Pričenjam nadaljevanje 13. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Janko Veber, Anton Delak, Roman Jakič, Maksimiljan Lavrinc, Aleksander Merlo, Jožef Školč, Davorin Terčon, Cveta Zalokar Oražem, Alojz Peterle, Jože Jerovšek, Richard Beuermann, mag. Janez Kramberger, Alojz Sok, Roberto Battelli, Jurij Malovrh za popoldanski del seje, Bogdan Barovič do 12.00 ure in Ciril Pucko, Blaž Kavčič za pričetek seje. Prosim, da ugotovimo navzočnost. Vstavite kartice in pritisnite "kvorum". Prosim. Prisotnih je 53 poslank in poslancev. Zbor je sklepčen in lahko odloča. Na sejo smo vabili predstavnike vlade Republike Slovenije, tu je državna sekretarka gospa Astrid Prašnikar, ki jo lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 13. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo včeraj prekinjene točke 1.a - to je z nadaljevanjem postopka po 13. in 14. členu zakona o postopku za ustanovitev občin ter za določitev njihovih območij. Za tem bo zbor prešel na obravnavo točke 1.b- to je predloga zaključnega računa proračuna Republike Slovenije za leto 1998; ter po vrstnem redu dalje. Gospe in gospodje prehajam na prekinjeno 1.A TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA NADALJEVANJA POSTOPKA PO 13. IN 14. ČLENU ZAKONA O POSTOPKU ZA USTANOVITEV OBČIN TER ZA DOLOČITEV NJIHOVIH OBMOČIJ. Nadaljujemo z razpravo in glasovanjem o predloženih amandmajih k predlogu sklepa. Imamo dve gradivi, če ste, prosim, lahko na to pozorni. Najprej tu gradivo, ki nosi naslov Pregled amandmajev k predlogu sklepa po 13. členu zakona o postopku za ustanovitev občin ter za določitev njihovih območij - enofazni postopek. To je torej sklep. In drugo gradivo, predlog amandmajev k predlogu odloka po 14. členu. Se pravi, najprej bomo šli po prvem gradivu - včeraj smo namreč s tem začeli - ko bomo to gradivo, ko bomo razpravo in odločanje o tem gradivu zaključili, bomo nadaljevali z odlokom. Se pravi, najprej sklep in potem odlok. Vsebinsko sta stvari zaenkrat enaki, videli bomo, kaj bo po razpravi, in se bomo potem naprej odločali. Sprašujem vodjo poslanske skupine SLS + SKD, oziroma SLS, ki je včeraj zahtevala odbor, gospoda Podobnika, ali želi besedo. Prosim, gospod Podobnik.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ocenjujemo, da je bilo, ne samo glede na naš poslovniški predlog in pričakovanje, da smo dobili odmor za posvetovanje, edino smiselno, da je državni zbor pred nadaljevanjem [[...]]
Malo pozornosti, prosim.
[[...]]odločanja prejel pregled amandmajev. Jaz sem včeraj na hitro tudi sam že trdil, da so bili nekateri teksti zapisani nejasno. Sedaj, mislim, da je pregled amandmajev jasen, da bomo točno vedeli, o čem odločamo. Mimogrede, bili smo nekoliko presenečeni, ko nam večina v državnem zboru tudi te možnosti ni dovolila, da bi vsaj pregled amandmajev dobili. To je bilo nekako manjše presenečenje in ko bomo šli v spremembe poslovnika, lepo vas prosim, bodimo pozorni na to, da bo ostala možnost vsaj tako imenovanega odmora za poslanske skupine, da se ob takih primerih človek umakne preveliki vnemi večine v državnem zboru. Jaz osebno bom tu zelo zelo previden ob kakršnikoli spremembi. V poslanski skupini predlagamo zelo zelo vsebinsko razpravo. V naši poslanski skupini se bomo o vsakem amandmaju in predlogu odločali posamično. To je edino korekten pristop. Zato pričakujemo tukaj tvoren dialog s predstavniki vlade. Namreč, to bi se moralo zgoditi na delovnem telesu, veste, na pa tu. Predlagamo in tako bomo tudi sami storili, da bomo ob vsakem primeru, v tem primeru amandmaju, se vprašali, ali je predlagano referendumsko območje v okviru ustavnega koncepta občine. Predlagam, da se ob vsakem primeru vprašamo, ali so izpolnjeni kriteriji relativno oziroma absolutno. Vlada je v svojem mnenju in v tem sklepu točno napisala, kateri naj bi bili relativni, kateri pa absolutni. Ključno vprašanje pa je, in to je naloga državnega zbora tudi na podlagi odločbe ustavnega sodišča, da premisli, v katerih primerih bomo upoštevali izjeme. To je edino odgovoren in korekten odnos do predlogov za novo referendumsko območje. Tako bomo mi ravnali. Od primera do primera. In se bomo odločali različno. Predlagamo in pričakujemo - tu ni možno glasovati v paketu, da bi podprli vse ali pa vse zavrnili, kajti predlogi so po svoji vsebini zelo različni. Od primera do primera se bomo oglasili, če bo potrebno, vprašali predstavnike vlade, zakaj so to in to zapisali v mnenje in se še posebej poskušali zelo odgovorno odločati potem pri izjemah. V tem smislu tudi ocenjujemo, da je bila včerajšnja odločitev poslanske skupine, da je zahtevala odmor, smiselna. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospe in gospodje! Predlagam, da se kar lotimo dela. Najprej je na vrsti gradivo, ki ima naslov Pregled amandmajev k predlogu sklepa. Tu imate zapisano opombo in za vsak slučaj jo bom prebral: Odločitev o sprejetih amandmajih k predlogu sklepa bo imela za posledico tudi spremembo odloka, ki ga je predlagal odbor za notranjo politiko. To pomeni, sprememba gradiva, kjer je beseda sklep, pomeni posledico besedila, ki ima naslov odlok. Ker se stvari morajo pokrivati. Tako je povsem jasno, kako bomo o stvari glasovali in kako jo bomo na koncu tudi uredili. Če amandmaja ne bomo sprejeli, potem je nesmiselno razpravljati o tem amandmaju. Najprej imamo amandma k točki I.A, točka 1, zaporedna številka 1 na 1. strani. Želi kdo besedo? Gospod Sušnik.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. V imenu poslanske skupine socialdemokratske stranke bi rad podal stališče do tega, da podpiramo, da se iz predloga sklepa vlade črta pod rimsko številko ena, pod a, točka a, ki govori, da občina Bled, predlog za ustanovitev občine Gorje, ugotavlja, da ne izpolnjuje z zakonom določenih pogojev za ustanovitev občine oziroma za spremembo njihovih območij, ne izpolnjujejo naslednjega, med drugim tudi tega predloga. Prepričani smo, da je predlagana občina Gorje, z 2.909, s skoraj 3.000 prebivalci, zaokrožena celota. Sploh pa bomo glasovali za ta amandma tudi zaradi tega, ker je predlagatelj občinski svet občine Bled, in pa zaradi naše splošne usmeritve, da je potrebno vsem pobudnikom dati možnost, da se ljudje na predlaganem območju na referendumu izjasnijo in izrazijo svojo voljo. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Sok.
Hvala. V imenu naše poslanske skupine bi rad povedal, da bomo, glede na to, da gre danes za glasovanje o tem, ali se tem, ki so izrazili željo, da se na njihovih območjih razpišejo posvetovalni referendumi, to omogoči, bomo glasovali ob vseh predlogih za. Škoda je, da se v parlamentu včeraj na splošno nismo o tem odločili na takšen način, kajti možnost, da bodo nekateri danes pri glasovanju uspeli, drugi pa ne, seveda ustvarja dodatne napetosti in dodatno dejstvo, da imamo pač v tej državi dve vrsti državljanov. Enim je omogočeno, da bodo lahko šli na referendum, drugim to ni omogočeno. Prepričani smo, da bi bilo treba to možnost omogočiti vsem in potem na podlagi uspeha oziroma neuspeha referenduma odločati o vseh tistih okoljih, kjer bodo referendumi uspešni, posebej, in takrat upoštevati tudi vse tiste razloge iz 13.a člena zakona o lokalni samoupravi, ki govori o nekih zgodovinskih, demografskih, obmejnih in pa drugih razlogih, kjer se lahko ustanovi občina, tudiče nima 5.000 prebivalcev. Vsakršna drugačna odločitev tega državnega zbora bo imela za posledico kup pritožb na ustavnem sodišču; zagovorniki oziroma predlagatelji napovedujejo celo tožbo pred evropskim sodiščem. Ne vem, kako bo Slovenija ob tem, da se zakonodaja v vseh teh letih, se pravi, zakon o financiranju občin, zakon o lokalni samoupravi, zakon o ustanavljanju občin, ni spremenila, kako bo Slovenija pred vstopom v Evropsko unijo lahko zagovarjala to neenakost naših državljank in državljanov pred ustavo. Jaz predlagam poslankam in poslancem, da smo vendar modri pri teh odločitvah in danes, ko ne odločamo o nastajanju občin, ampak odločamo o tem, ali se da pravica in možnost, da se ljudje na referendumu sploh izjasnijo ali želijo občino ali ne, ker tega v tem trenutku ne vemo, da to možnost danes vsem tem, ki predlagajo bodoče razpise referendumom, tudi omogočimo in damo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jaz bi samo želel opozoriti, da razpravljamo o zelo konkretnem amandmaju, da splošna razprava je bila včeraj, danes samo o amandmaju zelo konkretno na posamezno točko. Razumel pa sem vašo razpravo, da gre pravzaprav za celoten sklop amandmajev. Hvala lepa. Gospod Podobnik.
Hvala lepa. Zelo vsebinsko o predlaganem amandmaju. Gre torej za odločitev večine državnega zbora ali predlog, da se odločimo za refendumsko območje Gorje ali izpolnjuje naslednje kriterije. Prvič, ali izpolnjuje ustavni koncept občine. To je prvo vprašanje. Na podlagi odločbe ustavnega sodišča z vso odgovornostjo trdim, da jo izpolnjuje. To je odločba ustavnega sodišča U1 119/98. Če bi koga zanimalo, lahko podrobneje tudi opredelim, kateri so ti elementi. Drugo vprašanje je zelo pomembno in se dotika vprašanja mnenja vlade, kateri so vsi potrebni pogoji za ustanovitev občine. Seveda gre za njihovo absolutno in relativno razumevanje. Tukaj bi prosil predstavnika vlade za konkreten odgovor. V mnenju piše, da na tem območju ni zagotovljeno primarno zdravstveno varstvo občanov. Rad bi vas pa seveda opozoril, da je vlada v svojem mnenju izrecno zapisala, da je primarno zdravstveno varstvo občanov relativni pogoj. Če je relativni pogoj, zakaj ga pišete. Tukaj je že prva nelogičnost v mnenju vlade in bi prosil zelo jasen odgovor. V vašem mnenju stezapisali, kateri pogoji so absolutni, kateri so pa relativni. Ustavno sodišče je nedvoumno reklo, da zdravstveno varstvo ni absolutni pogoj. Lepo prosim, da preprosto utemeljite, zakaj ste pisali te pogoje, ki imajo relativno moč. Naslednje vprašanje, dnevna migracija prebivalstva presega tudi meje sedanje občine Bled. Kaj pomeni ta podatek? Dnevne migracije občin Vrhnika, Logatec, Medvode. Veste, koliko one presegajo meje njihove lastne občine? Katera določba v zakonu vas je navezala na to, da ste zapisali v vašem mnenju kot argument, da ne podpirate tega referendumskega območja, da dnevna migracija prebivalstva presega tudi meje sedanje občine. Kje imate podlago za tako stališče? V kateri določbi zakona? Naslednje vprašanje. Prebivalstvo zadovoljuje osnovne življenjske potrebe v občinskem sodišču, s katerim je ustrezno infrastrukturno povezano. Pridobili smo si seveda tudi elaborate. Upam, da so poslanski kolegi te elaborate prebrali. Upam, da so jih prebrali vsaj vsi člani odbora za notranjo politiko in pravosodje. Če preberemo elaborat, v elaboratu piše drugače. Ali je to razlog? Zakaj je to argument, da vlada zavrača? Prebivalstvo zadovoljuje osnovne življenjske potrebe v občinskem središču. Prebivalstvo občine Škofljica, kje zadovoljuje osnovne življenjske potrebe? Tudi v Ljubljani, ne samo v Škofljici. To ni argument. To ni argument. Poglejte, na podlagi te vsebinske razprave, želim pravzaprav predstaviti paradoksen pristop vlade. To je paradoksalen pristop. Imamo zakon, imamo odločbo ustavnega sodišča. Res je, predlagamo referendumsko območje, občina Gorje ima manj kot 5.000 prebivalcev. Dejstvo je tako. Naslednji korak. Odločba ustavnega sodišča je jasno povedala, da če ta korak ni izpolnjen, gremo na druge določbe. Prvo je, kateri so absolutni, drugi pa relativni pogoji za ustanovitev občine. Zdravstveni dom je relativen. Torej izpolnjujemo to določbo. Tretje vprašanje so pa izjeme. Geografski, zgodovinski, gospodarski, obmejni. Vprašam vas, predstavniki vlade, na katere možne izjeme ste pomislili v tem primeru. Morda na geografskega, ki obstaja. Morda na zgodovinskega, ki obstaja. Utemeljite mi argument, zakaj ni zgodovinski razlog, da je bila nekdaj občina Bled argument, da jo ustanovimo. In seveda, pojdimo naprej. Če dosežemo ustanovitev referendumskega območja občine Gorje, preostala občina Bled bo izpolnjevala vse pogoje za življenje občine. In to je dodaten in zelo pomemben argument, da se omogoči to referendumsko območje. S čim to utemeljujemo? To utemeljujem z vprašanjem odnosa do referenduma. To je zelo pomembno vprašanje. To je pomembno vprašanje tudi pri tistih kolegih, ki pravijo, da bodo podprli vsa predlagana referendumska območja. Eminenten ustavni sodnik je zapisal naslednje. [[Pisk.]] "Edini absolutni pogoj..." Zaključeno? Omejena razprava?
Zaključite razpravo.
Na podlagi katere določbe poslovnika je pri amandmaju omejena razprava?
Res je. To je tretja obravnava in se strinjam z vami, da če gremo po logiki tretje obravnave, potem ni mogoče omejitev razprave. Prosim, nadaljujte.
Mislim, da ni nobenih poslovniških razlogov, da se omeji razprava, če bomo korektno interpretirali veljavni poslovnik. Zelo pomembno vprašanje je pa odnos do referenduma. Edini absolutni pogoj, ki mora biti podan, da se lahko ustanovi nova občina, pa je predhodni razpis in izvedba lokalnega referenduma, na podlagi katerega se ugotovi večinska volja prebivalstva lokalne skupnosti, da se na njenem ozemlju ustanovi občina. Če državni zbor ne razpiše referenduma, s tem dokončno prepreči lokalnemu prebivalstvu ustanovitev občin. Če pa ga razpiše, s tem o ustanovitvi nove občine še ni dokončno odločeno. Prav zato pa mora biti zakonodajalec pri odločanju o razpisu referenduma čim manj omejujoč. Z odločitvijo o nerazpisu namreč močneje poseže v ustavno pravico do lokalne samouprave kot pa v obratnem primeru pozitivne odločitve. Na kaj meri ta izjava? Da v primeru - bodo taki primeri tudi na naših klopeh - ko bi razpisali referendum in če bi referendum uspel in bi preostanek občine ne izpolnjeval pogojev za občino, bi bilo pa neodgovorno razpisati referendum, kajti referendum bi lahko uspel, ampak v drugi fazi državni zbor ne bi smel ustanoviti take občine. V primeru, kot jepred nami, pa izpolnjujemo vse zakonske kriterije in odločbe ustavnega sodišča in lahko glasujemo za ustanovitev tega referendumskega območja. Lahko bo odločitev večine drugačna, ampak pred tem bi želel, gospod podpredsednik, da omogočite, da bi predstavniki vlade odgovorili na tri zastavljena vprašanja.
Hvala lepa. Najprej pojasnilo glede omejitve razprave. Če smo v tretji obravnavi, potem je pa stvar takšna: "Po 67. členu, ko je vrstni red v naprej priglašenih razpravljavcev izčrpan - tega namreč ni bilo - predsedujoči vpraša, ali želi še kdo razpravljati. Razpravo tistega, ki se prijavi na ta poziv, lahko predsedujoči omeji na določen čas, vendar ne na manj kot pet minut. Določbi prejšnjih dveh odstavkov ne veljata za drugo obravnavo zakonskega predloga." Mi smo sedaj v tretji obravnavi in po tej logiki bi bilo logično, da je omejena razprava na pet minut. Verjamem, da se kdo od vas s tem ne bo strinjal, ampak tako piše v 67. členu. Ker je to enofazni postopek, se uporablja logika tretje obravnave. Toliko samo v pojasnilo. Imamo še vrsto razpravljavcev. Tu je sedaj najprej gospod Janša, potem gospod Rupar in [[...]]Prosim gospod Janša.
Hvala za besedo. Ta tema je bila že v prejšnjem mandatu in pa tudi prej, leta 1994, ko smo šli v prvo reformo lokalne samouprave, precej pereča. Veliko dilem je bilo in tiste dileme so se pač reševale. Sedaj to delamo tretjič. Zaradi dosedanje prakse, zaradi ustavnih določb, pa tudi zaradi tega, kar se je dogajalo v procesu odločanja o novih občinah, v dveh prejšnjih primerih, bom jaz ta amandma, ki je sedaj pred nami, pa tudi vse ostale podprl. Jaz enostavno mislim, da zaradi ustavnega koncepta lokalne samouprave, ki je nad vsemi podzakonskimi akti in tudi zakoni, državni zbor enostavno nima pravice, da ljudem, ki se odločajo za to, da bi preko postopka, ki je predpisan, zahtevali svojo občino, to pravico odrečemo. Mislim, da po duhu slovenske ustave državni zbor nima te pravice, nima pravice, da ljudem, ki hočejo svojo občino, prepreči, da to svojo voljo, to svojo iniciativo preverijo na referendumu, kjer bodo pač vsi ljudje, ki živijo na tistem območju, lahko merodajno o tem odločali. Če jim državni zbor to pravico odreče, s tem praktično prekine postopek in, kot je rekel predgovornik pred mano, preprečijo se nadaljnje aktivnosti, ko gre za odločanje o novi občini. Prav tako je v nasprotju z duhom ustave, da smo doslej dvakrat ali pa da je zakonodajalec doslej dvakrat ljudem v okviru istih ustavnih okvirov, istih zakonskih in tudi večine podzakonskih aktov neko pravico arbitrarno omogočil, zdaj pa jim te pravice arbitrarno ne omogoča. Čeprav je sistem popolnoma isti in ustavni, zakonodaja se v tem času vsaj bistveno ni spreminjala in tudi nič drugega se ni spremenilo. Kot je bilo že rečeno, v Sloveniji je skoraj polovica občin, ki ne ustrezajo ključnemu kriteriju, ki ga je zdaj vlada vzela kot argument za to, da nasprotuje razpisu kateregakoli referenduma. Če državni zbor zdaj sledi temu napotilu vlade, potem postavi državljane v tej državi v izrazito neenakopraven položaj - na tiste, ki so v okviru istih pravil igre imeli možnost, da izpeljejo nek postopek in tudi ustanovijo novo občino, in na tiste, ki v okviru istih pravil igre te možnosti nimajo. Po moje je to razlog, nesamo za ustavne spore pred našim ustavnim sodiščem, ampak tudi pred evropskimi institucijami, zagotovo. Ne bi si smeli delati iluzij, da do tega ne bo prišlo. Zato dejansko tako pri tem amandmaju, ko gre za občino Gorje, kot tudi pri vseh ostalih predlagam, apeliram na vse, da ljudem damo možnost, da se izjasnijo o tem, ali želijo imeti svojo občino. Nadaljnji postopki so znani, zdaj mi odločamo o tem, ali bodo ljudje sploh imeli pravico, da se o tem odločajo. Zavrniti to pravico po mojem mnenju ni v ustavni pristojnosti državnega zbora, kakorkoli zakon v tej proceduri ustanavljanja občin državnemu zboru to formalno pristojnost daje. Zato dejansko apeliram, tudi zaradi tega, ker je vlada popolnoma zgrešila v tem postopku, ker je sledila politični odločitvi v koaliciji ali kje drugje, da pač novih občin ne bo, posamičnih primerov dejansko sploh ni proučila. V isti koš je dala primere, ki se med sabo tudi zelo razlikujejo. Tudi zaradi tega bo zdaj državni zbor izgubil nekaj dni časa verjetno, ker bo moral popravljati tudi tisto, česar vlada ni naredila - spuščati se v konkretnosti, razpravljati o teh zadevah, iskati argumente in na ta način nadomestiti zelo pavšalna stališča v mnenju vlade. Minister je včeraj dejal, "mislim, da smo se pogovarjali s skoraj polovico pobudnikov" - po kakšnem kriteriju, bi ga vprašal, po kakšnem kriteriju. Verjetno samo s tistimi, ki so bili tako vztrajni, da so bivakirali v njegovi pisarni, dokler jih ni sprejel, ali pa v pisarnah državne sekretarke ali kogarkoli drugega. Zagotovo bi vsaj osnovni prisluh, osnovni kontakt s pobudniki bil nujno potreben. Ker tega ni, vlada zelo težko trdi, da predlaga paketno zavrnitev teh pobud na podlagi temeljitega premisleka. Najmanj, kar je manjkalo v tem premisleku, je to, da bi vsaj poslušali argumente pobudnikov. In ves ta manjko, vse te napake, vsa ta pomanjkljivost v celem postopku se je zdaj seveda zgrnila v to dvorano, kjer bo treba odločati in razpravljati o stvareh, o katerih bi morala že predhodno zadevo razčistiti vlada. Vendar pa bi seveda to vodilo vlado v nevarnost, da ne bi mogla sprejeti nekega formalnega podloga na podlagi prej sprejete politične odločitve. Ta pa je bila: novih občin ne bo. Kot že rečeno, mislim, da nihče v tej državi, dokler velja sedanja ustava, nima pravice, da to v tej fazi reče. Potem, ko smo več kot polovici državljanov omogočili ta postopek, zdaj pa nekdo v okviru istih pravil igre reče: Naprej pa to ne bo veljalo. Veste, da to ne bo zdržalo ne državne presoje, ne presoje pred evropskimi institucijami. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Rupar.
Hvala lepa, predsedujoči. Kolegice in kolegi! Da ne bom preveč zlorabljal poslovnika, naj najprej povem, da bom ta amandma podprl, ker mi navedeno mnenje vlade ne zadošča. Da samo število prebivalcev naj bi bil vzrok, da občina Zgornje Gorje ne bi bila ustanovljena, se mi zdi neumestno, premalo. Škoda je, ker v teh mnenjih - zdaj pa govorim nekoliko bolj na splošno - nikjer ne vidim pozitivnega stališča oziroma pozitivnih argumentov, ki bi bili lahko, ne glede na končno oceno vlade, tudi navedeni. Na primer, da Občina Gorje vendarle zavzema terene Zatrnik, ki so turistični, kjer je prihodek dovolj velik, da zajema velik del pokljuških gozdov, ki so tudi lahko prihodek, da paste seveda zapisali, da pa nima zdravstvenega doma. To je bilo pa umestno in vredno napisati. Osebno menim, da argumenti za noben amandma, ki je tu naveden kot obrazložitev, za nobeno mnenje ne vzdržijo. Zelo me pa zanima odnos vladnih strank z izjemo ljudske stranke, ki smo ga slišali, do opredelitev pri glasovanju teh amandmajev. Zanima me mnenje liberalne demokracije na splošno, še bolj pa združene liste. Zakaj? Zato, ker sem včeraj gledal enega od posnetkov na televiziji, kjer je predstavnik zadnje omenjene stranke govoril, da se bo zdaj na vsem lepem držal vseh pravil, vseh zakonov pri odločitvah o novih občinah. Če se pa nekoliko spomnim zadnjega glasovanja o občinah in občini Koper, pa njegova stališča do zagovarjanja tudi ustavno spornih določil oziroma območij, do spornih zadev v Kopru pa zelo veliko stanje pri referendumu, ki smo ga potem potrdili kot voljo ljudstva, se mi zdi pa skrajno, torej ne samo nesramno, prav ignorantsko do vseh tistih, ki zdaj pričakujejo, da bodo na podlagi istih utemeljitev in istih besed ter istega glasovanja prišli do svojih pravic. Govorim o pravicah. Še enkrat poudarjam. Če so imeli vsi dosedanji pobudniki, ki so uspeli ustanoviti svoje občine, pravico do referenduma, trdim, da ne glede na zakon, ta pravica mora biti omogočena tudi vsem tistim, ki si tega še želijo. Če se želimo držati zakona, kar bi bilo prav, bi ga morali najprej spremeniti. Sedaj smo v situaciji, ko je treba iti s prakso naprej in se potem na podlagi novega zakona opredeljevati tako, kot bi se morali že zdavnaj. Zato želim slišati mnenje predstavnikov omenjenih poslanskih skupin glede opredelitve o odločanju referendumskih območij. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Vnučec.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani. Tudi sam bom podprl ta amandma, da omogočimo prebivalcem nove občine Gorje, da se izrazijo oziroma odločijo, ali želijo imeti samostojno občino, in sicer glede na dejstvo, da je ta občina že bila. Ta občina je že obstajala v zgodovini. Poleg tega se tudi strinjam, da vsi tisti manjkajoči pogoji niso relevantni oziroma spadajo v področje izjem, ki jih zakon dovoljuje. Menim, da glede na to, da imamo kar 95 občin, ki ne izpolnjujejo zakonskega pogoja o številu prebivalcev, in - še enkrat ponavljam - da imamo samo 28 občin, ki ne potrebujejo finančne izravnave s strani države, se je pa resno treba vprašati, na kakšnih kriterijih je pa takrat odločala, so se strokovnjaki odločali, ko so predlagali ustanovitev teh občin. Dvomim, da so bili upoštevani taki kriteriji, kot se sedaj navajajo. Vsiljujem se pripomba, ali so mogoče sodelovali kakšni drugi strokovnjaki, iz kakšnih bolj takih alkemičnih in drugih ved, da imamo tako stanje, kot je. Zato mislim, da je prav, da se prebivalci Gorja odločijo brez kakšne druge dodatne žirije, ali želijo imeti svojo občino in želijo živeti samostojno. Hvala.
Hvala. Oprostite, gospod Zamernik.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. V naši ustavi, mislim, da v 2. členu, je zapisano, da smo pred zakonom vsi enaki. Včeraj je bilo tukaj govora o tem, da tisti iz prejšnjega mandata imamo določene travme, ker smo takrat odločali tako, kot smo se pač odločali, in da nas nekako razumejo. Vendar pogoji in pa pravila igre, kot je bilo že velikokrat rečeno, so popolnoma enaki. Jaz bi vas vendarle rad spomnil na eno zadevo, ker sem župan ene od občin, ki se je takrat v prejšnjem mandatu razdelila na dve. Poglejte, tukaj imam sklep komisije, ki jo vodi sedaj isti predsednik, kot jo je tudi takrat. Seveda sedaj je to podkomisija, kar tudi kaže na odnos tega sedanjega državnega zbora do te problematike. In ta komisija je rekla takole: Komisija podpira mnenje in predloge vlade za ustanovitev novih občin, za sprememboobmočij ter za spremembo imena in sedeža občin. In bi dal poudarek na eno. Občina Luče z izločitvijo dela občine v novo občino Solčava. Najbrž veste, ampak za tiste, ki pa ne veste, je to občina, ki jo vodim. Dokler se Solčava ni izločila, je imela 2200 prebivalcev, sedaj ima 1600 prebivalcev, Solčava pa 400 prebivalcev. Sedaj reči tem, ki so na balkonu, vi pa nimate pravice, je seveda kršenje tistega člena ustave, ki sem ga prej omenil. Nekdo, ki je imel možnost, da se iz 2200 številčne občine odcepi v občino s 400 prebivalci, je bolj enak ali pa manj enak pred zakonom, kot pa tisti, ki sedaj to želijo s 4900 pa še nekaj prebivalci. Večkrat je bila včeraj omenjena, tudi vest, apeliram na vašo vest, da se poskušamo nekako poenotiti v tem, da damo možnost ljudem, da se izrečejo na referendumu. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Pukšič.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Jaz bom ta amandma podprl. Spomnil bi rad, da bi prepričal kolege poslance in kolegice poslanke, da bi vendarle omogočili ljudem izvedbo teh referendumov, na dogodek, ki je bil v prejšnjem mandatu. In prav je, da tudi vsi vemo, čeprav je verjetno že nekoliko zadeva odšla v pozabo. V prejšnjem mandatu je državni zbor, ne samo, da je razpisal referendumska območja, celo ustanovil eno od občin, na kateri ni razpisal referendumskega območja. Ustanovil je občino, na kateri ni bil razpisano referendumsko območje. Ustanovljena občina je bila čista politična volja parlamenta. In brezpredmetno je danes govoriti in ugotavljati, ali ima dva razreda več ali en razred manj, ali 200 ljudi ali 500 ljudi več ali manj. Ampak dejstvo je, da je bila takrat takšna politična volja, izkazalo se je, da se je državni zbor pravilno odločil, ker občina zelo dobro funkcionira, dobro deluje, je ena izmed manjših občin v Sloveniji, s 1300 prebivalci, s približno 17 kvadratnimi kilometri, pa vendarle dobro deluje in je prav, da je bila takšna odločitev. In to je tudi eden od dokazov, da najmanj, kar je v tem trenutku nujno in potrebno je to, da damo ljudem možnost po postopku, ki jim ga zagotavljata zakon in naša ustava, da se sami odločijo. Kolegice in kolegi, nimamo nobene pravice kršiti te postopkovne možnosti. Zato predlagam, da ne zavlačujemo z nadaljnjimi postopki, da to izglasujemo in damo možnost, da o tem, v kakšnem okolju želijo in hočejo živeti tisti, ki tam živijo, odločijo sami. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Zupanova.
Hvala lepa. Spoštovani! Mislim, da včerajšnja in današnja razprava kažeta na to, da nimamo podlage, nimamo prave podlage, da bi lahko odločali, da bi lahko suvereno odločali. Sprašujem se, kako naj odločam, ko ne poznam vseh razlogov, vseh kriterijev pri posameznih predlogih, kar je pravilno, da odločamo po predlogih. Ne moremo delati razlik, zato moram sama pri sebi odločati za vse enako. Mislim pa, da bi bilo pametno, da bi se kot zakonodajalci odločili, da dejansko damo ljudem možnost, da se odločijo na referendumu in da nam s tem olajšajo delo, ko se bomo odločali o občinah. Mislim, da je to naša dolžnost in da se ne moremo skrivati, tako kot vlada, za hrbtom državnega zbora, pač pa smo na očeh ljudi, in mislim, da moramo pokazati demokratično držo. Hvala lepa.
Hvala. Replika, gospod Kremžar.
Hvala lepa. Gospod predsedujoči, ne jemljem si pravice, da bi predlagal, kako naj kdo govori, ampak vendarle. Vse razprave, ki so bile doslej, so bile podaljšanje včerajšnje splošne razprave. Spretnejši so umestili še Gorje v besedilo in je to vse. Res bi predlagal, da razpravljamo o amandmajih, tako kot so zapisani. To so bile od gospoda Janše naprej vse splošne razprave, kjer govorimo, kot da bi bili v prvi razpravi. Mislim, da to ni namen, ker govorimo o amandmajih. Dajmo se držati tega, pa bomo potem že izluščili, kaj kdo misli in kako misli o določeni zgodbi. Hvala.
Hvala, gospod Kremžar. Vendar mi ni jasno, zakaj ste se javili k repliki, ker to ni bila replika. Zdaj zaključujem razpravo, če smo [[...]]Ja, prosim, ponovno gospod Kremžar.
Ali smem vam replicirati?
Vedno!
No, krasno, hvala lepa. To je bila replika na izvajanje gospe Zupanove in predhodnikov, ki sem jim repliciral, da ni tema razprave splošna razprava, pač pa govorimo o predlogu amandmaja za ustanovitev občine Gorje. Hvala.
Hvala, gospod Kremžar. Državna sekretarka, gospa Prašnikarjeva.
Hvala za besedo. Najprej bi želela poudariti, da konkretnega amandmaja ne podpiramo in da vztrajamo pri obrazložitvi, ki je bila podana - seveda, lahko bi rekla v množini, torej na obrazložitvah, ki so bile podane, in sicer k vsakemu posameznemu predlogu. Predvsem želim poudariti, da je bilo naše mnenje pripravljeno na osnovi natančne preučitve vsakega od podanih predlogov in vsakega od dokumentov, ki so bili našemu uradu posredovani s strani državnega zbora v mnenje. Podatki so bili natančno preverjeni, predvsem kar se tiče podatkov števila prebivalcev, tisti podatki, ki so bili seveda v elaboratih, v predlogih, so bili v velikem številu primerov - zapisnike imamo tudi v uradu in se jih da tudi pogledati - ugotovljeni kot napačni. Tako smo v bistvu od primera do primera preverjali najprej podatke o številu prebivalcev, kakor tudi podatke o - kar je že včeraj minister poudaril - o obstoju zdravstvenega varstva ali zdravstvenega doma oziroma zdravstvene postaje, kakor tudi šole. V veliko primerih je bilo navedeno, da obstaja osnovna šola, pa smo seveda skupaj z ministrstvom, pristojnim za to področje, ugotovili, da šola [[...]]Torej, da so bili podatki napačni in smo jih popravili, ni bila osnovna šola, ampak štiriletna šola. Veliko je bilo takih primerov. Odločno zavračam očitke, da gradiva nismo natančno preučili. Lahko rečem, da je celotna služba, v bistvu devet strokovnih delavcev, kolikor nas je v tem uradu za lokalno samoupravo, začasno prekinilo z vsem, tako rekoč ostalim nenujnim delom, in se pač lotilonatančnega preučevanja dokumentov, ki so nam bili posredovani v mnenje. Poudariti želim tudi naslednje, kar je v bistvu tudi že minister včeraj omenjal - da je bilo izhodišče pri našem delu sklep vlade, in sicer v sklepu vlade je posebej navedeno, da se dosledno pri nastajanju novih občin pri pripravi tega mnenja dosledno upoštevajo kriteriji, ki so navedeni v zakonu, tako kriteriji iz 13. člena, kot tudi - posebej je pač navedeno - kriterij števila prebivalcev, in sicer zaradi tega, ker je bil ta sklep vlade sprejet na osnovi priporočila kongresa lokalnih in regionalnih oblasti, ki navaja, da je v Sloveniji potrebno dosledno upoštevati, dosledneje izvajati zakon in upoštevati kriterije in predvsem, kot je navedeno - včeraj je minister točno citiral - preprečiti nadaljnjo razdrobljenost. Upam si na koncu reči, da večje število občin ne pomeni več lokalne samouprave. Pravica, ki je bila včeraj velikokrat omenjena, torej pravica do lokalne samouprave, ki je zapisana v ustavi, ni pravica do lastne občine. To papomeni, da je vlada predvsem dolžna pri pripravi tega mnenja poskrbeti za to, da občine, ki bodo nastale v naši državi na novo, bodo sposobne izvajati naloge, ki so v zakonu napisane, in da bodo morale omogočiti prebivalcem, da lahko v tej občini izvajajo to pravico do lokalne samouprave. Že včeraj sem v uvodu omenila odločbo ustavnega sodišča, povzemamo, bom rekla, le dele, posamezne dele ustavne odločbe. Po našem mnenju je pomemben tudi tisti del ustavne odločbe, v kateri je navedeno, da je število prebivalcev pomemben element lokalne skupnosti, kajti tudi ta element je odločujoč, ko se odločamo o tem, ali je občina sposobna izvajati javne naloge, ali je sposobna zagotavljati v svojem okolju svojim prebivalcem tudi pravico do lokalne samouprave. Hvala.
Tri replike zaenkrat [[...]]Štiri. Najprej gospod Janša.
Hvala za besedo. Državna sekretarka je tukaj dejala, da je vlada natančno proučila vsak primer. Natančno. Včeraj pa je minister dejal, da so uspeli, da se pogovorijo s skoraj polovico pobudniki. In zdaj sprašujem državno sekretarko, na kakšen način so v okviru te temeljite proučitve vsakega primera izbirali tiste, s katerimi so se pogovorili, in tiste, s katerimi se niso. To je prvo vprašanje. Drugo vprašanje pa je: Natančno se spomnimo, obstaja tudi dokumentacija, da je vlada v prejšnjem mandatu izrecno podprla ustanovitev občine Solčava s 400 prebivalci, ki se je odcepila od zelo majhne občine Luče, ki je imela že takrat okoli 20.000 prebivalcev. Zdaj me zanima, kakšna je razlika, glede na to, da je šlo za iste sistemske okvire, kaj je vodila vlado v to odločitev, da občino Solčava podpre, občine Gorje pa ne. Prosil bi za zelo konkretne in seveda takojšnje odgovore.
Hvala. Naslednja replika, gospod Podobnik. Potem gospod Sok, gospod Pukšič in tako naprej.
Hvala, podpredsednik. Gospa državna sekretarka mi ni odgovorila na moja vprašanja, ki se vežejo na konkretno občino Gorje. Jaz vas bom vljudno prosil, če mi boste odgovorili na to vprašanje, ki sem ga postavil. Rekli ste, da gre za to, da naj se prepreči nadaljnja razdrobljenost občin. To je lahko samo vaša politična ocena. To lahko rečete kot politik, ne pa kot državna sekretarka. V nobenem zakonu in ne ustavi nimate mandata za tako ustavo. Kdo pa je to sprejel? Pokažite mi sklep državnega zbora ali vlade, da bomo preprečili nadaljnjo razdrobljenost. Ta izjava ni bila dobra. Število prebivalcev, citiranje odločbe ustavnega sodišča. Da ne bo nesporazuma, število prebivalcev je pomemben kriterij, ni pa ključen. Imamo odločbo ustavnega sodišča, ki tukaj jasno o teh vprašanjih govori. Torej, nepopustljivo vas sprašujem, nepopustljivo, zakaj ste v mnenje zapisali "dnevne migracije prebivalstva pa presegajo tudi meje sedanje občine Bled". Kje je tu argument proti? Lepo vas prosim, državna sekretarka, da ne omenjate več zdravstvenih domov, ali pa, da odstopite od stališč, ki ste jih zapisali v svojem mnenju. Berem: "Vlada ugotavlja, da je mogoče relativno, relativno upoštevati le tiste kriterije in pogoje za ustanovitev občin, ki se nanašajo na zagotavljanje javnih služb, za katere je že po naravi dejavnosti ter na podlagi predpisov, s katerimi je dejavnost urejena, mogoče ugotoviti, da jih je treba zagotavljatiza večje število prebivalcev, kot je število prebivalcev, ki je v skladu z zakonom kriterij za ustanovitev občin. To so matične knjižnice in zdravstveni domovi. To je stališče vlade. In prosim, da pri njem vztrajate. Poglejmo v elaborat. Poglejmo korektnost občine Bled in občinskega sveta: Občinski svet občine Bled sprejme pobudo krajevne skupnosti Gorje kot predlog za ustanovitev nove občine in ga v skladu s sklepom o določitvi datuma začetka postopka za ustanovitev občine vloži v državni zbor RepublikeSlovenije s priporočilom, da se za potrebe krajanov Gorij koristijo usluge osnovne enote zdravstvenega doma Bled in reševalne postaje Bled. Odlična, korektna politična gesta občine Bled. Dodatni argument. Prosim, da preprosto s tem podatkom ne operirate več, na podlagi stališč vlade, ki ste jih zapisali v mnenje. Prosim vas tudi za odgovor na moje vprašanje.
Hvala. Gospod Sok, replika.
Hvala lepa. Prosil bi gospod državno sekretarko, če našteje poimensko tisto polovico občin, s katerimi so se posvetovali, ker je o tem včeraj govoril tudi minister. Se pravi, jasno, če naštejete vse občine, s katerimi ste se posvetovali, da bomo potem seveda videli, s katerimi se niste. Da ste upoštevali vse elaborate, to prav tako ne drži. Če bi upoštevali elaborate, potem ne vem, zakaj bi v mnenje pri dveh občinah s področja sedanje občine Ormož zapisali, da bo s tem, če se dve krajevni skupnosti izločita v svoje občine, prišlo do posledic za izvajanje gospodarskih javnih služb. Ali lahko razložite, kakšne bi naj bile te posledice? V mnenju se tudi zapisali, da sta omenjeni dve krajevni skupnosti neto prejemnik sredstev občinskega proračuna. Ali lahko tudi to razložite? Mi imamo osem krajevnih skupnosti, če je vseh osem krajevnih skupnosti neto prejemnik iz občinskega proračuna, potem mi ta čudež povejte, kako je to možno. Kaj sploh pomeni to, da so neto prejemnik? Kaj pomeni ta definicija? To ste prepisali iz stališča občinskega sveta, ki je pač takšno, kot je prišlo, v same elaborate pa se seveda niste spuščali, ker bi v elaboratih dobili nekatere podatke in pa druge orientacije. Prav tako se s prizadetimi na terenu niste pogovarjali. Zato še enkrat vztrajam, da mi naštejete tisto polovico,s katero ste se konzultirali in zakaj, tako kot je poslanski kolega Janša vprašal, se s tistimi ste, z drugimi pa ne. In prosim vas lepo, to priporočilo kongresa sveta Evrope in pa kriterije 5 tisoč prebivalcev, pustite vendar to zadevo, ko pa smo do sedaj že ta kriterij kršili, ali pa mi naštejte države, ki imajo v svojih zakonih takšne kriterije o 5 tisoč prebivalcih v Evropski uniji seveda. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Sok, takega odgovora gospe državni sekretarki ne morem dovoliti. Bom pa pri vsakem amandmaju dovolil odgovor na vprašanje, ali se je s konkretno občino pogovarjala ali ne. Zdaj smo pri prvem amandmaju, v zvezi s tem razpravljamo in pričakujemo tudi odgovor o vaši zadevi. Naslednji ima repliko gospod Rupar, ki ga ta hip ni v dvorani, zato ima besedo gospod Sušnik.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Slišali smo gospo državno sekretarko, ki je povedala, da ne obstaja prav noben utemeljen razlog za izjemo v smislu predpisanega števila prebivalcev, ne glede na to, da je v 13.a členu jasno napisano, da je ta izjema možna, če gre za ustanovitev nove občine tudi iz zgodovinskih razlogov. Zdaj pa konkretno sprašujem, ali ni zadostna bogata tradicija lokalne samouprave na območju Gorij, ki je navedena v elaboratu in ki jasno kaže, da je bila na tem območju občina od leta 1849 do 1953, ko je bila občina ukinjena. Tu je bila zelo uspešna občina sto in še nekaj let, da je ta občina poskrbela za svoje prostore z izgradnjo gorjanskega doma, kjer je delovala občina Gorje; da je ne nazadnje ta občina poskrbela in uredila za ogled Vindgar, in še in še so tu našteti utemeljeni razlogi, ki kažejo na to, da je po našem mnenju - ne poznamo pa, kakšni so bili kriteriji - izpolnjeno najmanj to določilo, da je upravičenost utemeljena iz zgodovinskih razlogov. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Rupar.
Hvala lepa. Še enkrat bi rad opozoril, da argumenti, ki jih je vlada navedla kot končen rezultat, da ne podpira nastankov novih občin, so za lase privlečeni argumenti. Nobeden od njih ne zdrži, ker imamo v zakonu napisani dve besedici, in sicer "razen izjem", in te izjeme so v vseh teh amandmajih možne. Zakaj ne poveste ljudem edinega in osnovnega argumenta. Jaz vem, da je zato združena lista popolnoma tiho in da LDS tudi nočenič o tem - stvar je v denarju, stvar je v denarju. Več občin več stane, to vemo vsi. Vendar je pa razlika tako majhna, da bi ne smela biti glavni argument proti nastajanju občin. Vem, da vas malo skrbi, koliko županov in tako naprej bi iz katere stranke bilo, torej to je zanemarljivo, v glavnem gre za denar. Vendar bi rad samo nekaj povedal: če vlada in te stranke najdejo denar za tako drage projekte, kot je vladni avion in drugi, povsem nepotrebni, kako ne moremo najti denarja za nastanek novih občin pa za financiranje lokalne samouprave. To je bistvo in to bistvo bi morali napisati - denarja ni, to je edini vzrok.
Smo pri prvem amandmaju. Prosim, da se omejimo na amandma; razprava o teh zadevah je bila včeraj zelo obširna in poglobljena. Gospod Pukšič, se mi zdi, je imel tudi repliko. Prosim.
Hvala lepa. Repliciram gospe državni sekretarki. Glede na ugotovitve in včerajšnjo splošno razpravo, kako je vlada pripravila predlog, se je izkazalo, da je pravzaprav to prvič v zgodovini lokalne samouprave daleč najslabše pripravljen predlog. Zato seveda ne vidim nobenega razloga, da se gospa državna sekretarka hvali s številom zaposlenih na tem področju za lokalno samoupravo, ker bo še kdo vprašal, ali so si plačozaslužili ali ne. Drugo. Rad pa bi rekel še to. Poglejte, gospa državna sekretarka. Vi ste rekli, da je vaš predlog narejen tako, da bo zagotavljal takšne občine, ki bodo sposobne izvajati in zagotavljati občanom lokalno samoupravo, da bodo takšne občine sposobne izvajati zakonodajo, ki jo je pač potrebno izvajati. Tako kot v pravni praksi, ki se velikokrat zgleduje po primerih iz daljnih ali bližnjih odločitev, torej zgodovine, tako bi seveda tudi pričakoval od vas, ko ste že izustili ta stavek, da bosterekli, toliko občin v Republiki Sloveniji od 1992 do danes ni sposobnih izvajati te in te zakonodaje. Če pa bi to ugotovili, pa bi seveda morala predlagati tudi vlada spremembo teh območij občin in seveda neko drugo organizacijsko obliko. Poglejte, nič tega niste naredili, nič kaj takšnega niste predlagali in danes niti za en takšen primer ali vsaj informacijo, ki bi prišla s strani vlade v državni zbor, ne vemo. Kot dobro veste, niti enega predloga ni bilo za združevanje občin. Nasprotno. Ugotavljamo, da celo izredno majhne občine so izredno dobro gospodarile, izvajajo kompletno zakonodajo. In seveda bistveno se je spremenilo, od infrastrukture do ostalih objektov, torej od šolstva, zdravstva in tako dalje, marsikaj se je tudi tukaj dogodilo. Danes, ko govorimo samo o tem, ali bomo razpisali in se bodo ljudje tam odločali, je enostavno za moje pojme bistveno preveč razprave in bistveno preširoko. Iti bi morali seveda v tej smeri in dati ljudem to, kar jim postopek omogoča. Prednostno območje se po mojem mora razpisati in druge možnosti pravzaprav nimamo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še enkrat prosim vse razpravljavce, da upoštevajo, kaj je replika in kaj razprava. Gospod Drobnič.
Hvala lepa za besedo. Jaz bi rad repliciral gospodu Ruparju, ko je izjavil, da je samo problem pri ustanavljanju denar. V zelo majhnem deležu ta trditev drži. Gre za vprašanje, kako naj se denar razdeli. Ali naj ostane v centru ali pa naj gre tudi v ruralna območja. To je. Ampak, sledi tisto, kar sem hotel poudariti. Če so se ljudje odločili, da bodo ustanovili občino, in če hočejo imeti avtentično lokalno samoupravo, jim jaz zaupam. Ljudje, tisti, ki so odločili, so razumni ljudje, so razumna bitja. Zdaj hočemo biti mi nekaj več. Vzamemo si na sebe nekaj, da bomo namesto njih odločili. Oblast naj ima ljudstvo. In če se odloča na tak način, potem jim je treba omogočiti. Če je bilo pri prejšnjih ustanovljenih občinah spoštovano oziroma so bili upoštevani določeni kriteriji, se jih moramomi držati, tam kjer je pač prišlo do tega čez. Kaj pa regije, če govorimo o denarju, takrat bo tudi vprašanje mogoče denarja. Takrat pa je vprašanje potratnosti.
Jaz vas prosim, držimo se pravil igre! Govorimo o amandmaju, ki ga imamo pred seboj. Ne govorimo o ničemer drugem. Besedo želi gospa Bitenčeva.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Sekretariat oziroma v imenu sekretariata se čutim dolžno državni zbor pravzaprav opozoriti na nekatere elemente, ki izhajajo iz ustave Republike Slovenije, kot je to naredil sekretariat tudi v prejšnjih krogih določanja mreže lokalnih skupnosti oziroma občin. Uvodoma bi rada povedala, da če smo zelo natančni, Ustava Republike Slovenije med načeli govori o tem, da je v Sloveniji zagotovljena lokalna samouprava in nič več. Jaz bi zato podčrtala ugotovitev, ki jo je povedala tudi vlada, da na podlagi veljavne ustave ne moremo govoriti o pravici do občine. Kar se tiče same natančnejše ureditve, je iz poglavja, ki govori o lokalni samoupravi sicer jasno razvidno, da je eden od temeljnih, človek bi rekel, temeljnih kamnov ustanovitve neke občine, da se ugotovi volja ljudi na določenem območju. Ampak jaz bi pa v državni zbor, ki ustanavlja občine z zakonom, opozorila in pritegnila njegovo pozornost še na prvi odstavek 140. člena, ki izrecno pove, da v pristojnost občine spadajo lokalne zadeve, ki jih občina lahko ureja samostojno in zadevajo samo prebivalce občine. Predpostavka je, da občina lahko ureja te zadeve samostojno. To se pravi, da se organizira taka entiteta, ki je sposobna urejanja. Tudi z odločbe ustavnega sodišča, na katero se sklicujete, pravzaprav ne izhaja, da državni zbor ne presoja kriterijev po 13 in 13.a členu. Presoja jih kot celoto, presoja jih lahko relativno, vendar je državni zbor odgovoren, da ustanovi take občine, ki bodo sposobne opravljati svojo ustavno funkcijo, to se pravi, samostojno urejati zadeve, ki spadajo v njihovo delovno območje. Tej odgovornosti se pa državni zbor v postopku ustanavljanja občin pravzaprav ne more odreči, in mislim, da je poleg volje ljudi tudi državni zbor popolnoma enakovredno odgovoren za to, koliko in kakšne občine v tej državi obstajajo. Hvala lepa.
Prosil bi gospod Prašnikarjevo, da konkretno v zvezi s tem amandmajem odgovori na vprašanja, samo v zvezi s tem amandmajem, prosim.
V bistvu sem s prvim stavkom v svojem prejšnjem izvajanju odgovorila, da želim najprej povedati, da amandmaja ne podpiramo in da vztrajamo na obrazložitvi oziroma obrazložitvah, ki smo jih podali k vsakemu posameznemu predlogu.
Hvala. Ugotavljam, da so bila postavljena določena vprašanja v zvezi z amandmajem, na katera nismo dobili odgovorov. To seveda ni nujno, odgovor je pač bil, kakršen je bil. Gospod Podobnik in gospod Bajuk, najprej gospod Podobnik.
Spomnim se, ko sinoči državni zbor z večino ni izglasoval predloga sklepa, ki ga je predlagal predsednik državnega zbora, da bi se o amandmajih ponovno odločalo na delovnem telesu, in mi je zelo spoštovani poslanski kolega, zelo vpliven v tej hiši, povedal, da bo v okviru razprave na plenumu možno, da bomo na vsa vprašanja dobili odgovore. Ugotavljam in obžalujem, da - pravzaprav vas ne krivim, gospa Prašnikarjeva, ker ste padli v situacijo, ki ji niste kos, vendar mi niste odgovorili na vprašanje. Gospa Prašnikarjeva, lepo vas prosim, da ste korektni tudi do poslanca, ki vpraša. Poglejte, moje mnenje je bilo, da so v obrazložitvi predloga vlade argumenti, ki nimajo nobene podlage v zakonu. Lepo vas prosim, ne vztrajajte na njih. Povejte mi, zakaj ste zapisali, in v kateri določbi zakona, tudi o zadevah, o katerih je govorila gospa Bitenčeva, zakaj ste zapisali "dnevna migracija prebivalstva pa presega tudi meje sedanje občine Bled"? Kje je tu argument za proti? Tu je kontradikcija sama v sebi. Ampak to ni ključno. Glejte, rad bi vam povedal naslednje, kako se bom jaz odločal. V tem primeru ugotavljam, da ima predlog za referendumsko območje Gorje ustavno zasnovo občine v Sloveniji; s polno odgovornostjo trdim, da je temu tako. To referendumsko območje nima 5.000 prebivalcev. Na podlagi zakona in odločbe ustavnega sodišča grem na naslednjo stopnjo in ugotavljam, kateri so nujni pogoji da se občina ustanovi. Ponovno lahko ugotovim, da na podlagi odločbe ustavnega sodišča in veljavnega zakona imam razloge, da iščem tretji argument, to so pa izjeme. Zgodovinski razlog, pa še nekateri me navajajo, da bom kljub vsemu glasoval za to referendumsko območje. Če mi predstavnik vlade reče, "vztrajam pri svojem stališču", to ni dialog, jaz želim, da me prepričate v to, kar pišete, in potem ne bi podprl tega referendumskega območja. Vendar ste me s svojimi nastopi dodatno utrdili v prepričanju, da bom glasoval za to referendumsko območje. Vaši nastopi so argument, da bo najverjetneje ustavno sodišče čez mesec dni določilo državnemu zboru, da razpiše referendum. Na to vas opozarjam. In, spoštovane kolegice in kolegi, jaz bi vas prosil, da me razumete, da imamo po veljavnem zakonu dolžnost, da se o vseh teh vprašanjih vprašamo. Jaz sem vprašanje postavil, nanj nisem dobil odgovora. Torej bom tudi na podlagi tega dejstva zavestno glasoval za referendumsko območje Gorje.
Replika, gospod dr. Bajuk.
Hvala lepa, gospod predsednik. Dejansko odgovorov ni bilo. Na vprašanje, ki ga je izstavil kolega Sušnik, ki je zelo jasno predstavil, da obstajajo na podlagi 13.a člena zgodovinski razlogi, ki so predvideni kot izjema in ki omogočajo, da se lahko ustvari ena občina tudi, če nima 5.000 prebivalcev, na to argumentacijo, ki je bila obširna, niste odgovorili. Samo to ste nam povedali, da vi vztrajate v vašem stališču. In to je zdaj stališče vlade. Torej ste protirazdrobljenim, če sem vas prav razumel, mislim, da sem vas prav razumel, da je stališče vlade proti razdrobljenim občinam. No, to je en pogled, ki dejansko sloni na popolnoma drugačnem konceptu demokracije. In tudi na to bi rad opozoril, gospa predstavnica s službe za zakonodajo nas je opozorila na nekatere zakone. Jaz pa tu čutim pravico, da opozorim vse kolege, da kar je danes v igri, je tudi določba naše ustave, kjer piše jasno in glasno, da v Sloveniji ima oblast ljudstvo in to jo izvaja posredno ali pa neposredno. Končno za to se gre. Ali bo to neka samovoljna drža slovenske birokracije, ki pač v vsej svoji birokraciji ocenjuje, da ji to ni všeč, ali pa se bomo držali principov pravne države. O tem pa ni bilo opozorila. Kar je v igri, je pravica, da seljudje sami odločamo. In mi verjamemo. Končno ji zaupamo, da se ta slovenska država mora graditi na podlagi od spodaj navzgor, na podlagi volje ljudi in v ljudi zaupamo. Ne pa v novi birokraciji, ki se danes že načrtuje, saj to beremo v medijih in da se bo vse to rešilo preko novih pokrajin in bodo pa kar naenkrat prišli nekateri strokovnjaki in bodo regirali to našo državo. Hvala lepa za tako državo.
Gospod Anderlič ima besedo. Replika, se mi zdi, da ste rekli.
Pričakujem, da se bo gospod Janez Podobnik opravičil gospe Prašnikarjevi. Kajti, to kar si je dovolil, je žalitev. In lepo vas prosim, gospod Podobnik, da to storite, ker ste sicer uglajen gospod in to je pošteno, da opravite. Sicer jaz nisem advokat gospe Prašnikarjeve, ker ga ne potrebuje, ker se zna sama dobro braniti in dobro zastopati stališča, ki ji jih naloži vlada. Vendar pa se mi zdi, da samo vnema, gospod Podobnik, in samo želja, da bi dosegli neki cilj ni zadosti, da se to tudi naredi. In ravno sklicevanje na prejšnji mandat je dokaz, da je narobe slediti samo voljo, samo željo po nečem, kar naj bi se zgodilo brez upoštevanja kriterijev. Vsi veste, da se je zgodila v prejšnjem mandatu tako občina Luče kot še kaj drugega, in to samo zaradi tega, ker je bilo to storjeno pač na silo, ker je večina tako želela in se ni želelo upoštevati kriterijev in zakona. In se sedaj sklicevati na ta isti argument, češ, če smo enkrat na silo to naredili in zaobšli zakon, da ga lahko kar v nedogled, leta in leta kršimo - to je narobe. To je narobe. Iz splošnih predpisov velja, da če si enkrat naredil napako ali pa šel proti zakonu in te niso ujeli, ne pomeni, da lahko tudi naslednjič kršiš in da si upravičen do kršenja zato, ker te prvič niso ujeli. Ne, to ni prav in to ni v skladu ne z ustavo ne z nobenim zakonom. In v tem primeru imamo opraviti s to stvarjo. Sklicevati se na nekaj, kar je bilo narejeno mimo zakona, zato ker je takrat bila neka volja pač večinsko taka, je nekorektno. In sam sem se takrat držal zakona in tudi sedaj se ga bom. In je brez potrebe nam in vsem drugim peti levite, kako da je pošteno to, da je pošteno ono, in da smo eni bolj drugi manj za voljo ljudi, za to, da se določeni kraji razvijejo ali ne. Ne, ni upravičeno in tudi res ni. Kajti mi smo tu zato, da preverjamo pogoje, da ustvarjamo okvire, da sprejemamo zakone, akte in tako naprej, ki so v okviru ustavnih pristojnosti naloženi poslancem in poslankam državnega zbora. In mi to zavestno počnemo in nobenega navijaštva, nobenega preigravanja po levi ali desni tu ni potrebnega. Zaradi mene naj se vsak odloči po svoji vesti, če misli, da je prav in da ne zaupa vladi, da ne verjame ničesar, da se očita, da sekretarka ni dorasla in tako naprej. To je pač pravica vsakega posameznika, ampak na koncu je vendarle samo odločitev, ki jo vsak sam sprejme. In pustite, da odločamo, preštejmo glasove, in na koncu bomo ugotovili, ali kaj velja to, da strokovna služba preveri, ali se je potrebno z vsakim pogovarjati ali ne. Sam mislim, da je koristno. Vsekakor pa vsaj sam poznam vse elaborate, ki so prišli za sleherno občino, poznam tudi za iste primere pisma, ki s hudimi očitki oziroma z grožnjami govorijo, da ja moramo ustanoviti občino, iz istega okolja pride naslednji dan pismo, prav tako z zbora krajanov, kjer so nasprotniki tega - in tu se tega ne upošteva, kot da to pač nič ne velja. Seveda mislim, da je prav, da gremo od primera do primera, in za primer občine Gorje je bilo povedano, elaborat je na mizi, obrazložitev vlade je taka, kakršna je, sam jo sprejemam in bom tudi glasoval tako, kot se bom sam odločil. In to ni primer za izjemo, če se že govori, prav gotovo, o obmejnih in ne vem katerih drugih kriterijih, ki so tam predpisani. In lepo prosim, če ne zahajamo v širino in na vprašanja, ki niso predmet tokratne razprave, v tem trenutku.
Replik na razpravo gospoda Anderliča ne bom dovolil, ker niso v skladu z amandmajem. Gospod Potrč.
Kolega Podobnik, o mojem razumevanju vaše razprave bi rad opozoril samo na to, da izhodišča vaše razprave kažejo, da ste se odločili, da boste pri vsaki od predlaganih občin pač glasovali, da se ustanovi. In ta pravica obstaja. Ampak seveda, da boste glasovali za vsako od predlaganih občin. Pazite. Vi ste rekli, da ustavno sodišče pogojev iz 13. člena ne postavlja absolutno in da ni mogoče govoriti o tem, da katerikoli od teh pogojev mora biti že danes v celoti izpolnjen. In hkrati ste rekel, da kar pa zadeva 13.a člen, ni število prebivalcev tako pomemben kriterij, da gane bi bilo mogoče z ostalimi kriteriji izjem, bi rekel, uveljaviti. Po tej logiki stvari moram reči, da doslej nihče ni v celoti vseh predlogov naredil potrebne primerjave, s katere bi lahko rekel, kako se bo kriterij izjeme uveljavil. Gospodje, tako kot so napisani v zakonu, jih je mogoče v celoti uveljaviti pri vsaki občini ali pa v celoti pri nobeni. In vsak od vas ali pa od nas vidi posameznost. Jaz pa verjamem, vsaj tako nam je povedala, da je vladna služba gledala celoto. Celoto vseh predlogov. Mislim, da je treba upoštevati tudi ta dejstva, ker zdaj ob vsakem posameznem, dovolite, enostavno se ne da. In še dve stvari bi rad rekel. Jaz verjamem in vem, da je glede na zahteve, ki so bile dane in glede na ljudi, ki so se organizirali, da bi svojo občino imeli, prav gotovo z njihovega vidika mnogo bolj dopadljivo danes reči, da se ta občina da in da se zagotovi in podobno. Hkrati pa bi rad pač opozoril, to je naša obveza in dolžnost, hkrati pa je naša obveza in dolžnost odločati tudi v imenu vseh ostalih ki teh predlogov niso dali, ker odločitve, ki jih sprejemamo, jih sprejemamo prav v imenu vseh nekaj manj kot 2 milijona državljank in državljanov te Slovenije, ker to je potem celota lokalne samouprave, ki jo bomo postavili. Na koncu bi še enkrat opozoril. Neresnične so trditve, niso zasnovane na zakonu, da mi referendumska območja moramo ustanoviti. Obratno. Na zakonu je zasnovano, da jih moramo ustanoviti, kadar so za to izpolnjeni zakonski pogoji. Če niso izpolnjeni, jih ne smemo. To je pač, bi rekel obratna razlaga tega istega določila. Zato, bi rekel, oblikovanje referendumskega območja nič ne pomeni. Dajmo ljudem, da se odločajo, je gospodje, v nasprotju z zakonom, razen tega je dopadljivo, je lepo. Ampak resnično pa ni in prav bi bilo, da si mi vsi vsaj med sabo to povemo, ne glede na to, kako se bo vsak od nas odločil, ker njegove odločitve na koncu so določitve po neki politični opredelitvi in vesti. Hvala.
Hvala. Govorimo o amandmaju občina Gorje in gospod Bernik ima besedo.
Hvala. Gospod podpredsednik, saj zdaj ne govorimo samo o enem amandmaju, ampak pravzaprav o amandmajih [[...]]
Govorimo o tem amandmaju in prosim, če se lahko v svoji razpravi omejite na ta amandma.
Dve stvari bom komentiral, če smem. Ena je ta, da bi gospe državni sekretarki rad čestital za njeno opravljeno delo, samo ni bilo opravljeno tako, kot bi moralo biti. Recimo, tudi pri tem amandmaju je obrazložitev povsem nepopolna. In čudno se mi zdi, da bi pri vseh 50, vključno s tem amandmajem, odločili, da niso primerni. Če pa niso, bi bila lahko precej boljša obrazložitev. Drugič imam pa komentar, če dovolite, na izvajanje gospe, ki vodi sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve. In sicer imam vprašanje, kdo je njen klient. Kdo je njen klient, ali je vendar ta državni zbor v celoti ali so koalicijske stranke, ali je vlada ali kdo? Zmeraj dobimo razlago, "če bi brala celo ustavo, bi morebiti tudi do 3. člena prišla, pa morebiti to združila". To je povsem nesprejemljivo, da ne upošteva vseh argumentov. Hvala.
Torej še enkrat. Ugotoviti moram, da se razpravljavci ne držite poslovnika. Od mene pričakujete, da vodim sejo tako, da se pač držimo poslovnika. In zdaj se moramo samo odločiti, ali bi mogoče kdo drug želel voditi sejo ali pa se držimo poslovnika. Oprostite, ker sem pač tako nesramen, da sem vam to rekel, ker enostavno imamo zelo jasno točko dnevnega reda. Omejimo se na to točko, govorimo o Gorjah, utemeljujmo, nasprotujmo temu, in nič drugega, in potem pojdimo na naslednjo točko. Oprostite mi, no, da sem tako neposreden zdajle in tu oporekam vašim razpravam, vendar mi dejansko nikamor ne bomo prišli, če ne bomo argumentirali svojih razprav v zvezi s tistim, kar je na dnevnem redu. Poslovnik to od mene zahteva, vi od mene to zahtevate in moram tako tudi ravnati. Seveda, kdor ima željo po razpravi v zvezi z Gorjami, ta bo dobil besedo, drugi pa ne. Prosim, izvolite gospod Podobnik.
Hvala, gospod podpredsednik. V vseh današnjih nastopih sem govoril o Gorjah, vsebinsko.
To je res.
Ugotavljam, da državna sekretarka ni odgovorila na vsa vprašanja, in v tem nastopu bom tudi pojasnil besedo, ki je lepa slovenska primerjava, da "ni kos". To ni bila žalitev, in če ste razumeli kot žalitev, se vam s tega mesta opravičujem, gospa državna sekretarka. Ob dejstvu, da nisem dobil odgovorov na nekatera vprašanja, ki so zapisana v mnenju vlade, sem preprosto ugotovil, da temu res niste kos, ker niste dali odgovora na to vprašanje. Nisem pa uporabil besede, da bi bili nedorasli ali kakorkoli drugače. In, kot sem rekel, ste nekako padli v to situacijo in ste v neprijetni situaciji. Nikomur tudi ne pojem levitov in tako naprej. Izrecno bi rad poudaril, da ko sprašujem o argumentih za ali proti v primeru občine Bled, se ne sklicujem na argument, da naj nadaljujemo s krčenjem zakona, kot ste nekateri rekli. Ne sklicujem se na ta argument. Sklicujem se na točno določen postopek. In kot je prej ugotovil kolega Potrč, smo tu pred nalogo, da odločimo, ali obstajajo vsi zakonski razlogi in odločba ustavnega sodišča, na podlagi katere se odločimo za ali proti - samo o tem stalno govorim. Ampak, seveda, moram ponoviti. Ustavna odločba pravi: "Državni zbor v postopku za ustanovitev občin in spremembe njihovih območij nima pravice uporabiti drugih meril za dopuščanje izjem po 13.a členu, kot jih je uporabil leta 1998 oziroma 1994, razen če bi se odločiluveljaviti strožja merila tudi za že obstoječe občine." Merila so, in sedaj lahko samo ugotovim, da bi imela vlada tu ves mandat, morda pa tudi mi, da ugotovimo, da obstajajo izjeme kot argument, da glasujemo za to referendumsko območje. Hvala lepa.
Hvala. Replika, gospa Potrata.
Replicirati želim spoštovanemu kolegu Janezu Podobniku. Veseli me, da na dan materinščine kaže tolikšno skrb in posega v zakladnico lepih slovenskih besednih zvez. Vendar pomen te besedne zveze je tak, da "biti kos" pomeni biti sposoben nekaj opraviti ali obrnjeno, biti nesposoben to opraviti. Glede na to, kar sem pa imela v rokah in možnost prebirati, bi sodila, da je bila gospa državna sekretarka skupaj s svojimi sodelavci sposobna opraviti delo iz tistih dokumentov, ki so jih predlagatelji za ustanovitev novih občin dali, in upoštevati tudi navodila in stališča vlade. Hvala.
Glejte, zdaj smo pri tej stvari, da lahko odpremo debato o tem, kako se pravilno vika, na primer, kako se kakšen stavek pravilno uporabi. Prosim vas lepo, upoštevajte to, da imamo na dnevnem redu amandma občine Gorje, to je tema. Lepo vas prosim, no, dajmo se poskušati koncentrirati na to vprašanje. Prosim, kdo želi še besedo? Gospod Čebulj.
Hvala lepa. No, rad bi dal mnenje kot nestrinjanje z izvajanjem gospoda Podobnika glede vprašanja dela ministrstva za notranje zadeve. Moja osebna ocena je, da je gospa Prašnikarjeva kot državna sekretarka opravila svoje delo, korektno opravila svoje delo. Ravnala je v skladu z zakonom o postopku za ustanovitev novih občin. Glede na to, da je to eksplicitno politično vprašanje, in tudi tu se bo danes zgodila politična odločitev in ne zgolj neka strokovna odločitev, ali gre za preslabo obrazložitev s strani državne sekretarke. Moja osebna politična odločitev je ta, da bom glasoval za novonastale občine. In vsa ta prerekanja in napenjanje mišic že skoraj dva dni, ker s tem nismo izumili nobene nove tople vode, skratka, prišlo je do prerekanja in s tem tudi do žalitev, ker se nihče noče vprašati, kot sem tudi včeraj omenil, zakaj ni prišlo do spremembe samega zakona, glede na to, kot sem omenil, da smo imeli kup sprememb zakonov zaradi osnovnih izhodišč Evropske skupnosti, ker sem prepričan, da ta zakon ni usklajen z merili Evropske skupnosti. In tu gre danes samo za politično vprašanje in tudi politično odločitev. Hvala lepa.
Tako, zdaj smo z replikami in razpravo o tej zadevi zaključili. Ne, nismo še. Prosim, gospod Drobnič.
Hvala lepa za besedo. Gospod predsedujoči, opozorili ste nas, da se strogo držimo amandmaja. Jaz se ga bom strogo držal. Oporekam torej odgovoru in mnenju državne sekretarke. Strogo se bom dotaknil samo tistega argumenta, ki ga navaja v mnenju. Na tem območju ni zagotovljeno primarno zdravstveno varstvo občanov. To je tisti ključni razlog, ki oporeka, da lokalna skupnost ne bi mogla izvajati primarnih interesov ljudi na tem območju. Zdaj se samo vprašajmo, ali to drži, če ta zdravstveni dom je tam ali ni, ali je to razlog, da odrekamo. Samo to je razlog. Tega je notri navedla. Za moje pojme, kolikor se jaz razumem na te reči, to ni razlog, da bi odrekali ljudem njihovo odločitev, da imajo občino Izkazalo se je tudi v preteklosti, da to ni tisti razlog, ki bi vehementno in odločno vplival na to, da se nekomu odreče. Ostalim razlogom pa očitno tudi vlada ne nasprotuje. To pomeni, da so vsi ostali izpolnjeni. Samo to je še vprašanje in čisto nič več. Jaz mislim, da sem bil zadosti jasen.
Gospod Čebulj, proceduralno.
Proceduralno vprašanje. Gospod podpredsednik, sami ste že dvakrat omenili, da smo v tretjem branju predlogov sprejemanja amandmajev. Javno sprašujem, ali je zdaj splošna razprava ali je odločanje o amandmajih. Prosim, da gremo v skladu s poslovnikom sprejemanja samih amandmajev.
Gospod Čebulj, ne vem. Zgleda, da ste preslišali vse moje pozive k temu, da se koncentrirajmo na amandmaje, če je le mogoče. In se zahvaljujem gospodu Drobniču, ker se je poslovnika držal. Tako. Ali je v zvezi z amandmajem še želja po kakšni besedi? Gospod Sušnik.
Hvala lepa. Spoštovani, smo pri tem, da je treba uveljaviti izjemo v smislu 13.a člena zakona o lokalni samoupravi ali ne uveljaviti. Pri tem sem jaz postavil eno konkretno vprašanje, ali je zadosti, da se uporabi zgodovinski razlog. Ali je 130-letna oziroma 103 oziroma 104-letna tradicija uspešne občine Gorje zadosten razlog za to, da upoštevamo zgodovinski razlog kot enega od razlogov za to, da se uveljavi izjema po 13.a členu zakona o lokalni samoupravi. Jaz na žalost tega odgovora nisem dobil, niti v prvem primeru, niti v vseh ostalih. Najmanj korektno bi bilo, da bi bilo v utemeljitvi napisano, da ne obstaja narodnostni, obmejni, gospodarski, geografski, zgodovinski razlog, ampak v 50 primerih ni navedenega nobenega od teh razlogov, ki bi nam olajšali odločanje in uporabo 13.a člena zakona o lokalni samoupravi v smislu nadaljevanja postopka in odločanja povezanosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sušnik, vlada lahko odgovori, ali pa tudi ne. Seveda, prisiliti je pač ne moremo. Sprašujem vlado, ali želi odgovoriti na to vprašanje? [[Ne želi.]] Torej, gospod Janša.
Hvala. Ne vem, morda bom vplival na to, da se to mnenje s strani vladnih predstavnikov spremeni. Ampak, vi ste prej popravili vprašanja, ki ste jih postavili. Eno od teh je bilo tudi, ali se je vlada pogovarjala s pobudniki za ustanovitev te konkretne občine, ki je predmet tega amandmaja, se pravi občine Gorje. Še enkrat ponavljam, če je morda to predstavnica vlade preslišala. Ali so se v ministrstvu za notranje zadeve, ko so pripravljali te materiale za vlado, pogovarjali s pobudniki za občino Gorje ali ne? Ste se pogovarjali z njimi ali ne? So bili oni med tisto polovico pobudnikov, kot je rekel minister, s katerimi ste se pogovarjali, ali tega privilegija niso imeli?
Hvala. Želi vlada odgovoriti? Prosim.
Na to vprašanje seveda lahko odgovorim, tako kot je tudi včeraj minister povedal. Pogovarjali smo se z vsemi tistimi predlagatelji v primeru, ko je prišlo pač predvsem do ugotavljanja različnih dejstev v elaboratih, v predlogih, ki se niso skladali z našimi podatki in kjer smo potrebovali dodatne informacije in dodatna pojasnila.
V primeru Gorij je bilo pa kako?
Ta trenutek nimam podatka za vsako posamezno občino, s katero smo se pogovarjali in kaj smo se z njo pogovarjali.
Hvala. Ali lahko zdaj zaključimo razpravo o tem amandmaju? [[Lahko.]] Torej zaključujem razpravo o amandmaju. To je točka I.a, točka 1. Prehajamo na odločanje. Glasujmo, prosim. Oprostite. Verjetno obrazložitev glasu, gospod Brenčič.
Hvala lepa, gospod podpredsednik za dano besedo. Želel bi reči v obrazložitvi glasu to, da ob tem glasovanju ne morem sprejemati nase teze, ki je bila malo prej razvita, da smo se pred štirimi leti odločali v nasprotju z zakonom. V ničemer se jaz kot poslanec takratnega sklica nisem odločal v nasprotju z zakonom in tudi ta odločitev, ki bo zdaj prisotna [[bom seveda podprl ta amandma]] ni niti slučajno v nasprotju z zakonodajo, iz katere izviramo s tem amandmajem. Če pa je zakon morda takšen, katerega bi mi želeli drugače razumeti, ali da bi zasledovali tezo, ki jo je vlada povedala, potem ga je treba predhodno popraviti. Jaz se bom odločal za ta amandma v skladuz obstoječo zakonodajo.
Hvala. Lahko zdaj preidemo k glasovanju? Glasujmo, prosim. Od 68 prisotnih, je za glasovalo 31 poslank in poslancev, proti je bilo 35 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo k točki I.a, točka 2. V gradivu je napaka, ker piše točka 1, in prosim, popravite to. To se pravi amandma k I.a, točka 2. Odpiram razpravo o tem amandmaju. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o tem amandmaju. Lahko glasujemo? Lahko. Glasujmo, prosim. Od 65 prisotnih, je za glasovalo 27 poslank in poslancev, proti je bilo 36 poslank in poslancev. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Smo pri točki I.a, točka 3. Odpiram razpravo. Gospod Podobnik.
Hvala lepa. Pri tem predlogu in tem amandmaju se mi zdi zelo pomembno, da izpostavim zadnji stavek v mnenju vlade, ki pravi, v primeru ustanovitve občine Podpeč-Preserje bi preostali del občine Brezovica izpolnjeval z zakonom določene pogoje za občino, vendar območje občine ne bi bilo več ozemeljsko povezano. To je zelo pomemben argument, tudi zakonski, zakon o tem govori. To se pravi, da če bi državni zbor izglasoval referendumsko območje in da bi referendum uspel ali karkoli pač že in bi se potem državni zbor odločal za ustanovitev nove občine, bi brez dvoma moral z morda zakonskim posegom nekaj ukreniti tudi v primeru preostale občine. Ali je moja razlaga pravilna, predstavniki vlade?
Hvala. Še kdo želi razpravljati? [[Ne.]] Predstavnik vlade.
Tukaj lahko v bistvu samo ponovimo našo obrazložitev, da se nam zdi temeljno to, da območje občine v tem primeru ne bi bilo več ozemeljsko povezano.
Hvala. Še kdo želi besedo? [[Nihče več.]] Zaključujem razpravo, prehajamo na glasovanje. Glasujmo, prosim. Od 69 prisotnih je za glasovalo 25 poslank in poslancev, 38 je bilo proti. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 38.]] Amandma ni sprejet. Točka I.a, točka 4. Prosim, proceduralno najprej.
Prosim, da pri vsakem amandmaju poveste za katero območje gre, da ne bo nesporazumov, da ne bi bil zaveden, kajti te točke morda v določeni meri niso povsem identične. Ni problem, da napoveste za katero občino, katero območje gre. Lepo prosim.
V redu. Bomo vsakič posebej za vse tiste, ki morda nimate dobrega pregleda nad situacijo, še enkrat povedali za kaj gre. Torej trenutno smo pri, a lahko rečem najkrajše, Brezovici. Oprostite, Brežicah. To je točka 4. Besedo želi gospod Vizjak. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Glede tega amandmaja in glede mnenja vlade bi povedal sledeče. Z mnenjem vlade se v tem primeru ne morem strinjati in tudi ocenjujem, da se vlada ni dovolj seznanila z okoliščinami in tudi s pobudo tako krajevne skupnosti Bizeljsko kot seveda predlogom občine Brežice, ki podpira to izločitev oziroma ustanovitev občine Bizeljsko. In sicer v mnenju vlade ni upoštevano dejstvo, da gre za obmejno področje in s tem po 13.a členu tudi za možnost odstopanja od pogoja 5 tisoč prebivalcev. Nenazadnje me pa zelo moti tudi ugotovitev, da na območju predlagane občine ni zagotovljeno primarno zdravstveno varstvo prebivalcev, kar popolnoma ne drži, saj je na tem območju nudeno primarno zdravstveno varstvo prebivalcev, saj imajo to tudi zagotovljeno z ustrezno službo. Tako, da ocenjujem, da je tu šlo za dokaj hitro in mogoče malo prepovršno obravnavo tega konkretnega primera. Zato mislim, da bi težko to mnenje vlade odločilo in prevagalo v smislu, da ta občina oziroma ta predlog ne izpolnjuje pogojev. Mislim, da bi bilo potrebno upoštevati to dejstvo, da gre za zelo zaokroženo in nekako celovito območje, ki je nenazadnje tudi vseslovensko znano kot vinorodno območje in tudi tradicionalno vinorodno območje. Nenazadnje gre za obmejno področje in nenazadnje ne drži, da tu ni primarnega zdravstvenega varstva prebivalcev. Hvala. Zato mislim, da je to dovolj, da lahko tudi ostale poslanke in poslanci smatrajo, da gre v tem primeru za take okoliščine, ki narekujejo izjemo in uporabo 13.a člena. Hvala.
Hvala. Prosim za mir v dvorani! Gospod Podobnik.
V primeru občine oziroma referendumskega območja občine Bizeljsko sem bil pri pregledu gradiva pozoren na poročilo delovnega telesa na strani 4, predzadnji odstavek. To vprašanje je vprašanje izjem kot določa zakon. Imamo naslednje stališče. Glede kriterija obmejnosti, ki je v tem primeru zelo pomemben kriterij, pa tudi v naslednjem primeru, pa je predstavnica vlade poudarila, da ga je vlada obravnavala in ugotovila, da je Slovenija zelo obmejna država, saj ima 10-kilometrski obmejni pas in bi v tem primeru lahko bila tretjina območja Slovenije obravnavana po tem kriteriju kot izjema. Torej, če to stališče pravilno razumem, se je vlada odločila, da zakonski kriterij obmejnosti zanjo preprosto ne velja. To je v nasprotju z zakonom. Samo obvezna razlaga zakona ali pa sprememba zakona bi dala vladi argumente za tako stališče. Veste, jaz sem tukaj povsem neobremenjen in lahko na splošno rečem, da je to tudi v smislu države in politike nemodro stališče. Obmejnost ima različne probleme in princip dobrih oblastnikov je ta, da obmejna področja na poseben način zavaruje. Lahko je tudi ustanovitev občine v tem primeru neki pozitiven element, razvojen in drugačen. Vlade je v celoti, - še nekaj primerov je, kjer so referendumska območja občine obmejna - preprosto te zakonske kriterije izločila. Veliko presenečenj izražam ob takem stališču, ki je v nasprotju z veljavno zakonodajo.
Hvala lepa. Še kdo želi besedo? Gospod Vizjak. To bo replika.
Se opravičujem. Res bo replika. V bistvu dopolnilo in nadgradnja, predvsem ker gre pri tej točki tudi za nastanek občine Dobova, ne samo občine Bizeljsko, ki je pod to isto točko, ki je pa nekako še bistveno bolj izpostavljena temu kriteriju obmejnosti. Morate vedeti, da v predlogu za ustanovitev občine Dobova gre za pomembno obmejno področje. Nenazadnje bo to edina mejna kontrolna točka med Hrvaško in Slovenijo oziroma Schengenska kontrolna točka na železnici. Gre za zelo in nadpovprečno gospodarsko in sicer razvito področje in občino. Zato res ne vidim, tudi ne, razlogov, zakaj je ta predlog nekako izločen z enim popolnoma subjektivnim pogledom, češ da ne izpolnjuje zakonskih pogojev in tudi izjem ne. Tu bi rad konkreten komentar vlade tudi pri področju in Bizeljskega in Dobove prosil.
Še kdo želi razpravljati? Vlada? Želi dati odgovor na ta vprašanja? [[Ne.]] Ni odgovora s strani vlade. Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Lahko preidemo na glasovanje? Lahko. Glasujmo, prosim. Od 67 prisotnih je za glasovalo 35, proti 32. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ploskanje v dvorani sicer ni predvideno. Naslednja je točka I.a, točka 5. To se pravi amandma I.a, točka 5, nova občina Rakek. Proceduralno.
Čisto proceduralno vprašanje imam. In sicer, poglejte, zdaj imamo tule prvi blokec amandmajev, s katerim smo sedaj prvič uspeli izglasovati amandma in zanima me, kako bomo ravnali v tem primeru, čisto proceduralno, z drugim blokcem amandmajev, ali je še potrebno potem sploh o tem amandmaju glasovati. To se pravi o amandmaju k predlogu odloka, po 14. členu. Kajti sedaj smo pri sklepu izglasovali v bistvu to, kar z amandmajem pri odloku nekako želimo vzpostaviti. In to je, jaz mislim, nepotrebno ponovno glasovanje pri odloku. In me zanimanačelen odgovor tudi pri tem in seveda pri ostalih primerih.
Torej moja razlaga je takšna. Imamo dva dokumenta. Eden zadeva sklep in pogoje in drugi je pa odlok. Mi moramo o odlok sprejeti, razpisati referendum in tako naprej. To se pravi odlok o tem moramo sprejeti, torej moramo o odloku glasovati. To je moja razlaga, zdaj prosim, če se vam bo zdela napačna, me boste na to opozorili. Torej, gremo lahko naprej. Saj veste, da se o proceduri ne razpravlja? Torej, rekli smo točka 5, Cerknica-Rakek, kako naj rečem, Rakek kot predlog za novo občino, najkrajše rečeno, da ne bi vsega našteval. Odpiram razpravo. Gospa Zupanova.
Hvala lepa. Sama kot predlagateljica občine Rakek z enako utemeljitvijo zbora občanov, bi želela nekatere stvari izpostaviti. In sicer, da vlagatelj je bil zbor, je bil občni zbor, zaradi tega, ker nam je bil ukinjen svet krajevne skupnosti kot pravna oseba. S tem je lokalna samouprava izredno prizadeta. Druga stvar, bi želela povedati, da se mi zdi mnenje vlade v zvezi z utemeljitvijo, da nimamo
Prosim za mir v dvorani.
zagotovljenega primarnega zdravstvenega varstva, neustrezno. Imamo zdravstveni dom v Cerknici, 5 kilometrov oddaljen, ki smo ga skupaj gradili s samoprispevkom in mislim, da tukaj ne bi smelo biti sporno, kam bomo krajani hodili in zadovoljevali svoje potrebe po zdravstveni oskrbi. Še vedno bomo hodili v zdravstveni dom Cerknica, to je popolnoma jasno, in okoli tega mislim, da ne bi smelo biti nikakršnega problema. Kot drugo stvar bi izpostavila mnenje vlade, da predlagano območje ne izpolnjuje pogojev, ki zagotavljajo uresničevanje temeljnih življenjskih potreb prebivalcev izvajanje z zakonom določenih nalog občine. Želim povedati, da je bila naša občina Rakek ustanovljena že 1890. leta in da je vse do ukinitve konec 50. let bila izredno uspešna, gospodarsko, prometno, društveno, športno in da smo imeli vse atribute, ki jih občina zahteva. Potem ko je bila občina ukinjena, pa so se dejansko vse institucije selile iz kraja, tako da smo lansko leto dejansko izgubili še sodišče. Mislimo, da je zgodovinski razlog, da je bila občina uspešna vse do 50. let, vreden upoštevanja. Prav tako tudi prometni razlog, saj krajevna skupnost Rakek leži na pomembnih prometnicah, tako ima železniško postajo ob železniški progi Ljubljana - Trst. Potem ima odsek avtoceste Unec in pomeni pomembna vrata za Notranjsko. Ta vrata so res, lahko bi rekla polomljena, vendar mislim, da bi z novo občino lahko postala cvetoča vrata za naprej, za Notranjsko in naprej do Dolenjske.
Oprostite, zdaj moram pa res nekoliko opozoriti naše kolege. Tako malo imamo kolegic v dvorani, pa še njim ne posvečate potrebne pozornosti. Milo rečeno, je to nepotrebno. Izvolite, gospa Zupanova.
Hvala lepa. Naprej bi rada povedala, da trditev vlade, da kot nova občina ne bi bila sposobna trajno zadovoljevati potrebe interesa svojih prebivalcev, mislim, da ne ustreza, saj po strukturi zaposlenih krajanov ugotavljamo, da je višina dejansko dosežene dohodnine nad povprečjem v občini Cerknica. Vedeti moramo, da so ljudje v večji meri bolj izobraženi, ker so imeli tudi večje možnosti in dostop do šolanja, vsaj preko železnice in preko avtocestnih povezavin da so zaposleni v večini primerov v Ljubljani in v Postojni, kjer so plače sorazmerno višje in s tem tudi ugotavljamo, da je dejansko tudi dosežena dohodnina večja kot povprečje v občini. Tudi simulacija proračuna za novo občino kaže, da bi lahko v doglednem času zagotovili primerno porabo tudi brez državne izravnave, vsaj po današnjih podlagah. Gospodarski, društveni, športni in družabni razvoj in razcvet pred ukinitvijo občine pa kaže, da smo na prostoru krajevne skupnosti Rakek, ki je zaokrožena celota in obsega pet naselij, to je Rakek, Unec, Ivanje selo, Slivice in Škocjan, dobro gospodarili in da nam je prav ukinitev občine prinesla veliko nazadovanje. Dovolim si pripomniti, da sta vlada in zakonodajalec v preteklosti že odstopala od pogoja, ki zahteva 5.000 prebivalcev. Posebno v naši občini je to izrazito, sem že včeraj povedala, da se je izločila občina Loška dolina, ki ima 3.600 prebivalcev, pred štirimi leti pa občina Bloke Nova vas, ki ima 1.600 prebivalcev. Naša krajevna skupnost ima pa nekaj več kot 2.800 prebivalcev in smo prepričani, da bi lahko z novo občino ponovno zaživel razvoj, ki je bil v teh 45 letih prekinjen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Brenčič.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Jaz vsekakor rešpektiram namen ali voljo, ki vodi predlagatelje za ustanovitev nove občine Rakek. Ne bom se spuščal v to, kaj je vzrok, ki te ljudi vodi k temu, da želijo sami gospodariti na svojem teritoriju ali okolju. Kar nekaj je upravičenih vzrokov. Nekaj je tistih elementov, ki govorijo v prid te občine. Celo vrsto argumentov pa je tudi, ki so nasprotni. Želim pa poudariti nekaj. To je tipični primer ustanavljanja občine, ki lahko sproži proces, katerega jaz niti slučajno ne odobravam. Občina je in mora biti spekter [[...]]
Se oproščam, gospod Brenčič. Saj ne vem, če je mogoče sploh nadaljevati v takem vzdušju, ko nihče nikogar ne posluša. Prosim za mir na balkonu, na galeriji. Tako to ne bo šlo naprej. Oprostite, gospod Brenčič.
Občina je in mora biti spekter različnosti, raznovrstnosti, pestrosti v dobrem in slabem. Nikakor pa ne smemo in ne moremo zastaviti trenda, da se določene občine izločajo okolja, ki imajo samo spekter dobrih, pozitivnih stvari. V tem primeru je to okolje z zelo majhno površino, z veliko koncentracijo prebivalstva in jaz verjamem, da ne bodo rabili izravnave za praktično več ali manj veliko državne infrastrukture, malo lokalne infrastrukture. Občini Cerknici v tem pogledu ostaja to, kar pogosto rečemo, zapuščeno ali zasiromašeno ali nerazvito območje teh hribovitih vasi. Zato sem prepričan, da bodo ljudje, ki jih dobro poznam v tem okolju in so razmišljujoči, se pač odločali na tem poizvedovalnem referendumu, kaj jim sledi v dobrem in slabem. Ustanovitev te občine ne podpiram in je v naslednji fazi najbrž tudi ne bom podprl. Bom pa danes seveda glasoval za to in naj se ljudje na tem poizvedovalnem referendumu odločajo. Samo vem pa, da ni ta primer niti navzven niti po vsebini primerljiv s primerom, ko se je na tem Notranjskem že ustanovilo najprej občino Loško dolino, ki se je pozneje delila [[najprej je imela pogoje, pozneje se je delila]] v odnosu na to izločitev tega okolja s praktično tremi večjimi vasmi. Ljudje bodo prav gotovo zelo modro ravnali. S tega naslova tudi ni bilo soglasja občinskega sveta zdajšnje celovite občine Cerknice v tem pogledu, ker se zaveda, kaj navsezadnje po tem ostane od te nekdanje občine v koncentraciji nekega ožjega območja v kapitalski zasnovi dohodnine, saj drugega ekonomskega prihodka ni. Predvsem je dohodnina, to je bolj spalno naselje. In kaj ostaja ostanku te občine z vsemi izpraznjenimi osmi? Hvala lepa.
Hvala. Gospod Sok.
Hvala za besedo. Gospe poslanke in poslanci, mislim, da to, kar počnemo danes, resnično ni modro delo. Poglejte, sedaj smo eno od občin izglasovali, se pravi, ne občine, temveč možnost razpisa referenduma za to območje. Ja, kako bo katera institucija v tej državi vsem ostalim, ki jih bomo danes zavrnili, razložila, da pa oni te možnosti po ustavi nimajo? Kaj bo na to reklo ustavno sodišče? Mislim, da smo sedaj zadevo zavozili v popolno pat pozicijo. Izglasovali smo eno, sedaj zopet dveh ne bomo, pa zopet eno, in tako naprej. To je po moje sizifovo delo in nič drugega ustavno sodišče bo tu imelo veliko nalogo, da bo popravilo nesmiselno delo tega parlamenta in bo reklo, ja konec koncev, kaj se pa greste, saj so v tej državi pred zakonom vsi enaki. Ali se vam ne zdi to logično? Alipa jaz živim v veliki zmoti. Eno občino smo izglasovali in sedaj se vnaprej prepričujemo, katero bomo še in katere ne bomo več. Mislim, da je šla zadeva poponoma v franže. Se opravičujem, ampak opozarjam na to. Ne vem, kako bi lahko sedaj zavrnili Rakek, če smo pred tem dali možnost, da bo območje, ki ima 1.874 prebivalcev, imelo referendum, vlada pa je v svojem mnenju napisala, da nobena ne izpolnjuje pogojev, ker nimajo zadosti prebivalcev, Rakek pa ima za več kot 1.000 prebivalcev več. Mislim, da je zadeva res postala nekonsistentna. Hvala lepa.
Tema je nova občina Rakek in nič drugega. Prosim, prihranite razprave o tem, kaj bo reklo ustavno sodišče, saj to ni naša stvar. To ni naša stvar, oprostite. Naša stvar je, da odločimo o amandmaju, ki je vložen, in držimo se tega. Gospa Zupanova ima repliko.
Hvala lepa. Replicirala bi kolegu Brenčiču. Zahvaljujem se za njegovo izvajanje, vendar mislim, da je pri tem treba povedati vse. Kot sem že povedala, sveta krajevne skupnosti nimamo več, ker je bil ukinjen, in imamo samo zbor občanov, ki je bil kvalificiran za vložitev predloga za novo občino. Občani so se na tem zboru soglasno odločili za novo občino. Na drugem zboru, ki ga je sklical župan decembra meseca,pa moram povedati, da je bil ta zbor sklican na Uncu. Unec ima 600 ljudi, Rakek ima skoraj 2.000 ljudi. V 50 letih se še ni zgodilo, da zbor občanov ne bi bil na Rakeku. Tako da so Rakovčani smatrali, da je pač zbor občanov sklican na krajevno neprimeren način in zaradi tega tudi ni bil sklepčen, pa tudi veliko ljudi ni manjkalo. Vendar je to zadeva, ki je vredna premisleka. Na samem občinskem svetu svetniki niso povedali pravega razloga, čemu nasprotujejo. Iz njihovih izvajanj pa se je pač videlo, da nasprotujejo, da gre bogatejši, zahodnejši del občine iz matične občine. Vendar vsi dokazi in razlogi, ki smo jih navedli, kažejo na to, da občina Cerknica s preostankom popolnoma normalno lahko deluje naprej. Hvala lepa.
Hvala. Razprava še gospod Cukjati.
Hvala za besedo. Glede Rakeka, kot vzorčen primer zelo neustrezne utemeljitve. Namreč tukaj vlada utemeljuje svojo negativno stališče z naslednjim: "Predlagano območje ne izpolnjuje pogojev, ki zagotavljajo uresničevanje temeljnih življenjskih potreb prebivalcev, saj na območju ni zagotovljeno primarno zdravstveno varstvo." Spoštovani predstavniki vlade, na tem območju je zagotovljeno primarno zdravstveno varstvo kot povsod po Sloveniji. Tudi če se Rakek odločioziroma če bo samostojna občina, bo še vedno zagotovljeno primarno zdravstveno varstvo. Mislim, da o teh stvareh smo že dovolj govorili in verjetno bi bilo treba temu tudi še naslednje dodati. V zakonu o lokalni samoupravi sicer je postavljen en neživljenjski pogoj, ki ga je razvoj zdravstvene dejavnosti že davno prerasel. In sicer tam piše, da mora imeti primarno zdravstveno varstvo občanov, zdravstveni dom ali zdravstvena postaja. Pojem zdravstvene postaje po zakonu o zdravstveni dejavnosti iz leta 1992vključuje nujno medicinsko pomoč. Nujna medicinska pomoč je pa ob petkih in svetkih, podnevi in ponoči, v času dopustov, in vedno je prisotna. Take zdravstvene postaje nima nobena nekdanja občina, ki se je odcepila leta 1994 od mestne občine Ljubljana. Naj naštejem tukaj naše sosednje Ig, Brezovica, Dobrova, pa tudi druge bi lahko naštel, Škofljica in podobno, nobena nima tako urejene nujne medicinske pomoči, kajti vsi ti prebivalci, glede zagotavljanja nujne medicinske pomoči, gravitirajo v Ljubljano na NNMP, če poznate to. Menim, da tako selektivno negativen pristop do nekega elementa in na njem graditi negativno stališče, je, spoštovani predstavniki vlade, nekorektno, nekorektno do prebivalcev Slovenije.
Hvala. Razprava, gospod Drobnič.
Hvala za besedo. Spet se pojavlja kriterij zdravstveno varstvo, pri čemer je tukaj argument vlade še bolj majav. Popolnoma je pa neprimeren, če pogledamo, kako je organizirana zdravstvena služba, zdravstvena dejavnost, primarna pomoč, sekundarna pomoč. To je naloga države, da zagotovi državljanom primerno zdravstveno varstvo, ne glede na občinske meje. Oprostite, argumentiranje zavračanja ustanovitve občine na takšen način je neresno početje. To ni primerno. Zato bomtudi glasoval za ustanovitev občine.
Hvala. Še kdo želi besedo? Predstavnica vlade mogoče?
Kar se tiče zdravstvenega varstva, ker je veliko vprašanj v zvezi s tem, bi ponovno poudarila, da je vlada v 13. členu, kjer je navedeno, da "se šteje, da je občina sposobna na svojem območju zadovoljevati potrebe in izpolnjevati naloge iz prejšnjega odstavka, če so zagotovljeni naslednji pogoji", in v alinei je "primarno zdravstveno varstvo občanov, zdravstveni dom ali zdravstvena postaja", upoštevala, pregledala in tudi pripravila svoje mnenje na podlagi te dikcije oziroma te alinee zakona, in sicer tako, kot je tudi že gospa Bitenčeva omenila, da smo proučili, ali to lahko samostojno zagotavlja. Tako tudi v konkretnem primeru, kjer smo na podlagi podatka ministrstva za zdravje ugotovili, da na območju ni zagotovljeno primarno zdravstveno varstvo, torej ob upoštevanju pogoja, da ga občina lahko samostojno zagotavlja. Hvala.
Hvala. Gospod Brenčič pa gospa Zupanova.
Hvala lepa. Seveda razumem gospo državno sekretarko, poznam pa to okolje. Še ko so bile organizirane zdravstvene skupnosti, je cela Notranjska postavila nov zdravstveni dom, notranjski zdravstveni dom, na katerega so s primarno zdravstveno oskrbo vezani prebivalci v širokem okolju. In neprimerno boljše možnosti imajo prebivalci Rakeka kot bodoče občine, ker so nekaj kilometrov oddaljeni od tega zdravstvenega doma, do primarne oskrbe, kot je bodo imeli tisti prebivalci cerkniške občine, ki bodo še vedno ostali v občini Cerknica, pa so mnogo bolj oddaljeni in so jim te storitve težje dostopne. Hočem opozoriti na ta nelogičen termin ali, kako bi rekel, opredelitev v primeru nudenja ali omogočanja primarne zdravstvene mreže. Povsem nelogično je. Zato je škoda, da bi temeljili na nečem, kar je fiktivno nesprejemljivo. Ravno v tem primeru je živ kontrast možnosti Rakeka po zdravstveni oskrbi ali možnost tistega preostalega dela v občini Cerknica v tem istem zdravstvenem domu. Hvala.
Hvala. Replika, gospa Zupanova.
Dopolnitev, če dovolite.
Samo repliko dovoljujem.
Zdravstveno postajo smo imeli vse do ustanovitve zdravstvenega doma v Cerknici in resnično ni nikakršne bojazni, da primarna zdravstvena dejavnost ne bi bila zagotovljena. Tako tudi sama menim, da je popolnoma skregano z logiko, da bi morali tu imeti resnično še nekaj svojega. Hvala lepa.
Replika, gospod Drobnič.
Mislim, da ni potrebno, že gospod Brenčič je sam to repliko na izvajanje državne sekretarke dosti dobro utemeljil in se je nesmiselno spuščati v te dileme, ker so popolnoma brez zveze, in to, kar argumentirate s strani države, je res pod vsako strokovno kritiko.
Hvala. Lahko razpravo o tem amandmaju zaključimo? [[Da.]] Zaključujem razpravo, prehajamo na glasovanje. Glasujmo, prosim. Od 69 prisotnih, je za glasovalo 28 poslank in poslancev, 40 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 40.]] Amandma ni sprejet. Naslednja točka je točka I.a, točka 6, gre za novo občino Vinica. Se pravi, smo pri referendumskem območju dela občine Črnomelj. Torej nova občina Vinica. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Prosim, gospod Sušnik.
Jaz se zdaj upravičeno sprašujem, glede na to, da se mi zdi, da je bil prej uveljavljen, v primeru Bizeljskega in Dobove, kriterij obmejnosti. Zdaj se sprašujem, ali je za računati, da bo območje krajevne skupnosti Vinica, ob dejstvu, da ima pozitiven sklep občinskega sveta, pa da je to izrazito obmejno območje, deležno istega kriterija oziroma sprašujem vlado, s kakšnimi razlogi je bilo zavrnjeno mnenje, upoštevanja oziroma neupoštevanja 13a člena za nadaljevanje postopka z vidika obmejnosti. Je to območje obmejno ali ni obmejno? Je to območje strateškega ali nacionalnega pomena za Republiko Slovenijo? Hvala lepa.
Hvala. Še kdo želi besedo? Odgovor vlade? [[Ne želi.]] Vlada, želi? [[Ne želi.]] Potem zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju. Glasujmo, prosim. Od 71 prisotnih, je za glasovalo 26 poslank in poslancev, proti je bil 42. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 42.]] Amandma ni sprejet. Smo pri točki I.a, točka 7, Dobrova-Polhov gradec. Odpiram razpravo. Gospod Cukjati.
V primeru Dobrove-Polhovega Gradca gre za občino, ki je leta 1994 nastala v večjem obsegu, in sicer z izločitvijo iz nekdanje občine Vič-Rudnik, in sicer je takrat nastala občina Horjul-Dobrova-Polhov Gradec in Šentjošt. Čez štiri leta se je izločil Horjul in tako se je pojavila občina z dvema naseljema, Dobrova in Polhov Gradec. Nikoli v zgodovini, in Polhov Gradec je star kar 500 let, ni Polhov Gradec bil privesek neke druge občine. Vedno je bila to zgodovinsko pogojena samostojnost, ki se odraža pač tudi sedaj. Menim, da je Polhov Gradec že po 2. svetovni vojni doživel nasilje, tako kot mnogi drugi kraji, ki so bili nasilno priključeni večjim urbanim središčem. Nekako pred štirimi leti, ko je bila izvedena odcepitev Horjula, se je ta pojav še bolj pokazal. Menim, da je prav sedaj čas, da se Polhovemu Gradcu da možnost izvedbe referenduma. Prvi referendum je bil izveden leta 1994 in je bila že takrat jasno pokazana volja prebivalcev. Menim, da bi morali tudi sedaj dati ponovno, to se pravi popraviti tisto napako, ki je bila takrat izvedena, da se ni upošteval izid referenduma in jim dati ponovno to možnost. To zagovarjam iz naslednjih argumentov. Občina Polhov Gradec izpolnjuje vse tiste pogoje, ki jih ministrstvo postavlja, to se pravi, ima vse križce v tabeli, da pa izpolnjuje oziroma ne izpolnjuje števila 5000 prebivalcev, ampak zagovarjam, da izpolnjuje zgodovinske elemente in pa tudi geografske, saj to jenekako v osrčju Polhograjskih dolomitov in zaokrožuje to področje kot samostojna občina. V isti točki je pa tudi vprašanje Šentjošta. Šentjošt je mala občina - to je bilo že včeraj navedeno - v hribovitem delu, zadaj za Horjulom. Z odcepitvijo Horjula je tudi občina Horjul nekako ločena oziroma krajevna skupnost Šentjošt je ločena od svoje matične Dobrove, Šentjošt je popolnoma ločen, med njima je 20 kilometrov razdalje, seveda obstaja neka geografska povezanost, če že hočete, po tistih hribih, po kolovozih in stezah se tudi pride po isti občini, pa tudi nekaj makedama, se pride po isti občini do Šentjošta iz Dobrove. Ampak to ni tista povezava, na katero se je ministrstvo sklicevalo, ko je Preserju odklonilo pozitivno mnenje in je reklo, da če bo Preserje samostojna občina Preserje - Podpeč, potem Rakitna ne bo življenjsko oziroma prostorsko povezana z Brezovico. Šentjošt ni prostorsko povezan z Dobrovo in je povsem jasno, da bi bilo tudi v primeru Šentjošta potrebno upoštevati to željo, ki jo že od leta 1994 s tako visokim pozitivnim izidom referenduma izkazujejo krajani. Mislim, spoštovani poslanci, nekaj v tej državi pa vendarle mora odtehtati volja krajanov. Samo to vam govorim. Nekaj teže pa bi moral imeti izid referenduma.
Hvala. Gospod Brenčič.
Hvala lepa. Predlog tega amandmaja še dodatno potrjuje, da je potrebno z nekim temeljitim pristopom spremeniti sistemsko zakonodajo na tem področju. Jaz sem prepričan, da je vlada, ko je pripravljala ta predlog, se je verjetno tudi vsebinsko poglobila v to situacija v teh Polhograjskih dolomitih. Kot je izpostavljeno sedaj in kot bo vzpostavljeno naprej, je praktično zelo težko upravno in sicer zadostiti življenju v tem okolju. Res je, da je krajevna skupnost Šentjošt popolnoma odrezana od matične občine. Res je, da so posegi sedanje občine meni nerazumni, da se želi iz obstoječega imena zdajšnje občine, bi rekel, izvzeti ime, ki je stoletja zaznamovalo to okolje. Po Polhovem Gradcu se je povzelo ime tega okolja, Polhograjski dolomiti. Ne vem, zakaj bi s te občine, ki je sedaj, izvzeli to ime. Že ta odnos zdajšnje občine, zdajšnjega župana do tega okolja je eden od tistih vzvodov, ki sili te ljudi v to, da že zaradi odnosa do svojih ognjišč naredijo občino. Zato bom jaz ta amandma podprl. Vem pa, da bi se morala se vlada v tem primeru krepko poglobiti, kako na način, če nič drugega, upravno, smiselno, glede na konfiguracijo narave itn., razdeliti to okolje. Jaz bom amandma podprl, vem pa, da v doglednem času bo moralo priti na osnovi drugačnega zakonskega pristopa v tem okolju do obratnega dogajanja, kot je sedaj. Hvala.
Hvala. Gospod Zamernik.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Temu, kar sta predgovornika povedala, ni kaj dosti dodati. Vendarle, ker je bilo kar nekaj očitkov na račun vlade, pa mogoče tudi nas poslancev, da se je zadeva urejala iz kabinetov, na papirju, na podlagi statističnih podatkov, bi vendarle kazalo resnično to, kar je gospod Brenčič rekel, upoštevati, bolj upoštevati voljo ljudi. Sam sem imel čast in priložnost sodelovati na zboru krajanov v Polhovem Gradcu. Dvorana, ki sprejme, mislim, da več kot 200 ljudi, je bila polna. V občini, kakršna je naša, tudi za veselico ne spravimo toliko ljudi skupaj. Tam pa se je resnično kazala tista velika želja, dati možnost, da se svobodno odločijo. Mislim, da te pravice Polhovemu Gradcu, če smo jo dali že prej, ne vem, kateri občini, s pomočjo nekaterih kolegov iz pozicije, da to možnost damo tudi Polhovemu Gradcu. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Podobnik.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. V tem primeru bi rad ponovno postavil vprašanje, pa bi želel, če je mogoče, da dobim odgovor nanj s strani sekretariata. Vlada pravi: "V primeru ustanovitve občine Polhov Gradec bi bil preostali del občine Dobrova-Polhov Gradec razdeljen na dva nesklenjena dela." Ali lahko dobimo poslanci in poslanke odgovor na moje že enkrat izrečeno vprašanje: referendum bo uspel, če ga bomo razpisali, ustanovili bomo občino - ali smo s tem končali, ali nas čaka še kakšna naloga v zvezi s preostalim delom občine? Menim, da je to pomembno vprašanje. Potem pa še druga zadeva. Kdor molči, se strinja, pravijo. V svojem kupu papirja sem dobil tudi pismo, mnenje občinskega odbora LDS na to temo. To se v ničemer ne dotika poslanskih kolegov v parlamentu, toda v tem zapisu je nekaj tako sektaških izjav, da jih ne upam prebrati. To je dokumentacija, ki smo jo prejeli v državni zbor in je v moji mapi pod to točko, pod tem amandmajem. Mislim, da ste vsi poslanci to dobili - ne, vsi vodje poslanskih skupin - "Državni zbor Republike Slovenije, prejeto 18.2.2002." Glejte, menim, da je sedaj tudi priložnost ob takem primeru, da citiramo še nekaj, kar je zapisalo ustavno sodišče - kaj je občina: "Občina sovpada s krajevno povezanostjo prebivalcev določenega območja. Označuje jo prostorska in socialna bližina občanov in predstavlja splet družbenih odnosov, ki jih pogojuje prebivanje na krajevno razmejenem območju. Skupno življenje se odvija prek številnih in različnih gospodarskih, socialnih in kulturnih vezi, ki omogočajo zadovoljevanje pomembnega dela potreb in interesov prebivalcev lokalne skupnosti. Ko oseba," in zelo sem vesel, da je ustavno sodišče uporabilo ta odličen personalističen izraz "oseba", "ko oseba zori in odrašča, razvija v lokalni skupnosti oziroma v občini tudi vedno več socialnih vzajemnosti. Občina je tudi prostor socialnih dejavnosti, ki presegajo najožji krog družine. Zato predstavlja občina tudi v sodobni družbi najpomembnejšo socialno povezavo med osebo in njeno družino na eni strani ter širšimi skupnostmi v državi na drugi strani." To sem pač želel ob tej priložnosti tu javno izpostaviti. Hvala lepa.
Hvala. Gospa Zupanova.
Hvala lepa. Mislim, da je prav, da omenim, da se nikakor ne morem strinjati z mnenjem vlade, da bi zmanjšane kadrovske in ekonomske zmožnosti slabo vplivale na razvojne sposobnosti občine. V Polhovem Gradcu imajo ustrezen strokovni kader, ki je za svoj kraj pripravljen prispevati znaten delež na prostovoljni bazi in to je bistvena razlika v primerjavi z večjimi mestnimi občinami. Na podlagi tega se tudi z manjšimi denarnimi vložki izvrši in opravi znatno več, kot v večjih občinah. Mislim, da to govori za to, da je vredno podpreti prizadevanja občanov. Če bi istočasno izkoristila čas, pa bi tudi za občino Šentjošt dodatno rada pojasnila, da so geografski, zgodovinski in gospodarski razlogi tudi takšni, da jih je vredno upoštevati, saj pomeni bodoča občina zaključeno hribovsko območje s specifičnimi potrebami. V zgodovinskem obziru je bila občina ukinjena takoj po vojni in je imela dolgo tradicijo ter željo, da bi z novo občino bil možen hitrejši splošen razvoj pa tudi razvoj na področju obrtništva. Hvala lepa.
Hvala. Gospod dr. Bajuk.
Hvala, gospod predsednik. Zahvaljujem se vsem gospodom poslancem in poslanki, ki so ta amandma že podprli. Rad bi tudi opozoril na dejstvo, da na podlagi 13.a člena v tisti alinei, ki govori o demografskih, zgodovinskih in geografskih razlogih, da ti obstajajo, da pa očitno v obrazložitvi stališča vlade jih le-ta ni upoštevala, ker jih sploh ne omenja in tudi ne zavrača in da je nujno, da se ustvari možnost, da bodo ljudje na tem območju sami odločali o svoji občini. Hvala lepa.
Hvala. Želi [[...]]Gospa državna sekretarka, prosim.
V primeru predloga za ustanovitev občine Polhov Gradec bi želela posebej poudariti, da smo navedli v svojem mnenju tudi to, da bi bil preostali del občine Dobrova - Polhov Gradec razdeljen na dva nesklenjena dela in tudi to, kar je navedeno v zakonu o postopkih za ustanovitev občin, da morajo bitiv predlogu tudi navedeni podatki, iz katerih je razvidno, ali preostali del občine, iz katere se izloča del, izpolnjuje z zakonom določene pogoje za občino. To smo tudi posebej v mnenju navedli, da preostali del ne bi več izpolnjeval z zakonom določenih pogojev za občino. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Cukjati, replika.
To je res zapisano, da če se Polhov Gradec osamosvoji, ne bo več ostalo področje sklenjeno, kar recimo konkretno pomeni, da ne bo več Šentjošt povezan z Dobrovo. Zagotovo ne. Namreč, po tistih stezicah in kolovozih ne bo več povezan. Druge povezave nima, spoštovani predstavniki vlade. Povezava, prometnica iz Šentjošta gre preko občine Horjul v svojo matično občino Dobrovo. Ta povezava, ki jo omenjate in na katero se sklicujete, ne more biti razlog. To bi razumeli, če bi predstavnike teh občin sprejeli na ministrstvo in se z njimi podrobneje pogovorili. Vendar, sedaj govorim o Polhovem Gradcu. Nobenega argumenta za svoje odklonilno stališče niste navedli, razen to, da vlada meni, da bi to slabo vplivalo na razvojno sposobnost občine in da sposobnost občine ob upoštevanju vzajemnosti pogojev, ki opredeljujejo sposobnost občine zadovoljevati potrebe in interese svojih prebivalcev, vlada meni, da jih občina ne bi mogla trajno zagotavljati. Oprostite, to niso argumenti, to so nasveti nekemu najstniku, nekemu otroku. Menim pa, da so predlagatelji zrele osebe, pametne osebe, da vendarle vedo, v kaj se podajajo in je taka opredelitev, oprostite, na nek način za Polhograjčane žaljiva.
Hvala. Replika, gospod Brenčič.
Hvala lepa. Ko sem malo prej povedal, da sem pričakoval in bi pričakoval, da se bi v tem primeru vlada krepko poglobila, sem omenil tudi upravni moment v tem okolju. Če se ustanovi občina Polhov Gradec, niso v ničemer upravne zmožnosti Šentjošta spremenjene. Če ni v naravi več ločnice med njimi v gozdu ali v dolini, ali v jarku, nič ne pomeni. Krajevna skupnost Šentjošt tudi sedaj hodi preko Horjula, svoje sosedske občine oziroma občine povsem zraven, na Dobrovo, po vseh upravnih in drugačnih zadevah. Če bo občina Polhov Gradec samostojna občina, se ji v ničemer nič ne spremeni. Nič. Ker tudi sedaj ne hodi čez tisti gozd v Polhov Gradec, ampak hodi na matično občino na Dobrovo po državni cesti. Nič. Samo fizično bo gozd ostal v naravi, enkrat ene občine, od tega metra naprej pa druge občine. Hvala.
Hvala. Replika, gospod Zamernik.
Pravo včasih temelji tudi na obstoječi praksi. Mogoče se bo vladi lažje odločiti, če jo spomnim, da se je pred štirimi leti v predlogu za odločitev naselja Prihova iz občine Mozirje in priključitvijo tega istega naselja v občino Nazarje, to kar sedaj trdite, da jesedaj nemogoče narediti, že zgodilo. Z izločitvijo naselja Prihova in s priključitvijo v občino Nazarje se je občina Mozirje razdelila na dva dela in povezave med Rečico in pa Mozirjem potem ni bilo več. Če pogledate v to prakso, se vam bo mogoče lažje odločiti, da tudi tu, v tem primeru lahko pogledate skozi prste. Hvala.
Hvala. Gospod Kontič, prosim.
Hvala lepa.
Razprava ali je replika? Ne vem, nisem.
Replika.
Replika, prosim.
Ravno v zvezi s tolmačenjem obstoječe prakse. Res je, da je se zgodilo to, kar je gospod Zamernik povedal. Prihova se je izločila, ampak tu je potrebno poudariti, da je tudi takrat vlada nasprotovala, z enakimi oziroma istimi argumenti kot zdaj. In ponovno se je državni zbor odločal in državni zbor je bil tisti, ki je sprejel odločitev, seveda na podlagi odločbe ustavnega sodišča, kasneje. Tudi državni zbor se je odločil tako, kot je predlagala vlada. Ampak vlada v tistem konkretnem primeru je imela enako stališče, kot ga ima danes. Hvala.
Hvala. Želi še vlada k temu kaj reči? [[Ne.]] Lahko zaključimo razpravo o tem amandmaju? [[Da.]] Zaključujem razpravo o amandmaju in prehajamo na glasovanje. Glasujmo, prosim. Od 70 prisotnih, je za glasovalo 32 poslank in poslancev, 37 je bilo proti. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 37.]] Amandma ni sprejet. Naslednji amandma je k točki I.a, točka 8. Dravograd, nova občina Šentjanž. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o tem amandmaju. Glasujmo, prosim. Od 70 prisotnih, je za glasovalo 28 poslank in poslancev, 40 jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 40.]] Amandma ni sprejet. Točka 9. Tu imam umik za pobudo. Umika pobude za ustanovitev nove občine Poljane. Postopek je s tem končan in se bo to dejstvo vneslo pri poglavju oziroma točki 7 tega sklepa. Prosim, proceduralno.
Ker smo to gradivo danes dobili na mizo, bi rad prosil vlado, da nam dostavi dokumentacijo, na katero se sklicujejo, da je ministrstvo in pa ta služba, gospodu županu v Poljanah svetovala tako, kot tam zapiše, in mislim, da to mora biti tudi v proceduri. Prosim, če se ta dokumentacija dostavi. Hvala lepa.
Jaz ne vem, če imava enake dokumente pred seboj, ampak tu imam gradivo krajevne skupnost Poljane, svet krajevne skupnosti. To gradivo ima datum 19.2.2002. Zadeva se glasi: Umik pobude za ustanovitev nove občine Poljane. Podpisan je predsednik sveta krajevne skupnosti Poljane, gospod Mrak Izidor, iz česar izhaja, da je umik tu - to je dejstvo in mimo tega ni mogoče iti in zato tudi ni to zadeva, o kateri bi sedaj razpravljali. Prehajamo na [[...]]Oprostite.
Oprostite, gospod predsednik. Jaz nisem hotel odpirati razprave, samo sem zaprosil, da ta dokument, ki smo ga danes dobili [[...]]
Na mizo?
[[...]]na mizo, kjer se nam sporoča, da se je krajevna skupnost drugače odločila, in sicer na podlagi stališča vlade [[...]]
Mnenja.
[[...]]mnenja, da se to stališče tudi posreduje državnemu zboru, da bomo seznanjeni z razlogi, kako je vlada svetovala gospodu županu in krajevni skupnosti. To je vse, nočem razprave. Hvala.
Vlada je to vzela na znanje in bo pač glede na vaš predlog tudi odgovorila. Smo pri točki 1.a, točka 10. Gre za Gorišnico - to je predlog za novo občino. Odpiram razpravo. Gospa Zupanova, proceduralno? Prosim.
Ali smem preveriti? Pod številko sedem smo odločali o občini Polhov Gradec. Kaj pa o občini Šentjošt?
Tudi.
Istočasno.
Da.
Pa zakaj istočasno, če [[...]] [[Ni razumljivo, medsebojno pogovarjanje.]] [[...]]
Veste, jaz grem po amandmajih na sklep. Treba je gledati gradivo, sklep, ne odlok.
Samo sklep govori tako: "Pod sedem, občina Dobrova-Polhov Gradec, predlog za ustanovitev občine Polhov Gradec in predlog za ustanovitev občine Šentjošt."
Tu imam na strani tri, točka sedem je Dobrova-Polhov Gradec, točka osem, Dravograd, nova občina Šentjanž. V točki sedem si preberite: "V predlogu sklepa se v točki I. pod "a" črta sedma točka." Poglejte sedmo točko in boste videli, da je to. Smo pri točki 10 - Gorišnica. Odpiram razpravo. Kdo želi besedo? Gospod Pukšič, nato gospod Sok.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. V obrazložitvi vlade piše tako: Celotno gradivo, med drugim tudi občinski svet je k predlogu dal pozitivno mnenje. Vlada je pa zapisala v svojem mnenju: preostali del občine bi v primeru ustanovitve predlagane občine imel samo 3899 prebivalcev in tudi ne bi mogel trajno zagotavljati uresničevanja potreb in interesov svojih prebivalcev. Popolnoma se strinjam z mnenjem vlade, glede na to, da je to bilo zapisano nekje za nekimi vrati, kjer niti zemljevida niso imeli, niti slučajno ne vedo, kje je ta občina. Ampak, seveda, takšna so vsa mnenja. Če bi vsaj malo vedeli, kje in katera občina je, takšnih "tumarij" ne bi pisali, prvič. Drugič, kaj šele bi morali zapisati za tiste občine, ki že štiri oziroma osem let delujejo s 500 ali pa 1.500 prebivalci in so popolnoma nekje drugje. Ampak, seveda, to ni pomembno. Kolegice in kolegi, tudi ta predlog amandmaja bom podprl, kot sem načeloma podprl do sedaj vse predloge. Prepričan sem, da smo poslanci državnega zbora Republike Slovenije dolžni sprejemati zakonodajo v skladu z ustavo. Najmanj je naša politična dolžnost, da manipuliramo, najmanj je naša politična dolžnost, da odločamo "za naše da, za vaše ne", če so pravi, potem da, če pa niso pravi, potem pa ne. Ali če to prevedem v domači jezik, če so poslanci iz liberalne demokracije z območja, kjer se ustanavljajo občine, potem dobijo glasove, če pa ne, pa ne. Nekje na začetku tega odločanja je spoštovani kolega poslanec Anderlič govoril o načelih in ne vem čem še in govoril o tem, kaj je delo poslancev državnega zbora. Težko bodo razložili tisti, ki pri določenih občinah glasujejo za, pri določenih proti. Ampak edina logika je, da glasujemo v skladu z zakonom in glede na prakso, ki je, tudi glede na prakso odločbe ustavnega sodišča. Karkoli bomo izglasovali v nasprotju z voljo ljudi - volja ljudi pa je, da se razpiše referendum, kakšna bo odločitev, ne ve nihče od nas, ampak to se bo izkazalo šele takrat - karkoli bomo naredili drugače, da jim ne bomo dali možnosti razpisa referenduma, vsem tu zgoraj povem, da to možnost bodo imeli, ker bo ustavno sodišče takšno našo odločitev enostavno razveljavilo. Sam bom ta predlog, tako kot sem do sedaj načelno vse, podprl. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Sok.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Tudi sam se sprašujem, kaj si mislijo prisotni na tem balkonu, ko tu dejansko igramo nekakšno rusko ruleto, eden ja, eden ne, eden ja, drugi ne, odvisno pač, izgleda, v katero politično opcijo spada tisti, ki to zagovarja. Glejte, kar se tiče predloga za občino Cirkulane, če si je vlada seveda ogledala to območje, ne vem, mogoče mi bodo sedaj odgovorili, da so se pa s temi na območju Cirkulan posvetovali, ker, kot je rekel minister, z eno polovico predlogov za občine so se, in nujno bi bilo, da bi se s temi z območja Cirkulan posvetovali. Glejte, Cirkulane spadajo danes v občino Gorišnica in sta bili to dve krajevni skupnosti. Se pravi, krajevna skupnost Gorišnica in pa krajevna skupnosti Cirkulane sta bili leta 1994 nekako združeni proti volji ljudi. Krajevna skupnost Cirkulane je bila priključena v občino Gorišnica kljub dejstvu, da so bili krajani na referendumu proti temu. Področji sta izrazito različni. En del je ravninski, drugi del pa je hribovit, haloški. Ti dve področji loči reka Drava in sta samo z enim mostom in z eno cesto dejansko povezani. Področje Cirkulan je izrazito obmejno področje. In če je prej v neki občini Bizeljsko veljal kriterij obmejnega območja, jaz upam, da bi mogel tudi pri tem veljati kriterij obmejnega področja. Območje je v demografskem smislu izrazito prizadeto. Če se na tem področju kmalu ne bo nekaj zgodilo in bo država intenzivneje pomagala - ljudje, krajani tega dela Slovenije pač vidijo, da do te pomoči lahko pridejo skozi to, da se ustanovi lastna občina - potem bo v vsakem primeru to področje še bolj nazadovalo in v naslednjih desetih do dvajsetih letih, se nam lahko zgodi, da bo to področje postalo prazno. Rad bi vas spomnil na trume beguncev, ki so prehajale preko teh območij. Kdo naj ščiti državno mejo, če ne prebivalci, ki so tam na tem področju naseljeni in so pri teh zadevah tudi najbolj intenzivno lahko pomagali te zadeve preprečevati? V tej obrazložitvi za samostojno občino Cirkulane, moram na to opozoriti, dal je dal pozitivno soglasje tudi občinski svet sedanje občine. Torej oni so dobili pozitivno soglasje in so se na zboru občanov večinsko, več kot 70 procentov, odločili, da želijo imeti svojo občino. Torej prevzemajo to dejstvo in ta riziko odgovornosti za svojo občino. Že danes imajo v Cirkulanah popolno osnovno šolo, imajo zagotovljeno zdravstveno varstvo, imajo pošto, imajo trgovino, imajo banko, imajo cerkev, se pravi, vse pogoje imajo za to, da se ustanovi občina, ne izpolnjujejo pa seveda pogoja 5 tisoč prebivalcev in ga tudi nikoli ne bodo izpolnjevali. Nikoli. Če imajo danes, ne vem 2200 ali 2300 prebivalcev, potem si upam trditi, da bo čez deset let na tem področju manj kot 2000 prebivalcev, kajti področje se prazni. Če želimo zaustaviti ta trend praznjenja, potem je treba tem ljudem pomagati. Pomagamo pa jim lahko tako, da se kot občina začnejo sami zavzemati za svoj razvoj, da po javnih razpisih različnih ministrstev pridobijo različna sredstva za infrastrukturo, različna sredstva vlaganja v turizem, skratka v razvoj vinogradništva. Če ta država in ta vlada tega problema na takšen način ne vidi, je to področje obsojeno na stagniranje, na prodpad. Danes je tukaj pred nami. Jaz vam predlagam, da ta kriterij obmejnosti po 13.a členu v tem primeru upoštevamo, tako kot smo ga upoštevali že prej v enem od primerov. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Trofenik, prosim.
Hvala za besedo. Marsikaj je bilo povedano, ampak temeljno pa ne. Res je, da je sedanja občina Gorišnica sestavljena iz dveh krajevnih skupnosti, Cirkulane in pa Gorišnica, in da je to ena redkih slovenskih občin, ki se sama financira, čeprav ima v svoji sestavi tako imenovani revni haloški del. To pa zato, ker so lastni prihodki iz naslova nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča od dovodnega kanala Hidroelektrarne Furmin tako visoki, da so omogočili v obstoječi občini Gorišnica, da je na območju krajevne skupnosti Cirkulane v zadnjih letih zgradila novo šolo, vodovodno omrežje in marsikaj, kar je bilo povedano. To je šolski primer, da je kritična masa tudi na manj razvitem območju, ki se samofinancira, in odločitev ali odcepitev te občine, ne samo, da ostanek več ne izpolnjuje kriterijev za lastno občino, pomeni, da ostanek postane še bogatejši, reveže pa pustijo stran, ali jih privežejo, grdo povedano, na državne jasli. To je pa bistvo problema in spodbujanje slovenskega egoizma, ki se pojavlja. Rešimo se revežev in jih pustimo nekam, sami pa živimo v najboljših možnih razmerah, v nekih specifičnih pogojih, ki so posledica daljnega stanja. Elektroenergetski objekt je tam pač, kjer je. To je pa druga plat medalje in resnice. Hvala. Zato seveda bom nasprotoval, ker to je ena redkih podeželskih občin, ki izpolnjuje vse pogoje za svoj obstoj: samofinanciranje, kritično maso velikosti. Ne more nekdo trditi, da je bil kakšen predel zapuščen. Obratno. Ravno v zadnjih osmih letih je to omogočilo z iniciativo obstoječe občine, da se je tudi ta del močno razvil. Hvala.
Hvala. Replika, gospod Sok.
Čudno pri vsem tem je, kar je povedal gospod Trofenik, da ti reveži sami hočejo iti na svoje. Da se sami zavzemajo za to. Da jih ne silimo mi, da bi šli v svojo občino, ampak oni sami hočejo, da dobijo svojo občino in skozi to vidijo veliko več perspektive za lasten razvoj. Tako ta argument, da jih nekdo sili, da gredo - to ne drži. Mi danes tukaj razpravljamo, gospod Trofenik, o referendumih, o tem, da se bodo odločili. Nihče jih ne sili, oni bodo sami ocenili. Vi pravite, da jih je, ne vem, neka božja volja rešila, da imajo ta kanal hidroelektrarn na Dravi, ki ne vem koliko plačuje letno občini Gorišnica pod spremembo namembnosti. Ampak nekdanja ptujska občina, ki se je razdelila že večkrat in je trenutno, ne vem, 17 ali 18 občin, je imela ta kanal ravno tako, kot ga imajo danes občine, pa vseeno smo dobili, bi rekel, razviti center, pa ostale Haloze, ki so še danes v blatu. In za to si prizadevajo ti občani in tudi potem sosednja občina, ki ima enake pogoje, to je Leskovec, v zdajšnjem Vidmu, si ravno tako prizadevajo, da bi iz tega blata, haloškega, na nek način lahko izšli. Ne drži torej ta argument, da nekdo sili nekoga, da nekam gre. Sami se bodo odločili. Če tega ne razumete, potem pač na žalost ne razumete principa lokalne samouprave.
Hvala. Lahko sklenemo razpravo o tem amandmaju? [[Da.]] Ni več razprave, zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Glasujmo, prosim. Od 66 prisotnih je za glasovalo 25 poslank in poslancev, proti je bilo 40. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 40.]] Amandma ni sprejet. S tem smo dopoldanski del seje zaključili. V popoldanskem delu, ki ga začenjamo ob 14.30, nadaljujemo s to točko dnevnega reda, to bo točka 11, Nove Hoče.
Spoštovane in spoštovani, dragi gostje! Nadaljevali bomo s popoldanskim delom zasedanja. Sporočam vam, da so dodatno opravičeni za nadaljevanje 13. seje dne 21.2.2002: Ivan Božič za popoldanski del seje in dr. Mihael Brejc za popoldanski del seje. Ker bomo ugotavljali navzočnost v dvorani, vas lepo prosim za potrebno pozornost. Ugotavljamo navzočnost v dvorani. Navzočnost, ki jo lahko preberem, je 44. Mislim in z gotovostjo trdim, da nas je v dvorani veliko več, zato ponovno prosim za trenutek pozornosti, ker ugotavljamo navzočnost v dvorani. Ugotavljamo navzočnost, drugič. Navzočih je 50 poslank in poslancev; državni zbor je sklepčen in lahko odloča. V dopoldanskem delu smo končali z delom na strani 4 pregleda amandmajev. Tako dajem v razpravo predlog amandmaja k točki I, in sicer k točki 11, to je predlog za ustanovitev občine Hoče kot del občine Hoče-Slivnica. Odpiram razpravo. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje o predlogu amandmaja k točki I, točka 11, za novo občino Hoče. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 22, proti 35. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki I, točka 12, in sicer predlogu za ustanovitev nove občine Spodnja Idrija. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, le-to zaključujem. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 26, proti 34. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki I, točka 13, in sicer predlog za ustanovitev občine Višnja Gora. Odpiram razpravo. Gospod Janša, izvolite.
Predlog za novo občino Višnja Gora je zagotovo eden od tistih, ki imajo praktično vse argumente za ustanovitev. Višnja Gora je bila občina oziroma ne samo občina, temveč mesto v času, ko večine teh krajev, ki so danes že občine, sploh ni bilo. In če obstajajo kje zgodovinski razlogi, potem obstajajo v tem primeru. Prav tako pa obstajajo tudi ostali kriteriji, ki jih predpisuje zakon. Tako je v tem primeru odklonilno mnenje vlade res popolnoma nerazumljivo in apeliram, da se ta predlog podpre.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju k točki I, točka 13. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 26, proti 34. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma k točki I, točka 14, in sicer predlog za ustanovitev nove občine Kamniška Bistrica. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 21, proti 35. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma k točki I, točka 15, in sicer predlog za ustanovitev občine Videm Krško in predlog za ustanovitev občine Kostanjevica na Krki. Odpiram razpravo. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 23, proti 38. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki I, točka 16, in sicer k predlogu za ustanovitev občine Rimske Toplice. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, le-to zaključujem. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 25, proti 36. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki I, točka 17, in sicer k predlogu za ustanovitev občine Sveti Jurij v Slovenskih Goricah, predlog za ustanovitev občine Sveta Trojica v Slovenskih Goricah in predlog za ustanovitev občine Voličina v Slovenskih Goricah. Odpiram razpravo. Gospod Kramberger, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi. Pri tej 17. točki gre za občino Lenart, ki bi se razdelila na štiri občine, če računamo, da zdajšnja občina Lenart ostane samostojna občina in tri nove. Ko gledam tukaj poročilo, ki ga je pripravila vlada, je v vseh obrazložitvah, mnenje seveda ne podpira, vlada ne podpira teh predlogov in pri vseh treh piše samo to, da vlada meni, da predlagana občina - se pravi, te predlagane občine ne bi mogle trajno zagotavljati interesov svojih prebivalcev. Jaz se seveda s tem ne strinjam. Nobenega drugega razloga ni, edini razlog je ta, da pač ne zadostuje število prebivalcev. Vse te tri novonastale občine, če pogledamo, torej občina Sveti Jurij v Slovenskih Goricah bi štela 2152 prebivalcev, nato občina Sveta Trojica bi imela 2279 prebivalcev in Voličina 2443 prebivalcev. Verjetno se boste kolegice in kolegi, tisti, ki smo bili v prejšnjem mandatu, boste se spomnili, kako smo na tem območju iz bivše skupne občine Lenart, ki je imela 17 tisoč prebivalcev, da smo ustanovili tri nove občine, ki imajo prav tako dva tisoč in nekaj prebivalcev, to so občine Sveta Ana, Cerkvenjak in Benedikt. V teh novonastalih občinah zdaj po treh letih občani ugotavljajo, da sose pravilno odločili in ne vidim nobenega razloga, zakaj ne bi podprli tega predloga, da se lahko občanke in občani na referendumu ponovno odločijo za ustanovitev svojih občin. Te obrazložitve, ki jih je podala vlada, niso vsebinske. Samo to je razlog, da te novonastale občine ne bi mogle trajno zagotavljali potreb in interesov svojih občanov. Zdaj bomo pa težko prepričali tiste občine, ki sem jih prej omenjal, ki smo jih ustanovili pred tremi leti, tam pa ta zadeva zelo dobro teče. Lahko, vsaj v teh treh letih, če je to trajno, ne vem, tri leta verjetno ni trajno, sedaj kdo je tak vizionar v vladi, da lahko to napove, da bo pač, ne vem, čez koliko let se bo pa naenkrat to zrušilo, da se to ne bo več dalo zagotavljati. Torej kolegice in kolegi, jaz vas prosim, če lahko ta predlog, pač če lahko tem ljudem omogočite, da se na referendumu odločijo "za" - da se sami odločijo, ali želijo imeti svojo občino ali ne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Pukšič, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Tudi v tem primeru, tako kot do 16. primera, bom sledil volji ljudi za postopek. Njihova volja je izražena, da se razpiše referendumsko območje in z vsemi argumenti, o katerih je že pred man spregovoril gospod Kramberger, ki seveda držijo. Od nas ponovno zavisi, ali bo naša odločitev v skladu z zakonodajo in ali bomo se ponovno odločali v nasprotju tudi z odločbo ustavnega sodišča in ali bomo seveda morali to zadevo še enkrat ponovno obravnavati. Mnenja, ki pa so tudi pri teh treh primerih za ustanavljanje teh treh občin napisana, pa bi lahko bila čisto na začetku, na prvi strani napisana, tako kot je tudi v tem primeru napisano in bi prihranili vsaj nekaj listov, kar pa bi tudi pomenil prihranek in manj zapravljanja Ker na vsakem listu nekajkrat ponoviti isti razlog, seveda brez vsebine, pač nima, res nima nobenega smisla. Zato predlagam, da tudi v tem primeru, da damo več glasov za razpis referenduma kot proti. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bom tako, kot sem že večkrat povedal, podprl te predloge. Moram pa reči, spoštovani kolegi iz Slovenske ljudske stranke, da pa vas ne razumem. Zavzemate se za Slovenske gorice in pravite: spoštovani poslanci - oprostite, kolega Kramberger, kar ti bom zdaj povedal - podprite to zadevo, da se bodo lahko ljudje odločili, sam pa imam izpis glasovanja o Cirkulanah, kjer se je pritisnil "kvorum", tvoj poslanski kolega Rokavec, pa ki nas ves čas tu lobira, da naj podpremo vendar tam v Litiji in tako naprej, pa je glasoval "proti". Saj ne morete s takim. S takim dvojnim [[...]] [[Smeh.]] [[...]]Lahko se smejite, saj to je res smešno, kaj delamo. To je žalostno. To je žalostno. In vsi ti ljudje, ki nas tu gori gledajo, so lahko začudeni. Včeraj so mi rekli, da so videli, kako ste igrice igrali tu spodaj pod njimi. To je žalostno, kar delamo. Jaz pa ne vem, ja, nisem se naučil tega, sem se kaj drugega. Mislim, da če je neka resna zadeva, ja, potem bi morali podpreti in podpirati vse te predloge, saj ne gre za ustanavljanje občin. Gre za to, da se razpišejo referendumi. Saj pa mislite, da boste takole lahko izpeljali te zadeve. To je milo rečeno, moram vam to povedati, torej neresno in žalostno. Sicer pa bom jaz podprl, tako kot sem povedal, in naša poslanska skupina v celoti bo podprla vse predloge.
Hvala lepa. Gospod Podobnik, izvolite.
Hvala lepa. Trdno sem prepričan, da je odločitev, pred katero danes stojimo kot državni zbor in posamezni poslanci, ena tistih, pri katerih se najprej odločaš kot posameznik, s svojo vestjo. Sam se nisem odločil v vseh primerih enako, ker so bili različni pogoji za posamezna referendumska območja. To sem vam v svoji razpravi poskušal dopovedati. To ni tema, kjer mora poslanska skupina enako glasovati. To je tema, kjer poslanci posamično interpretiramo, ali so izjeme ali niso. Če direktno beremo zakon in odločbo ustavnega sodišča, potem pridemo v situacijo, ko nekdo oceni, da je izjema, nekdo pa, da ni. In je to edino korektno, da imamo poslanci taka stališča, kot jih imamo. Meni se zdi nelogično, da bi tu z neko politično voljo glasovali vsi enako. Kajti, če bi bilo temu tako, potem ne bi bilo vse te razprave tu med nami. Prepričan sem, da je bil danes najboljši primer primer Gorje. Primer Gorje je bil najboljši in je bil prvi. V primeru Gorje tudi predstavniki vlade niso uspeli odgovoriti na vprašanje, ki je bilo vsebinske narave. V primeru Gorje bi lahko vsi glasovali "za", pa bi imeli vsi čisto vest, pa nihče ne bi kršil veljavne zakonodaje. Od prvega glasovanja naprej smo ujetniki, da vsak glasuje po svoji vesti, in mislim, da ni korektno, da sedaj eden drugemu mečemo izpiske. To ni korektno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Preden dam možnost za repliko gospodu Soku in gospodu Pukšiču, obe razpravi - gospod Sok, dovolite samo še sekundo - gospoda Soka in gospoda Podobnika, ne sodita v obravnavo o amandmaju k točki 17. Mislim, da je v dopoldanskem delu kolega Brejc jasno poprosil in ves čas nagovarjal državni zbor, da se vendar tega drži. Nadaljujem z njegovo prošnjo, da se držimo dnevnega reda, lepo prosim. Kako je kdo glasoval, kako kdo ni glasoval, spoštovani kolegi, se zmenite v preddverju. V skladu s poslovnikom smo dolžni obravnavati ta trenutek amandma pod točko 17 in ne bom dovolila razprav, ki gredo iz te smeri. Dovolila sem jo vam, gospod Sok, seveda je povzročila to, kar je povedal gospod Podobnik. Lepo prosim, gospod Sok, zaradi tega, ker ste vi sprožili oceno, kako kdo glasuje, vas prosim, da se odpoveste repliki, če mislite s tem nadaljevati. Hvala lepa. Želi kdo na ta [[...]]Gospod Pukšič, če gre za oceno, kako kdo glasuje, lepo prosim, da ne replicirate. Ne? Gospod Sok, replika, izvolite. Potem gospod Pukšič.
Ne, gospa predsedujoča, ne strinjam se z vašo ugotovitvijo. Povedal sem, da bom glasoval za te predloge v Slovenskih goricah, ker čutim dolžnost, da to naredim, vendar sem pa hotel na nek način povedati, da ne vidim razlike med Cirkulanami in Goličino. Ne vidim te razlike, celo še več, Cirkulane so obmejna občina, za katero bi lahko veljale zadeve iz 13.a člena zakona, medtem ko Goličina ni obmejna občina. In ne razumem te razprave gospoda Podobnika. Povedal sem pa, da bom glasoval "za".
Hvala lepa. Replika, gospod Pukšič, izvolite.
Poglejte, repliciram v tej smeri, ko je rekel gospod Podobnik, da glasujemo vsak po svoji vesti. Veste, vsak po svoji vesti, pa vendar v skladu s slovensko ustavo in z zakoni, ki jih imamo. Če pa glasujemo vsak po svoji vesti v nasprotju z ustavo in zakonodajo ter odločbo ustavnega sodišča, potem pa glasujemo tako, kot je pač bil kdo lobiran, in to je narobe. To je narobe, da se v parlamentu tako dela. Tako kot je bila kritika na tej strani, je seveda to povzročilo kritiko tudi na liberalno demokracijo, in to ni korektno in tako se s slovenskim narodom ne dela. Sam temu nasprotujem in protestiram. Hvala.
Hvala lepa. K besedi se je javila tudi gospa državna sekretarka. Gospa Prašnikar, izvolite.
Hvala lepa. Želela bi samo pojasniti, glede na to, da je bilo izrecno navedeno, da v teh treh mnenjih vlade piše samo to in je bil seveda iz mnenja vlade vzet tu majhen delček, da mnenje vlade vendar obsega tudi druge podatke in pri občini Sveti Jurij v Slovenskih goricah je na primer poleg števila prebivalcev navedeno v mnenju vlade, da tudi ni zagotovljeno primarno zdravstveno varstvo, ter podatek, da je bil posvetovalni referendum v 1998. letu na tem območju, katerega rezultat je bil negativen, kakor tudi pri vseh treh občinah. V mnenju piše, da bi v primeru, če bi prišlo do ustanovitve vseh treh predlaganih občin na tem območju, da tudi občina Lenartne bi več izpolnjevala predvsem tega pogoja števila prebivalcev. Ravno tako je pri predlogu občine Sveta Trojica v Slovenskih goricah navedeno, da je bil ravno tako posvetovalni referendum in da je bil rezultat negativen. Prav tako pri občini Goličina je vlada še posebej, poleg števila prebivalcev, navedla, da tudi ni zagotovljenega primarnega zdravstvenega varstva in da je tudi na tem območju bil izveden posvetovalni referendum in rezultat negativen. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Kramberger, izvolite. Gospa Prašnikar, ali se lahko izljučite prosim? Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa državna sekretarka! Glejte to, kar se tiče zdravstvenega varstva, to smo že ugotovili, da je to relativen pogoj. Sveti Jurij je slabe 4 km oddaljen od Lenarta in tam je zelo dobra zdravstvena ustanova in mislim, da to ni vprašanje. Mi smo tudi v prejšnjem mandatu ustanovili občino, ki je bila bolj oddaljena, kot sta Sveti Jurij in Goličina, in ni imela te zadeve urejene. Če to pomeni, torej če ima dvakrat na teden zdravnika na območju občine, če se to šteje, da je potem zagotovljeno zdravstveno varstvo, mislim, da je prav, tako kot je bilo odločeno, da je to relativen pogoj. Kar se pa tiče tega, da bi občini Lenart zmanjkalo nekaj prebivalcev, da bi tudi občina Lenart imela 5.000 prebivalcev, to zgodbo lahko vlečemo potem v nedogled. In ko bo 5.000 prebivalec v neki občini umrl, bo potem treba ukiniti občino, če tako gledamo. Mislim, da ti argumenti ne stojijo. Ne moremo sesklicevati, da so bile pred štirimi leti takšne in drugačne rešitve na referendumih in da tiste odločitve sedaj vlada uporablja za argumentacijo, ali bo občina ali ne bo. Skratka, te obrazložitve ne vzdržijo. Edini pogoj, kateri je, torej edini argument je, da ni števila prebivalcev. Ampak imamo 92 občin v slovenski državi takšnih, ki nimajo 5.000 prebivalcev. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje, in sicer o amandmaju k točki I, točka 17. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 35. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k točki I, točka 18, in sicer k predlogu za ustanovitev občine Litiji, predlog za ustanovitev občine Dole pri Litiji in predlog za ustanovitev občine Šmartno pri Litiji. Pod zaporedno številko ena je amandma dveh poslanskih skupin, Socialdemokratske stranke Slovenije in poslanske skupine Nove Slovenije, za črtanje celotne točke; pod zaporedno številko dve pa je predlog amandmaja poslanca Rokavca, in sicer da se o predlogu sklepa v točki ena, pod točko 18, črta besedilo: "in predlog za ustanovitev občine Šmartno pri Litiji." O teh dveh amandmajih odpiram razpravo. Gospod Rokavec, izvolite.
Hvala za besedo. Prepričan sem, da je predlog za ustanovitev občine Šmartno pri Litiji en od tistih predlogov, ki izpolnjuje vse pogoje, ne glede na to, če je bilo do sedaj ugotovljeno, da je prišlo v samem postopku do nekaj tehničnih napak, ki pa se lahko še kljub temu v celotni proceduri odpravijo. Dejstvo je, da je na območju, ki je predlagano referendumsko območje, se pravi, referendumsko območje Šmartno pri Litiji,krajevne skupnosti Šmartno pri Litiji, Javorje, Kostrevnica, Jablaniška dolina, brez naselij Breh in Tenetiše, Štangarske Poljane, Vintarjevec, Velika Štanga, Primskovo - živi po podatkih, pridobljenih na včerajšnji dan iz statističnega urada Republike Slovenije, 5112 prebivalcev. Občinski svet, ko je odločal, je izrecno v dvakrat navedenem predlogu navedel območje omenjenih krajevnih skupnosti. Zgodilo se je kar nekaj napak v tem času, kot v odloku državnega zbora, ker ni opredeljeval krajevne skupnosti Primskovo, in v magnetogramu, ki sem ga v tem času prejel, ni bilo o tem nobene razprave, nobenega amandmaja; se pravi, da je šlo izrecno, izrazito za tehnično napako pri prepisu v uradnem listu. Namreč, gre za osem naselij, Kamni vrh, Mihelca, Mišji Dol,Mulhe, Obla Gorica, Poljane pri Primskovem, Primskovo in Razbore, ki so po tako imenovani tehnični napaki izpadle iz prepisa tega območja. In če se vse to skupaj sešteva, se jasno dobi podatek 5112 prebivalcev. To območje je gospodarsko zaokrožena celota,to območje je dejansko tudi zaokrožena celota in predstavlja svoje urbano središče, ne glede, če je v neposredni povezavi s sedanjim središčem mesta Litija, ampak zgodovinsko predstavlja dejansko zaokroženo in tudi svoje območje. Jaz bom sigurno po tem, če bo ta predlog v tem trenutku osvojil, dobil večino, se prilagodil vsem predpisom, ki so v postopku. Trdim pa, da to navedeno območje izpolnjuje vse zakonske pogoje, prav tako tudi, kar se tiče zdravstvenega varstva. Ne samo tisto, kar je fizioterapevtska ambulanta v Šmartnem, kar je brezpredmetno. Ampak v domu Tisje obstaja stalna zdravstvena ambulanta s svojim zdravnikom, ki ima tudi koncesijo za zdravstveno zavarovalnico Republike Slovenije, in v domu Tisje je 200 pacientov. Koncesija pa vsebuje število 230 pacientov. Tako, da opravlja še za 30 pacientov - ampak to, če gremo samo za tehnične narave. Če pa beremo odločbo ustavnega sodišča iz leta 1998 - in bom še enkrat citiral - na področju zdravstvenega varstva, piše pa naslednje. "Obstoj institucije, na primer zdravstvenega doma, je potrebno šteti za okoliščino relativne narave, ne za absolutni pogoj. Ta okoliščina, namreč obstoj institucije, je odvisna od ekonomskih, geografskih in drugih pogojev, ki opredeljuje lokalno tržišče, ustrezne institucije in časovno strokovno razdaljo za delovanje ustreznih potreb. Drugačna razlaga 13. člena zakona o lokalni samoupravi bi vodila v začaran krog, saj je obstoj ustreznih institucij v veliki meri pravno pogojen z obstojem občine kot pravne osebe." Namreč, danes je že državna sekretarka v primeru Gorje, če citiram magnetogram, povedala sledeče. "Že včeraj sem v uvodu omenila odločbo ustavnega sodišča, seveda povzemamo, bom rekla, le dele posamezne dele ustavne odločbe. Ampak po našem mnenju je pomemben tisti del ustavne odločbe, v kateri je navedeno, da je število prebivalcev pomemben element lokalne skupnosti. Kajti tudi ta element je seveda odločujoč, ko se odločamo o tem, ali je občina sposobna izvajati, torej, javne naloge, ali sposobna zagotavljati v svojem okolju, torej svojim prebivalcem, tudi na koncu pravico do lokalne samouprave." Konec citata. Pričakujem, da bo glede na vse navedene okoliščine v tem konkretnem primeru državni zbor imel toliko modrosti, da bo dejansko vse zakonske pogoje, ki jih izpolnjuje ta predlog, tudi upošteval. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa državna sekretarka, izvolite.
Hvala. Torej v primeru ustanovitve občine Šmartno pri Litiji, seveda je bilo število prebivalcev - lahko bi rekli - na meji, torej 4907 po naših podatkih. Vlada je, če pogledate obrazložitev, tudi posebej opozorila na to, da predlagatelji predlogov najprej niso utemeljili z razlogi, ki bi opravičevali izjeme, in da tudi niso pravilno navedli naselij predlaganih območij. Torej tudi vlada je v bistvu tukaj ugotovila, da je prišlo do nepravilne navedbe naselij in, seveda, vlada se je odločala o predlogu, ki ga je sprejel državni zbor in je bil posredovan vladi v mnenje, v katerim pač teh konkretnih naselij ni bilo navedenih. Poleg tega pa je, ko je vlada pripravljala mnenje, je omenila, seveda, tudi še druge pogoje oziroma druge elemente; in sicer to, da na tem območju ni zagotovljeno primarno zdravstveno varstvo občanov. To sem že večkrat povedala, na kakšen način je prišlo do ugotovitve tega podatka. Torej, ministrstvo za zdravstvo, seveda, v posameznih primerih nam je posredovalo podatke, ali gre za zdravstveni dom ali za zdravstveno postajo, kar po njihovih podatkih na tem območju seveda ne obstaja. Prav tako smo opozorili na problem v obeh centralnih naseljih, da je skoncentrirana infrastruktura, namenjena izvajanju javnih služb. Tudi to, da je bil izveden predhodni referendum, sicer na delu tega območja - to vemo, da ni popolnoma isto območje, smo posebejpač navedli - katerega rezultat je bil negativen in pa, da na osnovi tega, bi lahko rekli, seveda, ne glede na to, da je bilo število prebivalcev zelo blizu zakonskemu pogoju, smo potem na podlagi tudi drugih razlogov pripravili takšno mnenje. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Rokavec, izvolite.
Hvala za besedo. Poglejte. Že včeraj sem pač v svoji razpravi navedel, da po moji oceni je neodgovorno s strani, tudi vladne službe za lokalno samoupravo, da se v tem konkretnem primeru ni konzultiralo s pobudniki. S pobudniki se ni konzultiralo, to je definitivno. Drugič. Predlagatelji, kar se tiče zdravstvenega varstva, jasno v svojem elaboratu tudi opredeljujejo kot sedanji zdravstveni dom, ki je skoraj da na meji sedanje eventualne nove občine. Stoji skoraj da na meji, 100 metrov razdalje. Mislim, da je tukaj absolutno logično potrebno upoštevati stališče odločbe ustavnega sodišča iz leta 1998. Ampak tudi, če se sklicujete na formalno plat, sem vam ponovno povedal,da v domu Tisje obstaja zdravstvena ambulanta, s svojim zdravnikom, če gremo samo na formalnost. Kar se pa tiče referenduma, poglejte. Referendum na tem območju, ki je predlagan, na tem območju ga do sedaj ni bilo. Še enkrat poudarjam, to območje je geografsko zaokroženo območje, ostalo območje bo še vedno izpolnjevalo vse pogoje, imelo bo skorajda 14.000 prebivalcev, to območje nekaj čez 5.000. Tako da tu dejansko obstajajo vsi pogoji. Pa še nekaj je. To je eno tistih območij, kjer se v naši državi ni izvedlo reforme lokalne samouprave. Če pogledamo samo predlog dr. Vrišarja iz leta 1993, je identično opredelil prav tako območje, kot je predlagano s tem predlogom. Leta 1993. Proceduralno bi predlagal, gospa predsedujoča, da bi se najprej glasovalo o tem predlogu, ker ta predlog je tisti, ki je konsistenten, predlog amandmaja pod številko 1 pa je dejansko nekonsistenten, poslanske skupine Socialdemokratske stranke in Nove Slovenije. Zato, ker če bi bil osvojen, je dejansko občina Litija razdeljena na dve nepovezani območji. Hvala lepa.
Gospod Podobnik, izvolite.
Hvala za besedo. Glede amandmaja poslanskega kolega Rokavca. Že včeraj sem večkrat izpostavil prav primer referendumskega območja Šmartna pri Litiji. Zame bi bil zelo pomemben podatek, kdaj je vlada ugotovila, da predlagatelji niso pravilno navedli naselij predlaganih območij. Če sem včeraj pravilno razumel gospoda ministra in tudi danes vas, gospa državna sekretarka, ste rekli, da kadar ste ugotovili, da je prišlo do določenih netočnosti ali nejasnosti, ste jih povabili na pogovor. Ali ne bi bilo edino logično, da bi vendar v samem postopku na to opozorili in da bi potem v tistem momentu v celoti bil postopek korekten in bi ugotovili, da imamo pred seboj referendumsko območje, ki ima formalno več kot 5.000 prebivalcev. Odgovor na to vprašanje se mi zdi zelo pomemben, kajti če ugotovimo, da ste jih na to opozorili ali pa če ugotovimo, da jih na to niste opozorili - kolega Rokavec je rekel, da tega pogovora ni bilo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Prašnikar, izvolite.
Tu bi rada poudarila, da je ustanovitev nove občine Šmartno pri Litiji predlagal občinski svet občine Litija in da je bilo prav v tem primeru, ker je prišlo do nejasnosti, torej, ker smo tudi mi sami ugotovili, da niso bila pravilno navedena naselja, smo v tem primeru kontaktirali z vodstvom občine Litija, ker je predlagal ustanovitev občine občinski svet občine Litija. Dejansko smo ugotovili, da so podatki nepravilno navedeni, in smo na to tudi posebej opozorili v svojem mnenju. Prav tako smo opozorili in posebej navedli, da niso utemeljeni razlogi, ki bi opravičevali izjeme. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Rokavec, izvolite.
Poglejte, gospa državna sekretarka, zdaj seveda vi lahko tu rečete, da ste konsultirali predstavnike občine. Ampak ali ste konsultirali o tem, da določena naselja v krajevni skupnosti Primskovo, kjer je občinski svet sprejel predlog za ustanovitev takega predloga takega referendumskega območja, ali ste konzultirali predstavnike občine, da vsebuje območje KS Primskovo vsa naselja, ker po vaši skici, ki jo imate pred sabo, imate mrežo. Imate tako imenovanomrežo v Primskovem. In če bi to konzultirali, sem prepričan, da bi vam predstavniki občine zatrdili, da ne vsebuje vseh naselij. In tukaj imam tudi predlog s strani predsednika krajevne skupnosti Primskovo, ki jasno pravi, da se svet krajevne skupnosti Primskovo strinja s predlaganim referendumskim območjem. In ne predlaga nikakršnih izjem. Namreč, občinski svet je v primeru krajevne skupnosti Jablaniška dolina izrecno navedel dve naselji, ki naj se izločita. In če bi bilo tukaj karkoli spornega, bi moral občinski svet to v svojem predlogu navesti. Se pravi, gre izključno za tehnično napako. Še enkrat prosim, da se na takih tehničnih napakah ne sme loviti in iti igric, kako izločiti posamezen predlog, da bi iz formalnih razlogov potem ne izpolnjeval vseh podatkov. To pa mislim, da gre že čez rob. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati in ker so ti podatki vnesli nekaj dvomov, bomo v okviru službe razčistili ta podatek. Za 10 minut prekinjam sejo. Nadaljujemo ob 15.27. Hvala lepa.
Obveščam vas, da bo še deset minut trajalo od tega trenutka naprej, da službe vendar pogledajo in nejasnost glede števila prebivalcev razčistimo tako, da bomo lahko odločali o predlogu občinskega sveta, takšnemu, kot je v resnici bil. Hvala lepa. Mislim, da bomo lahko nadaljevali. Lepo vas prosim, da zasedete svoja mesta. Spoštovane, spoštovani! Samo toliko v pojasnilo [[...]]Najprej bomo seveda ugotovili sklepčnost. Ugotavljamo navzočnost v dvorani! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Dilema, ki se je pojavila pri amandmaju k točki 1, točka 18, je bila ta, ki jo je seveda odprl poslanec, gospod Rokavec, je bila ta, ali je krajevna skupnost Primskovo sestavni del predloga občine. Bilo je ugotovljeno, da je občina Litija dopolnila svojo vlogo, v kateri je tudi navedla, da je sestavni del, bi želela, da je sestavni del nove občine tudi krajevna skupnost Primskovo. S tem je tudi ugotovljeno, da je kriteriju glede števila prebivalcev zadovoljeno. Vseeno bi prosila državno sekretarko, gospo Prašnikar, da poda svoje mnenje. Izvolite.
Hvala. Torej, pri pripravi mnenja vlada ni upoštevala dotične krajevne skupnosti, ki je bila omenjena, torej krajevne skupnosti Primskovo, in ob upoštevanju te krajevne skupnosti, tako kot je bilo pač pravkar ugotovljeno, bi seveda ta predlog vseboval število prebivalcev v skladu z zakonom. Kljub temu pa ponovno poudarjam, da je bilo mnenje vlade vendar pripravljeno tudi na osnovi drugih pogojev, pač tako kot smo že večkrat ugotovili, ob celotnem upoštevanju, skupnem upoštevanju obeh členov, torej 13. in 13.a člena, in da je bilo utemeljeno tudi z ostalimi pogoji, ki jih ta predlog ni vseboval. Hvala.
Gospod Podobnik, izvolite.
Hvala lepa. Narobe svet, to je narobe svet! Če se sedaj ugotovi na podlagi zelo korektnega pojasnila gospe podpredsednice, da je predlagano referendumsko območje več kot 5.000 prebivalcev, ni več potrebno govoriti o izjemah. Potem so samo še ostali pogoji. Ustavno sodišče je pa reklo, da zdravstveni dom ni pogoj. Lepo vas prosim!
Hvala lepa. Gospod Čebulj, izvolite.
Hvala lepa. Glede na to, da je bilo tudi s strani državne sekretarke ugotovljeno, da kot kvota prebivalcev zagotavlja in tudi izpolnjuje kriterije za ustanovitev novonastale občine, bi ob tem rekel sledeče, da bi sledilo od vas en kanček opravičila, da ste pač spregledali. Kar pa seveda kot število prebivalcev vsebuje vse pogoje, ki jih pač po vaših kriterijih ta trenutek nimajo, tudi tisto infrastrukturo, za katero vi trdite, da ne dosega samihkriterijev. Za sam zagovor, kot vas je tudi gospod Rokavec prej nekajkrat tudi opozoril: ta občina izpolnjuje vse pogoje. Mislim, da bi bila taka dikcija oziroma vašega zagovora ali odgovora na mestu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo. Dilema, seveda, ki jo je gospod Rokavec na začetku sprožil, je malo bolj zapletena ob ugotovitvi tega dejstva, ki se je pojavil v okviru ugotovitve tehnične napake, izpolnjevanja pogojev gledeštevila prebivalcev - če odločamo najprej o amandmaju pod zaporedno številko dve, morali pa bi najprej, seveda, o amandmaju pod zaporedno številko ena. Seveda moramo, če želimo, gospod Rokavec, doseči cilj, ki ga vi zasledujete, glasovati o amandmaju pod zaporedno številko ena, ki omogoča referendumsko območje za dve občini, če je sprejet, v okviru predloga vlade, v okviru predloga oziroma v okviru predloga amandmaja dveh poslanskih skupin. Vaš predlog bi pravzaprav povzročil to nasprotno, kar želijo predlagatelji prvega amandmaja. Je prav? Odločamo najprej o amandmaju pod [[...]]Samo trenutek. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko ena, seveda, z opombo, če ne bo sprejet, odločamo o amandmaju pod zaporedno številko dve. Če bo amandma pod ena sprejet, je pod dva brezpredmeten. S takimi opombami je odločanje korektno. Obrazložitev glasu, gospod Rokavec. Izvolite.
Hvala za besedo. Glasoval bom proti prvemu predloga amandmaja zato, ker če tudi spoštujemo načelo zakona o lokalni samoupravi in tudi moramo jasno ugotoviti kot državni zbor, če bi podprli prvi amandma, da bi s tem povzročili nekonsistentnost območja predlaganih referendumskih območij. Zato sem predlagal, da bi bilo umestno, da bi najprej glasovali o predlogu amandmaja pod številko dve. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ne spoštujete pravzaprav volje predlagatelja amandmaja pod zaporedno številko 1; oni želijo, da se odloča tudi o dveh občinah, da se izvzameta iz sklepa, da se njihova vloga zavrne. In mislim, da je pojasnilo zadosti korektno. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 47. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma pod številko 1 ni bil sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti 12. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 2 sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki I, točka 19, in sicer k predlogu za ustanovitev občine Mala Nedelja. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev. Za je glasovalo 20, proti 41. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki I, točka 20, in sicer k predlogu za ustanovitev občine Bogojina. Želi kdo razpravljati? Gospod Sok, izvolite.
Hvala. Čisto na kratko. Želel bi povedati, da so se v krajevni skupnosti Bogojina začeli pripravljati na to, da bi imeli svojo občino, že leta 1994 in da so se na takratnem referendumu s 76% glasov ljudje odločili za to, da imajo svojo občino. Vendar je takrat vlada ugotovila v svojem mnenju, da Bogojina nima osnovne šole. V mnenju k današnjemu predlogu pa vlada ugotavlja, da je šolski okoliš prevelik in če bi se Bogojina izločila iz občine Moravske Toplice, da bi sedež šole ostal v Bogojini in da bi s tem, ne vem sicer zakaj, bilo moteno izvajanje osnovnošolskega programa. Dejstvo tudi je, da so bili na tem območju mnogi zapleti v zvezi s sklicem zborov občanov v tej rundi, ampak so zbori občanov kljub temu bili sklepčni in ljudje so se večinsko odločali za to, da hočejo imeti svojo občino. Se pravi, Bogojina je že leta 1994 začela s tem procesom in z urejanjem zadev za svojo občino. Očitno tudi tokrat ne bo dovolj volje, da bi se vsaj referendum razpisal na tem območju in da bi se ljudi vprašalo, ali želijo imeti svojo občino ali ne. Predlagam, spoštovane poslanke in poslanci, da v tem delu Prekmurja, kjer je zadeva iz demografskih razlogov izredno problematična, podpremo to željo in damo možnost ljudem v Bogojini, da v tem 8 let trajajočem prizadevanju za samostojno občino vendar uspejo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 23, proti 40. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki I, točka 21, in sicer k predlogu za ustanovitev občine Rečica ob Savinji. Gospod Zamernik, izvolite. Odpiram razpravo.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Občina Rečica ob Savinji, nekaj malega sem o tej občini govoril že prej, ko se je leta 1998 iz sedanje občine Mozirje izločilo naselje Prihova in priključilo k občini Nazarje. Že takrat so krajani Rečice nekako čutili zapostavljen položaj, kajti s tem se je razdelila občina na dva dela. Pa ne samo to. V območju bivše občine Mozirje, iz katere je leta 1994 nastalo pet občin, leta 1998 pa še ena, Solčava, se vseskozi čutijo zapostavljene. Pravijo,da so nekako v enakem položaju, kot Črnogorci v bivši Jugoslaviji. Vse ostale republike so odšle ven, oni pa se nekako "šlepajo" v prej veliki občini Mozirje. Zaradi te želje, da se jim omogoči samostojnost, tako kot vsem ostalim občinam na tem območju, prosim, da podprete referendum na tem območju. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 28, proti 36. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki I, točka 22 in sicer k predlogu za ustanovitev občine Središče ob Dravi in predlog za ustanovitev občine Sveti Tomaž. Odpiram razpravo. Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa. Sicer, kot zgleda, brez upanja, ampak vseeno, če ne drugo, zaradi magnetograma želim povedati, da se občina Ormož v preteklem obdobju ni delila. Torej, ostala je enotna, čeprav je nekoč bila po velikosti nekje v rangu občine Ljutomer ali pa občine Lenart. Tako občina Ljutomer kot občina Lenart sta se v preteklih obdobjih razdelili, na obeh področjih so nastale nekako štiri občine, tako v Ljutomeru kot v Lenartu, in seveda prebivalci našega območja lahko opazujejo in opazijo, da te sosednje občine, kar se da dobro shajajo in izredno hitro napredujejo. Že včeraj sem tukaj, ko sem se celo zameril nekaterim poslancem, pa nisem tako želel, prebral neke sklepe, neka stališča naših krajevnih skupnosti, ki so jih posredovale tudi v ta državni zbor, ampak na žalost tega niste, poslanke in poslanci, dobili, zato sem jih jaz tukaj predstavil in ne mislim jih več ponavljati. Gre za to, da so v obeh primerih postopek za samostojne občine sprožili sveti krajevnih skupnosti, tako v Središču kot pri Svetem Tomažu. Obe občini imata pač - ali pa obe skupnosti, kjer bi želeli imeti svojo občino - imata to nesrečno okoliščino, da ne izpolnjujeta kriterija števila prebivalcev - prebivalcev imata tam nekje okoli 2300 -, izpolnjujeta pa vse ostale kriterije: imajo šolo, imajo vrtec, imajo pošto, imajo trgovino, imajo cerkev [[...]] Občina Središče ob Dravi je tudi obmejna občina s sosednjo Hrvaško in lahko povem, da ena od zadnjih občin, ki je leta 1958 oziroma 1959 zgubila status občine v Republiki Sloveniji. V Središču je izredno bogato kulturno, gospodarsko, in sicer drugačno življenje, imajo še danes - recimo - aktivno društvo Sokol in pa Sokolano, kar kaže, da je to območje bilo v izredno, bi rekel, v teh narodnostnih gibanjih izredno narodno zavedno. Nič drugače ni pri Svetem Tomažu. V enem in drugem kraju ugotavljajo, da so prikrajšani za razvoj in da bi jim priložnost samostojne občine dala nove razvojne možnosti. Tudi sam mislim, da bi na območju zdajšnje občine Ormož lahko mirno in z veliko mero razvoja obstajale in eksistirale vsaj tri občine, medtem ko smo sedaj nekako z različnimi interesi povezani v eni veliki občini. Vseh prebivalcev nas je nekje okoli 18 tisoč, s tem pa bi seveda dolgoročno lahko zagotovili tri, bi rekel, izredno uspešne občine. To, kar piše vlada v svojem predlogu, v svojem mnenju, na katerega se gospa državna sekretarka tukaj sklicuje, je pač prepis in je ugotovitev ormoškega občinskega sveta, ki pa absolutno za ti dve sredini ne drži. Torej, ne Središče in ne Sveti Tomaž nista bila v preteklosti neto prejemnik finančnih sredstev. Tu se omenja, da se je v zadnjem času pri Svetem Tomažu zgradila šola, ampak lahko vam povem, prebivalci tega kraja so 15 let plačevali občinski samoprispevek da so potem po dvajsetih letih s pomočjo države in pa s pomočjo občine Ormož dobili šolo. In sicer, kot nadomestilo za montažni objekt, ki ga je zgradila država tam nekje leta 1970, ko se je zgodila ena huda prometna nesreča, ker do takrat so se učenci stega območja, iz Tomaža pri Ormožu, vozili v šolo na Ptuj, na začetku leta 1970 pa je avtobus, ki je prevažal otroke, pripeljal pod tovorni vlak in je bilo takrat veliko otrok mrtvih in veliko otrok poškodovanih. In v zameno za to je takrat država na tem območju zgradila montažno šolo. Po dvajsetih letih pa so na tem območju dobili s pomočjo države [[Znak za konec razprave.]] - bom takoj končal - zidan objekt. Vendar, kot sem že rekel, 15 let so zato plačevali občinski samoprispevek. In to mnenje je skregano z vsako logiko.
Hvala lepa, gospod Sok.
Samo da zaključim, gospa podpredsednica. Predlagam vam, da ta predlog za referendum na teh dveh področjih podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Trofenik, izvolite.
Hvala za besedo. Seveda polemizirati s takimi netočnostimi in operirati z mrtvimi otroci, da bi zagovarjali nekaj, bom povedal, vsaj v čem. Občina je zgradila dve leti nazaj novo šolo, pa 1972. leta tudi novo šolo. Takrat, ko niti v mestnem središču ali občinskem središču ni bilo šole s telovadnico. Danes ste slišali, da ustava jamči pravico do lokalne samouprave. To, kar je predgovornik povedal, drži, zato ker se nismo delili, ne 1994 in ne pozneje smo lahko dokaj kvalitetno zagotavljali poslansko ali ustavno dolžnost zagotavljati lokalno samoupravo in gradili od leta 1973 s tempom vsako drugo leto leto ena šola ali športna dvorana, ena telovadnica in podobno. Seveda, za politične cilje so tudi take dezinformacije v redu. Ampak, moram povedati za Središče ob Dravi: vse naše krajevne skupnosti so pravne osebe, cela občina Ormož je obmejna občina v 10-kilometrskem pasu, razen 5% površine, da še vedno vlada solidarnost, da mesto Ormož plačuje energetski prispevek, da se lahko Središče ob Dravi plinificira in da bo to plačevalo 21 let, ker drugače ne bi bilo plinifikacije, da to, za kar se drugi borijo, te naše krajevne skupnosti imajo. Ne samo, da imajo šole, ambulante in podobno, v Središču ob Dravi je celo lekarniška postaja, zavod in lekarna sta občinska, seveda za 2.000 prebivalcev nobena lekarna ni rentabilna, zato nerentabilno poslovanje pokriva, seveda, lekarna oziroma posredno občina in tako naprej bi našteval, ker so bile včeraj diskusije, vprašanja vladi, kaj pomeni ogrožati infrastrukturo ali izvajanje gospodarskih javnih služb. Pomeni tudi to, če bi prišlo do izločitve občine Središče, da so pretrgani vsi glavni cevovodi, ki napajajo ostali del občine in sosednjo občino Ljutomer, in kdor pozna zakonodajo, ve, kdo je odgovoren, katera lastnina je in kako bi ena občina lahko zagotavljala nemoten pretok in podobne zadeve. Seveda, občinski svet je zavrnil z veliko večino obe pobudi, z rezultatom 17:7, ob enem vzdržanem glasu in enem odsotnem. In seveda, če bi elaborati na zborih občanov, ki so bili sklicani, in konkretno za Središče dva - zakaj dva, zato ker je eno naselje zahtevalo ločeno, ker ne želi niti v primeru biti zraven - je bil zbor občanov nesklepčen. Predlog za občino Sveti Tomaž pa lahko vsak tu vidi in pošiljajo občani podpisane zahteve iz naselja Zgornji Ključarovci, da želijo, da skličem zbor občanov in da omogočimo referendum za odcepitev iz območja, ki je predvideno za novo občino. Ravno ta kvaliteta, če lahko tako rečem, da je bilo toliko pametnih v preteklosti, je omogočila, čeprav govorijo, kako smo nerazviti in ne vem kaj, marsikaj res manjka, ampak da je kvaliteta lokalne samouprave bistveno drugačna kot tistih, ki so se delili, in marsikdo to tudi to javno priznava. Seveda, če ne bi bili tako močni, kot smo, ne bi mogli prihodnji teden odpirati doma za ostarele za 150, brez pomoči države, enega tolarja, in v vrednosti investicije milijardo 100, to je edinstven primer v Sloveniji, in podobne zadeve. In na taki moči in ugledu smo dobili tudi tuje kredite, kot je pariški kredit, ki je, veste, edini, razen tistega, ki ga je država vzela, to pa seveda zahteva neko kritično maso, da lahko zadovoljujemo potrebe občanov v najširšem smislu zagotavljanja lokalne samouprave. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Sok, replika, izvolite.
Če bi tole poslušali, bi se zdelo, da je pri nas res vse idealno in v najlepšem redu. Torej, meni je res žal, da niste poslanci prejeli tega, kar so poslali gospodu Pahorju iz teh sredin. Enostavno pač ni razdelil. Sam sem to včeraj prebral. To je s sestanka vseh osmih predsednikov krajevnih skupnosti, ki se je vršil 28. novembra 2001. Da vas ne utrujam, samo eno točko, prvo, bom prebral: "Člani svetov vseh krajevnih skupnosti so zelo razočarani in ogorčeni nad načinom in pristojnostmi, ki jih imajo krajevne skupnosti," in potem dalje naštevajo, kaj se dela in kako potekajo te zadeve. Kar se tiče Tomaža, vam lahko povem, da štiri ali pet vasi od petnajstih še vedno nimajo vode; da je več kot polovica cest makadamskih. Že včeraj sem povedal, da si ljudje nesejo zjutraj en par čevljev v roki, da se lahko preobujejo, ko stopijo na avtobus, da ne pridejo v Ormož, ali pa v Maribor, ali pa na Ptuj, ker pri Tomažu itak ni nobenih delovnih mest, da ne pridejo z blatnimi čevlji. Torej, to je naša realnost. In ti ljudje tu pišejo, da če se ne bo na tem področju hitro kaj zgodilo, da bo to območje, ki se izredno hitro prazni, postalo prej ko slej naselje ostarelih, povečini kmetov in delavcev z zelo nizkimi prejemki. Ne bom oporekal temu, da nismo nekih zadev v Ormožu na račun Tomaža in pa Središča pridobili. Jaz sem namreč v Ormožu doma. Res smo, tudi dom za ostarele odpiramo, sicer tako, kot je gospod Trofenik rekel, s hipotekarnim kreditom pariške banke, ki ga je najelo eno privatno podjetje, ustanovljeno skupaj z občino Ormož. To bo seveda treba vrniti, dom bomo imeli, ampak dobro, rabimo to. Tudi nova delovna mesta, tudi gimnazijo smo dobili v novejšem času s pomočjo državein pa, seveda tudi z angažiranjem, občinske ceste. Res je tudi, da smo zgradili veliko športnih objektov, ampak večina ljudi pač ne živi od športa, živijo od tega, kar ustvarijo in predvsem pri nas se je zanemaril razvoj komunalne infrastrukture. To so tudi razlogi, ki jih v teh elaboratih, v katere pa se vlada na žalost ni spustila in jih ni podrobno analizirala, iz teh razlogov se te sredine odločajo za samostojne občine. Bili so zbori občanov, v Tomažu je bil zbor občanov, ki se ga je udeležilo prek sto prebivalcev, bili so seveda vabljeni vsi, ampak od tega so samo štirje glasovali proti temu, da ne bi imeli svoje občine. Na področju Središča ob Dravi sta bila dva zbora, en v Središču, kjer so vsi prisotni 100% potrdili, da hočejo imeti svojo občino, in pa en ločeni zbor za dve ostali vasi, kjer pa je bil zbor občanov nesklepčen. Mislim, da je iz tega vse povedano, da si pravzaprav prebivalci tega področja želijo svojo občino. Če pa si je ne želijo, potem pa bodo na referendumu, če bodo to možnost dobili, itak to možnost zavrnili in bo zadeva postala brezpredmetna. Torej, prosim samo za to, da jim damo to možnost, da se kot obmejne občine izjasnijo in da potem pač ponovno državni zbor odloča o tem, ali bodo občino imeli ali ne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Preden dam možnost za repliko gospodu Trofeniku, želi gospod Čebulj. [[Ne.]] Proceduralni predlog, gospod Čebulj.
Spoštovana podpredsednica, poglejte. Ta dvoboj med občinskim svetnikom Ormoža in njegovim županom, mislim, da ne sodi tak način razprave, ker dejansko je to v bistvu že nek politični dvoboj za verjetne lokalne volitve, verjetno mesta župana. Bi predlagal, da se taka obravnava eventualno pač dovoli pri obravnavi nezdružljivosti funkcije občinskih svetnikov in poslancev državnega zbora, in seveda tudi županov in poslancev državnega zbora. Drugače bi vas pa prosil, da prekinete te razprave, ker ne sodijo v državni zbor, ker to gre dejansko za obračunavanje župana in svetnika. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Čebulj, kot me verjetno poznate, zelo natančno poslušam razprave in to je bila ena izmed bolj tehtnih razpravo o ugotavljanju izpolnjevanja pogojev in tehtanje vseh argumentov "za" in "proti". Tako če bi ocenila, da nista ne prvi ne drugi navajala tehtnih razlogov ob amandmaju, ki je pred nami, verjemite, da bi ju že opozorila. Da pa oba natančno poznata zadevo, pa se iz njune razprave zagotovo vidi. Tako mislim, da je moja ocena, da dovoljujem razpravo obeh, bila korektna in da ju ne prekinjam v njunem razpravljanju. Želi še kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 67 poslank in poslancev. Za je glasovalo 21, proti 42. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki I, točka 23, in sicer predlogu za ustanovitev občine Pertoča. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 38. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki I, točka 24, in sicer predlog za ustanovitev občine Makole in predlog za ustanovitev občine Poljčane. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 26, proti 36. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki I, točka 25 k predlogu za ustanovitev občine Planina, predlog za ustanovitev občine Ponikva in predlog za ustanovitev občine Šentjur. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 37. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki I, točka 26, in sicer predlog za ustanovitev občine Mokronog in predlog za ustanovitev občine Šentrupert. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 23, proti 38. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki I, k točki 27, in sicer k predlogu za ustanovitev občine Leskovec. Odpiram razpravo. Gospod Kramberger, izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica, za besedo. Kolegice in kolegi! Prepričan sem, da občina Leskovec, če bi jo potrdili oziroma določili referendumsko območje, ne bi ravnali napak. Torej, če bi upoštevali to izjemo. Poglejte. Zdajšnja občina, občina Videm, pod katero spada ta krajevna skupnost, se tudi strinja s tem in gre za dve zelo različni naselji, eno je na Ptujsko-Dravskem polju, drugo, torej Leskovec, Zgornji Leskovec, to naselje je v Halozah. Haloze, zanje veste, kateri ste hodili po teh krajih, veste, kako zahtevno območje je to za izgradnjo infrastrukture. Moram povedati tudi to, da je to obmejna krajevna skupnost in da je praktično brez tistih obmejnih označb, ki označujejo državo Slovenijo, Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško, bi lahko točno določili mejo. To govori o tem, da sosednja država Hrvaška zna veliko bolje poskrbeti za obmejna območja, kot to znamo mi. Prepričan sem, če bomo glasovali za to [[...]] [[Nemir v poslanskih klopeh.]] [[...]]Kolegice in kolegi, saj bom hitro končal, nisem znan po tem, da bi dolgo govoril, ampak poglejte. Res, tukaj gre za specifikum in predlagam, da bi ga upoštevali in določili to referendumsko območje. Vlada je v svojem mnenju bila res zelo skopa in je napisala klasični stavek tako, kot skoraj pri vseh obrazložitvah. Dovolite, da ga preberem: "Ob upoštevanju vzajemnosti pogojev, ki opredeljujejo trajno sposobnost občine zadovoljevati potrebe in interese svojih prebivalcev, vlada meni, da jih predlagana občina Leskovec ne bi mogla trajno zagotavljati." Ta učeni stavek spremlja vsa mnenja, ki smo jih pravzaprav danes obravnavali. Prosil bi, če lahko ta predlog za referendumsko območje podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Pukšič, izvolite.
Pridružujem se predlogu za glasovanje za podporo k ustanovitvi te občine in to, kar so zapisali, je točno. Predlog za ustanovitev nove občine Leskovec občinski svet občine Videm podpira, predlaga ustanovitev občine na območju s 1980 prebivalci, predlagateljutemeljuje predlog z zaokroženo geografsko celoto, obmejno lego območja in z lego v hribovitem delu sedanje občine. Mislim, da imajo vso pravico v skladu z veljavno zakonodajo, da dobijo referendumsko območje. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 34. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki I, točka 28, in sicer k predlogu za ustanovitev občine Podnanos. Odpiram razpravo. Gospod Mamić, izvolite.
Pozdravljeni vsi! Če pogledate v Poročevalcu na strani 73, je Podnanos počrnjeno in to je samo polovica predloga počrnjenega. Drugače spada zraven še Lozice in Podgrič. Prej pogovarjal z gospo sekretarko in mi je rekla, da tega ni v materialu. In res, tudi v tistem materialu, s katerim razpolagamo, res tega ni. Med tem časom sem poklical predsednika krajevne skupnosti Podnanos, da mi je poslal še po faksu dokumente, ki kažejo na to, da je vloga ali pobuda oziroma predlog, da je bil pravilno napisan, z Lozicami in Podgričem, in da bi to morali obravnavati. Zdaj, zakaj ni prišlo do gospe sekretarke, enostavno ne vem. Tukaj imam papirje, lahko vam jih dam, če je treba kaj o njih glasovati, ne vem. Samo, da ne bo izpadlo, da je nekdo hotel nekaj podtikati. Seveda, zdaj tak predlog, kot je narisan, verjetno tudi sam verjetno ne bi bil kaj preveč navdušen za to. Samo, ker piše, da je tudi 831 prebivalcev, pa v resnici, ker sta dve krajevni skupnosti, okoli 1450 - ne me držati za besedo, za nekaj ljudi, prebivalcev - in Podnanos je bila, pravijo, tudi stara občina, kakšenkrat, pred zadnjo delitvijo občin, ko se je Vipava odcepila od Ajdovščine, so takrat tudi že bile pobude. Ne vem, zakaj ni uspelo. V glavnem, ti ljudje bi radi na demokratičen način prišli do svoje občine. Imajo tudi razvito občino toliko, da trdijo, da lahko tudi preživijo samo. Tako ne vidim razloga, da se ne bi podprlo; samo, zdaj ne vem, kakšna je procedura glede teh papirjev. Ali vam lahko dostavim? Ne vem, povejte. Ali pavzo naredimo? Ne vem.
Hvala lepa. Če dovolite, gospod Mamić, bom dala besedo gospe Prašnikar, da pojasni, kar mislim, da sta si že v odmoru izmenjala par besed na vašo dilemo. Gospa državna sekretarka, izvolite.
Hvala. KOt sem že povedala, smo mnenje pripravili glede na predlog, ki ga je podal svet krajevne skupnosti Podnanos in vsebuje naselja, ki so tudi v gradivu našteta. In ta naselja seveda tudi, tako kot je navedeno, obsegajo pač 831 prebivalcev. Tako drugega predloga v zvezi z občino Vipava, drugi predlog nam ni bil posredovan. Poleg tega pa smo v mnenju še navedli, da je na predlaganem območju tudi štirirazredna osnovna šola in da na tem območju ni zagotovljeno primarno zdravstveno varstvo, kakor tudi, da preostanek sedanje občine Vipava že - če bi šlo seveda za konkretni predlog, o katerem smo govorili - torej, da preostanek ne bi več izpolnjeval z zakonom določenih pogojev za občino.
Hvala lepa. Gospod Mamić, izvolite.
Glejte, po faksu sem dobil obvestilo, da je vse vloženo pravočasno. In če preberem, recimo, en stavek iz dopisa krajevne skupnosti z dne 4.12.: "Z ozirom na vaš predmetni dopis in priloženo kopijo pisma občine Vipava, vas obveščamo, da sta v roku in v skladu z zakonom predlog za izločitev dela občine Vipava v novo občino Podnanos podala sveta krajevnih skupnosti Podnanos in Lozice, ki sta predlog tudi podpisali in katerih naselje Kraševec in [[...]] [[Nerazumljivo]] [[...]]Grič, Podnanos in Porečje so tvorila tudi referendumsko območje po odloku državnega [[...]]
Gospod Mamić, dovolite!
Pa to je bilo! To je prišlo na vlado!
Gospod Mamić, ker je gospa Prašnikar na moje vprašanje odgovorila, da teh vaših papirjev takrat, ko sta se usklajevala, ni videla, bom zagotovo ravnala enako kot v primeru gospoda Rokavca. Prekinjam zasedanje za deset minut in prosim, da se uskladita. Hvala lepa. Nadaljevali bomo ob 16.37 uri.
Spoštovane, spoštovani! Ker smo nesporazume uspeli razčistiti, vas lepo prosim, da se nam pridružite. Še enkrat, spoštovani in spoštovane, lepo prosim, ker smo nesporazume razčistili, bomo nadaljevali. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci, ker bomo ugotavljali navzočnost, lepo prosim, da zasedete svoja mesta. Ugotavljamo navzočnost. Navzočih je 52 poslank in poslancev; državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Po posvetovanju gospoda Mamića s strokovnimi službami državnega zbora in s predstavnico ter predstavnikom vlade smo nesporazume, ki so pripeljali do te prekinitve, odpravili. Prehajamo na odločanje o amandmaju k točki I, točka 28, to je predlog za ustanovitev občine Podnanos. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev. Za je glasovalo 27, proti 38. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki I, točka 29, in sicer k predlogu za ustanovitev občine Frankolovo. Odpiram razpravo. Gospod Petan, izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani! Želel bi upravičiti ali argumentirati zahtevo za nadaljevanje postopka za ustanovitev občine Frankolovo. Najprej bi želel omeniti, da je Frankolovo že bila občina, in to ne v sivi davnini, ampak kar bliže nam. Torej, če so takrat lahko uresničevali svoje pravice, želje in potrebe v samostojni občini, potem verjetno ni nobenega razloga, da tudi sedaj ne bi upravičili te naloge. Dejstvo je, da ima Frankolovo tudi ugodno geografsko lego - leži na obeh straneh magistralne ceste Celje-Maribor. To pomeni, da ne bo potrebno po kakšnih stezicah odhajati v svet, kot smo lahko danes slišali. Želel bi tudi omeniti, da verjetno on izpolnjuje tudi druge pogoje, ki so zapisani v sedanji zakonodaji, o katerismo sicer danes bolj malo govorili: razen te zdravstvene službe, imajo šolo, vrtec, pošto. Naj omenim, da njihova pošta 3213 že dolgo obstaja, to je verjetno tudi v primerjavi z drugimi ena od bistvenih prednosti, kajti pošte ni tako enostavno pridobiti. Ko smo že danes toliko govorili o zdravstvenem varstvu, lahko rečem, da tudi v bližnji prihodnosti bodo tudi to uredili. Prav gotovo pa, če bi bili samostojna občina, bi jim to uspelo veliko prej. Za to imajo namreč veliko dokazov tudi v bližnji soseščini,kjer so nastale občine, ki so približno tako velike, kot je Frankolovo. Res je, da se sedaj Frankolovo kot krajevna skupnost kar dobro razvija, vendar je bližnja preteklost pokazala, da tisti kraji, ki so dobili samostojno občino, so se bistveno hitreje razvijali. Prav zato tudi Frankolovčani pričakujejo, da bodo dobili možnost, da nadaljujejo postopek za ustanovitev občine in zato tudi sam naprošam za podporo državni zbor. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 37. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki I, k točki 30, in sicer k predlogu za ustanovitev občine Log-Dragomer. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati [[...]]Gospod Cukjati, izvolite.
Spoštovani. Območje Log-Dragomer leži pri Brezovici, to je neposredno območje ob obrobju Ljubljane, kjer se dogaja velika migracija, ustvarja se velik bivanjski center, središče in v nekaj letih je število prebivalcev močno naraslo. Vsekakor ima to naselje sedaj daleč do občine Vrhnika, nekako je izven gravitacijske smeri, kajti to je naselje, ki gravitira proti Ljubljani, Ljubljani se ne more priključiti, ker je vmes občina Brezovica, tako da je smiselno prisluhniti pobudi, da se izvede referendum in če bo referendum pokazal visoko stopnjo soglasja krajanov, bi veljalo tem krajanom dovoliti lastno občino.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 37. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o zadnjem amandmaju k točki I, in sicer k točki 31, to je k predlogu za ustanovitev občine Izlake. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev. Za je glasovalo 22, proti 40. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Zdaj pa prehajamo na razpravo in odločanje o amandmajih k točki II, in sicer, da "državni zbor ugotavlja, da z zakonom določenih pogojev za izločitev dela območja občin in njihovo priključitev k sosednji občini ne izpolnjujejo" - tak je predlog odbora. K točki II sta vložena dva amandmaja k točki 1, ki sta enaka. Predlagatelj prvega je gospa Maria Pozsonec, predlagateljici amandmaja z enako vsebino sta tudi poslanski skupini Socialdemokratske stranke Slovenije in Nove Slovenije. Odpiram razpravo. Gospa Pozsonec, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Dala sem pobudo za izločitev naselja Martjanci in občine Moravske Toplice in priključitev k mestni občini Murska Sobota. Pripomnila bi, da to ni moje volilno okolje, torej ne gre za manjšino, za to sem se odločila zgolj zaradi pravičnosti. Ker je krajevna skupnost Martjanci, ki zajema naselje Martjanci, na zboru občanov dne 21.5.2001 soglasno sprejela sklep, da se da pobudo za izločitev naselja Martjanci iz občine Moravske Toplice in priključitev k mestni občini Murska Sobota. Menim, da imajo izredno tehtne razloge za to, kajti naselje Martjanci je pravzaprav z vsemi povezavami, kar se tiče lokalne samouprave, vezano na Mursko Soboto. V nekdanji občini Murska Sobota je bilo to naselje v vseh prostorskih planih obravnavano kot primestno naselje. Naselje Martjanci ima zgrajeno kanalizacijo, ki je priključena na čistilno napravo mesta Murska Sobota. To naselje se od leta 2000 oskrbuje z vodo iz mestnega vodovoda Murska Sobota. Naselje Martjanci ima urejen odvoz odpadkov, ki ga opravlja Komunala d.d. Murska Sobota. In za mene, kar je pravzaprav še najvažnejše, omenjeno naselje spada pod murskosoboški šolski okoliš in tako da vsi šoloobvezni otroci obiskujejo osemletko na osnovnih šolah v Murski Soboti. Še druga, izredno pomembna stvar, da je vseh zaposlenih v naselju Martjanci na območju mestne občine Murska Sobota in to pomeni 92% procentov vseh krajanov. Torej, menim, da naselje Martjanci je s komunalno infrastrukturo, poslovno, prometno, upravno, razvojno, kulturno in tradicionalno povezano z mestom Murska Sobota. Glede na to, da ne želijo novo občino, glede na to, da drugi trije primeri so bili pozitivno rešeni, upam, da boste ta amandma podprli. Kar se tiče zdravstvenega doma, da je zdravstveni dom v Martjancih, in sicer to je podružnica Murske Sobote, zdravstveni dom bo ostal še naprej tam, kjer je, in da Moravske Toplice nimajo zdravstvenega doma, tisto, če hodijo v Moravske Toplicah, pozdravijo. Zdaj ugotoviti, da oni niso sposobni oskrbeti svoje občane z zdravstveno zaščito, to je zato malo smešno. To je eno. Drugo. Menim, da to - zdravstveni dom, je zlorabljeno ves čas, ker ne vem, nekdo pa res ima čudne predstave, da v vsakem občinskem središču bomo zdaj gradili zdravstveni dom. Veste, da je zdravstvena mreža že skoraj v sesulu, tako da so privatni zdravniki. Tako menim, da to pa res ni vzrok, da petsto ljudi ne more oditi zato, ker šest tisoč ljudi nima posebej zdravstvenega doma, čeprav oni tudi imajo samo to izpostavo iz Murske Sobote. Prosim vas za podporo amandmaju.
Hvala lepa. Gospod Džuban, izvolite. Gospa Pozsonec, se lahko izključite? [[Da.]] Hvala lepa.
Včerajšnji in današnji dan dajeta redko priložnost poslancem, da pridobivajo poceni politične točke, in to z načinom, ki ni dober. Ne vem, zakaj to mora početi tudi gospa Pozsonec. Bom obrazložil, zakaj. Namreč sama je rekla, da to ni njeno volilno območje in ta rešitev bi prizadela tudi pripadnike madžarske narodnosti. Zaradi tega sem to rekel. Razlog je pa naslednji. Poglejte. Če vzamete Poročevalca na 80. strani in pogledate kartografski prikaz občine Moravske Toplice ali glejte mojo roko, če bi v tej strani izrezali eno kocko, je to približno naselje Martjanci, ki šteje petsto prebivalcev. V občini Murski Soboti, kot je bilo rečeno, takrat ni bilo narejeno nič, ampak takrat je bil takšen čas. V občini Moravske Toplice je v zadnjih sedmih letih izgrajena kanalizacija, državna cesta, ki je državna, ampak vzporedno z državno cesto, veste - tisti, ki ste župani predvsem - pločniki, osvetlitev, vsa infrastruktura, ki pač gre pod cesto. Obnovljena je zdravstvena postaja. Izgrajen je športni center. Migracija vseh prebivalcev Pomurja je v smeri Murska Sobota, ne samo Martjanec. Martjanci so zelo blizu, bliže Moravskim Toplicam, ampak v tem sistemu tudi kartografsko znotraj občine Moravske Toplice. Velika verjetnost je, da bi se zdravstvena postaja ukinila, ker Murska Sobota ima zelo močan sistem. Moravske Toplice v tem primeru ostanejo popolnoma brez. Drugo, kar sem hotel reči. Če gledate moje prste, je ta spodnji del Goričkega ravninski. In pretežni del Goričkega je tudi del madžarske narodnosti, ob meji seveda. Martjanci z ozirom na to, kar sem rekel, da so izgrajeni - in o sistemu financiranja seveda prihodki, ki so za neko občino, bi se tokrat začeli koristiti tudi za druge predele občine. Tudi Goričkega in tudi tistega dela, ki ga poslanska kolegica pokriva. Če to odnesemo ven, Moravska občina dobi toliko manj sredstev, ki bi se tokrat koristila za potrebe prebivalcev, o katerih veliko govorimo. Martjanci je bila večja krajevna skupnost, ki je pokrivala štiri ali pet naselij. So se vmes razdelili zaradi razlogov, ki so vam tudi poznani, ampak tokrat se je selil samo tisti del, ki je zgrajen. Druga naselja iz bivše krajevne skupnosti Martjanci kanalizacije športnega centra, zdravstvene postaje ne bodo videli nikoli, ampak naj bi pa ostali v občini Moravske Toplice in se financirali s preostanka prihodka, ki bi pač pritekal v občino Moravske Toplice. Sam ne pridem domov, brez da bi se skozi to naselje vozil. In kljub temu upam to povedati in glasovati "proti", ker se mi ta rešitev ne zdi poštena. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospa Pozsonec. Izvolite.
Ne razumem povezave s skupnostjo, ki jo jaz predstavljam. To je eno. Drugo pa, čudno so gradili kanalizacijo na soboško omrežje. Tam so izgradili kanalizacijo na soboško omrežje, ker tako imajo. Torej, še enkrat samo to ponavljam: komunalno, infrastrukturno, poslovno, prometno, upravno, razvojno, kulturno, povezano je z mestom Murska Sobota. In odločitev je v vaših rokah.
Hvala lepa. Replika, gospod Džuban. Izvolite.
Kanalizacija je usmerjena v smeri čistilne naprave v Murski Soboti zaradi tega, ker pač v breg voda ne teče. Drugo. Vodovodna oskrba je za večino Prekmurja - ali za bivše soboške občine so vodni izviri v občini Murska Sobota. In tudi pretežni del občine Moravske Toplice, preostali del, ki naj bi bil, se oskrbuje iz teh vodnih virov. Zbirališče odpadkov. Vemo, da se ne gradijo v vsaki občini, pač pa se centralno gradi za celotno Pomurje. Meni se zdi, da se celo za en del Slovenije gradi v občini Puconci, kjer se pač zbirajo odpadki za celotno Prekmurje, ne samo za Martjance, kjer je petstoprebivalcev. In je pač splet okoliščin, da je temu tako. Iste lastnosti, kot jih imajo Martjanci, ima vsaj 30 vasi še v Prekmurju, ki gravitirajo na Mursko Soboto, kjer je Mura s 5.000 zaposlenimi in tako dalje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 21, proti 36. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet; s tem je postal tudi amandma dveh poslanskih skupin enake vsebine brezpredmeten. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmajih, ki so vloženi k točki III, in sicer gre za spremembe imen in sedežev občin. V razpravo in odločanje dajem amandma k točki III, točka 1, in sicer pobuda za spremembo imena občine Dobrova-Polhov Gradec v novo ime Dobrova. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 19, proti 33. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki III, k točki 2, in sicer amandma k pobudi za spremembo imena občine Miklavž na Dravskem polju v občino Miklavž. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 33. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo o amandmajih k IV. poglavju, lahko rečem, in sicer k predlogom za spremembo statusa občin. Najprej dajem v razpravo in odločanje amandma k točki IV, k točki 1, in sicer gre za predlog za spremembo statusa občine Jesenice v mestno občino Jesenice. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 28, proti 27. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki IV, točka 2, in sicer predlog za spremembo statusa občine Radovljica v mestno občino Radovljica. Odpiram razpravo. Gospod Vnučec, izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani. Tudi občina Radovljica se poteguje za status mestne občine iz istih razlogov, kot smo pravkar potrdili tudi Jesenice, in je prav tako, da se bodo lahko odločili o tem statusu. Občina Radovljica je pridobila mestne pravice že 1473. leta in po odločbi ustavnega sodišča in tudi po zakonu je tudi že ta državni zbor priznal status mestne občine na podlagi zgodovinskih dejstev. Prav tako sem osebno prepričan, da v primeru potrditve predloga, da občina Radovljica pridobi status mestne občine, bi se sigurno kakšna od sosednjih občin priključila taki občini. Poleg tega pa tudi kriterij, en od kriterijev, da je premalo delovnih mest glede na aktivno prebivalstvo, ne drži, saj je približno pet let nazaj v občini Radovljica, ki izrazito ima - kjer je gospodarstvo sestavljeno predvsem iz industrije, bilo številno veliko stečajev, ki so se pa sedaj sanirali, in po lanskoletni statistiki je občina Radovljica med tistimi, v kateri se je največ zmanjšala brezposelnosti in se povečalo število delovnih mest, in se tudi vztrajno povečuje. Menim, da je to zadostni razlog, da se tudi občini Radovljici omogoči ta možnost in pridobi status mestne občine. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 26. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na razpravo in odločanje o zadnjem amandmaju k točki IV, in sicer k točki 3, k predlogu za spremembo statusa občina Škofja Loka v mestno občino Škofja Loka. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 28 [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da amandma pod tri ni bil sprejet, oziroma k točki tri ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmajih k V. Dajem v razpravo in odločanje amandma k točki V, in sicer k točki ena, gre za predlog za ustanovitev občine Renče-Vogrsko. Gre za spremembo območja, in sicer predlog za ustanovitev občine Renče-Vogrsko. Odpiram razpravo. Gospod Mamič, izvolite.
Hvala. Ker izhajam iz soseščine tako rekoč, so mi znane zadeve iz bodoče, upam, občine. Povem naj nekaj skopih podatkov, a vendar bogatih. Sama občina, oziroma Renče in Vogrsko, spada v obmejni pas, torej ne meji na Italijo, je pa v obmejnem pasu 10 km. Potem ima 4.100 prebivalcev. Ima izredno razvito gospodarstvo, industrijo in gradbeno in mizarsko in kemijsko in tako naprej. Imajo zelo razvito kmetijstvo, sadje in zelenjavo. Imajo 230 podjetnikov. Obeta se tudi, da bo turistično razvito, zato ker lani, ko sem bil gost Hita, so rekli, da bodo delali novi center na Vogrščku, tako da bo tudi turizem, tudi sam Vogršček bo s tem oplemeniten. In, tudi imajo veliko možnosti za razvoj kmečkega turizma, ker imajo en krasen dvorec in tako naprej. Kar je še zelo zanimivo, imajo zaposlenih 1.100 ljudi in imajo še možnosti za zaposlitve. Kar se tiče financ so že do zdaj dokazali, da so sposobni živeti, ne samo da bi živeli, ampak od tiste realizacije, kar jo imajo, dobijo nazaj samo 13% denarja. Se pravi, vsi pogoji, tako mislim, da so izpolnjeni, da bi se ta občina lahko, nova občina, imenovala Renče in Vogrsko. Zaenkrat samo to.
Hvala lepa. Gospod Rokavec, izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Namreč, iz mnenja vlade, ki je dejansko zelo skopo, je zapisano [[...]]"ob upoštevanju vzajemnosti pogojev, ki opredeljuje sposobnost občine zadovoljevati potrebe interesov svojih prebivalcev, vlada meni, da jih občina ne bi mogla trajno zagotavljati". Meni bi dejansko pred odločanjem izrecno zanimalo, ker se vlada izrecno ne sklicuje na nobenega od pogojev, ki so opredeljeni v 13. členu zakona. Kakor mi je pa znano, pa pogoj iz 13.a člena tukaj izpolnjujejo. Namreč, gre se za tako imenovano obmejno območje v obmejnem pasu. In dejansko me zanima, kateri so tisti argumentirani razlogi, ki so tudi po 13. členu zakona o lokalni samoupravi, da to referendumsko območje oziroma predlog ne izpolnjuje pogojev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa državna sekretarka, izvolite.
Hvala. V primeru ustanovitve občine Renče-Vogrsko je bil predložen k predlogu za ustanovitev tudi elaborat, v katerem so predlagatelji naštevali vse, kar na tem območju obstaja, torej od geografsko-demografskih značilnosti, šolstva, zdravstva, gospodarskih aktivnosti, tudi posebej povedali, kaj na tem območju je. Vendar je vlada v tem primeru presodila, da kljub vsemu - seveda, spet govorimo o izjemah od števila prebivalcev - ta utemeljitev, v bistvu, izjem pravzaprav ni bila takšna, da bi bilo mogoče pripraviti predlog drugače, kot smo ga pripravili. Kljub temu da je elaborat povedal dejanske podatke, te utemeljitve izjem v tem primeru, ki smo ga podrobno proučili, niso bile take.
Hvala lepa. Gospod Mamić, izvolite. Gospa državna sekretarka, se lahko izključite? Hvala lepa.
Ljudje, ki so bili tu včeraj, so mi povedali, da ko so - samo ta podatek navedem še enkrat, čeprav sem ga že povedal - notranjemu ministru povedali, da samo 13% dobijo nazaj od realizacije, se je začudil. In kot članu vlade, se mi zdi, kot da mu je bilo žal, da ni nič pomagal, da bi rekel kakšne besede, da bi se ta občina res ustanovila. Torej, če ta občina nima pogojev, potem pa res nima prav nobena. Zdaj, če smo jih - koliko smo jih sprejeli, smo jih nekaj. Mislim, da prej zasluži ta, kot pa katerakoli druga, glede na navedene podatke.
Hvala lepa. Gospod Podobnik, izvolite.
Hvala lepa. Elaborat o ustanovitvi občine Renče-Vogrsko je eden najboljših, ki smo jih poslanke in poslanci prejeli. Ta elaborat, ki je pripravljen tudi na način, ki očitno kaže na to, da so se predlagatelji resno pripravili, seveda tudi pove, kaj vse ima ta občina: osemletno šolanje, primarno zdravstveno varstvo občanov, oskrbo z živilskimi potrebščinami, komunalno opremljenost, ki jo potem zelo podrobno utemeljujejo, poštne storitve, finančne storitve, knjižnico, prostore za upravno dejavnost lokalnih skupnosti. Seveda, edino vprašanje, ki se tu postavlja, je število prebivalcev. Kot vlada ugotavlja, je število prebivalcev nekoliko pod številko 5.000. Ne bom ponavljal svojih prejšnjih stališč. Menim, da je to tipičen primer, ko se moramo poslanci odločiti, ali sedaj nastopijo razlogi za izjeme. In tu pa lahko nastopi zelo kvaliteten argument, to pa je obmejnost te občine. Menim, da so tu vsi pogoji, da državni zbor oblikuje to referendumsko območje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Božič, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Torej, ponavlja se stara zgodba, in sicer zgodba izpred štirih let. Sosednja občina, ki se je ustanovila pred štirim leti, Šempeter-Vrtojba, je imela sedem tisoč prebivalcev in je vsa zadnja štiri leta samozadostna, ampak pred štirimi leti po volji vladi in po mišljenju, po mnenju je bila neprimerna. Komaj smo jo spravili skozi in danes smo pri isti zadevi. V obmejnem pasu občina, ki dobro gospodari, ki ne prosi, da bo potem dopolnjevana oziroma da bo dobivala finančno izravnavo - zopet je mnenje slabo. To je edina občina, ki je vsaj malo podobna ustanovitvi nove občine na Primorskem, na celem Primorskem, na 32% države ena. Jaz jo bom podprl.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 30. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k točki V, točka dve, in sicer predlog za ustanovitev občine Straža in predlog za ustanovitev občine Otočec - Šmarješke Toplice. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, le-to zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 34 [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Še zadnji amandma k točki V, in sicer k točki tri, to je k predlogu za ustanovitev občine Šmartno pri Slovenj Gradcu. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 34. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na amandma, ki je bil vložen k točki VI, in sicer amandma k točki ena, to je predlog za izločitev naselij Dogoše in Metava iz območja občine Maribor in njihovo priključitvi k občini Duplek. Odpiram razpravo. Gospod Petan, izvolite.
Torej, obe poslanski skupini umikata ta predlog.
Ker je bil amandma umaknjen - hvala lepa - o njem ne bomo odločali. Končali smo torej z odločanjem o amandmajih. Dolžni smo opraviti še glasovanje o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa v celoti. Glasujmo! O predlogu sklepa matičnega delovnega telesa v celoti s spremenjenimi amandmaji. Če sem bila nejasna - ni problema - bomo ponovili glasovanje. Odločam [[...]]Sprejeli smo amandmaje na predlog sklepa matičnega delovnega telesa. O predlogu sklepa hkrati s sprejetimi amandmaji v celoti odločamo. Ponavljamo glasovanje o predlogu sklepa, kot sem ga obrazložila. Glasujmo! Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 17. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Odbor za notranjo politiko je predlagal zboru, da na podlagi 14. člena zakona sprejme predlog odloka. K temu odloku so bili vloženi amandmaji, in sicer jih imate v pregledu amandmajev k predlogu odloka po 14. členu zakona o postopku za ustanovitev občin ter za določitev njihovih območij, enofazni postopek z dne 21.2.2002. Glede na izglasovani sklep ostanejo brezpredmetni amandmaji vsi razen teh, o katerih bomo seveda počasi razpravljali in odločali. Razpravo in odločanje bomo seveda vodili na podlagi pregleda amandmajev, kot sem ga napovedala, z dne 21.2.2002. Glede na sprejete odločitve državnega zbora so postali brezpredmetni amandmaji na prvi strani, drugi strani, na tretji strani. Dajem v razpravo in odločanje [[...]]Spoštovani, upam, da sledite! Smo na strani 3 pregleda amandmajev. V razpravo in odločanje dajem amandma za novo EI. točko, in sicer, da se kot referendumsko območje ustanovi del občine Brežica, ki naj se izloči iz občine Brežica - da ne berem, ker imate pregled pred sabo. Dovolite, da ponovno pojasnim, da smo na strani 3 pregleda amandmajev, in sicer, v razpravo dajem amandma za novo D.I točko in za novo EI. točko. Saj smo s sprejetjem amandmaja ob sklepu izglasovali, da izpolnjujejo pogoje za občino Brežice, Bizeljsko in Dobova. Zato bomo odločali najprej o amandmaju za novo DI. točko, in sicer, da se kot referendumsko območje ustanovi, in tako dalje, posledica tega naj bi bila občina Bizeljsko, in za novo EI. točko, za občino Dobova. V razpravo dajem torej amandma za novo DI. točko. Odpiram razpravo. Gospod Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Ne bi imel vsebinske razprave, temveč povsem proceduralno. In sicer, poglejte, pri prejšnji točki, amandmaju k sklepu, smo z večino odločili v tem državnem zboru, da je sklep vlade oziroma da je predlagani sklep vlade neustrezen, in smo se odločili, da v tem primeru ugodimo oziroma pobudo nekako sprejmemo, je ne zavrnemo kot v smislu neizpolnjevanja pogojev, določenih z zakonom. Glede na to, da praktično ni druge poti, kot da na tem območju razpišemo referendum, mislim, da je to popolnoma logično sosledje, da ne more biti več sedaj tu odločanje o tem, ponovno odločanje o tem, temveč je to zgolj potrditev tistega, kar smo odločili prej. In mislim, da je v imenu pravne države in logike popolnoma logično, da se tu sedaj ne odločamo več o tem, ali ta konkretna krajevna skupnost izpolnjuje pogoje glede na argumentacijo vlade ali ne oziroma glede na tisto razpravo, ampak enostavno mislim, da mora biti v nas toliko korektnosti, da sedaj razpišemo za to območje referendum, kajti če tega ne naredimo, bomo morali kljub temu, mislim, razpisati referendum. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Vizjak, dovolite, da pojasnim. Zakon zahteva dva akta. Najprej zahteva [[...]]Ne želite, da pojasnjujem? Želeli ste samo pozvati kolege, da sledijo prvo sprejetemu sklepu. Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o amandmaju za novo DI. točko. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 26, proti 36. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju za novo EI. točko. Obrazložitev glasu? Prekinjam glasovanje. Samo trenutek!
Gospa podpredsednica, zelo lepa gesta poslanskih kolegov se je zgodila. Pred odločanjem bi prosil za odmor v imenu poslanske skupine.
Prosim?
Odmor bi prosili, odmor.
Koliko časa, gospod Podobnik?
Nekaj več časa bi potrebovali. In zahvaljujem se za kolegialno potezo poslanskih kolegov in vašo kulturo.
Hvala lepa. Lepo prosim, gospod Podobnik - koliko časa pred odločanjem? Koliko časa pred odločanjem želite? Dovolite, gospod Sok. Gospod Podobnik se je prvi javil k proceduralnemu predlogu. Želim, da ga popolnega poda.
Prosil bi za 30 minut odmora. In ne želimo, da danes ne odločamo naprej. To ni naš namen. Smo pa zaprepaščeni nad odločanjem.
Hvala lepa. Ker ob 18.00 uri običajno zaključimo z delom, bomo z obravnavo te točke nadaljevali jutri ob 10.00 uri, nato po vrstnem redu dalje. Hvala lepa in lahko noč!