262. Ústní interpelace Ústní interpelace jsou určené předsedovi vlády České republiky, vládě České republiky a ostatním členům vlády. Dnes jsme za účasti ověřovatelů vylosovali pořadí poslanců, v němž budou vystupovat a podávat ústní interpelace nejprve na předsedu vlády pana Bohuslava Sobotku či na vládu České republiky, a to v čase od 14.30 do 16 hodin, na ostatní členy vlády pak od 16 do 18 hodin. Seznamy poslanců podle vylosovaného pořadí vám byly rozdány do lavic. Dříve než dám slovo prvnímu vylosovanému, v tomto případě dámě, dovolte mi načíst omluvy. Z dnešního jednání se od 14 do 18 hodin z pracovních důvodů omlouvá pan ministr Jurečka, pan poslanec Petr Fiala se omlouvá z dnešního jednání od 15.40 do 17 hodin z pracovních důvodů, paní poslankyně Helena Válková se omlouvá z dnešního odpoledního jednání ze zdravotních důvodů, paní poslankyně Balaštíková se omlouvá z dnešního jednání od 17 hodin do konce jednacího dne bez udání důvodu, pan ministr dopravy Dan Ťok se omlouvá z dnešního jednání od 17.20 hodin a pan ministr životního prostředí se omlouvá z odpoledního jednání od 15.30 do konce jednacího dne, a to z pracovních důvodů. A nyní již dávám slovo paní poslankyni Haně Aulické Jírovcové, která byla vylosována na prvním místě, aby přednesla ústní interpelaci na předsedu vlády České republiky Bohuslava Sobotku. Připraví se pan poslanec Josef Nekl. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, paní předsedající. Dovolte mi přednést interpelaci. Vážený pane premiére, interpeluji vás ve věci problematiky nepřizpůsobivých občanů v Ústeckém kraji. Je to velice známá situace a pro vás, pane premiére, samozřejmě také, že v Ústeckém kraji, především v okresech Most, Chomutov, Ústí nad Labem a Děčín, tato problematika eskaluje. Kraj a již zmíněné okresy neustále čelí příchodu nepřizpůsobivých občanů z celé České republiky, především ze Středočeského kraje. Není však výjimkou, že se k nám stěhují i občané z členských zemí Evropské unie, jako je Slovenská republika. Návrat našich občanů z Velké Británie je také realita všedního dne. Problémy, které tato koncentrace nepřizpůsobivých občanů v jednom regionu přináší, bych vám asi nemusela připomínat, ale vzhledem k dosavadnímu přístupu legislativních změn a nástrojů, které byly přijaty, musím. Zvyšující se kriminalita, nárůst hluku, špatné hygienické podmínky, narušování veřejného pořádku, intolerance, dodržování nočního klidu, vymezení se vůči jiné skupině a především nulové pracovní návyky. Obce a města nemají jakýkoliv nástroj, aby zamezily novému přílivu těchto občanů. Na vedení obcí a měst se neustále valí petice, stížnosti a prosby, které žádají o zásadní krok, aby se situace řádně žijících občanů nedostávala na hranici slušného soužití s občany. Obce i města vydávají vyhlášky za vyhláškou, snaží se dělat co mohou, ale zásadní legislativní nástroje nejsou a bohužel ani zatím nepřicházejí. Vážený pane premiére, náš kraj a jeho regiony nejsou odpadní žumpou, jak nás mnohá média označují. Máme krásný kraj, plný krásné přírody, průmysl s dlouhodobou tradicí a chytré a schopné občany. Moje otázka tedy zní: Jak chcete být nápomocen v zamezení další eskalace této problematiky a jaké legislativní kroky byste podpořil, aby města a obce nebo kraj měly schopné nástroje k zásadní změně této situace? Děkuji za odpověď.
Děkuji. Prosím pana premiéra o odpověď.
Děkuji. Přeju hezké odpoledne, vážené poslankyně, vážení poslanci. Dovolte mi ještě jenom na úvod, protože jsem si všiml, že dopoledne zde byla diskuse, která se týkala omluvené neúčasti některých členů vlády na odpoledním jednání, chtěl bych jenom říci, že jsem se spolu s několika dalšími členy vlády účastnil finanční konference Svazu měst a obcí, která se koná pravidelně každý rok, a bohužel na tu konferenci jsme byli pozváni i s dalšími členy vlády právě dnes dopoledne. Začínali jsme v půl desáté a to byl důvod, proč jsem se dnes na jednání Poslanecké sněmovny dopoledne omluvil a proč se omluvilo také několik dalších členů vlády, kteří se zúčastnili této finanční konference Svazu měst a obcí. Chci poděkovat paní poslankyni za to, že otevřela toto téma, protože je to věc, která, musím říci, je problémem nejenom Ústeckého kraje. Já bych chtěl ujistit jak paní poslankyni, tak i občany Ústeckého kraje, že rozhodně není cílem vlády tohle ignorovat a jakýmkoliv způsobem opomíjet. Já se hned dostanu k tomu, co konkrétně je možné udělat, nebo co konkrétně se snažíme už teď činit. Budu mluvit o Agentuře pro sociální začleňování, ale rád bych se zmínil o tom hlavním problému, který já tam dneska vidím. Jedním ze silných motivů pro vnitřní migraci nízkopříjmových osob v rámci České republiky je možnost nalezení levného bydlení. Na tento fakt se vlastně soustřeďují dnes spekulanti s nemovitostmi. Kupují levné byty v cenově méně atraktivních částech republiky, což se týká silně některých regionů Ústecka, ty byty pronajímají za nadhodnocené nájemné nízkopříjmovým zájemcům a obyvatelé bytů, nájemníci, získávají od úřadů práce dávky na bydlení, doplatek a příspěvek na bydlení, předávají jej majiteli bytu, který jej celý konzumuje a už z něj potom nehradí příspěvky, které se týkají třeba plateb do fondu oprav nebo plateb za služby. Na takovýchto bytech potom v rámci tohoto zvláštního podnikatelského modelu vzniká dluh, který pak zatěžuje celý dům, to znamená, zatěžuje celé společenství vlastníků jednotek nebo zatěžuje družstvo. Kromě těch dluhů, které tady jsou, vznikají ještě další problémy. Máme tam problém výskytu obtěžujícího hmyzu, hlodavců, zápachu a plísní. Přelidnění bytů a jejich nevyhovující stavebně technický a hygienický stav. Je tam, jak už jsem zmínil, nadhodnocené nájemné, které neodráží místní zvyklosti, a samozřejmě dochází k záměrnému zanedbávání údržby bytů na straně majitelů. V zásadě majitelé nechávají ty byty vybydlovat. Agentura pro sociální začleňování, příslušný úsek na Úřadu vlády, zpracovala materiál pro jednání vlády, který vychází přesně z těchto problémů, které jsem zmínil a které byly identifikovány obcemi, bytovými družstvy a společenstvími vlastníků jednotek, ale také nestátními neziskovými organizacemi. Vláda v červenci letošního roku tento materiál projednala, dohodli jsme se a schválili jsme úkoly pro příslušná ministerstva, pro Ministerstvo práce, Ministerstvo pro místní rozvoj, Ministerstvo zdravotnictví, Ministerstvo spravedlnosti a Ministerstvo vnitra, aby předložila konkrétní návrhy na řešení těchto věcí, které jsem tady teď popisoval a které samozřejmě lidem dramaticky ztrpčují život. Jde teď o to, aby se ty věci dotáhly do konce. Chci vás informovat, že zrovna dnes jedná na Úřadu vlády meziresortní skupina, která výsledné řešení návrhů ministerstev sumarizuje, to znamená, na základě tohoto materiálu se připravují konkrétní návrhy změn a jsme dohodnuti, že do konce listopadu dostane vláda na stůl informaci, jak se dál bude postupovat. Obdobný materiál také předložilo Ministerstvo práce, které se zaměřilo na oblast poskytování dávek na bydlení. V současné době Agentura pro sociální začleňování, MPSV postupují ve spolupráci s ministerstvy, která jsem tady vyjmenoval, a snaží se navrhnout konkrétní postupy. Pokud tam budou změny zákonů, tak se pokusíme ještě ve zbytku volebního období návrhy připravit. Možná už je nestihneme protlačit Parlamentem, ale aspoň tady budou k dispozici pro příští vládu. Chtěl jsem v čase, který je omezený, zmínit alespoň ten problém, který se týká bydlení a který je, myslím, hodně naléhavý. Jinak chci připomenout fakt - teď jde o to, že máme šanci využít finanční prostředky na to, abychom v těch lokalitách, které jsou nejvíce problematické v Ústeckém kraji, zlepšili situaci. Je to takzvaný koordinovaný přístup. V Ústeckém kraji jsou to lokality první až čtvrté vlny. Jedná se o Dubí, Kadaň, Obrnice, Roudnice, Štětí, Litvínov, Klášterec nad Ohří, Vejprty, Děčín, Chomutov, Most, Postoloprty a Varnsdorf. To znamená, že sociálně vyloučené lokality v těchto městech budou zapojeny do koordinovaného přístupu a budeme se snažit využít evropské peníze na to, aby se tam situace zlepšila.
Děkuji. Paní poslankyně chce položit doplňující otázku. Prosím, máte slovo.
Děkuji zase za slovo. Musím říct, že pan premiér tady opravdu řekl širokou problematiku a řekl i ty důvody, nebo ten dopad, který to má. Já bych možná jenom řekla v rámci Agentury pro sociální začleňování. Víte, město Most s ní začalo spolupráci a víte, jak to dopadlo. Řeknu jenom stručně. Vlastně závěr je, že ty problémy si způsobují sami občané v těch domech a že asi není co až tak zlepšovat. To bych jenom řekla směrem k té Agentuře pro sociální začleňování. Ty nízké ceny bytů. To samozřejmě víme. To je prostě problém. Lidé nám odcházejí, máme rozprodaný bytový fond, takže to s tím všechno souvisí. Vidím tady taky samozřejmě problém v sytému dávek hmotné nouze. Bohužel, když jsem apelovala na paní ministryni Marksovou, aby se nezabývala jenom doplatkem na ubytovny, bylo mi řečeno, že doplatek na standardní ubytování není v plánu dne. Asi tak bych to řekla. A mám obavy, jak jste tady nastínil ty kroky, že do konce volebního období je na to velice krátká doba a ty legislativní kroky se nestihnou přijmout.
Poprosím pana premiéra o odpověď.
Víte, myslím, že nejdůležitější je, aby obce a města na to nezůstaly samy, aby na to nezůstaly samy samosprávy, nebo výbory těch společenství vlastníků. Proto jsem tady zmínil v závěru své minulé odpovědi ten koordinovaný přístup, který by tady měl být zvolen. Jde o to, aby tady docházelo ke spolupráci všech, kteří mají zájem na tom, aby se situace v těch jednotlivých lokalitách zlepšila. Chci také říci, že v operačních programech, kde máme peníze z Evropské unie, ať už je to operační program Zaměstnanost, nebo operační program, který má Ministerstvo školství, jsou vyčleněny prostředky, ze kterých je možné hradit aktivity právě v těchto sociálně vyloučených lokalitách. Už jsou vypisovány první výzvy. Třeba v případě operačního programu Zaměstnanost byla vyhlášena výzva 26 ve výši 579 mil. korun a výzva 42 s alokací 724 mil. korun. To, co pokládám za důležité je, že vláda se tím zabývala. Schválili jsme strategii pro boj proti sociálnímu vyloučení v letech 2016 až 2020, což byla podmínka právě pro to, abychom mohli využít evropské fondy. A jenom chci říci, že ta strategie se skutečně zaměřuje na širokou oblast věcí. To znamená na zdraví, zaměstnanost, vzdělávání, ale také na zadlužení, na otázku bydlení, bezpečnosti a na koncepční řešení sociálního vyloučení a analytickou činnost. Jak jsem zde zmínil, jsou tady prostě lokality, s kterými dneska agentura spolupracuje. Je to celkem 41 lokalit v Ústeckém kraji, což podle mého názoru vytváří dobré předpoklady pro to, aby se situace v těchto lokalitách zlepšila. Nicméně chci jenom připomenout, že tyhle programy samy o sobě to nezachrání. Jsem přesvědčený o tom, že musíme dosáhnout legislativních změn právě v těch oblastech, které jsem zmiňoval a které ztrpčují situaci lidem v oblasti bydlení. Tam se to podle mého názoru bez změn zákonů neobejde.
Děkuji, pane premiére. Prosím k mikrofonu pana poslance Nekla, připraví se pan poslanec Valenta. Prosím máte slovo.
Děkuji, paní místopředsedkyně. Vážený pane předsedo vlády, svůj mandát vykonávám v Olomouckém kraji, v regionu, který je postižen nemalou nezaměstnaností a nižšími průměrnými mzdami, než je v celé republice. Proto se podivuji tomu, že i když se najdou cesty, jak situaci částečně řešit, dopadne to vždy stejně. Vracím se k problému využití přerovského letiště pro rozvoj celé oblasti. V květnu 2015 jste prohlásil veřejně v Přerově, že tady vznikne největší průmyslová zóna. Podle mých informací nebylo řešení nereálné, jednalo se s významným investorem. Mezitím však vláda přijala usnesení o zachování letiště z důvodu lobbingu z Ministerstva obrany, které mimochodem toto strategické letiště odepsalo a zlikvidovalo. Proto mám několik otázek. Je pravdou, pane premiére, že krach jednání s investorem Land Rover byl způsoben vyjádřením ministra dopravy Dana Ťoka, že není schopen garantovat dostavbu jedenácti kilometrů dálnice na trase Říkovice-Přerov, a tím přišla Česká republika o investici ve výši asi 42 mld. korun s potenciálem až 7 tis. pracovních míst i s možností využití nenaplněné zóny v Holešově? Závod se již podle mých informací buduje, nebo dokonce stojí na Slovensku. Není to důvodem k vyvození osobní odpovědnosti za změření významné investice? Usnesením vlády se staly developerem pro tento prostor Letecké opravny Malešice. Není to v rozporu se zákonem - státní podnik a developer? A třetí otázka. Kdy dojde k vypořádání pozemkových úprav ve scelení, které z důvodu blokace občana nejsou dokončeny od roku 2004 a hrozí zastavení přípravy průmyslové zóny? Jde o 2,3 mil. korun a vláda není schopna rozhodnout o účelovém přidělení prostředků pro město Přerov. Přitom Armádní Servisní, příspěvková organizace, disponuje prostředky na výkupy pozemků a přípravu zóny. Děkuji vám za konkrétní odpovědi.
Děkuji a poprosím pana premiéra o odpověď. Prosím máte slovo.
Děkuji. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, musím říci, že když jsem měl možnost tu zónu navštívit, v zásadě ještě v první části mandátu naší vlády, tak musím říci, že to tam vůbec jako potenciální zóna nevypadalo. Byla tam přítomna ještě celá řada objektů, která tam zůstala po vojenském letišti, a v okamžiku, kdy se objevil zájem velkého zahraničního investora, naše vláda byla vůbec tou první vládou, která začala reálně jednat. Pan poslanec tedy jistě ví, možná i vy další, kolegyně a kolegové, že naše vláda přijala několik usnesení, kterými zahájila proces přípravy toho území tak, aby tam do budoucna mohla vzniknout průmyslová zóna. Vyčlenily se finanční prostředky. Armáda České republiky to území začala připravovat. To znamená, byly zlikvidovány objekty, které tam ještě zůstaly po letišti, a v těch pracích se samozřejmě intenzivně pokračovalo. Rozhodli jsme se, že v pracích na přípravě průmyslové zóny se bude pokračovat i v okamžiku, kdy se ukázalo, že v mezinárodní soutěži mezi Českem, Polskem a Slovenskem o tu konkrétní velkou investici nakonec zvítězilo Slovensko. Řeknu vám, proč zvítězilo Slovensko. Nebudu se teď vracet, proč jsme nevyhráli my, ale proč zvítězilo Slovensko. Bylo schopno nabídnout pozemek, ke kterému vedla dálnice. My jsme nebyli schopni nabídnout takto velký pozemek, ke kterému vede dálnice. To byla komparativní výhoda, se kterou slovenská vláda mohla počítat a která byla pravděpodobně jednou z těch, které rozhodly o tom, že v soutěži o tuto investici uspěli. Ovšem platí to, co jsem řekl. My pokračujeme v přípravě té průmyslové zóny. Také jsme zrychlili přípravu výstavby toho posledního úseku D1. Víte jistě, že se v posledních měsících urychlila příprava výkupů pozemků. Že se urychlila příprava otázek územně plánovací dokumentace. Je to jedna z priorit vlády. Asi také víte, že to patří mezi ty výjimky, které byly dojednány s Bruselem, že se tam nebude muset dělat nová EIA. To znamená, to se týká D1 v tomto úseku kolem Přerova. A tak jak jsem měl možnost vidět ty plány, počítá se s napojením té průmyslové zóny. To znamená, ten zbývající úsek D1 je připravován tak, aby mohla být napojena průmyslová zóna. Jestli tam bude letiště, nebo ne, je myslím speciální otázka. Pochopil jsem i během návštěv v tomto regionu, že město Přerov a v posledním období i Olomoucký kraj nepodporovaly myšlenku zachování té letištní plochy, která tam zbyla po vojenském letišti. Nicméně Ministerstvo obrany na tom trvalo a předložilo do vlády celou řady argumentů, proč by tam ta plocha teď neměla být zlikvidována. To znamená, vláda přihlédla k argumentaci správce toho majetku Ministerstva obrany a nerozhodla o likvidaci té letištní plochy. To znamená, letištní plocha tam zůstane zachována, ale budou nadále připravovány velké pozemky, které to letiště obklopují, a to jsou desítky, pravděpodobně stovky - je to víc, než 100 hektarů, které jsou tam k dispozici v prostoru té průmyslové zóny. Takže se domnívám, že tímto postupem dosáhneme toho, aby za prvé byla dostavěna dálnice, bylo zajištěno dálniční napojení této nové průmyslové zóny. Za druhé, nebude tam zrušeno letiště. Ale do budoucna, kdyby se náhodou objevil nějaký velký strategický investor, vláda samozřejmě může to rozhodnutí kdykoliv přehodnotit. Myslím, že je lepší, že jsme neinvestovali do likvidace té betonové plochy, plocha tam zůstala zachována a do budoucna tam je otevřený prostor, aby eventuálně vláda ty pozemky využila. V každém případě budou zasíťovány ty okolní pozemky. [[(14.50 hodin)]] A právě proto, aby ta investice, to zasíťování mohlo být realizováno, svolal jsem schůzku, konkrétně 25. srpna letošního roku, na úřad vlády, kde byl přítomen ministr obrany, ministr průmyslu, byl tam přítomen primátor města Přerova a jednali jsme o tom, jak dál pokročit z hlediska přípravy strategické průmyslové zóny Přerov-Bochoř. Dohodli jsme se, že vládě bude předložen materiál, ve kterém bude uvedeno, kdo bude investor té průmyslové zóny. A to je moje poslední poznámka. Vláda je připravena poskytnout dotace na zainvestování těch pozemků průmyslové zóny, ale v tuto chvíli se musí rozhodnout o tom, kdo bude tím investorem. Jestli tím investorem bude město Přerov, nebo jestli to bude Olomoucký kraj, nebo jestli tím investorem bude Ministerstvo obrany, protože máme tady nějaké podmínky pro poskytování dotací a musí být zřejmé, kdo za veřejný sektor bude tím investorem. Takže v tuto chvíli očekávám, že Ministerstvo obrany, Ministerstvo průmyslu dokončí ta jednání a předloží pokud možno do konce roku do vlády materiál, kde se znovu vrátíme k té přerovské průmyslové zóně a budeme se zabývat rozhodnutím, kdo bude investor. A následně bude možné zahájit přípravu investic, aby ta průmyslová zóna byla zasíťována. Chci vás ujistit, že vláda této věci věnuje pozornost.
Děkuji. Pane poslanče, chcete položit doplňující otázku? Je tomu tak. Prosím, máte slovo.
Děkuji, pane premiére. Odpověď byla celkem vyčerpávající. Z toho mi vyplynulo, že i to scelení pozemků a výkup bude proveden, až bude známý investor tohoto celého prostoru, to za prvé. Za druhé. Samozřejmě bych se mohl zeptat, jestli jsou další zájemci o ten prostor, který tam bude, těch asi 100 hektarů. Ale tam je usnesení vlády, že dálnice má být dokončena do roku 2019. Je pravdou, že se urychlila etapa Přerov - Lipník nad Bečvou, ale etapa Říkovice - Přerov stojí a tam bohužel doposud nebyl zahájen ani archeologický průzkum, i když výkupy běží a podobně, a to nepotřebujeme EIA ani stavební povolení, a tím se to může hodně zdržet. A poslední. Předpokládalo se, že zbourané úly, to znamená ty stavby, které tam byly, budou použity jako stavební materiál třeba i na podloží dálnice, ale ukázalo se, že Skanska o to nemá zájem, že to zbourání stálo hodně moc peněz, nějaký ten milion. Bohužel ten, co to likvidoval, neprovedl třídění a Skanska o ten materiál nemá zájem. Tak také vyhozené peníze. To jenom jako dodatek. Děkuji.
Prosím pana premiéra o odpověď.
Ano, děkuji. Já se omlouvám, nebudu reagovat na ten detail, jak proběhla demolice. Proběhlo to v režii Ministerstva obrany a příslušného tuším státního podniku, který se tou věcí zabýval. Jenom chci ještě upřesnit, že situace z hlediska investorů je následující. V jižní částí té lokality je plánována menší průmyslová zóna, která bude určena zejména pro společnosti z leteckého průmyslu, tak aby tam byla synergie s tou letištní plochou. Tam informovali zástupci Ministerstva obrany, že průběžně jednají s potenciálními zájemci. A pak tam bude severní část, kde by v několika etapách, tuším, že jsou to tři etapy, mělo dojít k rozvoji průmyslové zóny o velikosti až 280 hektarů. To znamená v souvislosti s těmi třemi etapami, tak jak budou realizovány, budou vyřešeny i otázky vlastnictví pozemků, protože to tam není ještě úplně dořešeno. Tady souhlasím s tím, co bylo řečeno. Ale vznikne tam prostor až 280 hektarů, což naplňuje ty parametry strategické průmyslové zóny, a ta by podle mého názoru měla být k dispozici v případě, že by nějaký velký strategický investor projevil v budoucnu zájem o Českou republiku. Platí také, že rok 2019 je tím termínem, ke kterému směřujeme, pokud jde o ten úsek D1. A samozřejmě v tuto chvíli ještě nemáme stavební povolení, takže nemohla být zahájena výstavba. Ale je cílem vlády, abychom využili mandát k co nejrychlejší přípravě toho posledního zbývajícího úseku D1, a pokud po roce 2019, 2020 přijde nový investor, tak abychom byli schopni doložit, tak jak to udělali Slováci u té své lokality, že máme dálniční napojení.
Děkuji. A nyní prosím k mikrofonu pana poslance Valentu. Připraví se pan poslanec Černoch. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, paní místopředsedkyně. Vážený pane předsedo vlády, mohl byste české veřejnosti a přirozeně také nám, poslankyním a poslancům, sdělit, zda skutečně dojde k personálním změnám ve vládě, a pokusit se je na tomto místě alespoň částečně konkretizovat? Oba dva jsme si zcela jistě vědomi odpovědnosti vaší vlády směrem k Poslanecké sněmovně, a proto bych byl rád, abyste považoval můj dotaz za legitimní. Ale jestli chcete občany dále napínat, možná až do toho 10. prosince, dokdy se podle médií chcete rozhodnout, budou mít takové změny ještě potom vůbec smysl? Či to bude dokonce již nesmysl, jak míní nejen místopředseda vlády Babiš? Vždyť do řádných voleb bude již jen 11 měsíců, a to nepřipomínám respektovaný úzus 100 dní jakéhosi politického hájení nového ministra. Můžete se tedy z tohoto místa jasně vyjádřit, když už vás tady dnes konečně máme, o kterých ministerských změnách uvažujete, případně zda budete jednat o postech pouze v sociálnědemokratické správě, nebo i jiných? Konkrétně například křeslo lidoveckého ministra kultury, jak vám doporučuje, a podle mého názoru naprosto oprávněně, prezident republiky Zeman. Vážený pane premiére, pokusíte se tedy o ministerskou změnu ať už u sociálnědemokratických, či jiných koaličních ministrů? Nebo vaše do médií jaksi podivně implantovaná a potom jimi soustavně akcentovaná vyjádření jsou jen pokusem o zklidnění zjitřené povolební situace v sociální demokracii, a vlastně tak jen další falešnou hrou s občany této země? Děkuji vám za odpověď.
Děkuji. Poprosím pana premiéra o odpověď.
Děkuji. Vážené poslankyně, vážení poslanci, platí, že se sejdu se všemi členy vlády. Tuším, že během příštích 14 dnů by ty schůzky mohly být všechny naplánovány. To, co je mým cílem, je, abych se všemi členy vlády mluvil o tom, co ještě je potřeba udělat. Vládě zbývá 10, 11 měsíců do konce mandátu. A já bych chtěl, aby bylo jasno, jaké budou priority vlády, aby v tom měli jasno všichni členové vlády. Takže za prvé, scházím se všemi členy vlády, budu s nimi mluvit o tom, co se povedlo, nepovedlo, jak vypadá legislativní plán vlády, co ještě příští rok budeme chtít udělat. Také myslím vám je jasné, že věci a zákony, které vláda nepošle v zásadě do konce letošního roku do legislativního procesu do Poslanecké sněmovny, tak už reálně nemají příliš šancí na to, aby mohly být do konce volebního období schváleny. Takže to, co já bych chtěl, aby bylo jasné, na co se bude vláda soustředit a co jsou priority jednotlivých ministrů. A samozřejmě budeme také průběžně řešit věci, které souvisí se spoluprací mezi jednotlivými resorty. Za druhé. Já jsem se jasně vyjádřil, a to platí, že provedu změny v té části vlády, kterou nominovala sociální demokracie. Předpokládám, že ty změny by měly být provedeny v horizontu měsíce. To znamená, ne že se rozhodnu do začátku prosince, ale byl bych rád, kdyby ty změny byly provedeny do začátku prosince. A takto také budu postupovat i směrem k předložení návrhu prezidentu republiky a chci, aby prezident republiky byl ten první, kdo bude informován o tom, u kterých členů vlády dojde ke změně a kdo tyto členy vlády nahradí. Pokud jde o členy vlády, které nominovali lidovci a ANO, tady respektuji koaliční smlouvu. A ta koaliční smlouva jasně říká, že změny, které se týkají nominantů, musí být dohodnuty s příslušnou politickou stranou. Já myslím, že to tak bylo i v minulosti, kdy jsme tady měli koaliční vlády, tak vždycky to bylo založeno na tom, že to byla koaliční strana, která vysílala své ministry do vlády, a nebylo to tak, že by někdo této koaliční straně diktoval, koho má nebo nemá do té vlády vyslat. Takže toto respektuji. Nicméně na závěr těch schůzek, tak jak je mám naplánovány, se chci sejít i s místopředsedy vlády, to znamená s Andrejem Babišem a s Pavlem Bělobrádkem. Chci s nimi vyhodnotit ty moje rozhovory, které budu mít individuálně s jednotlivými ministry, a chci se pobavit o tom, co udělat pro to, aby vláda dobře fungovala až do konce svého mandátu. Takže co je mým cílem? Cílem je, abychom hráli do poslední minuty, abychom využili čas, který máme k dispozici. Já myslím, že se nemusíme přít o to, že ne všechno ještě bylo dokončeno, ne všechno bylo doděláno. Je tady spousta věcí exekutivního charakteru. Jestli chcete nějaký příklad, který je důležitý, tak jsou to evropské fondy v příštím roce. To je odpovědnost celé řady členů vlády napříč vládou a jsou to věci, které jsou exekutivní. Další příklad, příprava dopravních staveb. To je přece věc, která nás tady všechny trápí, je často diskutována na půdě Poslanecké sněmovny a vyžaduje spolupráci mezi několika resorty napříč politickými stranami. Takže tolik jenom k té věci, na kterou jste se ptal. Můj cíl je, aby eventuální změny proběhly v horizontu jednoho měsíce, aby do diskuse byly zapojeny všechny tři koaliční strany. A mým cílem je, aby i ti ministři, kteří jsou nominováni za sociální demokracii, odváděli ve vládě práci až do samého konce mandátu. Děkuji.
Pane poslanče, chcete položit doplňující otázku? Prosím, máte slovo.
Dobře, děkuji pane premiére. Když přistoupím na váš argument, že pro vás je asi nadřazena koaliční smlouva nad vaši zodpovědnost za celou vládu jako celek, tak bych se tedy chtěl zeptat: Vy jste přece v tom otevřeném dopise členům vaší strany, který se dostal do médií a neustále dennodenně je médii frekventován, psal, že někteří kolegové jsou unavení a potřebují vystřídat. Už jste naznačil, že víte, koho chcete vystřídat. Prosím, řekněte mi, koho od vás ze sociální demokracie chcete jmenovitě vystřídat? Nebo alespoň o kom přemýšlíte, že byste ho nechal vystřídat. Děkuji.
Prosím pana premiéra o odpověď.
Já myslím, že po třech letech vím, kdo ve vládě funguje a kdo ve vládě nefunguje. Myslím, že to je úplně jednoduchá věc.
Děkuji. Poprosím k mikrofonu pana poslance Černocha, aby přednesl svoji interpelaci na pana premiéra. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Pane premiére, dámy a pánové. Vy, jako předseda vlády máte zodpovědnost za své ministry, a proto vás interpeluji v otázce neprůhledných veřejných zakázek, které probíhají na Ministerstvu dopravy. Začnu veřejnou zakázkou na dodávky tabulek registračních značek. Tato zakázka byla dle mých informací opakovaně Ministerstvem dopravy vyhlašována a zrušována, přičemž pokaždé došlo k uzavření dalšího smluvního vztahu bez výběrového řízení se společností Hicon. Tato firma dodává registrační značky, nebo spíše dodávala 26 let, aniž by přitom vzešla z jakékoliv soutěže. Do dnešního dne společnost Hicon za dodávky registračních značek inkasovala od státu přibližně 4 miliardy korun. Šlo tak ze strany Ministerstva dopravy o udržování bezprecedentního stavu, kdy byly ústředním orgánem státu ze státní pokladny vypláceny enormní sumy peněz. Další otázka je otázka společnosti Kapsch, kdy nebylo schopno Ministerstvo dopravy připravit otevřené zadávací řízení na zadavatele a dodavatele mýtného systému, i když již od počátku plnění původní smlouvy se společností Kapsch bylo zřejmé, kdy tato smlouva skončí. Díky této kauze dostalo Ministerstvo dopravy dokonce milionovou pokutu od Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže pro nezákonné jednání. Podobných případů je na Ministerstvu dopravy daleko více. Vaše vláda se předhání v projevech, jak bojuje proti korupci, a proto se ptám: Co vy jako předseda vlády, který máte zodpovědnost za své ministry, uděláte, jakým způsobem napravíte tento setrvávající stav? Jak je možné, že firma Hicon dodávala bez výběrového řízení registrační značky 26 let za 4 miliardy? Jaké vyvodíte kroky z toho, že Ministerstvo dopravy vědomě porušilo zákon, že za to dostalo milionovou pokutu? A jaké kroky konkrétně podniknete, aby zadávání veřejných zakázek nejen na Ministerstvu dopravy veřejná soutěž byly opravdu transparentní? Děkuji.
Děkuji. Poprosím pana premiéra o odpověď.
Tohle je opravdu, vážené poslankyně, vážení poslanci, strašně dlouhá historie. Teď nevím, jestli mám vám citovat z celé dlouhé historie, jak vlastně došlo k tomu, že firma Hikon, s.r.o., se dostala na Ministerstvo vnitra a posléze Ministerstvo dopravy. Ale v zásadě věci začaly někdy v letech 1994 a později. To znamená, je to skutečně hodně dlouhá historie. To znamená, byla tady podepsána smlouva, ta smlouva potom přešla vlastně v rámci delimitace vůbec té působnosti z Ministerstva vnitra na Ministerstvo dopravy. Takže Ministerstvo dopravy se v rámci delimitace dostalo nejenom k té kompetenci, ale také ke smlouvě s firmou Hikon, a to na základě univerzální sukcese. Tato smlouva byla pak následně v souvislosti s legislativními změnami v oblasti tabulek registračních značek několikrát dodatkována. A poslední významnější změna smlouvy nastala v souvislosti s účinností zákona 239 z roku 2013. Je to tedy stav, který trvá řadu let. Byl opakovaně prověřován Úřadem pro ochranu hospodářské soutěže. Ten nikdy nedospěl k závěru o tom, že smlouvy jsou neplatné. To znamená, několikeré prověření tady proběhlo. Mimo jiné své první šetření uzavřel ÚOHS 10. ledna 2002 konstatováním, že vzhledem k tomu, že společnost Hicon jako jediný výrobce registračních značek zajišťovala výrobu jedinečnou technologií, byla tato firma oslovena ve smyslu § 50 odst. 1 příslušného zákona jako jediný zájemce, který může kontinuálně pokračovat v této specializované činnosti. Jinak platí, že Ministerstvo dopravy od roku 2013 vypsalo tři tendry v otevřeném zadávacím řízení v této oblasti. Dvakrát však bylo nuceno zadávací řízení zrušit pro nedostatky v zadávacích podmínkách. V případě třetího tendru byly dne 1. listopadu posouzeny a vyhodnoceny podané nabídky a zadavatel následně vydá rozhodnutí o výběru nejvhodnější nabídky. Čili k otázce zpochybnění toho postupu chci jenom uvést, že zmiňované historické smlouvy byly uzavřeny na základě, v souladu s tehdy platnými právními předpisy, které upravovaly oblast veřejného zadávání. V případě - v době uzavření prvního kontraktu v roce 1994 byl Hicon jediným výrobcem v ČR, který byl schopen dodávky tabulek zajišťovat, a v průběhu dodávek tabulek registračních značek nedošlo ze strany Ministerstva dopravy k naplnění pojmových znaků nedovolené veřejné podpory. Čili tolik jenom velmi stručně k otázce registračních značek. Pokud jde o problematiku mýta. Už jsem tady na interpelacích na tu věc několikrát reagoval. Platí, že Úřad pro ochranu hospodářské soutěže ve správním řízení zahájeném z moci úřední 9. září 2016 v souvislosti s uzavřením dvou dodatků ke smlouvě o poskytování služeb souvisejících s provozem systému výkonového zpoplatnění a vzhledem ke smlouvě o dodávce zajištění systému výkonového zpoplatnění rozhodl, že zadavatel, Ministerstvo dopravy, se dopustil správního deliktu. Za tento delikt mu uložil pokutu ve výši 1 milion korun. Pokud jde o rozsah, tedy odůvodnění tohoto rozhodnutí ÚOHSu, Ministerstvo dopravy souhlasí s tou jeho částí, kde se říká, že stav exkluzivity, který byl nebo je v oblasti poskytování služeb mýtného systému, byl vytvořen v roce 2005 a 2006, kdy byly připraveny obě jmenované smlouvy a proběhlo zadávací řízení na dodávku a provoz stávajícího systému elektronického mýta. Ministerstvo dopravy si je vědomo skutečnosti, že zadání veřejné zakázky v otevřeném řízení neumožňující z hlediska okruhu potenciálních dodavatelů a umožňující univerzální přístup na trh je samozřejmě ideálním východiskem. A musím říci, že i za silné podpory vlády Ministerstvo dopravy vyvinulo extrémní úsilí směřující k tomu, aby otevřené zadávací řízení k zadání předmětné veřejné zakázky mohlo uskutečnit. Ani toto úsilí ale nevedlo k otevření této možnosti takovéto výběrové řízení uskutečnit. Proto byla uzavřena smlouva na základě JŘBU tak, aby byl zajištěn provoz mýtného systému od 1. ledna příštího roku. A současně Ministerstvo dopravy na základě úkolů z vlády připravuje otevřené výběrové řízení, které by mělo zajistit provoz mýtného systému poté, kdy uplynou nejvýše tři roky - nejvýše tři roky - na které byl tento dodatek uzavřen. To znamená, nerezignovali jsme na snahu - [[upozornění na čas.]] Ano - prosadit otevřené výběrové řízení.
Pan poslanec chce položit doplňující otázku? Prosím, máte slovo.
Budu reagovat na vaši poslední odpověď. Zeptám se tedy, protože se tady jedná o obrovské částky v miliardách korun, jakým způsobem budete pokračovat dál v rámci vyvození zodpovědnosti. Protože někdo za toto musí být zodpovědný. A je potřeba, aby tito lidé byli jasně označeni, kteří za to nesou zodpovědnost. Vy jako premiér vlády, předseda, tak opravdu máte zodpovědnost za svá ministerstva. Jakým způsobem bude dále postupováno? Děkuji.
Děkuji a poprosím pana premiéra o odpověď. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Musím především říci, že je na Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže, aby jasně konstatoval, jestli uzavření dodatku bylo v souladu s příslušnou legislativou, nebo ne. Respektive přijal k tomu nějaká další rozhodnutí. Do toho vláda těžko může zasahovat. Čili předpokládám, že celá věc bude definitivně posouzena ze strany Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže. A vedle toho právě proto, že jde o miliardy, kde by mohl nastat výpadek příjmů státu, Státního fondu dopravy, tak je zajištěn provoz mýtného v systému i po 1. lednu příštího roku, nejvýše tedy na tři roky, s tím, že mezitím musí být vyhlášeno otevřené výběrové řízení. [[(15.10 hodin)]] Vláda dělá všechno pro to, abychom ještě v mandátu naší vlády takovéto otevřené výběrové řízení zorganizovali, aby ho Ministerstvo dopravy mohlo vyhlásit. Takže cílem je nepřenášet to zase na další a další vlády, ale zajistit, že skutečně to výběrové řízení bude příští rok vyhlášeno, aby byl dostatek času ty tři roky, aby ta soutěž mohla proběhnout, doběhnout, aby se to mohlo celé předat, pokud bude vysoutěžen nový provozovatel, a skutečně na základě otevřené soutěže bylo dosaženo optimalizace nákladů, které jsou s tím mýtným systémem a jeho provozem spojeny.
Děkuji a nyní prosím k mikrofonu dalšího vylosovaného, to je paní poslankyně Váhalová, připraví se pan poslanec Soukup. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji za slovo, paní předsedající. Vážený pane premiére, pane ministře, vážené kolegyně a kolegové, na návrh Ministerstva vnitra vláda schválila 12. října poskytnutí finančních prostředků na pomoc syrským uprchlíkům z oblasti Aleppa prchajícím do Turecka před ozbrojenými útoky. Můžete nás prosím, pane premiére, informovat konkrétně o charakteru této pomoci, o důvodech poskytnutí a podmínkách, za kterých byla přidělována? Jakým způsobem mohou být peníze využity?
Děkuji, poprosím pana premiéra o odpověď.
Děkuji. Vážené poslankyně, vážení poslanci, vážená paní místopředsedkyně, chci jenom na úvod říct, než se dostanu k tomu konkrétnímu daru, který poskytujeme na pomoc lidem v Aleppu, že česká vláda pokládá humanitární situaci, která je v Aleppu, za velmi závažnou. Jednoznačně podporujeme všechny snahy, které povedou k tomu, že v Aleppu bude buď uzavíráno, nebo prodlužováno příměří. Je tam dneska několik set tisíc civilistů, kteří se ocitli v pasti bojů, které tam probíhají mezi syrskou vládou a opozicí, a já pokládám za velmi důležité, a myslím si, že je dobré to zmínit i na vrub toho, že byl zvolen tedy nový americký prezident, že jedna z velkých výzev, která na něj podle mého názoru čeká, je řešení situace v Sýrii. Pokládám za klíčové, aby došlo k novým jednáním mezi Spojenými státy a Ruskem o tom, jak situaci v Sýrii definitivně vyřešit. Není to jenom problém těch lidí, kteří jsou dneska v těch ničených městech, kde prostě probíhají boje, jsou tam děti, jsou tam rodiny, jsou tam civilisté, kteří, bohužel, jsou v roli obětí tady těchto ozbrojených střetů, ale jde také o několik milionů Syřanů, kteří utekli ze Sýrie v minulých letech právě před válkou. Tito lidé jsou dneska v okolních zemích v táborech v Turecku, v Jordánsku, v Libanonu, někteří z nich se snaží dostat do Evropy a někteří z nich už do Evropy odešli. A pokud máme vyřešit tento velký problém, primárně potřebujeme dohodu Spojených států a Ruska. Realistickou dohodu, která umožní za podpory Evropské unie, za podpory všech dalších aktérů v tomto regionu zajistit politické řešení konfliktu v Sýrii, zajistit uzavření míru a politickou dohodu mezi vládou a opozicí, se kterou lze takovouto dohodu uzavřít. Samozřejmě nelze se asi dohodnout s těmi prvky Islámského státu, které jsou přítomny na území Sýrie, ale myslím si, že je potřeba tady udělat všechno pro dohodu. Takže věřím, že nový americký prezident využije toho prostoru a toho okna, které se tady objevuje, pokud jde o americko-ruské vztahy, a že jednou z priorit nové americké vlády bude znovu si sednout s Rusy a pokusit se nalézt, ve spolupráci tedy s dalšími aktéry, ve spolupráci s Evropskou unií, řešení situace v Sýrii. Do té doby musíme pomáhat. A to, že jsme se rozhodli vyčlenit zatím pět milionů korun - já říkám zatím, protože samozřejmě je to jeden z těch prvních příspěvků, který poskytujeme. Určitě jsme připraveni i nadále. Ale vláda schválila využití pěti milionů korun z části, kterou jsme měli rezervovánu pro pomoc v Turecku, tak jsme se rozhodli těch pět milionů korun přesunout na pomoc příjemcům, tzn. syrským uprchlíkům z oblasti Aleppa, kteří jsou aktuálně na útěku z důvodu ozbrojených útoků v Aleppu. Ty peníze budou poskytnuty jako dar pro mezinárodní organizaci, která bude mít schopnost reálně tuto pomoc v tomto válečném regionu poskytnout. To je tedy naše rozhodnutí vlády, které bylo učiněno, vyčlenění těchto pěti milionů korun. Jenom chci říci, že jsme samozřejmě připraveni pomáhat i nadále, i v rámci programu MEDEVAC. Čili já jsem požádal ministra zdravotnictví a také ministra zahraničí, aby prozkoumali možnosti, které máme, a kapacity pro program MEDEVAC v příštím roce, a pokud bychom mohli použít tento program na třeba léčení zranění dětí z oblasti tohoto konfliktu v České republice, tak si myslím, že by to byla také vhodná forma humanitární pomoci, kterou můžeme poskytnout. Takže tolik tedy jenom velmi stručně k té situaci. Je to skutečně pro řadu lidí a v tom regionu je to humanitární katastrofa. A nevyřeší ji humanitární pomoc, i když je velmi potřebná, my ji budeme poskytovat, ale vyřeší ji politická jednání a dohoda.
Děkuji. Paní poslankyně chce položit doplňující otázku. Prosím, máte slovo.
Děkuji za odpověď, pane premiére. Naprosto souhlasím s tím, že řešením humanitární katastrofy v Aleppu je také okamžité ukončení občanské války. Apeluji tímto na vás, abychom se k tomu snažili také co nejvíce přispět. Ale chtěla bych se ještě zeptat buď teď, nebo případně později, které mezinárodní organizace získávají tu jednorázovou finanční pomoc ve výši pět milionů, jestli už je to jasné, nebo jestli se teprve o tom bude ještě rozhodovat. Děkuji.
Děkuji a poprosím pana premiéra o reakci.
Ano. Já tady bohužel teď nemám přesně informaci, která organizace bude naším partnerem při realizaci této konkrétní pomoci za pět milionů korun, čili tuto informaci bych asi potom paní poslankyni poskytl písemně, jakmile ji získám z Ministerstva zahraničí. Nicméně chtěl bych připomenout, že my už jsme v minulosti poskytovali humanitární pomoc přímo do Sýrie, využili jsme k tomu spolupráci s Českým červeným křížem, který má svého syrského partnera, tzn. využili jsme např. tuto organizaci pro to, abychom zprostředkovali přímo humanitární pomoc do Sýrie. Máme v Sýrii jako jediná ze zemí Evropské unie funkční ambasádu, tzn. i to pomáhá při zprostředkování nejenom humanitární pomoci z České republiky, ale také humanitární pomoci z dalších zemí Evropské unie.
Děkuji a nyní prosím k mikrofonu pana poslance Soukupa, aby přednesl svou interpelaci na pana premiéra, po něm se připraví pan poslanec Tomio Okamura. Prosím, máte slovo.
Vážený pane premiére, dámy a pánové, budu se zabývat takovým kriminálním případem, o kterém se poslední dobou hodně psalo, hodně se o něm mluvilo ve sdělovacích prostředcích. Já sám osobně musím říci, že to pokládám spíš za selhání jedince než za nějaké systémové selhání. Nicméně jsou tady určité souvislosti, na které je třeba se zeptat. Některá média uvedla, že Afghánec, který se pokusil v Nemocni Na Bulovce znásilnit sestřičku, se k nám dostal v rámci jakéhosi imigračního programu. Tuto informaci potvrdil ostatně i tiskový mluvčí policie. Obrací se na mne nemálo lidí, kteří poukazují na to, že vláda nikdy o podobných programech neinformovala, snad s výjimkou pokusu o přesídlení několika syrských rodin, kdysi dávno, z rodin křesťanů. Pokládám za svou povinnost položit vám nejčastější otázky z mailů, které dostávám, a není jich málo. Za prvé: Můžete něco říci o tom imigračním programu, kolik lidí jsme v jeho rámci přijali? A za druhé: Existují i podobné jiné programy?
Děkuji a poprosím pana premiéra o odpověď.
Tak pokud jde o ten incident, ten dotaz se týkal tedy Afghánce, kauzy Afghánce, kterého zadrželi pražští policisté v souvislosti s podezřením na znásilnění zdravotní sestry v nemocnici. Podle těch informací, které se objevily v médiích, byl obviněn, čeká v policejní cele, zda na něj bude uvalena vazba. Podle agentury mělo jít o muže afghánského původu, ke znásilnění mělo dojít na infekčním oddělení. Pokud jde o to, co sdělil mluvčí Obvodního soudu pro Prahu 8 Petr Novák, jednalo se o znásilnění ve smyslu osahávání, de facto jde o pohlavní styk, do kterého se podle legislativy řadí i ostatní sexuální jednání, které nevede k souloži. Tady cituji mluvčího soudu pro Prahu 8. V médiích se objevily informace o pokusu znásilnění zdravotní sestry Na Bulovce. [[(15.20 hodin)]] Ministerstvo vnitra k této věci sdělilo, že osoby, a teď musím říci obecně, osoby s touto státní příslušností, tzn. Afghánci, nejsou na seznamu zemí, které by byly určené pro relokace nebo přesídlování do České republiky. Takže žádnými programy, které by se týkaly relokací, přesidlování v souvislosti s řešením migrační krize, tzn. těmi dvěma programy, které jsou realizovány v souvislosti s řešením migrační krize, neprocházejí Afghánci. Těmito programy prošlo několik jednotlivců, ale byli to lidé ze Sýrie, event. z Eritrey, tzn. několik jednotlivců z tohoto regionu, ale nemohlo se jednat o člověka, pokud je ta identifikace správná, a to já nevím, nemohlo se jednat o člověka, pokud je to Afghánec, který by prošel systémem relokace nebo resettlementu, který schvalovala vláda a který probíhá na bázi Ministerstva vnitra v souvislosti s řešením migrační krize. To je asi veškerá informace, kterou vám k tomu mohu podat. Ověřoval jsem si to u pana ministra vnitra, zdali šlo o některý z těchto programů, který souvisí s řešením migrační krize, a pan ministr vnitra mě ujistil, že o takový program nešlo.
Děkuji. Pan poslanec chce položit doplňující otázku.
To bývá časté, že tady kolegové říkají - já jsem nechtěl už položit žádnou otázku. Já ji skutečně nechtěl položit, ale jednoduchá otázka se logicky nabízí. To znamená, že to byl nelegální migrant?
Poprosím pana premiéra o odpověď.
Já musím říct, že nejsem vyšetřovatelem této kauzy, tzn. nebyl jsem přítomen u výslechu toho dotyčného ani u jeho zadržení. Ale mohu vám slíbit, že se obrátím písemně na pana ministra vnitra a požádám o informaci, jestli byla ověřena identita této osoby a jestli může poskytnout nějaké další doplňující informace. Pokud obdržím v této věci tyto informace, tzn. zda byla ověřena identita osoby a jestli k tomu je možné sdělit cokoli dalšího, tak bych vám potom písemně na tuto věc odpověděl. Takže ověřím další fakta, protože v tuto chvíli skutečně nemám žádné další podrobnosti k dispozici.
Děkuji. A nyní prosím k mikrofonu pana poslance Okamuru, připraví se pan poslanec Radim Fiala. Prosím, máte slovo.
Vážený pane premiére, 30. října se afghánský migrant pokusil na infekčním oddělení Nemocnice Na Bulovce v Praze znásilnit zdravotní sestřičku. Oficiální informace, kterou jste nám řekl, že ji neznáte, takže já vám pomůžu, které potvrdil i mluvčí Obvodního soudu pro Prahu 8 Petr Novák, znějí, že to byl legální migrant. Takže tu informaci soudy mají, vy ji nemáte, teď jsem vám pomohl. Takže vás prosím o odpověď. Jak legální to byl migrant? Tedy byl to člověk, který požádal oficiálně na českém zastupitelství v nějaké zemi o azyl? Anebo vaše vláda či ministři a úřady pod vedením vaší vlády mu vyhověli? Anebo to byl migrant, který o azyl požádal poté, co nelegálně překročil naše hranice nebo hranice evropského schengenského prostoru? Kdo to schválil? Jak a kým byl tento člověk a jeho minulost prověřovaný? Naše hnutí Svoboda a přímá demokracie, SPD, prosazuje od počátku nulovou toleranci migrace v rámci současné migrační vlny. Odmítáme muslimské, arabské a africké migranty do České republiky a prosazujeme zákaz propagace islámského práva šaría v České republice. Vaše, tedy Sobotkova a Babišova vláda, však dělá pravý opak a všechny tyto naše návrhy jste zamítli. Uvědomujete si, že kdyby vaše vláda nepřijímala tyto migranty, tak tato nebohá česká žena nemusela být znásilněna? Uvědomujete si, že tím, že přijímáte do České republiky tyto migranty, tak jste de facto spolupachatelem tohoto otřesného činu? Máte vy osobně pocit, že je vše v pořádku, pane premiére, nebo že něco nebo někdo selhal? Kdo konkrétně, pane premiére? Budete osobně kontaktovat tuto znásilněnou ženu a vysvětlíte jí do očí, proč přijímáte africké a arabské migranty do České republiky? A co myslíte, že vám tato žena a její rodina odpoví?
Děkuji a poprosím pana premiéra o odpověď.
Děkuji. Především chci říci, že jakákoli takováto trestná činnost je pro vládu zcela nepřijatelná. Jakékoli takovéto chování je pro vládu zcela nepřijatelné. Ať se ho dopustí kdokoli. A pokud tady byl tedy identifikován nějaký Afghánec, tak se obrátím na ministra vnitra a požádám o to, aby byla prověřena jeho identita a abych dostal přesnou písemnou informaci, jakým způsobem se ten člověk do České republiky dostal. Já jsem si ověřoval dnes, zdali to bylo součástí programu, který byl schválen v souvislosti s řešením migrační krize v rámci relokace, resettlementu. A v souvislosti s tímto programem to nebylo. To je informace, kterou v tuto chvíli mohu poskytnout. Jakmile budu mít k dispozici podrobnější informace, tak určitě jsem připraven je sdělit.
Děkuji. Pan poslanec chce položit doplňující otázku. Prosím, máte slovo.
Pane premiére, to je neuvěřitelná odpověď. Od znásilnění uplynulo už téměř čtrnáct dní a vy nevíte, kde se tady ten Afghánec vzal. Znovu opakuji, mluvčí Obvodního soudu pro Prahu 8 řekl, že je tady ten člověk legálně. Ukončí vaše vláda konečně přijímání afrických a arabských migrantů a migrantů muslimského vyznání do České republiky? Ptám se proto, že z vaší písemné odpovědi na moji minulou interpelaci vyplynulo, že vaše vláda vynakládá na trvalou integraci migrantů do České republiky miliardy korun ročně. A naposledy v září vaše vláda odsouhlasila další půlmiliardu korun na integraci dalších šesti tisíc migrantů do České republiky v následujících třech letech. Tyto peníze jsou samozřejmě na úkor peněz pro potřebné české občany. Považuji to za zcela otřesné jednání a naše hnutí Svoboda a přímá demokracie, SPD, s tímto zásadně nesouhlasí. A znovu opakuji, šokuje mě, že vy jako premiér české vlády po čtrnácti dnech, kdy k tomu znásilnění Afgháncem došlo 30. října, nevíte dodnes, jestli ten Afghánec tady byl legálně, nebo ne, soudy to přitom potvrzují a vy tu informaci vůbec nemáte a je vám to vlastně tím pádem jedno.
Poprosím pana premiéra o odpověď. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Především chci říci, že ta čísla, která zde byla citována, jsou čísla, která jsou nereálná, protože žádný takový příliv uprchlíků do České republiky nenastal v letošním roce. A předpokládám a jsem si téměř jist, že ani nenastane příští rok. Takže ty peníze nebude nutné vynaložit a tu situaci nebude nutné řešit. Pokud jde o integraci cizinců v minulosti, týkalo se to zejména lidí, kteří přišli z Ukrajiny, týkalo se to zejména lidí, kteří přišli z Ruska, a týkalo se to lidí, kteří přišli z Kuby. Já jsem nezaznamenal, že by tady byl problém s lidmi, kteří tady dostali azyl z těchto regionů, a kde byly vynaloženy finanční prostředky na pomoc, podporu jejich integrace tak, aby se mohli integrovat do naší společnosti, aby si tady našli práci, aby měli šanci získat nějaké bydlení, aby získali vzdělání, resp. se naučili česky apod. Stejně tak jsme financovali pomoc našim krajanům z Ukrajiny, na to by nebylo dobré zapomínat. Ta čísla, která zde zmiňoval pan Okamura, ty peníze byly využity mj. na to, abychom se postarali o několik desítek našich krajanů, které jsme přesídlili z Ukrajiny, kteří o to požádali, a ten program naše vláda schválila. Takže já myslím, že není možné míchat hrušky s jablky, není možné tady vytvářet představu, že se tady chystá přijetí několika tisíc uprchlíků, když se nic takového v České republice nechystá a chystat nebude. A pokud jde o identitu toho člověka, já tady přece bez toho, že měl jasný podklad od Policie České republiky, nemohu potvrzovat, zdali toto je pravda. V médiích se píše celá řada věcí, jsou tam různé výroky, řada z nich je potom posléze dementována, řada věcí může být zkreslena. Takže já jsem dnes obdržel interpelace v této věci, obrátím se na ministra vnitra, požádám o sdělení, jaká tedy byla identita toho člověka, jaký je jeho status tady v České republice, tak abych tu věc měl ověřenou, a tato informace bude poskytnuta.
Děkuji, pane premiére. Dalším vylosovaným je pan poslanec Radim Fiala, který je nepřítomen, tudíž jeho interpelace propadá. A nyní prosím k mikrofonu pana poslance Petra Fialu, aby přednesl svoji interpelaci na premiéra. Připraví se pan poslanec Luzar. Prosím, máte slovo.
Vážený pane premiére, já jsem několikrát z vašich úst v poslední době slyšel, že vámi vedená vláda funguje skvěle a má výborné výsledky. Já vás asi nepřekvapím, že tento názor nesdílím, protože vláda se od svého založení zaměřuje na opatření proti aktivním, pracovitým, slušným lidem a neustále jim svými opatřeními, růstem byrokracie komplikuje život. Ale to není teď předmětem mé interpelace. [[(15.30 hodin)]] Já jsem vyslechl, stejně jako všichni občané této země, že se chystáte vládu rekonstruovat, což je samozřejmě vaše právo, které plně respektuji. Nicméně působí to trošku zvláštně v souvislosti s vašimi nedávnými prohlášeními. Například ještě v září tohoto roku jste říkal: "Vláda je mimořádně stabilní. Frekvence změn na jednotlivých ministerstvech se proti tomu, co jsme vídali v minulosti, snížila a přispívá to k tomu, že stát funguje lépe." Tak když si toto myslíte, tak nechápu, proč necelý rok před volbami přistupujete ke změnám ve vládě, kterými popíráte svoje vlastní slova. Podle mě se tady jedná jenom o marketingový trik. Ale to je samozřejmě vaše věc. Mně spíš jde o ten způsob, který, myslím, znejisťuje, znepokojuje nejenom mě, ale i veřejnost. Když premiér oznámí změny na ministerských postech a z médií se na nás valí následně informace o tom, kdo všechno kterou změnu, který ministerský post odmítl, a to všechno v době, kdy je na pořadu projednávání rozpočtu, kdy tady třeba dnes řešíme leteckou záchrannou službu - týká se to pravděpodobně ministra zdravotnictví - atd., atd. K tomu připočtu, že ministr zdravotnictví sám v médiích říká, že si ještě můžeme podat inzerát do novin, že se hledá někdo, kdo by dělal ministra zdravotnictví. Mně takový postup opravdu nepřipadá rozumný a rád bych se vás zeptal, zda se v dohledné době vůbec najde někdo, kdo ministrem této vlády bude chtít být, a zda si nemyslíte, že svým postupem ohrožujete fungování našeho státu.
Děkuji a poprosím pana premiéra o odpověď. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Pokud jde o zajišťování letecké záchranné služby, vážené poslankyně, vážení poslanci, tak tam jsme realizovali otevřené výběrové řízení. A já jenom navazuji na to, že tady v předcházející interpelaci bylo kritizováno, že Ministerstvo dopravy zadává zakázky bez otevřeného výběrového řízení. Tak jenom chci avizovat, že tady proběhlo otevřené výběrové řízení, byli vysoutěženi provozovatelé do všech regionů, kde je letecká záchranná služba poskytována. A ve většině těchto obvodů už byly uzavřeny příslušné smlouvy. Tuším, že ve dvou těchto obvodech je tato věc zkoumána ze strany Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže. To znamená, vláda udělá všechno pro to. A i kdyby náhodou došlo k nějakému znejistění těch smluv, které se týkají těchto obvodů, tak vláda má připraven plán na zajištění letecké záchranné služby. Takže tady ta věc je řešena a myslím si, že v tom není žádný problém. Pokud jde o stabilitu vládní koalice, ani tady já nevidím žádný problém. Žádná z koaličních stran nezpochybňuje koaliční vládu. Máme dostatek hlasů pro státní rozpočet. Připomínám, že tady velmi hladce prošel prvním čtením s velkým množstvím hlasů. To znamená, není žádný problém. Tento týden jsme tady schválili celou řadu vládních návrhů zákonů, které dostaly potřebnou podporu koaličních poslanců. Pokud jde o obměnu části členů vlády, je to skutečně moje ústavní pravomoc. Já jsem ty členy vlády jmenoval, ovlivnil jsem přirozeně zásadním způsobem jejich výběr z pohledu sociální demokracie jako předseda vlády a předseda sociální demokracie a chci si nyní vyhodnotit a vyhodnocuji si v těchto dnech, jaká je efektivita jejich práce a jestli mohu počítat s jejich plným nasazením až do samého závěru funkčního období. To znamená, postupuji tímto způsobem. Oznámil jsem také, že provedu personální změny ve vládě. Definoval jsem, že to bude zhruba v horizontu měsíce od okamžiku, kdy jsem to veřejně a také členům sociální demokracie oznámil, takže tuto změnu odpovědným způsobem provedu. Pokud jde o stabilitu vlády, ona opravdu stabilní je. Uplynulé tři roky tam bylo malé množství změn. A jenom připomínám, že tohle je trošku jiná praxe oproti tomu, co tady bývalo v minulosti. V minulosti to bylo tak, že se většinou měnili ministři pod tlakem skandálů, pod tlakem korupčních afér, pod tlakem trestního stíhání apod. To byly ty změny ve vládě. Tohle je trošku jiná situace, protože mým cílem je - a nedělám změny pod tlakem jakýchkoli těchto afér nebo skandálů, ale dělám je prostě proto, abych posílil efektivitu vládního týmu, abych posílil dynamiku vládního týmu. To je cílem změn, které v tuto chvíli připravuji. Je to skutečně rozdíl oproti minulosti, ale myslím, že bychom si na to měli zvykat. Že ke změnám ve vládě nemusí nutně docházet jenom tehdy, když je nějaký skandál. A já jsem velice rád, že tato vláda nezatěžuje a nezatěžovala v uplynulých letech veřejný prostor skandály, že jsme skutečně nemuseli řešit problémy, které řešili naši předchůdci. A i díky tomu ta vláda už je tady skoro tři roky a i díky tomu vláda má výsledky. Nesouhlasím s pohledem pana poslance Fialy, byť respektuji, že jako opoziční předák má právo, aby vládu kritizoval. Nicméně podívejte se na to, jaká je reálná situace. Máme největší zaměstnanost v historii. Ostatní státy nám to závidí. Největší zaměstnanost v historii, pětiprocentní nezaměstnanost. A letos budeme mít po řadě let rozpočtový přebytek. Vždyť to je přece pozitivní informace i pro tuto Poslaneckou sněmovnu. Schválili jsme rozpočet s deficitem, ale ekonomika jde dobře, daří se vybírat daně, lidé mají práci, 200 tisíc lidí našlo práci a díky tomu máme také rozpočtový přebytek v letošním roce rovněž v rekordní výši. Tohle jsou reálné výsledky práce vlády. O těch se dá těžko polemizovat. Tohle jsou reálná fakta, která pomáhají zlepšovat život občanů v naší zemi.
Děkuji. Pan poslanec chce položit doplňující otázku. Prosím, máte slovo.
Samozřejmě chápu, že pan předseda vlády nemůže dělat nic jiného než chválit svoji vládu. Nicméně současně celé veřejnosti sdělil, že s částí vlády a její prací není spokojen, že chce některé ministry vyměnit, protože jsou unaveni atd. Tak to mně nepřipadá, jako že se na těchto konkrétních činech a výrocích pana premiéra, že se z nich dá odvodit, že je s činností vlády tak spokojen, jak nám tady teď říká, že je všechno úplně bez problémů. Ale já znovu opakuji, pane premiére, máte právo, samozřejmě, na výměnu ministrů a to všechno je vaše kompetence. Nicméně taky mluvím trošku o způsobu. A to už tak úplně jenom vaše věc není. Jestli váš ministr zdravotnictví tady v médiích říká, že je teď rozpačitý, že není v klidu, protože neví, kdo by ho mohl nahradit - "ještě jsem si říkal, že bychom si mohli podat inzerát do novin, že se hledá někdo, kdo by dělal ministra zdravotnictví"- , nezlobte se na mě, toto podle mě nenapovídá na to, že se tu děje nějaká promyšlená koncepční výměna vlády. A toto znejisťuje veřejnost a toto znejisťuje všechny, kterých se správa těch resortů dotýká.
Váš čas, pane poslanče. Omlouvám se, ale čas je neúprosný. Poprosím pana premiéra o reakci. Bez reakce, dobrá. Prosím dalšího v pořadí a tím je pan poslanec Luzar. Prosím, máte slovo.
Vážená paní místopředsedkyně, vážený pane předsedo vlády, při tomto mikrofonu bych mohl hovořit o objektivitě České televize dlouze. Jsem znám kritikou České televize v rámci vysílání k situaci mezinárodní i místní. Nebudu zde zmiňovat Ukrajinu, nebudu zmiňovat další záležitosti, ale zastavím se nad situací, kterou mně nikdo nemůže podezřívat, že bych byl kritický vůči České televizi. Zmíním se o právě proběhlých prezidentských volbách v Americe. To, co předvedla Česká televize svým jednostranným zaměřeným vysíláním, zcela mimo jakoukoli objektivitu a připouštění jiných názorů, s výběrem hostů, kteří byli ve studiu a všichni svorně fandili pouze jedné straně, jasně ukázalo, jaká objektivita v ČT doposud je a co můžeme od ČT do budoucna očekávat. Prostě jednostranné přebírání zpravodajství, které se určité skupině momentálně ovládající ČT hodí. A tak, jak chce působit na veřejnost vcelku jednostranným směrem, je zcela zřejmé z tohoto vysílání. A myslím si, že ať zprava, nebo zleva tyto názory na to, co proběhlo v současných prezidentských volbách ve Spojených státech a informování ČT o nich, mi dá za pravdu. Ptám se tedy, pane premiére, nenastal již čas, aby Parlament převzal zodpovědnost, a ne prostřednictvím Rady ČT, ale napřímo fungoval jako dozorový orgán této televize? Děkuji za odpověď.
Děkuji a poprosím pana premiéra o odpověď. Prosím, máte slovo.
Děkuji, vážená paní místopředsedkyně. Vážené poslankyně, vážení poslanci, samozřejmě teď nechci hodnotit konkrétní vysílání ČT, jenom chci obecně poznamenat, že když se dělaly výzkumy veřejného mínění v Evropě o tom, koho by lidé v Evropě volili za amerického prezidenta, což samo o sobě je absurdní otázka, protože taková situace nikdy nenastane, pokud se ten člověk nestane americkým občanem z nějakého důvodu, tak ve všech těch výzkumech v Evropě výrazně vítězila Hillary Clintonová. A je možné, že ta obecně rozšířená podpora, která u veřejnosti byla tímto směrem zaměřena, se samozřejmě mohla promítnout i do způsobu, jakým o těchto volbách někteří redaktoři veřejnoprávních médií informovali. Nicméně chci jenom připomenout - a je to zvláštní situace hovořit o tom v rámci interpelací na předsedu vlády, protože vláda nemá vůči České televizi žádné speciální pravomoci. To znamená vláda jako taková v rámci svých kompetencí nemůže do toho chodu zasahovat, což si myslím, že je ale dobře. A druhá věc je, jak k tomu bude přistupovat Poslanecká sněmovna. A ta má možnost sankcí v podobě schvalování či neschvalování zpráv o činnosti České televize nebo Rady České televize. Takže já chci připomenout to, že Poslanecká sněmovna na rozdíl od vlády má v ruce nástroj, jakým může pracovat ve vztahu vyjadřování názorů k tomu, jak fungují veřejnoprávní média. A je tady také kompetence, kterou má Poslanecká sněmovna, to znamená volit členy příslušných mediálních rad. Pokud jde o to, zda zprostředkovaně, či přímo, domnívám se, že tady v minulosti existoval odlišný model, kdy nominanty do rad navrhovaly přímo jednotlivé poslanecké kluby. Pak ten model byl změněn. Tyto nominanty navrhují jednotlivé organizace a kluby se vyjadřují k jejich podpoře či nepodpoře v rámci voleb tady na půdě Poslanecké sněmovny. Těžko říct, který ten systém je lepší z pohledu respektování vyváženého, objektivního vysílání televize a té role, kterou by jako určitý garant tady měla hrát Rada České televize, eventuálně Rada Českého rozhlasu a Poslanecká sněmovna. Co bych doporučil, tak možná intenzivnější diskusi na půdě příslušných orgánů Poslanecké sněmovny se členy rad, kteří jsou voleni Poslaneckou sněmovnou do České televize. Myslím, že tahle intenzivnější diskuse nemůže být vnímána jako snaha o ovlivňování fungování České televize. Prostě i rady mají omezené pravomoci, které mohou používat. Nicméně komunikace s těmi členy rad a vyjadřování názorů členů Poslanecké sněmovny určitě může přispět k tomu, aby se tito lidé nepohybovali v nějakém vakuu, aby neměli informace jenom z jedné strany, nebo jenom informace od managementu veřejnoprávních médií, ale aby také slyšeli vaše názory a zprostředkovaně také názory voličů.
Děkuji. Pan poslanec bude pokládat doplňující otázku. Prosím, máte slovo.
Jenom v krátkosti. Pane premiére, samozřejmě jsem se na vás obracel jako na vrcholného představitele jedné z nejsilnějších politických stran v České republice. Ten problém s objektivním zpravodajstvím se týká nás všech. Procházíme testem demokracie, testem voleb. A samozřejmě jsme zodpovědní svým voličům. A veřejnoprávní média mají být odrazem voličů a voličské vůle a mají dávat také prostor všem názorům, které zaznívají, všem relevantním názorům. Proto jsem si úmyslně vybral právě americké prezidentské volby, které se nás přímo nedotýkají a jsou možným zrcadlem práce České televize. Bohužel rada v tom složení a tak, jak je vybírána a doporučována, dneska spíše, dovolte mi ten výraz, zobe z ruky managementu České televize a neodpovídá tomu, jak by měla fungovat. Děkuji.
Děkuji. Pan premiér bude reagovat. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Já to možná využiji k tomu, abych trošku porovnal situaci v Americe a u nás, protože si myslím, že je dobře, že máme veřejnoprávní média, protože se dost dobře nemůže stát, aby třeba veřejnoprávní média občanům doporučovala, koho mají třeba volit za prezidenta republiky. Když jsem si všiml té mediální reality, která byla v Americe před volbami, tak se tam řada médií nezdržela, nedokázala se zdržet v politickém zápase a nakonec otevřeně doporučovala lidem, koho mají volit v amerických volbách. Takže jsem rád, že máme veřejnoprávní média. Je to prostě důležitá věc pro nějakou férovou politickou hru. Je důležité, aby ta veřejnoprávní média byla neutrální, aby poskytovala vyvážené přesné informace pro občany, byla neutrální v politickém zápase, ne ve vztahu k pravdě. Samozřejmě musí informovat pravdivě s ohledem na objektivitu, ale neměla by se pouštět přímo do politického zápasu a nedej bože někomu konkrétnímu stranit nebo někoho konkrétního doporučovat.
Děkuji. Nyní prosím k mikrofonu paní poslankyni Kovářovou, aby přednesla svou interpelaci na pana premiéra. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane premiére, na začátku letošního června jsem vás interpelovala ohledně vysokorychlostního internetu. Tehdy šlo o to, že se Ministerstvu průmyslu a obchodu nepodařilo připravit Národní plán rozvoje sítí nové generace. V reakci na moji interpelaci jste uvedl, že pan ministr Mládek vás ujistil, že tento termín 30. 6. 2016 pro předložení příslušného materiálu vládě bude dodržen. Pokud vím, tak tento záměr úplně nevyšel, když vláda plán schválila až na začátku letošního října. Nicméně schválen byl a to je klíčové. Určité otázky ale přetrvávají. Protože dle vašich posledních prohlášení není jasné, že pan ministr Mládek ve svém úřadu setrvá, dovoluji si obrátit se se svými dotazy opět na vás. Pane premiére, znamená schválení Národního plánu rozvoje sítí nové generace, že 14 miliard na rozvoj vysokorychlostního internetu v regionech je definitivně zachráněno, nebo nikoli? Ví vláda o překážkách, které by čerpání mohly ohrozit? A jaké jsou další kroky, pokud jde o čerpání těchto prostředků? Ve druhé části své interpelace bych se zeptala na problém související. Ve své odpovědi jste uvedl, že - cituji: "14 miliard z evropských fondů nemůže vyřešit a neřeší otázku připojení k vysokorychlostnímu internetu na celém území České republiky. K tomu budou potřeba mnohem větší investice ze strany soukromých poskytovatelů tohoto připojení. Jde o finanční prostředky, které budeme moci využít ve specifických regionech, ve kterých není a nebude šance na to, aby se bez této podpory a bez této dotace připojení k internetu zlepšilo." Zajímalo by mě, zda vláda hodlá usilovat o to, aby soukromí poskytovatelé právě do rozvoje vysokorychlostního internetu v oblastech, které nepokryjí evropské dotace, investovali více. [[Upozornění na čas.]] Pokud ano, prostřednictvím jakých opatření? Děkuji za odpověď.
Děkuji. Poprosím pana premiéra o odpověď. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, chci poděkovat paní poslankyni Kovářové za dlouhodobý zájem o tuto problematiku, protože musím říci, že ona také zčásti zůstávala tak trošku nepovšimnuta bohužel i ze strany minimálně některých úředníků na úřadech, které se měly zabývat přípravou příslušných koncepčních dokumentů. Nicméně snad může platit konec dobrý, všechno dobré, protože se skutečně podařilo na vládě projednat dva klíčové dokumenty, o kterých jsme tady i diskutovali v minulosti na půdě Poslanecké sněmovny i během interpelací. Vláda 5. října tohoto roku schválila dva klíčové materiály, jednak Národní plán rozvoje sítí nové generace a potom návrh zákona o opatřeních ke snížení nákladů na zavádění vysokorychlostních sítí elektronických komunikací. Právě schválení Národního plánu rozvoje sítí nových generací bylo nezbytným předpokladem pro naplnění předběžné podmínky pro účely implementace operačního programu Podnikání a inovace pro konkurenceschopnost s názvem Zvětšit pokrytí vysokorychlostním přístupem k internetu. Znamená to, že máme v tuto chvíli národní plán, umožňuje aktivovat významnou část toho operačního programu PIK, ve které je právě alokováno 521 milionů eur, což je tedy těch zhruba 14 miliard korun. Tedy základní podmínka pro to, aby vůbec ty peníze byly vyčerpány, byla na úrovni vlády splněna. Nicméně teď se připravují implementační dokumenty, jako například hodnoticí kritéria projektů a návrh výzvy, dále se dokončuje identifikace intervenčních oblastí, do kterých může být směřována podpora. To jsou právě ty oblasti, kde na základě vyhodnocení nebude možné jiným způsobem zajistit připojení k vysokorychlostnímu internetu. A nedílnou součástí toho Národního plánu rozvoje sítí nové generace jsou také návrhy opatření, které směřují k odstraňování legislativních a jiných překážek, které brání rozvoji sítí nové generace. Myslím, že je tady dobré také zmínit, že Ministerstvo průmyslu a obchodu připravuje akční plán provedení opatření pro podporu plánování a výstavby sítí elektronických komunikací a tento akční plán má být předložen vládě do konce měsíce března roku 2017. [[(15.50 hodin)]] Ještě mi dovolte velmi stručně informovat o tom návrhu zákona. Návrh zákona o opatřeních ke snížení nákladů na zavádění vysokorychlostních sítí elektronických komunikací byl 18. října postoupen Poslanecké sněmovně, měl tedy by být zařazen na pořad příští řádné schůze Poslanecké sněmovny. A já bych rád apeloval i na poslance a poslankyně, aby tento návrh byl pokud možno rychle projednán na půdě Poslanecké sněmovny, protože toto je také jedna z podmínek toho, že nebude narušeno čerpání finančních prostředků. Čili pokud se paní poslankyně ptala na to, jestli existují rizika, tak ano, existuje tady ještě riziko, že by tento zákon nebyl schválen do konce funkčního období tohoto parlamentu, a v případě, že by k něčemu takovému došlo, tak bude muset být předkládán znovu a už by to podle mě mohlo ohrozit vůbec časový prostor, který máme pro to, abychom těch 14 mld. korun efektivně použili. Takže my na úrovni vlády chceme dokončit přípravu, udělat všechny potřebné podklady a jenom jde o to, aby nám Evropská komise nezastavila čerpání těchto peněz jenom proto, že nesplníme onu podmínku příslušných legislativních změn, které by tady měly být vykonány. Chci vás jednoznačně ujistit, že vláda v oblasti podpory rozvoje vysokorychlostních sítí činí aktivní kroky, že jsme splnili a dosáhli základních milníků, tak jak jsme si je stanovili, byť bohužel s několikaměsíčním zpožděním oproti tomu, co bylo původně deklarováno, nicméně dosáhli jsme toho. Pokud jde o otázku motivace pro privátní investory, doufám, že tou motivací pro privátní podnikatele v této oblasti bude konkurenční soutěžní prostředí. To znamená, potřebujeme, aby všechna pravidla pro fungování tohoto byznysu v ČR byla nastavena dostatečně konkurenčně, aby tady byla soutěž, která bude ve prospěch spotřebitelů a bude se týkat také otázky kvality pokrytí, které bude dostupné. Máme tady několik operátorů, kteří operují na našem trhu, máme tady nezávislý Český telekomunikační úřad, který by ty podmínky měl hlídat, měl by hlídat otevřenou konkurenční soutěž, a potřebujeme, aby ta otevřená soutěž zlepšila i přístup k internetu tam, kde nebude možné použít státní dotace nebo evropské dotace.
Děkuji. Paní poslankyně chce položit doplňující otázku. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Pane premiére, řekl jste, že s přípravou dokumentů byl trochu problém, že u některých úřadů, které se měly zabývat přípravou příslušných dokumentů, trošku příprava vázla. Tak se chci zeptat které úřady, protože pokud dojde k nějakému zpoždění, tak následek potom má to, že se po nás zde v Poslanecké sněmovně chce urychlené schválení nějakého důležitého dokumentu, který jste právě zmínil a jehož projednávání vlastně bylo odloženo. Děkuji.
Děkuji a poprosím pana premiéra o reakci.
Děkuji. Já myslím, že to není žádné tajemství. Primární odpovědnost za zpracování dokumentů samozřejmě nesli úředníci na Ministerstvu průmyslu a obchodu, ale bylo také důležité, jakou součinnost jim poskytovali i ti další, to znamená Český telekomunikační úřad, event. Ministerstvo vnitra a další státní instituce, které byly v tomhle interesovány. Já bych byl samozřejmě mnohem raději, kdyby se podařilo termíny splnit dřív. Víte také, že jsem osobně intervenoval v této věci opakovaně, že koneckonců i vláda určila koordinátora pro digitální agendu, což také vytvořilo větší tlak na příslušné instituce. Ale nakonec bych chtěl poděkovat za jednu věc. I když na začátku byly docela složité dohody a polemiky, nakonec se podařilo dosáhnout výrazného zlepšení komunikace mezi Ministerstvem průmyslu a Českým telekomunikačním úřadem. A myslím si, že právě tahle zlepšená pragmatická komunikace mezi těmito státními úřady, která vznikla i třeba pod politickým tlakem, vedla k tomu, že nakonec ty klíčové dokumenty máme k dispozici. Doufám, že zákonů, které budeme takhle potřebovat ještě projednat do konce volebního období, nebude příliš velké množství. Chci ale připomenout, že jsme ten zákon sem poslali 18. října, čili fakticky to znamená ještě skoro rok do voleb. Víte, že většinou schválení zákonů trvá někde kolem devíti měsíců, čili pořád si myslím, že jsme ještě v reálném rámci. Kdybychom to sem poslali na jaře, tak bych byl samozřejmě mnohem skeptičtější, ale teď si dovoluji vyjádřit určitý mírný optimismus, že během toho necelého roku by to obě komory mohly stihnout schválit. Děkuji.
Děkuji. A nyní prosím k mikrofonu paní poslankyni Semelovou, aby přednesla svoji interpelaci na premiéra. Prosím, máte slovo.
Vážený pane premiére, začátkem září jsem vás interpelovala ve věci privatizace bytů společnosti ČEZ. Jen v krátkosti připomenu, že se jedná o prodej více než 740 bytů na pražské Písnici a 33 bytů ve Vršovicích včetně pozemků, a to nejen pod bytovými domy. Proti formě veřejné soutěže, k níž ČEZ přistoupil, kde jediným kritériem je nabídnutá cena, se zcela logicky bouří místní občané. Ti požadují zrušení neprůhledného výběrového řízení a vyzývají firmu, aby byty nabídla přednostně současným nájemníkům, a to za zvýhodněnou cenu, tak jak tomu bylo v ostatních lokalitách, kde se ČEZ rozhodl své byty prodat. Vy sám jste ve své odpovědi na mou zářijovou interpelaci uvedl, že pro postup, který společnost ČEZ zvolila, nebyl žádný důvod a že nerozumíte tomu, proč byl harmonogram prodeje nastaven tak, jak je nyní. Slíbil jste, že se o celou záležitost budete dál osobně zajímat. Ráda bych se vás proto jménem dotčených obyvatel sdružených v iniciativě Moje Písnice, kteří se na mě obrátili, zeptala: Co jste v této záležitosti od doby mé poslední interpelace podnikl? Jak se postaví vláda k výzvě, aby ČEZ, v němž má stát majoritní podíl, zrušil výběrové řízení na prodej sídliště nejvyšší nabídce a nabídl byty přednostně současným nájemníkům? Jak je vůbec možné, že členové dozorčí rady ČEZu, kteří byli dosazeni majoritním vlastníkem, schválili současný nemravný způsob výběrového řízení? Jak je možné, že chybí soubor dokumentů, který by stanovil cenu, řešil závazky vůči nájemníkům nebo obsahoval hospodářské smlouvy v souvislosti s péčí o bytový fond v případě zhruba osmi tisíc bytů včetně Písnice přecházejících do vlastnictví ČEZ, a.s., na základě privatizačního projektu [[Předsedající: Váš čas!]] číslo 11315? To nikoho nezajímá?
Poprosím pana premiéra o odpověď.
Děkuji. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, já jsem se na základě interpelací, které na mě byly učiněny tady na půdě Poslanecké sněmovny, obrátil dopisem na místopředsedu vlády a ministra financí Andreje Babiše a požádal jsem ho o zdůvodnění rozhodnutí společnosti ČEZ o prodeji bytů a další informace ve věci privatizace bytů společnosti ČEZ vzhledem k tomu, že Ministerstvo financí vykonává akcionářská práva za stát ve společnosti ČEZ. Obdržel jsem od něj informaci. Dovolím si z té informace zde citovat: "Po posouzení všech informací, které jsem k veřejné soutěži obdržel, se domnívám, že postup společnosti ČEZ je zvolen nikoliv netransparentně a umožňuje zapojení co nejširšího okruhu zájemců. Bude-li prodej realizován, pak dojde k prodeji celého bytového portfolia a lze důvodně očekávat při této formě prodeje maximalizaci zisku. Z hlediska navrženého harmonogramu je nepochybně vhodné lhůtu k podání nabídek prodloužit, což ale ČEZ již učinil, a prodloužení lhůty o šest týdnů lze s ohledem na standardy na trhu považovat za vstřícné." Z toho dopisu také mohu citovat, že skutečně realitní kancelář Naxos, která byla pověřena organizací veřejné soutěže, upozornila ČEZ na to, že s ohledem na zahájení veřejné soutěže těsně před začátkem prázdnin by bylo vhodné posunout lhůtu pro podání nabídek, a v návaznosti na to upozornění vedení společnosti ČEZ rozhodlo o posunu lhůty pro podání nabídky o šest týdnů, to znamená nově do 2. prosince letošního roku. Změna podmínek veřejné soutěže byla vyhlášena v pondělí 19. 9. dodatkem k podmínkám veřejné soutěže. Do podmínek veřejné soutěže, tak jak uvádí tento dopis, který jsem obdržel od ministra financí, bylo ze strany ČEZ zahrnuto v omezené míře i sociální hledisko, které je pro zájemce o koupi bytového fondu pouze volitelné. Jedná se o tyto možnosti závazků budoucího vlastníka: Závazek zájemce učinit nejpozději ve lhůtě do tří let od podpisu kupní smlouvy veškerá právní jednání směřující k prohlášení o rozdělení práva k nemovité věci na vlastnické právo k jednotkám a následně takto nově vzniklé jednotky nabídnout přednostně ke koupi nájemcům užívajícím jednotlivé jednotky ke dni zápisu těchto jednotek do katastru nemovitostí. [[(16.00 hodin)]] Kupní cena za takto převáděné jednotky nesmí přesáhnout částku ve výši 29 tis. Kč za m2, resp. 44 tis. Kč za m2 u bytového družstva Vršovice dle stavu příslušné jednotky, anebo možnost toho budoucího závazku, závazek zájemce ponechat výši nájemného v jednotlivých bytech ve stávající výši, a to nejméně po dobu pěti let ode dne uzavření kupní smlouvy, anebo závazek zájemce nezvýšit nájemné v jednotlivých bytech o více než 10 %, a to po dobu pěti let ode dne uzavření kupní smlouvy. V případě, že by se některý z účastníků zavázal k některé z výše navržených povinností, bude v rámci veřejné soutěže bodově zvýhodněn. Zvýhodnění se pohybuje cca do 5 % ceny. Podle vyjádření společnosti ČEZ nebylo možné sociální aspekt zohlednit výraznějším způsobem, a to s ohledem na její status obchodní společnosti založené za účelem podnikatelské činnosti a tím je maximalizace zisku. Takto je odpovědná svým akcionářům, a nemůže tedy při správě svého majetku postupovat tak, že bude významně zohledňovat sociální hledisko svých zákazníků, či v tomto případě nájemců. K tomu slouží nástroje sociální politiky státu. Tolik citace z dopisu, který jsem k této věci obdržel na základě informace, kterou jsem si vyžádal od ministra financí. Já jsem v médiích zaregistroval i zájem hlavního města Prahy o eventuální možnost - a teď jenom spekuluji, protože vycházím z mediálních informací - o eventuální možnost podat nabídku v rámci této soutěže. Čili jenom tedy připomínám, že termín pro podávání nabídek byl prodloužen do 2. prosince 2016, a přirozeně pokud by hlavní město Praha se chtělo této soutěže zúčastnit a podat nabídku, tak si myslím, že ten prostor je tady otevřen.
Děkuji. Paní poslankyně, chcete položit doplňující otázku? Prosím.
Pokud jde o hlavní město, já jsem to interpelovala. Bylo slíbeno, že se tím bude rada zabývat. Rada hlavního města Prahy materiál radní [[nesrozumitelné]]stáhla z projednání s tím, že bude jenom apelovat na vládu. Já předesílám, že je tady problémem i to, že ač ČEZ argumentuje tím, že musí jednat s péči řádného hospodáře, tak v těch letech, kdy se o tyto byty starala, určitě tak nejednala, protože ty byty jsou zdevastované. Oni do nich nedali ani korunu, platili si to všechno nájemníci. Za další jsem se chtěla zeptat, jestli jste jednal přímo s radou, protože i o tom jsme minule mluvili. A konečně, pokud se argumentuje zákonem o obchodních korporacích, já bych také chtěla říci, že se opomíjí fakt, že v § 51 odst. 1 je řečeno, že člen orgánu společnosti i celá korporace musí ctít sociální okolnosti své činnosti. Jediným hlediskem při rozhodování nemá být pouze vidina maximalizace zisku [[upozornění na čas]], ale i odpovědnost k lidské společnosti a k sociálním jistotám.
Pane premiére, budete reagovat? Budete. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Nejprve mi dovolte ještě doplnit informaci, která se týká hlavního města Prahy. Na mě se obrátila paní primátorka Krnáčová dopisem. Poslala mi usnesení Rady hlavního města Prahy a v tuto chvíli se zpracovává na Úřadu vlády odpověď k tomuto dopisu primátorky, který byl na Úřad vlády doručen v uplynulých dnech. Já bych skutečně pokládal za rozumné řešení, pokud by hlavní město Praha do tohoto procesu vstoupilo, ale je to jeho rozhodnutí. To nemůže rozhodovat vláda. Pokud jde o situaci společnosti ČEZ, já myslím, že hlavní problém je mimo jiné v tom, že stát drží 70 % akcií ČEZ a 30 % drží soukromí akcionáři a v případě, že by stát, který ovládá společnost prostřednictvím své majority, postupoval v rozporu se zásadami, které se týkají péče řádného hospodáře při prodeji těchto bytů, tak by to byla věc, která by byla pravděpodobně velmi snadno napadnutelná ze strany minoritních akcionářů. To je, myslím, ten zásadní problém, kterému v tuto chvíli čelíme při diskusi, která je vedena, jak jste jistě viděla, i z pohledu akcionáře tak, aby byly vytvořeny maximálně vhodné podmínky pro eventuální prodej těchto bytů. To je hlavní problém - konflikt s obchodním zákoníkem, konflikt s otázkou zajištění péče řádného hospodáře a riziko eventuálních žalob ze strany minoritních akcionářů, pokud by bylo postupováno jiným způsobem.
Děkuji, pane premiére. Tímto jsme vyčerpali čas určený pro interpelace na pana premiéra. Nyní budeme pokračovat interpelacemi na ostatní členy vlády. Malou chviličku vydržte, předám řízení.
Hezké dobré odpoledne, milé kolegyně, milí kolegové. Než přejdeme k dalším interpelacím na členy vlády, tak ještě omluvy. Pan poslanec František Adámek se z dnešního jednání omlouvá od 16 hodin z osobních důvodů a z dnešního jednání se od 14.30 hodin omlouvá pan poslanec Jiří Mihola. První interpelaci si vylosoval pan poslanec Václav Klučka, který bude interpelovat pana ministra životního prostředí Richarda Brabce ve věci opatření ke zmírnění negativních dopadů sucha. Prosím, pane poslanče, vzhůru do aktuálního tématu.
Děkuji, pane místopředsedo. Já jsem si to fakt nevylosoval, to vylosoval ten stroj, který tam interpelace řadí. Vážený pane ministře, v loňském roce potkalo Českou republiku naprosto extrémní sucho, jedno z nejhorších v historii měření. Přestože se zdá, že letošní srážky deficit vody nahradí, odborníci uvádějí, že nižší než obvyklou zásobu vody v půdě typickou pro toto období v roce najdeme v celém profilu pouze na 40 % našeho území. Jsem rád, že vláda si vliv klimatické změny uvědomuje a již 29. července 2015 přijala usnesení č. 620/2015 k přípravě realizace opatření pro zmírnění negativních dopadů sucha a nedostatku vody, a to s tím, že do 31. prosince tohoto roku má být zpracována informace o stavu přípravy plnění těchto opatření. Vážený pane ministře, v jakém stavu je příprava plnění úkolů v gesci Ministerstva životního prostředí plynoucích z tohoto vládního usnesení? Existuje již návrh koncepce řešení krizové situace, vyvolané výskytem sucha a nedostatkem vody na území České republiky? Chci pouze upozornit na to, že v části 3 materiálu vlády je uvedeno celkem 51 opatření rozdělených do skupin, které znamenají určitý podíl na řešení této situace. Velmi by mě zajímalo, jak je to plněno. Děkuji.
Děkuji panu poslanci. Poprosím - nepoprosím pana ministra, protože není přítomen, takže panu poslanci bude odpovězeno písemně. Druhou interpelaci přednese pan poslanec Jiří Koubek, který bude interpelovat taktéž nepřítomného ministra financí Andreje Babiše ve věci prodeje písnického sídliště společnosti ČEZ. Prosím, pane poslanče.
Děkuji, pane předsedající. Vážený opět nepřítomný pane ministře financí, zástupci iniciativy Moje Písnice se na vás obrátili dopisem v souvislosti s prodejem bytového fondu na pražském sídlišti Písnice a bytového domu Bělocerkevská. Jako starosta příslušné městské části, kam patří zmíněné sídliště, cítím povinnost shrnout základní teze tohoto dopisu i zde na plénu Poslanecké sněmovny a rád bych vás požádal o stanovisko, tedy vzhledem k vaší nepřítomnosti o stanovisko písemné. Jak jistě víte, sídliště společně s rozsáhlými pozemky pod ním je dnes v majetku společnosti ČEZ, kde stát prostřednictvím Ministerstva financí spravuje majoritní akcionářský podíl. Známou skutečností rovněž je, že v blízkosti sídliště Písnice by měla v budoucnu končit nová trasa pražského metra D. Stávající nájemníci ve více než 750 [[řekl sedmdesáti padesáti]] bytech mají proto oprávněnou obavu, že jejich domovy skončí v rukou spekulantů, kteří mohou zásadním způsobem ovlivnit jejich životy. Z dřívějších vyjádření vás i společnosti ČEZ vyplývá, že účast nájemníků ve veřejné soutěži je vítána. Nájemníci bytů by se veřejné soutěže chtěli zúčastnit, ovšem stávající podmínky jejich účast prakticky vylučují. Předně je totiž třeba vytvořit družstevní či jinou obdobnou strukturu, dále zajistit poskytnutí bankovního financování pro podání nabídky a také připravit potřebnou smluvní dokumentaci. Podle mých informací odhadují banky časový rámec takové transakce na 4 až 5 měsíců. Připomínám, že lhůta pro podání nabídek ve veřejné soutěži končí již 2. prosince tohoto roku. [[(16.10 hodin)]] Zájmem všech by tedy mělo být, aby veřejná soutěž byla spravedlivá a transparentní. Ptám se proto, pane ministře, zda podpoříte žádost iniciativy Moje Písnice o prodloužení lhůty pro podání nabídky do 31. května 2017. Věřím, že vám osudy více, než tří tisíc občanů nejsou lhostejné. Lidé se oprávněně obávají scénáře, který dobře známe z kauzy bytů OKD. Doufám, že už si v roce 2016 nikdo nedovolí zopakovat podobnou chybu. Děkuji, pane ministře.
Děkuji panu poslanci. Třetí interpelaci přednese pan poslanec Antonín Seďa, který bude interpelovat pana ministra Dana Ťoka ve věci pokuty za Kapsch. Prosím, pane poslanče.
Děkuji, pane místopředsedo. Chci poděkovat panu ministrovi, že si udělal čas a přišel na moji interpelaci. Takže vážený pane ministře, již podvakráte jsem vás interpeloval ve věci pokračování smlouvy s firmou Kapsch. Jednou to bylo před rokem ve věci projektového manažera a v únoru tohoto roku ke zrušení zakázky na poradce. Vždy jsem varoval, že se nejedná o korektní postup ze strany Ministerstva dopravy. Nyní jste dostal pokutu od Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže, a to právě z důvodu prodloužení smlouvy na výběr mýta. Podle úřadu se Ministerstvo dopravy dopustilo správního deliktu, když uzavřelo dodatky ke smlouvě s firmou Kapsch v jednacím řízení bez uveřejnění, aniž by byly splněny podmínky pro užití tohoto druhu zadávacího řízení. Vážený pane ministře, mé předchozí interpelace upozorňovaly právě na tento problém, za který jste následně dostal milionovou pokutu. Nejen že jste nedbal varování, ale údajně se proti verdiktu úřadu ani neodvoláte a pokutu zaplatíte. Proto mám na vás dva dotazy. Za prvé, kdo konkrétně z vašich náměstků či úředníků stojí za přípravou a realizací tohoto postupu s firmou Kapsch. A za druhé - budete jako ministr vymáhat tuto milionovou pokutu po těch podřízených, kteří dodatky ke smlouvě připravovali? Děkuji za vaše konkrétní odpovědi.
Děkuji panu poslanci. Prosím pana ministra o odpověď. Prosím, pane ministře.
Vážený pane místopředsedo, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, na začátek bych chtěl poděkovat panu poslanci Seďovi vaším prostřednictvím za neutuchající zájem o mýto. Chtěl bych odpovědět následovně. Za prvé. Úřad pro ochranu hospodářské soutěže ve správním řízení zahájeném z moci úřední dne 9. 9. 2016 v souvislosti s uzavřením dvou dodatků ke smlouvě o poskytování služeb souvisejících s provozem systému výkonového zpoplatnění vybraných pozemních komunikací v České republice a ke smlouvě o dodávce systému výkonového zpoplatnění v rámci veřejné zakázky s názvem zajištění provozu systému elektronického mýta po roce 2016 zadané v jednacím řízení bez uveřejnění rozhodl dne 25. října 2016, že zadavatel, tedy Česká republika, Ministerstvo dopravy, se dopustil správního deliktu, a za tento delikt mu uložil pokutu ve výši jednoho milionu korun. Obecně lze říci, že pokud jde o rozsah odůvodnění tohoto rozhodnutí, Ministerstvo dopravy s ním souhlasí v tom, že stav exkluzivity byl vytvořen v roce 2005 a 2006, kdy byly připraveny obě jmenované smlouvy a proběhlo zadávací řízení na dodávku a provoz stávajícího systému elektronického mýta. Ministerstvo dopravy si je vědomo skutečnosti, že zadání veřejné zakázky v otevřeném řízení neomezující z hlediska okruhu potenciálních dodavatelů a umožňující univerzální přístup na trh s veřejnými zakázkami je ideálním východiskem. Ministerstvo dopravy proto také vyvinulo úsilí směřující k tomu, aby otevřené zadávací řízení k zadání předmětné veřejné zakázky mohlo uskutečnit. Bohužel bylo zjištěno, že základní předpoklady pro úspěšnou realizaci otevřeného zadávacího řízení nejsou naplněny a není a nebylo v moci Ministerstva dopravy bez souhlasného projevu vůle třetí strany, tedy stávajícího dodavatele služeb, konsorcia společnosti Kapsch, bez dalšího tento stav zvrátit. Jinými slovy, pokud bych měl reagovat na ty dotazy, které pan poslanec uvedl, prostě stav exkluzivity byl v podstatě zapříčiněn rozhodnutím, jak bude zakázka vypsána a jakým způsobem byla dodatkována. A pokud jsme nechtěli a neučinili z České republiky parkoviště a zajistili to, co jsme chtěli zajistit, že budeme vybírat mýto i nadále a Česká republika bude vybírat 10 mld. z mýta, tak jsme tento krok učinit museli. Takže já nevidím vůbec žádný důvod, abych se zabýval tím, kdo z mých stávajících náměstků pochybil, nebo nepochybil. V dobré víře jsme udělali kroky, které bylo lze udělat, a myslím, že i to odůvodnění Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže mluví v tomto smyslu. Takže jsem přesvědčen, že jsme udělali krok, který jsme udělat museli v zájmu občanů této země, a jestli z toho vzniknou, nebo vznikají nějaké problémy pro ty, kteří to podepsali nebo schválili, tak jsem připraven tento krok nést. Děkuji.
Děkuji panu ministrovi. Prosím, pane poslanče, vaše doplňující otázka
Děkuji, pane místopředsedo. Děkuji, pane ministře. Tohle všechno je známé. Nicméně i v roce 2005 až 2006, kdy se připravovala ta smlouva s Kapschem, a správně říkáte, že to je stav exkluzivity, někdo byl za to zodpovědný. A zlí jazykové tvrdí, že za tím stál váš náměstek Kopřiva, i současný náměstek. Takže to je jedna věc. Druhá věc. Já tomu rozumím, že jste vlastně stál před těžkou volbou a volil jste to lepší z toho horšího řešení. Ale na druhou stranu za mnou chodí lidé se ptát, kdo zaplatí z peněz daňových poplatníků ten jeden milion. A já si myslím, že by to měli být i ti úředníci, kteří pochybili. Možná že v roce 2005-2006. Děkuji.
Prosím, pane ministře, vaše doplňující odpověď.
Vážený pane místopředsedo, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, o úloze současného náměstka Kopřivy vím jenom to, že nebyl náměstkem v době, kdy se ty smlouvy připravovaly. Nechci to hodnotit. Vím, že se celou záležitostí zabývaly orgány činné v trestním řízení, a pokud z toho něco vyplynulo, tak ať z toho vyplyne. Teď v současné době... Za prvé chci říct, že když porovnáme tuhle pokutu, kterou zaplatí Ministerstvo dopravy na Úřad pro hospodářskou soutěž, tak když to porovnáme s těmi 10 miliardami, popřípadě když to porovnáme s denním výběrem mýta zhruba v úrovni 25 až 40 milionů, přijde mi, že je to záležitost, kterou není nutno se zabývat. A pokud ano, tak samozřejmě je tady Nejvyšší kontrolní úřad a další orgány, které se tím zabývat mohou a dojdou k nějakému závěru. Mým úkolem bylo, abych zajistil celý průběh toho, aby se mýto dále vybíralo. A jsem přesvědčen, že to jsem zajistil. A hledání viníků bych nechal na těch, kterým to přísluší. Děkuji.
Děkuji panu ministrovi za tuto odpověď. Ve čtvrté interpelaci pan poslanec Karel Rais bude interpelovat nepřítomného ministra zahraničí Lubomíra Zaorálka ve věci informačního systému Visapoint Ukrajina. Prosím, pane poslanče.
Děkuji. Vážený pane předsedající, vážení členové vlády. Vážený nepřítomný pane ministře zahraničí, vím, že vás pracovní povinnosti zavály do Koreje, naštěstí do Jižní, a samozřejmě budu akceptovat písemnou odpověď. Takže velmi stručně. Z veřejného tisku vím, že počet víz, která získali Ukrajinci v roce 2015, oproti předcházejícím rokům, například roku 2007, velmi dramaticky poklesl. Současně při politických diskuzích o migrační politice čeští poslanci, vláda, Hospodářská komora České republiky a jednotliví čeští podnikatelé výrazně preferují pracovníky ze slovanských států, zejména z Ukrajiny. Máme proto společný zájem, aby získávání českých víz pro ukrajinské žadatele probíhalo plynule a v souladu se zákonem. [[(16.20 hodin)]] Tato proklamace se však výrazně rozchází s činy našich konzulárních institucí na Ukrajině. Žadatel o vízum musí prostřednictvím internetového veřejně dostupného systému Visapointu získat termín pohovoru s pracovníkem velvyslanectví a na základě tohoto pohovoru je pak velvyslanectvím rozhodnuto, zda bude žadateli přiděleno, nebo nepřiděleno vízum. Realita je taková, že běžný žadatel prakticky nemá šanci získat termín pohovoru s pracovníky velvyslanectví, zatímco překupník, který stojí před velvyslanectvím, vám víza za 150 eur prý poskytne na počkání. Můj dotaz tedy zní, jak zajistíte prostřednictvím úprav informačního systému, popřípadě organizací provozu velvyslanectví a podobně, aby systém Visapoint byl skutečně veřejně dostupný pro běžného ukrajinského žadatele o vízum a aby nebyl blokován kybernetickou mafií, které vyhovuje, že tento systém není odolný korupci. Děkuji za odpověď.
Děkuji panu poslanci. Pátou interpelaci přednese paní poslankyně Jana Lorencová, která bude interpelovat pana ministra vnitra Milana Chovance ve věci financování nestátních neziskových organizací v souvislosti s migrací. Prosím, paní poslankyně.
Vážený pane předsedající, vážený pane ministře, kolegyně a kolegové, chci na úvod říct, že v České republice je podle Českého statistického úřadu v letošním roce evidováno už více než 91 tisíc - slyšíte dobře, 91 tisíc - neziskových organizací, teď se to jmenuje spolky. K tomu musíme připočítat 26 tisíc pobočných spolků, dalších 510 nadačních fondů, 1 574 obecně prospěšných společností a tak dále. Z peněz, které tam plynou, což je zhruba téměř 14 miliard za rok, je část věnována péči o uprchlíky. V některých případech je to téměř dojemná péče. A já pominu fakt, že je jedno, odkud přicházejí. Není to jenom ze zemí těch posledních válečných konfliktů, ale celkově. Někdy je nám vysvětlováno, že jde o diktát Evropské unie. Nad tím jsme se zamysleli s kolegou Zdeňkem Soukupem a dospěli jsme k poměrně zajímavým závěrům. Péči o uprchlíky se věnuje řada těch spolků. Například Organizace pro pomoc uprchlíkům dostává 47 milionů na svoji činnost, Sdružení pro integraci a migraci 30 milionů. Prostě mohu pokračovat, těch spolků je celá řada a celková suma už vynaložená v době, kdy tu ještě téměř žádné uprchlíky nemáme, činí kolem půl miliardy. Já bych se ráda zeptala pana ministra, jakou má občan [[upozornění na čas]], protože je to ze státních prostředků, tak jakou má občan vůbec šanci, aby se podrobně seznámil s tím, jak je s těmi penězi naloženo. Ty spolky existují v jeho jménu. A poslední věta: Existuje nějaká srovnávací studie, něco, z čeho bychom zjistili, jak spolky pracují v sousedních zemích v Evropské unii?
Děkuji paní poslankyni. Prosím, pane ministře, o vaši odpověď.
Vážený pane předsedající, vážené poslankyně, vážení poslanci, já bych tady uvedl čísla za rok 2015. Za rok 2015 z gesce Ministerstva vnitra směrem k neziskovému sektoru, tedy k organizacím, které se zabývají těmito tématy, bylo poskytnuto celkově 27 613 282 korun, tedy z gesce Ministerstva vnitra. A z toho integrace cizinců 12 milionů 859 tisíc, Evropský fond pro integraci státních příslušníků třetích zemí 2 milionů 100 tisíc zhruba a azylový a migrační a integrační fond ve výši 12 milionů 604 tisíc korun. To jsou čísla, která má v gesci Ministerstvo vnitra. Samozřejmě jsou jiná ministerstva, která v rámci těchto projektů peníze poskytují. Já jsem připraven, vážená paní poslankyně prostřednictvím pana předsedajícího, vám k tomu dát nějakou souhrnnou informaci včetně čerpání. Jsou na to vypisována grantová schémata, která mají podmínky a parametry. Existuje samozřejmě povinnost těch subjektů, které peníze obdrží, aby je vykázaly, a vykázaly je tedy v podobě, která je kontrolovatelná. Na vaši otázku, kterou jste položila, a mně přijde vcelku zajímavá, se omlouvám, že odpověď nemám, jestli existuje srovnání s cizinou. Budu to brát jako podnět, zjistím, není-li to tak, tak zadám. Pokud něco takového existuje, tak dodám písemně. Děkuji.
Děkuji panu ministrovi. Paní poslankyně má doplňující otázku. Prosím paní poslankyně.
Ano, dovoluji si doplňující otázku, a to jestli pan ministr a kolegové vědí, že krom těchto prostředků, o kterých jsem hovořila, jsou tyto spolky ještě saturovány z peněz Evropské unie. A vím, že příští rok už by to mohlo být poněkud zlepšené, ten přehled o tom, co se s těmi penězi děje. Ale ještě letos tam prostě není možné dohledat k podrobnější činnosti těch spolků naprosto nic. Já panu ministrovi samozřejmě dodám ta čísla, která se týkají těch spolků, které se zabývají migrací. Například ještě dodám: Multikulturní centrum Praha, více než 24 milionů. A jenom Člověk v tísni 250 milionů. Takže k těm číslům, o kterých jste se zmínil, pane ministře, tam se asi nesejdeme.
Pane ministře, sejdeme se, či nesejdeme?
Já si myslím, že ta otázka, kterou tu pokládá paní poslankyně Lorencová, by měla spíš mířit na ministra financí. Ministerstvo financí bude mít pravděpodobně celkový přehled o čerpání dotačních titulů za celou státní správu a Českou republiku. Já bohužel v gesci Ministerstva vnitra v rámci migrace mám pouze tato čísla. Souhrnná výše 27 milionů 613 tisíc. Já paní poslankyni Lorencové a všem poslancům dodám ten rozpad na jednotlivé spolky, kolik dostaly, a případně vám tam ještě tedy vyznačíme, jaké kontroly tam byly provedeny, za jakým účelem a s jakým výsledkem. Nevidím v tom nic tajného. Jsou to veřejné prostředky, tudíž není žádný důvod tajit, na jaký účel to šlo, jestli to bylo kontrolováno, případně auditováno, a s jakým výsledkem. Vy můžete mít samozřejmě pravdu, vážená paní poslankyně prostřednictvím pana předsedajícího, ale to bude celková částka za celou Českou republiku, já k tomu nemám informace. To znamená, to můžou být prostředky, a teď opravdu hádám, které poskytuje možná MPSV nebo další organizace. Nechci tady vyvolávat kolegyni Marksovou, ale za nás 27 milionů. Dodám přesný rozpad na jednotlivé subjekty, které obdržely dotaci.
Děkuji panu ministrovi. Paní poslankyně Zuzana Šánová v šesté interpelaci bude interpelovat paní ministryni práce a sociálních věcí Michaelu Marksovou ve věci novely zákona o sociálním pojištění. Prosím, paní poslankyně.
Dobrý den, vážení přítomní. Vážená paní ministryně, do novely zákona o nemocenském pojištění zavádíte nový § 138b, v němž v odstavci 1 a) ukládáte porodním asistentkám povinnost, a to pod pohrůžkou dopuštění se správního deliktu, stanovení očekávaného dne porodu na předepsaném tiskopise a další povinnosti s tím související. Termín porodu se stanovuje nejpřesněji ultrazvukovým vyšetřením v prvním trimestru těhotenství. V praxi se provádí v 10. až 11. týdnu gravidity. Dle výpočtu podle posledních měsíčků lze termín porodu stanovit pouze v ideálním případě při naprosté pravidelnosti. Takže paní ministryně, vy předpokládáte, že každá porodní asistentka bude vlastnit ultrazvukový přístroj. Což, to je ještě realizovatelné. Jak ale zajistíte odbornost středoškolsky vzdělané porodní asistentky, když vyhodnotit výsledek vyšetření by měl vždy vysokoškolsky vzdělaný odborník, tedy lékař, a to ještě se specializací? Ptám se také, kde berete tu jistotu, že zdravotní pojišťovny uzavřou smlouvu s těmito podnikajícími fyzickými osobami, anebo jestli to máte s nimi již prokonzultováno. [[(16.30 hodin)]] Dále se ptám, zda máte tento váš návrh prodiskutován s Českou lékařskou komorou, s odbornou společností gynekologickou a zda tyto s vaším návrhem souhlasí. A co je pro mne nejdůležitější, jak ve svém návrhu řešíte odpovědnost porodních asistentek za případné komplikace, když v § 67 doplňujete nový odstavec 2, v němž je stavíte na úroveň lékařů. Děkuji za odpověď.
Děkuji. Prosím, paní ministryně, máte slovo.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedající. Poslankyně a poslanci, tady se asi jedná o jedno velké nedorozumění. Navržená změna reaguje na změny ve zdravotnických předpisech. A to, že porodní asistentka může pečovat o ženu v průběhu těhotenství místo odborného lékaře, to je jednoznačně úprava v předpisech v gesci Ministerstva zdravotnictví. My jsme se na tom nijak nepodíleli. My jenom jsme teď reagovali na jejich změny, aby to bylo kompatibilní. A už dneska porodní asistentka může poskytovat ženám péči. Ale podle aktuálně platné úpravy nemůže takové ženě potvrdit potřebné údaje na žádost o dávku peněžité pomoci v mateřství. Proto to my řešíme jenom kvůli tomu potvrzení na dávku. To znamená, že dnes podle právní úpravy těhotná, která je v péči porodní asistentky, musí pro to, aby mohla pobírat peněžitou pomoc v mateřství, a to je šest až osm týdnů před datem porodu, tak to je každému asi celkem jasné, že je těhotná, takže dneska ona musí buď počkat na vystavení rodného listu dítěte, ale to by bylo až po porodu, a teprve potom může požádat o dávku, anebo musí vyhledat gynekologa, který jenom potvrzuje, dává razítko na datum očekávaného porodu. A dává razítko na žádost o peněžitou pomoc v mateřství, i když ona třeba není v jeho péči. My jenom ten postup považujeme za administrativně zatěžující jak pro lékaře, tak pro budoucí matku. Takže my vlastně jenom měníme to, aby v budoucnosti i porodní asistentky mohly potvrdit očekávané datum porodu na žádosti o peněžitou pomoc v mateřství. Jedná se vlastně o administrativní úkon. A umožňujeme je porodním asistentkám proto, aby žena nemohla jenom kvůli razítku hledat nějakého doktora, který ji třeba ani neviděl, nebo aby nemusela čekat na tu dávku až do porodu. A samozřejmě, že to bylo konzultováno s Ministerstvem zdravotnictví, kde samozřejmě podle sdělení Ministerstva zdravotnictví, my jsme si to opravdu nevymysleli, z těch uvedených činností ve vyhlášce, které má porodní asistentka vykonávat, lze dovodit, že má dostatečné informace k tomu, aby mohla stanovit očekávaný den porodu. Takže pokud máte ty pochybnosti, které jste tady teď četla, tak je směřujte napříště na Ministerstvo zdravotnictví. A jinak kromě tady toho, že vycházíme z Ministerstva zdravotnictví, tak také vycházíme z praxe České správy sociálního zabezpečení a z četných podnětů žen, které preferují péči porodních asistentek před gynekology. Děkuji.
Paní poslankyně má doplňující otázku. Prosím, paní poslankyně.
Já snad ani nemám doplňující otázku, ale paní ministryně mě šokovala. Takže dnes je praxe taková, že gynekolog může dát razítko ženě nebo potvrzení, kterou vůbec v průběhu těhotenství neviděl a není v jeho péči? No to bychom se asi měli vážně nějak zaobírat stavem našeho zdravotnictví. A pak mě překvapilo ještě, že vy jste tady řekla, nebudu citovat asi přesně, že porodní asistentka má informace, které potřebuje. Takže vy stavíte informace na úroveň vysokoškolského vzdělání?
Já se omlouvám, paní ministryně, prosím. Není nic horšího, než šokovaný poslanec. Prosím, napravte to. Děkuji.
Tyto všechny věci, které vás v uvozovkách šokují, vycházejí, jsou v kompetenci Ministerstva zdravotnictví. Tečka. Děkuji.
A máme téma na další interpelaci paní poslankyně, ale to až příště. Dnes bude pan poslanec Leo Luzar ze své sedmé interpelace interpelovat taktéž paní ministryni práce a sociálních věcí v dovozu levné pracovní síly. Prosím, pane poslanče.
Vážený pane místopředsedo, děkuji za slovo. Vážená paní ministryně, myslím si, že naše společné heslo "konec levné práce" budeme ctít asi oba dva. O to více mě zaráží tendence politicky rozhodnout o dovozu levné pracovní síly ze zahraničí. Jmenovitě konkrétně Ukrajiny. Tlak na levnou pracovní sílu - a dovolím si použít přívlastek otrocky levnou pracovní sílu - z ciziny je možná oprávněný v průmyslových odvětvích, která volají po levné pracovní síle. Ale tím samozřejmě snižujeme tlak na růst mezd. A z toho titulu bych rád věděl, jak úřady práce budou reagovat a kde tito pracovníci masově přivezení budou umístěni. Myslím si osobně, že informace o tom, že Mladá Boleslav netrpělivě čeká, myslím tím automobilka, na tyto pracovníky, by mohla odboráře v Mladé Boleslavi přinutit k tomu, aby se znovu zamysleli nad kolektivním vyjednáváním a nad výší svých mezd v porovnání s německými mzdami za výrobu týchž aut typově podobných v Německu a u nás. Prostě dovoz levné pracovní síly v takovém masivním měřítku, jako připravila česká vláda, a teď politickým rozhodnutím, ne ekonomickým, upozorňuji, by mohl ohrozit tuto snahu odborářů v tom hesle konec levné práce a mohl by přispět k rozšíření nezaměstnanosti i v regionech, kde momentálně je nedostatek pracovní síly. Děkuji.
Děkuji panu poslanci. Prosím, paní ministryně, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, poslankyně a poslanci, samozřejmě my opravdu v žádném případě nechceme organizovat nějaký velký nekontrolovatelný příliv levné pracovní síly. A já s vámi souhlasím, že je velice potřeba tady tlačit na navyšování mezd, protože jak říkáte, když se montují stejná auta u nás a v Německu nebo když sedí pokladní v Bille na hranici s Rakouskem na naší straně nebo na rakouské straně, tak rozdíly jsou enormní. A podle mého názoru jsou naprosto, naprosto neodůvodněné a neodůvodnitelné. Nicméně podle mého názoru se nic takového nechystá. My samozřejmě pořád vycházíme na úřadě práce ze zákona o zaměstnanosti a z principů, že na volné pracovní pozice jsou přednostně umísťováni naši uchazeči o zaměstnání. A volná pracovní místa, která zaměstnavatel hodlá obsadit cizinci, tak musí nejdříve nahlásit na úřadu práce. Pak to prochází tzv. testem trhu práce, kdy vlastně příslušná pobočka nejprve opravdu hledá v rámci českých uchazečů o zaměstnání. A pokud vím, tak je tam třicet dní lhůta. Když ho ve třiceti dnech nenajde, tak teprve potom smí nastoupit někdo z tzv. třetí země. A to ještě ti naši jsou naroveň lidem z členských zemí EU. Takže je jednoznačně naší základní snahou aktivizovat domácí pracovní sílu. A co se týče Ukrajinců. Pořád se tady bavíme, pořád se pohybujeme v tomto základním půdorysu. Ano, protože zaměstnavatelé teď volají po pracovní síle. Jsou zde dva projekty organizované migrace pracovní síly z Ukrajiny. Ti zaměstnavatelé, vysloveně jsou to konkrétní firmy, jsou zařazováni do projektů na základě doporučení garantů, kteří prověřují splnění všech podmínek pro zařazení do projektů. Garanty je Ministerstvo průmyslu a obchodu, CzechInvest, Svaz průmyslu a dopravy, Hospodářská komora, Asociace malých a středních podniků a živnostníků, Svaz českých a moravských výrobních družstev. A v rámci tohoto... První je projekt pro vysoce kvalifikované zaměstnance z Ukrajiny. V jeho rámci bylo za první rok fungování zařazeno celkem 225 osob z celkové roční kvóty 500 lidí. Zejména jsou to lidi z oblasti IT. A druhý projekt pro zaměstnance střední a nižší kvalifikace má k dnešnímu dni zařazené žádosti pro 1 317 pracovníků. Celková roční kvóta je tam 5 000 osob. Takže vidíte, že ani roční kvóta v tuto chvíli není naplněna. A tam se jedná o nejrůznější typy nedostatkových profesí. Je tam opravdu seznam toho, kdo to přesně smí být. V obou případech žádají o vstup do projektů zaměstnavatelé ze všech částí České republiky. Vždycky u každého zaměstnavatele jsou to skutečně relativně malé počty. Většinou to jsou opravdu v řádu jednotlivců, o které zaměstnavatelé žádají. [[(16.40 hodin)]] A jinak ano, tady je pořád evidováno v tuto chvíli asi 378 tisíc uchazečů o zaměstnání a meziročně je to méně o 63 tisíc, takže se to snížilo, ale z této množiny je nutno si uvědomit, že 60 tisíc, což také je nemalé číslo, jsou osoby se zdravotním postižením, které asi nemůžeme úplně na tom trhu práce brát jako úplně rovnocenné uchazeče. Dalších 60 tisíc jsou lidé, kteří v tuto chvíli pracují na tzv. nekolidujícím zaměstnání, to znamená, že za ně úřad práce platí zdravotní a sociální pojištění a oni si smějí vydělat do poloviny minimální mzdy, kdy my se domníváme, že těchto 60 tisíc lidí jsou lidé, kteří zjevně pracují, a zřejmě hodně toho využívají zaměstnavatelé, oni částečně mají legálně tu polovinu minimální mzdy, ale ten zbytek je asi načerno, a teď vlastně v novele, která už čeká na projednání tady ve Sněmovně, je opatření, které má tady tomu zabránit. To je asi všechno pro tuto chvíli. Děkuji.
Děkuji. Prosím, pane poslanče, vaše doplňující otázka.
Paní ministryně, hovořila jste o testování. Dokážu si představit situaci - šička v úkole, aby si vydělala svých 14 tisíc čistého, ve stoprocentním plnění úkolu musí pracovat 12 hodin denně. To testem stoprocentně, protože se nikdo nepřihlásí o tuto otrockou práci u stroje, a ti lidé, ti zaměstnavatelé, budou říkat, že mají nedostatek pracovních sil. Pokud by ale testování tady tohoto pracovního místa bylo o tom, že zaměstnavatel zkusil přidat v tom platu nebo v tom konkrétním oboru, který hledá, třeba deset procent a inzeroval toto, že hledá zaměstnance s přidáním oproti stávajícímu stavu, a ani potom se mu nikdo nepřihlásil, chápal bych to jako testování možnosti zaměstnat lidi v nedostatkových profesích. Nemám nic proti zaměstnávání cizinců, ale problém je v tom, že aniž by byl tlak na zvyšování mezd v těch oborech, kde je nedostatek zaměstnanců, tak se hledají všechny cesty, jak přivézt levnou pracovní sílu ze zahraničí. Děkuji.
Prosím, paní ministryně.
Já se domnívám, že na základě těch čísel, která jsem tady přednesla, je vidět, že skutečně tu není žádný velký neorganizovaný příliv. Jinak já s vámi souhlasím, že je potřeba neustále tlačit na růst mezd. Vláda proto neustále navyšuje minimální mzdu. I tím se vlastně dostáváme do konfliktu, kdy podle mého názoru by to navyšování mělo být mnohem vyšší, mělo jít mnohem rychleji, ale i s tím, tak jak je, se v tuto chvíli dostáváme do konfliktu se zaměstnavateli. A já mám opravdu pozoruhodnou zkušenost, že v některých podnicích na jednu stranu ti zaměstnavatelé říkají, že nemají lidi, a na druhou stranu nám nadávají, že zvyšujeme příliš minimální mzdu. Takže já si o takových zaměstnavatelích také samozřejmě myslím své, že by měli navýšit. Děkuji.
Děkuji paní ministryni. V osmé interpelaci pan poslanec Roman Kubíček bude interpelovat nepřítomného pana ministra zdravotnictví Svatopluka Němečka ve věci situaci ve VOZP. Prosím.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážený pane ministře, dámy a pánové, již delší dobu probíhají tiskem informace o nejasné situaci ve vedení Vojenské zdravotní pojišťovny, kde byl správní radou odvolán či neodvolán stávající ředitel MUDr. Štein. V současné době se na mou osobu obracejí klienti zdravotní pojišťovny, kteří jsou touto situací znepokojeni a nejsou si jisti, zda VOZP dodrží všechny své závazky a její léčebná péče bude hrazena v plném rozsahu. Mnoho z nich uvažuje o změně zdravotní pojišťovny. Hromadný odchod by mohl vést k destabilizaci této zdravotní pojišťovny. Vážený pane ministře, mohl byste uvést na pravou míru, jaká je skutečnost a aktuální situace ve VOZP, a potvrdit, zda se mají či nemají její klienti něčeho obávat? Děkuji.
Děkuji, panu poslanci bude odpovězeno písemně. Pan poslanec Jiří Zlatuška bude interpelovat pana vicepremiéra Pavla Bělobrádka ve věci kómatu nebo invalidity informačního systému VaVaI. Prosím.
Vážený pane předsedající, vážený nepřítomný pane ministře, navazuji na svou minulou interpelaci z minulého týdne kolem nefunkčního a zákonu odporujícího stavu v souvislosti s informačním systémem pro výzkum, vývoj a inovace. Tento systém stále nedovoluje aktualizace údajů, o které se jedná. Je to stav, který přetrvává od vypnutí tohoto systému v červnu. Od té doby byla zprovozněna pouze část jeho aplikací, které umožňují prohlížení dat. Jedná se o centrální evidenci aktivit, evidenci veřejných soutěží, rejstřík informací o výsledcích a centrální evidenci projektů, ale bez možnosti přidávat údaje, zejména přidávat údaje, které se týkají nových projektů. Není možné startovat nové projekty, přidělovat jim finance. Tento stav trvá. Vzhledem k tomu, že v tom červnu došlo ke kolapsu tohoto systému a dodnes systém není funkční a neodpovídá zákonným požadavkům, na což vás ostatně upozorňovala třeba Česká konference rektorů ve svém usnesení z 30. září letošního roku, je nasnadě otázka, jestli ten systém je v kómatu, ze kterého doufáte, že se časem probere, nebo jestli to, co je dnes provozováno, je trvalá invalidita, do které se ten stav dostal, a nikdy nehodláte tady tento stav opravit.
Děkuji. Panu poslanci bude odpovězeno písemně. Paní poslankyně Markéta Adamová bude interpelovat paní ministryni práce a sociálních věcí ve věci zákona o hmotné nouzi.
Děkuji za slovo. Vážená paní ministryně, dlouhodobě řešíme problematiku doplatku na bydlení, kvůli čemuž jsem vás již v minulosti interpelovala. Zákon o hmotné nouzi prochází jen v tomto volebním období už několikátou novelizací. Já však dlouhodobě tvrdím, že není nutné neustále měnit zákon a zpřesňovat jej, protože by stačilo, kdyby úředníci úřadů práce skutečně kvalitně pracovali, prováděli kontroly, a to lze i se stávající úpravou zákona. Přesto se mnoho nezlepšilo, obchod s chudobou jen kvete. V poslední době se tento problém z ubytoven přesouvá do bytů. V Jirkově v severních Čechách vznikla petice Za důstojné bydlení, kterou dne 1. listopadu tohoto roku projednal petiční výbor Sněmovny, jehož jsem členkou. Přímo s představiteli obce a petenty, Sdružením vlastníků jednotek a dalšími jsme řešili tuto situaci. SVJ v řadě lokalit mají zásadní problém s nájemníky bytů, které vlastní spekulanti vydělávající na vysokých částkách doplatků na bydlení, protože majitelé bytů za nájemníky inkasují dávku, ale už neplatí za služby či do společného fondu oprav. Jednání byla přítomna i ombudsmanka Anna Šabatová, která potvrdila, že dle výkladu zákona o hmotné nouzi je možné, aby úřady práce dávku rozdělily a část vyplácely přímo sdružení vlastníků jednotek právě na služby. Úřady práce tak dnes nečiní, i když by už dávno mohly, a z celé situace dál těží nepoctiví spekulanti. Chci vás tedy požádat, abyste co nejrychleji zadala úřadům práce pokyn, že mají vytvořit jednoznačnou metodiku, podle které se budou úředníci řídit, a pomohou eliminovat problém dnes už nejen s ubytovnami a problematickými nájemníky ubytoven, ale s problematickými majiteli bytů a jejich nájemníky, který dopadá na poctivé a slušné lidi, vlastníky okolních bytů. SVJ se dnes často nacházejí před krachem, protože nejsou schopny platit dluhy za problematické sousedy. Jim bychom měli skutečně pomoci a neobávat se, že lidé z problematických bytů budou žalováni nepoctivými vlastníky bytů [[předsedající upozorňuje na čas]] protože, jak uvedla ombudsmanka, ti by neměli před soudem s takovou žalobou uspět.
Děkuji paní poslankyni. Prosím, paní ministryně, máte slovo.
[[Hovoří nastydlým hlasem.]] Děkuji za slovo, vážený pane předsedající. Poslankyně a poslanci, jsem vlastně vděčná, že poslankyně za stranu, jakou je TOP 09 [[odkašlává]] - já to dnes s tím hlasem líp neumím - říká něco o lidech, kteří pracují na úřadu práce, a že je potřeba, aby vlastně tito mnohem více a lépe kontrolovali. Tak já bych ráda připomněla, že když jsme nastoupili do této vlády, tak jsme zdědili situaci, kdy pan exministr Drábek za TOP 09 úplně zmasakroval úřady práce. Přes všechen odpor obcí a rozumných lidí násilně převedl agendu hmotné nouze z obcí na úřady práce a zároveň drasticky snížil počty úředníků, kteří tu agendu dělali. Takže vlastně znemožnil jenom tou redukcí... Za prvé to byl neskutečný zmatek, tam se stěhovaly fyzicky počítače atd., atd. Za druhé samozřejmě znemožnil to, aby ty úřednice opravdu měly kapacitu na to a chodily na nějaká opravdu důkladná sociální šetření, protože byly rády, že seděly v kanceláři a byly schopny nějak ty dávky vydávat a aspoň elementárně kontrolovat podklady. [[(16.50 hodin)]] Od doby, co jsem nastoupila, žádáme vládu o navýšení počtu těch úřednic. Pořád ještě nejsme na tom, v uvozovkách, předdrábkovském stavu a vlastně posledních 300 lidí - a to taky pořád ještě nebudeme na těch 100 % - máme přislíbeno až od 1. července následujícího roku. A ráda bych také podotkla, že celý ten obchod s chudobou se rozjel právě za těch dvou předchozích pravicových vlád, za těch osm let, ten se nerozjel teď a nerozjel se předtím za vlády ČSSD. To si myslím, že je docela podstatné. Nicméně tou první novelou zákona o hmotné nouzi jsme dokázali hodně zregulovat ubytovny. Některé už se zavírají, některé mizí a ten poplatek na bydlení se snižuje. Ale máte pravdu, že ti podnikatelé s chudobou si našli jinou cestičku a začali tyhle lidi stěhovat do privatizovaných zejména paneláků, do těch normálních volných bytů. A bohužel zatímco ubytovny jsme byli schopni regulovat celkem ve své vlastní kompetenci, tak v tuto chvíli, když se bavíme o sdružení vlastníků jednotek atd., tak to už není jenom resort MPSV, my prostě na to potřebujeme součinnost ostatních, zejména Ministerstva pro místní rozvoj, Ministerstva spravedlnosti kvůli občanovi, potřebujeme orgány veřejného zdraví, tedy hygienu. Já jsem na vládě na podzim, nebo někdy v létě, předložila materiál Identifikace problémů v bydlení, který zavazuje i ty ostatní resorty k součinnosti. Například jedno z těch odhalení, které mě dodnes nepřestává fascinovat, je, že někdy v roce 2006 zmizely hygienické standardy na byty. Takže dnes, když máme úplně zdevastovaný byt, tak my nemáme jak říct, že do tohohle bytu nebudeme platit sociální dávku. A jsou tam i jiné regulace, aby třeba právě to sdružení vlastníků jednotek bylo schopno nějakým způsobem regulovat, kdo se jim tam stěhuje. To jsou regulace, které jsou naprosto běžné v západní Evropě. A když jsem vůbec vyslovila takovou myšlenku, tak se na mě snesla mediální vlna kritiky nějakých majitelů domů. Takže tady taky bychom se měli rozhodnout, co vlastně chceme. Nicméně to, co my můžeme teď dělat v naší kompetenci, je, že pokud se dějí ty věci, které se také dějí v Jirkově, kdy vlastně majitel bytu, který ho pronajímá, neodvede sdružení vlastníků jednotek peníze na energie a služby, zejména jde o ty energie, tak my jsme už na podzim vydali naši vnitřní instrukci, že to lze, že úřady práce to mohou potom platit přímo tomu sdružení, aby tohle bylo v pořádku. A už se to začalo v tuto chvíli praktikovat ve Vrchlabí a my jsme to teď znovu oživili, znovu jsme to těm úřadům práce řekli, protože to vypadá, jako by ta instrukce k některým nedošla úplně včas do těch jednotlivých pracovišť. Takže jsme se znovu postarali o to, aby si byli opravdu jistí, že to tak vyplácet smějí. Děkuji.
Paní poslankyně má doplňující otázku? Nemá. Děkuji. Paní poslankyně Olga Havlová bude interpelovat pana ministra vnitra Milana Chovance ve věci deliktu na Bulovce. [[Ministr vnitra mimo mikrofon s úsměvem: Já tam nebyl.]] Pan ministr to nebyl, paní poslankyně.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážený pane ministře, k čemu došlo v Nemocnici Na Bulovce, se už dnes několikrát hovořilo. Já se o tom už zmiňovat nebudu, protože pan premiér nám to docela podrobně popsal. Ale v této věci bych vám ráda položila několik následujících otázek. Jak bude probíhat azylová procedura i přes spáchaný závažný trestný delikt žadatele? Proč i přes obrovský nárůst trestné činnosti žadatelů o azyl v Německu, Francii a Itálii nehodlá Ministerstvo vnitra iniciovat náš návrh zákona na neudělení azylu osobám, které spáchaly trestný čin nebo vybraný přestupek během azylového řízení? Média uvedla, že mladík je součástí nespecifikovaného integračního programu. Chci se vás tedy zeptat, co je to za program, kolik imigrantů se jej účastní a kde jsou účastníci ubytováni. Kolik žadatelů o azyl je v současné době v České republice a jestli je možné sloučení rodin při získání azylu. A jestli může případným vyhoštěním mladíka být potrestána i celá rodina. A je možné vyhoštění časově omezit? A jaká je nejnižší lhůta? Děkuji za odpověď.
Děkuji paní poslankyni. Pane ministře, prosím o odpověď.
Vážený pane předsedající, vážené poslankyně, vážení poslanci, systém kvót realokací a resettlementu, tak jak byl schválen Evropskou komisí - a Česká republika byla v této věci přehlasována, tzn. my jsme nesouhlasili s tím projektem jako takovým - nezahrnuje národnost Afghánistán. To znamená, už z tohoto důvodu není možné, aby pod nějakým programem Ministerstva vnitra v rámci resettlementu a realokací byl Afghánec. Co se týká změny zákona o azylu, tak jak ho Úsvit navrhl, tam dle našeho názoru existuje rozpor s mezinárodním právem. Já jsem to tady říkal už v době, kdy jsme to tady projednávali. A jediné, co mohu nabídnout poslancům a poslankyním, je dejme tomu určitá technická pomoc při přípravě normy, dejme tomu určitá konzultační pomoc ze strany Ministerstva vnitra, abychom se nedostávali do sporu s tím, že potom musí být ty návrhy de facto z naší strany negovány, protože jsou v rozporu s mezinárodním právem. Já už si přesně nepamatuji, vážená paní poslankyně, od čeho se to odvozovalo, ale není problém to zjistit a poslat znovu. Nemám s tím vůbec žádný problém a zařídím to. Co se týká těch programů, o kterých hovoříte, za rok 2016, a je to aktuálně do 9. listopadu, Česká republika obdržela 1 281 žádostí o azyl, z toho 34 % je Ukrajina, Irák 11 %, Kuba 6 %, Sýrie a Čína po 5 %. Zvýšený počet žádostí z Iráku souvisí s realizací přesídlovací iniciativy Nadačního fondu Generace 21. V současné době je tento projekt zastaven. A ještě mohu dodat, že ve stejném období za loňský rok to bylo 1 289 žádostí o azyl, z čehož 46 % byli Ukrajinci, 9 % Kubánci, 9 % Syřané, 5 % Vietnamci, 3 % Arménie. Jde o meziroční pokles žadatelů o azyl zhruba 1 %. Pokud rodina přijede společně a jeden z členů splňuje důvody pro udělení azylu, bude standardně azyl udělen i zbývajícím členům této rodiny, tzn. stačí, když jedna osoba z té rodiny, kde jsou prokázané rodinné vazby a nejsou to tedy fiktivní rodinní příslušníci, má nárok na azyl, získá tento azyl i jeho příbuzenstvo - manželka, nezletilé děti atd. Pokud rodina nepřijede společně, může požádat o sloučení rodiny v zahraničí podle zákona o pobytu cizinců. A zde se reflektuje právo Evropské unie. Pokud by byl udělen osobě tzv. hlavní azyl, tak splňuje potom podmínky na sloučení rodiny. Pokud je tento azyl odňat, tak může být samozřejmě odňat i tomu zbytku. To znamená, není to tak, že ta osoba, která má nárok, získá azyl, a pokud je jí odebrán, tak že ti ostatní tady mohou zůstat jenom díky tomu, že v tom prvopočátku byli s touto osobou spojeni. Trestní zákoník - a to je ta poslední otázka, na kterou jste se ptala, stanovuje, že trest vyhoštění lze udělit na dobu jednoho roku až deseti let nebo i na dobu neurčitou. Záleží na okolnostech toho daného případu, o který se jedná. Trest vyhoštění potom platí pouze pro toho odsouzeného.
Prosím, paní poslankyně, vaše doplňující otázka.
Já už se nebudu ptát. Já bych jenom poděkovala panu ministrovi za vstřícnost, co se týká toho azylového zákona. Byla bych ráda, kdybychom se na tom mohli podílet a dát to dohromady, protože vidíte, že ta situace je čím dál horší. Děkuji.
Děkuji, paní poslankyně. Přejdeme k dvanácté interpelaci. Pan poslanec Roman Procházka bude interpelovat pana ministra kultury Daniela Hermana ve věci nových národních kulturních památek. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážený pane ministře, národní kulturní památky jsou ty nejvzácnější památky na našem území, pokud samozřejmě nepočítáme s památkami UNESCO. Zajímalo by mě, zda plánujete v letošním roce rozšířit tento seznam národních kulturních památek, a pokud ano, pak v jakém přibližném časovém harmonogramu. A jestli nám můžete prozradit, kterých památek by se to například mohlo týkat. Myslím si totiž, že je u nás velmi mnoho takových nádherných památek, které by si zařazení do tohoto prestižního seznamu zasloužily.
Prosím, pane ministře, o vaši odpověď.
Vážený pane předsedající, kolegyně, kolegové, vážený pane poslanče, Ministerstvo kultury připravilo v souladu s plánem legislativních prací vlády na rok 2016 návrh nařízení vlády o prohlášení některých kulturních památek za národní kulturní památky. Materiál bude v nejbližších dnech předložen do vnějšího připomínkového řízení, po jehož provedení tento návrh předložím v prosinci vládě České republiky k projednání a schválení. Národní kulturní památky prohlašuje vláda podle § 4 odst. 1 zákona č. 20/1987 Sb., o státní památkové péči, ve znění pozdějších předpisů, který stanoví, že kulturní památky, které tvoří nejvýznamnější součást kulturního bohatství národa, prohlašuje vláda České republiky nařízením za národní kulturní památky. V letošním roce vědecká rada Ministerstva kultury pro památkovou péči posoudila a doporučila k prohlášení celkem 18 nemovitých kulturních památek a souborů. Na prohlášení za národní kulturní památky se navrhují např. tyto kulturní památky a jejich soubory: Střední strojní průmyslová škola v Mladé Boleslavi, chebská falc, Ďáblický hřbitov v Praze s čestným pohřebištěm popravených a umučených politických vězňů a příslušníků druhého a třetího odboje, zámek v Brandýse nad Labem, palác Lucerna v Praze, klášter v Louce u Znojma a řada dalších. Vidíte na tomto seznamu, že jsou to objekty, které pocházejí z různých historických epoch, ale to, co je spojuje, je právě fakt, že hrají pro naši historii a naše kulturní dědictví velmi důležitou úlohu. Děkuji vám.
Prosím, pane poslanče, máte doplňující otázku.
Možná ani tak ne otázku jako spíš poděkování, protože řadu těch památek, které pan ministr jmenoval, osobně znám a myslím si, že si to zaslouží. Nejvíc mi udělal radost chebský hrad, což je historický objekt, jehož historie se začala psát už někdy na počátku 12. století. Jeho dějiny jsou mj. spojeny s mocným rodem Štaufů, z něhož vzešla řada římsko-německých králů a císařů. A byl to jeden z nich, slavný Fridrich Barbarossa, který nechal původní objekt v závěru 12. století přestavět na císařskou falc, a to je v podstatě jediný reprezentant tohoto typu hradní architektury u nás. Takže děkuji.
Paní poslankyně Marie Pěnčíková bude interpelovat pana ministra Mariana Jurečku ve věci obchodních vztahů s Čínou. To je těžké, když ho tam nepustí. Prosím, paní poslankyně.
Dobrý den. Děkuji za slovo. Vážené dámy, vážení pánové, vážený pane opět nepřítomný ministře, budu stručná. Agrární a potravinářská komora vás zkritizovala za to, že jste svým chováním ohrozil export našich produktů do Číny. Nechci rozebírat, jestli se tak nakonec stane, nebo ne, každopádně vy jste si určitě byl vědom toho, jakou reakci může vaše chování a vaše výroky vyvolat. Takže mám dva dotazy: Opravdu vám to stálo za to, že jste ohrozil možnost další spolupráce s Čínou? A můj druhý dotaz: Už se vám podařilo zkomplikovat pozici našich zemědělců a potravinářů na ruském trhu, teď Čína. Takže bych byla ráda, kdybyste mi poskytl seznam zemí, které chcete pro naše producenty ještě uzavřít. Děkuji.
Paní poslankyni bude odpovězeno písemně a snad i se seznamem. Další interpelaci přednese paní poslankyně Alena Nohavová, která bude interpelovat paní ministryni školství Kateřinu Valachovou ve věci zdravotní tělesné výchovy. Prosím, paní poslankyně.
Děkuji za slovo. Vážená paní ministryně, tělesná zdatnost, která je vázána na pravidelnou pohybovou aktivitu, se u dnešních školáků snižuje. Děti školního věku jsou stále obéznější, mají problémy spojené se správným držením těla, další pohybové problémy a bývají často pro své zdravotní problémy osvobozeny z tělesné výchovy. Tím jsou z pohybových aktivit ve škole vyřazeny. S těmito dětmi by se naopak mělo více pracovat. Samozřejmě že jinak než v běžné tělesné výchově. K tomu by měla sloužit zdravotní tělesná výchova, se kterou je to však na dnešních školách velice špatné. A myslím, že na většině škol již dnes nejsou. Dvě hodiny tělesné výchovy jsou sice tradicí, ministerstvo usiluje o třetí. Nejsem proti tomu. Samozřejmě by měly být kvalitní. Ale co uděláme s dětmi, které jsou ze zdravotních důvodů osvobozeny z tělesné výchovy? A tak se ptám: Paní ministryně, jaká je současná situace se zdravotní tělesnou výchovou? Uvažujete o jejím zlepšení? A bude se na školách opět zavádět? A jako doplňující otázku jsem měla, zda neuvažujete o slovním hodnocení výchov, nejenom tělesné, ale i ostatních výchov, protože si myslím, že vrozené dispozice jsou předurčující k různým výkonům. Děkuji.
Děkuji. Paní poslankyni bude odpovězeno písemně. I my poslanci bychom si to mohli vzít k srdci. Paní poslankyně Hana Aulická Jírovcová bude interpelovat pana poslance Milana Chovance ve věci úředních pobytů na úřadech. Prosím, paní poslankyně.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážený pane ministře, interpeluji vás ve věci úředních pobytů na úřadech. Hovořím konkrétně o zákonu o evidenci obyvatel, dle kterého je umožněno občanům na základě proběhlých správních řízení přihlásit se trvalým pobytem na příslušných úřadech obcí a měst. Bohužel, touto praxí se umožňuje především v některých krajích tento legislativní krok doslova zneužívat. Obce a města de facto ztrácejí o těchto osobách jakékoliv povědomí. Mizí z dosahu a je to také jeden ze základních nástrojů, jak se těmto občanům daří unikat před exekucemi a dalším úřadům. Uvedu konkrétní příklad z Mostu. Celkem má město zhruba 66 000 obyvatel, z toho 1 850 občanů má nahlášené trvalé bydliště na radnici. Odhad úředníků je, že minimálně 80 % těchto občanů se takto vyhýbá exekucím, placení poplatků atd., jak jsem již zmínila. Ze strany příslušných úředníků je samozřejmě snaha tyto občany dohledat. Využívají se veškeré možné instituce, jako je úřad práce, Policie České republiky nebo i finanční úřady. Vážený pane ministře, připravuje vaše ministerstvo novelu uvedeného zákona, tak aby již nebylo možné tuto praxi některých občanů dále rozvíjet? Děkuji za odpověď.
Děkuji paní poslankyni. Prosím, pane ministře.
Vážený pane předsedající, vážené poslankyně, vážení poslanci, Ministerstvo vnitra si je vědomo tohoto problému, který ve stávající praxi je zakotven, a opravdu lze konstatovat, že mnozí nadužívají, nebo dokonce zneužívají toho, že přihlašují svůj trvalý pobyt na adresu obce nebo tzv. zvláštní matriky. Ministerstvo vnitra zpracovalo návrh zákona, kterým se mění zákon č. 133/2000 Sb., o evidenci obyvatel a rodných číslech a o změně některých zákonů, tedy zákona o evidenci obyvatel, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony, ve kterých se navrhuje, aby v případě, že občan evidovaný s údajem o místě trvalého pobytu na právě sídle ohlašovny, což většinou bývá obecní úřad, nebo na sídle zvláštní matriky, byl tento údaj označen v informačním systému evidence obyvatel. Ono totiž není možné, pokud ten člověk má u sebe občanský průkaz, zjistit, že zrovna ta adresa, kterou uvádí jako místo trvalého pobytu, je právě evidence úřadu. A velmi složitě se potom vymáhají veškeré úkony směrem k těmto lidem. Tento návrh zákona je evidovaný jako sněmovní tisk 909, byl 19. října 2016 přijat v prvém čtení na 50. schůzi Poslanecké sněmovny. Co se potom týká té otázky, že neznáme pohyb těch lidí, tedy že ti lidé jsou velmi složitě zachytitelní. Bohužel, adresa trvalého pobytu je údaj, který je pouze evidenční. Není zákonem nijak nařízen, lidé nemusejí hlásit trvalý pobyt, tedy nemusí se na něm zdržovat. Pokud by došlo ke změně, dejme tomu vize směrem k této věci, je potřeba změna legislativy. Vláda se touto cestou vydávat nechce. Je možné, že příští Poslanecká sněmovna, případně další vláda to změní tak, že tedy adresa trvalého pobytu, která bude zapsána v občanském průkazu, bude muset korespondovat opravdu s adresou, kde se člověk zdržuje. Pokud tomu tak nebude, tak se bude muset přihlásit v nějaké vymezené lhůtě. Ale zatím touto cestou nejdeme.
Děkuji. Paní poslankyně je spokojená. Šestnáctou interpelaci přednese pan poslanec Marek Černoch, který bude taktéž pana ministra vnitra interpelovat ve věci vládního imigračního programu. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážený pane ministře, můj dotaz se váže k incidentu na Bulovce, k sexuálnímu útoku Afghánce na zdravotní sestřičku. Podle informací médií u nás nemá asi devatenáctiletý Afghánec trvalé bydliště. Jedná se tedy o žadatele o azyl, ačkoliv dnes pan premiér při interpelacích řekl, že Afghánec je tady ilegálně, tedy informace, ze které si můžeme vybrat, jak to tedy je. Chtěl bych se zeptat, mluvilo se o takzvaném vládním migračním programu, do kterého je tento člověk zařazen. Chtěl bych se zeptat, co to je vládní migrační program. Děkuji.
Děkuji panu poslanci. Prosím, pane ministře.
Vážený pane předsedající, vážené poslankyně, vážení poslanci, úplně nevím, když soud konstatoval, příslušný soud, který asi udělil vazbu na dotčenou osobu, konstatoval, že je součástí jakéhosi vládního programu, který měl na mysli. Znovu říkám, programy, které supervizuje Ministerstvo vnitra, tedy systém realokací a resettlementů, nezahrnují občany afghánského původu, to znamená, je nezbytně nutné konstatovat, že v rámci těchto projektů tedy Afghánec být nemohl. Pan premiér si dnes od nás vyžádal informaci směrem ke statutu dotčené osoby. Mohu tady říci, že na území České republiky nepobývá v současné době nelegálně, protože mu byl tedy přidělen určitý statut. Ale není to člověk, který by probíhal vládním programem, který spravuje Ministerstvo vnitra, tedy tzv. realokace, resettlement, tedy zjednodušeně řečeno tzv. kvóty. V rámci tohoto projektu na území České republiky není, tedy v projektu pod Ministerstvem vnitra.
Prosím, pane poslanče, máte doplňující otázku?
Chtěl bych se zeptat tedy ještě jednou, co je ten vládní migrační program. Co to znamená? Z čeho je financován? Děkuji.
Prosím, pane ministře.
S veškerou úctou, vážený pane poslanče prostřednictvím pana předsedajícího, já nevím, co měl přesně dotčený soud na mysli, když toto vyřkl. Bylo by asi potřeba, aby tiskový mluvčí daného soudu, případně soudce sám se tedy vyjádřil, z čeho vychází, co tím má na mysli. Já tady mluvím za Ministerstvo vnitra, které má na starosti dejme tomu tři oblasti. Jedna oblast je legální migrace, to znamená příchod do České republiky standardně. V tomto programu tento člověk není. Druhý, tedy ilegální migrant při překročení českých hranic, kdy je zachycen a umístěn do detence, pokud následně nepožádá o azyl. Tam také není. Pak jsme v systému realokace, to znamená přestěhování žadatelů o azyl z jiných zemí mimo území Evropské unie - pardon, realokace jsou Itálie, Řecko, tam také není. A pak je projekt resettlementu a to je právě to, o čem jsem hovořil před chvílí, a to je přistěhování do České republiky na základě tohoto projektu, integrace do společnosti, a tam také není. A ty dva poslední zmíněné programy, tedy kvóty, nejsou pro občany Afghánistánu. Nechci tu zase vyvolávat, před chvilkou jsem to téměř dělal u kolegyně Marksové Tominové. Máme tady ministra spravedlnosti, možná když ho slušně požádáme, aby soud zpřesnil, co tím myslel, tak tím se rozpoutala celá ta mediální kampaň, tak kdyby soud zpřesnil, co má na mysli, tak já pak tady případně, nebo jiný ministr, můžu odpovědět.
Děkuji, pane ministře. Pan poslanec Jiří Valenta bude interpelovat v sedmnácté interpelaci pana nepřítomného ministra zdravotnictví Svatopluka Němečka ve věci zahraničních dělníků v České republice a jejich nárůstu případů tuberkulózy. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážený pane nepřítomný ministře, můžete mi ozřejmit kroky, které podnikne Ministerstvo zdravotnictví k tomu, aby se minimalizovalo riziko výskytu tuberkulózy, která nyní začíná nebezpečně vzrůstat v důsledku aktivit pracovních agentur, které v tisících k nám dovážejí pracovníky z nejvíce rizikových zemí, jako jsou podle každoročně aktualizovaného žebříčku WHO nyní Ukrajina, Rumunsko, Moldávie, Litva, či například Lotyšsko? V těchto zemích je dnes 40 nemocných tuberkulózou na 100 000 obyvatel. U nás doposud 6, ale vypadá to, že bude hůře. Například v Plzni, odkud pocházím, pracuje takto dovezených lidí obrovské množství a současně začíná být v příčinné souvislosti registrován zvýšený počet lidí s tuberkulózou. Posledním nedávno zachyceným případem byl Rumun pracující v rokycanské firmě Borgers, který se po delší dobu pohyboval mezi stovkami svých spolupracovníků. Pane ministře, jak je možné, že doposud není cizincům z rizikových zemí povinně prováděn při vstupní lékařské prohlídce rentgen plic nebo specifický test na odhalení nemoci? Proč není aktivně nabízeno lékaři očkování jejich dětí? Z hrůzou jsem zjistil, že až nyní, kdy počet nakažených začíná v Plzeňském kraji stoupat a kdy tedy začíná být skoro pozdě, to začínají navrhovat plzeňští hygienici hlavnímu hygienikovi. Skutečně se vaše ministerstvo nemůže razantněji zasadit o to, aby byli občané naší země více chráněni před takto nebezpečnými chorobami? Existuje vůbec v tomto ohledu nějaká smysluplná spolupráce s Ministerstvem práce a sociálních věcí, které by mělo mít aktivity pracovních agentur ve své gesci? Předem děkuji za odpověď.
Pan poslanec Ludvík Hovorka bude v osmnácté interpelaci interpelovat pana ministra Dana Ťoka ve věci termínu otevření D8 a stavby prackovické estakády. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo. Vážený pane ministře, v souvislosti s tím, že byl vyhlášen termín otevření dálnice D8 a je všeobecně známo, že není úplně stoprocentně sanován svah u Prackovic a dochází k pohybu pilířů prackovické estakády, kdy se pilíře propadají, pomalu klesají a vychylují se i do strany, bych se chtěl zeptat, jestli je reálné, aby dálnice byla zprovozněna tak, jak jste vyhlásil, anebo spíše musí dojít k tomu, ty pilíře musí být podchyceny pilotami, protože ty současné piloty jsou příliš krátké, dosahují podle mých informací délky asi deset metrů, přičemž ta kluzná plocha je někde v hloubce kolem třiceti i více metrů, čili znamená to, že musí dojít k podchycení daleko delšími pilotami, než je v současné době. Proto bych se chtěl zeptat, jak dalece je reálný termín otevření dálnice, který jste vyhlásil. Děkuji.
Děkuji panu poslanci. Bude mu odpovězeno písemně. Pan poslanec Jan Zahradník bude interpelovat pana ministra životního prostředí Richarda Brabce ve věci vypořádání připomínek k novele zákona č. 114/1992. Prosím, pane poslanče.
Vážený pane místopředsedo, dámy a pánové, skutečně jsem se chtěl na pana ministra Brabce obrátit ještě s takovou poslední výzvou nebo interpelací před možným zítřejším hlasování o novele zákona č. 114. Chtěl jsem mu položit otázky - například otázku, zdali mu je známo, že nebylo provedeno řádné vyhodnocení dopadů regulace, tedy hodnocení RIA, k návrhu novely zákona o ochraně přírody a krajiny. Zdali mu je známo, že nebylo provedeno hodnocení vlivu této novely na životní prostředí, tedy hodnocení známé jako EIA. A konečně jsem se ho chtěl zeptat, zdali mu je známo, že z 38 projektů, které byly na Šumavě předloženy zhruba před dvěma lety, u 25 z nich byl zjištěn významně negativní vliv alespoň na jednu lokalitu soustavy Natura, tedy že jsou projekty odsouzené k zániku. A chtěl jsem se ještě nakonec zeptat, zdali přes tohle všechno stále ještě chce nechat zítra na závěr třetího čtení o novele zákona 114 hlasovat. Podle mého názoru by tak učinit neměl a měl by hlasování odložit. K tomu jsem ho chtěl také při interpelaci vyzvat. Bohužel to nemohu učinit osobně, tak alespoň tímto přečtením na mikrofon a stenografický záznam. Děkuji.
Děkuji panu poslanci. Paní poslankyně Jana Hnyková bude ve 20. interpelaci interpelovat pana ministra dopravy Dana Ťoka ve věci modrých zón v Praze. Prosím, paní poslankyně.
Děkuji za slovo. Vážený pane ministře, v městských částech hlavního města Prahy přibývá modrých parkovacích zón jako hub po dešti. Zóny se nedávno rozšířily do dalších městských částí a v brzké době se má v tomto trendu pokračovat. Tato situace však přináší mimo ostatních účastníků silničního provozu veliké problémy zdravotně postiženým spoluobčanům, kteří jsou držiteli průkazu ZTP nebo ZTP/P. Ti nemohou zastavit na modrých zónách, kde sídlí úřady, banky, lékaři, lékárny a podobné instituce. Nezbývá jim tedy než zastavit a následně očekávat pokutu od strážníků, nebo prostě k lékaři nejít. Velmi snadno se pak může stát, že na dveře těchto spoluobčanů zazvoní exekutor za neuhrazené pokuty. Sdružení zdravotně postižených v ČR kvůli tomuto problému již apelovalo na paní primátorku, která jim ústy jejího poradce vzkázala, že v této záležitosti není schopna jim pomoci bez změny legislativy. Následně se tedy obrátili na vás, pane ministře, a to dvakrát, bohužel v druhém případě bez reakce. Proto se vás ptám: Uvědomujete si tuto situaci a připravujete nápravná opatření v podobě novely zákona tak, aby naši hendikepovaní spoluobčané mohli navštěvovat své lékaře, úřady, bez toho, aby jim hrozily vysoké pokuty? Nemyslíte si, že je to paradox, když držitelé průkazů mohou stát na zákazu stání, ale v modrých zónách nikoliv? Děkuji vám za odpověď.
Děkuji paní poslankyni. Paní poslankyně Věra Kovářová není přítomna, tudíž její interpelace propadá. Pan poslanec Simeon Karamazov přítomen je a jeho interpelace na pana ministra Dana Ťoka bude věci obchvatu komunikace I/36. Prosím, pane poslanče.
Vážený pane ministře, dne 10. 10. 2016 byla na vaše ministerstvo doručena petice občanů, kteří upozorňují na svou nespokojenost se stavem dopravy na komunikaci I/36, která vede ze sjezdu z dálnice D11 přes Lázně Bohdaneč směrem do Pardubic. Již v březnu vám byl doručen dopis v této záležitosti i od představitelů Pardubického kraje. Občané i představitelé dotčených obcí poukazují na současný dlouhodobě nevyhovující stav. Kvůli absenci plánovaného, leč dosud nerealizovaného obchvatu jsou obyvatelé vystavováni nadměrnému množství projíždějících automobilů a zejména kamionů. Situace s výstavbou silnic v Pardubickém kraji je dlouhodobě neuspokojivá, například mnohokrát zmiňovaná problematická dostavba dálnice D35, což záležitost, ve které jsem vás již interpeloval na minulé schůzi Sněmovny. Tato situace je však specifická i proto, že se přímo dotýká jediného lázeňského města v kraji, problémem proto nejsou zasaženi pouze místní obyvatelé a také turisté a lázeňští hosté. Proto se vás ptám: Seznámil jste se již osobně s obsahem této mnou zmíněné petice? Změnila se dle vašeho názoru situace od března letošního roku, kdy jste obdržel vyjádření vedení Pardubického kraje v této věci? A jaké konkrétní kroky k této záležitosti plánujete? Můžete zde uvést například termín, kdy by mohly započít práce na této stavbě? Děkuji za písemnou odpověď.
Děkuji panu poslanci. Paní poslankyně Nina Nováková bude interpelovat přítomného pana ministra spravedlnosti Roberta Pelikána ve věci soudních znalců. Prosím, paní poslankyně.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Dámy a pánové, vážený pane ministře, můj dotaz se týká soudních znalců, přesněji jejich kvalifikace a odpovědnosti, a ještě přesněji soudních znalců v oblasti péče o dítě. Za poslední dva měsíce se na mě obrátily dvě matky a vím o dalších šesti případech. Tyto matky v rámci procesu svěřování dítěte do péče jednoho z rodičů v podstatě bojují o zajištění skutečně základních potřeb a práv dítěte. V tom známém koloběhu OSPOD - soud - případně soudní znalec - soudní znalecký posudek vyžádaný soudem nesete odpovědnost vy, pane ministře, resp. váš rezort, za rámec, v němž působí soudní znalci. Ukazuje se, že před několika lety zavedená liberalizace, která mohla být pozitivní, to znamená možnost jedné strany zadat si sám znalecký posudek, se míjí účinky, protože soud k němu nemusí přihlížet. Samozřejmě nechci zpochybňovat nezávislost soudů, ale v zájmu dítěte logicky je, aby byl využit ten posudek, který je relevantnější, tedy kvalifikovanější. Můj doraz zní: Chystáte se změnit stav, v němž znalecký posudek nezpracovává pouze psychiatr s atestací psychiatr, ale skutečně dětský psychiatr? Vím, že těchto dětských psychiatrů je málo, ale využívají soudy, nebo mohou využívat, seznamy znalců i třeba z jiných krajů? Protože víme, že seznamy se váží na místo působení soudního znalce, kde je hlášen. Pokud se matky snaží stěžovat na všech možných institucích, tak lhůty 30, spíše 60 nebo 90 dní na vypořádání možná mnoho neznamenají v životě dospělého člověka, ale v životě malého dítěte může dojít k trvalému poškození na zdraví tělesném u duševním. Chystáte se tedy změnit tento rámec?
Prosím, pane ministře, o vaši odpověď.
Vážený pane předsedající, vážené poslankyně, vážení poslanci, nejprve k tomu, zda mohou soudy využívat soudce z různých krajů atd. Ano, na našich webových stránkách www.justice.cz je centrální seznam znalců bez ohledu na to, kde jsou zapsáni. To, kde jsou zapsáni, je důležité jenom z hlediska toho, kdo nad nimi vykonává správní pravomoci, ale znalci u nás působí po celé zemi a lze si vybírat znalce odkudkoliv. Je v našem právu součástí nezávislosti soudce, aby si vybral, aby si řekl, jaký posudek chce, zda vůbec nějaký chce a v jaké situaci. Čili my mu nemůžeme nařizovat, zda si vybere znalce z toho či onoho oboru, typicky z oboru dětské psychiatrie nebo dětské psychologie. To je jeho zodpovědnost. Pokud se ptáte, zda nabízíme znalce příslušné specializace, pak ano. Dokonce těch specializací je celá řada, a dokonce je to dnes tak, protože specializace vznikaly dosti nahodile nebo se zapisovaly a pojmenovávaly dosti nahodile, že v tom potřebujeme udělat pořádek. A tím se dostávám k té druhé části - ano, jak asi víte, chystáme rozsáhlou změnu právního rámce, ve kterém se znalci a vůbec znalectví pohybuje. Chystáme se to celé uspořádat a dostat pod kontrolu. Je to zákon, který je již v mezirezortním připomínkovém řízení a mj. také ruší pro oblast občanskoprávních sporů nebo řízení možnost, aby si strana sama přinesla znalecký posudek, protože tohle, co říkáte, je jenom jeden z problémů, které to přináší. Ty posudky se nesetkávají s dostatečnou důvěrou a ve skutečnosti oslabují vůbec význam toho znaleckého posudku.
Děkuji. Paní poslankyně má doplňují otázku. Prosím.
Vážený pane ministře, děkuji za odpověď, ale trošku mě znepokojilo to, že soudy budou mít vlastně ještě větší posílenou pravomoc v tom, koho si vyberou, kdo bude zpracovávat znalecký posudek. To znamená pocit bezbrannosti rodičů, kteří mají skutečně reálný strach o své dítě v procesu svěřování do péče, tak tam tedy se mi zdá, že to je ještě o šanci na nějaký lepší prostředek nebo opravnější prostředek - vím, že to není v pravém slova smyslu opravný prostředek, ale tak se mi zdá, že se ta šance ještě snižuje. Já nemám pocit, že by bylo potřeba jaksi posilovat zrovna v tomto ohledu úplně libovůli soudů.
Prosím, pane ministře, vaše doplňující odpověď.
No, paní poslankyně prostřednictvím pana předsedajícího, náš systém stojí na důvěře v soudce. My přece jenom předpokládáme, že soudce je nestranný a že to je někdo, kdo rozumí své práci a dělá ji poctivě. Troufám si odtud říci, že to tak ve valné většině případů je. Pokud to tak není, máme opravné prostředky, skutečné opravné prostředky. Pokud jde o ty znalecké posudky, které si nosí strany, prostě zkušenost s tím je mimořádně špatná, protože výsledek je takový, že si každá ze stran přinese svůj znalecký posudek, o kterém soudce neví, za jakých okolností vznikl, jakým způsobem byl ten znalec vybrán. Víme z praxe, že advokáti nebo ty strany obcházejí řadu znalců, ptají se, jak by to u něj dopadlo, až si vyberou toho, kdo jim udělá posudek tak, jak oni si přejí. Takže těm posudkům logicky příliš nedůvěřují a jediné, co vznikne, je, že stejně zadají třetí znalecký posudek a místo toho, abychom měli od začátku jeden, který dělal znalec - a my se snažíme, aby ti znalci získali důvěryhodnost tím, že zesílíme jejich kontrolu, to znamená, že každý znalec by měl být bazálně důvěryhodný. Čili bude to situace, kdy bude jeden posudek a ten posudek bude dělat znalec, kterého jmenoval nezávislý soud. Je to podle mě lepší, než aby byly posudky tři, a potom to na všechny dělá dojem, že to je nedůvěryhodné, protože v každém posudku se píše něco jiného. To je stav, který nepovažuji za správný. Ale je to jeden z paragrafů té novely. Budete tady mít rozsáhlou příležitost o tom debatovat.
Děkuji panu ministrovi. Paní poslankyně Marta Semelová bude interpelovat paní ministryni školství Kateřinu Valachovou ve věci vily Milady.
Děkuji. Vážená paní ministryně, na základě informací, které se opět po čase objevily ve sdělovacích prostředcích, bych se vás chtěla zeptat na aktuální situaci týkající se prvorepublikové vily Milada na Praze 8. Objekt je od roku 1978 ve vlastnictví Ministerstva školství a v minulých letech o něj usilovala například Univerzita Karlova, která chtěla vybudovat kampus pro své studenty. Bezplatný převod se ale nikdy nepodařil. Už v roce 2010 Ministerstvo financí neschválilo bezúplatný převod vily z majetku ministerstva na univerzitu z toho důvodu, že údajně chybělo doložení veřejného zájmu. Mezitím vila Milada značně chátrala a univerzita už ruinu nechce. V minulosti byla obsazena squattery, kteří se podle svého vyjádření snažili upozornit na skutečnost, že se stát dlouhodobě s péčí řádného hospodáře o mnohé své objekty nestará a nechává je bez jakéhokoliv zájmu chátrat. To je bezesporu pravda. Stačí vzpomenout jen nejkřiklavější příklady z Prahy - objekt Klinika na Praze 3, historická usedlost Cibulka ze 14. století v Košířích, dům na Albertově atd. Mnohé z těchto budov by mohly sloužit veřejnému zájmu. Mohly by zde být umístěny jesle, mateřské školy, jejichž kapacita je nedostatečná, školní družiny, centra pro seniory, střediska sociální péče apod. Od dramatického dění, kdy z vily Milady policie vyvedla poslední squattery, uběhlo sedm let. Od té doby se nic nezměnilo. Občané upozorňují na kriminalitu v okolí vily, objekt dále chátrá a jeho špatný technický stav je rizikem pro místní obyvatele. Na co se čeká? Na to, až bude v takovém stavu, kdy bude nutno jej zbourat a pozemek předat developerům? A to se netýká jen vily Milady. Ptám se tedy, jestli se Ministerstvo školství míní touto situací zabývat, kdy a jak to bude dořešeno. Děkuji.
Děkuji. Paní poslankyni bude odpovězeno písemně. Pan poslanec Leo Luzar v 25. interpelaci bude interpelovat pana ministra průmyslu a obchodu Jana Mládka ve věci zástupců státu v OKD. Prosím, pane poslanče.
Děkuji, pane místopředsedo. Vážený pane ministře, můj dotaz směřuje spíše asi z 50 % na vaše ministerstvo, protože jak jsem se dozvěděl, v orgánech společnosti jsou zástupci jak Ministerstva financí, tak vašeho ministerstva. Můj dotaz se týká úkolování těchto zástupců v této společnosti, jak často plní svoji povinnost být v této společnosti, jak často komunikují s vaším ministerstvem, jak jsou úkolováni a jaké informace aktuálně přinášejí. Má to docela vážnou souvislost s budoucností OKD. Hovoří se o různých schématech, různých možnostech řešení, proto i účast státu v těchto orgánech má dvě roviny. První rovina je rovina informační. Předpokládám tedy, že jejich úkolem je podávat informace. Ale druhá rovina je také hledání cesty této společnosti do budoucna. A zde se dostáváme do roviny možného zainteresování státu na výraznějším zásahu státu do řešení v této společnosti a dostáváme se na rovinu, řekněme, obchodní nebo byznysovou o budoucnosti OKD. Zde jejich funkce jako zástupců státu v orgánech společnosti by mohla být chápána jako určitý, dovolte mi ten příměr, vlivový směr státu v orgánech a teoreticky by mohla být i vnímána jako určitá spoluzodpovědnost státu v této společnosti. Nechci předjímat, ale možná i do budoucna nějaké vzniklé nároky, které by mohly být směřovány vůči státu v rámci nějakých vyrovnávání. Proto mě velice zajímá fungování těchto zástupců, jejich mandát a jejich úkolování. Děkuji za odpověď.
Děkuji panu poslanci. Prosím, pane ministře, o vaši odpověď.
Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci. Vážený pane poslanče, děkuji za dotaz týkající se fungování OKD. Ano, je to tak, že když byla podepsána smlouva o poskytnutí úvěrového financování ve výši 700 mil. korun prostřednictvím společnosti PRISCO, tak dle jedné z podmínek specifikované v uvedené dohodě mohou být nominovány čtyři osoby za stát, přičemž nominovaná osoba je určená věřitelem pro výkon funkce. Jedná se o funkce finanční ředitel či obdobná funkce přímo podléhající představenstvu či jednotlivému členu představenstva dlužníka, vedoucí účtárny přímo podléhající subjektu stejně jako u předcházející funkce, člen představenstva dlužníka a člen dozorčí rady dlužníka. Ten dotaz jste správně koncipoval tak, že z 50 % jde za Ministerstvem průmyslu a obchodu, protože v této chvíli je to tak, že ti lidé jsou jmenováni skrze Ministerstvo financí, které jmenovalo v poměrně nedávné době finančního ředitele, přesněji řečeno obdobnou funkci, a člena představenstva dlužníka. Ministerstvo průmyslu a obchodu v tuto chvíli vybralo vedoucího účtárny, kterou bychom v nejbližších dnech měli navrhnout ministrovi financí, aby skrze PRISCO ho jmenoval do funkce. Musím přiznat, že v tuto chvíli ještě nemáme člena dozorčí rady dlužníka, protože musím říci, že v této komplikované situaci, v jaké se OKD nachází, je velmi obtížné najít jednak člověka, který je kompetentní, ví, o co jde, a zároveň nebyl zainteresován na některých operacích v minulosti a nemá tam přímou zodpovědnost, za kterou by v některých případech možná - to já nevím, ale to riziko tam je - mohl být i trestně stíhán. V neposlední řadě není úplně zřejmé, na jak dlouhou dobu ta funkce je, protože firma je v insolvenci, teď má dojít k pokusu o reorganizaci, je první pokus k 12. prosinci, kdy bude asi docela obtížné to stihnout. Nevím, nechci předjímat. Pak je ještě druhá možnost, že se to prodlouží o další čtyři měsíce. Pokud se to nepovede, tak hrozí bankrot, to všichni v zásadě víme. Čili takto stojí situace, co se týče faktického stavu. Z hlediska úkolování - ano, beru tu poznámku nebo vaši interpelaci v tom směru, že musíme velmi opatrně pracovat s tím, aby nevznikly nějaké dodatečné závazky, které by mohly být použity ke generování nějakých dodatečných závazků státu nebo případně použity v soudních sporech nebo arbitrážích. [[(17.40 hodin)]] Zároveň bych chtěl ale říci, že jmenování těchto lidí má poměrně volnou souvislost s tím, co bude v OKD, protože tady to působení těch lidí je spojeno s jednou věcí, to jest s úvěrovým financováním ve výši 700 mil. korun. A v optimálním případě ti lidé mají dohlédnout v zásadě na tyto peníze, které tam stát dal skrze PRISCO. Chtěl bych tady říci, že těch peněz zatím bylo spotřebováno 150 mil. Dobrá zpráva je ta, že tím, jak se stát postavil za firmu, tak se zlepšilo chování dodavatelů, odběratelů, platební morálka, a tím pádem oni získali zase trochu provozního kapitálu zpátky. Co se týče možnosti budoucího řešení, tak tam je situace daleko komplikovanější, protože se zdá, že by bylo zapotřebí zajistit nějakým způsobem uzavření možná nejenom šachty Paskov, ale i Lazy a Darkov, možná s nějakým zpožděním. Je otázkou, kde se vezmou peníze na odstupné a technickou likvidaci těchto šachet. Samozřejmě pak by asi byl prodejný ten zbytek OKD. To, co nám paradoxně neulehčuje situaci v tuto chvíli, je růst ceny uhlí. Protože kdyby to bylo tak, jako to bylo předtím, že ceny stále klesaly, tak si dovedu představit, že se zdůvodní nějaká veřejná pomoc. Ale v okamžiku, kdy ceny uhlí stoupají, a ono se to zatím moc neprojevilo na hospodaření, protože ty signály máme z takzvaných spotových trhů, to znamená, kde se obchoduje na burze, nikoliv cen kontraktních. Je ovšem předpoklad, že do těch cen, které jsou fixovány čtvrtletně, to je zvyk v oboru, se to všechno promítne v lednu příštího roku, a potom budeme vědět, jaký to bude mít dopad na fungování OKD. To všechno budeme muset vzít do úvahy při navrhování nějakého řešení, při zdůvodňování toho, jestli bude zapotřebí nějaká veřejná pomoc a na co ta pomoc bude použita. Chtěl bych k tomu snad ještě dodat, že těch 700 mil. rozhodně není použitelných na nějaké odstupné, protože tam je definováno, na co to firma může použít, a řešení sociálních programů v množině těch možností není. Děkuji za pozornost.
Děkuji, pane ministře. Vy jste nám to tak hezky vysvětlil, že jsem vás nechal mluvit o něco déle. Prosím, pane poslanče, vaše doplňující otázka.
Děkuji za vaši odpověď, pane ministře. Dotkl jste se ve své odpovědi všech otázek, které mě v této věci zajímaly. Chtěl bych tady pouze možná podotknout, že by stálo za to ve vládě zauvažovat, aby ta zodpovědnost přešla pod jedno ministerstvo a nedělila se na dvě ministerstva. Tato dvojkolejnost komunikací by mohla být do budoucna problém. Čili tady bych se přimlouval, aby vaše ministerstvo bylo gesčním ministerstvem tohoto řešení. A druhá věc, zda by nestálo za úvahu nechat vypracovat analýzu možného vývoje trhu s uhlím jako takovým, protože ty informace, které pronikají na veřejnost, budí z jedné strany euforii, že krize uhelného průmyslu končí, z druhé strany je poukazováno, že je pouze krátkodobá a termíny uzavření dolu Paskov a dalších k 31. lednu příštího roku jsou již v uvozovkách schváleny. Čili byl bych velice rád, kdybyste i na takovéto analýze pracovali. Děkuji.
Děkuji panu poslanci. Pan ministr má zájem o doplňující odpověď. Prosím, pane ministře.
Já bych jenom chtěl dodat, že samozřejmě kompetence na jedno ministerstvo by se mi líbila. Co se týče prognózy cen uhlí, to je něco, co přesahuje možnosti MPO. Nicméně máme návrh, jak to vyřešit, protože upřímně řečeno, dneska je to tak, že ceny uhlí ovlivňují globální záležitosti, co se stane v Indonésii, v Číně, ve Spojených státech. Teď v poslední době se stalo to, že NDRC, to je výbor pro reformu čínské ekonomiky, se rozhodl omezit počet dnů těžby v čínských dolech, a tím došlo k výpadku těžby uhlí, Čína začala nakupovat, a tím pádem se zvýšily ceny, byl nedostatek uhlí. Zároveň je poslední signál, že ten výbor zase zvýšil počet těch dní, takže možná že to nebude s tím růstem cen tak dramatické. Ale to, co je důležité: Máme poměrně úzkou spolupráci s energetickou agenturou OECD, a její prezident, pan Fatih Birol přijede někdy kolem půlky prosince do Prahy a my to s ním budeme diskutovat. Myslím si, že to je nejspolehlivější zdroj informací o tom, jaké budou světové ceny uhlí, což dělá velmi profesionální agentura OECD, která svým globálním dosahem je přece jenom o fous lepší než MPO. Děkuji.
Děkuji panu ministrovi. Pan poslanec Roman Procházka bude interpelovat ve 26. interpelaci pana ministra zdravotnictví Svatopluka Němečka ve věci převodu lázeňské léčebny Mánes v Karlových Varech. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážený pane ministře. Jde mi konkrétně o lázeňskou léčebnu Mánes v Karlových Varech. V roce 2004 ji tehdejší ministr zdravotnictví Rath převedl pod nemocnici Na Homolce. Ředitel Šubrt a následně Dbalý do léčebny nic neinvestovali a současný ředitel též nechává léčebnu očividně nadále chátrat. A nyní se objevily informace, že se snad opět bude převádět nebo provádět nějaká organizační změna a léčebna se má převést na nemocnici Na Bulovce. Léčebna je situovaná v nádherné části Karlových Varů v lese, v okolí vyrostly nové honosné domy, je zde park s výletní restaurací, rybníkem, pravoslavný kostel a další. Je to ideální místo na to, aby taková léčebna velice prosperovala. Žádám vás o sdělení důvodu, proč jste nařídil vedením dvou pražských nemocnic, Na Homolce a Na Bulovce, přípravu převedení zařízení, které spadá v rámci zdravotnictví do segmentu následné a preventivní péče. Děkuji za odpověď.
Děkuji panu poslanci. Bude mu odpovězeno písemně. Paní poslankyně Alena Nohavová bude interpelovat paní ministryni Kateřinu Valachovou ve věci vzdělávání zdravotních sester. Prosím, paní poslankyně.
Vážený pane předsedající, já svoji interpelaci stahuji, protože nemohu čekat na odpověď měsíc. Já jsem tu problematiku chtěla řešit s paní ministryní nejlépe ihned.
Děkuji paní poslankyni. Pan poslanec Ludvík Hovorka bude interpelovat pana ministra Svatopluka Němečka ve věci porušování pravidel soutěže distributorů léčiv. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo. Vážený pane ministře, čím dál více lékárníků si stěžuje na neochotu výrobců a distributorů dodávat léky do lékáren. Příkladem může být lék Clexane, kdy jeho výrobce, firma Sanofi, a jeho distribuce odmítly zásobovat lékárny tímto léčivým přípravkem. Celý systém v České republice funguje tak, že výrobce si vybere jediného distributora, ten dodává do nemocnic a nemocničních lékáren a dále dodává za dobrou cenu do svých řetězcových lékáren. Ostatním lékárnám lék odmítne dodat, nebo sice lék dodá, ale za vysokou cenu, takže s doplatkem, anebo s vysokým doplatkem. Neřetězcové lékárny a jejich pacienti mají smůlu, protože předepsaný Clexane nemůže lékárna zaměnit za jiný z okruhu heparinů. Lékárna proto musí pacienta odmítnout nebo pacient odejde sám kvůli vysokému doplatku. Výsledkem je, že řetězcovým lékárnám roste obrat, ale neřetězcové se propadají do ztráty a časem zaniknou, nebo se budou muset prodat či upsat řetězci. Toto však je exemplární případ zneužití dominantního postavení výrobce a jeho vybraného distributora, který už dávno měl řešit Úřad pro ochranu hospodářské soutěže. Teprve po stížnosti České lékárnické komory ÚOHS zcela protiprávně vyhodnotil relevantní trh na úrovni skupiny ATC 3 a tímto trikem vyvlekl firmu i distributora z povinnosti dopadající na dominantního hráče neboli na monopolistu na trhu. Možná že současný neúnosný stav vyřeší pozměňovací návrh pana poslance Běhounka, ale ptám se vás, jak je možné, že vláda a ministerstvo tak dlouho odmítají chránit hospodářskou soutěž a rovné podmínky na trhu s léčivy? Pokládáte za správné, že se silou zákona prosazuje stav, kterého by šlo dosáhnout i tím, kdyby vláda a ministerstvo vedly Úřad pro ochranu hospodářské soutěže farmaceutické firmy k dodržování zákona o ochraně hospodářské soutěže? Pokládáte za správné, že poslanci nejsou před hlasováním obeznámeni se stanoviskem úřadu k pozměňovacímu návrhu poslance Běhounka, který byl zaslán přímo vám osobně? Dále bych -
Já se strašně omlouvám, prosím velmi stručně, pane poslanče.
A samozřejmě další věc, která je problémová, tak jsou DTP kanály, kdy firma dodává jenom do určitých lékáren centrové léky a přes lékárny a přes distributory se realizují reexporty léčiv. Chtěl bych vědět, co s tím ministerstvo udělá. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec Karel Rais bude interpelovat pana ministra spravedlnosti Roberta Pelikána ve věci personální situace Krajského soudu v Brně. Prosím, pane poslanče.
Dobrý večer všem. Pane ministře, situace na Krajském soudu Brno je z hlediska personálního obsazení v oblasti řídících manažerů soudů, zejména místopředsedů úseků, velmi neutěšená. Předseda Krajského soudu v Brně pan doktor Bořek má neobsazené pozice místopředsedů úseků téměř po celé plynoucí funkční období, to jest tři roky. Ani v současné době není známo, že by na dané pozici bylo vypsáno jakékoliv výběrové řízení. Vzhledem k potřebné lhůtě související s vypsáním a průběhem výběrového řízení na dané pozice je zřejmé, že současný stav neobsazenosti potrvá ještě řadu měsíců. Není to jediný problém této chybějící, nebo neutěšené personální politiky u tohoto soudu. Ještě bych doplnil otázku doplňování stavu soudců na jednotlivých úsecích Krajského soudu v Brně. O tom, že se jedná o aktuální problematiku, která je na nejrůznějších úrovních české justice projednávána, svědčí i závěry z minulého týdne, konkrétně ze dne 4. 11. jednání 26. sněmu profesní organizace českých soudců, Soudcovské unie ČR, v Mikulově, která také požaduje změnu výběrových řízení na místa soudních funkcionářů. Dosavadní úprava prý nevylučuje libovůli při sestavování výběrové komise. Moje otázka zní, jakým způsobem, kdy a zda vůbec budete tento současný neutěšený stav na Krajském soudu Brno jako ministr řešit. Děkuji vám.
Děkuji panu poslanci. Prosím, pane ministře.
Děkuji, vážený pane předsedající. Vážené poslankyně, vážení poslanci, musím začít maličko ze široka. Pokud jde o jmenování soudních funkcionářů na úrovni místopředsedů soudů, máme tam sdílenou pravomoc. To znamená, já sám nemohu si jen tak jmenovat místopředsedu soudu. Musím dostat návrh od předsedy. Jak má předseda postupovat, upravuje naše instrukce, která má ovšem povahu spíše dobrého doporučení než závazné rady. Narážíme tam na oblast, kde už dostáváme k nezávislosti soudců a soudů. Naše zásahy tam tudíž nemohou být nějak zvlášť razantní. To neznamená, že jsem se situací spokojen a že s ní nic nedělám. Zrovna včera jsem poměrně dlouze hovořil osobně s panem předsedou tohoto soudu. Musím na jeho obranu říci, že přišel jako nový do toho kolektivu, není z toho kraje, a tudíž mu nějakou dobu trvalo, než se zorientoval natolik, aby věděl, koho vlastně by si přál jako své místopředsedy, protože on si tam může zvolit podle té naší instrukce, jak chce. Teď už se to i stalo. On nám poslal tři návrhy. Jednoho člověka jsem jmenoval. Ve dvou případech jsem ovšem toho místopředsedu nejmenoval. Ne proto, že bych si myslel, že jsou to nevhodní kandidáti, ale právě proto, že šlo o osoby, které byly dlouho pověřeny funkcí místopředsedy, aniž by byly jmenovány, což je bohužel poměrně častá, nebo byla poměrně častá praxe v naší justici. Ale my jsme jí vyhlásili válku, protože to považujeme za způsob, jak obcházet pravidla pro jmenování a zejména délku funkčního období a nemožnost opakovat funkční období. Z tohoto důvodu jsem vyzval právě pana předsedu, a on to udělá, aby na tato místa, ač jinak by nemusel, vyhlásí výběrové řízení, aby se potvrdilo, že jsou to skutečně ti nejlepší kandidáti, a bylo to transparentní. Takže situace na tom soudu není ideální, ale zlepšuje se a myslím, že ten problém bude napraven. Pokud ještě mám vteřinu... [[Předsedající: Dvěapůl minuty ještě, pane ministře.]] Jé, tak to já jsem se mohl rozkecat víc. Pokud jde o to, co jsou závěry Soudcovské unie. Já se s nimi až na jeden drobný detail, kde si myslím, že to z hlediska zákona není možné, naprosto ztotožňuji. A zvažujeme, že bychom dnešní, což už samo o sobě je pokrok, výběrové řízení upravili tak, že komise, které vybírají ve výběrových řízeních, nebudou jmenovány ad hoc pro konkrétního funkcionáře, což skutečně může vést k nějakým zneužitím, ale budou existovat jako stálé komise, kde by problém měl odpadnout. Celkově předpokládáme, resp. spíše předpokládá ministerstvo, protože to už se v tomto volebním období určitě nestihne, ale předpokládá, že tak jak jsme postupně nastavovali a ještě nastavujeme praxi oproti tomu, kdy moje předchůdkyně přišla do úřadu a kdy to byla naprostá libovůle, takže praxi bychom v příštím volebním období, nebo ministerstvo by ji mělo v příštím volebním období přetavit do zákonné úpravy a takto ji definitivně zafixovat. Děkuji.
Děkuji. Pan poslanec má doplňující otázku. Prosím, pane poslanče.
Chtěl bych poděkovat panu ministrovi a pak se ho zeptat, jestli ten náramek, co má na noze, je testovací náramek, anebo je to rozhodnutí nějakého krajského soudu.
Děkuji. Prosím, pane ministře.
Zatím jsem nic neprovedl a je testovací.
To se stává i některým, kteří nic neprovedli, pane ministře spravedlnosti. Bohužel to byla poslední interpelace, protože dle jednacího řádu poslední interpelace může být podána nejpozději v 17.55. Je 17.56. Děkuji vám, přeji hezký večer. Končím tento jednací den. Schůze Sněmovny bude pokračovat zítra, to jest v pátek, kdy prvním bodem našeho jednání bude třetí čtení zákona o ochraně přírody a krajiny - bod 184. Hezký večer.