magyar Nemzet-vezércikket, de továbbra is szeretném leszögezni, hogy önök hazudnak, mint a vízfolyás, ebben a kérdésben. [[Dr. Rétvári Bence: Szó szerint idéztelek!]] Az ellenzék nem oltásellenes! Az az idézet, amelyikről ön beszélt, nagyon pontosan megállja a helyét [[Varga Mihály: Szégyen!]] azt a vakcinát önök a külügyminiszter szakvéleménye alapján, nem létező kínai vizsgálatok alapján engedélyezték. [[Dr. Rétvári Bence: Nincsenek kínai vizsgálatok mögötte?]] De azért van egy nagyon fontos tanulság: az ellenzék mindig is oltáspárti volt, de azt követelte, hogy az embereknek legyen választási lehetősége. [[Dr. Rétvári Bence: Nem ezt mondtad!]] És mit mutatott meg a pénteki nap? [[Dr. Rétvári Bence: Kínos magyarázkodás!]] Azt, hogy amikor önök kihozták a Pfizert a raktárból, és engedték, hogy az Európai Unió által engedélyezett vakcinával oltsák magukat az emberek [[Dr. Rétvári Bence: Nem volt bent a raktárban, az a baj!]] , akkor sorban álltak. Na, de nem erről a hazugságukról akarok kérdezni, hanem egy másikról. [[Dr. Rétvári Bence: Kínos magyarázkodás!]] Ugyanilyen arcpirító hazugság volt, amikor azt mondták az egyetemeknek, ha vállalják a szerkezetváltásnak, a modellváltásnak nevezett privatizációt [[Dr. Rétvári Bence: Ez volt nálatok a tandíj!]] , azt, hogy a fideszes alapítványok kezébe adják az egyetemeiket, akkor ezért cserébe majd uniós fejlesztési forrásokat kapnak. Ezek után, alighogy kihirdették a törvényt, Gulyás Gergely a múlt héten minden pironkodás nélkül bevallotta, hogy eszük ágában sincs felvenni az Európai Uniótól ezt a pénzt, és eszük ágában sincs odaadni az egyetemeknek. Úgy tolták végig az egyetemeken a szerkezetváltást, magyarul a fideszes privatizációt, hogy végig tudatosan hazudtak nekik: olyan fejlesztési támogatást ígértek nekik, amit eszük ágában sincs odaadni. Az lenne az indokolt kérdés ebben a helyzetben, hogy nem szégyellike magukat, de ezt nem kérdezem, mert tudom, hogy nem szégyellik magukat. Azt szeretném kérdezni, hogy mi volt önöknek fontosabb, mint a magyar felsőoktatás, a gyerekeink és az ország sorsa.
Köszönöm szépen. Schanda Tamás államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a figyelmet. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nekem mindig megtiszteltetés önnek válaszolni, ezért engedje meg, hogy most is igyekezzem ezt megtenni, még akkor is, ha csak kényszerhelyzetben fogadott el engem válaszolónak. Tehát, tisztelt képviselő úr, az a helyzet, hogy ön bármit is állít, oltásellenes. Az a szöveg, amit ön most itt lenyomott az Országgyűlésben, a magyar nyilvánosság előtt, egy oltásellenes szöveg volt, tisztelt képviselő úr. Ön és a párttársai a mai napig azon dolgoznak, hogy egyébként elbizonytalanítsák az embereket, és lebeszéljék őket arról, hogy beadassák maguknak az életet és az egészséget jelentő vakcinát. Tisztelt Képviselő Úr! Egészen szégyenletes az a tempó, amit ebben a témában önök nyomnak. Önök a komplett baloldalon oltásellenesek, és lebeszélik az embereket arról, hogy beadassák maguknak a vakcinát. Ezt tette ön most is, és ezt tette egyébként az ön párttársa a múlt héten az ATV-ben, és ezt teszik minden egyes megszólalásukban. Egészen elképesztő, tisztelt képviselő úr! És az is elképesztő, hogy ön feláll, és felsőoktatási kérdésekről akar itt a parlamentben beszélni, úgy, tisztelt képviselő úr, hogy abban az időszakban, amikor önök voltak kormányon, és amikor önnek felelős pozíciója volt, akkor tandíjat vezettek be, PPP-konstrukciókkal adósították el az intézményeket, és egyébként pedig az oktatók bérét is elvették, tisztelt képviselő úr. Ezzel szemben a polgári-nemzeti kormány vagyont ad az intézményeknek, lehetőséget ad az intézményeknek, és továbbra is ingyenes felsőoktatást biztosít a magyar fiataloknak. Egészen elképesztő, hogy ezek után idejön. Azt pedig ma már többször elmondtuk, itt volt az ülésteremben, csak nem figyelt, hogy a fejlesztéseket meg fogjuk valósítani. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Képviselő úr viszonválasza következik.
Köszönöm szépen. Azt kell mondanom, hogy bár én is mindig örülök, ha államtitkár urat hallhatom, de a miniszternek kötelessége lenne néha beszédülni a parlamentbe, és válaszolni a képviselőknek, ez benne van az amúgy nem is olyan csekély fizetésében. Ami pedig a konkrét kérdéseket illeti, először is: határozottan azt tudom mondani, hogy ön továbbra is hazudozik az oltásellenességről, és annyira elvitte a kormánypropaganda, hogy alig volt ideje a kérdésre válaszolni. Nem mond igazat természetesen a 2010 előtti kormányzásról sem: ma sokkal magasabb tandíjak vannak, csak másképp hívják, de attól, hogy átcímkézték, még ugyanúgy tízszer annyit kell fizetni, mint amiről annak idején szó volt. Egyébként pedig, úgy tűnik, arra a kérdésre elfelejtett válaszolni, hogy és akkor mi fontosabb, mint a felsőoktatás. Legalább azt a szintet érnék el, amit egyébként 2010 előtt uniós forrásokból a felsőoktatásra fordítottunk, de önök jelenleg [[Miközben a felemelt öklét rázza:]] ennyit szánnak a felsőoktatásnak, pontosan nullát. Nem tudom, ez tiltott szemléltetés-e.
Államtitkár úr viszonválasza következik.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy ön bármit is állít, bármit is mond, ha oltásellenes szöveget mond itt az Országgyűlésben, akkor ön oltásellenes. Ha el akarja bizonytalanítani az embereket abban, hogy a vakcina életet menthet, akkor ön oltásellenes. Arra kérjük önt, hogy fejezze be ezt a magatartást. Ami pedig a kérdésének a második felét illeti, világos és egyértelmű a helyzet: bármit is állít, bármilyen hangosan és bármit is mutogat közben, ma nincsen tandíj, ma van lehetősége a fiataloknak, hogy ingyenesen vegyenek részt a felsőoktatásban. [[Arató Gergely: Kevesebb, mint…]] Önök ezt el akarták venni a magyar fiataloktól. És azt is világosan elmondtuk már, most is még egyszer megerősítem, hogy a felsőoktatás fejlesztésében meg fogjuk tenni azokat a lépéseket, amelyeket megígértünk. Köszönöm megtisztelő figyelmét.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel az azonnali kérdéseket befejeztük. Most a napirendi pontjaink tárgyalásának végén a napirend utáni felszólalások következnek. Ezek sorában, mert van bőven, elsőként a Jobbik képviselője, Dudás Róbert képviselő úr mondhatja el napirend utániját: „Nem felelősöket keresek, hanem megoldásokat!” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Egy olyan témát hozok itt most napirend után a tisztelt Ház elé, amiről nyugodtan elmondható talán, hogy a városokból nem is látható. Számos alkalommal szólalok fel és tervezem a jövőben is felszólalni a vidék helyzete kapcsán, a vidék felzárkóztatása kapcsán, és ennek érdekében azokat az alapvető fontosságú dolgokat szorgalmazom és hozom ide az Országgyűlés elé, amelyek az alapját jelentik a vidéki életnek. Számos alkalommal beszéltem arról is, hogy az infrastrukturális fejlesztések, nevezetesen legfőképp az útfejlesztések azok, amelyek mindennek az alapját jelentik, vidéken is, városban is, vidéken viszont óriási az elmaradás, sokkal inkább, mint az a városi környezetben kimutatható. Addig, amíg megfelelő úton, megfelelő időben nem tudják megközelíteni a nagy cégek az adott települést, addig komoly fejlesztés nem várható. Ezt számos alkalommal elmondtam már, és nagy valószínűség szerint el is fogom mondani addig, amíg célt nem érünk, és meg nem valósulnak ezek a beruházások. De most továbbmegyek, és egy olyan szolgáltatás körüli problémáról szeretnék beszélni, ami lehet, hogy egyébként meg is döbbenti főleg a városi füleket. Ezek azok a legalapvetőbb szolgáltatások, amelyek gyakran vidéken, főleg a kistelepülések által övezett és kis falvas körzetekben, igencsak veszélyben vannak: ilyen az áramszolgáltatás és ilyen a vízszolgáltatás. [[15.00]] Bár mindenhol ki van épülve és mindenhol elméletileg működik, elég egy nagyobb szél, egy kisebb vihar, elég egy nagyobb eső és vagy az áramszolgáltatás, vagy a vízszolgáltatás szűnik meg, akár több napra is. Ezek közül is most a vízszolgáltatást emelném ki. Az Európai Unió előttünk álló hétéves pénzügyi ciklusának tárgyalása kapcsán itt az Országgyűlésben is több képviselő szájából elhangzott, én is szorgalmaztam, hogy az egyes szakértők által 1000, más szakértők által akár 3000 milliárd forint felújítási költségre is taksált vízhálózati rendszerünk teljes körű felújítását be kell iktatni. Jelezni kell az előttünk álló időszakban, egyébként múlt hét pénteken járt le ez a határidő, az Európai Unió irányába, hogy számunkra ez kiemelten fontos, kiemelten fontos, mert sok százezer embert érint. De hogy ne is menjünk el az Európai Unió hétéves költségvetési ciklusáig, jelen helyzetben a Helyreállítási Alap tekintetében múlt héten jelentette be miniszterelnök úr, hogy nem hívja le a teljes keretet, annak pusztán azon részét, amely ellenőrzés nélkül felhasználható. Pedig abból, ami egyébként ott marad most Brüsszelben, az ország vízhálózatának és vízkészlete rendszerének a felújítása valósulhatna meg. Azt gondolom, hogy ennek az elmulasztása történelmi bűn, mert óriási pénzekről beszélünk. Jelen állás szerint a keret meglenne rá, mégsem hívjuk le. De hogy miért is kellene ezt megvalósítani? Rendkívül egyszerű: azért, mert elavult. Még polgármesterkoromban számos alkalommal a megyei közgyűlésekben, számos más fórumon is beszéltem arról, hogy ezekre fordítani kell mind az önkormányzatok megsegítése érdekében, de legfőképp a lakosság érdekének védelme miatt. Most parlamenti képviselőként hozom a tisztelt Ház elé ezt a problémát, és természetesen úgy, hogy képviselőkkel, önkormányzati képviselőkkel és polgármesterekkel egyeztettem ebben a kérdésben. De hogy konkretizáljam is egyébként, mert lehet, hogy furán hangzik, hogy vannak települések, ahol nincs víz, igen, a hétvégi esőzések miatt vannak a Mátrában és a Mátraalján olyan települések, ahol jelen állás szerint már két napja nem működik a vízszolgáltatás. Tényleg lehet, hogy furán hangoznak ezek a XXI. század Magyarországán, de sajnos valóság. Nem ülhetünk tétlenül, és azt gondolom, hogy a keret meglenne rá, le kellene hívni az Unió által rendelkezésünkre bocsátott, Helyreállítási Alapban lévő összeget, nem kellene felesleges látványberuházásokra költeni, nem kellene 67 milliárdos vadászkiállításokra költeni, hanem ezekre a szolgáltatásokra kellene. Abban az esetben, ha a városi lakosság számára ez az alapvető szolgáltatás rendelkezésre áll és álljon is nyilvánvalóan rendelkezésre, akkor, azt gondolom, a vidék Magyarországán élő emberek számára is, hiszen nem különbek semmivel, meg kell hogy adjuk ezt a lehetőséget. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Gyüre Csaba képviselő úr, a Jobbik képviselője: „1745. május 6. a Jászkun Redemptio napja”. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Egészen pontosan 276 évvel ezelőtt, május 6-án írta alá Mária Terézia királynő a jászok és a kunok nemzetségének kiváltságlevelét, az úgynevezett redemptiót. Ezt gróf Batthyány Lajos Ernő kancellár és Koller Ferenc Xavér kancellári tanácsos ellenjegyezte és a nagy királyi titkos függőpecséttel hitelesítették. A jászok és a kunok többségükben a XIII. században telepedtek le Magyarországon. Anonymus a Gesta Hungarorum című művében már részletesen ír a kunokról mint olyan népről, akik harcban álltak a magyarokkal a honfoglalás előtt, de Kijev magyarok által történő elfoglalása után sokan csatlakoztak közülük a Kárpát-medencébe igyekvő magyarokhoz, így már ők is részt vettek a honfoglalásban is. Túlnyomó többségük azonban a mongol hódítás elől húzódott Közép-Európába, és 1239-ben IV. Béla király engedélye alapján költöztek a magyar királyság középső vidékeire. A jászok iráni nyelvű nomád nép volt. Őshazájukat Közép-Ázsiába teszik. Őket is a mongol hódítás tette ki a lakóhelyükről, ugyanis 1223-ban a Kalka folyó melletti csatában súlyos vereséget szenvedtek a mongoloktól, és így csatlakoztak a Magyarországra igyekvő kunokhoz, és együtt települtek be hazánkba. Jogaikat és kötelezettségeiket 1240-ben a bánmonostori egyezményben rögzítették. Eszerint a jászok és a kunok a hadi szolgálataikért cserébe területi önrendelkezési jogot és részleges adómentességet kaptak. Közvetlenül a tatárjárás előtt azonban kivonultak az országból, és IV. Béla hívására majd csak 1246-ban települtek vissza az Al-Duna vidékéről. Ettől a pillanattól a Jászság és a Kunság élete és története egybefonódott a magyarság történetével. IV. Kun László 1279-ben megerősítette a kiváltságaikat, és önálló jogszolgáltatási jogot is adott nekik. Legfőbb bírájuk a nádor volt. A XIV-XV. században még őrizték a nyelvüket és sajátos kultúrájukat, de fokozatosan hatott rájuk a befogadó nemzeté, azaz a magyaré is. A XV. században befejeződött a nem vérségi elv szerint szerveződő területi közigazgatási egységek, a székek kialakulása. A Jászságban a Berény-szék, az Árokszállás-szék, a Fényszaru-szék, a Négyszállás-szék jött létre, míg a Nagykunságban a Kolbáz-szék, a Szentelt-szék, a Kiskunságban a Halas-szék, a Kecskemét-szék, a Kara-szék, a Mizse-szék, valamint Dunántúlon a Hantos-szék jött létre. 1498-ban II. Jagelló Ulászló törvényei már együtt említik a jászokat és a kunokat, s innentől kezdve a továbbiakban már mindig együtt emlegették a két népcsoportot. A török hódoltság kedvezőtlenül érinti a jászokat és a kunokat, hiszen területük török fennhatóság alá kerül. Sok településük elnéptelenedik a 150 év alatt. A török hódoltság után, 1696-ban I. Habsburg Lipót király még megerősíti a jászok és a kunok kiváltságait, de 1699-ben már gyanúsan elrendeli a jász és a két kun terület népességi és vagyoni összeírását. Majd ezt követően 1702-ben, valamennyi korábbi privilégiumot megszegve, az Országgyűlés jóváhagyása nélkül 500 ezer forint rajnai forintért eladta a területet a Német Lovagrendnek. II. Rákóczi Ferenc már 1703-ban, tehát egy évvel később pátensben helyezte hatályon kívül a Német Lovagrend földesúri jogait, így nem is volt véletlen, hogy a jászok és a kunok igen nagy számban vettek részt a szabadságharcban. A szabadságharc 1711-es lezárását követően újra napirendre került a kiváltságok helyreállításának ügye. Mivel az Országgyűlés az adásvételt ezek után sem hagyta jóvá, sőt megtagadta, így a Német Lovagrend jobbnak látta eladni jogait a pesti invalidus rendháznak. A jászok és a kunok 1741-től mozgalmat indítottak gróf Pálffy János nádor támogatásával ősi jogaik helyreállítása érdekében, mely mozgalom négy év alatt eredményre vezetett. De ennek nem kis ára volt. Elő kellett teremteniük a vételárként korábban fizetett 500 ezer rajnai forintot, annak kamatait, 15 ezer forintot, továbbá vállalniuk kellett ezer huszár felszerelését, valamint a nádor éves fizetésének biztosítását. Ennek megfizetését követően Mária Terézia kibocsátotta számukra a megváltásról szóló diplomát. Ez visszaállította a jászok és kunok ősi jogait és pallosjogot is kaptak. A redemptio új jogállást jelentett minden jász és kun számára alig 40 év után, megszűnt a jobbágyi sorba taszított állapot, szabad ember jogállását nyerték, és nem függtek továbbá egyetlen földesúrtól sem. Én mint a magyar Országgyűlésnek talán egyetlen jász származású képviselője fontosnak tartottam, hogy erről az évfordulóról itt megemlékezzek. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönjük szépen. Keresztes László Lóránt képviselő úr, a LMP frakcióvezetője a következő: „A mi városunk, Pécs 55.” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Napirend után mindig szűkebb hazám, Pécs és Baranya aktuális ügyeiről beszélek, és most egy egészen borzalmas, és mondhatjuk, történelmi vonatkozásokban is súlyos eseménysorozat lezárásáról kell szólnom. Egy hosszú, több hónapos folyamat ért véget a múlt heti szavazással, amit a kormány és a kormánypárti képviselők modellváltásnak hazudtak. Az teljesen világos, hogy ami történt a magyar állami egyetemekkel, az nem modellváltás, hanem az egyetemek, az egyetemi vagyon, az egyetemi ingatlanok és az egyetemi döntéshozatal kiszervezése és politikai irányítás, politikai gyámság alá helyezése. Ezt a folyamatot hazugságokkal indokolták meg, az egyetemeket gyakorlatilag belezsarolták, és múlt héten mind miniszterelnök úr, mind Gulyás Gergely miniszter teljesen világossá tette, hogy gyakorlatilag valóban hazugság volt minden, amit korábban mondtak ezzel kapcsolatban. Ez egészen elképesztő felelőtlenség, hogy ebben a hazug folyamatban a legnagyobb vidéki tudományegyetemek is sorra kerültek, tehát Debrecen, Szeged és Pécs, és ezeket a térségük és városuk szempontjából is rendkívül fontos egyetemeket, intézményeket is kiszervezték, és most már jól látható az is, gyakorlatilag megszellőztette a kormányzati sajtó, hogy milyen politikai figurák, milyen politikai káderek visszavonhatatlan irányítása alá kívánják ezeket helyezni. [[15.10]] Azt gondolom, mindenképpen szükséges itt az Országgyűlésben megemlékezni arról, hogy Pécs és Baranya fideszes kormánypárti országgyűlési képviselői ismét elfelejtették azt, hogy a mandátumukat nem Orbán Viktortól kapták, és nem Orbán Viktornak és nem a Fidesznek tartoznak párthűséggel, hanem azoknak az embereknek tartoznak felelősséggel, akiket képviselnek. Hoppál Péter, Bánki Erik, Nagy Csaba és Hargitai János elárulta a Baranyában, a Pécsen élő embereket, és szavazatával hozzájárult a Pécsi Tudományegyetem kiszervezéséhez. Pontosan tudjuk azt sajtóhírek alapján, hogy kik várhatók, vagy kinek az irányítása alá helyezik a Pécsi Tudományegyetemet. Itt két volt fideszes alpolgármesterről beszélhetünk, egy olyan volt országgyűlési elnökről, aki, hogy úgy mondjam, modellváltó politikusként most már a másik oldalon politizál, miniszterelnöki megbízottként. Tudjuk azt is, hogy a kuratórium elnöki pozíciójára a legesélyesebb Bódis államtitkár úr, a pécsi egyetem volt rektora, az az államtitkár, az a felsőoktatásért felelős államtitkár, aki be nem tette a lábát az elmúlt hetekben az Országgyűlésbe, és megtette azt, hogy felsőoktatásért felelős államtitkárként előkelő idegenként kivonult ebből a gyalázatos folyamatból. Hazugság volt az, hogy itt a fejlesztési források hatékonyabb felhasználásáról van szó. 1500 milliárd európai uniós fejlesztési forrással hitegették úgymond az egyetemeket, nemcsak a Pécsi Tudományegyetemet, hanem valamennyi egyetemet. Gulyás Gergely egész egyszerűen elintézte múlt héten csütörtökön, hogy nem jön az Unióból fejlesztési forrás az egyetemnek. A másik oldalról itt hazudták végig az elmúlt hetek vitáit a kormánypárti politikusok, hogy ők aztán tiszteletben tartják az egyetemi autonómiát, és hogy itt semmiféle politikai szándék nincs a kurátori kinevezések mögött. Hát, hosszan sorolhatnánk már a minisztereket, államtitkárokat, akiket kineveztek. Orbán Viktor pénteken lezárta ezt a vitát. Elmondta, hogy büszke rá, hogy itt alapvetően politikai számítás volt az egész folyamat mögött. Tehát az a szándékuk, hogy visszavonhatatlanul a következő évtizedekben fideszes politikusok irányítsák ezeket a rendkívül fontos intézményeket, azokat az intézményeket, amelyek sorsa összefonódik az adott térségekkel. Azt el tudom mondani, hogy a Pécsi Tudományegyetem a közel 20 ezer hallgatójával az ország egyik legfontosabb egyeteme, az ország egyik legjobb egyeteme, és messze-messze Pécs legnagyobb munkáltatója, sok ezer pécsi család megélhetése függ az egyetemtől. Tehát itt nemcsak magát az egyetemet nyúlták le, nemcsak magából az egyetemből csináltak egy ilyen fideszes hitbizományt, hanem gyakorlatilag Pécs jövőjét is nagyon sok szempontból fideszes gyámság alá helyezték. Ehhez ismétlem a szavazatával hozzájárult ez a négy áruló, ez a négy kormánypárti politikus, akiket megint csak az érdekelt, hogy ők milyen utasítást kapnak a pártjuktól, milyen utasítást kaptak a miniszterelnöktől, és nem tekintették át, nem gondolták végig, hogy milyen súlya van az ő gyalázatos döntésüknek. Én azt tudom mondani, hogy személyesen is, és ahogy nézem, hála istennek, az ellenzéki oldalról is azt látom, hogy az egyik legfontosabb feladatnak tekintjük azt, hogy ezt a gyalázatot meg kell semmisíteni, ezt a döntést. Az egyetemi autonómiát helyre kell állítani, a fideszes kádereket le kell váltani, és valóban el kell indítani egy olyan fontos reformfolyamatot a Pécsi Tudományegyetem esetében is és általában a magyar felsőoktatásban , ami tényleg elhozza majd a szükséges hatékonyságnövelést, meg kell adni valóban a fontos fejlesztési forrásokat. De ezt, egy ilyen folyamatot, egy ilyen reformfolyamatot kizárólag úgy lehet elindítani, hogy abban partnernek tekintjük az érintetteket, partnernek tekintjük a felsőoktatás szereplőit, a Pécsi Tudományegyetem vezetőit és magát a várost is, hiszen ismétlem Pécs és a Pécsi Tudományegyetem sorsa összefonódik. Köszönöm szépen. [[Taps a DK és a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Farkas Gergely képviselő úr a következő, független képviselő: „Végre megszabadulhat a veszélyes hulladéktól Kiskunhalas” címmel mondja el felszólalását. Tessék!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Választókerületem központjában, Kiskunhalason egy útszéli, egy városszéli ingatlanon egy komoly veszélyeshulladék-lerakat volt az elmúlt tíz évben, de szerencsére ezt most már mondhatom múlt időben, ugyanis az elmúlt napokban, az elmúlt hetekben egy komoly előrelépés történt, és erről szeretnék beszámolni a Ház falai között. Tehát kezdjük a kezdetekkel, hogy mi is történt 2010 környékén, amikor kialakult ez az áldatlan állapot! Fojtogató szag, egymásra dobált, rozsdavágta hordók, repedezett betontárolók, szivárgások nyomai ilyen áldatlan állapotok uralkodtak a Bács-Reál Kft. egykori telephelyén, amelyet ezek között a körülmények között vett át az ingatlan új tulajdonosa. A telep korábbi birtokosa csődöt mondott, a különböző hatóságok pedig évekig csak passzolgatták egymásnak az ügyet, különböző bírósági eljárásokra, hatósági vizsgálatokra, bírságok behajtására kellett volna várni, közben a festéket, olajokat, oldószereket, savakat, vegyszereket rejtő hordók továbbra is csak szivárogtak, ráadásul a telephelytől 100-150 méterre lakott területek vannak. Az ilyen anyagok jelenléte pedig akkor sem kívánatos, ha közvetlenül nem is okoz az ott élőknek egészségkárosodást. A témával én is sokat foglalkoztam, volt parlamenti felszólalásom, számos írásbeli kérdést nyújtottam be az ügyben, Schanda Tamás államtitkár úrnál jártunk egy megbeszélésen az érintett ingatlan új tulajdonosával, sőt jó néhány évvel ezelőtt még Kepli Lajos akkori képviselőtársammal egy parlamenti vizsgálóbizottság felállítását is kezdeményeztük az ügyben, úgyhogy úgy gondolom, tényleg a tőlem telhető dolgokat megtettem ebben a konkrét esetben. De sokat tettek az ügy érdekében a környezetvédő szervezetek is, amelyek például a talajmintákból számos fém és ásványolaj esetében is a határértékek több tízszeres mennyiségű értékét mutatták ki. Most végre megoldódni látszik az ügy. A NAV közbeszerzést írt ki a munka elvégzésére, amelyet elnyert egy hulladékkezeléssel foglalkozó cég, tehát végül is ők lettek azok, akik az elmúlt hetekben megkezdték a veszélyes hulladékok elszállítását. Az is fontos lenne az elszállítás mellett, hogy a teljes körű kármentesítés is elkezdődjön, hogy ne maradjon szennyezés a talajban. Nemrégiben magam is jártam a telephelyen, és megtekintettem az ott zajló munkát. Azt tapasztaltam, hogy szépen zajlik a takarítás, több száz tonnányit már el is szállítottak a hulladékból, az azonban továbbra is problémát okoz, hogy nem lehet tudni, mit tartalmaznak ezek a szivárgó hordók, amelyek gyakran szét is durrannak, ha mozgatják őket. Nincs tehát egyszerű dolguk az ott dolgozó embereknek, akikkel mi is ott beszélgettünk. Jó hír tehát, hogy a terület remélhetőleg hamarosan megtisztul, azonban az is kívánatos lenne, hogy „a szennyező fizet” elv alkalmazásával a korábbi bűncselekményt elkövető tulajdonoson hajtsák be a terület helyreállításának díját, és ne az adófizetőknek kelljen állni a több száz millió forintos költséget. Ennek érvényesítésére kérem az illetékes hatóságokat, illetve nyomatékosan kérem a kormányt is, hogy ha már ilyen sokáig tehetetlenek voltak, tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy az államkasszát tehermentesítsék, és a szennyezők fizessék meg az okozott kárt. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK és a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Brenner Koloman képviselő úr, a Jobbik képviselője, az Országgyűlés alelnöke a következő napirend utáni felszólaló: „A Fertő tó a miénk” címmel. Alelnök úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fertő tó a miénk, a régió polgáraié és a turistáké. Ehhez képest mit tapasztalunk ezekben a napokban, ha ki tudnánk menni a Fertő tó partjára, ahova egyébként két éve nem lehet már kimenni? Miért is? Azt tapasztaljuk, hogy bontják a cölöpházakat, a nádas nagy részét a strand környékén már kiirtották, és folyamatosan rongálják azt a természeti és kulturális örökséget, ami a miénk, a soproni régió polgáraié. Érdekes módon a cölöpházak bontásáról nem találunk környezetvédelmi engedélyt. Érdekes módon a bontásuknál nem tartják be a természetvédelmi előírásokat. Érdekes módon robbanómotoros csónakot használnak, akik ezt most lebontják, pedig én jól tudom, hiszen az én édesapámnak volt csónakja a Fertő tó partján, hogy ott csak elektromos motort lehet használni. Nem különítik el a bontási anyagokat. Az egész építkezés során gyakorlatilag nem lehet behatolni az építési területre, és aki mégis meg akarja ezt tenni, azt nem soproni nyelvjárást beszélő biztonsági emberek utasítják rendre. De lássuk meg, hogy mi indokolja azt, hogy itt, ismételten a tisztelt Ház falai között felemlegessem ezt a gigaprojektet, amelynek kapcsán a helyi fideszes helytartó, Barcza Attila asszisztálásával közös nemzeti kincsünket és természeti kincsünket, a Fertő tavat ilyen veszély fenyegeti. 2018 novemberében tartottam meg a néppárti Jobbik képviselőjeként azt a képviselői fórumot, ahova hirtelen összejött minden érintett, mert senki nem tudta, hogy mi fog történni a Fertő tó partján, annak ellenére, hogy már 2015-ben elkészültek a tervek. [[15.20]] Aztán 2017-ben érdekes módon megváltoztatták ezeket a terveket, és hirtelen belekerült azóta sem tudja senki, hogyan egy hatalmas szálloda, apartmanházak, és így tovább, és így tovább, nem odaillő, Orbán Viktor apjának gánti köveiből és Mészáros Lőrinc által építtetendő gigantikus beruházás, amely ellen kezdettől fogva tiltakoztunk mi, a régió lakosai; ráadásul egy Natura 2000-es terület kellős közepén, illetve mellette. Az UNESCO-világörökség részéről beszélünk, közösen egyébiránt a Fertő tó osztrák részével, amely az UNESCO-világörökség része. Ezzel szemben jómagam mint az Országgyűlés alelnöke is levéllel fordultam már a megfelelő európai uniós és az UNESCO-szervekhez. Hiszen mind a magyar oldalon megalapított Fertő tó Barátai Egyesület amelynek alapító tagja vagyok , mind az osztrák oldalon is a beruházást tervező gigaberuházásokkal szemben létrejött Freunde des Neusiedlersees egyesület közösen hiszen ez mégiscsak a történelmi Nyugat-Magyarország területe, ahol mi a Fertő tavat évszázadokon keresztül mindig is közösen becsben tartottuk fordultunk azzal a kéréssel és követeléssel a megfelelő szervekhez, hogy ezt a gigaberuházást át kell gondolni. Nekünk részletesen kidolgozott terveink vannak arra, hogy a fertőrákosi strandot természetesen fel kell újítani, természetesen nagyon ráfér már erre a területre mindenfajta fejlesztés, de úgy, hogy az összhangban legyen a helyi tradíciókkal. Senki nem tudja megmondani, hogy hova fognak tűnni a nádfedeles cölöpházak. Illetve tudjuk, nem lesz belőlük már semmi, mert lebontják őket, és nem lesz helyette nádfedeles, a régió hagyományaihoz illő épület. Mi történt a nádaratással? A nádaratást a Fidesz hosszú éveken keresztül szívós aknamunkával tönkretette, pedig a nádaratás erre emlékszem, hiszen első munkahelyem a Kisalföld soproni szerkesztősége volt, és annak idején ezekről mindig én szoktam beszámolni még újságíróként bizony jó minőségű alapanyagot szolgáltatott különböző termékeknek. Összefoglalóan: mi tudjuk, hogy kell a fejlesztés, de több kisebb fejlesztés kell, hogy a többi település Balf, Hegykő s a többi bekapcsolódhasson ebbe a regionális turizmusba, ennek a gigaberuházásnak pedig véget fogunk vetni, ha máskor nem, akkor, amikor reményeink szerint 2022 áprilisában feláll az új nemzeti egységkormány, amely a szívén viseli a Fertő tó sorsát, ugyanúgy, ahogy a többi nagy tavaink sorsát is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, a Jobbik képviselője következik: „A vidék hangja! 9.” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Élhető vidék nélkül nincs erős Magyarország. Ezt mondjuk mi, jobbikosok, és úgy is gondoljuk, hogy a komplex vidékfejlesztési stratégia nem merülhet ki pontszerű beruházásokban, amelyeket önök egyébként a kistelepüléseken végeznek. A vidékjárás során, éppen a kocsmák kinyitása kapcsán úgy gondoltam, hogy felkeresem a kistelepüléseket, és megnézem, hogy a közösségi élet meghatározó helyszínei, a kiskocsmák nyitva vannake, milyen ott a közösségi élet. Hát, szomorúan tapasztaltam, hogy választókerületünk 71 településének közel a felében egyáltalán nincs kocsma. Ez probléma azért, mert a közösségi élet egyik szerves helyszíne, de sajnos mutatja a vidék elnéptelenedését, mutatja a vidék elöregedését, és mutatja azt a helyzetet, amelyet önök alkottak. Emlékszünk még arra, amikor az úgynevezett nemzeti dohányboltokkal egy trafikmutyit kialakítottak, és a kistelepülésekre is bevetették a lábukat. Ugyanis ez volt az a projekt, amely elindította a lejtő felé a kiskocsmákat, és ezért vannak most már pozdorják, lakatok és mindenféle rácsok a régen szebb napokat megélt közösségi helyeken. Ez a trafikmutyi elvezetett egészen odáig, hogy a helyi vállalkozások, a helyi családi kiskocsma-szolgáltatók csődbe mentek; mindezt azért, hogy az önök helytartói gazdagodjanak. Nem kérdés tehát számunkra, hogy az egyébként korábban a kocsmák bevételeinek közel a felét kitevő dohánytermék-értékesítést vissza kellene állítani ahhoz, hogy a közösségek, a helyben élő emberek valamilyen szórakozási lehetőséghez juthassanak a legeslegkisebb településeken is. El kell menni és végig kell sétálni ezeken a településeken! Amikor most ott jártam, és több kört is mentem egy településen, hogy felkutassam a presszót, a kocsmát, letekertem az autó ablakát és megkérdeztem, akkor azt mondták, jaj, asszonyom, itt már nagyon régóta kevesen vagyunk, és bezárt a kocsma. Tehát van tennivaló. Mondhatnánk azt, hogy a trafikok átvették ennek a szerepét, de nem mondhatjuk ki ezt, mert soha nem lesz egy olyan közösségi hely, mint a régen szebb napokat megért kocsmák. Éppen ezért egy határozati javaslatot is fogok benyújtani ebben a témában, és kérni fogom önöket, a kormányt, tegyenek lépéseket annak érdekében, hogy bizonyos feltételek fennállása esetén újra lehessen dohánytermékeket kapni a kiskocsmákban a kistelepüléseken, és ezzel tudunk majd lépéseket tenni annak érdekében, hogy a helyiek, a helyi vendéglátósok újabb bevételekhez juthassanak. Ehhez kérem majd a támogatásukat, mert úgy gondolom, mindannyiunk érdeke az, hogy a vidék éljen, mert élhető vidék nélkül nincs erős Magyarország. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt héten minden egyes horgász várta, hogy az éjszakai horgászati tilalom feloldásával végre mehessenek pecázni, és a harcsafogási tilalom előtt lógathassanak a Balaton partján is, és egyéb más vizeken is. Hát, eljutottunk odáig, hogy megszületett a Mohosz közleménye, hogy április 28-ától a május 1-jei feloldással kapcsolatosan lehet majd horgászni, igen ám, csak a rendelet, amely április 30-án az éjszakai órákban kijött, azt tartalmazta, hogy most már csak védettségi igazolvánnyal lehet horgászni. Ez egészen elképesztő, hiszen éjfél és 5 óra között, tehát abban az öt órában védettségi igazolvány nélkül is kint lehetnek a pecások a vízpartok mentén, ebben az időtartamban pedig csak és kizárólag védettségi igazolvánnyal. Eljutottunk odáig, hogy önök diszkriminálják a pecásokat. Mi nem értjük, de a horgászok sem értik, hogy miért kellett ezt a szabályt behozni. Ugyanis a vízparton, a szabad levegőn a járványügyi intézkedések betartása mellett ez a korlátozás elfogadhatatlan, és egyébként értelmezhetetlen. Ebben az egész helyzetben, amely az éjszakai horgászat körül kialakult, olyan intézkedéseket tettek, amelyek nem segítik a horgászok mindennapjait, sőt olyan felháborodást váltott ki ez az intézkedéssorozat, amely alapján azt lehet mondani, hogy a Mohosz ismételten nem tette a dolgát, nem védte a horgászok érdekeit, és mint érdekképviseleti szerv megbukott. Továbbra is kérjük a kormányzatot, hogy gondolja meg magát, és az éjszakai horgászatot végre mindenki számára tegyék elérhetővé, és ne diszkrimináljanak. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Stummer János képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Korszakváltás” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Nekem van egy álmom. Az az álmom, hogy azokkal az emberekkel, akikkel én felnőttem és akikkel a gyerekkoromat töltöttem, a közeli jövőben újra egy helyen fogok élni. Mégpedig azon a helyen, amelyet mi mindannyian a szülőföldünkként ismerünk el, azon a helyen, ahonnan az utóbbi években és évtizedekben olyan sok ezren, olyan sok tízezren menekültek el, és ahová reményeim szerint a következő években nem kényszerből, hanem szabad akaratukból fognak visszajönni ezek a tízezrek. Egy olyan Békés megyébe, ahol nem a sógor, a koma és a jó barát érvényesül, hanem a legtehetségesebb, a legszorgalmasabb és a legrátermettebb. Egy olyan Békés megyébe, ahova az emberek nem vegetálni térnek vissza, hanem gyarapodni, egy olyan Békés megyébe, ahol senki nem érzi magát magányosnak, aki hazatér, de mindenki egy összetartó közösséghez tud majd csatlakozni. Én tudom azt, hogy ezt az álmot és ezt a vallomást hallva a Fidesz-székházban ott, Békés megyében sok helyen kuncognak most az elvtársak, de ez engem nem érdekel. Én akkor is büszke vagyok erre az álmomra, és büszke vagyok arra is, hogy nemcsak én remélem és vágyom ezt, hanem még nagyon sokan mások is Békés megyében rajtam kívül. [[15.30]] Nagyon sokan akarják még rajtam kívül visszaadni ebbe a megyébe a munka becsületét és a valamirevaló fizetéseket. Nagyon sokan akarják visszaadni Békés megyébe a falunak és a városnak azt az érzést, hogy jó itt élni, visszaadni az idősnek és a fiatalnak a boldogulás és a nyugodt élet lehetőségét, visszaadni a jövőt, azt a jövőt, amit maguk az utóbbi harminc évben elloptak tőlünk. Büszke vagyok azokra az emberekre, akik ott vannak és ott állnak mellettem és körülöttem. Büszke vagyok arra, hogy ők elhitték azt, hogy most van az a történelmi idő, amikor fordítani tudunk a sorsunkon és fordítanunk kell a sorsunkon. Mi tudjuk azt, tudjuk azokat a dolgokat, amikre maguknak harminc év is kevés volt, hogy tudomásul vegyék, hogy azok a tízezrek, akik elmentek ebből az országból, nem a Túró Rudi-kampányra fognak hazajönni meg az imázsfilmekre fognak hazajönni, hanem a perspektívára fognak hazajönni. És, tudják, az a perspektíva, hogyha ezek a hazatérő ezrek modern és korszerű otthonokban élhetnek, merthogy a mamahotel meg a salétromosodó gyerekszoba nem az. Mint ahogy a minimálbér sem perspektíva. Az a perspektíva, hogyha valaki a tudásának megfelelő munkahelyen tisztességes, olyan fizetést kap, amiből tud gyarapodni. És az a perspektíva, hogy a megkeresett pénzt minőségi körülmények között tudja elkölteni. Szóval, kuncoghatnak az elvtársak, de mi hisszük azt, hogy egy ilyen megyét fogunk 2022-től építeni, még akkor is, hogyha mi Békés megyeiek nagyon jól tudjuk, hogy nekünk, amikor egy ilyen helyzet van, akkor az összes lehetséges pálya közül valahogy mindig a legnehezebb jut, amin végig kell menni, és hogy főleg ott mennyire nehéz a semmiből valamit, értéket teremteni. Hisszük azt, hogy tudunk egy jobb és szerethetőbb Békés megyét építeni akkor is, hogyha maguknak ez nem tetszik. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett, tisztelt Országgyűlés, Bencsik János képviselő úr, független képviselő: „A polgári Magyarországért” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Csak kevesebb mint egy év van hátra a 2022-es országgyűlési választásig, és ez látszik nemcsak a kormányzati intézkedésekből, mely teljesen a propagandacéloknak hajtotta alá a kormányzati intézkedéseket és az oltási tervet, hanem az ellenzéken is. Az előválasztás, amely a szerencsésebb történelmi fejlettségű országokban általában érvek és ellenérvek ütköztetéséről szól, nálunk abban merül ki jórészt, hogy ki tudja alpáribb stílusban becsmérelni a másikat, és hogy ki tud hosszabb parizert a választók arcába tolni. Tisztelt Ellenzéki Képviselőtársaim! Azt állítják, hogy az előválasztás a demokrácia ünnepe lesz. De kérdem én, hogy hogyan lehetne valami demokratikus, amely csak egy szűk politikai kör érdekét szolgálja, és csak ennek enged beleszólást. Először is: önök lehetetlenné tették azt, hogy független képviselők elindulhassanak az előválasztáson, pontosabban elindulhatnak, hogyha előre aláírnak egy papírt, hogy utána a hat párt közül melyiknek a frakciójába ülnek majd be. Ennyit a függetlenségről és ennyit a demokráciáról. Másodszor: a körzetek többségét már előre leosztották egymás között, minden héten derülnek ki újabb és újabb körzetek, ahol gyakorlatilag el van döntve, hogy ki fogja megnyerni az ellenzéki előválasztást. Az érintettek legtöbbször ezt nem is tagadják, hanem büszkén vállalják ezeket. Harmadszor pedig: a valóban új, tiszta és hiteles jelölteknek rögtön azzal a csapdahelyzettel kell szembenézniük, akik esetleg elindulnának az ellenzéki előválasztáson, hogy nem az fogja helyben eldönteni nagyon sok esetben, hogy ki a legjobb és a leghitelesebb jelölt, hanem az, hogy kinek van több pénze, kinek van nagyobb médiája és kinek van nagyobb mozgósító ereje. Tisztelt Ellenzéki Képviselőtársaim! Ez nem a demokrácia ünnepe. Ez szemfényvesztés, ez az emberek becsapása. Annak a megakadályozása, hogy a mostani politikai posványba be tudjon csorogni úgy tiszta víz, hogy maga is bepiszkolódna. Azoknak az embereknek, akik nem állnak be a sorba, az O1G-média és a különböző zárt Facebook-csoportokból kivezényelt harci kommentelők egyből a fejükre koppintanak. Ha valakinek ezzel kapcsolatban kétkedése van, akkor majd nézze meg a kommenteket ez alatt a videó alatt. Önöket nem zavarja az, hogy az „egy a tábor, egy a zászló” elve az önkényuralmak logikája? Hát, pontosan ez az, amit Orbán Viktor is felismert és magáévá tett, pontosan ezen elv, logika alatt darálta le, szalámizta le Orbán Viktor a politikai jobboldalt 2010 előtt, nem véletlen, hogy ez Orbán Viktor kedvenc stratégiája, és önök most ugyanezt a stratégiát követik, ugyanennek a dicstelen politikának a folytatói. Az előválasztás nem 2022-be, a XXI. századba fog minket röpíteni, hanem vissza 1985-be, amikor is az akkori, 1985-ös választáson is természetesen mindenkinek lehetősége volt már nem állampárti jelöltként indulni, de végül az a néhány független, aki megnyerte a saját körzetét, és aki bejutott a parlamentbe, az sem tudta képviselni azt többségében, amire őt a választók odaküldték. Ezért pontosan ez fog történni akkor és azokkal a jobboldali ellenzéki képviselőjelöltekkel, akik megnyerik hatpárti összefogásos jelöltként a saját maguk körzetét: vállalják a közös kormányzás felelősségét a 2010 előtti politikai szereplőkkel, köztük sok tolvajjal, és feloldódnak ebben az új Hazafias Népfrontban. Nincs más út számukra, nincs más út. De azok, akik komolyan veszik a demokráciát, akik a pillanat uralásánál fontosabbnak tartják az értékek, az elvek és a programok melletti politizálást, választhatják a harmadik utat, azok választhatják a Polgári Választ. A jobboldal ugyanis több mint egy párt, és az ellenzék is több mint egy lista. A jobboldal soraiba jelenleg sokkal több szervezet fér bele, mint amint azt a kormányoldal kijelenti. Ezért mindenkit várunk a sorainkba, akik nem akarják, hogy Magyarországon egy kétpártrendszer legyen, és évekre betagozódjon és bebetonozódjon a mostani politikai elit. Várjuk azokat a fiatalokat, akik nem szeretnének egy következmények nélküli országban felnőni. Várjuk azokat az adófizetőket, akik úgy érzik, hogy most semmit nem kapnak cserébe a befizetett adóforintjaikért, és várjuk azokat a pedagógusokat, értelmiségieket, akik harminc éve várják hiába a kellő anyagi és társadalmi megbecsültséget. Várunk sorainkba minden, hazájáért felelősséget érző embert, aki tiszteli a hagyományt és a teljesítményt. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Varju László képviselő úr, a Demokratikus Koalíció képviselője a következő felszólaló: „Mi történik Újpesten?” címmel. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Az életünket továbbra is, mint ahogy az egész világon, Újpesten is, a koronavírus-járvány határozza meg. Ugyan fokozatosan az enyhítések megkezdődtek, a járványügyi adatok lassan javulnak, Magyarország első helyen szerepel a lakosságarányos elhalálozási számban, így én is mindenkit óvatosságra intek és oltásra biztatok. Már többször elmondtam, hogy a legjobb esély a saját családtagjaink biztonságban tudására, ha élünk a védőoltás lehetőségével. Ennek jól működő színhelye egyébként az újpesti szakrendelő. Már hetek óta örömmel tudom elmondani, hogy Újpest fontos állomása lett a szervezetten zajló, tömeges oltásnak. Most azonban új helyzet állt elő, mert az egyébként is megállás nélkül dolgozó szakemberek részvételével a korábbiaktól eltérően az elmúlt napokban az oltások beadására és a járóbeteg-ellátásra egyszerre kerül sor, ez egyszerre zajlik. Ez mind a szakrendelő dolgozói, mind pedig az újpesti lakosok részéről fegyelmezettséget, fokozott odafigyelést igényel, de biztos vagyok benne, hogy egyikből sem lesz hiány. Egyidejűleg indokoltnak tartom, hogy a kormány, így a területért felelős Kásler Miklós miniszter tegye meg a szükséges lépéseket, hogy a kerülettől elvezényelt orvosok és szakápolók visszatérhessenek eredeti munkahelyükre. Emellett szükségesnek tartom, hogy a kerülettől elvont szakrendelő-irányítási jogokat is visszaadják a fenntartónak; és idetartozik az a kormányzati kötelezettség, hogy az oltásban részt vett orvosok, egészségügyi dolgozók munkáját tisztességesen elismerjék. De ezzel összefüggésben egyértelműen támogatom és üdvözlöm azt a kezdeményezést, miszerint egyébként Dobrev Klára, az Európai Parlament alelnöke és az ellenzéki európai parlamenti képviselőink a magyar egészségügyi dolgozókat jelölték az Európai Polgár-díjra. Azt gondolom, hogy amit ezek az emberek tettek, hallatlanul fontos és értékes, és ha szavakban nem is lehet kifejezni minden elismerést, meg kell tennünk minden lehetőséget arra, hogy ezt mégis megpróbáljuk. Azt gondolom, hogy tudják rólam, hogy a járványtól függetlenül is az egészségügyi szolgáltatások fejlesztését fontosnak tartom, ezért egy jövőbe mutató örömteli fejleményt is szeretnék megosztani, ami itt velünk történik. [[15.40]] Elkészültek ugyanis az „Egészséges Budapest” program keretében megvalósuló, újpesti szakrendelőben lezajló mozgásszervi rehabilitációs centrum kiviteli tervei. A megvalósítás értelemszerűen közpénzfelhasználással, természetesen közbeszerzési keretek között zajlik majd le. A körzet országgyűlési képviselőjeként fontosnak tartom, hogy minél kevésbé lassítsa fejlődésünket a koronavírus-járvány. Az egészségügyi válsághelyzet gazdasági következményei azonban sújtják az önkormányzatokat is és a vállalkozásokat is. Ezért fontosnak tartom, hogy a kormány ne csak a 25 ezer fő alatti településeket kompenzálja az elvont források miatt, hanem adja vissza azt, ami a kerületünknek is jár, és ennek megfelelően kerüljön sor a következő időszak tervezésére. Végezetül az érettségiző újpesti fiatalokat szeretném köszönteni. Csatlakozom Bedő Katalin újpesti alpolgármesterhez, aki azt üzente: „Hajrá, fiatalok! Vegyétek sikeresen a vizsgáitokat!” Tudjuk, hogy a most érettségizőknek nincs egyszerű évük. Rendhagyó tanítás és tanulás után a számonkérés sem lesz egyszerű, de még a ballagás is elmaradt. Sajnáljuk mindannyian, de ráadásul minden nehézség ellenére a középiskolai tanulmányok befejezése egy fontos pillanat, és kinek-kinek különbözőképpen, de változni fog az élete. A vírus nem az utolsó akadály, amit le kell küzdeni. Tudom, hogy ti és családotok mindent megtesztek a sikerért, de ha kell, akkor számíthattok ránk. Például ezért kezdeményeztük a kormánynál, hogy tegye lehetővé, hogy a beteg vagy karanténban lévő diákok egy későbbi időpontban, de még ugyanennek a vizsgaidőszaknak a keretében letehessék az érettségi vizsgájukat. Nehéz helyzetbe kerültek azok, akik a járvány vagy a karantén miatt nem tudnak most vizsgázni, mert ők elveszíthetik a lehetőségüket arra, hogy még ősszel megkezdhessék a tanulmányaikat a felsőoktatásban. A diák, a gyerek fontosabb, mint a merev szabályok. Egy rendkívüli helyzetben rugalmas intézkedésre van szükség. Úgyhogy hajrá fiatalok, szurkolunk nektek mindannyian. Köszönöm szépen a figyelmet.
Nagyon szépen köszönöm. A következő felszólaló Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője: „A milliárdos, fideszes debreceni elitkeltető nemzetközi iskolának a járvány okán újabb, milliós támogatást ad önhatalmúlag a debreceni polgármester” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Ha valaki most megró azért, hogy ismét a debreceni nemzetközi iskoláról beszélek, akkor ezt joggal teszi. Csak az elmúlt évben a Ház falai között legalább háromszor beszéltem erről az iskoláról. Maga az iskola egy csodálatos dolog, valódi XXI. századi, kacsalábon forgó intézmény. Debrecen város legszebb helyén van, a Nagyerdő szívében, madárcsicsergés, hatalmas tölgyfák és minden, ami egy jó iskolának ismérve lehet: a legkorszerűbb felszerelések, tökéletes tanrend, nagyon jó tanárok. Egyetlenegy baj van vele, hogy a debreceni nemzetközi iskola a fából vaskarika. A debreceni nemzetközi iskola tipikus esete a fideszes rablóinnovációnak. A nemzetközi iskola nem más, mint a Fidesz állatorvosi lova, és azért kell róla újra beszélnem, mert újabb pörsenések nőnek rajta, újabb keléseket veszünk észre, ami azt mutatja, hogy ez az egész nem egy normális dolog, ez nem úgy működik, mint egy iskola. Hogy is működhetne különben úgy? És most gyorsan vegyük át, hogy az iskola múltja hogy is áll! Emlékezetes, a „Modern városok” program keretein belül maga Orbán Viktor szorgalmazta az iskola létrejöttét. Ők akkor arra hivatkoztak, hogy a majd betelepülő BMW-gyár menedzsmentjének a gyerekei fognak idejárni, és ezért van erre az iskolára szükség. Orbán Viktor annyira a szívén viselte az iskola sorsát, hogy ő maga döntött arról, hogy 4 milliárd forintot elkülönít az iskolára. És ahogy mondtam, viharos gyorsasággal, nagyon hamar, nagyon jó minőségben, a város legszebb részén ez az iskola elkészült. Egy kacsalábon forgó, a legmodernebb eszközökkel ellátott, külön testőrséggel felszerelt, és sajnos a pórnéptől beléptető rendszerrel, kamerákkal védett, hermetikusan elzárt, de valódi XXI. századi intézményről beszélünk. Egy olyan csoda ez különben, ahova a debreceni lakosok és azok gyermekei, tehát gyakorlatilag a kiválasztott fideszes gazdasági-politikai eliten kívül senki a lábát nem teheti be, annak ellenére sem, hogy nemcsak a 4 milliárd forintos építési díj, beruházási díj volt közpénz, hanem azóta is évente sok száz millió forintos támogatást ad Debrecen város önkormányzata, tehát kézen-közön Debrecen város adófizetői ennek az iskolának a működtetéséhez. A képlet egyszerű: hogy lehet különben egy közpénzen felépített valójában közintézményből egy igazi elitista, zárt oktatási intézményt létrehozni? Úgy, hogy bevezetjük rá a tandíjat. Ez történt itt is. Sokmilliós tandíjjal szelektálják a jelentkezőket. Egy látszólagos ösztöndíjrendszert alakítottak ki, ezt is már a debreceni DK-sok külön kérésére, és mindezek ellenére a debreceni nemzetközi iskolában csak lézengenek a tanulók, annak kihasználtsága alig éri el a 20 százalékot. Tudjuk nagyon jól, a BMW-gyár azóta sem épült meg, és az iskola működése, mit ne mondjak, kívánnivalókat hagy maga után, de a polgármester szerint, a fideszes helytartó szerint ez a világ legtermészetesebb dolga. Mint ahogy a polgármester azt is annak gondolja, hogy a várostól a kormány elvette a többi településhez hasonlóan az oktatási intézményeit, azzal a felkiáltással különben, hogy az önkormányzat, még egyszer mondom, a debreceni önkormányzat képtelen jól működtetni oktatási intézményt. Ez a várost uraló fideszes politikai elit számára természetes. Ezek után megjelent itt ez az iskola, és olybá tűnik, hogy ezt az iskolát viszont a nevükre tudják venni, és tudják jól működtetni. Most mit látunk? Azt látjuk, hogy egy közpénzből épített és többségében közpénzből is támogatott, az országban szinte egyedülálló felszereltségű és minőségű oktatási intézményt, annak ellenére, hogy közpénzből épült és közpénzből tartják fenn, magániskolaként kezelnek minden ízében. A tandíj, ahogy már erről is szó volt, elérheti az évi több mint 5 millió forintot. És ezek után derült égből villámcsapásként ért minket a hír, hogy a pandémia örve alatt bevezetett egészségügyi veszélyhelyzetet kihasználva, Papp László, Debrecen fideszes polgármestere, akinek különben a gyermeke is ennek az intézménynek a tanulója, gyakorlatilag önhatalmúlag, a közvélemény és a közgyűlés teljes kizárásával, különösebb indoklás nélkül bérletidíj-támogatást adott az intézmény számára. 31 millió forintot fizet most Debrecen város önkormányzata azért, hogy ez az iskola tovább gazdagodhasson. Rengeteg kérdés felmerült ezzel kapcsolatosan. Feltettük a polgármesternek írásban, természetesen választ azóta sem kaptunk. Annyit hadd mondjak, hogy nem baj, 2022-ben válaszolni fog, nemcsak erre, hanem minden feltett kérdésünkre. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Arató Gergely képviselő úr, a Demokratikus Koalíció képviselője, az Országgyűlés jegyzője a következő: „Kőbányának és Kispestnek nem kormányzati látványberuházásokra, stadionépítésre, hanem jó utakra, megbízható buszokra és családias parkokra van szüksége” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Mondhatnánk azt, hogy már nem érhet minket meglepetés, amikor a kormány Gazdaságvédelmi Alappal kapcsolatos döntéseit figyeljük, de az a helyzet, hogy azért azon egy kicsit mégiscsak megütköztünk, amikor azt láttuk, hogy a kormány a koronavírus-járvány kellős közepén úgy döntött, hogy több mint 330 millió forint többlettámogatást biztosít arra, hogy egy fedett velodromot, azaz egy versenykerékpár-pályát építsenek fel Kőbányán, és természetesen ennek a költségeit a Gazdaságvédelmi Alapból fedezik, hiszen így lehet nyilván a járvány ellen a leghatékonyabban és a járvány gazdasági hatásai ellen a leghatékonyabban küzdeni. Hogy értsék, tisztelt képviselők, nem akármiről van itt szó, hiszen az összességében 620 millió forintos beruházás során épül egy 4500 négyzetméter alapterületű, fémszerkezetű sátorcsarnok a kapcsolódó közművekkel, világítással, mosdóval, gyalogosalagúttal úgy látszik, az alagút egy sportlétesítménynél ma már nélkülözhetetlen , valamint egy 200 méter hosszú, 6 méter széles, döntött kanyarú fapályával. Jól értik, arról van szó, hogy a járvány miatt nehéz helyzetbe került vállalkozók, a munkájukat elvesztett emberek megsegítésére, támogatására, a gazdaság újraindítására létrehozott és elkülönített Gazdaságvédelmi Alapból egy újabb sportlétesítmény, stadionka épül majd. [[15.50]] Elképesztő, hogy a járvány közepén Orbánék úgy szórják a Gazdaságvédelmi Alap millióit és milliárdjait sportberuházásokra, vadászati világkiállításra, templomfelújításra, mintha nem lenne holnap. Ráadásul az építkezés helyszíne egy, a Sportliget hátsó részénél lévő terület, amely összefügg a Sportligettel. Magyarán szólva, azt a lehetőséget is elvesztik a kőbányaiak, hogy ezen a területen a Sportliget bővítésére, újabb közpark kialakítására, illetve sportolási lehetőségek biztosítására legyen mód. Szeretném teljesen világossá tenni, Kőbányának és Kispestnek nem kormányzati látványberuházásokra, nem stadionépítésekre, hanem jó utakra, megbízható tömegközlekedésre és buszokra, jó szociális ellátásra, családias parkokra, a zöldterületek karbantartására van szüksége. Voltak olyan kedvesek a szervezők, és látva egy Facebook-posztomat, meghívtak ennek a beruházásnak a sajtótájékoztatójára szerdán. Erre nem fogok tudni elmenni parlamenti bizottsági ülésem van , de írásban is elküldtem nekik három kérdést, és szeretnék erre választ kapni. Az első kérdésem az, hogy milyen módon szolgálja a Gazdaságvédelmi Alap céljait, tehát a gazdaság újraindítását, a nehéz helyzetbe került vállalkozások és munkavállalók megsegítését ez a 330 millió forint, ez az építkezés. A második kérdésem az, hogy megkérdeztéke a környéken élőket, bárkit Kőbányán arról, hogy egyébként újabb sportberuházásra van szükségük, vagy másra szeretnék költeni ezt a pénzt, mondjuk, például utakra, tömegközlekedésre vagy éppen parkokra. Harmadszor pedig szeretném megkérdezni azt is, hogy megkérdeztéke a környéken élőket, megkérdezteke bárkit arról, hogy ezen a területen a Sportligetet bővítsék, és ilyen módon közpark jöjjön létre, és nőjön az a terület, ahol szabadidősportra van lehetőség, ahol a családok és a Kőbányán, sőt a tágabb környéken élők is sportolhatnak és az egészséges életmódot gyakorolhatják, vagy egyébként erre a velodromra van inkább szükség. Kíváncsi vagyok, hogy válaszolnake majd erre a három kérdésre, de ha esetleg mégsem lenne erre megnyugtató válaszuk, akkor lenne egy nagyon egyszerű javaslatom. Adják oda ezt a 330 millió forintot inkább a Kőbányai Önkormányzatnak. Még azt se mondhatják, hogy hazabeszélek, ott fideszes polgármester van most. Higgyék el nekem, hogy a Kőbányai Önkormányzat jobban fogja tudni, hogy mire van szüksége a kerületnek, és ennél sokkal hasznosabb célokra fogja felhasználni ezt a pénzt. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A Jobbik képviselője, Z. Kárpát Dániel képviselő úr a következő: „Meddig még?” címmel. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Amikor gazdasági kérdések kerülnek szóba, Magyarország jelenlegi kormánya mindig úgy viselkedik, mintha ő harcos védelmezője lenne a hazai gazdasági érdekeknek, mintha valamifajta patrióta gazdaságpolitikát folytatna, ehhez képest a mai napon a parlament Vállalkozásfejlesztési bizottsága előtt sorra véreztette el azokat az ellenzéki javaslatokat, amelyek érdemi segítséget nyújtottak volna magyar családoknak, magyar kisvállalkozásoknak. Nézzünk ezek közé egy kicsit! A kieső munkabérek pótlásáról rengeteg szó esett már a Házban. Most az egyik javaslat szerint 90 százalékos bértámogatás járt volna, adott esetben visszamenőleg is azoknak, akiknek kieső fizetésük, bérük, bevételük van, és azért fontosnak tartjuk itt elmondani, hogy Magyarországon az elmúlt egy évben az emberek 41 százalékának csökkent mérhető módon a jövedelme, bevétele, ami egy brutális szám. Ez azt jelenti, hogy majdnem minden második honfitársunkat érintett valamilyen módon, közvetett vagy közvetlen módon a válság. Ezt a javaslatot a Fidesz nemcsak leszavazta, hanem azt is megakadályozta, hogy a parlament plenáris ülésén egy sokkal szélesebb körben vitassuk meg ezt. Ugyanígy járt a 100 százalékos táppénzre vonatkozó javaslat azok esetében, akik Covid-fertőzés miatt otthonukba kényszerültek, és akkor még nem is beszéltünk azokról, akiknek a gyermekfelügyeletet meg kell oldani beteg családtag okán vagy bármilyen más külső okból. Minden hasonló esetben a jobbikosok, de amúgy szerintem minden ellenzéki párt elkötelezett amellett, hogy 100 százalékos táppénzt biztosítsunk a jellemzően önhibájukon kívül bajba került honfitársaink számára, ne kényszerítsünk senkit olyan helyzetbe, hogy választania kelljen a családtagjai egészségvédelme, illetve a fizetése megőrzése érdekei között. Ezek az ellenzéki javaslatok tehát elvéreztek, mert egy magát nemzetinek nevező kormányzat nem volt hajlandó nemcsak hogy megvédeni a magyar állampolgárait, nem még erről vitatkozni sem mert a parlament plenáris ülése előtt. Ugyanakkor, mikor nagy rössel és sajtótájékoztatókon bemutatott módon kimennek Brüsszelbe, Strasbourgba, akkor úgy gondolná az egyszeri tévénéző, hogy mintha a magyar nemzeti érdekekért küzdenének ezek az urak, azok az urak, akik fiatal demokratákból talán már öreg bolsevikokká váltak, hiszen, amikor a nagy multi cégek érdekei kerülnek szóba, akkor a leginkább meghunyászkodó módon kezdenek hozzáállni ehhez a kérdéshez, a magyar nemzeti érdekeket totálisan elárulva. Pár hónappal ezelőtt, ugye, a nagy multinacionális cégekkel kapcsolatban egy európai szintű jogszabálytervezet látott napvilágot, amelynek lényege az volt, hogy ezek a megacégek országonkénti bontásban közzé kellene tegyék, hogy hol mennyi profitot realizáltak, ily módon vizsgálhatóvá válna az, hogy az adóelkerülésük által melyik költségvetést hány milliárd vagy százmilliárd forinttól szabadították meg, tehát mennyi hiányzik a bevételi oldalról miattuk. Nem annyira érdekes módon Magyarország Kormánya volt az egyik, amely megpróbálta megakadályozni ezt a javaslatot, megpróbálta megakadályozni azt, hogy országonkénti bontásban ezeknek a cégeknek a tevékenysége láthatóvá váljon. Tették mindezt egy olyan klíma és időszak közepette, amikor a magyar átlagfizetés nettója majdnem pontosan félúton van Szlovénia és Koszovó még egyszer mondom: Szlovénia és Koszovó között, és azért folynak olyan szakértői tanulmányok az egyik pont a G7 portál elemzésében olvasható , amelyek azt próbálják megállapítani, hogy mekkora az a kieső adó, amely a multi cégek sajátos adóoptimalizálása miatt kiesik a költségvetésből. Becslésük szerint öt év alatt társaságiadó-kedvezmény formájában majdnem 500 milliárd forintról mondott le a magyar állam, jelesül a Fidesz-KDNP, hiszen ezek a vizsgálatok 2015 környékére és az azt követő időszakra datálhatók. Hogy ez az 500 milliárdos nagyságrend mit jelent: nagyságrendileg a magyarországi összes webáruház 2017-es forgalmát jelenti, az éves uniós támogatások átlagos években nagyjából felét, ha ezt a 2010 óta eltelt időszakot vizsgáljuk, vagy éppen a 2019-ben az összes honvédelemre fordított kiadást. Azt látjuk, hogy miközben harcos nemzeti retorikát hazudik magára ez a kormányzat, és egy nemzeti sziruppal igyekszik leönteni magát, megtűri azt a helyzetet, hogy miközben a 30 megvizsgált legnagyobb itt működő cég 11 000 milliárd forint árbevételt ért el a vizsgált időszakban, ezzel szemben csak 23 milliárd forintnyi társasági adót fizetett be ugyanez a 30 nagy cég. Nem azt akarom ezzel sugallni, hogy ne lenne szükség multi cégekre, mert jól működő multikra és bankokra minden egészséges nemzetgazdaságnak nagyon szigorúan szüksége van, de mindez kizárólag a közteherviselés alapján állhat, és mindig egyenlőségjelet kell tenni a magyar nemzeti érdek és bármilyen másik felmerülő kérdés közé, a nemzeti érdek mindig meg kell hogy előzze azt, amivel az Orbán-kormány foglalkozik. Tehát szükség van itt a nagy cégek tevékenységére, de a relációjel nem mutathat olyan irányba, hogy a magyar mikro-, kis- és középvállalkozói szektor hátrányokat szenvedjen emiatt. A közteherviselés a kulcsszó, és mi ehhez fogunk ragaszkodni a jövőben is. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen. Bősz Anett képviselő asszony, a DK képviselője jön: „Így én sem viselném jól a vereséget” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Néhányan talán emlékeznek önök közül, hogy a múlt héten Érd értékeit, színes történelmének egy-egy darabját soroltam a tisztelt Ház előtt, amelyek mostanra az enyészetéi lettek, mert központi források híján a városnak nincs elegendő pénze felújítani őket, így utcamúzeum helyett csak azt tudják megmutatni a jelen generációinak, hogy mi történik akkor, ha egy városnak több mint tíz éven át rossz gazdái vannak. Ez történt ugyanis Érddel. Nem kívánom újra felsorolni azokat a műemlékeket, amelyek elegendő figyelemmel, szakértelemmel, értő gondoskodással és központi költségvetési forrásokkal már régen fel lennének újítva. Ha a városnak csak annyi baja lenne a 2006-2019 között szabadon garázdálkodó fideszes vezetés miatt, hogy ezek a műemlékek egyelőre felújításra várnak, akkor boldogok lennénk, de sajnos ez nem így van. A város korábbi vezetése még európai uniós büntetést is hagyott ránk, mintegy 70 millió forint értékben. Azért történt ez, mert számos közbeszerzést versenytárs nélkül bonyolítottak a város fideszes vezetői. [[16.00]] Nem fogják kitalálni, a volt alpolgármester, Bács István egyik rokona volt az, aki a legtöbb ilyet elnyerte. A szerencsés úriember egyébként nagyjából 1,5 milliárdos beruházást tudott így eszközölni a városban. A volt főnökével együtt a vagyonnyilatkozatokkal hadilábon álló volt alpolgármester, Bács István azonban az utóbbi napokban nem pusztán ezzel hívta fel magára a figyelmet. Az előző vezetés idején nyilvánosságra sem hozott vagyonnyilatkozatokkal szemben az idén már legalább látunk ezekből a vagyonnyilatkozatokból valamit. Az előző érában ki kellett perelni ezeket, ugyanúgy T. Mészáros András, Bács István vagy bármely fideszes képviselő esetén. Nehezen magyarázható, hogy T. Mészáros András, aki az ország egyik leggyorsabban gazdagodó polgármestere lett, miért nem akar büszkén kiállni a polgárok elé, és megmutatni, hogy hogyan volt üzletileg is ennyire ügyes, mint ahogyan újra és újra megszerezte a városi hatalmat. De vissza Bács Istvánhoz, aki nemrégiben olyan szavakkal illetett egy újságírót, amikor az újságíró a 71 millió forintos tagi kölcsönéről érdeklődött, amit Bács István nem tüntetett fel a vagyonnyilatkozatában, hogy idézet következik -: remélem, nem bántom meg, de privát véleményem szerint ön egy hazug, rosszindulatú, manipulatív, velejéig romlott büdös kommunista, aki a lelkét is eladná, csak hogy kitűnjön propagandistatársai közül gazdái és a többi hasonszőrű elvtelen senki előtt idézet vége. Az érdi Fidesz nem tudott emelt fővel veszíteni, de ez nem véletlen. Az új vezetés szinte nap mint nap talál bizonyítékot arra, hogy nem pusztán kulturális értelemben, de úgy gazdasági és társadalmi értelemben magára hagyta a fideszes vezetés ezt a várost. T. Mészáros András az adófizetők, illetve a város pén-zével rendkívül rosszul gazdálkodott. Sokadrangú kérdés, hogy a nyomozások mikor vezetnek ez ügyben eredményre. Az viszont elvi kérdés, hogy aki a választók bizalmát kéri, az utána ne kezdjen féktelen pénzherdálásba és pöffeszkedésbe. A politikus dolga, tisztelt képviselőtársaim, a szolgálat, nem pedig a hatalommal való visszaélés. Ez az, amivel sem T. Mészáros András, sem Bács István nem volt tisztában. És figyelembe véve a sokszor több száz millió forintos visszás ügyleteket, amiket a mindössze évente 15 milliárd forintból gazdálkodó város megsínylett, merthogy az ipari parkokat sem tudták fejleszteni megfelelően, nem tettek érdemben a helyiiparűzésiadó-bevételek fejlesztéséért, a gazdasági környezet fejlődéséért. Azt kell hogy mondjam, így én sem tudnék emelt fővel veszíteni, tisztelt képviselőtársaim, mert a sosem volt úriemberek, akik minden reményünk szerint a bíróságon fognak majd felelni az anyagiakért, azt kell hogy mondjam, hogy 2019. október 13-a óta folyamatosan bizonyítják, hogy Érd városának polgárai jól döntöttek: a pökhendiségért már 2019. október 13-án fizetett az érdi Fidesz. Reményeim szerint egyébként a bíróságon fognak felelni mindannyian azért, amilyen anyagi kárt okoztak a városunknak. Mi azért dolgozunk, azért dolgozom én magam is, hogy országosan is megtörténhessen ez a váltás. Azért dolgozom, hogy lehessen kormányt váltani, és végre olyan politikusok kerüljenek, nemcsak a városok élére, hanem ide, a parlamenti padsorokba is, akik pontosan tudják, hogy szolgálni illik és kell azokat a polgárokat, akiknek a bizalmát kérjük. Azt, hogy az érdi Fidesz tagjai nap mint nap bizonyítják azt, hogy milyen, egyébként nemcsak az érdi, de az országos Fidesz is, az a mi személyes szerencsénk. Uraim, sok sikert kívánok a továbbiakban is! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Hajdu László képviselő úr, a Demokratikus Koalíció képviselője, jelentkezett napirend utáni felszólalásra: „Városközpont a város peremén” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Egy egyszerű kis gazdaságtörténet a választókerületemről, amit el szeretnék ma itt a parlament nyilvánossága előtt mondani. A rendszerváltásnak az elmúlt esztendőben volt 30 éve. A Covid miatt nem nagyon tudtunk foglalkozni a rendszerváltás 30. évfordulójával. A rendszerváltás 1994-ben hozzánk is elérkezett a város peremére, Rákospalotára, Pestújhelyre, Újpalotára, és ennek egyik eredménye az, hogy baloldali kormány Horn Gyula vezetésével és irányításával került az ország élére, és megérkeztek azok a befektetőtőkék a peremvárosi részre is, amelyekről azt gondoltuk a rendszerváltáskor, hogy azonnal itt jön a Kánaán. De jött a szocialista vállalatok bezárása, ebből kaptunk mi is rendesen, de ’94-től megindult a tőkeáramlás a mi irányunkba is. 25 évvel, negyedszázaddal ezt megelőzően egy üres orosz laktanyában Demján Sándor a Pólus Center megépítésére kért és kapott engedélyt. Tehát 25 évvel ezelőtt magunk sem hittük, nem is tudtuk, mi az a Pólus Center a Csemege és a közért volt a legnagyobb bevásárlóhely az akkor 85-90 ezer lakosú kerületünkben , és amikor kimondta, hogy közel 80 ezer négyzetméter városszéli „városközpontot” fog építeni, amiben kereskedelmi, kulturális, szabadidős helyek, ebben minden benne van, még az ügyfélszolgálat, a bank és a posta is, nem hittünk ennek a dolognak. Az alapkő lerakását követően 11 hónappal avattuk a Pólus Centert. 25 évvel ezelőtt kezdődött egy új élet, egy új kereskedelmi kultúra a kerületben. Új konkurenciákat vont ez nyilván maga után, hiszen a többi konkurens is építette mellé az újabb vállalkozásokat. Tehát nem egyszerűen városépítőként kapott díszpolgári címet Demján Sándor a XV. kerületben, hanem azért, mert volt bátorsága egy temető melletti volt, elhanyagolt orosz laktanyát úgy hasznosítani, hogy ma, illetve abban az időben Kelet-Közép-Európának az egyetlen bevásárlóközpontja volt olyan, amelyik amerikai rendszerű volt, és amelyben a sétálóutcától kezdve a jégpályáig minden megtalálható; egyszerűen nem akartuk elhinni. És megjelentek a bevásárlóturisták, ez jelentett némi gondot is számunkra. Megjelentek a szomszédos volt szocialista országokból buszokkal a bevásárlók, hatalmas forgalom jelent meg. Megjelent 2200 új munkahely, nagyon jelentős adóbevétel, és egy olyan pezsgés a környéken, ami azt jelentette, hogy nemcsak a mi kerületünkből, hanem Budapest különböző kerületeiből is idevándoroltak, és Újpalotáról, amely közigazgatásilag a legközelebb van ehhez a bevásárlóközponthoz, sétálva lehetett megközelíteni. A mai bevásárlóközpontokhoz, szabadidős központokhoz képest persze, el lehet menni autóval is vásárolni ez az a típus, amikor a 40 ezres lakótelepről átsétálok és bevásárolok. Tehát ez klasszikusan nem egy autós bevásárlóközpont. Azt gondolom, hogy a 120 milliós, akkor kanadai dollárban volt mérve, egy akkora beruházás volt Magyarországon, amelyhez nem kellett közpénzt adni, nem kellett támogatást adni az államnak, és hatalmas adóbevételt tudott szerezni belőle a magyar állam is, tehát előnyös volt. És még talán egyet: hat év alatt az a beruházás, amit oda a befektető betett, megtérült 100 százalékban. Ilyen beruházások kellenének, közpénz nélkül, európai pénzek felhasználása nélkül, igazi magyar tőkéből, merthogy ez magyar tőkéből épült beruházás. Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a tavaszi ülésszak következő ülésére várhatóan május 17-én kerül sor. Megköszönöm a munkájukat, az ülést bezárom. Jó napot, jó estét kívánok mindenkinek! Viszontlátásra!