Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради. Прошу вас підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему. Прошу зареєструватися. [[10:02:24]] Зареєструвалося -356 В залі зареєстровано 356 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, відповідно до Регламенту ми обговорюємо питання порядку денного. Перелік питань, що пропонуються для розгляду, у вас є. Будь ласка.
Шановний пане Голово Верховної Ради як наш найбільший начальник і шановні народні депутати, багато з вас хто пам’ятає, як я вийшов так само на цю трибуну після повернення з Європи після зустрічі з майором Мельниченком, коли нам деркачівське СБУ влаштувало шмон в Бориспільській митниці, і ми виграли всі суди і суди довели, що митниця під командуванням СБУ порушила статус народного депутата. Це була безпрецедентна подія стосовно народних депутатів. Я сьогодні вдруге виходжу сюди сказати вам, що в Україні сталася ще одна безпрецедентна подія. Вам народним депутатам заборонено судами в двох областях України говорити, друкуватися і взагалі з’являтися в округах, і я вам це зараз розкажу. Вчора практично, вчора у Черкасах апеляційний суд прийняв рішення, яким визнав, що ви всі є не депутатами, а державними службовцями. І от сьогодні Симоненко поїхав за Роєнка агітувати в 201-ий, а йому вже не можна, тому що вчора суддя Ювшин апеляційного суду Черкас сказав, що народні депутати, які їздять по округам, порушують Конституцію і Закон про державну службу і Закон про статус народного депутата. Таке саме рішення у Дніпропетровській області апеляційний суд Дніпропетровської області, а ми вчора і позавчора і на тому тижні близько 500 суддів отак затвердили в апеляційні суди, а там Тернова, Горностаєв і Козлов втрьох прийняли те саме рішення, де пишуть, практично під копірку написано про те, що народні депутати не відносяться до категорії осіб, яким дозволено вести агітацію передвиборчу. Тоді, вибачте, шановні депутати, хто з вас не вів виборчої агітації депутатів минулого скликання на виборах. Може, ми звернемося тоді до тих судів, хай скасують наш статус, тому що ми всі вели агітацію і обрані були, отримали мандати? Вчора в окружній комісії, я сьогодні приїхав з Черкас о 4-ій ранку, об 11-ій вечора закінчилось засідання окружної комісії. Звертаюсь до всіх засобів масової інформації: рішенням окружної комісії 201 округу вам заборонено з 9- ої години ранку, а вже 10, тобто вам вже не можна, читаю: "Заборонити вести виборчу агітацію в засобах масової інформації в межах 201 округу на користь кандидатів в народні депутати з 9 годин ранку 12 листопада". Щоб жодного випуску по УТ-1, ICTV не було про вибори в 201 окрузі. Ви взагалі розумієте, що відбувається? Пунктом 3 окружна комісія пише "просити народних депутатів не проводити передвибону агітацію на користь будь-яких кандидатів у народні депутати у всіх формах агітації". І тепер, для чого все це робиться? Це робиться для того, що вчора окружна комісія винесла попередження кандидату в народні депутати Булатецькому, тому що в газеті "Молодь Черкащини" надрукований портрет Віктора Ющенка - все! Це посилається окружна комісія. Ось ця газета, яка увійшла в рішення. А так само.
Сергій Перович, давайте пропозиції.
Чекайте, чекайте! А так само ще одна газета, де є Володимир Олійник і де є цитати Тимошенко, Омельченко, Онопенка, Мороза і так само моє інтерв’ю, яке сьогодні поширюється. Оце все, виявляється, заборонено. Кандидатам оголошено попередження, цим двом, для того, щоб сьогодні можна було, якщо ці газети появляться в окрузі, то тоді вони будуть зняті з реєстрації. Здається, що по Жиру уже таке рішення приймається зараз. А по Булатецькому і по Олійнику - сьогодні або завтра. Так, вибачте, скажіть мені, будь ласка, хто це робить?
Сергій Петрович, сформулюйте пропозицію, що нам треба зараз зробити.
Значить, моя пропозиція така. Оскільки обидва судові рішення написані практично під диктовку, судді отримали від, мабуть, найвищого юриста держави, а подумайте, де він сидить, обгрунтування юридичне, як принизити депутатів до статусу держслужбовця. Це перше. Друге. Окружні комісії на замовлення приймають ці рішення. В мене пропозиція. Окружні комісії сказали, що вони, дійсно, визнають, що ми не є депутатами, ми є держслужбовцями. Я пропоную викликати сюди Рябця, голову Центральної виборчої комісії, хай негайно наведе порядок в своїх комісіях і хай поскасовують ці рішення про попередження і на підставі того, що депутати вели агітацію. Я пропоную. Друге. Я пропоную, і ми зараз готуємо постанову, зараз вона буде озвучена. Друге: звернутися до Вищої ради юстиції, ознайомитися саме з рішеннями по цих судових справах тих суддів, які виносили ці рішення, і Вища рада юстиції має таке право - зробити висновки, а потім уже внести відповідні пропозиції щодо саме цих суддів. Анатолій Матвієнко буде вносити цю пропозицію.
Добре. Дякую. Шановні колеги!
Зараз буде внесена пропозиція, ми маємо щось приймати. Але Рябець, я вважаю, що ми повинні Рябця заслухати. Я просив би, Володимире Михайловичу, хай прийде нам пояснить, чому ми не є народними депутатами, а є держслужбовцями, яким заборонено агітувати. Ми не є главами адміністрацій, ми не є міністрами, ми не є головами центральної виконавчої влади, органів, ми не є Президентом України, який агітував під час виборчої кампанії, - ми є народні депутати, на нас поширюється безпосередньо право, конституційне право вираження своїх поглядів і переконань на всій території України у будь-який час. А нам практично вже ввели надзвичайний стан у двох округах чи в трьох округах і заборонили виступати.
Сергій Петрович, ну, питання зрозуміле. Шановні колеги, я прошу зараз, щоб ми доручили Васильєву Геннадію Андрійовичу разом із Головатим Сергієм Петровичем і регламентним комітетом вивчити це питання і внести відповідні пропозиції. Потім ми приймемо відповідне рішення. Матвієнко з процедури і приступаємо до роботи. Матвієнко, фракція Блоку Юлії Тимошенко з процедури, будь ласка. Ну, я прошу вас, Катерина Тимофіївна, ну ви ж. Ну, потім Ващук і будемо продовжувати роботу. Добре. Все.
Українська республіканська партія "Собор", Блок Юлії Тимошенко. Шановні колеги, я був учора на окрузі, був на засідання також як голова комітету профільного. Я хочу вас просити. Перше. Володимире Михайловичу, давайте зараз проголосуємо, що ми сьогодні зробимо виключення і приймемо все-таки рішення. Я проект постанови підготував, віддав на реєстрацію, зараз він множиться. Але для того, щоб ми були гарантовано переконані у тому, що ми проголосуємо цей проект, приймемо зараз рішення, що ми це питання проголосуємо після роздачі для того, щоб рухатися далі і конструктивно працювати. Ми не можемо не прийняти сьогодні рішення. Воно виважене, воно зорієнтоване на Вищу раду юстиції і на ЦВК. Зрозумійте, що у такий спосіб нищиться опозиція. Це є продумана норма. Нам треба зупинити, бо у цих округах буде повторна, не повторна, а третій раз вибори. І на це.
Анатолій Сергійович, пропозиція зрозуміла. Ми проголосуємо.
Будь ласка, проголосуйте зараз для того, щоб ми після роздачі цього документу проголосували. І друге, щоб викликати Рябця. І ви могли дати вже доручення за рішенням Верховної Ради. Дякую.
Шановні колеги, як тільки ви. Анатолій Сергійович, як тільки буде у залі роздано цей проект документу, ми одразу проголосуємо. Я переконаний, що всі підтримають. Ващук Катерина Тимофіївна, фракція аграрників.
Шановні колеги, дійсно, неподобство, коли закривають рот народним депутатам. Але ми повинні всі пам’ятати і не робити культ з особистостей, про яких ми дуже небагато знаємо. Нещодавно наша депутатська фракція виїжджала у Черкаську область, ми знайомилися із тим, як йде організація передвиборної агітації роботи у знаменитому 201 виборчому окрузі, де балотується Булатецький, Вітренко, Марченко і Олійник і так далі. Так от, не треба сьогодні казати, що з боку тих кандидатів немає ніяких порушень. Наприклад, кандидат у народні депутати Булатецький особисто побив так сина Олексія Марченка, що дитина лежить у лікарні: і ногами, і руками - завезла швидка допомога. Про це знають всі Черкаси. Тому не можна робити з одного ікону і вимагати великого захисту., а другого робити не тами. Я думаю, що розбереться народ, розберуться виборці, кого оберуть, того ми приймемо у нашу депутатську сім’ю. А завідома робити комусь гарний імідж, а кому негарний з нашого боку некоректно. І, я думаю, що теж порушення. Дякую.
Шановні колеги! Сьогодні день народження народного депутата України Кендзьора Ярослава Михайловича. Давайте привітаємо його, побажаємо всіляких гараздів. [[О п л е с к и]] Шановні колеги! прошу прослухати оголошення. Згідно статті 13-ть Закону України про статус народного депутата України та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про входження народних депутатів України Жеваго Костянтина Валентиновича до складу депутатської групи "Європейський вибір", Сушкевича Валерія Михайловича та Гладких Василя Івановича до складу. [[Ш у м у з а л і]] Дайте я закінчу. Шановний колего народний депутат! Я просив би вас. [[Ш у м у з а л і]] Шановний колего! Я просив би мати толерантне ставлення до всіх народних депутатів. Всі депутати мають право на власну точку зору. У вас буде з цього приводу необхідність виступити, ви виступите. Дайте, я закінчу розмову. Ще раз повторюю, оголошення. Згідно статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про входження народних депутатів України Жеваго Костянтина Валентиновича до складу депутатської групи "Європейський вибір", Сушкевича Валерія Михайловича та Гладких Василя Івановича до складу депутатської фракції і політичних партій промисловців та підприємців і "Трудова Україна", Потебенька Михайла Олексійовича до складу депутатської групи "Демократичні ініціативи". Шановні колеги! Регламентом не передбачено розгляд депутатських запитів, однак, зважаючи на те, що сьогодні завершується сесія, можна було б розглянути ті, які надійшли, якщо на це буде ваша згода. Немає заперечень? Одну хвилинку. Я закінчу, потім буде репліка, а не тоді, коли ви захочете. Надійшли запити народних депутатів. [[Ш у м у з а л і]] Одну хвилинку, я закінчу. Зараз буде репліка. Одну хвилинку, я закінчу і буде репліка. [[Ш у м у з а л і]] Для репліки 1 хвилина Бондаренко. Я просив би тиском не оволодівати трибуну. Я прошу вас, це не дасть результату.
Шановні колеги! Володимир Бондаренко, "Наша Україна". Коли Катерина Тимофіївна згадує якісь побиття, які сьогодні не перевірені, ніким не встановлені і на всю Україну поливає брудом нашого кандидата Миколу Булатецького, то я хотів би звернути вашу увагу і міністрів, які тут присутні, що державні службовці, міністри України Василь Дурдинець, Василь Кремінь, Шлапак, Довженко, державний секретар Гапон, а також заступник глави адміністрації Президента Хорошковський напряму ведуть агітацію, викручують руки депутатам Київради, і ніхто на це не звертає і ніхто на це не звертав уваги, заганяючи у фракцію "За єдУ". В ресторані "Царське село" під час розпиття спиртних напоїв іде агітація за цю фракцію. Потім визивають у адміністрацію податкову і там викручують руки, лякаючи досьє, заганяють у цю фракцію. Цього ніхто не помічає. А сьогодні побачили, що Булатецький там щось говорить не те або народні депутати кудись поїхали щось говорити.
Прошу уваги!
Вам заткнути рота треба? То вам затикають своїми ж руками, вам, Катерино Тимофіївно, дають право виступати на Волині. Візьміть журнал "Губернатор", ви там на кожній сторінці. Треба викреслити скрізь вас, ви не маєте права бути в журналі, так як і я, згідно з рішенням суду. Тому, вибачте мене, не можна топтатися по собі, перш за все, по собі! І я вважаю, що сьогодні народні депутати повинні звернути на це більшу увагу, тому що цими маленькими поступками ми робимо те, що сьогодні Україна перетворюється дійсно в державу, де взагалі нам не буде дано право сказати жодного слова.
Шановні колеги, надійшли запити народних депутатів. Зарубінського - до міністра закордонних справ з приводу тексту Переяславської угоди в зв’язку з повідомленням преси про її відсутність в архівах, про її відсутність, цієї угоди, в архівах України. Ставлю на голосування цей запит про направлення. Прошу визначитися. [[10:19:16]] За-123 За - 123, рішення прийнято. Михайла Косіва до Голови Верховної Ради України щодо необхідності вжиття законодавчою владою заходів, спрямованих на досягнення громадянського миру в українському суспільстві. Ставлю на голосування про направлення цього запиту. Прошу визначитися. [[10:19:45]] За-102 Рішення прийнято. Василя Цушка та групи депутатів до Прем’єр-міністра України з приводу прийняття Кабінетом Міністрів України постанови про затвердження переліків документів і груп товарів, які підлягають захисту голографічними захисними елементами. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:20:19]] За-206 Рішення прийнято. В’ячеслава Анісімова до Прем’єрміністра України у зв’язку з невиплатою заробітної плати робітникам спеціалізованих будівельних організацій міста Дніпродзержинська. Ставлю на голосування про направлення запиту. Прошу визначитися. [[10:20:49]] За-160 Рішення прийнято. Віктора Балоги та групи народних депутатів до Прем’єр-міністра України, Голови Правління Національного банку України стосовно долі коштів Солотвинської алергологічної лікарні Закарпатської області, що перебували на рахунку банку "Україна". Ставлю на голосування про направлення. Прошу визначитися. [[10:21:25]] За-152 Георгія Крючкова та Михайла Павловського до Прем’єр-міністра України стосовно розвитку напівпровідникової, твердосплавної та титанової галузей кольорової металургії. Ставлю на голосування про направлення. Прошу визначитися. [[10:21:51]] За-164 Рішення прийнято. В’ячеслава Анісімова до Прем’єрміністра України у зв’язку з протестом робітників Державної холдингової компанії "Павлоградвугілля" проти продажу шахт західного Донбасу. Ставлю на голосування про направлення запиту. Прошу визначитись. [[10:22:20]] За-169 Рішення прийнято. Миколи Аніщука та групи народних депутатів до Кабінету Міністрів щодо фактів порушення акціонерним товариством "Житомирнафтопродукт" вимог природоохоронного законодавства в селищі Брусилів Житомирської області. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:22:53]] За-143 Рішення прийнято. Михайла Павловського та Тараса Чорновола до Генерального прокурора України і міністра внутрішніх справ України стосовно неправомірних дій владних структур та правоохоронних органів щодо головного лікаря Білоцерківської міської лікарні номер 2. Ставлю на голосування про направлення запиту. [[10:23:27]] За-137 Рішення прийнято. Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування до Генерального прокурора стосовно фактів тиску ряду посадових осіб виконавчої влади, правоохоронних органів, податкової адміністрації на депутатів Київської міської ради з метою їх вступу до депутатської групи "За єдину Україну", що створюється в міській раді. Ставлю на голосування про направлення. Прошу визначитись. [[10:24:04]] За-165 Рішення прийнято. Шановні колеги, оскільки в нас сьогодні останній день сесії, я пропоную перерву о 12-ій годині не робити, о 13-ій годині підвести підсумки сесії і завершити роботу. Немає заперечень? Дякую. Переходимо до розгляду питань відповідно до розкладу засідань. Запит комітету, Анатолій Сергійович, був. Доповідь уряду України про стан виконання Закону України про Державний бюджет України на 2002 рік та про використання коштів Резервного фонду Кабінету Міністрів України у поточному році. Шановні колеги, комітет пропонує, щоб ми пропрацювали це питання за регламентом таким: доповідь міністра фінансів - до 15 хвилин, питання і відповіді - до 10 хвилин, співдоповідь голови Комітету з питань бюджету - до 10 хвилин, відповіді на запитання - до 10 хвилин, обговорення і прийняття рішення - 5 хвилин. Немає заперечень? Погодилися. Будь ласка, з мотивів народний депутат Калінчук.
Дякую, Володимире Михайловичу. Калінчук, Одещина, фракція "Аграрники України". Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Комітет з питань аграрної політики та земельних відносин просить вас, шановні, сьогодні як виключення розглянути питання і прийняти рішення по звіту уряду, яке вчора ми не встигли прийняти, про хід підготовки до збирання врожаю. Я дуже вас, шановні друзі, прошу прийняти це рішення, адже, якщо ми не приймемо цю постанову, то актуальність її буде втрачена. Дякую.
Шановні колеги, я думаю, що ми після розгляду питання першого можемо поставити про включення в порядок денний і про те, щоб проголосувати цю постанову. Не буде заперечень? Чи зараз ви хочете проголосувати? Я прошу, якщо немає заперечень, і тут були такі пропозиції, проголосувати за те, щоб включити зараз для прийняття рішення проект Постанови про інформацію Кабінету Міністрів України про стан підготовки до збирання врожаю у 2002 році. Немає заперечень? Оскільки, дійсно, втратить свою актуальність. Прошу проголосувати за це. [[10:26:50]] За-189 За - 189, рішення не прийнято. По фракціях. Народний депутат Сулковський. Репліка, будь ласка. Народний депутат Сулковський, фракція "Наша Україна".
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Я як член Комітету АПК і земельних відносин і заступник голови, ви знаєте, шановні друзі, ми буквально неділю назад були в округах всі. І ми прекрасно знаємо, як селяни на сьогоднішній день у тяжких умовах розпочали і проводять збирання зернових. І тому сьогодні, якщо ми їдемо вже на канікули і не проголосуємо цієї постанови, то нам просто в округ дуже непросто буде повернутися у село. І тому, Володимире Михайловичу, я глибоко переконаний, що це голосування зараз просто відбулося ось так, не прийняло багато депутатів участі у голосуванні. Тому я прошу вас переголосувати це питання і обов’язково включити. Дякую.
Пропозиція зрозуміла. Шановні колеги, на пропозицію народного депутата Сулковського ще раз ставлю пропозицію про включення у порядок денний для прийняття рішення проекту Постанови про інформацію Кабінету Міністрів України "Про стан підготовки до збирання врожаю у 2002 році". Прошу проголосувати. [[10:28:38]] За-237 Рішення прийнято. Шановні колеги, я прошу вас підтримати, щоб ви зараз проголосували цю постанову. Прошу підтримати пропозицію про те, щоб ми зараз проголосували за прийняття постанови. Прошу голосувати. [[10:29:07]] За-251 Шановні колеги, ставлю на голосування проект постанови за основу. Ми проголосували за те, щоб зараз проголосувати, бо у нас сьогодні не день голосування. [[10:29:31]] За-242 За-242. Якщо немає заперечень, зауважень, ставлю проект Постанови про інформацію Кабінету Міністрів України про стан підготовки до збирання врожаю в 2002 році в цілому, як постанову. Прошу голосувати. [[10:29:58]] За-259 Рішення прийнято. Дякую. Доповідь уряду України про стан виконання Закону України про Державний бюджет України на 2002 рік та про використання коштів резервного фонду Кабінету Міністрів України в поточному році. Будь ласка, Ігоре Олеговичу. Шановні колеги, оскільки біля Верховної Ради зібралися медики сьогодні, вони просять, щоб увімкнути трансляцію, щоб вони почули про те, як йде виконання бюджету. Немає ж заперечень. Я даю доручення, щоб включили трансляцію під час слухання цього питання.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Перш за все я хотів би на початку доповіді наголосити на тому, що, на жаль, сьогодні неможливо дати глибокого аналізу підсумків виконання Державного бюджету за перше півріччя. Я хочу нагадати, що є відповідні положення Бюджетного кодексу, які дають уряду до 35 днів для того, щоб підготувати звіт квартальний чи піврічний. Тому та інформація надається сьогодні на ваш розгляд, вона є оперативною і, звичайно, може бути по певних показниках відкоригована за остаточним підведенням підсумків, коли для цього буде отримана вся необхідна інформація. За оперативною інформацією виконання бюджету в першому півріччі цього року відбувалося в умовах загального економічного зростання, яке супроводжувалося неоднозначною з точки зору впливу на бюджетну ситуацію динамікою цін валютного курсу та інших макроекономічних показників. Істотний вплив на економіку України справили загальносвітові тенденції економічних процесів та численні протекціоніські заходи, які були вжиті міжнародним співтовариством або окремими країнами щодо товарів, які експортуються з території України. В цих умовах реальний валовий внутрішній продукт збільшився на 4,3 відсотка проти відповідного періоду минулого року при дефляції в розмірі 1,8 відсотка. Забезпечено зростання обсягу промислового виробництва. За січень-червень 2002 року порівно з відповідним періодом минулого року в 5,8 відсотка. Прибутково спрацювали 55 відсотків промислових підприємств, якими отримано 9 мільярдів гривень прибутку проти 50 відсотків прибуткових підприємств в минулому періоді. За оцінками фахівців Міністерства фінансів України негативний вплив зовнішньо-економічних чинників на розвиток економіки України і відповідно виконання доходів бюджету складає в 1 півріччі близько мільярда 700 мільйонів гривень. Значно менше від запланованого зростання ВВП зменшило доходи бюджету приблизно на 150 мільйонів гривень, валютний курс ми оцінюємо близько 130 мільйонів гривень, інфляція близько 490 мільйонів гривень і додаткові втрати прибутку підприємств складають біля 5 мільярдів гривень і відповідно податку на прибуток біля 1 мільярда. Крім того, я хотів би звернути увагу шановних народних депутатів, що затвердження виконання бюджету є нерозривними. Деякі проблеми виконання бюджету створюються під час його розгляду, у тому числі і Верховній Раді. Так, у минулому році проти урядового проекту бюджету Верховною Радою було у 2 та 3 читанні підвищено показники доходів бюджету на 1,8 мільярдів гривень і щодо обгрунтування відповідного підвищення доходної частини є і досі певні сумніви, про які не тільки можна, але й необхідно говорити. До державного бюджету України за звітний період за оперативними даними надійшло 19.7 мільярди гривень або 43.4 відсотка річних призначень доходної частини державного бюджету на поточний рік. Доходи державного бюджету зросли у порівнянні з відповідним періодом 2001 року, - я хочу цю цифру наголосити, щоб її почули всі народні депутати, - 3 мільярди гривень або відповідне зростання доходної частини в порівнянні з першим півріччям минулого року становило 17 відсотків. Це факт, не план. До дохідної частини загального фонду державного бюджету України за перше півріччя 2002 року надійшло 15.6 мільярда гривень, що становить до плану 92.7 відсотків. У порівнянні з минулим періодом минулого року - більш ніж на 2 мільярди гривень більше, ніж це надійшло за перше півріччя минулого року. Рівень зростання 15.3 відсотка у співставлених цінах співставлених періодів. Недовиконання доходів загального фонду державного бюджету в цих умовах становила від річних призначень 1.2 мільярди гривень. Зокрема, невиконання плану податку на прибуток підприємства - 1 мільярд 252 мільйони гривень. На недоотримання цього джерела доходів бюджету, крім об’єктивних причин вплинуло прийняття законодавчих рішень щодо пільгового оподаткування окремих галузей, які, на мій погляд, є більш, ніж об’єктивними причинами. Я можу нагадати, що в середині січня поточного року Верховна Рада прийняла рішення Закон про продовження експерименту щодо пільгового режиму оподаткування гірничо-металургійної галузі. За оцінкою Міністерства фінансів, це втрати бюджету в поточному році понад 900 мільйонів гривень, відповідно в першому півріччі - 450 мільйонів гривень. Я вже не буду говорити про те, що прийняття відповідних законодавчих актів іде всупереч з Бюджетним кодексом, кодексом, який дозволяє прийняти подібні законодавчі акти виключно, якщо корегується доходна частина державного бюджету. Недовиконання акцизного збору з ввезених на територію України товарів в загальному фонді державного бюджету становило в першому півріччі 107 мільйонів гривень. Це недовиконання було компенсовано перевиконанням доходів по акцизах на внутрішньому ринку на 402 мільйона гривень з товарів, вироблених, як я вже сказав, на території України. Відрахувань від плати за транзит природного газу через територію України не доотримано 419 мільйонів гривень, дивідендів - 185 мільйонів. Разом з тим мало місце перевиконання плану по доходах від ПДВ на 416 мільйонів і рентної плати за природний газ, що видобувається в Україні - 119 мільйонів гривень, нагадую, за перше півріччя поточного року. Зростання цих платежів забезпечено як посиленням дисципліни по сплаті податків, адміністративних функцій по збиранню платежів. При цьому хочу нагадати, що в першому півріччі, хоча і повільно, але зменшувались обсяги невідшкодовуваного ПДВ. Доходи від офіційних трансфертів, які передаються з місцевих бюджетів до державного бюджету, становили 1 мільярд 401 мільйон гривень або 104,8 відсотка від бюджетних призначень на перше півріччя. В першому півріччі бюджет міста Києва повністю розрахувався за заборгованістю, яка склалась до державного бюджету в 2001 році в обсязі 67,5 мільйона гривень. Суттєвим негативом є те, що в першому півріччі недонадходження від приватизації сягли 490 мільйонів гривень від річних призначень, при тому, що, я нагадаю, 5,8 мільярда - це призначення надходжень від приватизації на поточних рік, і абсолютно більша частина цих доходів була зпрогнозована на друге півріччя. В цих умовах згідно статті 21 Закону України "Про Державний бюджет на 2002 рік" в першу чергу здійснювались видатки на заробітну платню, соціальні видатки і вони склали. за оперативними даними видатки загального фонду Державного бюджету України за січень-червень поточного року профінансовано в сумі 16,3 мільярди гривень, що становить 87,7 відсотки. У порівнянні з відповідним періодом минулого року зростання фактичних видатків склало збільшення на 2,9 мільярди або на 21, 6 відсотки. Я нагадую, фактично профінансовано. Звичайно, що в цих умовах в першу чергу уряд спрямовував гроші на фінансування так званих соціально важливих статей. Соціальні виплати в січні-червні поточного року профінансовано в сумі 7, 4 мільярди гривень, що майже на 1 мільярд більше, ніж за відповідний період минулого року і становить 100 відсотків від плану розпису бюджетних призначень на перше півріччя поточного року. Заробітну плату з нарахуваннями по бюджетній сфері і грошове забезпечення військовослужбовців профінансовано в сумі 4,7 мільярди або 100 відсотків. Фактично, це на мільярд 114 мільйонів гривень більше, ніж за відповідний період минулого року. Пенсії військовослужбовцям та особам начальницького і рядового складу, органів внутрішніх справ профінансовано в сумі 875 мільйонів гривень, або 99 відсотків до плану, при цьому заборгованості по пенсіям військовослужбоцям не існує. Соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, виділено в сумі 964,5 мільйона гривень, або 100 відсотків від бюджетних призначень за відповідний період. На поступову компенсацію громадянам втрат від знецінених грошових заощаджень виділено фактично вже 196 мільйонів гривень, або 100 відсотків до бюджетного розпису на перше півріччя. Бюджетна заборгованість із соціальних виплат по загальному фонду Державного бюджету відсутня, окрім заборгованості із чорнобильських виплат, яка в поточному році зменшена на 92 мільйони гривень. При цьому я хочу нагадати, що заборгованість саме по чорнобильських виплатах фактично була накопичена близько з 1995 року і на початок року складала 695 мільйонів гривень. Оплата комунальних послуг та енергоносіїв. За січень - червень поточного року профінансовано в сумі 444 мільйони гривень, що становить 88 відсотків плану звітного періоду, але на 113 мільйонів гривень більше, або на 34,3 відсотка більше, ніж у порівнянні з відповідним періодом минулого року. Вугільні програми. Вугільні програми профінансовані в сумі 1 мільярд 74, фактично мільйони гривень, що становить 100 відсотків плану на січень - червень поточного року. Зокрема часткове покриття витрат по виплаті заборгованості шахтарям з регресивних позовів та одноразової допомоги - 33,2 мільйони гривень. В січні - червні поточного року Кабінетом Міністрів України прийнято 27 постанов, згідно з якими передбачено видатки за рахунок Резервного фонду Державного бюджету на загальну суму 44,5 мільйона гривень. Фактично вже виділено 36 мільйонів гривень, що становить 14,4 відсотка до річних призначень та 80 відсотків від суми прийнятих рішень. Законом України про Державний бюджет на 2002 рік передбачено видатки на державні капітальні вкладення у сумі 490 мільйонів гривень. Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів від 19 квітня номер 551 "Про затвердження переліку об’єктів, що фінансуються за рахунок державних централізованих капітальних вкладень" у 2002 році фактично виділено асигнувань для здійснення видатків у сумі 67,7 мільйонів гривень. Ці видатки не є першочерговими і фінансуються із врахуванням фактичних надходжень до Державного бюджету. За оперативними даними на 1 липня 2002 року місцевими бюджетами перераховано дотацію вирівняння у сумі 2 мільярди 149 мільйонів гривень, що становить 109,7 відсотка планових призначень звітного періоду. Я хочу при цьому нагадати, що вилучення з місцевих бюджетів, я вже сьогодні про це говорив, склали близько мільярд 400 мільйонів гривень, тобто понад 700 мільйонів перерозподілу у плюсі щодо місцевих бюджетів. Згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 28.01.2002 року номер 95 станом на 1 липня перераховано субвенцію на проведення видатків з пільг та субсидій населенню на оплату електроенергії, природного газу, послуг тепловодопостачання і водовідведення у сумі 1 мільярд 176 мільйонів гривень, що становить фактично 94 відсотка від планових призначень за січень-червень, звичайно, поточного року. Інші субвенцій профінансовано практично у обсягах. визначених розписом з врахуванням зобов’язань, прийнятих місцевими бюджетами та стану виконання Державного бюджету. Детальна інформація. цього питання міститься у матеріалах, які направлені до Верховної Ради у додатках. Витрати по обслуговуванню державного боргу за січень-червень поточного року склали 1 мільярд 400 мільйонів гривень, з них внутрішнього 320 мільйонів гривень, зовнішнього мільярд 103 мільйони, що на 476 мільйонів гривень або на 25 відсотків менше, ніж передбачалося бюджетним розписом на цей період. Порівняно з січнем-червнем 2001 року витрати по обслуговуванню державного боргу зменшилися на 461 мільйон гривень. За січень-червень поточного року витрати по погашенню основного боргу склали 2 мільярди 458 мільйонів, з яких, внутрішнього - мільярд 337, зовнішнього - мільярд 121 мільйон гривень, що на 390 мільйонів гривень або 13, 7 відсотка також менше, ніж ми передбачали бюджетним розписом. За рахунок чого була досягнута економія по ослуговуванню та сплаті державного боргу? Перш за все це економія, яка разом сягає майже 900 мільйонів гривень, була досягнута за рахунок оптимізації обслуговування державного боргу, зменшення вартості обслуговування державного боргу та реструктуризації тієї частки, яку можна було зробити наприкінці минулого року та в першому півріччі поточного року. Разом з тим обсяг державного боргу з початку року зменшився на 958 мільйонів гривень і загалом на 31.05 становив 73, 7 мільярди гривень. Шановні народні депутати! Я б хотів сказати декілька слів на завершення щодо проекту рішення, яке було розповсюджено між народними депутатами. Перш за все, на нашу думку оцінювати невідповідність фактичних показників бюджету затверджених Верховною радою є, дійсно, передчасними. Справа в тому, що та інформація, перш за все, інформація, яка надана Верховній Раді, я підкреслюю. Перше. Вона є оперативною. Для більш ретельного аналізу потребується певний час. Я фактично з цього починав. Крім того, ми маємо усвідомити, що перше півріччя, звичайно, не було найкращим часом щодо повному стовідсотковому виконанні обсягів Державного бюджету. Причин можна назвати для цього декілька. З найголовних я хочу назвати наступне. Ми розуміємо, що міжнародні інвестори і загальна ситуація надзвичайно чутлива щодо політичної кампанії по виборах до Верховної Ради в будь-якій країні і Україна в цьому не є виключенням. Ми розуміємо, що такі події вони мають і свої механізми впливу щодо сплати податків, збирання обов’язкових зборів, дисципліни сплати за комунальні послуги і таке інше. Вже з 2 кварталу, це можна довести на цифрах, відбулося суттєве покращання саме платіжної дисципліни в економіці України, хоча звичайно перекрити повністю результати роботи в 1 кварталі це не дає можливості. Крім того, я думаю, що та робота, яка розпочата щодо підготовки прийняття блоку економічних законів, перш за все з оподаткування вона має суттєво поліпшити ситуацію у 2 півріччі, якщо відповідні рішення все ж таки будуть прийняті Верховною Радою. Необхідною умовою збалансованості процесу виконання Державного бюджету в поточному році є , перш за все, прийняття мораторію щодо прийняття законопроектів, які зменшують доходну частину Державного бюджету в поточному році. Це є абсолютно необхідним, так би мовити, чинником для того, щоб успішно можна було виконати бюджетні завдання. В даний час нашим спільним завданням є здійснення ефективних заходів щодо збалансованості Державного бюджету в поточному році. Зазначено буде вагомим кроком на шляху прийняття реального і прозорого бюджету 2003 року. Я вам дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги! Прошу записатися на запитання до міністра фінансів. Прошу висвітити на табло. Народний депутат Мартиновський, фракція "Аграрники України".
Прошу передать слово Ващук Катерине Тимофеевне.
Народний депутат Ващук. Час на запитання ми ж домовлялися 10 хвилин і я про це говорив.
Ми уважно вислухали доповідь, але хочемо задати від імені фракції "Аграрії України" Слідуюче запитання. Зараз непроста епізотична ситуація в Європі. Ми з року в рік маємо в практиці недофінансування протиепізотичних заходів в Україні, як торішній рік, так і цей рік, десь на рівні 60-70 відсотків. Ми знаємо, що Англія 3 мільярдів фунтів-стерлінгів витратила на боротьбу з енцефалопатією. Не дай Бог нам в Україні спалах якогось захворювання! Це здоров’я не лише тварин, але й людей. І друге. Не фінансується останні місяці стаття, яка йде на дотування великовагових кондицій худоби, відшкодування відсотків за кредити у банках для сільських товаровиробників. Та сама ситуація по селекції. Немає жодної статті в бюджеті аграрного сектору України, яка фінансується достатньо. Тому я запитую: чому така практика уряду економити на аграрному сектор? Ми вважаємо, що це велика помилка. Дякую.
Дякую, шановна Катерино Тимофіївно за запитання. Ви знаєте, я хочу відверто вам відповісти, абсолютно відверто. Перш за все, ніякого скажімо так, намагання економити саме на якійсь галузі чи там особливо на аграрному секторі, я бачу жодного уряду. Більш того, саме та економічна політика, яку проводив не виключно уряд, в якому я працюю, а всі уряди фактично, які я бачив, і в цій сесійній залі, вона була спрямована саме на підтримку села і по законодавчих проектах, і через систему встановлення пільгування по ПДВ, підтримки державної і таке інше. Тому я б хотів би, щоб, ну, просто і в запитанні і у відповіді був, ну, певною мірою, якийсь баланс коректності. Що стосується, власне, запитання. Я просто хочу нагадати, що заборгованість по відшкодуванню відсотків по кредитах, яка перейшла з минулого року на поточний рік, перед банками вона сягала 17 мільйонів гривень. Вона була погашена, не зважаючи на досить важкий стан із збиранням податків у першому кварталі, вона була погашена саме в першому кварталі. Сьогодні відбувається сплата поточних. Звичайно, що нагнати повністю і погасити борги минулого періоду і вийти в режим цього року, це достатньо важко, хоча це, дійсно, є один із пріоритетів як найбільш ефективний механізм, я підкреслюю, найбільш прозорий і ефективний механізм підтримки сільгоспвиробника. Тобто це, дійсно, є один із пріоритетів, хоча ми маємо усвідомити і це, мені здається, абсолютно прозоро з моєї доповіді, абсолютним пріоритетом є соціальна сфера: і заробітна плата, і фінансування соціальних видатків. Я думаю, що з цим сесійна зала також має погодитися. Дякую вам за питання.
Народний депутат Климпуш, депутатська група "Народовладдя".
Дякую. Я прошу передати слово Вадиму Гурову, виборчий округ номер 32, з депутатської групи "Народовладдя".
Спасибо. Вадим Гуров, Кривбасс, 32 избирательный округ, фракция "Народовладдя". Уважаемый министр, у меня очень простой вопрос. Вы в своем докладе сказали, что благодаря или может быть не благодаря закону об экономическом эксперименте, бюджет потерял в прошлом году где-то порядка 900 миллионов гривен. Мы получили заключение от Рахунковой палаты, это от Симоненко, о том, что эксперимент дал, в принципе, и денежное обращение, и бартер убрал, и отчисления в бюджет увеличились и увеличились отчисления в Пенсионный фонд. Я думаю, будет очень справедливо, если вы скажете, всетаки какое отчисление во все бюджеты было и Пенсионный фонд за первый. за первое полугодие 2001 года и первое полугодие 2002 года, когда уже этот закон не работает. На мой взгляд, вы считаете, и упорно считаете виртуальные деньги - это первый вопрос. И второй вопрос: как профинансировано ликвидация последствий стихийных бедствий в Закарпатье, то есть повені? И, пожалуйста, перспектива этого вопроса. Спасибо за внимание.
Дякую за запитання. Добре відомо, що ви були прихильником саме цього законопроекту і подовження термінів експерименту в металургійній галузі. Тому як на мене, це питання саме з вашого боку є достатньо природнім. Я хочу сказати наступне. Якщо говорити концептуально, для мене особисто немає різниці, як міністру фінансів, немає різниці, чи то село, яке треба підтримувати, чи то металургійна галузь, чи то шахтарі, чи хтось ще. Для мене є економіка держави, яка має працювати в рівних конкурентних умовах. Для того нам необхідно прийняті відповідне податкове законодавство, яке б нікого не дискредитувало і не було б ніякої потреби в наданні окремих галузевих пільг чи пільг по окремих підприємствах. Це такий загальний підхід. Мені здається, що він досить державницький і цілком зрозумілий. Саме те, про що я говорив в своїй доповіді, це те, що закон відповідний був прийнятий у січні після того, як був проголосований Державний бюджет України. І після того, як в нього було закладено близько 900 мільйонів гривень доходів до Загального фонду держави. Я говорив про те, що прийняти подібні закони без зменшення доходів загального фонду державного бюджету - це є порушенням бюджетного законодавства, і Верховна Рада має нести спільну відповідальність разом з урядом. Я не даю економічної оцінки, чи доцільно це робити саме для металургійної галузі, чи ні. Я прошу коректно ставитись саме до того, що я доповідав з цієї трибуни. Що стосується фінансування повені у Закарпатті. Це друге ваше питання. В тих матеріалах, які роздані Верховній Раді, є перелік усіх постанов, які прийняті урядом по фінансуванню з Резервного фонду Державного бюджету, яким розпоряджається Кабінет Міністрів, і там вся інформація є. Дякую вам за увагу.
Народний депутат Юхновський Ігор Рафаїлович. За ним буде виступати народний депутат Турманов.
Шановний Ігоре Олеговичу, ви знаєте, у кожній державі є певна святая-святих, і у нас в Україні такою святою-святих, з точки зору науки, є Фонд фундаментальних досліджень. Він очолюється академіком Костюком і до його ради входять найвизначніші вчені всієї України, він відбирає найвизначніші роботи фундаментального циклу держави. В бюджеті передбачено фінансування 9 мільйонів. Зараз ви профінансували 970 тисяч з 9 мільйонів, Ігоре Олеговичу, з 9 мільйонів профінансовано 970 тисяч. Ті великі вчені, ясно, не прийдуть з поклоном. Але я дуже хочу вас просити. Ви говорили про 100 процентів, що ви забезпечили таке фінансування, інше, - дуже добре. Але я хочу вам сказати, що Фонд фундаментальних досліджень є справа честі України. І я прошу вас у другому півріччі знайти можливість профінансувати цей фонд. Це фактично і питання моє до вас.
Дякую, Ігоре Рафаїловичу. Ну, ми вже обговорювали це питання з вами особисто. Ви знаєте мою думку щодо підтримки саме вашої позиції. Я єдине, ну, в якості виправдовування, а в якості об’єктивності, хотів нагадати ще раз, що в першому півріччі було профінансовано на 320 мільйонів гривень саме виборчі кампанії по виборах до Верховної Ради, місцевих рад, органів місцевого самоврядування. Ну, ми не можемо саме ці видатки, ну наприклад, зробити після того, як. Тобто є певна черговість видатків. Але я повністю розділяю ваші побоювання. Ну, і я вам дав слово. Так, під час нашого спілкування я можу підтвердити з високої трибуни, що це має бути вирівняно все.
Комітет направить лист.
Дякую. Народний депутат - Турманов, фракція "Регіони України", за ним - Зарубінский.
Уважаемый Игорь Олегович, вы знаете, что ситуация сегодня в угольной отрасли архикритическая. Вы сегодня доложили здесь о том, что сегодня бюджет первого полугодия по угольной отрасли выполняется на 100 процентов. Если брать по цифрам, то это да. Но самый главный вопрос, который мы ставим уже в течение первого полугодия, до сих пор не решен. Капиталовложения и средства, которые сегодня в бюджете, запланированы, они запланированы в основном на четвертый квартал. Мы с ноября прошлого года по сегодняшний час не вводим лавы. Нет у нас сегодня активов, ни соответствующей заработной платы у шахтеров. И сегодня задолженность по первому полугодию по текущей зарплате составляет 150 миллионов. Это первый вопрос. Что я хотел бы от вас услышать сегодня: будут ли эти капитальные вложения, средства перенесены с четвертого квартала на июль, август, сентябрь месяц? Первый вопрос. Второй вопрос. У нас есть 61-ая статья бюджета. Так случилось, что прошлая Верховная Рада приняла такое решение. И регрессники, которые закрывающихся шахт сегодня просто блокированы этой статьей. Мы вчера на бюджетном комитете этот вопрос рассматривали с тем, чтобы разблокировать этот вопрос. Это 21 шахта, это люди, которые сегодня не финансируются ни с бюджета по реструктуризации, хотя там есть средства у нас, ни с фондов, который Фонд социального страхования, у которых денег нет. Поэтому комитет бюджетный нас поддержал. И мы хотели бы сегодня от вас услышать. Надо перенести средства, средств структуризации 59 миллионов на бюджетную строку, где мы погашаем сегодня регрессники. Поэтому, пожалуйста, я хотел бы услышать на эти два вопроса. И последний вопрос. Есть поручение Президента, где должны 50 миллионов каждый месяц погашать задолженность шахтеров. Из каких источников будет это идти погашение? Если источников предприятий, то ми знаем, что этих источников нет. Спасибо.
Дякую вам за питання. Я, дійсно, у своїй доповіді довів о том, що відповідно до розпису на поточний рік вугільна саме галузь профінансована стовідсотково. Що стосується введення лав, від початку року профінансовано станом на 1 липня профінансовано більш ніж 215 мільйонів гривень - це суттєві речі. Те, що був прорив у фінансуванні, ми розуміємо ситуацію, яка склалася з виконанням бюджету в четвертому кварталі минулого року. Декілька тижнів тому я доповідав або відчитувався, точніше, за виконання бюджету 2001 року і ситуація зрозуміла. Звичайно, що це має бути поліпшено. Але я хочу нагадати наступне. Доходна частина бюджету поточного року у порівнянні із минулим роком збільшено майже на 25 відсотків відповідно до Закону про Державний бюджет. Я не буду зараз давати оцінок чи реалістично це чи ні. Але жодного року у нас не було ситуації, щоб доходи Державного бюджету були збільшені на 25 відсотків. Тому я ще хочу сказати, що у Державному бюджеті є певні пріоритети, перш за все, це соціальні видатки, це заробітна платня по бюджетних установах, які фінансуються в першу чергу. Хоча, підкреслюю, по шахтарях всі статті профінансовані на 100 відсотків. Зазвичай, у другому півріччі збирання податків трохи краще, тому що відбувається економічне зростання в першому півріччі, яке дає збільшення доходів у другому півріччі. Тому річний розпис завжди трохи збільшується на тертій, четвертий квартал. Щодо можливості наближення фінансування асигнувань четвертого кварталу на третій - це питання зараз вивчається У мене немає зараз остаточної відповіді, оскільки немає остаточного звіту щодо виконання першого півріччя. Це інформація, яку я довів, я ще раз підкреслюю, є виключно оперативною. І по другому питанню. Чи можна зробити перекидку з однієї бюджетної програми, там з держпідтримки на фінансування регресних виплат. В мене немає заперечень. Якщо це підтримує бюджетний комітет, Міністерство фінансів готове з цим погодитися або Міністерство фінансів готове подати таке подання, якщо буде згода бюджетного комітету, оскільки процедура в Бюджетному кодексі саме така. Це необхідно звернення головного розпорядника бюджетних коштів. Дякую за увагу.
Народний депутат Зарубінський. За ним народний депутат Мельничук.
Олег Зарубінський, фракція Народно-демократичної партії. Шановний пане міністре! Ось нам тут роздано проект постанови, підписаний декількома членами бюджетного комітету і там сказано, що виконання України про Держбюджет України на 2002 рік у поточному році здійснюється в умовах незначного росту виробництва. Ну всім зрозуміло, що значний чи не значний ріст - це є суб’єктивна характеристика критерії, де значний, де незначний важко зрозуміти. Але на засіданні Кабміну, на якому, до речі, були присутні багато народних депутатів в середу прем’єр назвав цифри, що валовий внутрішній продукт за 1 півріччя зріс на 4,3 відсотки, за червень місяць - на 6,7, а обсяг промислового виробництва у 1 півріччі зріс майже на 6 відсотків, в червні - на 7 відсотків. Я розумію, що ви виступаєте з оперативною інформацією і серйозне рішення у всякому разі юридично і морально коректно по ньому приймати фактично неможливо і все ж таки хотів би спитати як ви розглядаєте реальну динаміку без суб’єктивізму. Ось в 1 півріччі розвитку економіки України. Дякую.
Я хотів би сказати наступне. Дякую за запитання, перш за все. Ми. Перше. Я хочу нагадати, що зростання і промислового виробництва і загальна динаміка економічної ситуації вона йде у порівнянні не з депресивним роком, яким був 2001 рік, а з роком економічного зростання. В минулому році економічне зростання в промисловості відбулося близько 17 відсотків. Саме на цю базу відбувається економічне зростання 5,6 в поточному році. Я не думаю, що це треба коментувати. Це не до депресивного періоду. Це до економічного зростання. Це перше. По-друге. Що стосується прийняття рішення. Я не можу звичайно нав’язувати в такому питанні свою , так би мовити, думку, але довести її, я думаю, що це можливо. Приймати рішення або висновки, точніше слово "висновки", по оперативній інформації , не маючи підстав для дійсно глибокого аналізу це не тільки не. морально, але й не відповідає діючому законодавству. Це не відповідає бюджетному кодексу і це не відповідає іншому законодавству , чинному законодавству України. Тому я свою думку довів, а решта звичайно - на розсуд народних депутатів. Дякую.
Дякую. Народний депутат Мельничук і за ним - народний депутат Таран. І будемо завершувати, час вичерпаний. Мельничук, фракція Соціалістичної партії.
Мельничук, фракція Соціалістичної партії України. Дякую, Володимире Михайловичу. Шановний Ігоре Олеговичу, я тут перед вами, я вам задавав на фракції питання, коли ви були у нас, чому не фінансується соціальна сфера на селі? Це перше питання. Ви відповіли, що немає коштів. На мій погляд, у державі є кошти. Тільки для села їх немає, є на все інше, на феєрверки, на святкування різних свят і міст і так далі - все є, немає для села! Слідуюче питання. Я сподіваюся, що ви знаєте ситуацію з вчителями і лікарями. Чому не виплачуєтсья зарплата людям? Це друге питання. І я повернуся до села, скажіть, будь ласка, коли почнеться фінансування села? В бюджеті це передбачено. До сьогоднішнього дня буквально мізерні кошти пішли на село. І слідуюче. Як ви будете виконувати постанову Верховної Ради, я думаю, що внесено Порошенком, Вінським, Королем, Асадчевим, щодо притягнення до відповідальності винних осіб органів виконавчої влади, які допустили порушення бюджетного законодавства, тобто ці люди вже повинні бути за вашою пропозицією чи іншою зняти з роботи. Дякую.
Дякую за запитання. Ви знаєте, у мене є, скажімо так, і гражданська, і особиста позиції. Я відповідаю те, що думаю, і я не змінюю свою позицію, якщо я в цьому переконаний. Я вам один раз на це відповів, я можу це повторити саме в цій сесійній залі. Під час своєї доповіді я довів, яким чином фінансується село, я довів це у віповіді також Катерині Тимофіївні. Ви говорите про капітальні вкладення, державні централізовані капітальні вкладення. Саме в доповіді я вам довів, що із 490 мільйонів гривень, які заплановані саме в поточному році, виділено на сьогоднішній день до 70 мільйонів. Ці видатки здійснюються не в першочерговому, це не є, так би мовити, соціально захищеною статтею. В першу чергу видатки виділяються на виплати заробітної плати й інші соціальні видатки по соціальному захисту громадян, які вони отримують фактично в руки, наприклад, як чорнобильські виплати. І про це я довів. Що стосується заробітної плати. Шановні народні депутати! Я хочу нагадати для того, щоб ми об’єктивно дивились на ці речі, я хочу нагадати наступне. Мінімальна заробітна плата станом на 31 грудня минулого року - 118 гривень, станом на 1 січня поточного року - 140 гривень, станом на 1 липня поточного року - 165. Ріст мінімальної заробітної плати в бюджетній сфері майже в півтора рази. Чи не є це найкращим доказом того, що і Верховна Рада і уряд разом приділяють стільки уваги щодо саме питання добробуту народу, щодо саме питання заробітної плати? Що стосується виплат. Заробітна плата профінансована 100-відсотково. Зараз ми намагаємося, готуємося до того, щоб саме в липні вперше профінансувати збільшену заробітну плату по бюджетній сфері вже на рівні 165 гривень. Єдине, що я хочу нагадати, в червні вперше в цьому році незначні збільшення по заробітній платі об’єктивно, дійсно, так, виникли саме по бюджетній сфері, тому що масово і вчителі, і лікарі, а особливо вчителі, пішли у відпустку, тобто йдеться не про поточну заробітну плату як таку, а про відпускні. Вони до кінця серпня місяця будуть повністю погашені, як будуть закінчені відпустки. І на цьому я вам даю слово, бо це є абсолютно тверда позиція і міністерства фінансів, і уряду. Ну, і останнє питання щодо притягнення до відповідальності, це, мабуть, питання все ж таки не до мене, бо Міністерство фінансів це не є силовою, так би мовити, структурою, воно не веде слідство і не доводить вину тієї чи іншої людини. Дякую вам за запитання.
Народний депутат Таран, фракція блоку Юлії Тимошенко.
Віктор Таран, блок Юлії Тимошенко. Шановний пане міністре, у мене до вас є таке питання: скажіть мені, будь ласка, якої країни ви є міністром фінансів? Якщо ви є міністр фінансів України і носите українське прізвище, то чи болить вам та ситуація, яка сталась з українською культурою? Конкретно. 25 мільйонів на розвиток української мови, державної мови було запрограмовано попереднім урядом, виділено нуль. Питання: куди, на які вибори, куди пішли ці гроші? Сьогодні фінансується нуль в розвиток української державної мови, в програмних напрямках уряду ні слова, ні слова не говориться про духовність і про культуру! Для порівняння: російська мова, якій нічого не загрожує в Росії, в доларовому еквіваленті російський уряд виділяє на її розвиток 2,5 мільярди в доларовому еквіваленті. Тобто, оце є такий комплекс питань. І тепер, я хочу подякувати Володимиру Михайловичу що ви дали можливість депутатам сказати і поставити запитання, це свідчення демократизму. Абсолютно серйозно. І в мене теж, Володимир Михайлович, до вас буде прохання. Ви говорили, що буде роздано проект постанови Верховної Ради України про факти прийняття окружними виборчими комісіями та судами рішень щодо заборони агітації народними депутатами України, брати участь у агітації передвиборній, то щоб ми її відразу проголосували, нам якраз її тільки зараз роздали. І поки що всі не розійшлись, будь ласка, Володимир Михайлович, поставити. Спасибі всім.
Дякую вам за запитання. Фактично, прозвучало три запитання, я в послідовності на них відповім. Я є громадянином України, маю український паспорт, і я враховую так, що є міністр фінансів держави, яка називається Україною. Що стосується мого ім’я, я не знаю, але мені здається, що Ігор - це древньогрецьке ім’я. Скандинавське? Хай буде скандинавське. І що стосується фінансування культури, тобто по суті вашого запитання. Дійсно, це є питання надзвичайно важливе. Якщо ми, дійсно, хочемо відчувати себе єдиною нацією, в незалежності від національності, я маю на увазі, ми розуміємо, про що йдеться, культура в цьому виграє, найзначніше місце сягає в цьому. Це абсолютно зрозуміло. Абсолютно зрозуміло, що якщо є титульна нація в державі Україна, то українська мова бути і фінансована, і вивчена, і має сягати відповідне місце. Про це не йдеться, йдеться про те, що в Державному бюджеті поточного року є відповідні труднощі. Я можу сказати вам чи пообіцяти наступне, що саме в ліпші, вже перше, вже були виділені асигнування щодо фінансування розвитку української мови, це, дійсно, відбулося, легко перевірити. По-перше. По-друге, я можу обіцяти зробити все можливе у відповідності з реальною ситуацією для того, щоб поліпшити фінансування саме цієї галузі. Дякую вам за увагу.
Дякую, час вичерпаний. Дякую.
Дякую за увагу, шановні народні депутати.
Так ми вже 13 хвилин перебрали часу! Ну, зараз , я прошу, буде Порошенко, ви йому це питання озвучите, я прошу вас! Шановні колеги, треба порадитися. Оскільки ми питання розпочали, ми не можемо переривати розгляд. А от є наполягання про те, щоб поставити і проголосувати цей проект постанови. Яка ваша думка? Проект розданий, навіщо слово? Ми врахуємо в редакційному плані.
Володимире Михайловичу, шановні колеги, проект розданий, він витриманий, він без всякого тут навантаження, а по суті. Єдине, що я вас прошу: там є русизми, слово "приймати" замінити "брати" в двох місцях і в першому пункті після слова "комісії" - "терміново дати доручення". І просив би проголосувати, Володимире Михайловичу.
Шановні колеги, за пропозицією народних депутатів, за вашою згодою ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Постанови Верховної Ради України за номером 1367 "Про факти прийняття окружними виборчими комісіями та судами рішень щодо заборони народним депутатам брати участь у передвиборній агітації. Прошу проголосувати. [[11:18:21]] За-189 За-189. Рішення не прийнято. По фракціям.
Шановні колеги, я звертаюся до всіх фракцій. Я прошу підніміть постанову 1367. Вона є виважена, там немає ніяких політичних акцентів. Це не вноситься ні опозицією, ні говориться ні за більшість. Я прошу "Трудову Україну" пана Ігоря Шарова підніміть, будь ласка, 1367. Вона є нормальна. Прохання, давайте підтримаємо цю постанову, вона захищає честь народного депутата. Вона не має ніяких навантажень. Якщо дозволите, я прочитаю, Володимире Михайловичу.
Вона роздана. Всім уже роздали. Вона є на руках. Давайте проголосуємо ще раз.
Ну, вимагають прочитати. Постанова "Про факти прийняття окружними виборчими комісіями та судами рішень щодо заборони народним депутатам України брати участь у передвиборній агітації". У зв’язку з прийняттям окружними виборчими комісіями і апеляційними судами Черкаської та Дніпропетровської областей рішень щодо заборони народним депутатам України брати участь у передвиборчій агітації у 85 та 201 виборчих округах Верховна Рада України постановляє. Перше. Рекомендувати Центральній виборчій комісії терміново дати роз’яснення окружним виборчим комісіям щодо права народним депутатам України брати участь у передвиборній агітації на користь кандидатів у народні депутати України. Друге. Рекомендувати Вищій раді юстиції провести перевірку дій суддів при застосуванні законів при прийнятті рішень Черкаським, Дніпропетровськи апеляційними судами, якими народні депутати України визнані службовими особами органів державної влади у зв’язку з чим не мають права брати участь у передвиборній агітації на користь кандидатів у народні депутати України. Я прошу всіх депутатів підтримати цей проект, який дає можливість все-таки визначитись, хто ми з вами є.
Шановні колеги! Ставлю на голосування про включення у порядок денний Постанови Верховної Ради України 1367 про факти. Я прошу спокійно, шановні колеги. Ставлю на голосування про включення в порядок денний проекту постанови Верховної Ради України про факти прийняття окружними виборчими комісіями та судами рішень щодо заборони народним депутатам України брати участь у передвиборній агітації. Це документ за номером 1367. Прошу визначитися. [[11:21:25]] За-269 Рішення прийнято. Шановні колеги! Ми тільки проголосували, щоб включити в порядок денний. Який в цілому? Я ставлю на голосування, щоб ми зараз проголосували за цей документ. А потім будемо голосувати за власний документ. Ставлю на те, щоб ви прийняли рішення проголосувати зараз цей документ. Прошу голосувати. [[11:22:04]] За-293 Рішення прийнято. Якщо немає заперечень, я ставлю документ в цілому. Прошу голосувати. [[11:22:28]] За-288 Рішення прийнято. Дякую. Зі співдоповіддю виступає голова Комітету з питань бюджету Петро Олексійович Порошенко, будь ласка. Шановні колеги, я ж після цього прошу не розходитися, нам ще треба багато роботи зробити.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, оцінюючи виконання урядом Закону України "Про Держаний бюджет на 2002 рік" протягом перших шести місяців поточного року, хотілося б відзначити, що негативні тенденції виконання бюджету в 2001 році, який ми розглядали декілька днів тому, значним чином збереглися. Реальне зростання валового внутрішнього продукту склало 4.3 відсотки проти 9 відсотків за відповідний період минулого року. Приріст промислового виробництва становив 5.8 відсотків проти 19 відсотків за відповідний період минулого року. Я хотів би доповісти колезі Зарубінському, що це не є жонглювання цифрами, а це є стала економічна тенденція, що Україна входить в етап уповільнення темпів економічного зростання. І на сьогоднішній день, безумовно, не брати ці цифри до уваги ми не можемо. Спочатку року збереглася негативна тенденція зростання неплатежів в економіці. Так, за вказаний період дебіторська заборгованість зросла на 3.8 відсотка, кредиторська заборгованість - на 3.3. відсотка. По доходах звертає на себе увагу те, що, не зважаючи на зростання валового внутрішнього продукту більше як на 4 відсотки, темпи зростання доходів державного бюджету є значно меншими. Це свідчить про невдале адміністрування податків. В цілому за шість місяців поточного року до зведеного бюджету надійшло 28.6 мільярдів гривень, що складає 45.3 відсотків запланованих на рік надходжень. Доходна частина зведеного бюджету виконується непропорційно. Ці самі тенденції ми мали у 2001 році. Загальний фонд зведеного бюджету виконаний на рівні біля 90 відсотків від планових, а спеціальний фонд в той же час виконаний на 118,5 відсотка. Як ми бачимо, тенденція перевиконання доходів спеціального фонду перейшла з 2001 року на поточний рік. Тому наше рішення, яке ми прийняли в бюджетній резолюції, шановні колеги, відмовитись від фактичного існування спеціального фонду, є абсолютно обгрунтованим, тому що планування спеціального фонду відбувається дуже незадовільно. Особливо значно перевиконано план по надходженням до спеціального фонду місцевих бюджетів. Уявіть собі, колеги, він вже зараз перевиконаний і складає 162 відсотка. Тобто знову ті джерела, інструменти, важелі, які дозволяють місцевим адміністраціям тиснути на суб’єктів господарювання і скачувати з них додаткові гроші, ми маємо яскраве тому підтвердження. Особливу тривогу викликають темпи наповнення загального фонду державного бюджету. На жаль, ми не маємо цифр в інформації, яку нам надав уряд, але обрахунково ці цифри складають в межах 80 відсотків. З початку року зросла податкова недоїмка більш як на 3 мільярда гривень і сьогодні сягає 9 мільярдів. Ситуація викликає ще більше занепокоєння, якщо врахувати наявність 6 мільярдів невідшкодованого податку на додану вартість, в складі яких більше 2 мільярдів є простроченими. Об’єктивну інформацію ми щодо простроченого ПДВ не можемо отримати ні з боку Міністерства фінансів, і я розумію цю позицію, оскільки на сьогоднішній день джерела збирання цієї інформації у структурі самого Кабміну є недосконалими. Наповнення бюджету відбувалось непропорційно і за джерелами надходжень. Наприклад, плата за ліцензії зібрана в обсязі 244 відсотка від планових, надходження від перевищення фонду споживання - 288 відсотків від планових. В той же час надходження від дивідендів по акціях господарських товариств, тобто показник ефективності використання державного майна, надходження складає лише 9,36 відсотка від планових. От таким чином використовується наше державне майно, колеги. Не виконаний план надходжень і за наступними видами податкових платежів. Податок на прибуток- не виконано надходжень на 534 мільйона, податок на додану вартість - 274 мільйона, акцизи на імпортні товари - 44 мільйона. А також по неподатковим платежам, плата за транзит газу, власні дивіденди і таке інше. Видатки. На жаль, видатки по загальному фонду Державного бюджету сьогодні виконується лише на рівні 79 відсотків від плану на поточний період. Спеціальний фонд на рівні 30 98 відсотків від річного плану. Тобто, ми можемо говорити про існування певного рівня прихованого поточного дефіциту виконання бюджету, хоча, якщо вдатися до сухих статистичних цифр, наданих урядом, ми зустрінемося вже з явищем штучно створеного профіциту. Тобто, навіть ті кошти, які надходять, не видаються належним чином. Об’єктивності ради можна погодитися з позицією Міністерства фінансів, що це дійсно лише поточний рік і Міністерство фінансів і уряд мають можливість покращити ситуацію з виконанням бюджету у 2 половині року і на сьогоднішній день ми маємо покращання ситуації, оскільки в січні і лютому виконання бюджету було значно гірше. Продовжується гостро стояти питання в диспропорції фінансування видатків за функціональною ознакою. Вище від середнього рівня, який складаю, нагадую, 80 відсотків, фінансуються вищі органи державного управління, органи місцевої влади і місцевого самоврядування. Оборона. Громадський порядок, безпека. Вугільна галузь. Нижче від середнього рівня фінансування фінансується охорона здоров’я, фізична культура та спорт, культура , мистецтво, житлово-комунальне господарство. Тому, я думаю, не випадково з таким рівнем фінансування не погоджуються працівники охорони здоров’я і існує серйозна небезпека соціальних заворушень і страйків лікарів, вчителів, працівників культури та інше. Сьогодні ми дискутували яку оцінку давати діям уряду по виконанню бюджету і деякі народні депутати претендують на те, що рішення деяких членів бюджетного комітету, як було сказано, є заполітизованим. По-перше, я хочу вас проінформувати, що це рішення бюджетного комітету було прийнято консенсусом, тобто жодна людина не проголосувала проти, а по-друге, якщо когось задовольняє подібний рівень фінансування, я пропоную вийти і пояснити це тим лікарям, які зараз пікетують Верховну Раду і уряд, і подискутувати там, чи влаштовує наших виборців і наше населення поточний рівень фінансування. Я думаю, там вони почують правду, а не тут "словесной эквилибристикой". На жаль, на сьогодні зберігається практика, коли не менш, ніж 30 відсотків коштів Резервного фонду використовується на фінансуванян витрат, які повинні бути визнані нецільовими, або які можна було запланувати при складанні бюджету на 2002 рік. Існують і інші тривожні факти. Так Кабінет Міністрів показує виділення з Резервного фонду 474 тисяч на ліквідацію надзвичайних ситуацій в Бродах і Бориславі, це питання підняв колега Тягнибок на засіданні Бюджетного комітету, асигнування доводяться, але вже вони черговий місяць не фінансуються. Безумовно, питання використання коштів Резервного фонду Кабінету Міністрів потребує якнайсерйознішної уваги з боку законодавців і має бути врегульовано ухваленням закону про Резервний фонд Кабінету Міністрів. Уявіть собі, шановні колеги, сьогодні порядок використання коштів Резервного фонду затверджується самим урядом, і цей же уряд ці кошти використовує. Сам собі напланував, сам собі витратив. Верховна Рада повністю усунена нормою Бюджетного кодексу від цього процесу. І Бюджетний комітет буде ініціювати на другій сесії прийняття відповідного закону і внесення змін до Бюджетного кодексу. Хотів би зупинитись і на інших явищах, які ускладнювали, безумовно, підготовку до цього слухання. Так матеріали, які уряд прийняв по виконанню бюджету за 2002 рік за шість місяців, в Бюджетний комітет так і не надійшли. Сьогодні вони були розповсюджені в залі, бюджетний комітет вимушений був працювати на оперативних даних державного казначейства. Саме тому, можливо, певні неспівпадіння цифр, які ми маємо з свого боку з Міністерством фінансів. Більше того, шановні колеги, в середу було проведено засідання уряду, в порядку денному якого стояло питання про виконання бюджету за шість місяців. Шановні колеги, я прошу хвилинку уваги. У всіх трьох виступаючих звучала думка, що головним винуватцем невиконання бюджету є [[як ви думаєте хто?]] ви, шановні колеги, Верховна Рада прийняттям законів, які зменшують доходну частину бюджету. В якості доказів було надано лише один закон: про продовження експерименту в гірничо-металургійній галузі. Шановні колеги, я дав доручення секретаріату комітету, ми підняли авторів законопроекту. І я хотів би вас повідомити. Про продовження експерименту в гірничо-металургійній галузі було 3 законопроекти: Коновалюка, Гурова, і я звертаю вашу увагу, шановні колеги, Кабінету Міністрів України. Законопроекти Коновалюка і Гурова були відхилені, рекомендації економічного комітету, рекомендації бюджетного комітету були не приймати цей закон, протягнувши цей закон через Комітет промислової політики, закон саме урядовий, який був поданий в листопаді. Він був прийнятий в лютому за ініціативою уряду. Більше того, уряд мав можливість звернутися до Президента щодо накладання вето, цією можливістю він не скористався, оскільки був автором цього закону. Отже, шановні колеги, спроба звинуватити Верховну Раду, народних депутатів в тому, що ми, так би мовити, зменшили свідомо доходну частину, є некоректними, оскільки це відбулося проурядовими фракціями за ініціативою уряду. Саме тому, шановні колеги, є пропозиція, на цьому і грунтуються висновки і пропозиції бюджетного комітету, який на своєму засіданні ухвалив рішення: рекомендувати Верховній Раді визнати роботу Кабінету Міністрів по виконанню Державного бюджету в січні - червні 2002 року такою, що не відповідає показникам, затвердженим Законом України про Державний бюджет на 2002 рік. В пояснювальній записці в констатуючій частині ми чітко відобразили ті недоліки, які, на жаль, уряду не вдалося уникнути під час виконання бюджету за 2002 рік. Кабінету Міністрів України пропонується вжити термінових заходів для виправлення вказаних недоліків і надати Верховній Раді звіт про стан виконання Державного бюджету за 8 місяців поточного року разом з проектом Державного бюджету за 2003 рік. Дякую вам за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися для запитань до голови комітету бюджетного. Прошу висвітити на табло. Народний депутат Мельничук, фракція СПУ.
Шановний Петро Олексійович, питання не стояло, це я задавав запитання щодо відповідальності голів обласних державних адміністрацій. І я вважаю, що комітет вніс правильне рішення. Але я задав міністру фінансів, який сказав, що він не має впливу. То у мене є думка слідуюча, а на що має вплив міністр фінансів, який повинен контролювати, як виконується бюджет і куди йдуть кошти? З цього приводу у мене питання до вас. Поскільки таких важелів не має пан міністр, чи маєте такі важелі ви і чи ви будете послідовним у виконанні постанови, яку ми сьогодні приймемо, бо ми підтримаємо постанову комітету? Дякую.
Дякую. Перш за все я дякую вам за підтримку постанови комітету. По-друге. на сьогоднішній день такі повноваження має Верховна Рада. Вона має можливість звернутися до Генеральної прокуратури, щоб на підставі даних, які ми з вами розглянемо по Звіту виконання бюджету, на підставі даних Рахункової палати, які систематично не беруться Генеральною прокуратурою, правоохоронними органами для реагування. І ми впевнені у тому, що на сьогоднішній день і бюджетний комітет, і Верховна Рада в цілому має можливості звернутися до правоохоронних органів щодо притягнення до відповідальності винних посадових осіб за даними розгляду звіту і за даними Рахункової палати. На жаль, вчора на засіданні бюджетного комітету лише один народний депутат категорично просив, щоб ми не притягували нікого до відповідальності у зв’язку з численними порушеннями бюджетного законодавства при виконанні бюджету. Бюджетний комітет відкинув цю думку і наполягав на принциповому ставленні до цих ганебних явищ, які ми маємо сьогодні при виконанні бюджету. Дякую вам за питання.
Народний депутат Родіонов, фракція комуністів.
Родіонов, фракція комуністів. Шановний Петро Олексійовичу, у меня такой к вам вопрос. Министр, выступая здесь, может оговорился, а может случайно сказал, что наш народ, который стоит там за забором, должет был благодарен правительству за то, что правительство каждый год или час только и думает о его благе, как бы поднять заработную плату. Вчера мне пришлось участвовать в акции около Киевской мерии, где довольно очень много людей, и я хочу сказать, эти люди уже не хотят слушать ни организаторов акции, а говорять, что прийдет время, и это время скоро прийдет, что они не спасут толстые двери Верховной Рады и другие от разгневаных людей относительно их положения. У меня вопрос. Видете ли вы, и какая ваша точка зрени, как в ближайшее время существенно повысить заработную плату населению Украины, ибо это 140 гривень, 180 не больше.
Я благодарю вас за вопрос. Питання задано російською мовою. Дозвольте мені відповісти. Дякую. З вашого дозволу я буду українською. Шановні колеги! Я підтримую ваше занепокоєння станом фінансування і станом підвищення рівня мінімальної заробітної плати, але об’єктивності ради треба сказати, що при прийнятті Закону про Державний бюджет на поточний рік саме за наполяганням Верховної Ради мінімальна заробітна плата була збільшена з 118 гривень, як ви пам’ятаєте, яка була у 2001 року, до 141 гривень в першому півріччі і, якщо я не помиляюся, до 165 на друге півріччя, який уряд згідно Закону про Державний бюджет має виконувати. Тобто ті зростання соціальних виплат, які мають бути проведені у поточному році, вони стверджують про те, що ми маємо реальну можливість збільшити загальні виплати, загальний фонд оплати праці в межах 20-25 відсотків. Якщо уряд це виконає з 1 липня, я думаю, що це буде суттєвою підтримкою, але викликає непокоєння інше, що в урядовому проекті Бюджетної резолюції, який сьогодні так жваво відстоювали деякі народні депутати, було чітко заявлено, що додаткових коштів на підвищення заробітної плати в 2003 році не передбачається. І підвищення реальних доходів відбудеться лише за рахунок скорочення оподаткування податком на доходи фізичних осіб, що, відверто кажучи, також є надзвичайно загрозливою для соціального спокою і стабільності і в державі. Тому саме за пропозицією бюджетного комітету ми відкинули цю норму і включили в Бюджетну резолюцію пропозицію, рекомендації і доручення щодо соціальної спрямованості бюджету і пріоритету підвищення заробітної плати, в першу чергу бюджетникам і найменш захищеним верствам населення. Дякую.
Народний депутат Калінчук, фракція "Аграрники України".
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановний Петро Олексійовичу, ви пам’ятаєте, що в минулому скликанні при формуванні бюджету на 2002 рік були досить відчутні такі спори, хто буде розподіляти, хто буде погоджувати фінансування капітальних вкладень. В кінці кінців прийшли до висновку, що Кабінет Міністрів прийме відповідну постанову. Така постанова номер 551 від 19 квітня була прийнята, але, на жаль, фінансування сьогодні основних об’єктів соціальної сфери, перш за все на селі, не йде. Так хто контролює, чому не виконується бюджет в цій частині? Чи контролює комітет, чи впливає на виконання рішення постанови Кабінету Міністрів? Будь ласка, дякую.
Дякую вам за запитання. Це питання, дійсно, надзвичайно гостро стоїть по всім регіонам. Тому що складається враження, що капітальні вкладення - це якісь джерела для заробітку замість того, щоби це було, по-перше, позицією для розвитку країни і, подруге, надзвичайно важлива річ для вирішення соціальних проблем окремих регіонів. Дійсно, сьогодні державні капіталовкладення майже не фінансуються, а порядок, який був запропонований вже два роки, що уряд сам вирішує, які об’єкти фінансувати, які ні, Верховна Рада усунена, цей процес відбувається, на мою думку, непрозоро. І в бюджеті, коли приймали Закон про державний бюджет на 2002 рік, я особисто і фракція, яку я тоді очолював, голосувала проти такого підходу щодо розподілу коштів. На жаль, він був проведений. І на сьогоднішній день, ви чули цифри, що державні капітальні вкладення майже не фінансуються. Ми стверджуємо і звертаємо увагу сесійного залу, вас, народні депутати, про те, що це є непропорційний принцип фінансування бюджету є неприйнятний і саме тому ми рекомендуємо, наполягали на тому, щоб ми розглянули звіт уряду сьогодні, хоча у нас відбуваються достатньо серйозні дискусії з міністром фінансів про те, що нібито це є незаконно. Я з цим категорично не погоджуюся, тому що Бюджетний кодекс прямо не забороняє і не стверджує про час розгляду цього питання, написано: не пізніше 35 суток, а норма Регламенту прямо стверджує, що ми повинні в липні розглянути виконання бюджету поточного року, і саме для того, щоб вони встигли зробити певні висновки з наших слухань і відкоригувати позиції. Саме тому ми звернули увагу, бюджетний комітет, на неприпустимість нефінансування державних капіталовкладень, тому що місцеві бюджети на цій статті кошти заморозили. Це призводить до неефективного використання коштів місцевих бюджетів, причому кошти з державного бюджету не надходять, і ми вповзаємо в довгострой, в розкрадання того, що було набудовано, і таке інше. Це також є неефективне використання бюджетних коштів. Я підтримую вас за це запитання і хочу вам довести, що наступного разу бюджетний комітет буде настоювати на пріоритеті фінансування саме сільських капіталовкладень і збереженні норми 30-відсоткової щодо направлення 30 відсотків капіталовкладень на село.
Народний депутат Калетнік, фракція "Європейський вибір". Шановні колеги, я хочу вас поінформувати, що при закритті сесії буде присутній Прем’єр-міністр України, а також буде трансляція. Зараз іде на УТ-1, буде на телебачення. Я просив би це врахувати. Народний депутат Колетнік, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу, за надане слово. Я хотів би насамперед сказати. що 4 роки попередньої роботи головою обласної ради я якраз і стояв на сторожі цільового використання бюджетних коштів і дуже добре знаю яких мір покарань заслуговують ті люди, які якраз використовуючи надану їм владу, використовують їх навпаки: більше на бізнес, аніж на фінансування соціальної і бюджетної сфери в цілому. Тому я підтримую, Петро Олексійович, сьогоднішню вашу полум’яну промову з цієї трибуни на користь фінансування соціальної сфери наших медиків, освітян і так далі. Але я думаю, що всетаки готуючи такі важливі постанови і претендуючи на такі серйозні висновки і рішення, ми повинні все-таки глибоко ознайомитися і вивчити ці документи. На сьогодні ж хочу сказати, що бюджетний комітет збирався поспіхом. Документи не опрацьовані, голосування проводилося тільки, слава Богу, що у нас є міс-кворум наша Катя, а інакше ми могли б і не проголосувати. Тому дійсно, я був і на комітеті сьогодні на тій стороні, що як інформацію сьогодні можна прийняти до відома те, що ми по попередніх оперативних даних тут проговорили. Але для серйозних висновків ми працювали в цьому питанні недостатньо. Дякую.
Я дякую. Я не почув, відверто кажучи, запитання від шановного Григорія Миколайовича, але на ворі і шапка горить, оскільки це саме наш шановний колега Калетнік голосував. вніс пропозицію вилучити. Я його не називав під час виступу, але він сам звернувся до цього. Для того, щоб ми не притягали. Я вибачаюсь, я побачив. .не притягали до відповідальності, але мені дивно чути цю промову, тому що ви, шановний колего, голосували за постанову бюджетного комітету. а, ви утримались. Що дійсно абсолютна більшість, крім колеги Калетніка, підтримала цю постанову. Ми на сьогоднішній день дуже уважно пропрацювали ці висновки і позиція бюджетного комітету є чітко визначеною щодо соціальної спрямованості. Ми на сьогоднішній день згідно Бюджетного кодексу повинні затверджувати. Григорій Миколайович, ви задали питання. Вас не цікавить відповідь? Ми повинні були визначити чіткі пріоритети роботи уряду на третійчетвертий квартал і дати пріоритети на складання закону про Державний бюджет на 2003 рік. І Бюджетний комітет, можливо, у вас не було можливості, а Бюджетний комітет дуже уважно пропрацював ті цифри, які були надані Державним казначейством, несе відповідальність за кожний висновок, який сьогодні вам пропонується в проекті постанови. Проект постанови був абсолютно підтриманий, більше того, він був погоджений з представником Міністерства фінансів, враховані їх пропозиції, і тим самим ми вважаємо, що цей проект можна прийняти в цілому, проект постанови про виконання бюджету за 6 місяців. Дякую вам за запитання.
Народний депутат Яворівський, і час вичерпано.
Володимир Яворівський. Шановний Петре Олексійовичу, не можу збутись відчуття, що ми перебуваємо в театрі абсурду. Вже сьогодні зрозуміло, що наша оцінка виконання бюджету за сущий рік буде ще різкішою, ніж була за попередній. І абсолютно переконаний, що ніяких наслідків це не потягне ні в першому випадку, ні в другому. Я колись для свого округу Світловодському вибивав належну за бюджетом суму у Павла Івановича Лазаренка. Він писав гнівні резолюції про те, щоб гроші ці були виділені для казначейства, десь рік я ходив з тими резолюціями, а потім з’ясувалось, що ці резолюції про людське око, насправді треба було взяти записочку від Павла Івановича. І тоді вперше було введено в нашій політиці в наших урядовців поняття "ручне управління". Сьогодні ми перебуваємо в точнісінько в такій самій ситуації. В Новояворівську на моєму окрузі, практично, назріла трансєвропейська екологічна катастрофа, закладені гроші на її запобігання, ні копійки грошей немає, йдуть тільки листи, листи, листи. В мене конкретне запитання: як нам допомогти нашим рідним колегам в уряді, це ж така тяжка робота: все вручну, вручну, вручну, вручну. Як допомогти їм це якось механізувати, оздоровити, може, їх, це ж руки болять у людей?! Дякую.
Я дякую вам за запитання. Я думаю, що допомога має бути в тому, що бюджет має бути прийнятий збалансований. Він має полягати в тому, що підхід до прийняття бюджету і до виконання бюджету має бути професійний. Саме тому, коли ми приймаємо або нереальні бюджети, або уряд не виконує бюджет, ми фактично створюємо зацікавленість в переведенні на ручне управління: тому, хочу, дам, наприклад, правоохоронним органам, тому, хочу, не дам, наприклад, культурі. І саме тому потім, коли нас питають, коли його питають, уряд, чому відбувається непропорційне фінансування, нам намагаються дати цифри щодо соціальності, щодо іншої аргументації по визначенню пріоритетів. Моя позиція така: Закон про бюджет прийнятий, його треба виконувати. Якщо бюджет не виконується, виходьте, будь ласка, з пропозицією про секвестр. Не усувайте Верховну Раду від бюджетного процесу. І робіть процес визначення пріоритетів публічним. Єдиний шлях для цього є залучення народних депутатів Верховної Ради. Якщо комусь це не подобається, якщо хтось бачить інший шлях, то це є недемократичний шлях. Кажуть, демократія - погана річ, але нічого кращого історія ще не придумала. Дякую вам за увагу.
Дякую. На виступ записались народний депутат Воюш, фракція СДПУ(о). За ним буде виступати народний депутат Ніколаєнко.
Шановні колеги, підводячи підсумки виконання Державного бюджету України у першому півріччі поточного року, слід зазначити, що воно відбувалося в умовах загального економічного зростання. Зокрема, за період з січня по червень 2002 року спостерігається зростання на 4 відсотки валового внутрішнього продукту проти відповідного періоду минулого року. Має місце дефляція у розмірі 11,8 відсотка відносно грудня 2001 року. Говорячи ж про виконання доходної частини Державного бюджету, то її виконання у першому півріччі становить 43,4 відсотки річного плану. Тобто можна говорити про невиконання планових показників за звітний період. Недовиконання доходів загального фонду Державного бюджету становить понад 1,2 мільярди гривень в основному за рахунок по невиконанню плану по податку на прибуток підприємств та акцизного збору з ввезених на територію України товару. Крім того, існує невиконання плану по відрахуванню від сплати за транзит природного газу через території України, дивідендів, нарахованих на акції господарських товариств, які є у державній власності. Тоді як урядом досі не прийнято, не зважаючи на відповідне доручення, рішення щодо погашення заборгованості "Укртелекому" перед бюджетом по перерахуванню дивідендів на акції цього товариства. А це майже 150 мільйонів гривень. В цілому виконання доходів зафіксовано більш успішним на місцевому рівні та й найвищі показники виконання плану зафіксовано за доходними джерелами, що зараховуються до місцевих бюджетів. Досить напруженою є ситуація навколо виконання доходів загального фонду Державного бюджету, що контролюється Державною податковою адміністрацією, оскільки податкова заборгованість з початку року збільшилися на 3,8 мільярда гривень. А це у свою чергу призвело до виконання вищезгаданих доходів лише на 85,6 відсотка. Прийняття ряду законів всупереч статті 27 Бюджетного кодексу України після прийняття Верховною Радою Закону "Про Державний бюджет на 2002 рік" призвело до бюджетних втрат у розмірі понад 450 мільйонів гривень. Тепер, що стосується видаткової частини Державного бюджету. за січень-червень поточного року видатки загального фонду Державного бюджету України профінансовані у сумі 16 мільярдів 277 мільйонів гривень, що на 21,6 відсотка більше, ніж за відповідний період минулого року. Але зазначена сума свідчить про невиконання планових видатків у звітному періоду на 12 відсотків. Хочу привернути вашу увагу, шановні колеги, щодо захищених статей, перелік яких визначено у статті 21-ій Закону "Про Державний бюджет". У результаті затвердження згаданих статей, маємо на сьогоднішній день профінансовані соціальні виплати, що становлять 99,8 відсотка плану на перше півріччя поточного року. Саме тому важно передбачити в Законі про Державний бюджет на 2003 рік захищені статті, завдяки яким в першу чергу будуть здійснюватися видатки на заробітну плату, пенсії, стипендії та інші соціальні виплати. Відносно субвенцій на проведення видатків, пільг та субсидій населенню на оплату електроенергії, природного газу, послуг тепло- і водопостачання та послуг зв’язку слід зауважити, що видатки профінансовано не в повному обсязі від запланованих на перше півріччя поточного року. Окремо хотілося би привернути вашу увагу до зростання кредиторської заборгованості бюджетних установ, що отримуються за рахунок загального фонду Державного бюджету, відносно яких спочатку року простежується зростання і на сьогоднішній день становить близько 2 мільярдів гривень. Також насторожує тенденція щодо зростання заборгованості із соціальних виплат з місцевих бюджетів. Зважаючи на ситуацію, що склалася з виконанням доходної частини загального фонду Державного бюджету, стає цілком зрозумілим те, що якщо найближчим часом не видасться забезпечити погашення недоїмки, то з метою збалансування бюджету постане нагальна потреба у внесенні змін до Закону України про Державний бюджет на 2002 рік відносно перегляду видаткової частини бюджету. Але, на мою думку, залишилося ще достатньо резерву в ході виконання бюджету поточного року, які уряд не використав або не використовує в повному обсязі. Це в тому числі стосується виконання окремих доручень та завдань визначених безпосередньо у Законі про Державний бюджет на 2002 рік. Дякую.
Дякую. Слово надається Ніколаєнко Станіславу Миколайовичу. Підготуватися Кармазіну.
Дякую. Перш за все хочу сказати, що Комітет з освіти і науки відстежує ситуацію, яка склалася з виконанням Державного бюджету України за перше півріччя. І перш за все розпочну з того, що ми хочемо вказати на кілька протиріч, які потрібно, на нашу думку, сьогодні зняти спільно з бюджетним комітетом, а також Міністерством фінансів. У нас є протиріччя сьогодні, які закладені у Бюджетний кодекс, це перш за все щодо фінансування обласних установ освіти: станції юних техніків, станції натуралістів, дитячих спортивних шкіл. Вони ними, цими послугами, цих закладів користуються сьогодні всі діти з області, скажімо, а фінансуються вони з конкретного місцевого бюджету, що виникає сьогодні запитання, чому це так. Наступне. І сьогодні це питання буде обговорюватися, я хотів би підтримки Володимира Михайловича. Академії наші державні, вони сьогодні не є сьогодні розпорядниками коштів, це абсолютно протирічить статті 15 Закону "Про наукову і науково-технічну діяльність", оскільки вони є самоврядні. А у нас сьогодні схема така: кошти виділяються, скажімо, до Казначейства, потім передається якомусь міністерству, а міністерство потім передає академії, а академія вже потім ВУЗу. Навіщо такий ланцюг, який інколи закінчується тим, що отримувач коштів їх або не отримує зовсім, або значний період виникає? У нас сьогодні дуже є багато претензій, у нашого комітету, до бюджету взагалі. За перше півріччя відсоток виконання планового виділення асигнувань по загальному фонду галузі освіти складає лише 94 відсотки. Ми хочемо сказати, що крім зарплати, стипендії, ми практично не отримуємо основну масу коштів. Я хотів би попросити Ігоря Олеговича звернути увагу на те, що у нас недофінансовуються видатки, перш за все, на оплату за харчування, майже на 3 мільйони. У нас не фінансується одяг для дітей-сиріт - це ще 3 з половиною мільйони. Придбання підручників, Ігоре Олеговичу, 22 мільйони. Я хотів би сказати, що не реалізується положення закону статті 57 щодо доплат педагогічним представникам, а також виплати комунальних послуг сільським працівникам. Я хотів би сказати і про те, що за перше півріччя відсоток виконання планового виділення асигнувань по загальному фонду галузі "Наука" становить лише 83 відсотки. В основному видатки складають тут заробітна плата з нарахуваннями, а також практично не фінансуються всі потреби, пов’язані з наукової діяльністю. Заборгованість тільки по оплаті комунальних послуг закладів науки складає 21 відсоток. На завершення що я хотів би попросити. Якщо можна хвилинку уваги. Ігор Олегович, я ще раз прошу, і Василя Васильовича. Настійливе прохання профспілок і всіх освітян. 1 вересня. Є угода між Міносвіти, Мінфіном і Верховної Ради, зокрема нашим комітетом, що 460 мільйонів, які ми збільшили під час голосування за бюджет, спрямувати спочатку була домовленість 1 квітня, потім з 1 травня, а ми просимо, давайте хоч з 1 вересня збільшимо заробітну плату педагогічним працівникам, тому що випускник не може вузу отримувати 170 гривень , на 5 гривень більше, ніж технічка, яка не вчилася ніде. І комунальні послуги селянам, сільським вчителям. От ці питання плюс фінансування науки ми. і утримання сиріт. Ми не додали на літо 4 мільйони утримання сиріт. Ну не може ж сирота харчуватися у вузі чи профтехучилищі без коштів. Я просив би вирішити ці проблеми.
Народний депутат Кармазін. За ним буде виступати народний депутат Мовчан.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! я задоволений полум’яними виступами, які сьогодні були, у тому числі Петра Порошенка, у тому числі міністра юстиції. Я дуже незадоволений проектом рішення. Ми є політичний орган, а де ви бачите вирішення, яке пропонується політичний підтекст. Тут написано: вважати таким, що не відповідає показникам, затвердженим Верховною Радою. Можна сказати: задовольняє воно нас чи не задовольняє. Мене не задовольняє те, що відбувається, і я пропоную добавити постанову і там написати "незадовільним", а потім уже таким, що відповідає рішенню. Це до пропозиції бюджетного комітету. Тепер щодо виступу попереднього мого виступаючого колеги Ніколаєнка, у нього болить серце. Пане Ніколаєнко, я розумію, що одягу для дітей-сиріт не профінансовано, ліки для хворих, в тому числі на туберкульоз, на СНІД, на гепатит, не профінансовані, потреби з наукової діяльності не профінансовані. Зате 20 червня 2002 року видається Указ Президента про посилення соціального захисту працівників органів Державної податкової служби, яким передбачено підвищити надбавку за особливі умови роботи, кваліфікацію, інтенсивність 100 відсотків посадового окладу з урахуванням надбавки за спеціальне звання і так далі - ітого в два рази вищої заробітної плати. Шановні друзі, що відбувається? У 2 рази сьогодні медики менше профінансовані, ніж від промисловості середня заробітна плата. Просто внаглу порушуються вимоги закону. Те ж саме по Закону "Про освіту", а ми говоримо про те, що ми можемо дозволити якійсь категорії чиновників вдвічі зразу одним указом підвищити заробітну плату. Та чи є у Мінфіну взагалі. Як можна було це підписувати? Як можна було сьогодні тут доповідати і не сказати про це, дати якусь оцінку?! Тепер далі. Ми сьогодні з вами ставимо під загрозу взагалі існування держави України через невиконання статті 124 Конституції, відповідно до якої судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов’язковими до виконання на всій території України. Всупереч обов’язкам, покладеним Конституцією на Кабмін, уряд, нехтуючи можливістю виконання судових рішень за рахунок спеціального і резервного фондів бюджету, недбалим і безвідповідальним ставленням до вирішення цієї проблеми створив ганебну заборгованість держави перед громадянами щодо відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої діями державних органів. Вдумайтеся, Державне казначейство України говорить і констатує, що більш 2 тисяч рішень, починаючи з 1999 року і 2000-ий, і 2001-ий, 2002 рік, рішень судів не виконуються. Таким чином, ми можемо підійти під санкції, які підпадають під 6 статтю Європейської конвенції про захист прав і основних свобод людини, яка згідно з прецедентною практикою суду автоматично слідує з факту невиконання державою рішення національного суду. То це проблема чи не проблема для уряду? Це треба висловити там в рішенні Бюджетного комітету чи ні. Тому що підводять базу під банкрутство державного ладу і під банкрутство взагалі держави Україна.
Прошу завершувати.
Тому я завершую, Володимир Михайлович. Якби тільки з моїм виступом, завершенням закінчились оці неподобства, які робляться в державі! Тому я просив би Бюджетний комітет не стояти осторонь і не констатувати, що вам не дають, куди йде Резервний фонд, а вимагати цього і вимагати відповідальності. Дякую за увагу.
Дякую. Народний депутат Мовчан. За ним буде виступати народний депутат Мигович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, шановні члени уряду! Без сумніву, та сумна картина, яка нам явлена у показниках цього року, вона йде у розріз з тими щоденними нагадуваннями про зріст ВВП, про благополуччя, і про байки, про поступ нашої держави в економічній царині. Якщо ми дивимося, я тут представляю Комітет у справах культури, на найсумнішу картину, яка відбивається якраз у культурній сфері, де розписані ліміти були на цей рік таким чином, що всі основні наголоси поставлені на четвертий квартал. На початку року 5-7 відсотків фінансування культурних галузей. Якщо врахувати, що середня заробітна плата працівника сфери культури 149 гривень, то ви це самі розумієте, яка мізерія відводиться цій надзвичийно важливій ділянці в нашій державі. Я не буду робити порівняння з пострадянськими державами, чи Азербайджаном, навіть з жебрацькою, доведеною за часи громадянської війни Грузією, де відсотки значно вищі які і передбачається бюджетом, і відповідне фінансування реально відбувається. Я не кажу про ту державу, яка, фактично, сьогодні окупувала інформаційний і культурний простір України, я маю на увазі Росію. Україна перетворилась в офшорну зону для культурних товарів і для збуту їх, російських, я маю на увазі. Чому ті принципи сьогодні діють, які були вчора. Якщо будемо закривати на це очі, то я не знаю, яким чином ми можемо говорити про перспективу України, і української нації, і української держави. Адже духовне здоров’я дає єдину гарантію того, що ми можемо не підпасти під ці ерозійні процеси, які тривають у цілому світі. Захищати культуру - це є система імунна. І тому, Ігоре Олеговичу, я звертаюся до вас. Прошу вас один раз, і другий раз, і третій для того, щоб, і, провівши засідання комітету, ми попросили, щоб перекинули із четвертого кварталу на третій квартал хоча б яку дещицю і профінансували. Це вкрай необхідно, тому що сьогодні люди залишають культуру, залишають свої роботи, вони шукають місця собі для того, щоб вижити, але таким чином руйнується найважливіше - підвалини духовні нашої держави. І я попросив би вас все-таки зробити всі ці зміщення. Тому що ми розуміємо, що секвестр буде неодмінним. І четвертий квартал - це той квартал, в якому відріжеться все, що стосується якраз, передовсім, галузі культури. І згадували тереном тут мовне питання і фінансування, яке таким чином розписано, що все знову ж таки підпадає під зріз, під ножиці. Зробити все необхідне, хоча б започаткувати цей процес зміщення наголосів у гуманітарній сфері. Дякую.
Народний депутат Мигович, фракція комуністів. І список бажаючих вичерпано.
Іван Мигович, фракція комуністів, Закарпаття. Шановний Володимире Михайловичу, народні депутати, гості. Як ви знаєте, стихійні лиха кілька років тому завдали нашому регіону лише матеріальних збитків майже на півтора мільярда гривень. Однак останнім часом тут практично припиняються протипаводкові і запобіжні роботи. Тисячі людей чекають допомоги, руйнуються споруджені наспіх і розпочаті об’єкти, по-хижацькому нищаться прирічкові ліси, Тиса і Уж знову знову забруднюють території не тільки України, але і Угорщини, Словаччини та інших сусідніх держав. Дійсне становище із екологічною безпекою в районі Тиси критичне. Про це ще раз нагадало днями її забруднення важкими металами сусіднього румунського повіту Клуж. Цього року згідно зведеного плану намічувалося виконати протипаводкових робіт на 24 мільярди гривень за рахунок коштів із Держбюджету. Фактично за січень-травень з передбачених лімітів надійшло близько 300 тисяч, при чому вони пішли на часткову оплату заборгованості за минулорічні роботи. Досі залишається невизначеним питання щодо фінансування протиприродоохоронних заходів на перехідних об’єктах. які здійснювалися раніше за рахунок фонду охорони навколишнього середовища. Більше того, в уряді мусується проект припинення діяльності урядової комісії та штабу з ліквідації катастрофи на Закарпатті, перекладені її функції на місцеві органи влади. Тому ми звернулися із депутатським запитом, група депутатів із Закарпаття, неодноразово були особисті звернення, але, як кажуть, питання не вирішується. А потрібно не так вже і багато: відновити систематичне фінансування протипаводкових заходів, державне замовлення на 24 мільйона гривень і 5 мільйонів на завершення робіт на 11 перехідних об’єктах. Просимо керівництво уряду взяти питання під контроль, адже йдеться не тільки про екологічну безпеку у районі Тиси, а й наш імідж, наші зобов’язання перед сусідами у центральній Європі. Дякую за увагу.
Шановні колеги, ми завершили розгляд питання, яке стосується доповіді уряду про стан виконання Закону України "Про Державний бюджет України на 2002 рік та використання коштів резервного фонду Кабінету Міністрів у поточному році. Очевидно, ми вже рішення сьогодні не зможемо прийняти, а будемо враховувати це при прийнятті рішення при наступних слуханнях по довиконання бюджету. Немає інших.? У вас пропозиція? Народний депутат Павловський, будь ласка.
Я дякую, Володимире Михайловичу. Володимире Михайловичу, я хотів би запропонувати таке в цілому рішення стосовно всіх питань. Оскільки по сьогоднішнім питанням, крім одного, ми не можемо голосувати і прийняти рішення, а коли ми їх не прийняли, то вони автоматично не переходять на наступну сесію. А нам роздали перелік, де цих питань немає. Тобто вони зависають. Тому я пропоную, щоб ви дали доручення протокольне секретаріату, апарату, щоб ці питання, які сьогодні розглядаються, і які може мабуть і не встигнемо, які включені сьогодні до порядку денного пленарних засідань, щоб вони увійшли в загальний перелік на наступну сесію. Дякую за увагу.
Дякую. Я думаю, що таке доручення ми дамо, і це буде правильно. Шановні колеги! Я хотів би порадитися з вами таким чином. Ми домовилися, що о 12.30 буде присутній Прем’єр-міністр. У нас залишилося 20 хвилин для того, щоб ми потім організовано закрили сесію. Я пропоную розглянути ще одне питання, обговорити проект Закону про внесення змін до Закону України про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти. Комітет пропонує перенести його, так? Тоді наступне питання. Проект Закону про внесення змін до статті 9 Закону України про зовнішньоекономічну діяльність. Від уряду буде доповідачем виступати Володимир Васильович Стеценко, заступник держсекретаря Міністерства економіки та з питань євроінтеграції. Скільки вам часу потрібно для доповіді. Будь ласка, 3 хвилини.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд вноситься проект Закону про внесення змін до статті 9 Закону України про зовнішньоекономічну діяльність. Зазначений законопроект вирішує питання щодо законодавчого регулювання виконання рішень Організації Об’єднаних Націй. На сьогоднішній день Кабінет Міністрів України не має відповідних повноважень на забезпечення виконання резолюції Ради Безпеки Організації Об’єднаних Націй. Так, наприклад, що мається на увазі. Визначення вітчизняних суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності, яким держава надає сприяння в реєстрації у Комітеті 661 Ради Безпеки ООН, як національних покупців іракської нафти в рамках програми ООН " Нафта в обмін на продовольство". Прийняття законопроекту удосконалює нормативно-правову базу в частині забезпечення імплементації резолюції Ради Безпеки ООН з питань застосування економічних санкцій. Прошу підтримати. Дякую.
Шановні колеги! Запитання до доповідача є? Немає. Дякую вам, сідайте, будь ласка. Від комітету народний депутат Макеєнко, він Комітету з питань економічної політики і управління народним господарством, власності та інвестицій.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати та члени уряду! Ідея, закладена в запропонованому вашій увазі законопроекті, вже довгий час вимагає свого втілення. Україна мала своє представництво в Організації Об’єднаних Націй ще з часів Радянського Союзу. З моменту отримання незалежності Україна значно підвищила в очах світового суспільства свій статус держави, яка має відповідні можливості в питаннях, пов’язаних з міжнародною безпекою. Рада Безпеки ООН відповідно до Статуту має широкі повноваження, в тому числі має право визначати існування будь-якої загрози мира, будьякого порушення миру чи акту агресії і робити рекомендації чи приймати рішення про те, які заходи слід вжити для підтримки чи відновлення міжнародного миру та безпеки. Крім цього, Рада Безпеки ООН уповноважена вирішувати, які заходи, непов’язані з використанням Збройних Сил, повинні застосовуватися для виконання її рішень. Мається на увазі повне чи часткове припинення економічних відносин, як це мало місце, наприклад, з Іраком. Згідно зі Статутом ООН члени ООН погоджуються підкорятися рішенням Ради Безпеки і виконувати їх. Оскільки відповідно до Конституції України організація і забезпечення зовнішньоекономічної діяльності України покладена на Кабінет Міністрів України, а законодавче коло таких повноважень остаточно ще не визначено, Кабінет Міністрів України на сьогодні фактично не має повноважень на забезпечення виконання рішень Ради Безпеки ООН зовнішньоекономічного характеру. Комітет з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій проаналізував поточний стан проблеми імплементації рішень Ради Безпеки ООН щодо застосування економічних санкцій і вважає, що даний законопроект слід прийняти за основу в першому читанні і доопрацювати його до другого читання, маючи на меті запобігти можливих помилок і невідповідності між вітчизняним і міжнародним законодавством та термінологією. Головне Науково-експертне управління Апарату Верховної Ради теж підтримую даний законопроект. Комітет пропонує, зважаючи на цю проблему, прийняти законопроект за основу і доопрацювати з урахуванням можливих пропозицій і зауважень суб’єктів законодавчої ініціативи. Дякую за увагу.
Дякую. Запитання є? Народний депутат Мартинюк, будь ласка, фракція комуністів.
Дякую, Володимире Михайловичу. Мартинюк, фракція комуністів. Володимир Володимирович, скажіть, будь ласка, що підтримує комітет. І це нехай чує перший доповідач, бо ось у мене, на жаль, немає під рукою проекту закону, але там курйоз, якого в практиці ми ще здається не зустрічали. Про що йдеться? У проекті закону, який завізований прем’єр-міністром говориться про одне. У порівняльній таблиці, яка завізована міністром економіки, добавляється зовсім інше, чого немає в поданні прем’єр-міністра. Це я ще раз повторюю, вперше зустрічаємо в нашій практиці. Так скажіть, будь ласка, що ви підтримуєте: те, що подав прем’єрміністр, що є в проекті закону в поправці до статті 9 чи те, що дописало Міністерство економіки в порівняльній таблиці? Дякую.
Комітет підтримує своє рішення. Зачитую. "Зміни до закону. про внесення змін до статті 9 Закону України про зовнішньоеокномічну діяльність" Стара таблиця. "Кабінет Міністрів України здійснює заходи щодо забезпечення раціонального використання коштів державного валютного фонду України". Ми доповнюємо. "Забезпечує виконання резолюції рекомендації Ради безпеки Організації Об’єднаних Націй та інших міжнародних організацій".
Ще у вас питання є, Адам Іванович? будь ласка.
Я не з’ясовував, але ще раз наголошую, що комітет підтримує те, що написало Міністерство економіки. Міністерство економіки не мало права втручатися в те, що подає Кабінет Міністрів. Бо Міністерство економіки не є суб’єктом законодавчої ініціативи. Суб’єктом законодавчої ініціативи являється Кабінет Міністрів. Кабінет Міністрів може представляти тільки прем’єр-міністр, або за його відсутності той, хто виконує його обов’язки. Тобто ще раз наголошую, Міністерство економіки не мало право вносити додатки до того, що прийняв Кабінет Міністрів. Кабінет Міністрів у проекті змін до закону, статті 9, записав іншу редакцію і, відповідно, і профільний комітет не має права підтверджувати те, чого, вибачте, не мало права вносити Міністерство економіки. Тому ви, будь ласка, подивіться ще раз уважно, бо інакше ми не будемо підтримувати таких поправок.
Добре. Дякую, Адаме Івановичу, ми обов’язково врахуємо ваше зауваження. І хочу вам нагадати, що комітет очолює Станіслав Іванович Гуренко, член фракції. Дуже добре, дякую.
Дякую. Є бажаючі виступити з цього приводу? Шановні колеги, Адам Іванович Мартинюк правий в тому плані, що Міністерство економіки розширило формулювання, які вніс Кабінет Міністрів, і тоді виникає два різночитання. Невідомо, до якого звертатись. На це я просив би звернути увагу Кабінету Міністрів і також і комітету, який повинен чітко дотримуватись норм і правил. Шановні колеги, обговорення питання завершено, прийняття рішення з цього питання відбудеться на засіданні другої сесії. У нас ще є декілька хвилин, можливо, розглянемо проект Закону про внесення змін до статті 18 Закону України "Про порядок погашення зобов’язань платників податків перед бюджетами і державними цільовими фондами"? Круглов Микола Петрович, будь ласка. Шановні колеги, ми домовилися,. зручно, що о 12.30 візьме участь в роботі нашій, у завершенні роботи прем’єр-міністр, він зараз під’їде і ми будемо тоді завершувати.
Шановні депутати, до вашої уваги вноситься проект Закону про внесення змін до статті 18 Закону України "Про порядок погашення зобов’язань платників податків перед бюджетами та державними цільовими фондами". Я хотів би зразу, економлячи час, сказати одне. Цей проект закону не дає ні нові податки, ні нові умови списання, практично, нічого, крім того, що він дає єдиний механізм, за допомогою якого можна списати ті податки, ті борги, які були в 1999 році і розстрочці підлягали в 2000 році, але не було зроблено у зв’язку з тим, що не існувало механізму, як списати в першу чергу боги, коли заробітну плату видавали не грошовою формою розрахунків, або товарним кредитом, або позиками. Особливість її заключалась в тому, що з одного боку буде кредиторська заборгованість по заробітній платі, по бухгалетрському обліку, рахувалось чисто в бухгалтерії, і не знали ні податківці, ні пенсійний фонд, ніхто інший, і з іншого боку в тій же бухгалтерії існувала дебіторська заборгованість по неповерненим так званим кредитам або товарним позикам, яке надавало міністерство в погашення заробітної плати. Коли проходить одночасно погашення по бухгалтерії, виникає податковий борг. Оцей механізм був виписаний в нашому законі, дуже багато підприємств і організацій на сьогоднішній день штучно створили собі борги у зв’язку з тим, що вони вимушені були погасити цю заборгованість по заробітній платі, провести по бухгалтерії, у зв’язку з тим, що у травні 2001 року був указ Президента про додаткові заходи, про доручення прокуратурі відносно керівників підприємств і організацій за непогашення заробітної плати. Цей проект закону дає можливість і дає механізм, як списати заборгованість, яка була начислена, нарахована в 1999 році. І якщо підприємства, одні списали - був механізм, інші не списали - не було механізму. Тобто, це проект, який відновлює справедливість у списанні цього боргу 99-го і розстрочення 2000 року.
Дякую. Запитання, будь ласка. Немає запитань? Від комітету. Комітет підтримує, шановні колеги. Є питання обговорити це? немає. Значить, обговорення і розгляд питання завершено, з приводу цього документу ми будемо визначатись на засіданнях другої сесії. Давайте ще розглянемо проект Закону про внесення змін до Кримінального, Кримінальнопроцесуального кодексів України щодо відповідальності за порушення в електроенергетиці. Доповідач - заступник державного секретаря Міністерства палива і енергетики Адрійчук Юрій Андрійович. Скільки вам часу потрібно? Будь ласка, на трибуну підходьте. Скільки вам потрібно часу? 3 хвилини, будь ласка.
Шановний пане голово, шановні панове народні депутати. Проект закону, який пропонується вам до розгляду, передбачається внесення змін до Кримінального та Кримінальнопроцесуального кодексів України. Цей проект розроблений відповідно до Прикінцевих положень Закону України про електроенергетику. Проектом закону пропонується доповнити Кримінальний кодекс України статтею 188 прим.: "Викрадення шляхом самовільного використання електричної або теплової енергії", - та статтею 194 прим: "Пошкодження об’єктів електроенергетики". Встановлення кримінальної відповідальності за ці діяння вимагає їхня суспільна небезпека. Самовільне використання електричної або теплової енергії, а так само пошкодження об’єктів електроенергетики спричиняють шкоду не тільки підприємствам електроенергетики і споживачам енергії, а в кінцевому підсумку негативно впливають на економіку держави та її енергетичну безпеку. Відповідно до стаття 1 Закону про електроенергетику енергія, електрична чи теплова, є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу. Енергія має ознаки фізичного, економічного та юридичного характеру, тобто має одиницю виміру, ціну, постачається на підставі договору. Викрадення електричної та теплової енергії пропонується трактувати як окремий вид злочину в зв’язку з тим, що електрична та теплова енергія - це особливий, відмінний від інших видів товар. Особливими є і шляхи її викрадення: самовільне використання без приладів обліку або внаслідок умисного їхньго пошкодження. Запропонованим вам для розгляду проектом передбачається встановити кримінальну відповідальність, коли в результаті викрадення електроенергії завдано майнову шкоду великих розмірах або у особливо великих розмірах. Крім того, додається тлумачення цих розмірів. Аналіз виявлення крадіжок електроенергії за останні роки показав стійку тенденцію до їх збільшення. Так, якщо в 1998 році виявлено 190 випадків крадіжок, то у 2000-му - 223, а у 2001- му - уже 306 тисяч випадків крадіжок. А аналізу показників несанкціонованого, безоблікового споживання електроенергії можна зробити висновок, що щорічні обсяги крадіжок електроенергії, ви тільки вслухайтеся в цю цифру, шановні, промисловими та побутовими споживачами становить понад 7,2 мільярда кіловат-годин на суму майже 800 мільйонів гривень. Тобто це така кількість електроенергії не сплачена, а значить не сплачене паливо, з якого воно вироблене. Для виробництва такої кількості електроенергії потрібно майже 3 мільйони тонн вугілля. Не менш.небезпечним правопорушенням є пошкодження об’єктів електроенергетики. Тому пропонується доповнити Кримінальний кодекс статтею 194-прим. Необхідність виділення відповідальності за пошкодження об’єктів електроенергетики в окрему статтю замість застосування вже існуючої викликана тим, що статтею 194 передбачається відповідальність за вмисне знищення або пошкодження чужого майна. А запропонованою статтею передбачається відповідальність за вмисне пошкодження або руйнування об’єктів елекроенергетики, якщо ці дії призвели до порушення нормальної роботи цих об’єктів. Так лише за п’ять місяців 2002 року в результаті розкрадання майна об’єктів електроенергетики спричинено збитків на суму більше 50 мільйонів, але саме страшне навіть не це. Саме страшне те, що протягом останніх трьох років щорічно при спробах крадіжок енергетичного майна загинуло 623 чоловіки, із них майже 80 дітей. Ще з початку цього року загинуло 76 осіб, з них 8 дітей. В зв’язку з доповненням Кримінального кодексу новими статтями пропонуються відповідні зміни в Кримінально-процесуальний кодекс. Шановні панове депутати! Прошу підтримати представлений Кабінетом Міністрів проект Закону про внесення змін до Кримінального та Кримінальнопроцесуального кодексів України в першому читанні. Дякую за увагу.
Запитання, будь ласка. Народний депутат Мельничук. Після нього народний депутат Вернигора і Кармазін, будь ласка. Народний депутат Мельничук, фракція Соціалістичної партії України.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України. Я розумію, що потрібна відповідальність тих, хто краде електроенергію. Але скажіть, будь ласка, Юрій Андрійович, хто буде нести відповідальність за те, що вже протягом останніх декілька років з громадян беруть ПДВ за те, що він платить за електроенергію?! не законне стягнення з громадян. Хто буде? Чи треба внести тут зміни до Кримінального кодексу чи краще ті люди, які обдирають наших громадян, щоб вони самі прийшли і сказали: "Я винуватий". З цього приводу таке питання. Чи є законним сьогодні стягнення з громадян ПДВ за те, що він платить за електроенергію? Дякую.
Дякую за запитання. Відповідаю. Сьогодні те, що стосується сплати громадянами за електричну енергію, воно платиться дійсно з ПДВ. Така оплата передбачена відповідними постановами Кабінету Міністрів та чинним законодавством України.
Народний депутат Вернигора, фракція Соціалістичної партії.
Шановний доповідачу! Вернигора, фракція Соціалістичної партії України. Скажіть, будь ласка, от з чийого це дозволу або поради, або це ваші обов’язки службові такі, що цілими бригадами на селах, хуторах вриваються перевіряльники у будинки і починають відшукувати різні там чи "жучки" є, чи є якісь ще лічильники, чи не крадуть енергію, нишпорять в підвалах, чердаках. Бабусі ці вже хрестяться, щоб десь вони попровалювалися, тому що вони кожного року заставляють їх нові лічильники ставити, за це сплачують. Бабуля та не знає за що неї беруть взагалі гроші. І хто дозволяє в недоторкане житло вриватися цим вашим, я не знаю як їх назвати ще, щоб так пообережніше. Дайте, будь ласка, роз’яснення.
Будь ласка. Доповідаю. У вашому питанні прозвучало декілька запитань. Тому будемо по-порядку. Доповідаю вам слідуюче. Те, що стосується заміни чи встановлення нових лічильників, воно відбувається не за рахунок споживача, населення. Я маю на увазі населення за рахунок енергопостачальної компанії. Тому, якщо у вас є такі факти, то я просив би дані факти надати. Ми розберемося і наведемо там відповідний порядок.
Дякую. Народний депутат Кармазін.
Юрій Кармазін, "Наша Україна", партія "Захисники Вітчизни". Шановний доповідачу, скажіть, будь ласка, що заважало і що заважає кваліфікувати ті діяння, про які ви говорите, про доповнення 188 прим. за статтею 192 чинного Кримінального кодексу як заподіяння майнової шкоди шляхом обмана або зловживання довірою. Я не можу зрозуміти, як можна вживати термін щодо енергії слово "викрадання". Я не можу цього зрозуміти як один із розробників Кримінального кодексу. І я не можу зрозуміти, як сьогодні можна ставити без профільних комітетів, правових комітетів розглядати це питання, тому що сьогодні воно пропонується з Комітетами з питань палива та енергетики і з питань ядерної політики та ядерної безпеки?
Будь ласка.
Дякую за запитання. Я говорю про те, шановний Юрій Анатолійович, що електрична енергія - це, дійсно, товар, який неможна співставити з іншими видами товарів. Але це являється товар, який має ціну, який обліковується приладами обліку. Тому ми вважаємо за доцільне і просимо вас підтримати про прийняття відповідних змін до 188 та 194 статей Кримінального кодексу.
Ващук Катерина Тимофіївна, аграрники України.
Катерина Ващук, фракція партії "Аграрники України". Я хочу у вас таке запитати. Чи не вважаєте ви за потрібне, щоб внести ще одну зміну, яка б робила взаємною відповідальність тих, хто викрадали електроенергію, ти, хто не платить, але і енергетиків, якщо вони без поважних причин порушують умови договору, відключають електрику тоді, коли їм придумається, без попередження або виключають ціле село, не зважаючи на те, що більша половина людей акуратно платить за електроенергію. Виключають господарства у часи пік, коли йде доїння корів, коли йде збирання хліба і його сушка на токах і так далі. От як передбачити у кодексі такі взаємні відповідальності за порушення? Дякую.
Дякую за запитання. Те, про що ви говорите, дійсно мало місце. Сьогодні відпрацьовано і узаконено всі ці питання 475-ю постановою Кабінету Міністрів, яка забороняє робити ті діяння, про які ви говорили. Сьогодні такі діяння вже будуть нести як адміністративну, так і кримінальну відповідальність за подібні діяння. Якщо за невиконання 475-ї постанови Кабінету Міністрів, яка прийнято буквально два місяці назад. Дякую.
Дякую. Час вичерпано. Дякую, сідайте, будь ласка. Народний депутат Панасовський від комітету і будемо завершувати.
Учитывая деффицит времени, я буду предельно краток, чтобы склонить депутаский корпус к тому, что за этот закон надо проголосовать немедленно. За последние три с половиной года, приведу конкретные цифры, разворовало, похищено более 84 тысяч киллометров кабельно-проводниковой продукции. Разукомплектовано 960 силовых трансформаторов, похищено более 1 100 тонн трансформаторного масла, похищено более 270 тонн цветного металла. Только за последний год общие потери наши составили 36 миллионов гривен. За 3,5 года - 50 тысяч случаев воровства. Погибло только в прошлом году 192 человека при хищении, из них - 18 детей. Уже по оперативным данным в этом году погибло 78 людей, в том числе и 11 детей. Значит, ситуация критическая, и этот закон направлен и цель его установить ответственность, криминальную ответственность за хищение и уничтожение отрасли, которая является потенциалом стабильности в державе. Комитет профильный рассмотрел детально все предложения предложенные и просит вас поддержать этот закон и принять указанный законопроект. Мы исходили из необходимости совершенствования и систематизации действующего правового поля с целью создания условий для обсепечения нормального, цивилизованного функционирования энергетической отрасли. Я прошу Верховный Совет поддержать решение комитета и принять указанный законопроект в первом чтении. Наши потери годовые оцениваются в генерацию, в потери генерации общей установленной мощности 4 тысячи мега-ватт, это четыре атомных блокамиллионника. Оцените такие потери. Этому должен быть положен конец, эти действия должны быть пресечены. Они могут быть пресечены только этим законом. Благодарю за внимание.
У вас питання було, народний депутат Дорогунцов? Дякую, сідайте.
Спасибо.
Дякую. Народний депутат Дорогунцов, фракція комуністів.
Дорогунцов, фракція Компартії України. Шановний Володимире Михайловичу! Шановний Анатолій Кирилович! Друзі мої народні депутати! Я вважаю, що цей закон, не дивлячись на ті страшні цифри, які наводились тут, приймати не можна. Якщо ми приймемо цей закон, то ми Міністерство енергетики перетворюємо в чергове силове відомство. Уже є митна служба, уже є податкова служба, є традиційні силові міністерства. Тепер буде Міністерство енергетики. Згадаєте мене, наступні зміни будуть передбачати про надання Міністерству енергетики прав оперативнорозшукової діяльності. Ви подивились цей закон? Він передбачає за крадіжку електроенергії покарання до 10 більше років тюремного ув’язнення. Ви чули таке чи ні? Це перше. Друге, половина українського суспільства за цим законом буде сидіти в тюрмі! [[Ш у м у з а л і]] Буде сидіти в тюрмі, бо кожний другий краде електроенергію. Третє, чи треба з цим злом боротись? Чи треба? Да, треба, але не такими методами. Треба інший механізм найти, треба економічними засобами здійснювати цю боротьбу. Я вважаю, що цей законопроект треба відхилити. За браком часу я не буду більше розповідати тут про свої наміри і думки. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є пропозиція завершити розгляд цього питання. Народний депутат Кармазін наполягає.
Шановні народні депутати! Юрій Кармазін, "Наша Україна", Партія захисників вітчизни. Я наполягаю на виступі ось з яких мотивів. Мені прийшлось три роки працювати над Кримінальним кодексом, і я хочу нагадати, що тут сидить автор статті 188-ої Кримінального кодексу Геннадій Васильєв, він сидить перед вами. А там записано " викрадення шляхом демонтажу та іншим засобом електричних мереж, кабельних ліній зв’язку та їх обладнання." перша, друга і третя частини статті. Це повністю охоплюється щодо того, що нам говорили, агітували, що скільки кілометрів вкрадено. Це передбачено чинним Кримінальним кодексом. Щодо інших пропозицій, які говорилися, то мова іде про доповнення двома статтями: 188 прим. і 194 прим. У разі прийняття, що получається. Що суспільна небезпека викрадення теплової електроенергії, немає питань, що є тут питання. Але, що таке викрадення? Це вилучення чужого майна шляхом крадіжки, грабіжу або розбою. Чи можна вживати цей термін щодо енергії? Ну, звічно неможна. Це буде самовільне використання, що завгодно, але не викрадення. І коли концептуально приймається закон у першому читанні на рівні концепції, ми з вами, що можемо погодитися із таким невіглаством? Да не можемо з цим погодитися. Далі. Як відповідно до класичної термінології кримінального права викрадення - це умисне протиправне, безоплатне вилучення майна з чужого володіння. У наслідок чого це майно звертається на користь інших осіб. Що стосується до іншої статті, яку пропонує, 194. Я у питанні задавав питання, чи можна це по-іншому сформулювати. Ми вважаємо, що надуманою виглядає пропозиція про доповнення Кримінального кодексу статтею 194 прим., яка за задумом суб’єкта законодавчої ініціативи має стати спеціальною нормою, адже стаття 194 охоплює всі випадки умисного знищення чи пошкодження майна всіх форм власності, в тому числі і об’єктів електроенергетики. Пропозиція, що доповнення Кримінального кодекса 194 прим. є наслідком застосування вузьковідомчого підходу до питань охорони тих чи інших об’єктів власності. І за логікою такого підходу треба буде доповнювати такими статтями, які передбачають відповідальність за знищення чи пошкодження об’єктів хімічної, залізничного транспорту, зв’язку, військових об’єктів, гідротехнічних і так далі. Я за те, щоб кожен робив свою справу. Комітет з правової політики ставив питання про неприйнятність цих змін і направив свої зауваження, що неможна приймати такий закон. Категорично у першому читанні такий закон приймати неможна з фахової точки зору.
Дякую. Шановні колеги, розгляд питання ми завершили. Щодо рішення будемо визначатися на другій сесії. Шановні колеги, відповідно до Постанови Верховної Ради України від 14 травня цього року "Про організацію роботи першої сесії Верховної Ради України" сьогодні ми проводимо останнє пленарне засідання. Прем’єрміністр України просив виступити перед вами. Слово має Прем’єр-міністр України Анатолій Кирилович Кінах.
Шановні народні депутати, колеги, шановні запрошені! Жодна з глибоких соціально-економічних проблем нашої держави не може бути вирішена без ефективної співпраці гілок влади: законодавчої і виконавчої. Я впевнений, що така співпраця не мусить залежати від вузькополітичної кон’юнктури, а, в першу чергу, повинна спиратися на державні пріоритети, системні, професійні, конструктивні дії. Уряд запрошує до співробітництва народних депутатів щодо законодавчого врегулювання великої кількості найважливіших питань розвитку держави, економіки і суспільства. Це, безумовно, прийняття податкового кодексу, пенсійна реформа, реформа судово-правової системи, удосконалення бюджетного процесу. Я абсолютно впевнений в тому, що нам необхідно поглиблювати механізми взаємодії, які також повинні бути основою удосконалення системи державного управління в Україні. З цією метою ми підтримали пропозиції фракцій, народних депутатів щодо спільної роботи і залученню народних депутатів до підготовки, прийняття урядових рішень. Ми пропонуємо більш активно приймати участь в засіданнях Кабінету Міністрів України, особливо коли розглядаються системні загальнодержавні питання, ми плануємо і надалі широко залучати народних депутатів на основі їх пропозицій до роботи колегії міністерств і відомств, наглядових рад наглядових рад, урядових комітетів. Ми пропонуємо спочатку слідуючої сесії відновити діяльність Координаційної ради по удосконаленню співпраці Кабінету Міністрів і Верховної Ради України, і у нас він є досить позитивний з цього приводу. Ми думаємо, що кращі кроки, які ми зробили на завершення поточної сесії - це створення спільної робочої групи по підготовці проекту Податкового кодексу, створення спільної аналітичної групи по формуванню бюджету вугільної галузі на 2003 рік. Це ж питання зараз ми відпрацьовуємо по напрямку розвитку агропромислового комплексу, гуманітарній сфері з тим, щоби ми максимальну кількість питань обговорили на високому експертному рівні і вносили в зал Верховної Ради якісні, професійні документи, які відповідаються в першу чергу інтересам суспільства і держави. Ми працюємо над тим, щоб разом з вами закріпити позитивні результати розвитку економіки і всіх сфер життя України. Я абсолютно впевнений, що для того, щоб додати цим процесам незворотній характер, нам конче необхідно разом з вами відпрацьовувати і систему взаємодії, і консолідації інтелекту, досвіду всіх народних депутатів, які є у Верховній Раді. Дуже важливим, безумовно, залишається питання формування стійкої парламентської більшості здатної забезпечувати ефективну і законотворчу діяльність у взаємодії з виконавчою владою. Шановні народні депутати, колеги! Дозвольте подякувати вам за співпрацю, побажати всім нам продуктивної роботи і в майбутньому в ім’я досягнення гідного рівня життя громадян України, зростання добробуту суспільства, поваги і авторитету нашої держави у світовому співтоваристві. Бажаю всім самого доброго і дякую за увагу.
Слово для виступу надається Голові Верховної Ради України Володимиру Михайловичу Литвину.
Шановні народні депутати! Шановні гості! Журналісти! Завершується перша сесія Верховної Ради України 4-го скликання. Найважче в кожній справі - початок. Для парламенту ця прописна істина справедлива чи не вдвічі. Збираючи переможців передвиборних баталій, він акумулює величезну енергію, яка готова дати відчутний імпульс розвитку суспільства і країни, або розрядитися а то й вибухнути. Саме в такій атмосфері вирішувалися наші організаційні, кадрові та інші питання, закладався фундамент для 4-річної роботи Верховної Ради України. Підбиваючи підсумок 2-х місяців, можна зробити висновок: складний початковий етап ми подолали в цілому без значних втрат. Як відомо, Верховна Рада нового складу розпочала роботу 14 травня, а вже 11 червня мала свій організаційний каркас. Нам вдалося відносно швидко сформувати органи Верховної Ради, дійти згоди щодо кількості функцій та персонального складу комітетів. Нагадаю, що наші попередники зуміли впоратися з цим завданням лише 15 липня. Незважаючи на високу політичну температуру сесійних засідань, ми зуміли всетаки обійти глухі кути. Допомогли цьому високе почуття відповідальності депутатів перед українським народом, відкритість до діалогу, розуміння необхідності компромісів, вироблення узгоджених позицій. У всьому цьому свідчення високої політичної зрілості депутатського корпусу. До важливих підсумків етапу, що минув, слід віднести і завершення в основному політичної структуризації парламенту. На основі 6 політичних партій і блоків, які увійшли до його складу за результатами виборів, сформовано 14 депутатських фракцій і груп. Це, вважаю, нормально. В результаті більш чітко окреслилися інтереси представлених у Верховній Раді політичних сил. Глибша структуризація вирішує роль Погоджувальної ради депутатських фракцій та груп, перетворює її на головний парламентський інститут пошуку компромісів і визначення рівнодіючої усіх наявних векторів. Це у свою чергу дозволить краще використати час для сесійних засідань Верховної Ради. Якісний склад парламенту відношу до головних чинників, які дають підстави розраховувати на прорив України у нову якість, на те, що вона врешті-решт віднайде своє властиве і гідне їй місце у новому світі - світі, який перманентно змінюється і ускладнюється. Підтвердження цьому вбачаю у високій кваліфікації депутатського корпусу. Нагадаю, серед нас 49 докторів і 88 кандидатів наук, 124 депутати мають необхідну базову освіту для парламенту: економісти і юристи, у цій залі досвідчені парламентарі, досвід роботи яких складає національне надбання України - це без перебільшення можна стверджувати, - а також ті політики, які, що називається, прорвалися до Верховної Ради вперше, маючи в своєму активі досвід практичної роботи за нових умов і обставин. Таке поєднання, такий симбіоз створюють додаткові і сприятливі умови для ефективної діяльності вищого законодавчого органу країни. Зрослий потенціал Верховної Ради України підтверджується і тим, що всі без винятку новосформовані комітети, а вони є першочерговою і основною ланкою попереднього опрацювання законопроектів, буквально з ходу включилися в законотворчу роботу. За місяць ними опрацьовано і запропоновано до розгляду в пленарному режимі близько сотні проектів законодавчих актів. На сьогодні Верховна Рада вже розглянула 75 законопроектів, з яких 36 прийнято в цілому. Нагадаю, що за першу сесію минулого скликання було прийнято лише 11 законів. Серед них і Митний кодекс, над яким Верховна Рада билася кілька останніх років. Верховна Рада дала згоду на призначення Генерального прокурора України. Вирішені питання, пов’язані з роботою Національної ради України з питань телебачення та радіомовлення. Упорядковано роботу помічників-консультантів народних депутатів. Проведення Днів уряду, заслуховування інформації, звітів Кабінету Міністрів, обговорення доповіді про виконання бюджету, Бюджетної резолюції свідчить про налаштованість парламенту на більш послідовне здійснення своєї контрольної функції. І це добре, і це правильно, хоча, зрозуміло, викликає і викликатиме певні нарікання, а то і непорозуміння. У зв’язку з цим хотів би звернутись до однієї історичної паралелі. У 1848 році у Франції відбулася антимонархічна, тобто демократична революція. Як і в будь-якій революції у ній було багато безчинств, у тому числі і кривавих, адже вершили її не найосвіченіші люди, це був простий народ, прості городяни. Одного разу їм під гарячу руку потрапив Герцен. Його схопили як іноземця, раптом шпигун, і потягли в участок, де могли просто, як він пише, розстріляти. Поруч проходив знаменитий Токвіль, у той час депутат установчих зборів, представник народу, як пише Герцен, з безглуздою лійкою, тобто депутатським значком, у петельці. У 1838 році Токвіль побував у США і після повернення написав величезну книгу "Демократія в Америці". Це до нинішньої пори найкраща у світі книга про демократію взагалі. Герцен попросив його про заступництво. На що Токвіль, як пише Герцен, вельми чемно розкланявся і відпустив таку банальність: "Законодавча влада не має жодного права вступати у розпорядження виконавчої". Якби Герцен не був постраждалою стороною, він міг би з цього приводу сказати щось інше про те, наприклад, що взагалі-то із невтручання законодавчої і виконавчої влад у справи інколи можна отримати трагічний результат. Так що, коли диктує необхідність, можна, треба і необхідно втручатися. Сподіваюся, що більшу увагу цій справі, цій стороні справи приділятимуть і комітети Верховної Ради України. Практично кожний другий закон, прийнятий Верховною Радою, це закон за поданням Президента України і Кабінету Міністрів і це також добре. Певен, що зробити законодавчий процес ефективним, добитись високої якості прийнятих законів можна, лише поєднавши зусилля парламенту, Президента та уряду України. Проте, вже сам перелік законопроектів, які встигла розглянути Верховна Рада, змушує акцентувати увагу на такому питанні. Абсолютна, підкреслюю, абсолютна більшість законопроектів, які вносяться урядом, не мають системного, а точніше сказати, системоутворюючого характеру. Переважно вони розраховуються на продовження, а подеколи певну модифікацію ручного управління, яке за всієї ринкової риторики лише укорінюється в нас. Складається враження, що ми живемо одним днем. На мою думку, це похідна від того, що у владних структурах залишається сильне відчуття тимчасовості, а звідси і безсистемність в роботі, відсутність бажання і прагнення працювати на перспективу, на виріст, створювати нові правила поведінки. Відтак, всім нам належить усвідомити очевидне: завдання дня нинішнього не можна, не кажучи вже про перспективу, не можна, більше того, небезпечно розв’язувати за допомогою інструментів з дня вчорашнього. На превеликий жаль, за риторикою нерідко прослідковується небажання працювати над законопроектами проривного характеру. Не кажу вже про якість тієї, так би мовити, сировини, яка вноситься до сесійної зали. Це, крім всього іншого, вказує на те, що, констатуючи наявність розуміння у Верховній Раді, Президента і уряду, необхідності вибудовування системи ефективної влади, ефективного управління, ми практично нічого не робимо у цьому напрямку. А сконсолідувати українське суспільство, українську еліту, яка, повторюю, закумульована в парламенті, можна лише в процесі змістовної роботи. Звертаю увагу на цей бік справи особливо, оскільки Україні сьогодні вкрай необхідна стратегія співпраці як визначальна передумова стабільності, передбачуваності, динамічного поступу суспільства й держави. Водночас, на моє переконання, пропоновані зміни до Основного Закону повинні бути хірургічно точними, виваженими і обгрунтованими. Їх не можна базувати виключно на партійному баченні, а тим більше надавати їм ознак реваншу. Нам треба будь-що продемонструвати громадянську мужність, стати вище політичних уподобань і діяти з позицій інтересів народу і держави. Те, що сьогодні з одного і того ж питання часто маємо декілька законопроектів від депутатів, уряду, Президента, які нерідко виключають один одного, наочно свідчить, що усі плани співпраці і усі погоджувальні зустрічі переважно не вийшли за межі ритуалу. Потрібна конкретна, підкреслюю, конкретна, взаємоузгоджена робота, щоб уже на стадії підготовки законопроектів узгоджувалися усі позиції. В ідеалі треба орієнтуватися нам на один законопроект, який би відповідав усім вимогам і стандартам. Слід поставити питання про аналіз, осмислення всього наявного законодавчого поля і на цій основі визначити систему законотворчої роботи з урахуванням внутрішніх і зовнішньополітичних завдань, які стоять перед країною. Визначальним, знаковим має стати прийняття закону про основні засаді внутрішньої і зовнішньої політики України. Ми повинні, ми зобов’язані визначити вектори свого розвитку на основі усвідомлення своїх національних інтересів і стратегічних цілей, чітко окресливши їх. Тільки тоді ми станемо самими собою і перестанемо пристосовувати свою економіку, свою зовшнішньополітичну лінію, врешті-решт свій народ під когось і під щось. Ще раз хочу наголосити на основному і визначальному: Україна повинна знайти, Україна повинна визначити своє місце в сучасному світі, насамперед в Європі. При цьому наша політика має бути виключно проукраїнською, наступальною, єгоїстичною, орієнтованою на жорстке відстоювання українських інтересів як всередині країни, так і зовні. У цьому Верховна Рада покликана відігравати провідну, визначальну роль. Живучи в епоху надзвичайно швидких змін, які вимагають від нас не відгороджуватись від світу, ми повинні шукати шляхи ефективної інтеграції. У той же час вся наша законотворча робота має враховувати, як на мене, такий важливий постулат, на якому неодноразово наголошував народний депутат Павловський: не можна віддавати все на відкуп ринковій економіці, хоча ринок забезпечує розв’язання багатьох проблем. Ми повинні орієнтуватись, ми повинні діяти в такий спосіб, щоб забезпечити рівновагу між державою і економікою, інакше за наших умов ми весь час будемо перебувати в очікуванні вибуху чи то соціального, чи то політичного. Поки що ми можемо констатувати кризу економічних рішень, інакше кажучи, кризу економічної політики. І ще одне, ми вперто продовжуємо оцінювати людський капітал при тому, що він завжди був і залишається ключовим чинником економічного розвитку. Відтак ціннісна, гуманітарна складова повинна бути постійно присутньою при розгляді та прийнятті будь-якого закону, хотів би підкреслити - будь-якого закону. Більшу активність, на наш погляд, мають відігравати відповідні комітети і не обмежуватись лише закликами. Потрібні змістовні пропо иції, законопроекти тощо. Ми йдемо на парламентські канікули, шановні колеги, точніше, робимо перерву у спільній роботі, маючи значний заділ. З урахуванням 118 законодавчих актів, які прийшли до нас минулого скликання, на опрацюванні у комітеті знаходиться сьогодні близь о 400 законопроектів. Вони продовжують надходити. Вам розданий орієнтовний перелік законопроектів, що пропонуються суб’єктами права законодавчої ініціативи для включення до порядку денного другої сесії, яка розпочне свою роботу 3 вересня. Із більш, як 300 законопроектів, включених до переліку, переважна більшість стосується економічної і соціальної політики галузевих проблем. На осінній сесії маємо розглянути і затвердити Державний бюджет України на 2003 рік. Саме у цьому головно у фінансовому документі будуть закладені визначальні параметри життя і держави, і кожного українського громадянина. Особливої уваги потребує Податковий кодекс, над яким сьогодні розпочне працювати робоча група, яка о 13 годині проведе перше своє засі ання. Насамкінець вважав би за необхідне ще раз підкреслити. Перша сесія Верховної Ради України четвертого скликання завершує свою роботу у нормальному штатному режимі, просуваючись уперед по всьому фронту законотворчої діяльності. Це можна вважати на им головним спільним здобутком. Дякую всім вам, шановні колеги, за співпрацю і розуміння. Звучить Гімн України.