Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, zahajuji 6. schůzi Poslanecké sněmovny a všechny vás na ní vítám. Chtěl bych vás informovat, že organizační výbor Poslanecké sněmovny stanovil návrh pořadu 6. schůze 21. ledna tohoto roku a pozvánka vám byla rozdána přes poslanecké kluby tentýž den. Prosím vás, abyste se všichni přihlásili identifikačními kartami a případně mi oznámili, kdo žádá o vydání náhradní karty. Chtěl bych říci, že zatím mám informaci od kolegy Tejce, který hlasuje s kartou číslo 1. Kolega Hašek - karta číslo 2 a kolega Fiala - karta číslo 3. Poprosím vás, abyste zaujali svá místa, a poprosím vás o snížení hladiny hluku v sále. [[Zvoní na zklidnění atmosféry.]] Děkuji. Vážené kolegyně, vážení kolegové, poprvé mezi námi vítám prezidentem jmenovanou novou vládu České republiky a chtěl bych požádat jejího předsedu pana Bohuslava Sobotku, aby nám jednotlivé členy vlády představil. Pane premiére, prosím, máte slovo.
Děkuji. Vážený pane předsedo, vážené poslankyně, vážení poslanci, je mi velkou ctí, že vám dnes, tak jak je tradicí v Poslanecké sněmovně, mohu představit osobně novou vládu České republiky, která byla jmenována prezidentem republiky na základě koaliční smlouvy, kterou uzavřely Česká strana sociálně demokratická, hnutí ANO a KDU-ČSL. Tato vláda tedy vznikla na základě minulých voleb do Poslanecké sněmovny. Dovolte mi nyní, abych vám jednotlivé členy vlády představil: Prvním místopředsedou vlády pro ekonomiku a ministrem financí je pan Andrej Babiš. [[Potlesk.]] Místopředsedou vlády pro vědu, výzkum a inovace je pan Pavel Bělobrádek. [[Potlesk.]] Ministrem zahraničních věcí je pan Lubomír Zaorálek. [[Potlesk.]] Novým ministrem obrany je pan Martin Stropnický. [[Potlesk.]] Ministrem vnitra je pan Milan Chovanec. [[Potlesk.]] Ministerstvo průmyslu a obchodu vede Jan Mládek. [[Potlesk.]] Novou ministryní spravedlnosti je paní Helena Válková. [[Potlesk.]] Ministryní práce a sociálních věcí je paní Michaela Marksová. [[Potlesk.]] Ministrem dopravy je pan Antonín Prachař. [[Potlesk.]] Novým ministrem zemědělství je pan Marian Jurečka. [[Potlesk a zleva výkřik "bravo!".]] Ministrem zdravotnictví je pan Svatopluk Němeček. [[Potlesk.]] Ministrem školství je pan Marcel Chládek. [[Potlesk.]] Novou ministryní pro místní rozvoj je paní Věra Jourová. [[Potlesk.]] Ministerstvo životního prostředí vede pan Richard Brabec. [[Potlesk.]] Ministrem kultury v nové vládě je pan Daniel Herman. [[Potlesk.]] A konečně ministrem pro lidská práva, rovné příležitosti a legislativu je pan Jiří Dienstbier. [[Potlesk.]] Vážené poslankyně, vážení poslanci, to je tedy nová vláda České republiky. Dovolte mi, abych za všechny její členy vyjádřil naději v dobrou, efektivní spolupráci mezi vládou a Poslaneckou sněmovnou, mezi vládou a jednotlivými kluby zastoupenými v Poslanecké sněmovně v zájmu občanů České republiky. Děkuji.
Děkuji, pane premiére. Já rovněž přeji nové vládě hodně úspěchů a za nás za všechny asi mohu říci, že se těším na spolupráci. Nyní bychom přistoupili k určení ověřovatelů schůze. Ale jestli chce pan předseda klubu TOP 09 využít svého přednostního práva, nijak ho nebudu omezovat. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Dovolte, dámy a pánové, abych jménem poslaneckého klubu TOP 09 popřál vládě hodně úspěchů, hodně dělného času a také hodně štěstí, které budeme jistě všichni potřebovat.
Nyní bychom tedy přistoupili k určení dvou ověřovatelů této schůze. Navrhuji, abychom určili pana poslance Pavla Čiháka a pana poslance Jiřího Miholu. Zeptám se, zda je zde jiný návrh. Není tomu tak. Zahájím hlasování a ptám se, kdo je pro, abychom určili tyto dva ověřovatele, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má číslo 1. Přihlášeno je 174, pro 170, proti nikdo. Tento návrh byl přijat a já konstatuji, že jsme ověřovateli 6. schůze Poslanecké sněmovny určili poslance Čiháka a poslance Miholu. Chtěl bych vám sdělit, že do zahájení schůze požádali o omluvení své neúčasti tito poslanci a poslankyně: pan poslanec Běhounek do čtvrté hodiny z pracovních důvodů, paní poslankyně Dobešová ze zdravotních důvodů, pan poslanec Holeček z rodinných důvodů, pan poslanec Janulík - osobní důvody, pan poslanec Kaňkovský - pracovní důvody, paní poslankyně Nytrová - zdravotní důvody a pan poslanec Volčík - rovněž zdravotní důvody. Nyní bychom přistoupili ke stanovení pořadu 6. schůze, jehož návrh je uveden na pozvánce. Dovolte mi, než otevřu rozpravu, abych vás seznámil se závěry dnešního grémia. Nejprve vám sděluji, že jsem obdržel dopis předsedy vlády, kterým vláda bere zpět tyto sněmovní tisky: tisk 46, 50, 55, 56, 88, 96 a 97. Proto vás prosím, abyste si v návrhu pořadu schůze škrtli body 30, 31, 7, 8, 12, 45 a 46. Pro vaši informaci, vláda dále bere zpět i tisk číslo 12 a tisk číslo 14, tyto ovšem nejsou součástí 6. schůze. Z grémia navrhujeme zařadit do bloku Volby nový bod. Bod by se jmenoval Návrh na volbu místopředsedy Poslanecké sněmovny. Dále jsem obdržel dopis pana předsedy vlády, kterým požádal, aby vláda mohla předstoupit před Poslaneckou sněmovnu a požádat o vyslovení důvěry. Navrhujeme této žádosti vyhovět, zařadit tento bod do této schůze a projednat ho v úterý 18. února od 11 hodin. To znamená tento bod pevně zařadit na úterý 18. února od 11 hodin. Dále bod 19, což je sněmovní tisk 62, navrhujeme zařadit jako první bod v bloku prvních čtení. Dále pan bývalý ministr průmyslu a obchodu Jiří Cienciala požádal o zařazení nového bodu a současný ministr průmyslu a obchodu Jan Mládek tento návrh podpořil. Jedná se tedy o vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 458/2000 Sb., o podmínkách podnikání a výkonu státní správy v energetických odvětvích a o změně některých zákonů, energetický zákon, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 165/2012 Sb., o podporovaných zdrojích energie a o změně některých zákonů, ve znění pozdějších předpisů, to celé jako sněmovní tisk 99 v prvém čtení, a my ho navrhujeme zařadit jako druhý bod v bloku prvních čtení. [[(14.10 hodin)]] Paní předsedkyně petičního výboru, poslankyně Zuzka Bebarová-Rujbrová, požádala o pevné zařazení sněmovního tisku číslo 48, což je bod 75 návrhu pořadu schůze, na čtvrtek 6. února v 11 hodin. Pokud by se nenaplnil bod Odpovědi členů vlády na písemné interpelace, projednávali bychom ve čtvrtek 6. února mezinárodní smlouvy a zprávy předložené do Poslanecké sněmovny, a to mezi 9. a 11. hodinou, poté by byl zařazen onen bod 75 a pak bychom znovu pokračovali blokem zpráv a smluv. Dále vás chci informovat, že ve středu 12. února bychom projednali body z bloku třetích čtení za předpokladu, že u nich budou splněny zákonné lhůty. Dále vás chci informovat, že jsem obdržel dopis poslance Vojtěcha Filipa, který i jménem dalších předkladatelů bere zpět sněmovní tisk čísl 5, takže si prosím škrtněte bod 18, dále dopis bývalého předsedy vlády Jiřího Rusnoka, kterým vláda bere zpět sněmovní tisk číslo 54, takže si prosím škrtněte bod 32, a dopis poslance Tomia Okamury, který i jménem dalších předkladatelů bere zpět sněmovní tisk číslo 37, takže si prosím škrtněte bod 25. Poslední věc z mojí strany je, že navrhujeme vyhovět žádosti paní předsedkyně mandátového a imunitního výboru paní poslankyně Miroslavy Němcové o zařazení nového bodu, a to žádosti o vyslovení souhlasu Poslanecké sněmovny k trestnímu stíhání poslance Bohuslava Svobody, a to na úterý 4. února jako první bod. To je z mojí strany vše. Já zde mám několik přihlášek do rozpravy. Mám tady přihlášku pana ministra průmyslu s přednostním právem. Předpokládám, že se to týká věcí, o kterých jsem mluvil. Dobrá. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Vážený pane předsedo, dámy a pánové, já jsem původně chtěl načíst onu novelu energetického zákona, kterou jste načetl, jenom bych chtěl požádat o jednu změnu. Netrvám na tom, aby to bylo schváleno v prvém čtení podle § 90, ale chtěl bych potom požádat Sněmovnu o zkrácení lhůty o 55 dní, aby to bylo projednáno ve zrychleném termínu, nicméně projednáno. Děkuji.
Děkuji. Pokud zde není námitek, tak bych v této fázi - pan předseda volební komise mi něco signalizuje, ale nejsem schopen identifikovat, co to je. Prosím, řekněte mi to do mikrofonu.
Děkuji. Dobré odpoledne. Já bych rád poprosil o zařazení několika volebních bodů jako pevných bodů, jestli to bude možné, pane předsedo.
Já se omlouvám, měl jsem tady poradu s paní ředitelkou. Ještě jednou, jestli bych vás mohl poprosit.
Ještě jednou. Rád bych poprosil o zařazení několika volebních bodů, které jsou na programu schůze, jako pevných bodů na tento čtvrtek 6. února. Pokud to bude možné, tak bych rád přednesl, které to jsou a proč.
Ano, to samozřejmě možné je. Jestli dovolíte, budu respektovat pořadí přihlášených a určitě vám dám slovo v rozpravě, poté co vystoupí kolegové, kteří se hlásili před vámi. Pan ministr Mládek již hovořil. Dále zde mám paní předsedkyni mandátového a imunitního výboru Miroslavu Němcovou s návrhem na zařazení nového bodu. Prosím, máte slovo. Připraví se pan poslanec Grospič, potom pan poslanec Sklenák.
Dobrý den, vážený pane předsedo, vážení členové vlády, vážené dámy a vážení pánové. Já bych chtěla požádat, aby Sněmovna zhodnotila můj návrh na zařazení nového bodu do programu našeho jednání. Ten bod má název Aktuální situace na Ukrajině a postoj vlády České republiky k této otázce. Dovolte, abych jenom krátce tento svůj návrh zdůvodnila. Za prvé jde o to, že několik týdnů sledujeme to, co se odehrává na Ukrajině, a vzhledem k tomu, že Česká republika ve všech svých minulých postojích, tedy v postojích vládních, také v postojích sněmovních, zejména potom vyjádřeno postoji ministra zahraničních věcí, vždy v minulosti utvrzovala ukrajinskou stranu v tom, že Česká republika podporuje její vstup do Evropské unie, tak si myslím, že této otázce máme věnovat svou pozornost. Jedná se o to, že pokud podporujeme vstup Ukrajiny do Evropské unie, a mě zajímá, zda se tento názor nové vlády na tomto postoji nezměnil, pokud se nezměnil a podporujeme jej, tak nemůžeme přihlížet bez mrknutí oka tomu, že jsou vystaveni násilí, a dokonce jsou mrtví občané země, která má s námi sdílet ve stejném civilizačním okruhu jednu politiku, jeden život v případě, že vstoupí do Evropské unie. Je zde také otázka toho, že na našem území, tedy v České republice, je řada občanů, bývalých občanů Ukrajiny, anebo ještě současných občanů Ukrajiny. Viděli jsme také jejich protesty. Procházejí již některými městy, a tedy se to dotýká do jisté míry i otázky bezpečnosti v naší zemi. Proto navrhuji zařadit tento bod - krom otázek, které jsem zmínila, jsou zde ještě otázky hospodářské, otázka související s příjezdem prezidenta Janukovyče do České republiky, tedy česká vláda bude muset formulovat nějaký postoj k těmto otázkám a Parlament České republiky by tento postoj měl znát. Proto tedy navrhuji tento bod do pořadu našeho jednání. Název jsem vám sdělila. Navrhuji jej zařadit jako první bod do bloku zprávy. Žádám, aby nám informaci poskytl ministr zahraničních věcí Lubomír Zaorálek. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji. Mám zde přihlášku pana ministra zahraničních věcí s přednostním právem, takže já mu slovo neprodleně udělím.
Děkuji. Dobré odpoledne, dámy a pánové, vážení kolegové. Já bych chtěl jenom krátce ujistit, že nová vlády stejně jako ta předcházející usiluje a podporuje snahu Ukrajiny stát se součástí Evropy a Evropské unie v budoucnosti. Zároveň bych rád řekl, že nám absolutně nemůže být jedno, pokud vlastně v bezprostředním sousedství nejen Evropské unie, ale i Evropy dochází k tomu, že jsou jednak vážně pošlapávána základní lidská práva, a dokonce jsou mařeny lidské životy a jsou vlastně i zpochybňována základní práva - shromažďování, veřejného vyjadřování apod. To nám nemůže být jedno. Cítím jako povinnost se k tomu přihlásit. Zároveň chápu zájem se o situaci na Ukrajině důkladněji bavit. Rád bych jenom dal Sněmovně ke zvážení jednu věc. Připadá mi, že by bylo v téhle chvíli vhodnější, pokud by se tou diskusí a informacemi o Ukrajině zabýval nejdříve zahraniční výbor Sněmovny. Navrhuji to také proto, že na zahraničním výboru můžeme jednání uzavřít. Můžeme ho uzavřít veřejnosti také proto, že je řada informací, které by nebylo možné na tomto plenárním zasedání sdělit. Přimlouvám se za to, abychom tady dali přednost skutečně těm poslancům, kteří zahraniční politiku dělají přímo ve výboru. Tam garantuji, že se pokusíme předat informace, které bych tady poskytnout nemohl. Pokud by poslanci dospěli k závěru, že je věc taková, že by to bylo třeba zařadit i na plénum, tak se samozřejmě dohodneme a může to být i tak. Přesto bych byl rád, kdyby výbor byl jako první a kdyby tam se konala fundamentálnější debata. Pokud mi vyhovíte, budu rád. Děkuji.
Pan předseda Stanjura s faktickou poznámkou? Pokud je to faktická, tak teď, pokud jde o přednostní právo, tak ještě před vámi jsou dva s přednostním právem. Fakticky, dobře, tak jo.
Nebudu ani potřebovat dvě minuty. Já si myslím, že by to bylo třeba až druhý čtvrtek, nicméně ta snaha uzavřít jednání zrovna v takové politické otázce mi připadá komická, když na minulé schůzi tady vládní koalice předváděla návrh změny jednacího řádu, který zakazuje na výborech uzavřít jednání. Tak si můžete vybrat, buď to chcete zakázat, nebo tu možnost ponechat. Nemyslím si, že by zrovna v této otázce jasné politické orientace České republiky a podpoře či nepodpoře, kritice či nekritice určitých kroků mělo být jednání uzavřené. Nic proti tomu, pokud to předjedná zahraniční výbor, samozřejmě, ale nechceme čekat na výborový týden a celou tu debatu odsunout o šest nebo o osm týdnů. Takže pokud se zahraniční výbor - a záleží na panu předsedovi - svolá dnes nebo zítra, bylo navrženo, aby to byl první bod v bloku zpráv, to znamená, je dostatek času se připravit. Není to navrženo tak, že bychom dneska tím zahajovali program. Já si myslím, že by vládní koalice ten vstřícný krok udělat mohla. Jenom říkám, že nedoporučujeme takové jednání uzavírat v tomto ani v jiném případě.
Děkuji. Teď byl s přednostním právem pan předseda klubu ČSSD Sklenák, potom pan předseda klubu ANO Faltýnek.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedo, vážení členové vlády, kolegyně a kolegové, dovolím si navrhnout pevné zařazení bodu 44, což je vládní návrh zákona, kterým se mění zákon o vysokých školách, sněmovní tisk 92, prvé čtení, a to na středu 12. února jako první bod odpoledne.
Děkuji. Pan předseda Faltýnek.
Dobrý den, dámy a pánové, vážený pane předsedo, kolegyně a kolegové. Dovolte mi, abych po dohodě s panem ministrem obrany požádal o vyřazení těchto bodů z návrhu pořadu 6. chůze Poslanecké sněmovny. Konkrétně se jedná o bod číslo 14, vládní návrh novely zákona čísla 221, a dále bod číslo 33, vládní návrh o zrušení vojenského újezdu Brdy, a současně bych si vás dovolil poprosit, požádat o pevné zařazení bodu číslo 69, Informace o přeletech a průjezdech ozbrojených sil jiných států uskutečněných přes území České republiky v prvním pololetí roku 2013, sněmovní tisk 16, a to na tento čtvrtek 6. února jako pevný bod, po zprávě veřejného ochránce práv, která byla navržena jako pevný bod na 11. hodinu, čili po této zprávě veřejného ochránce práv. Děkuji.
Děkuji. Nyní mám přihlášku pana poslance Grospiče, po ní pan předseda volební komise Kolovratník.
Děkuji, pane předsedo. Vážené kolegyně a kolegové, vážená vládo, dovolte, abych navrhl vyřazení z programu této schůze bod 33, sněmovní tisk 57, to je vládní návrh zákona o zrušení vojenského újezdu Brdy a o stanovení hranic vojenských újezdů a o změně hranic a o změně souvisejících zákonů. Důvod je jednoduchý: Přestože se v důvodové zprávě uvádí, že tato věc byla projednávána a vyjadřovaly se k ní obce už v roce 2011, tak z důvodové zprávy i ze skutečností z toho vyplývá, že na této věci není shoda mezi dotčenými obcemi a není shoda ani mezi dvěma vyššími územně samosprávnými celky, tzn. Plzeňským krajem a Středočeským krajem, což nakonec potvrzují i rozdílná usnesení obou krajských rad.
To je de facto identický návrh s tím, co přednesl pan poslanec Faltýnek, tzn. vyřadit bod 33, tisk 57. Pak tu mám ještě přihlášku pana předsedy Kolovratníka a pak pana poslance Polčáka.
Moc děkuji. Vážený pane předsedo, vážení členové vlády, kolegyně a kolegové, rád bych vás požádal o pevné zařazení následujících volebních bodů na pořad této schůze Poslanecké sněmovny. Jsou to body 61- Návrh na odvolání členů správní rady VZP, bod 62 - Návrh odvolání členů dozorčí rady VZP, následně body 63 - Návrh na volbu nových členů správní rady VZP, bod 64 - Návrh na volbu nových členů dozorčí rady VZP, a konečně bod číslo 66 - Návrh na volbu člena Nejvyššího kontrolního úřadu, plus před chvílí zařazený bod Návrh na volbu místopředsedy Poslanecké sněmovny. Prosil bych tyto body vyhlásit jako pevné na čtvrtek 6. února před vyhlášením polední přestávky, tzn. zhruba ve 12.30. Je to z toho důvodu, aby volební komise poté během přestávky mohla provést součet výsledků a poté vás s nimi okamžitě seznámit. Děkuji za pozornost.
Také děkuji. Pan poslanec Polčák, potom pan poslanec Stanjura, pokud je dohoda.
Děkuji, pane předsedo. Dovolil bych si dát zdvořile protinávrh k návrhu grémia, který vzešel na žádost předsedkyně mandátového a imunitního výboru, a to je tedy otázka žádosti policie o vydání pana docenta Svobody, která má být z rozhodnutí grémia hlasována, resp. projednávána dnes jako první bod. Já jsem v návrhu pořadu schůze neseznal, že to bude jako první bod, nebylo to dokonce ani zařazeno a nevěděl jsem o tom do dnešních dopoledních hodin. Dovoluji si tedy zdvořile navrhnout, protože jsem sněmovní zpravodaj, nemám tu spis, nemám podklady, aby tento bod byl přeřazen jako první bod po pevně zařazených bodech na čtvrtek po 11. hodině, tzn. v bloku zpráv. Rovněž chci poukázat na to, že mám za to, že jsou zde přednostnější záležitosti. Mluvil jsem o tom i s panem docentem Svobodou, ten by s tímto problém neměl. Pokud mi Sněmovna v této věci nevyhoví, tak mi nezbude nic jiného než mluvit alespoň spatra. Opakuji tedy znovu, že jsem o tom bohužel nevěděl až do dnešních hodin, tedy před jednáním Sněmovny. Dávám tedy procedurální návrh na přeřazení návrhu na projednání této žádosti jako první bod po pevně zařazených bodech na čtvrtek po 11. hodině po pevně zařazených bodech v části žádostí a zpráv.
Dobrá. S tím se budeme muset asi vypořádat hlasováním. Za předpokladu, že není dohoda v rámci mandátového a imunitního výboru, tak to pokládám za hlasovatelné a ve chvíli, kdy se dostaneme k hlasování návrhu z grémia, tak o tom samozřejmě nechám hlasovat jako o protinávrhu. Pan předseda Stanjura. Prosím.
Já mám dvě věci. Za prvé technické upřesnění po debatě paní poslankyně Němcové s panem ministrem zahraničí. Upřesňujeme návrh, že by bod o Ukrajině mohl být zařazen na příští čtvrtek 13. února pevně v 11 hodin. Ale já jsem se přihlásil do rozpravy úplně s něčím jiným. Obdrželi jsme pozvánku, na které bylo zhruba 40 vládních návrhů. Považuji za rozumné, že vláda, jiná vláda, nová vláda stáhla... Předpokládali jsme, že nová vláda stáhne všechny vládní návrhy předchozí Rusnokovy vlády, a chci se tedy zeptat přímo pana premiéra, zda návrhy, které zůstaly v programu, které nejsou staženy, jestli je ode dneška ve shodě s námi budeme označovat jako návrhy Sobotkovy vlády, protože jiná interpretace není možná. Zažili jsme to u rozpočtu, kdy se k němu nikdo nehlásil, přesto pro něj většina hlasovala, ale všichni tvrdili: "To není náš rozpočet." Dobře, stalo se. Myslím, že tady je dostatek nových zákonů, které jsou na samotném startu legislativního procesu, a mělo by nám být všem jasné, i voličům, zda to jsou návrhy Rusnokovy vlády, nebo Sobotkovy vlády. My to samozřejmě považujeme za návrhy Sobotkovy vlády, ale rádi bychom slyšeli názor předsedy vlády, zda s tímto názorem souhlasí, nebo tady potom v debatě budeme slýchat: Já to tady sice obhajuji za vládu, nicméně to navrhla předchozí vláda, my s tím nemáme nic společného, případně my to tady potom celé přepíšeme a z původního návrhu zůstane pouze jen název a jsme rádi, že můžeme o tom vůbec debatovat. Takže poprosil bych pana předsedu vlády, aby nám na přímo položenou otázku odpověděl. Děkuji.
Děkuji. Hlásí se pan premiér? Pokud ano, tak mu samozřejmě udělím slovo. Po něm vystoupí pan ministr Dienstbier.
Děkuji. Vážené kolegyně, vážení kolegové, po pravdě řečeno, vláda si dala velmi ambiciózní úkol. Vzhledem k tomu, že byla jmenována minulý týden, a vzhledem k tomu, že schůze Poslanecké sněmovny začínala právě dnes a všechny návrhy zákonů byly z logiky věci zařazeny již na program této schůze Poslanecké sněmovny, požádal jsem ministry, aby velmi rychle, fakticky během víkendu, zhodnotili současný stav legislativy a analyzovali se svými spolupracovníky návrhy zákonů, které byly předloženy vládou do legislativního procesu. Výsledkem rychlé analýzy bylo rozhodnutí vlády, kdy se vláda rozhodla na základě doporučení příslušných resortních ministrů, tzn. výhradně v případě, že to stažení doporučil příslušný ministr, který je odpovědný za daný resort, tyto návrhy stáhnout z legislativního procesu. Tam, kde se příslušný ministr takto jasně nevyjádřil a nepožádal vládu o stažení z legislativního procesu, vláda toto rozhodnutí neučinila a návrhy budou dále projednávány. Pokud jde o hlavní důvody, vzhledem k tomu, že od voleb už uplynuly tři měsíce a vláda Jiřího Rusnoka, která byla vnímána jako dočasná a přechodná, se přece jen také věnovala legislativní činnosti v řadě případů, které pokládala za nezbytné, tzn. byla pod určitým časovým tlakem, a pokládala za důležité, aby předložila návrhy řešení např. v oblasti transpozice předpisů z Evropské unie, tam, kde čas už běží a odpovědná vláda musela konat, tak je evidentní, že v takovýchto případech, kde vidíme jistou naléhavost z časového hlediska, kde vidíme jako racionální, abychom pokračovali v legislativním procesu a šetřili čas, tak v takovýchto případech vláda souhlasila s tím, aby legislativní proces pokračoval. [[(14.30 hodin)]] Neznamená to ale v žádném případě, že bychom se vzdávali možnosti návrhy zákonů upravit v rámci legislativního procesu na základě jednání na půdě Poslanecké sněmovny, ta možnost je vždy otevřena a samozřejmě nechci vylučovat, že i vládní koalice se tady dohodne na společných pozměňovacích návrzích, které bude v rámci legislativního procesu předkládat. Myslím, že zejména u zákonů, které tato koalice a tato vláda zdědila po vládě předchozí, je to logické. Rád bych také dopředu avizoval, že u těch vládních návrhů zákonů, které bude předkládat nová vláda, bychom rádi i na základě koaliční smlouvy upřednostnili standardní legislativní proces tak, abychom pokud možno do těch návrhů, které nová vláda už předloží Poslanecké sněmovně, nemuseli žádným rozsáhlejším způsobem zasahovat a nezvyšovali tak určitý chaos a složitost už beztak komplikovaného legislativního procesu. Ale v těchto případech bych si rád dopředu vyhradil možnost ještě do nich případně zasáhnout a nepochybně také o těchto návrzích může proběhnout legitimní politická debata na půdě Poslanecké sněmovny. Děkuji.
Děkuji. Slovo má pan ministr Dienstbier. Připraví se pan předseda klubu TOP 09 Kalousek.
Vážený pane předsedo, paní poslankyně, páni poslanci, už jenom stručně doplním to, k čemu vystupoval pan předseda vlády. Já bych chtěl upozornit, že řada norem, které vláda nestáhla, tak jsou čistou transpozicí evropského práva, v některých případech už dokonce uplynula transpoziční lhůta, tedy Česká republika je v prodlení s plněním svých závazků vůči Evropské unii. Myslím si, že by nebylo racionální tyto návrhy stahovat a předkládat je znovu v zásadě ve stejné podobě, protože to, co se musí transponovat, by se těžko napsalo legislativně nějakým jiným způsobem. Je tam i celá řada norem, které mají spíše technickou povahu, na kterých si myslím, že bude shoda napříč politickým spektrem, tak ani zde nebyl žádný důvod tyto návrhy stahovat z Poslanecké sněmovny.
Děkuji. Pan předseda Kalousek, potom pan předseda Stanjura.
Děkuji za slovo. Já se přiznám, že mě trochu udivil dotaz pana kolegy Stanjury, protože podle mého názoru se ptal na něco, co je přece úplně jasné. Vláda má dvě možnosti. Buď návrhy zákonů, se kterými nesouhlasí, stáhnout, anebo návrhy zákonů, se kterými se ztotožní, převzít za zákony svoje, předkládat je jako návrhy vládní a nést za ně politickou odpovědnost. Jménem vlády, a zcela jistě této vlády - ještě jednou blahopřeji ke jmenování - jménem vlády to tady budou předkládat jednotliví ministři, kteří sedí tady, ne ti ministři, kteří to předkládali do vlády. A tento osud měly všechny vlády, které přebíraly svoji funkci během legislativního procesu během jednoho volebního období, protože to není poprvé, kdy se během jednoho volebního období střídají vlády. A budou to samozřejmě návrhy této vlády. A já naprosto chápu, že se vláda ztotožní a vezme za svůj transpozici do legislativy Evropské unie zrovna tak, jako když například, uvádím pouze jako příklad, pan ministr školství tady bude jménem vlády obhajovat návrh zákona pro jednoho jediného člověka, ústavního činitele, kterému se nechce plnit jeho ústavní povinnosti, tak to prostě bude návrh této vlády a tato vláda za něj ponese politickou odpovědnost. Ne Rusnokova vláda. Sobotkova vláda. O tom prostě nemůže být pochyb.
Pan předseda Stanjura.
Já bych navázal na svého předřečníka. Já o tom pochyb nemám, ale protože jsem měl pochyby, zda to stejně chápe vládní koalice, tak jsem se přímo zeptal premiéra a odpověď jsem nedostal. To, že tady můžeme kterýkoliv návrh změnit a kterýkoliv z nás včetně členů vlády, kteří jsou poslanci, mohou podávat pozměňovací návrhy, to je přece naprosto jasné, legitimní a na to jsem se neptal. Já jsem chtěl, aby tady jasně zaznělo z úst premiéra, ne z opozičních úst, že to chápe stejně jako my, že návrhy, které zůstaly na programu, jsou návrhy Sobotkovy vlády. Pan ministr Dienstbier předvedl oblíbenou politickou disciplínu, odpoví na něco jiného, než jaký zněl dotaz. Já jsem přece nevyzýval, ať se stáhnou zákony, ani jsem nevyzýval k tomu, aby někdo vysvětlil, proč některé zákony nebyly staženy. Prostě si nemusíme vysvětlovat a přesvědčovat se, jak probíhá legislativní proces. Zatím jasná odpověď nezazněla, přestože si myslím, že ta naše interpretace, ODS a teď i TOP 09, je správná, že všechny ty návrhy, které zůstaly na programu, jsou návrhy této Sobotkovy vlády, včetně návrhu toho, že jmenovat profesory má šéf Senátu, a v tomto případě je to návrh této vlády a nemůžeme říkat, to je minulá vláda a minulý ministr školství, protože tak to prostě není. Nicméně musím konstatovat, že jsem se jasné odpovědi od premiéra nedozvěděl, nedočkal, aby řekl ano, já přebírám jako šéf vlády plnou politickou odpovědnost za všechny návrhy zákonů, které jsme nechali na programu. Přestože je to tak triviální a tak jednoduché, tak vidíte, že někteří to chápou jinak a říkají: my si vyhrazujeme právo na to. Abychom to s tou pochvalou pracovitosti tak nepřeháněli, tak u každého návrhu zákona je datum, kdy byl rozdán poslancům. Minimálně deset dnů to ví každý poslanec, takže říct, že chudák ministr na tom musel pracovat přes víkend... No, mohl na tom pracovat už, my jsme tu dohodu podepisovali 6. ledna, domluvili jste se někdy minulý prosinec, naprostá většina návrhů už tady byla od začátku ledna, takže každý z ministrů mohl měsíc přemýšlet o tom, zda ten návrh doporučí, nebo stáhne. Abychom sami sebe neuváděli v úžas, jak někdo pracoval o víkendu a v pondělí to už předložil. Mohl pracovat mnohem dříve. Pokud pracoval o víkendu, nic proti. Já myslím, že to zaslouží pochvalu, ale není to nic výjimečného.
Pan předseda Kalousek.
Já se velmi omlouvám. Je poněkud neobvyklé, snad se to nebude mnohokrát opakovat, aby se tu zásadně argumentačně střetli dva předsedové opozičních klubů. Ale já s vámi nemohu souhlasit, pane předsedo Stanjuro prostřednictvím pana předsedajícího, neboť vy i teoreticky připouštíte, že mohou být dvě interpretace. To prostě není možné ani teoreticky bez ohledu na to, že se pan premiér nemůže vyjádřit. Českou vládu máme jenom jednu. Žádná jiná vláda to nebude. To znamená, vládní zákon může být pouze té vlády, kterou máme, a koneckonců bude ji obhajovat jeden z těch ministrů, který tady sedí. Nebude povolán pan ministr Fischer nebo pan ministr Štys, aby to tady doobhájili. Hájí to tato vláda, která tyto zákony přebírá, pokud je ovšem samozřejmě nebude chtít stáhnout ještě z prvého čtení, neboť během legislativního procesu vláda samozřejmě ten zákon stáhnout může. Ale pak už bude stahovat svůj zákon. Stále jsou to jeho zákony. To, že tam vládní koalice uplatní pozměňovací návrhy - takových návrhů vládních tady bylo mnoho a tím, že byly přijaty pozměňovací návrhy, třeba i komplexní pozměňovací návrh, nepřestal to být vládní návrh.
Pan premiér má slovo.
Děkuji. Vážený pane předsedo, vážené kolegyně, kolegové, samozřejmě rozhádaná opozice, to je pro vládu velká výhoda. Já to beru jako dobrý začátek té dnešní debaty na půdě Poslanecké sněmovny. Pouze bych si dovolil polemizovat s panem poslancem Kalouskem prostřednictvím pana předsedajícího v tom, že mít jednu vládu, pouze jednu vládu, je až taková samozřejmost. My jsme v naší zemi zažili velmi nedávno dokonce dva policejní prezidenty, za té předminulé vlády jsme měli dva státní tajemníky pro Evropu. Prostě k té schizofrenii tady v těch minulých měsících a letech docházelo. Já jsem rád, že teď tady máme jednu vládu, že to je vláda, která má mandát od občanů, vzešla z demokratických voleb, byla ustavena na základě většiny v Poslanecké sněmovně, a po pravdě řečeno, já nemám žádný důvod se omlouvat za to, že jsme nezvolili metodu "když se kácí les, tak létají třísky", a že jsme tedy všechny ty zákony plošně nestáhli jenom proto, že je předkládala vláda Jiřího Rusnoka. My jsme prostě udělali věcnou analýzu, podívali jsme se na ty návrhy racionálně a řekli jsme si, že koneckonců také stojí za to, abychom šetřili peníze, abychom šetřili čas ve státní správě. A řekněte mi, jaký by mělo smysl zejména u těch zákonů, které by zřejmě vláda musela předložit ve zcela stejné podobě, abychom utráceli peníze daňových poplatníků na to, aby se připravovaly znovu, aby se znovu psaly, předkládaly do legislativního procesu, když už je tady máme připravené, jenom je schválila vláda Jiřího Rusnoka? Uznávám, neměla důvěru Sněmovny, uznávám, nevzešla z voleb, byla jmenována prezidentem republiky. A pokud jde o tu logiku přihlášení se vlády k návrhům jako celku, tak bych mohl velmi podobně argumentovat v okamžiku, kdy kterýkoliv z návrhů projde tady v prvním čtení v Poslanecké sněmovně a kdokoliv z vás nebude hlasovat pro jeho zamítnutí na základě návrhu na zamítnutí v legislativním procesu, tak automaticky by vlastně logicky přebíral odpovědnost za podobu návrhu zákona prostě proto, že souhlasil s tím, aby pokračoval dál v legislativním procesu a dál se tady v Poslanecké sněmovně projednával. [[(14.40 hodin)]] Protože není to jenom vláda, která na základě Ústavy může zákon stáhnout, je to také Sněmovna, která na základě svého hlasování může rozhodnout o tom, že legislativní proces nepokračuje. Čili je to nyní v rukách Poslanecké sněmovny a bude záležet na hlasování poslanců a poslankyň o tom, jestli ten zákon bude dále pokračovat v legislativním procesu a v jaké podobě nakonec ten legislativní proces dokončí. To znamená, snažili jsme se zachovat věcně, racionálně, odhlédnout od nějakých politických sympatií nebo antipatií k předcházející vládě Jiřího Rusnoka a předkládáme tyto návrhy zákonů tak, aby mohlo racionálně pokračovat jejich projednávání tady, na půdě Sněmovny. A to, že o některých z nich bude bouřlivá diskuse, to je zřejmé. A to, že to bude zejména novela zákona o vysokých školách, to je myslím z té probíhající rozpravy také zřejmé. Já bych možná jenom v zájmu racionálního jednání Poslanecké sněmovny navrhoval, že bychom si diskusi k novele vysokoškolského zákona mohli nechat na okamžik, kdy ten bod bude zařazen na program schůze Poslanecké sněmovny a kdy k němu bude probíhat obecná rozprava. Protože jinak tady jenom zvyšujeme zmatek a myslím si, že pro občany je docela nesrozumitelné, jestliže v rámci projednávání programu tady diskutujeme o novele vysokoškolského zákona. Děkuji.
Ano. Pan poslanec Sklenák, po něm pan předseda ODS Fiala. Prosím.
Děkuji za slovo. Kolegyně a kolegové, na základě návrhů, které zde zaznívají, a po konzultaci s panem ministrem Mládkem si dovolím vznést ještě alternativní návrh k návrhu grémia Poslanecké sněmovny ohledně tisku 99, a to abychom ho zařadili na dnešní schůzi, a to pevně jako první bod zítra. Děkuji.
Děkuji. Pan předseda Fiala.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, já možná pro některé překvapivě nebudu diskutovat o novele vysokoškolského zákona, ale chci říct jinou věc, která vysvětlí debatu, která zde probíhala. My jsme řekli, že chceme být konstruktivní opozicí, a to také jsme, a chtěli jsme k tomu přistoupit velmi pozitivně, umožnit nové vládě pana premiéra Sobotky, aby stáhla všechny předcházející zákony, předložila je znovu podle svého, a byli jsme připraveni toto podpořit a očekávali jsme to jako logický krok. Ta naše vstřícnost by tady byla absolutní. Pokud to nechcete udělat - tak a teď se dostávám k tomu, čím bych reagoval na otázku nebo na nesouhlas pana předsedy poslaneckého klubu TOP 09 Kalouska prostřednictvím pana předsedajícího -, právě proto, že jsme konstruktivní opozice, jsme chtěli také vládě pomoci vyjasnit, jaké to vládní zákony jsou vlastně předloženy ve Sněmovně. Takže si myslím, že teď jsme jim pomohli a je to opravdu jasné. Vše, co budeme projednávat a je to vládní návrh, tak jsou návrhy vlády pana premiéra Sobotky. Já myslím, že to je zcela jasné a že je dobré to občanům říci, protože někdo za to musí nést politickou odpovědnost a to je vláda pana premiéra Sobotky.
Tak, teď mám tady jednu faktickou poznámku pana poslance Zlatušky, ten má prostor, a pak pan vicepremiér Babiš a paní ministryně Válková.
Vážený pane předsedo, děkuji za udělení slova. Já bych chtěl navázat na toto, co zde říkal teď pan předseda ODS. Je dobré toto občanům říkat. Ale je dobré si vzpomenout, jak stejní lidé, kteří tady dneska kážou, před pár měsíci dělali pravý opak. Když jsem byl ještě jako člen předsednictva Rady vysokých škol za ministrem školství Štysem spolu s předsednictvem a ten nám vysvětloval, proč bude předkládat ten zákon o jmenování profesorů, argumentoval jedinou věcí, že toto slíbil předcházejícímu ministrovi, předkládá jeho návrh, jeho jméno tam také celou dobu pod tím bylo. Takže samozřejmě je možné si tady dělat veliká gesta, vzkazovat něco občanům, ale rád bych, kdybyste příležitostně, pane předsedo, mohl panu předsedovi ODS říci, že dneska dělá úplně něco jiného, než dělal předtím vůči ministrům Rusnokovy vlády. A panu Kalouskovi kdybyste mohl vzkázat, že se zde zdaleka nejedná jenom o Rusnokovu vládu, ale že zde máme stopy po Nečasově vládě.
Pan vicepremiér Babiš, potom paní ministryně Válková, potom pan předseda Fiala. Není to tak možné úplně přehazovat, takže nyní pan vicepremiér.
Dobrý den, dámy a pánové, vážené kolegyně, kolegové. V nejbližších dnech za svůj resort tady předložím čtyři návrhy zákonů. Jsou to dva zákony o dluhopisech, jeden o rozpočtu a jeden o dvojitém zdanění. A tyto návrhy jsou návrhy tří vlád, vlády pana Kalouska, vlády pana Rusnoka a vlády pana Sobotky. Dělali je, respektive dávali je do podkladů a do oběhu ti stejní náměstci jako pan Gregor, paní Anderová. Takže nevím, o čem je tato debata. Myslím, že chceme, abychom přijali tyto zákony, jsou potřebné a toť vše. Děkuji.
Než dám slovo paní ministryni Válkové, tak vysvětlím ty faktické poznámky. Já bych správně neměl pustit ani jednu, nicméně já jsem nejprve pustil jednu z řad opozice, pak jsem pustil jednu z řad vládní koalice. Tím to pokládám za vyrovnané, ale teď už žádnou nepřipustím. Takže pouze přednostní práva nebo poslanci a poslankyně, kteří něco navrhují. Paní ministryně, prosím.
Vážený pane předsedo, vážené poslankyně, vážení poslanci, moje poznámka bude víceméně rázu technického co do rozsahu. Co do obsahu by měla znamenat apel na nás, abychom skutečně nechali těchto politických debat. Máme plný program, bohatý program návrhů zákonů a jiných důležitých věcí. Mě překvapuje, jakým způsobem plýtváme čas voličů, který nám dali pro úplně něco jiného. To, co tady zaznělo, myslím ve zkratce lze shrnout těmito slovy: Někdo se snaží zpochybnit legitimitu v tom politickém smyslu slova nové vlády hned od počátku tím, že poukazuje, že se zdráhá převzít politickou odpovědnost za návrhy zákonů, které předkládá, byť - jak všichni dobře víme - nejsou jejím dílem. Rozhodně tuto politickou odpovědnost my na sebe bereme, ale současně tady nebudeme alibisticky evokovat v někom dojem, že jsme s těmi zákony bezezbytku spokojeni. Jeden z těch zákonů, které tady budu předkládat jako ministryně spravedlnosti, je toho dobrým příkladem. Pokud transpoziční lhůta už v prosinci 2013 uplynula, nebo uplyne v dubnu 2014, tak moc velký prostor k manévrování nemáte, přinejmenším časový. I proto jsem se třeba osobně po dlouhém váhání rozhodla takový návrh předložit. A pochopitelně beru i politickou odpovědnost za to, že v rámci druhého čtení bude upraven do podoby, která bude z hlediska našeho resortu spravedlnosti optimální. Za standardních podmínek by ten návrh byl již v prvním čtení předložen takový, jaký bych si představovala, že by měl být. Děkuji za pozornost.
Pan předseda Fiala, potom pan předseda klubu KSČM Kováčik.
Vážený pane předsedo, dámy a pánové, já bych chtěl jenom paní ministryni Válkové říci, že my vůbec nezpochybňujeme legitimitu vlády ani se ji nesnažíme narušit, ba právě naopak. My jsme rádi, že je politická vláda, snažíme se ve vašem zájmu vaši legitimitu posílit a snažíme se vám navrhnout, abyste nepřijímali legislativní návrhy, které předložila vláda, která se netěšila takovému mandátu, jaký máte nebo budete mít vy. Takže ta situace je zcela opačná. My vaši legitimitu nijak nezpochybňujeme. [[(14.50 hodin)]] A panu poslanci Zlatuškovi prostřednictvím pana předsedajícího bych chtěl říct, že za prvé já jsem nesouhlasil s tím, že se pan ministr Štys odvolával na nějaký můj podpis nebo na nějakou mou dohodu. Ani jsem s tím souhlasit nemohl, protože v době, kdy tady působila Rusnokova vláda, jsem nebyl ani poslancem ani v žádné jiné funkci. Ale to, co chci říct na závěr, je to nejpodstatnější. Jestliže kluci rozbijí okno, tak jim těžko pomůže, že budou říkat, že před rokem to okno rozbil někdo jiný. A já si myslím, že odvolávat se neustále na to, co dělala Nečasova vláda a co dělaly vlády předtím, vám nepomůže. Teď jste ve vládě vy a vy nesete politickou odpovědnost a z toho se nemůžete vyvléknout poukazem na to, co se dělo někdy v minulosti.
Pan předseda Kováčik. Po něm pan ministr Chládek.
Děkuji za slovo. Paní a pánové, kolegyně, kolegové, vážená vládo, pane předsedo přeji hezký dobrý den. Na konto dosavadní diskuse musím jenom dvě poznámky. Sněmovna je místo politických diskusí. Kde jinde se politické debaty mají odehrávat než právě na půdě Sněmovny? A pojďme si hned ze začátku říci, že Poslanecká sněmovna není a ani nemůže být pouhou fabrikou na zákony! Že ten politický střet, který běží v demokratické společnosti a probíhá volbami a následně potom po volbách celým tím volebním obdobím, kde je jakási vládní koalice, jakási opozice, ten je přirozený. A já bych byl ten poslední, který by chtěl bránit politickým debatám a politickým diskusím. Má-li někdo pocit, že tady dnes probíhá planá diskuse, planá debata, tak na to jsou potřeba vždycky dva. Jeden, který planou debatu vyprovokuje, a druhý, který mu na to naskočí. Rád bych, abychom v této chvíli planých debat nechali a rozhodli o programu a věnovali se práci. Děkuji.
Pan ministr Chládek má slovo.
Děkuji, pane předsedo. Dovolte mi, abych se v krátkosti vyjádřil k vysokoškolské novele. Měl pravdu bývalý ministr pan Fiala. Ano, to okno je rozbité. Okno je rozbité už tři čtvrtě roku. Já to okno chci zasklít. Nabízím vám pomocnou ruku, pojďme to zasklít společně, ať už jste zleva, nebo zprava. Pojďme. Proto jsem to posunul na příští týden, abych vytvořil časový prostor pro toto jednání s tím, že tam mám jednoduchou legislativní úpravu, jak tento návrh upravit. Vzhledem k tomu, že nám tam čeká dnes 85 profesorů, když se tady budeme hádat ještě týden, tak jich bude 150, pak jich bude 250. Čím déle bude to okno rozbité, tak tím víc profesorů bude lítat z toho okna ven. Takže bych vás chtěl požádat, pojďme se o tom bavit pak při debatě o zákonu samotném. A chtěl bych zároveň říci panu poslanci prostřednictvím pana předsedajícího, že jsem i zjednal nápravu předchůdce pana ministra Štyse, který obešel zákon tím, že neoslovil vysoké školy. Dnes tento zákon šel normálním procesem i dopisem ministra na Radu vysokých škol a na Českou konferenci rektorů k vyjádření. To byla zásadní připomínka vysokých škol. Jejich zásadní připomínka nebyla, že jsou proti tomu, že by jmenoval profesory předseda Senátu, ale že to předložila vláda bez legitimity a že obešla vysokoškolský zákon.
Pan předseda Stanjura má slovo.
Hned první den se ukazuje, že ministři premiéra neposlouchají, že premiér nás vyzval, ať nedebatujeme o školském zákonu, načež jak člen koalice, tak ministr školství o tom debatují - tak já už se přidám. Není pravda, že 85 profesorů čeká na to, co udělá Poslanecká sněmovna. Osmdesát pět profesorů čeká na to, až prezident republiky splní své povinnosti a podepíše to, co podepsat má! Tak si neříkejme, že je to jinak! Můžeme změnit zákon, ale těchto lidí se to vůbec netýká. Ti už měli být řádně jmenováni, oni všechny podmínky splnili, tak si nenechme vnutit, že na nás záleží, jestli ti profesoři budou, nebo nebudou. Tito lidé se na to dlouhodobě připravovali, museli splnit přísná kritéria a čekají úplně na něco jiného. Na to, že pan prezident republiky prostě nechce vykonávat tuto svoji pravomoc a nechce to udělat! Tak ať nám ministr školství neříká, že se čeká na Poslaneckou sněmovnu. Na nás se tedy nečeká.
Než dám slovo panu ministrovi - jsem sice benevolence sama a nijak nebudu omezovat rozpravu, ale upozorňuji, že se bavíme o programu schůze a o stanovení pořadu schůze, nikoliv o vysokoškolském zákoně, a bylo by vhodné, abychom debatovali k věci. Nicméně, pane ministře, máte přednostní právo a řečnický pult je váš.
Děkuji, jenom krátkou reakci na předřečníka. Neřekl jsem, že to má vyřešit Poslanecká sněmovna. Řekl jsem, že to chci společně s vámi vyřešit. To je bod číslo jedna. A pane poslanče, prostřednictvím pana předsedajícího, když jste s tím chtěl něco dělat, tak už jste s tím mohl něco dělat jako poslanec tři čtvrtě roku! Tak podejte kompetenční žalobu, řešte to s panem prezidentem.
Pan předseda Kalousek.
Omlouvám se, ale pokládám za nezbytné, abychom si rozuměli. Tak já bych se to pokusil ještě jednou vysvětlit. Problém nemusíme řešit, ten je vyřešen, protože máme platnou legislativu. Máme-li platnou legislativu, nechť se podle ní postupuje. Chápu, že teď přichází trochu nová doba, že projde-li nějaký zákon prvním čtením, jako třeba služební, tak si prostě čtyři pánové dohodnou, že už platná legislativa neplatí a že není potřeba vyžadovat negativní lustrační osvědčení. Ale já jsem doufal, že jde o exces. Tohle je to samé. Platí vysokoškolský zákon. V tom zákoně je napsáno, že nějaká ústavní instituce má svoji povinnost konat. Ústavní instituce řekne: Mně se konat nechce. A ostatní ústavní instituce řeknou: No tak když se mu chudáčkovi konat nechce, tak to musíme přehodit na něco jiného. A co až ta osoba, v tuto chvíli tedy pan prezident republiky, někdy příště bude zvolena třeba předsedou Senátu? Co budete dělat potom? Potom to budete přendavat zase na někoho jiného? Opravdu tady chcete měnit zákony pro jednoho jediného člověka a pro vrtochy jednoho jediného člověka, protože prostě nechcete trvat na tom, že když platí legislativa, tak platí? Ten problém je vyřešen! Legislativu máme, ne že ji nemáme. A Poslanecká sněmovna ji vůbec řešit nemusí.
Pan předseda Stajnura má slovo.
Ministr školství říkal, že jsem mohl něco řešit sedm měsíců jako poslanec. Tak možná pro připomenutí: Byla rozpuštěna Poslanecká sněmovna, byly předčasné volby, takže poslanecké návrhy se podávat nedalo, nemohly být. Na druhé straně, pokud mě paměť neklame, tak ministr školství je člen sociální demokracie, což je politická strana, která vyjádřila podporu a důvěru Rusnokově vládě, která to řešit mohla. A současně, pokud mě paměť neklame, je ministr školství senátor. Senát nebyl rozpuštěn, už jste to mohl lepit zleva zprava v Senátu. Už to tady dávno mohlo být jako senátní návrh ve vaší podobě. Tak si nehledejte to, že sedm měsíců jsme někdo něco mohli řešit. Když jsme byli my ve vládě, tak to bylo jednoduché. Vzpomeňte si: Za předchozích prezidentů žádný problém neexistoval! Tak si to aspoň říkejme otevřeně. Ale my to prostě řešit nemusíme. Když budeme trvat na tom, že se má dodržovat Ústava a platné zákony, tak to prostě řešit nemusíme vůbec. Dá se to stáhnout a nemusíme se k tomu vracet. Pokud ovšem nebudeme společně - a podotýkám společně, všechny parlamentní strany - trvat na tom, aby pan prezident své povinnosti vykonával a plnil to. Jediné, proč to my máme řešit - protože prezident to nechce dělat! Tak proto budeme upravovat zákon. To je jediný důvod. Nemusíme to dělat a určitě nám za to jak Rada vysokých škol, tak Kolegium českých rektorů poděkuje, když to nebudeme řešit vůbec.
To byla poslední přihláška do rozpravy k návrhu pořadu schůze. Zeptám se, zda má ještě někdo zájem vystoupit. Není tomu tak. V tom případě bychom se tedy hlasováním vypořádali s návrhy, které tady padly. Vzhledem k tomu, že nás tady není úplně mnoho, zazvoním, aby kolegové z předsálí mohli dorazit. Pokusím se vypořádat s tím, co tady padlo. Navrhoval bych následující postup. Nejprve bychom se vypořádali s otázkou dnešního navrhovaného prvního bodu, což je souhlas Sněmovny s trestním stíháním, a to tak, že bychom nejprve rozhodli o tom, zda ten bod zařadíme. Pokud ho zařadíme - původně to byl návrh z grémia, ale musím to vyjmout z celé skupiny - tak je potom protinávrh pana kolegy Polčáka na čtvrtek. Pokud by neprošel návrh kolegy Polčáka, hlasovali bychom o původním návrhu paní předsedkyně Němcové. To samé bychom udělali i s návrhem pana ministra průmyslu v kombinaci s návrhem pana předsedy Sklenáka. Potom, pokud by nebylo námitek, bychom odhlasovali všechny ostatní návrhy z grémia - v ideálním případě jedním hlasováním. A potom bychom hlasovali o jednotlivých návrzích tak, jak tady padaly v rozpravě. Pokud s tímto postupem je souhlas...? Nevidím námitku. V prvním hlasování bychom tedy hlasovali, že na tuto schůzi zařadíme nový bod, a to - momentík, musím to najít. Děkuji za trpělivost. Přesně se ten bod nazývá Žádost o vyslovení souhlasu Poslanecké sněmovny k trestnímu stíhání poslance Bohuslava Svobody. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo souhlasí, abychom tento bod zařadili, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má pořadové číslo 2. Přihlášeno je 192, pro 174, proti nebyl nikdo. Takže tento bod jsme zařadili. Nyní bych nechal hlasovat o návrhu pana poslance Polčáka, aby tento bod byl pevně zařazen na čtvrtek po 11. hodině po pevně zařazených bodech. Tam jsou ještě dva návrhy, které padly předtím, a předpokládám, že budou odhlasovány. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má pořadové číslo 3. Přihlášeno je 192, pro 68. Tento návrh nebyl přijat. Proto bychom nyní hlasovali o původním návrhu, jak to navrhovala paní předsedkyně mandátového a imunitního výboru, a to aby tento bod byl dnes jako bod č. 1. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má pořadové číslo 4. Přihlášeno je 192, pro 136, proti 31. Tento návrh byl přijat. Nyní bychom se tedy věnovali žádosti pana ministra průmyslu a obchodu, abychom zařadili nový bod, což je velmi zkráceně řečeno tisk 99 - energetický zákon. Kdo souhlasí, abychom zařadili tento bod, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má pořadové číslo 5. Přihlášeno je 192, pro 158, proti 3. Tento návrh byl přijat. Pan předseda Sklenák jako protinávrh proti návrhu grémia navrhl, aby tento bod byl zařazen na zítřek jako první bod ráno. Kdo souhlasí s tímto návrhem - zahajuji hlasování -, prosím, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má pořadové číslo 6. Přihlášeno je 192, pro 172, proti 2. I tento návrh byl přijat. Nyní bychom, pokud je souhlas, jedním hlasováním hlasovali o tom, zda souhlasíme se všemi návrhy, které padly na dnešním jednání grémia. Je s tím souhlas. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo souhlasí, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má pořadové číslo 7. Přihlášeno je 192, pro 186, proti nikdo. Takže všechny návrhy grémia, samozřejmě s výjimkou těch, o kterých jsme hlasovali předtím a modifikovali jsme lhůty, byly přijaty. Nyní zde mám návrh paní poslankyně Němcové, aby byl nový bod, a to Informace ministra zahraničí o situaci na Ukrajině a postoji české vlády. Hlasovali bychom o zařazení nového bodu. Dohoda byla, že pokud by byl zařazen, tak bychom hlasovali o pevném zařazení na čtvrtek 13. v 11 hodin. Není námitka proti společnému hlasování? Není. Budeme hlasovat najednou o zařazení nového bodu a jeho pevném zařazení na čtvrtek 13. na 11. hodinu. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má pořadové číslo 8. Přihlášeno je 192, pro 146, proti 7. Tento návrh byl přijat. Pan poslanec Sklenák navrhoval tisk 92, což byl vysokoškolský zákon, na středu 12. 2. jako první bod odpoledne. Je to tak? Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo souhlasí s tímto návrhem, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má pořadové číslo 9. Přihlášeno je 192, pro 186, proti 1. Tento návrh byl přijat. Pan předseda Faltýnek navrhoval vyřadit bod 14 a bod 33. Takže zahájím hlasování. Kdo souhlasí s vyřazením těchto dvou bodů, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Hlasování má pořadové číslo 10. Přihlášeno je 192, pro 178 proti 5. Tento návrh byl přijat. Ještě pan předseda Faltýnek navrhoval, abychom bod 69, což je tisk 16, to byly ony přelety, zařadili na tento čtvrtek po pevně zařazeném bodu, což je bod 75, takže po něm bychom zařadili bod 69. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti? Hlasování má pořadové číslo 11. Přihlášeno je 192, pro 188, proti nikdo. Tento návrh byl přijat. Návrh pana poslance Grospiče není hlasovatelný, protože jsem tento tisk již vyřadili na návrh pana poslance Faltýnka. Ještě tady jsou návrhy pana předsedy volební komise Kolovratníka pevně zařadit body 61, 62, 63, 64 a 66 plus místopředseda Sněmovny, který číslo bodu dostane záhy, na čtvrtek 6. 2. před polední pauzou. Můžeme hlasovat najednou? Nejsou námitky. [[(15.10 hodin)]] Tak já zahájím hlasování a ptám se, kdo souhlasí s takto navrženým návrhem. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má číslo 12, přihlášeno je 192, pro 189, proti nebyl nikdo, i tento návrh byl přijat. Jsem přesvědčen, že jsme hlasovali o všech návrzích. Zeptám se, zda má někdo jiný pocit. Není tomu tak. V tom případě bychom hlasovali o celém návrhu pořadu 6. schůze, tak jak byl písemně předložen a upraven schválenými pozměňovacími návrhy. Zahajuji hlasování, ptám se, kdo je pro, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má číslo 13, přihlášeno je 192, pro 183, proti nebyl nikdo, tak konstatuji, že pořad 6. schůze byl schválen. Pan předseda Stanjura se hlásí? Ale poprosím pana poslance Blažka, aby uvolnil místo u řečnického pultu, protože jeho předseda by pak nemohl mluvit a byl by krácen na svých právech. Prosím, pane předsedo.
Děkuji, pane předsedo. Já naprosto respektuji většinové rozhodnutí Poslanecké sněmovny, nicméně zpravodaj k tomu bodu, který jsme měli jako první, požádal o jistý čas k tomu, aby si mohl dát dohromady podklady. Já mu chci tuto možnost poskytnout, takže jménem poslaneckého klubu ODS žádám o dvouhodinovou přestávku. Děkuji.
Já tu přestávku samozřejmě vyhlásím, ale poprosil bych, aby tedy napříště takovéto věci byly vyřešeny na půdě příslušného výboru a nebylo tím komplikováno jednání Sněmovny. Jakkoliv respektuji právo klubu ODS si tu pauzu vzíti. Vyhlašuji dvouhodinovou přestávku, sejdeme se v 17 hodin 12 minut.
Vážené paní kolegyně, vážení páni kolegové, členové vlády, budeme pokračovat. Přestávka po poradu klubu ODS skončila. Mám tady ještě před zahájením prvního bodu naší schůze dvě přihlášky. Předseda poslaneckého klubu sociální demokracie a poté předseda poslaneckého klubu TOP 09. Pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, dovoluji si jménem poslaneckého klubu sociální demokracie a ANO 2011 vznést procedurální návrh, abychom dnes jednali i hlasovali po 19. hodině.
Děkuji. O návrhu se hlasuje bez rozpravy, ale protože jsem ohlásil pana předsedu klubu TOP 09, tak po Romanu Sklenákovi pan Miroslav Kalousek. Prosím, ještě před hlasováním máte slovo.
Dámy a pánové, poslanecký klub TOP 09 samozřejmě rád podpoří návrh předsedy klubu sociální demokracie o hlasování po 19. hodině, ale to nás nezbavuje problému, že nemáme zpravodaje. Zpravodaj vás informoval o objektivním problému, který má, neboť nebyl zpraven o tom, že by to měl být první bod na této schůzi, ba dokonce že to bude zařazeno na tuto schůzi. Telefonicky jsem konzultoval, kde teď je, neboť míří do svého bydliště do trezoru pro příslušné dokumenty, které jsou vyhrazeny, proto jsou uloženy v trezoru. Nezbývá mi tedy nic jiného než požádat o přestávku do 19 hodin.
Já vám samozřejmě vyhovím, pane předsedo, ale protože jsem podle jednacího řádu připustil, že budete hovořit, když jsem vás ohlásil, tak ale teď ještě před tou přestávkou odhlasujeme hlasování po 19. hodině, protože je to samozřejmě hlasování bez rozpravy. O návrhu pana předsedy klubu České strany sociálně demokratické Romana Sklenáka budeme hlasovat v hlasování číslo 14, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro jednání po 19. hodině. Kdo je proti? Děkuji. Hlasování pořadové číslo 14. Z přítomných 182 pro 114, proti 7. Hlásí se předseda klubu ODS Zbyněk Stanjura. Dám mu slovo, i když jsem ohlásil, že bude přestávka pro poradu klubu TOP 09. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo. Já jsem sice hlasoval pro, ale ať se pan kolega předseda klubu sociální demokracie nezlobí, ten jeho návrh má stejnou váhu, jako kdybychom nehlasovali vůbec. Nic víc, nic míň jsem nechtěl říct. O takovém návrhu, že můžeme jednat i po 19. hodině prostě nemusíme hlasovat, protože je normální jednací den končí v 21, a ne v 19. O návrzích zákonů jste ve svém návrhu nic neříkal. Tak jenom říkám, já jsem sice podpořil, ale to hlasování a přijetí usnesení nezměnilo nic na té věci. Ona by byla úplně stejně platná, i kdybychom nehlasovali vůbec.
No, musím říct, pane předsedo, že máte samozřejmě pravdu, pokud bychom jednali po 19. hodině pouze o bodu číslo 1, nikoliv o bodu číslo 2, protože to už je vládní návrh zákona. A pan předseda Sklenák pravděpodobně myslel, že po 19. hodině projednáme víc než jeden bod.
Já se omlouvám. Tehdejší opozice, když jsem to tady načítal, mě v tom velmi cvičila, takže to znám velmi dobře z minulých let. A jakmile jsem neřekl, aby se procedurálně i meritorně hlasovalo o návrzích zákona po nějaké hodině, tak opozice protestovala a říkala, že to není správně. Já jsem se to naučil díky vám. Děkuji. Já vás můžu ubezpečit, že když se začne v 19, když se do 21. nedostaneme k žádnému návrhu zákona, takže pak se meritorně nic nezmění a nemusíme se o to přít. Jenom pro příště. Nedalo mi to, když mi kolegové předtím vždycky říkali, že to mám číst přesně. Tady někdo nechal jednací řád [[ukazuje]], mohl bych to klidně přečíst. Budeme jednat po 19. hodině, přijali jsme nějaké usnesení. Jenom jsem chtěl říct, že bylo jednoduché to podpořit, protože to neměnilo nic na stávajícím stavu věci, že Sněmovna může jednat každý den do 21 hodin, aniž by k tomu přijala jakékoliv usnesení.
Dobře. Takže ještě chvilku před tou přestávkou ještě pan předseda klubu sociální demokracie Roman Sklenák. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Domnívám se, že pokud jsme hlasovali o tom, že budeme jednat a hlasovat, tak je všem zřejmé, co budeme po té 19. hodině dělat, a je to v souladu s jednacím řádem.
Dobře. Doufám, že není nikdo jiný přihlášen. Pokud tomu tak není, vyhlašuji přestávku - prosím pana předsedu klubu TOP 09 ještě, aby mě ubezpečil - na celé dvě hodiny jste požádal? Nebo do devatenácti?
Já jsem nechtěl zdržovat, proto jsem požádal opravdu jenom do devatenácti.
Děkuji panu předsedovi klubu TOP 09 Miroslavu Kalouskovi. Vyhlašuji přestávku do 19.00 a se všemi se tady rád uvidím.
Hezký dobrý večer, milé kolegyně poslankyně, milí kolegové poslanci. Uplynula pauza na jednání poslaneckého klubu TOP 09 a Starostové, je 19. hodina a my se konečně dostáváme k prvnímu bodu dnešní schůze. Je to