10. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 435/2004 Sb., o zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 582/1991 Sb., o organizaci a provádění sociálního zabezpečení, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 251/2005 Sb., o inspekci práce, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 84/ - druhé čtení Předložený návrh z pověření vlády uvede ministryně práce a sociálních věcí Michaela Marksová. Hlásí se místo ní pan ministr Jan Mládek. Ještě než mu dám slovo, požádám pana poslance Jaroslava Zavadila, aby zaujal místo u stolku zpravodajů, protože je zpravodajem výboru pro tento tisk. Pan ministr Jan Mládek uvede tedy tento tisk. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, dovolte mi, abych uvedl vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 435/2004 Sb., o zaměstnanosti, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 582/1991 Sb., o organizaci a provádění sociálního zabezpečení, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 251/2005 Sb., o inspekci práce, ve znění pozdějších předpisů. Důvodem předložení tohoto vládního návrhu zákona je především další snižování administrativní zátěže zaměstnavatelů, podpora zaměstnávání osob se zdravotním postižením a úprava kontrolní činnosti na úseku zaměstnanosti. Vládní návrh zákona je komplexní novelou zasahující do několika právních předpisů. Zásadní změnou této novely je zavedení kategorie osob zdravotně znevýhodněných jako subkategorie fyzických osob se zdravotním postižením a s tím související pravomoci okresních správ sociálního zabezpečení, které budou posuzovat zdravotní stav fyzických osob a rozhodnou o jejich zařazení do kategorie osob zdravotně znevýhodněných. S tímto souvisí zavedení příspěvku na zaměstnávání osob zdravotně znevýhodněných na chráněném pracovním místě. Důležitou součástí návrhu zákona je zakotvení možnosti Úřadu práce ČR zjistit potřebné údaje přímo od příslušných úřadů v případě jejich zproštění mlčenlivosti zaměstnavatelem vůči Úřadu práce ČR, dále nové skutkové podstaty přestupků a správních deliktů souvisejících s kontrolou nelegální práce a vedením evidence v oblasti poskytování výrobků nebo služeb při plnění takzvaného povinného podílu a v neposlední řadě i snížení minimální výše pokuty za správní delikt umožnění výkonu nelegální práce z 2 500 (?) korun na 50 tisíc korun. Vládní návrh konečně obsahuje i legislativně technické úpravy, které vyplývají ze skutečnosti, že zákon o zaměstnanosti byl v roce 2011 a 2012 vícekrát novelizován. Vládní návrh byl přikázán k projednání výboru pro sociální politiku, který jej doporučil schválit ve znění poslaneckého pozměňovacího návrhu připraveného MPSV. Pozměňovací návrh k vládnímu návrhu zákona kromě některých technických zpřesnění a drobných úprav především zvyšuje oproti vládnímu návrhu maximální výši příspěvku na zaměstnávání osob zdravotně znevýhodněných na chráněném pracovním místě na 5 tisíc korun s možností zvýšení příspěvku v případě osoby zdravotně znevýhodněné nejvýše o tisíc korun - varianta 5+1. Řeší kolizi s návrhem zákona, kterým se mění zákon č. 326/1999 Sb., o pobytu cizinců na území České republiky a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 435/2004 Sb., o zaměstnanosti, a další související zákony, sněmovní tisk 30, kterým se zrušuje institut zelené karty, a zavádí zaměstnaneckou kartu jako nový typ pobytového oprávnění. K výše uvedenému pozměňovacímu návrhu obsaženému v usnesení výboru pro sociální politiku nemám výhradu. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, dovoluji si požádat o propuštění tohoto vládního návrhu zákona do třetího čtení. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu ministrovi Janu Mládkovi. Prosím, aby se slova ujal zpravodaj výboru pan poslanec Jaroslav Zavadil. Tento návrh jsme v prvém čtení přikázali výboru pro sociální politiku. Usnesení výboru vám bylo doručeno jako sněmovní tisk 84/1. Pane zpravodaji, máte slovo.
Děkuji vám, pane předsedající. Dámy a pánové, vážená vládo, nebo zbytku vlády, dovolte mi, abych ve svém zpravodajském vystoupení zdůraznil některé aspekty, které tady byly už naznačeny, ale které bych chtěl ještě rozvinout. Jak už tady bylo řečeno, zákonem, kterým je novela zákona o zaměstnanosti, která platila od 1. 1. 2012, mělo dojít k podstatnému a postupnému odstranění institutu osob se zdravotním znevýhodněním, což by znamenalo významné oslabení a zhoršení pozice těchto lidí na trhu práce. [[(10.10 hodin)]] V době, kdy nezaměstnanost, jak všichni víme, je více než 600 tisíc lidí, tak každá takováhle - byť drobná - úprava může pomoci situaci na trhu práce. Podle dosavadních poznatků z praxe a vývoje situace na trhu práce lze usoudit, že zaměstnávání těchto osob je potřeba nadále podporovat pomocí nástrojů aktivní politiky zaměstnanosti určených pro osoby se zdravotním postižením, byť v menším rozsahu. Protože jestli jste si všimli, že se tam navrhují jiné částky pro tělesně postižené a jiné částky pro zdravotně znevýhodněné. To je jedna věc. Druhá věc, která tady možná ještě nebyla zmíněna, je, že se otevřela možnost pro agentury práce opět dočasně přidělovat zaměstnance se zdravotním postižením. Opět se ukázalo, že je potřebné, aby agentury práce, byť samozřejmě můžeme k nim mít různé výhrady, byly do tohoto trhu práce zapojeny. A je to nakonec i stanovisko Evropské komise, že omezení, které bylo uvedeno v minulém zákoně, je v rozporu s článkem 4 směrnice 2008 na dočasné přidělování zaměstnance agentury práce, kteří jsou osobami se zdravotním postižením, nebude agentuře ani uživateli poskytován příspěvek na podporu zaměstnávání osob se zdravotním postižením na chráněném pracovním místě podle ustanovení § 78 zákona o zaměstnanosti ani příspěvek na zřízení chráněného místa podle ustanovení § 75 zákona o zaměstnanosti a příspěvek na částečnou úhradu provozních nákladů chráněného pracovního místa podle ustanovení § 76 zákona o zaměstnanosti. Agentura práce si nebude moci tyto dočasně přidělované zaměstnance započíst do celkového počtu svých zaměstnanců pro účely plnění povinného podílu ani pro účely poskytování náhradního plnění. Pak je tam další oblast sdíleného zprostředkování zaměstnání a samozřejmě tak, jak tady bylo uvedeno panem ministrem, i odstraňování a snižování administrativní zátěže zaměstnavatelů, kteří žádají o příspěvky poskytované v rámci aktivní politiky. A u té kontrolní činnosti, jak už tady bylo zdůrazněno, se snižuje ta částka z 200 tisíc na 50 tisíc, tak aby to nebylo likvidační hlavně pro malé a drobné zaměstnavatele. Takže i to si myslím, že je rozumné. Náš výbor, výbor pro sociální politiku, projednal všechny tyto věci 10. dubna na 6. schůzi a tak, jak máte před sebou usnesení, doporučuje Poslanecké sněmovně, aby vyslovila souhlas s vládním návrhem zákona i se všemi těmi doplňky, které jsou tam uvedeny. A já žádám Poslaneckou sněmovnu, aby toto učinila. Děkuji vám.
Děkuji panu zpravodaji a otevírám obecnou rozpravu, do které nemám žádnou písemnou přihlášku. Ptám se, kdo se hlásí z místa... Pardon, mám. Pan kolega Antonín Seďa v obecné rozpravě. Prosím, pane poslanče.
Děkuji, pane místopředsedo. Vážení členové vlády, vážené kolegyně, kolegové, osobně podporuji znovuzavedení podpory pro osoby zdravotně znevýhodněné, tak jak tady říkal pan ministr a pan zpravodaj. Nicméně snížení podpory pro osoby zdravotně znevýhodněné z původních 8 000 korun kdysi dávno na 4 000 korun nepřinese žádnou velkou úsporu finančních prostředků. Dám příklad. Například při hrubé mzdě ve výši 6 000 korun bude činit odvod na sociální a zdravotní pojištění 660 korun, současně zaměstnavatel zaplatí na toto pojištění 2 040 korun. Pokud by byla zcela zrušena podpora, přijdou veřejné rozpočty o částku 2 700 korun. Pokud nebude zaměstnavateli přiznán příspěvek ve výši například 6 000 korun na zaměstnávání osob se zdravotním znevýhodněním, lze předpokládat, že tato osoba nesežene zaměstnání, tudíž jí budou přiznány dávky hmotné nouze, a to ve výši životního minima, což činí 3 410 korun. Pokud osoba žije samostatně nebo pokud žije s jinou osobou, tak 3 140 korun. Dále lze předpokládat, že tato osoba bude čerpat příspěvek na bydlení, který může činit i 2 000 korun. Sečteme-li tedy částky, o jakou částku přijdou veřejné rozpočty, plus výdaje na životní minimum a příspěvek na bydlení, je zřejmé, že příspěvek ve výši 6 000 korun na zaměstnávání osob se zdravotním znevýhodněním není z hlediska veřejných rozpočtů žádný problém. Ale možná že daleko významnějším argumentem pro zvýšení tohoto příspěvku je mimo vlastní příjem důležitá také skutečnost, že jsou osoby se zdravotním znevýhodněním nějak užitečné, že žijí normální životy jako ostatní lidé, protože chodí do práce. Váží si sami sebe a navazují důležité sociální vazby. Z tohoto pohledu se mi jakékoliv licitování o výši této odměny zdá malicherné, a proto si dovolím v podrobné rozpravě načíst pozměňující návrh, kterým se zvyšuje částka ze 4 000 korun na 6 000 korun. Děkuji.
Děkuji. Nyní dál do obecné rozpravy pan kolega Miroslav Opálka. Ale zpravodaj s přednostním právem chce? Prosím, s přednostním právem pan zpravodaj.
Jenom velice krátce zareaguji na příspěvek svého kolegy Antonína Sedi. Určitě jste si všichni všimli, že v tom zákoně po projednání ve výboru není částka 4 000, ale 5 000, takže jsme to i ve výboru zvedli o 1 000 korun. To je první poznámka. Druhá poznámka. Přece je podstatný rozdíl mezi zaměstnáváním tělesně postižených a tělesně znevýhodněných. Rozdíl spočívá v nákladech, které musí zaměstnavatel vynakládat, ať už na jednu skupinu, nebo na tu druhou. A rozdíl v těch nákladech je podstatný, protože zatímco pro tělesně postižené musí vytvářet úplně jiné pracovní prostředí, jiné pracovní podmínky a náklady samozřejmě jsou vyšší, tak pro osoby tělesně znevýhodněné takovéto náklady nemusí používat. To je druhá poznámka. A třetí poznámka. Samozřejmě že se můžeme bavit o těchto výších, ale také bychom měli mít na paměti kapitolu 313, což je kapitola Ministerstva práce, kde jsme my už přes výbor prosadili, a tady parlament to schválil, zvýšení o jednu miliardu na sociální služby. A to také nebyla malá částka. Takže se znalostí všech těchto věcí jsme se shodli nakonec na čísle, které máte v návrhu, to je pět plus jedna. Tečka. Děkuji.
Děkuji. Nyní pan poslanec Miroslav Opálka v obecné rozpravě. A vidím další přihlášené. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo. Vážení členové vlády, kolegyně, kolegové, musím konstatovat, že není tak časté, kdy se výbor sjednotí na jednom stanovisku a usnesení výboru, myslím, není většinové, ale jednomyslné. Pět plus jedna je vlastně šest v tom konečném vyjádření. Víte, podpora jakéhokoli zaměstnávání kteréhokoli segmentu ze zaměstnanců je samozřejmě problémem. Podpora totiž nevytváří nové pracovní místo. Nové pracovní místo může vytvořit jedině větší odbyt zboží či služeb a automaticky samozřejmě zaměstnavatel díky potřebě zvyšuje počet zaměstnanců. Podpora zaměstnávání má jeden problém, a to že bonifikuje určitou skupinu vůči jiným. A my tady máme absolventy bez praxe, my tady máme seniory v předdůchodovém věku, my tady máme rodiče po rodičovské dovolené s malými dětmi a máme tady taky zdravotně postižené. To jsou čtyři skupiny lidí, které by si zasloužily podporu. A každá větší podpora jedné skupině znamená vytlačování z pracovního trhu jiné skupiny. Jsem poslední, který by nepodporoval podporu státu při zaměstnávání zdravotně postižených. Musím vám ale říci, že najít absolutně spravedlivé řešení je skoro neřešitelný problém. Budeme se muset v budoucnu znovu zaobírat tzv. náhradním plněním. Budeme se muset zřejmě zaobírat i rozdělením tohoto segmentu zdravotně postižených a zdravotně znevýhodněných podle stupně ztráty pracovní schopnosti. Protože dávat všem zdravotně postiženým stejnou podporu je samozřejmě problém už proto, že invalidní důchodce trojky je důchodově zabezpečen a při nepráci neztrácí nic na svých důchodových nárocích, kdežto ten, který je v jedničce a ve dvojce, pokud nepracuje, tak mu bude v seniorském věku chybět doba pojištění. Čili i tyto segmenty budeme muset nějakým způsobem v budoucnu řešit. [[(10.20 hodin)]] Závěrem bych chtěl říci, že kalkulace, kterou zde uvedl kolega Seďa, je z tohoto pohledu zcela chybná, i když se uvádí v různých materiálech včetně vládou předloženého tohoto tisku. Aby tato kalkulace seděla, muselo by to znamenat, že místo zaměstnaného zdravotně postiženého nebude nezaměstnaný někdo jiný. Takže ve finančním vyjádření, pokud tedy budeme zaměstnávat zdravotně postiženého, a já vůbec proti tomu nebojuji, tak samozřejmě že se bude odvádět na sociální a zdravotní pojištění, ale pokud vytlačuje z pracovního trhu někoho jiného, bude ztráta u toho dalšího. Takže já bych byl opatrný v těchto kalkulacích, protože ty jsou trošku zavádějící, a snažil se řešit citlivě situaci tak, aby zaměstnávání bylo pro zaměstnavatele zajímavé. Ono totiž nejde o sociální dávku těmto potřebným, ale o podporu zaměstnavatele. Proto mají také tak velký lobbing. A myslím si, že po dlouhém jednání na vedení výboru a pak na zasedání výboru jsme dospěli k určitému kompromisu a bych byl pro, abychom ho Sněmovna, jako celek ve třetím čtení podpořili. Děkuji za vaši pozornost.
Děkuji panu poslanci Miroslavu Opálkovi. Nyní mám další dvě přihlášky. S faktickou poznámkou pan poslanec Igor Jakubčík a pak se připraví pan poslanec Adolf Beznoska, řádně přihlášený ze svého místa. Prosím, pane poslanče, máte faktickou poznámku.
Děkuji za slovo, vážený pane místopředsedo. Kolegyně, kolegové, nevím, jestli si někdo z vás všiml, ale máme tady jednu celkem velkou časovanou bombu. V § 81 na konci odstavce 1 se doplňuje věta: "U zaměstnavatelů, kteří jsou agenturou práce podle § 14 odst. 3 písm. b), se do celkového počtu zaměstnanců v pracovním poměru nezapočítávají zaměstnanci, kteří jsou dočasně přiděleni k výkonu práce k uživateli." Každý zaměstnavatel má povinnost na sto pracovních míst vytvořit čtyři pracovní místa pro zdravotně postižené. Pokud toto přijmeme, hrozí zde ta věc, že tyto pracovní agentury, pokud rozdělí všechny své zaměstnance, nemusí zaměstnávat žádného zdravotně přiděleného. To je věc číslo jedna. Věc číslo dva. Může dojít k dohodě zaměstnavatelů s pracovními agenturami, kdy kmenoví zaměstnanci na základě interní dohody budou převedeni k této pracovní agentuře a opětně přiděleni zpět do firmy. Opět dojde k tomu, že tato firma nebude muset zaměstnávat osoby zdravotně postižené, event. nebude muset za ně odvádět určitou část finančních prostředků, kterou musí nyní, pokud je nezaměstnává. A za další. Hrozí tady riziko vzniku tzv. dceřiných pracovních agentur, kdy firma si jako svoji dceru vytvoří pracovní agenturu, převede si tam své vlastní zaměstnance, které opět zaměstná jakoby v té mateřské firmě, a tím pádem opět nemusí dodržovat toto pravidlo. Nevím, jestli si to všichni z vás uvědomujete, ale je to skutečně časovaná bomba a může dojít za prvé k výpadku finančních prostředků, které zaměstnavatel, pokud nezaměstnává zdravotně postižené, nebude odvádět, a za druhé výrazným způsobem to může omezit vznik pracovních míst a omezit zaměstnávání zdravotně postižených. Děkuji.
Děkuji i za dodržení času. Nyní pan poslanec Adolf Beznoska v řádné přihlášce. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Vážení členové vlády, vážené kolegyně, vážení kolegové, já bych jenom potvrdil slova, která tady uvedl pan zpravodaj Zavadil a pan kolega poslanec Opálka, že ne snad výjimečně, ale byla tam naprostá shoda ve výboru pro sociální politiku, abychom podpořili společně variantu 5+1. Osoba zdravotně znevýhodněná, resp. obnovení jejího statutu bylo dlouhodobým cílem i zástupců Občanské demokratické strany. Novela byla připravována už v minulém volebním období. Samozřejmě jsou to lidé, kteří mohou pravidelně pracovat, nicméně jejich uplatnění vzhledem k jejich zdravotnímu stavu je velmi limitováno. Proto ta podpora a proto jsme vážili velmi dlouho ve výboru pro sociální politiku a hledali jsme - a argumenty, které tady uvedl pan Opálka i pan zpravodaj, já jednoznačně podporuji. Tenhle návrh 5+1 má i podporu Občanské demokratické strany a myslím si, že je správný. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Beznoskovi. Kdo další do obecné rozpravy? Nikoho nevidím, obecnou rozpravu končím. Ptám se, jestli je zájem o nějaký komentář. Není tomu tak, nebyl žádný návrh na hlasování po obecné rozpravě, přistoupíme k rozpravě podrobné a tam je přihláška pana poslance Antonína Sedi, jak ji avizoval ve svém vystoupení. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo. Vážená paní ministryně, vážené kolegyně, kolegové, jenom si dovolím jednu poznámku. Souhlasím s kolegou Opálkou, že jakákoliv kalkulace může být zavádějící, ale myslím, že se shodneme tady napříč, že obnovení statutu osoby zdravotně znevýhodněné do zákona je v pořádku, protože chceme zvýšit zaměstnanost těchto osob. Druhá věc je, že můj návrh - ten jsem si nevymyslel úplně sám. Konzultoval jsem jej na konferenci, která proběhla ve Zlíně minulé pondělí. Byla to konference právě o zaměstnávání osob se zdravotním postižením a tento můj návrh podporuje Národní rada zdravotně postižených ČR. Takže já se v podrobné rozpravě přihlašuji ke svému pozměňovacímu návrhu, který máte uveden v elektronické podobě pod sněmovním dokumentem 676. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Antonínu Seďovi. Kdo dál v podrobné rozpravě? Nikoho nevidím, podrobnou rozpravu končím. Ptám se, jestli je zájem o závěrečné slovo. Pan zpravodaj i paní ministryně, která sledovala rozpravu? Pan zpravodaj ano. Prosím, pane zpravodaji, máte slovo.
Já jenom krátkou poznámku k tomu, co tady bylo řečeno o časované bombě. Samozřejmě že jsme si toho vědomi a v současné době to na Ministerstvu práce velmi podrobně prozkoumali. Včera volali, že zatím není potřeba dělat jakoukoliv úpravu, že by se spíš úprava měla soustředit, aby se to prodiskutovalo, aby tam skutečně nebyl žádný problém, protože má přijít v červnu, tuším, další novela o zaměstnanosti a účinnosti těchto novel by měly být stejné. Takže tady se vyskytne určitý prostor, kde by se měla tahle věc prodebatovat, protože oni mají také o tom svoje pochybnosti, ale i z obráceného pohledu. Takže abychom v tak krátkém časovém úseku neudělali něco, co by nás potom všechny mrzelo. Takže já se domnívám, že je dobře, že jsi na to upozornil. Já jsem si toho také vědom -
Pane poslanče, prosím, kolegy oslovovat pouze mým prostřednictvím.
Omlouvám se. Končím.
Pokud není zájem od paní ministryně, končím druhé čtení tohoto návrhu, protože nepadl žádný návrh, kterým bychom to vraceli výborům k novému projednání. Končím bod číslo 10. Děkuji panu zpravodaji, děkuji paní ministryni. Budeme pokračovat zatím posledním bodem druhých čtení a tím je