142. Návrh zákona, kterým se mění zákon č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů, a zákonné opatření Senátu č. 341/2013 Sb., kterým se mění zákon č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 55/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 300/5/ - vrácený Senátem Senát nám tento tisk vrátil s pozměňovacími návrhy. Jeho usnesení jsme obdrželi jako tisk 300/6. Vítám tady pana senátora Radko Martínka. Prosím, aby se za navrhovatele k usnesení Senátu a k předloženým pozměňovacím návrhům vyjádřila paní ministryně pro místní rozvoj Karla Šlechtová. Paní ministryně, prosím máte slovo.
Vážený pane předsedající, vážené poslankyně, vážení poslanci, vážení kolegové, já se vracím k naší novele o veřejných zakázkách, která byla Poslaneckou sněmovnou postoupena do Senátu. [[Hluk v sále.]] Senát ji vrátil, a to především ze dvou důvodů. Jedná se o tzv. retroaktivitu, kde je nutné -
Já prosím o klid. Zejména v této fázi skupinku vpravo. Děkuji.
Děkuji, pane předsedající. Jedná se o tzv. retroaktivitu platnosti této novely. S tímto Ministerstvo pro místní rozvoj souhlasí. Dále se diskutovaly opět vícepráce 20 - 50 %. Následně Senát přišel s návrhem zvýšit z 20 % limit na 30 %. Principiálně z hlediska názoru Ministerstva pro místní rozvoj i vzhledem k tomu, že u návrhu Poslanecké sněmovny, která navrhovala 50 %, jsem byla ve svém stanovisku neutrální i k této problematice, MMR zaujímá neutrální stanovisko. Jak jsem sdělila Poslanecké sněmovně, 50 %...
Já opravdu prosím o klid.
50 % na vícepráce bude umožňovat nový zákon o veřejných zakázkách, který by měl vejít v účinnost do 18. dubna 2016. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Zeptám se zpravodajů příslušných výborů, kterými jsou pan poslanec Okleštěk a pan poslanec Pfléger, jestli chtějí vystoupit. Nechtějí. V tom případě otevírám rozpravu a prosím jako prvního pana senátora Radko Martínka.
Vážený pane předsedo, vážená paní ministryně, vážené kolegyně, kolegové, mým úkolem je obhájit návrh Senátu, se kterým vrací zpět novelizaci zákona o veřejných zakázkách. V Senátu přesto, že jsme si byli od počátku vědomi, že to je pouze dílčí novela, která neřeší základní problémy, které může vyřešit jenom a pouze nový zákon, na kterém Ministerstvo pro místní rozvoj intenzivně pracuje, tak přesto byla o tomto návrhu zákona poměrně velká debata. Debata se týkala především tzv. méněprací, víceprací a toho příslušného procenta pro vícepráce. Nakonec Senát myslím rozumně přijal stanovisko takové, že záležitost více- a méněprací je poměrně složitá záležitost, která potřebuje širší projednání, a proto tuto záležitost v zásadě nechal na nový zákon, stejně jako všechny ostatní věci a připomínky, které ke stávajícímu stavu, který, jak všichni víme, je neutěšený, kolegové senátoři měli. Výsledkem bylo, jak sdělila paní ministryně, že jsme museli řešit bohužel přímou retroaktivitu, protože bohužel ten zákon nebyl projednán do konce minulého roku a od 1. ledna letošního roku naběhly některé paragrafy. Proto jsme museli návrh vrátit zpět. Takže první pozměňovací část jsou v zásadě technické záležitosti spojené s retroaktivitou. Ten druhý pozměňovací návrh, který navyšuje vícepráce na 30 %, byl jakýmsi kompromisem, který vřele doporučuji, protože jednak zůstává Česká republika v tomto nejpřísnější v Evropě, protože kromě nás má 30 % pouze Slovinsko, většina všech ostatních zemí má v souladu s novou směrnicí 50 % víceprací jako maximum, a pomůže tahle změna řešit alespoň ukončení stávajícího čerpání tam, kde jsou problémy právě s těmi vícepracemi a méněpracemi. Nicméně to definitivní řešení, jak jsem říkal, spočívá na novém zákonu zadávání veřejných zakázek, kde, jak víte, směrnice už předpokládá 50 %. Já bych chtěl jenom zdůraznit, že 30 % víceprací neznamená vícepráce jako takové, ale je to právě i řešení nutných problémů, které vznikají např. při rekonstrukcích, kde, jak jistě víte, vlastně žádná rekonstrukce se neobejde bez toho, aby v rámci stavební činnosti nedošlo ke změnám původně plánovaným, jak byly plánovány v projektech. Vzhledem k tomu, že zůstává výše na 30 %, tzn. nejméně, jak jsem zdůraznil, v Evropě, myslím si, že by to nemělo dělat žádný problém.
Děkuji, pane senátore. Mám zde jednu faktickou poznámku, to je pan poslanec Bendl, a potom řádně pan poslanec Farský.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Dámy a pánové, ve stručnosti využiji tuto dvouminutovou část jednání Poslanecké sněmovny k tomu, abych řekl stručně stanovisko. Máme na stole zákon, který bude za pár měsíců znovu měněn. Znovu budeme říkat zcela jiné věci do veřejného sektoru, jakým způsobem mají veřejné zakázky fungovat. To je jedna poznámka. To bude jenom součást jakéhosi, řeknu, možná chaosu v tom, co se bude do budoucna dít. Teď to děláme účelově jenom proto, abychom možná mohli čerpat evropské peníze, přitom je stejně nebudeme čerpat dřív než na podzim, možná spíše na jaře roku příštího. Do té doby už by dávno měla Sněmovna mít na stole nový zákon o veřejných zakázkách. Proto si nemyslím, že tenhle zákon vůbec má spatřit světlo světa, a to především proto, a tím možná některé z vás nepřekvapím - já si prostě nemyslím, že máme zvedat hranici možnosti zvedání množství víceprací a ceny za vícepráce. [[(15.00 hodin)]] Myslím, že v České republice máme jisté zkušenosti, které se týkají korupce, a všem z vás, kterým toto nevadí, připomínám, že tím otevíráte dveře ke spekulacím k tomu, aby ten, kdo zvítězí ve veřejné zakázce, mohl se potom dohodnout se zadavatelem na tom, že vícepráce nebudou dělat 20 %, jako je to dodneška, ale třeba 30 nebo 50 %. Tam je prostor pro korupci podle mne jasný. Občanští demokraté pro toto hlasovat nebudou. My na tomto zájem nemáme, my jsme tu říkali stanovisko, že chceme odečítat když tak vícepráce a méněpráce. To je zcela určitě prostor pro nějakou debatu, ale v žádném případě dávat prostor, zvedat množství víceprací dohodnutých po uzavření smlouvy o zakázce, to je něco, s čím mi zásadně nemůžeme souhlasit.
Děkuji. Pan poslanec Farský.
Vážený pane předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové, nebudu zdržovat, protože bych mluvil velice podobně jako pan kolega Bendl. Myslím si také, že po té dlouhé diskusi, kterou jsme tu posledně absolvovali, když jsme při schvalování tohoto zákona debatovali, jestli ten limit má být 50procentní a jestli jsme na to připraveni, abychom takto bez další úpravy kontrolních mechanismů zvedli možnost víceprací, kdy jsme debatovali o tom, jestli 20 milionů dávat z ruky na právní služby smysl má, jestli přijmout ten lex Česká pošta ve smyslu toho, že by IT zakázky tekly přes Českou poštu tak trochu neviditelným způsobem, tu debatu už jsme absolvovali a já bych chtěl poděkovat za to, že se Sněmovna přiklonila k tomu, že tyto díry navrtané do zákona o veřejných zakázkách nepřijala. Připojil bych se také ale k tomu, že zákon o veřejných zakázkách skutečně musí být do dubna příštího roku zcela nově vypracován. V letošním roce se mu budeme určitě v mnoha výborech věnovat dost zásadním způsobem, protože je to zákon, skrz který ročně protečou stamiliardy veřejných prostředků, kdy se vybrané daně vrací zpátky do ekonomiky skrz investice, a je to jeden ze stěžejních zákonů, který by měl být maximálně jednoduchý, maximálně efektivní, ale i maximálně transparentní. A i když je to mnohým jako protimluv, tak transparentnost mnohdy, a pokud je správně uchopena, vede k tomu, že se administrativa snižuje, ale musí být skutečně uchopena z té správné strany. Doufám, že zákon, který v tuto chvíli je v přípravě - bohužel ještě jsem ho neviděl v paragrafovaném znění, ale očekávám, že do Sněmovny musí dorazit spíše během dnů než měsíců, protože lhůta jednoho roku na projednání takto složitého nového zákona je skutečně krátká -, že tento zákon tímto směrem bude postupovat a nebude jen další složitostí. My dnes budeme hlasovat o dvou možnostech. Jednak sněmovní návrh, kde se senátoři v dlouhé debatě, kterou jsem si ze stenoprotokolu s chutí přečetl, bavili o tom, jestli 20 %, 50 %, umožnit jakou výši víceprací. Debata to byla skutečně košatá, vycházela ze zkušeností mnoha komunálních politiků, kteří sedí v Senátu, ale když jsem si ji přečetl, tak mi tam absolutně chybělo zdůvodnění toho, proč 30, proč ne 35, proč ne 40, a v podstatě, jak z toho textu vyplývalo, bude to jakýsi kompromis, který by ještě Sněmovna mohla přijmout. Chybí k tomu jakákoli analýza. Ona chyběla i k 50 %, která jsme tu minule zamítli, a tak bych apeloval na vás jako své kolegy, abychom v tomto neměnili, je to zbytečné navýšení, zbytečné otevření prostoru pro šlendrián, pro možnou korupci, pro machinaci s veřejnými zakázkami. Nechme tam těch 20 % a pracujme na novém zákoně. Můžete mít možná obavu, že v tu chvíli, kdy nebude přijata senátní verze, tak se těžko najdou hlasy pro sněmovní. Možná teď budu až příkrý, ale ony kdyby se nenašly, tak se nic hrozného nestane. Ono možná by veřejným zakázkám prospělo nejvíce to, kdybychom pravidla neměnili každých pár měsíců a kdyby se jednou ta pravidla už udržela a nějakou dobu používala. A zákon, tu novelu, ať přijmeme v jakémkoli znění, tak vždycky to bude zase znamenat turbulence ve veřejných zakázkách, změny výkladu, změny výkladu Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže, budou to komplikace. Je s velkým otazníkem, jestli se vůbec vyplatí na jeden rok přijímat. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Farskému. Mám tu faktickou poznámku pana poslance Laudáta.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Na rozdíl od svých dvou předřečníků řeknu, že z vlastní zkušenosti vím, že to, co říkali, je prostě všechno úplně jinak. Jestli nebudeme mít liberální a tolerantní zákon a ve veřejné správě a na všech místech slušné lidi, tak žádný zákon to nenapraví. V tuto chvíli to přece není o tom, a mluvím spíše o velkých a složitých zakázkách, že se prodražují a že to bude automaticky o 30 %. Jestliže nemůžete odečíst to, co se změní, a jen nasčítáváte plusy směrem jakoby ke změnám, k předražení, už jsem to tu říkal posledně, a vzhledem k tomu, že se té branže ani nedotýkáte vzdáleně, tak nevíte, o čem mluvíte. Nás to hrozným způsobem deklasuje a možná, že je to asi poučení pro paní ministryni, že skutečně ať udělá rozbor z praktické asi zejména stavařiny, ale ono se to týká i technologických zakázek a dalších, kde je zakopaný pes. Uvědomte si, že jestliže výstavba nějaké železnice nebo metra apod. trvá pět šest let, tak během té doby se technologie tak mění, ale vy musíte něco vysoutěžit. A všechno, co tam dáte nové, lepší, úspornější, efektivnější, tak vlastně je změna navíc, takže to faktické zdražení většinou nebude o 50 nebo o 30 %. Když se vezme absolutní hodnota, tak to může být třeba o 5 %, o 4 %, ale vy už se dostáváte za hranice zákona. Jestli vám nevadí, že zřejmě čerpání z minulého období dopadne katastrofou a celá Evropa se na nás budou koukat, co jsme to za magory, kteří jsou zkorumpovaní, nedodržují zákony... Já bych poprosil, až bude transponovaná nová evropská směrnice, nejsem optimista, tak aby skutečně analýza tady byla na stole a aby i příslušné podnikatelské svazy udělaly osvětu mezi poslanci ODS a některými dalšími, o co skutečně v této problematice běží. Děkuji.
Děkuji i za dodržení času. Zeptám se, zda se ještě někdo hlásí do rozpravy. Není tomu tak, rozpravu končím. Zeptám se, zda je zájem o závěrečná slova. Ano, prosím, paní ministryně.
Vážený pane předsedající, vážené poslankyně, vážení poslanci, děkuji za podněty, které zde znovu padaly. Předpokládám, že si pamatujete, že Ministerstvo pro místní rozvoj ani já osobě jsme nenavrhovaly žádné navýšení z 20 % jakkoli výše. Je to návrh Senátu, já jsem zde sdělila své stanovisko. Budeme neutrální, a to pouze z principu, protože 50 % samozřejmě bude obsahovat nový zákon, ke kterému budou následovat další debaty. Nový zákon spatřil světlo světa, byl zaslán na ÚOHS, který je spolupředkladatelem tohoto zákona, a bude se debatovat v dalších měsících na úrovni všech odborných skupin. Předpokládám, že do Poslanecké sněmovny by mohl dojít v létě tohoto roku, červen, červenec, 12. 7. nejpozději, tak aby opravdu se vše stihlo. Samozřejmě zároveň ještě chci informovat, že počítám s tím, že bych se ráda setkala se všemi poslaneckými kluby, kde bychom jim s kolegy představili jednak celý nový zákon a samozřejmě jeho smysl a teze. Děkuji.
Děkuji paní ministryni za závěrečné slovo. Rozprava byla ukončena, ale s přednostním právem se hlásí pan předseda klubu ODS.
Krátká reakce. Na náš klub má smysl přijít v okamžiku, kdy budeme skutečně debatovat. Nemá cenu přijít představit hotový tvar, který půjde do vlády. Věřím, že to tak bude. Nicméně v té debatě pořád zaznívá magické číslo 50. Ale to přece není vůbec důležité. Důležité je, abychom uměli odečíst méněpráce. My se tomu pořád vyhýbáme. Prostě vysvětlete někomu, kdo v tom nedělá, že když máte zakázku za miliardu, že výsledná cena může být 1,5 miliardy, že 50 % je to pravé. Tak to přece nemůže být. A když jim vysvětlíte, že děláte změny na obou dvou stranách, že třeba jsou změny 60 % rozpočtu, ale celková cena není miliarda, ale 990 milionů, tak jste ušetřili 10 milionů. Ne že jste udělali 60 % víceprací. A to je ten problém. Tady o tom debatujeme. Pak je ta debata úplně zmatečná. [[(15.10 hodin)]] Kdo kdy dělal nějakou rekonstrukci, tak ví, že jedna věc je projekt a druhá věc, když se někde navrtá. A teď to přibývá. Nebo vám někdo doporučí lepší materiál, protože je projekt, stavební povolení, pak nejsou peníze, pak to obec, kraj nebo soukromý investor dělá po letech. Mezitím jsou lepší materiály, levnější. A zase v metodice, a nechci používat ostrá slova, i když bych velmi rád použil ostré slovo, se řekne: ale to nemůžete mít jiné kachličky, i když jsou levnější, protože v projektu jste měl toto. Nejenom že to jsou vícepráce, ale přijdou kontroloři z MMR, z auditní jednotky, z finančního úřadu, Ministerstva financí a řeknou, že je to porušení pravidel rozpočtové kázně, milý pane starosto. To nevadí, že jste ušetřil. Mám živý příběh, který nikdy nezapomenu, když jsme dělali parkovací dům z dotací z národních zdrojů. V projektu bylo šest parkovacích míst pro invalidy, celkově 257. Pak jsme po debatě se Svazem invalidů udělali osm parkovacích míst, což samozřejmě celkový součet byl o jeden nižší, a kontroloři, a je jedno z kterého ministerstva, řekli: porušili jste pravidla rozpočtové kázně, místo 257 máte 256, fakt jsme ta patra prošli a počítali jedno políčko za druhým, a vraťte 40 milionů. My potřebujeme zdravý selský rozum, abychom se chovali podobně jak soukromý investor, který si hlídá náklady a zajímá ho výsledná cena, kvalita a taky ho zajímá, jak firma drží záruku. A pořád slyšíme, a já už to slyším tři roky od všech ministrů včetně vlády, která byla moje, to neberte jako útok, že nemůžeme mít reference jako hodnoticí kritérium. To mi hlava nebere. Když si chci postavit garáž, tak se zeptám, jestli jste už garáž stavěl, a když stavěl sousedovi, tak se souseda zeptám: stihli to, jak to funguje po pěti letech, dodrželi cenu? To je úplně normální. My místo toho máme papír, kde je seznam staveb, a říkáme tomu splnění referencí, ale nic nám to neříká ani o té kvalitě ani o tom, jak probíhala stavba, ale hlavně nám to nic neříká o tom, jak se dodavatelská firma chovala v záruční době. Protože když vám odmítnou udělat záruční opravu, tak to uděláte na vlastní náklady a pak relativně levná stavba po pěti, deseti letech ukáže, že tak levná vůbec nebyla. A to jsou klíčové body, které musíme vyřešit. My přece máme komický příběh s D3 za sebou, kdy se úředníci báli třináct měsíců rozhodnout. Teď už rozhodli. Asi tím, že přišel ministr ze Skansky, tak konečně měli odvahu Skansku vyloučit za nízkou cenu. Do té doby se toho báli. Já to trošku zlehčuji. Nerozhodli třináct měsíců. A to je to nejhorší. Podle mě společně musíme vymyslet systém. Do těch komisí nechce nikdo chodit. Víte, jak je to. Přijdete, je tam předvyplněná excelovská tabulka a vy to vlastně podepíšete. A pak, když je nějaký průšvih, tak řeknou: tihle ti, tihle ti, tihle ti seděli ve výběrové komisi, ti to měli vědět. K debatě o 50, 20, 25 % říkám méněpráce, a zamysleme se společně nad tím, jak reference mohou být hodnoticím kritériem. Rozumím tomu, kdybychom řekli, že třeba maximálně 20 %, aby zase ty reference... na straně je subjektivní hodnocení, nepřekryly cenu, ale bez referencí soutěže prostě dopadají špatně. A hlavně potom ta historie pěti, sedmi, deseti let. Každý vám naslibuje deset roků záruku, ale jestli ji drží, je důležité, ne to, co tam napíše. Jestli vám pak neřekne jak někdy obchodníci s obuví. Když jsem přišel reklamovat boty, tak mi řekli: Že jste v tom chodil venku? Chodil. A že pršelo? Pršelo. Tak bohužel reklamace se zamítá. Tak takhle bychom postupovat neměli.
Rozprava byla ukončena. Proběhla i závěrečná slova, takže budeme hlasovat. Já zase přivolám kolegy z předsálí a budeme hlasovat podle § 97 odst. 4 zákona o jednacím řádu Sněmovny. K přijetí následujícího usnesení je zapotřebí souhlasu nadpoloviční většiny přítomných poslanců. Návrh usnesení zní: "Poslanecká sněmovna vyslovuje souhlas s návrhem zákona, kterým se mění zákon č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů, a zákonné opatření Senátu č. 341/2013 Sb., kterým se mění zákon č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 55/2012 Sb., který se mění zákon č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů, podle sněmovního tisku 300/5, ve znění schváleném Senátem, podle sněmovního tisku 300/6." Je zde žádost o odhlášení. Prosím o novou registraci. Budeme hlasovat. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Hlasování má pořadové číslo 84. Přihlášeno je 178, pro 93, proti 58. Tento návrh byl přijat. Konstatuji, že jsme návrh zákona ve znění schváleném Senátem přijali. Děkuji paní ministryni i panu senátorovi. Končím bod 142. Mám tady ještě omluvu pana poslance Josefa Novotného z dnešního jednání, a to od 18 hodin. Mám zde omluvu, to je to samé, akorát dvakrát, takže pouze pan poslanec Novotný. Budeme pokračovat bodem 143. Pan poslanec Borka se hlásí? Není tomu tak. [[V sále je velký hluk a neklid.]] Pan poslanec Horáček s faktickou, není ale rozprava, takže faktickou nemohu připustit. Je to bod