Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, zahajuji 56. schůzi Poslanecké sněmovny a všechny vás vítám. Organizační výbor Poslanecké sněmovny stanovil návrh pořadu 56. schůze ve čtvrtek 23. března 2017 a pozvánka vám byla rozeslána v pátek dne 24. března t. r. Prosím, abyste se všichni přihlásili svými identifikačními kartami a současně mi oznámili, kdo žádá o vydání náhradní karty. Zatím vás chci informovat, že s kartou číslo 70 hlasuji já, s kartou číslo 71 pan předseda Stanjura a s kartou číslo 73 pan poslanec Kučera. Vážené kolegyně, vážení kolegové, jak všichni víte, prezident republiky dnes, 4. dubna, jmenoval ministrem průmyslu a obchodu pana Jiřího Havlíčka. Dovolte mi, abych mezi námi nového člena vlády přivítal a popřál mu mnoho úspěchů v jeho práci. [[Potlesk.]] Nyní bychom přistoupili k určení dvou ověřovatelů této schůze. Já navrhuji paní poslankyni Černochovou a pana poslance Miholu. Ptám se, kdo má jiný návrh. Pokud nejsou jiné návrhy, budeme hlasovat. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo souhlasí s těmito ověřovateli. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 1. Přihlášeno je 112, pro 92, proti 1. Návrh byl přijat. - Paní poslankyně Kailová má kartu číslo 72. - A já tedy konstatuji, že jsme ověřovateli této schůze určili paní poslankyni Černochovou a pana poslance Miholu. Chtěl bych vás informovat, že o omluvení své neúčasti... Paní poslankyně Hubáčková karta číslo 74. O omluvení své neúčasti požádali tito poslanci a členové vlády: pan poslanec Adámek - zahraniční cesta, pan místopředseda Bartošek - zdravotní důvody, paní poslankyně Bohdalová do 15. hodiny z pracovních důvodů, pan poslanec Brázdil - zdravotní důvody, pan poslanec Čihák - zdravotní důvody, pan poslanec Číp - zdravotní důvody, pan poslanec Fiala - rodinné důvody, pan poslanec Grospič - zahraniční cesta, pan poslanec Janulík bez udání důvodu, pan poslanec Lobkowicz - zahraniční cesta, paní poslankyně Němcová bez udání důvodu, pan poslanec Nykl - zdravotní důvody, pan poslanec Ondráček do 16. hodiny osobní důvody, pan poslanec Ploc - pracovní důvody, pan poslanec Pojezný do 16. hodiny - osobní důvody, pan poslanec Snopek - zahraniční cesta, pan poslanec Šarapatka - zahraniční cesta, pan poslanec Šidlo - osobní důvody, pan poslanec Urban bez udání důvodu, paní poslankyně Váhalová - zahraniční cesta, pan poslanec Volný - zdravotní důvody, pan poslanec Zemánek bez udání důvodu. Z členů vlády se omlouvá pan předseda vlády od 16. hodiny - pracovní důvody, pan místopředseda Bělobrádek od 17.45 - pracovní důvody, pan ministr Jurečka - zahraniční cesta, paní ministryně Marksová - zahraniční cesta, pan ministr Pelikán - pracovní důvody, pan ministr Stropnický mezi 16. a 18. hodinou - pracovní důvody, pan ministr Zaorálek - pracovní důvody. Tolik omluvy. [[Hluk v sále.]] Vážené kolegyně, vážení kolegové, já vás prosím... Paní poslankyně Wernerová karta číslo 75. Já vás prosím o klid. Prosím, usaďte se do lavic. Poprosím kolegu Filipa, aby za mě na chvíli převzal řízení schůze, a hlásím se tímto o slovo.
Děkuji. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, prosím, v klidu vyslechněte předsedu Poslanecké sněmovny. Pane předsedo, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte mi, abych vystoupil trochu netradičně hned v úvodu naší schůze a upřel vaši pozornost k člověku, který si to bezesporu zaslouží. U příležitosti neuvěřitelného životního jubilea bych rád co nejsrdečněji poblahopřál komornímu stenografovi panu doktorovi Jiřímu Novákovi k jeho 90. narozeninám. [[Oslavenec povstává, rovněž tak všichni přítomní v sále a následuje dlouhý potlesk.]] Vážené kolegyně, vážení kolegové, ač je to k nevíře, zapisování projevů v Parlamentu se věnuje již od roku 1952. Hned od následujícího dne, co složil komorní zkoušku z těsnopisu. Měl tu čest stenografovat počínaje Antonínem Zápotockým všechny československé a české prezidenty, rovněž tak nespočet ministrů, poslanců a činí tak dodnes. I díky jeho práci jsou pro historii zaznamenány tisíce stran projevů nás politiků. Snad má toto prostředí předurčeno i rodově, neboť jeho dědeček z matčiny strany František Staněk byl dlouholetým poslancem a nakonec i předsedou Poslanecké sněmovny Národního shromáždění. Tento noblesní pán je díky znalosti historie, filozofie, ekonomie, cizích jazyků, ale i ryzím charakterovým vlastnostem a inteligentnímu humoru vzorem nejen pro své kolegy, ale i středoškolské studenty, jejichž výuce se rovněž celý život s nadšením věnoval. A ať jsou stenografové jacísi naši němí svědkové, kteří všechno musí vidět, slyšet a zaznamenat, sami však se nikterak neprojevují, považoval jsem za správné udělat výjimku a jednoho vám představit. A protože, jak sám říká, má rád řečníky stručné a věcné, dovolil bych si toto své krátké vystoupení ukončit - a vážený pane doktore, ještě jednou vám popřát všechno nejlepší, hodně zdraví a životních sil. A dovolte mi, abych vám předal drobný dárek.
Děkuji panu předsedovi Poslanecké sněmovny, děkuji našemu vzácnému kolegovi a předávám řízení schůze.
Také děkuji. Přistoupíme ke stanovení pořadu 56. schůze. Nejprve bych vás chtěl informovat o návrzích, na kterých se shodlo dnešní grémium. Grémium navrhuje zařadit do pořadu 56. schůze nové body, je to vládní návrh na vyslovení předchozího souhlasu s návrhem rozhodnutí Rady, kterým se stanovuje víceletý rámec pro Agenturu Evropské unie pro základní práva na období 2018 až 2022, sněmovní tisk 1076-E, a druhý bod - závěrečnou zprávu vyšetřovací komise Poslanecké sněmovny pro vyšetření závažných pochybení, která se stala při přípravě a realizaci stavby D47. Dále navrhujeme na čtvrtek 6. dubna po již pevně zařazených bodech 222, 223 a 224 zařadit body 217, což je smlouva s Novým Zélandem, a 229, smlouva s Kubou. Ty byly původně pevně zařazeny na čtvrtek 13. 4. A jako šestý bod zařadit bod 221, což je smlouva CETA s Kanadou. Na 12. dubna od 18. hodiny zařadit bod 285, což je informace předsedy vlády o vystoupení Velké Británie z Evropské unie. A to je z mé strany všechno. To jsou změny, na kterých se shodlo grémium Sněmovny. Nyní samozřejmě dostanou prostor ti, kteří chtějí vystoupit k pořadu schůze. Jako prvního zde mám pana poslance Fiedlera, ale pokud jsou přednostní práva, tak samozřejmě mají přednost. První se hlásil pan poslanec Černoch. Platí? Stahuje. V tom případě přednostní právo pana předsedy klubu KDU-ČSL.
Dobrý den, vážené kolegyně, vážení kolegové, vážený pane předsedo. Chtěl bych požádat o pevné zařazení následujících dvou bodů. Nejdříve poslanecký návrh kolegů Kaňkovského a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 329/2011 Sb., o poskytování dávek osobám se zdravotním postižením a o změně souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, je to sněmovní tisk 935 a bod 28. Bylo by to na středu 5. 4. ve 14.30 hodin. Středa 5. 4. ve 14.30 - to je ta první prosba. A druhá, to se jedná o bod 73, což je vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů, lesní zákon, ve znění pozdějších předpisů, je to sněmovní tisk 1064. Bylo by to na středu 12. 4. po veterinárním zákonu, který je vlastně plánován jako první bod toho dne odpoledne. Takže po veterinárním zákonu 12. 4. ve středu. Děkuji.
12. 4. po veterinárním zákonu. Pan místopředseda Filip s přednostním právem.
Děkuji. Vážený pane předsedo, členové vlády, paní a pánové, dovolte mi, abych navrhl předřazení tří bodů a krátce tuto věc odůvodnil. Jedná se o návrh zařadit jako první tři body na zítřejší odpolední jednání, abych nenarušil třetí čtení, a to bodu číslo 126, tisk 738, což je návrh klubu KSČM na řešení majetkových restitucí církvím, bod 132, tisk 781, což je návrh zákona o Pražském hradu, a bod 201, tisk 842, což je návrh Jihočeského kraje na zdanění církevních restitucí. Řeknu vám krátce důvod tohoto předřazení. Byl jsem konfrontován s touto skutečností. Státní pozemkový úřad, který je zastupován Úřadem pro zastupování majetkových práv státu, vypověděl právní zastoupení tohoto státního orgánu a najal si na právní zastoupení sporů s cisterciáckým opatstvím ve Vyšším Brodě soukromého advokáta. Znamená to, že jeden státní úřad, který platíme z našich daní, z peněz daňových poplatníků České republiky, vypověděl smlouvu jinému státnímu úřadu, který zřídila tato Poslanecká sněmovna na to, aby zajišťovala majetková práva státu, a odvede tyto finanční prostředky, které by zůstaly u jiné státní organizace, do soukromých rukou. Ptám se, proč tomu tak je, proč takovou operaci Státní pozemkový úřad udělal. Odpovím vám. Protože cisterciácké opatství nerespektuje zákon o tzv. majetkovém vyrovnání církví a domáhá se vydání majetku, který byl finančně oceněn a za který finanční náhrada byla vyplacena. Cisterciácké opatství ve Vyšším Brodě prohrálo řadu sporů. Nejméně o dvou jsem vás informoval - když žalovali fyzickou osobu, 80letou paní, která více než deset let vlastní a užívá rodinný domek, který si nechala postavit ještě s bývalým manželem, stejně tak žaloval rodinu z Holandska, která si koupila stejný domek u Lipna nad Vltavou. A to, že nerespektují tento zákon, je evidentní, protože Úřad pro zastupování majetkových práv státu vyhrál už několik sporů s cisterciáckým opatstvím ve Vyšším Brodě a dotáhl to až k Ústavnímu soudu, kde existuje nález Ústavního soudu České republiky, kterým se právo na takto žádaný majetek zamítá. Stejný spor o jiný majetek vedený u Okresního soudu v Českém Krumlově byl soudem prvního stupně zamítnut a cisterciácké opatství dalo odvolání proti tomuto rozhodnutí soudu prvního stupně. A jaké bylo překvapení právníka Úřadu pro zastupování majetkových práv státu, který zastupuje Státní pozemkový úřad, když se dozvěděl až při jednání před Krajským soudem v Českých Budějovicích, že Státní pozemkový úřad vypověděl plnou moc Úřadu pro zastupování majetkových práv státu, a to k 31. březnu, když už se Státním pozemkovým úřadem byl advokát, kterého má Státní pozemkový úřad najmout [[najatého]] místo tohoto státního úřadu. A když se ohradil, že jeho plná moc ještě trvá, tak Státní pozemkový úřad vystoupil s tím, že žádá odročení jednání, aby ho zastupoval někdo jiný. Ptám se, jaký je důvod ministra zemědělství, aby vyměnil právní zastoupení Státního pozemkového úřadu, aby místo státního úřadu, který je k tomu povolán a určen zákonem České republiky, svěřil toto právní zastoupení soukromému advokátu, když přece musí jít Státnímu pozemkovému úřadu o to, aby byl respektován současný právní stav, tzn. pozemky, které nebyly vydány, byly oceněny a byly vyplaceny tomuto cisterciáckému opatství, proč by mělo dojít k něčemu takovému, jako je snad skrečování tohoto zákona a vydávání dalších pozemků, které opatství nenáleží. [[(14.20 hodin)]] Připomínám, že opatství tvrdilo, že bylo přinuceno, aby jeho opat byl se sídlem v Linci. Nevím ovšem, co od roku 1991, kdy byla obnovena práva zákonem bývalého Federálního shromáždění, který vyjmenoval, jaké majetky se cisterciákům ve Vyšším Brodě vrací, co jim bránilo, aby opat přesídlil z Lince do Vyššího Brodu. Asi nic, ale pravděpodobně to není předmětem tohoto sporu. Předmětem sporu tedy je, aby Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky projednala tady na plénu návrhy, které se týkají tohoto majetku, aby dál nedocházelo k tomu, že svévolně bude vlastně napadán i ten návrh, to znamená rozdělení mezi ten majetek, který je ve finanční náhradě, a ten, který byl vydán ve fyzické podobě, to znamená lesy, rybníky, pole apod. V tomto ohledu tedy jsem přesvědčen, že ministr zemědělství zneužil svou funkci a úmyslně vypověděl smlouvu o právním zastoupení jinému státnímu úřadu, který tato Poslanecká sněmovna pro právní zastupování státu zřídila. To bude předmětem i dalšího jednání, protože v tomto ohledu mně jde při projednávání programu schůze jenom o to, aby tyto návrhy, které tady leží déle než dva roky, byly projednány a aby bylo zabráněno tomu, a to zákonem, aby nějaký takový další majetek byl vydáván. Věřím, že tento přístup vás přesvědčí o tom, že je konečně po dvou letech potřeba projednat návrhy, které se tohoto nešťastného zákona týkají. Děkuji vám.
Děkuji, pane místopředsedo. Další s přednostním právem vystoupí pan místopředseda Vondráček.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Já mám pozitivní vystoupení. Vzhledem k tomu, že máme 292 navržených bodů podle pozvánky na tuto schůzi, tak přicházím s návrhem, že podle § 86 odst. 6 jednacího řádu Poslanecké sněmovny beru za skupinu navrhovatelů zpět sněmovní tisk 272, kterým je novela zákona č. 379/2005 Sb., o opatřeních k ochraně před škodami působenými tabákovými výrobky, alkoholem a jinými návykovými látkami a o změně souvisejících zákonů. O zákazu kouření v restauracích jsme rozhodli již v rámci jiného tisku po velmi plodné diskusi a tento zákon se jeví jako nadbytečný, takže tímto současně navrhuji, aby bylo rozhodnuto o tom, že tento bod se vyřazuje z pořadu jednání, čímž zredukujeme počet bodů na 291, což je jistě výrazný posun. Děkuji.
Já jsem přesvědčen, že pokud jste vzal zpět tento tisk, tak nemusíme hlasovat o jeho vyřazení. Prostě byl stažen. S přednostním právem pan ministr kultury.
Děkuji, pane předsedo. Kolegyně, kolegové, já se musím ohradit proti té snůšce lží, takto to musím nazvat, která tady před chvílí zazněla z úst pana předsedy KSČM. Jednak tady naprosto neprávem napadl pana ministra zemědělství a otíral se tady o vyšebrodské cisterciáky, kteří se nemohli do svého kláštera vrátit proto, že komunisté ten klášter zdevastovali takovým způsobem, že dodnes se opravdu velice těžce probouzí z této hluboké rány. Toto bych nazval přímo chucpe!
S přednostním právem pan místopředseda Filip.
Děkuji, pane předsedo. Omlouvám se, že jsem musel využít svého přednostního práva. Žádám ministra kultury, aby nelhal poslancům Poslanecké sněmovny ani občanům České republiky! Cisterciácké opatství je známo tím, že 30. září 1938 se nechtělo podvolit vůli československé vlády, zemřel tam jeden policista a dva byli těžce zraněni. V roce 1945 až 1947 ukrývalo řadu válečných zločinců, a proto byli po právu vyvlastněni. Za bývalého režimu, chcete-li slyšet, v tomto opatství bylo poštovní muzeum, stát ho opravil a udržoval. Ten klášter byl skutečně ve velmi dobrém stavu. V jakém je teď, to nechť zkoumají jiné orgány než orgány státu, protože to Federální shromáždění výčtovým zákonem předalo. Žádám, aby té demagogie pan ministr kultury už nechal!
Pan ministr kultury.
Děkuji, pane předsedo. Kolegyně, kolegové, já zase žádám pana předsedu komunistické strany, aby se svými lživými argumenty přestal on. Ten klášter byl v době druhé světové války uzavřen německými nacisty právě proto, že tam bylo centrum protinacistického odboje. Adolf Hitler chtěl z tohoto kláštera udělat dokonce galerii nakradených obrazů! Proto nacisté tento klášter uzavřeli. A komunisté ho uzavřeli znovu! Takže je to opravdu velice kuriózní a je třeba, aby k těmto nepravdivým argumentům tady zazněly také argumenty pravdivé. A já stejně jako pan předseda pocházíme z jižních Čech, takže tyto lokality dobře známe. Prosím a žádám, aby tady tyto lživé argumenty přestaly zaznívat! Děkuji.
Pan předseda Kováčik.
Pane předsedo, vážená vládo, paní a pánové, já bych požádal o klid. O uklidnění situace v tom, že každý poslanec a každá poslankyně má právo navrhnout změnu programu. Pan předseda KSČM a místopředseda Sněmovny Vojtěch Filip zde navrhl předřazení bodů, které již řadu měsíců a možná řadu let zaměstnávají Poslaneckou sněmovnu, pravda, někoho příjemně, někoho méně příjemně, někoho přínosně, někoho méně přínosně, někdo by to rád viděl projednané, někdo by to nejradši neviděl vůbec, a o tom je spor. A já tady nebudu vykládat z tohoto místa, kdo to měl ve volebním programu pro toto volební období, a zatím nic, církevní restituce se neprojednaly, že, a my jenom chceme, aby prostě ještě před koncem tohoto volebního období toto téma bylo projednáno, tak jak jsme mnozí z nás slibovali ve volebním programu, že s tou tematikou si tady nějakým způsobem poradíme. Všechno ostatní je jenom nános, který možná má právě za úkol projednání odsunout nebo znemožnit. Tak já čtu reakci pana ministra Hermana. Děkuji za pozornost.
Pokud nejsou další přihlášky s přednostním právem, tak prosím pana poslance Fiedlera a po něm paní poslankyně Černochová.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Já holt nemám přednostní právo, ale dovolím si jenom jednu větu k uplynulému. Sněmovní tisk 144 stačilo projednat - projednat! - a mohli jsme si odpustit tohle intermezzo. Já vystupuji s návrhem na pevné zařazení bodu, je to sněmovní tisk 499, senátní návrh novely exekučního řádu, teritorialita exekutorů. Já už jsem tady k tomuto tématu několikrát na půdě Poslanecké sněmovny vystupoval. Měl jsem k tomu i několik interpelací. A to, co se odehrává v poslední době, jaký je vývoj, mě jenom utvrzuje v tom, že strany vládní koalice by měly opravdu konečně dostát svému koaličnímu závazku, který mají v programovém prohlášení vlády, kde je doslova uvedeno prosazení principů teritoriality, bod, který mají i v akčním programu vlády, o tom jsem už tady také hovořil, kde vláda v uplynulých měsících přijala akční program, kde jeden z těch bodů je řešení této tematiky. Ovšem, jak jsem tady už také o tom hovořil, vláda sama navrhuje, nebo předesílá, že novelu by chtěla předložit do Poslanecké sněmovny k datu červenec 2017. Zopakujme si, že všichni velmi dobře víme, že novela předložená v červenci 2017 spadne tzv. pod stůl. [[V sále je velký hluk. Poslanci se baví a neposlouchají.]] Tato Poslanecká sněmovna ji neprojedná. A tvrdit, že vláda chce řešit tuto problematiku, opravdu velmi ožehavou problematiku... Já bych požádal trošku o ztišení, pane předsedo.
Kolegyně a kolegové, já prosím o klid! Prosím hloučky, které tady diskutují, aby se přemístily do předsálí. Děkuji.
Vláda, která tohle slíbila řešit a chce tedy předložit novelu v červenci 2017, nezlobte se na mne, kolegové z vládní koalice, to je výsměch občanům, výsměch této Poslanecké sněmovně říct, že něco budeme řešit v červenci 2017, tři čtyři měsíce před volbami. To víme velmi dobře. Senátní návrh, sněmovní tisk 499, byl v Senátu schválen 13. května 2015 a Poslanecké sněmovně doručen 29. května 2015. Čili za chvíli to budou dva roky, co nám tady tento sněmovní tisk leží, a je to velmi podobné jako to, co říkal pan předseda Kováčik o jiných novelách, které se týkají církevních restitucí. Je to velmi obdobné včetně toho slibu, planého slibu, kde evidentně není vůle vládní koalice toto téma řešit. Já vím, přestože ke mně ten dopis nedoputoval, protože jako nezařazený poslanec jsem poněkud diskriminován a i přes urgence a připomínky na vedení Sněmovny jsou prostě nezařazení poslanci ne obesíláni všemi dokumenty a všemi informacemi, ale vím, že předsedové jednotlivých poslaneckých klubů dostali aktuálně dopis exekutorské komory, kde i sami příslušníci Exekutorské komory - Exekutorská komora požaduje, abychom tento tisk konečně projednali a začali řešit problém neuvěřitelného hromadění se exekucí, jejich kumulace na jednotlivé osoby, růst jejich objemu, nebo počtu těch exekucí, které se nedají vymáhat. K této problematice proběhlo v Poslanecké sněmovně několik seminářů. Dříve myslím byly pořádány ústavněprávním výborem, nebo nevím teď přesně, jestli kolegou Černochem. Dva jsem pořádal já 22. 9. 2016 a 22. 2. tohoto roku a potom ještě kolegyně Válková pořádala poslední seminář na toto téma nedávno. Dovolím si opět a znovu tady připomenout, že zákon, který přijala Slovenská národní rada, který řeší tuto problematiku, Slovenská národní rada přijala poměrně jednoduše, rychle, bez velkých okolků, dnes na Slovensku platí, myslím, že začíná platit právě od tohoto měsíce dubna, kdy je uváděn postupně v život. Velmi zajímavá byla pro mne informace - já tedy zdůrazňuji, nebo přiznávám, že ji nemám ověřenou - nicméně informace taková, že ta slovenská verze vlastně vycházela ze zkušeností nebo z návrhů, které tady u nás v České republice byly zpracovány a které stále my nejsme schopni uvést v život, kdežto Slovenská národní rada to dokázala velmi rychle. Občané se na mě obracejí i s připomínkami, že snad v Polsku, v Polské republice, zvažují na základě také množícího se počtu excesů různých exekutorů, neházejme všechny do jednoho pytle, k tomu, aby se vrátili zpět k systému státních exekutorů. Nebudu komentovat. Já si myslím, že první postupný krok, nebo prvním krokem, kterým se dá věc vyřešit a napravit, je zavedení teritoriality. [[V sále je stále velký hluk.]] Jak jste již také slyšeli tady na půdě Poslanecké sněmovně, já jsem interpeloval pana ministra Pelikána a v odpovědi byla pro mne zajímavá informace, že jeden exekutorský úřad opakovaně porušoval pravidla toho, jak má provádět exekuce a dražby nemovitostí. Pan premiér - momentálně ho tu nevidím... [[Předsedající upozorňuje, že pan premiér je tady.]] Pan premiér je tady. Děkuji, pane premiére. Dneska jsem četl vaši odpověď na své interpelace, které byly v době vaší nepřítomnosti. Děkuji za ty odpovědi. Nicméně nemohu souhlasit s tím, co tam bylo uvedeno. Tam je uvedeno, prostřednictvím pana předsedajícího pane premiére, že v případě, že dojde ke zjištění pochybení, tak jsou kontroly exekučních úřadů automaticky naplánované na daný rok. To ale není pravda a odpověď ministra Pelikána, kdy několik let se táhla kauza toho daného exekutorského úřadu, to jasně vyvrací. Jenom pro kolegy, pro vaše osvěžení, připomínám, že tam byl návrh finančního postihu daného exekutorského úřadu ve výši půl milionu korun a Nejvyšší soud tento postih změnil na napomenutí. Já si kladu otázku, jak asi velké musely být ty prohřešky, když návrh finančního postihu byl poměrně nemalý, a zatím jsem ještě nedostal odpověď a určitě se po ní budu pídit, zda vůbec dotyčný exekutorský úřad musel vrátit to, co si naúčtoval jako více... neoprávněné účtované náklady na provedení exekuce, jestli musel vrátit. To bude pro mne velmi zajímavá informace. [[Trvalý silný hluk v sále!]] Dále pan premiér odpovídal na mé dotazy v té věci, že prezidentka Exekutorské komory - momentálně se řeší kauzy, nepředjímám výsledek, ale řeší se kauzy, kde došlo k nějakým nejasnostem, které ona nakonec sama i přiznala, snažila se napravit. A jeden z argumentů, proč bylo přistoupeno pouze k napomenutí, je ten, že to bylo pouze jedenkrát a poprvé. Po včerejší reportáži, nevím, jestli jste sledovali v naší veřejnoprávní televizi, je vidět, že k těmto kauzám dochází opakovaně. A já se nemohu ztotožnit s tím, že jestliže exekutor má zákaz dalšího podnikání, by měl být povoleno být podílníkem v obchodních společnostech, protože správa majetku v obchodních společnostech je tvořena za účelem zisku a konkrétní kauzy paní prezidentky Fučíkové jasně ukazují, že tady dochází k enormnímu konfliktu zájmů. [[(14.40 hodin)]] Exekutorská komora ve svém náhledu na zavedení teritoriality není jednotná. Ale připomínám, že před dvěma roky přijali na jejich sněmu, nebo jaké mají oni orgány, usnesení, které zavazovalo prezidium, aby to prosazovalo. Skutečnost byla, řekněme, diplomaticky nejednoznačná. V tuto chvíli by většina exekutorů tento princip akceptovala a menšina je proti tomuto. Bohužel ta menšina, tak jak už to bývá, je silnější a mocnější a dokáže prosadit své zájmy i prostřednictvím lobbistů a PR agentur. A já se kolegové ptám: na co potřebuje Exekutorská komora PR agenturu, která má vylepšovat její renomé? Na to tvoří ti exekutoři ten zisk? Oni mají tvořit přiměřený zisk na úhradu nákladů s prováděním exekucí, a nikoli na to, aby měli na nějakou PR agenturu. Mě by velmi zajímalo, jaké částky si tato PR agentura účtuje a co všechno ve svém důsledku opět platí ti povinní, přestože by neměli. Pan ministr Pelikán tu není, ale evidentně je s tímto stavem asi spokojen a pokládá to za normální. Já nikoli. Ptám se: proč je taková nechuť k projednání této novely 499? Já věřím, že konečně dnes odhlasuje Poslanecká sněmovna zařazení tohoto bodu na program této dubnové schůze, protože to je poslední možný termín, kdy můžeme tento tisk projednat a začít řešit opravdu kumulující se problémy ve vymáhání exekucí. Ještě k těm ziskům, které mají exekutoři. Na tom prvním semináři, který jsem pořádal, bylo ze strany velkých exekutorských úřadů jasně deklarováno, že svou činnost pokládají za byznys. Je pro mě absolutně nepřijatelné, aby provádění exekucí bylo byznysem. Má to být přeneseným výkonem soudní moci. Jestliže jsem tady hovořil před chvilkou o tom, na co se tvoří zisky z tohoto byznysu, jak sami ti největší exekutoři říkají, tak kromě placení PR agentury jste možná v minulosti zaznamenali, pamatujete si to - fotbalový klub Olomouc, na zádech exekuce.cz. No přece na to netvoří zisky. Asi ty náklady, které si vykazovali, nebyly pouze adekvátní tomu, co skutečně vynakládali, a odměnám pro exekutora nebo jeho zaměstnance, ty jsou logické, ale určitě původním záměrem při uvedení tohoto mechanismu exekucí v činnost nebylo to, že se bude vydělávat na sponzorování fotbalového klubu nebo motoristického sportu, kde jsem opět viděl tyto reklamy, anebo kdy manažer největšího exekutorského úřadu Robert Runták se chlubí tím, že má sbírku uměleckých obrazů řádově za 100 milionů korun. Podotýkám, že exekutoři by neměli podnikat, nevím jak manažer exekutorského úřadu, ale v čele exekutorského úřadu by měl stát manažer a vykonávat přenesený výkon soudní moci, nikoli manažer a doslova třískat peníze z lidí na to, aby si hromadil majetek. To pokládám za absolutně nepřijatelný stav. Jsem velmi překvapen, že ministru spravedlnosti tento stav nevadí. Proč o tom mluvím. Já jsem tady vzpomínal prezidentku Exekutorské komory a Exekutorská komora podle mého soudu nefunguje tak, nemá tu samokontrolní a samočisticí, v uvozovkách, funkci a mechanismus. Já jsem si vzpomněl na to, když jsme hovořili, měl jsem tu možnost s ombudsmanem v Arménii, Arménské republiky, který nám říkal, že policie v Arménii byla silně zasažena korupcí - to je jev, se kterým se potýkáme široce i v naší společnosti -, a nemuseli provést vůbec žádné legislativní změny a neprovedli vůbec žádná jiná opatření, pouze vyměnili policejního prezidenta a po nějakém čase začalo vše fungovat. Já jsem si na to vzpomněl, na tenhle případ, a ztotožňuji se s tím, protože je to hlavně o té vůdčí osobnosti. A to si myslím, že je prezidentka Exekutorské komory, která když si nedokáže zjednat pořádek ve vlastních řadách, je to špatně, obzvláště když sama zavdává velmi vážné pochybnosti o správnosti fungování svého vlastního úřadu. Řekněme si pár čísel. K 12. měsíci roku 2016 bylo u nás vedeno 4 684 000 exekucí. 4 684 000 exekucí. Vymáhaná částka je 325 miliard! 325 miliard je vymáhaná částka. Já předpokládám, že to je částka bez příslušenství. Přiznám se, že tohle nemám ověřeno. V exekuci je 902 000 osob a průměrně každá z těchto osob má 5,3 exekuce. 5,3 exekuce na jednu osobu! Vážení kolegové a kolegyně, tento problém se dostal do stavu sněhové koule, která se pouze nabaluje a nabaluje a nabaluje a roste a není vůle ji řešit. Kam to půjde? Co se bude dít? Procento vymáhaných exekucí je asi 20 až 30 %. Co to vlastně znamená? Že těch 20 až 30 povinných, a já bych si neodpustil říct i chudáků, kteří to zaplatí, platí náklady za všech 100 % exekucí. To pokládáte za správný a přijatelný stav? Já v žádném případě. Aktuálně je 85 % zahajovaných exekucí na osoby, které již mají tři a více exekucí. Opravdu si myslíte, že když někdo má tři a více exekucí a dostává čtvrtou, že ji bude schopen splácet? Kolegové a kolegyně, je to 85 % nově zahajovaných exekucí. Více než exekuce od deseti exekutorů má 60 000 osob! Já mám tady některé grafy k dispozici. Můžete se na to podívat. [[Ukazuje graf]] Fialová výseč, to jsou exekuce s více než třemi exekucemi - 85 %. Zbytek jsou ti, kteří to zaplatí za všechny ostatní. Mohl bych vám ukázat další tabulky, ale obávám se, že zájem této Sněmovny není až takový se touto problematikou zabývat. Někteří povinní si sáhli i na život. Já nechci hodnotit, jestli ta exekuce byla oprávněná, nebo neoprávněná, tím se v tuto chvíli nehodlám zabývat, ani nebudu, nicméně stav, kdy dochází k rozvracení rodin a někteří lidé si berou život, nepokládám za stav, se kterým bychom se měli smířit, byť plně uznávám závazky těch dlužníků, pokud jsou tedy oprávněné, a já mám pochybnosti o tom, že ne všechny exekuci jsou oprávněné. Většina ale snad ano. Už se budu chýlit k závěru. Zamyslel bych se ještě nad jednou věcí. Dopady sociální a ekonomické. Zaměstnavatelé si stěžují v tyto dny, v tyto měsíce na nedostatek pracovní síly. Já jsem minulý týden navštívil jednu poměrně významnou firmu u nás v regionu, která vyrábí pro Automotive, vyrábí díly, kde má 30 % zaměstnanců s exekucemi. 30 % zaměstnanců má exekuce. Člověk, který má exekuce, se vyhýbá legálnímu pracovnímu poměru, protože všechno, co vydělá, kromě toho minima, které mu zůstane, jde pryč. [[(14.50 hodin)]] Zaměstnavatel mi jasně popsal situaci, kdy na to doplácí i z hlediska produktivity. A my potom, pokud je tohle kumulováno, narážíme na strop růstu, protože člověku, který má exekuce, je jedno, jestli pracuje stejně jako člověk, který nemá, který má zájem mít prémie, mít podíly na zisku, mít mimořádné odměny. Člověk, který má exekuci, tomu je to jedno, protože dostane svoje minimum, a jestli tam jsou nějaké pomyslné odměny, na tom mu nezáleží. Tím náš stát přichází o odvody na sociálním pojištění, na zdravotním pojištění. Náš pan ministr financí tady nahání kdejakého malého živnostníka, aby vykázal koruny, ale mnoho a mnoho milionů, ne-li miliard, nám uniká v této oblasti. Recidiva vězňů je 70 %. Proč mluvím o vězních? Protože 60 až 80 % vězňů má exekuce. Pokud ukončí výkon trestu a nastoupí do civilního života, v 70 % případů se vracejí, protože jim nezbývá než opět znovu konat trestnou činnost, aby se nějak uživili. Kolegyně a kolegové, je to obrovský problém a měli bychom jej konečně začít řešit, obzvláště když strany vládní koalice se k tomu zavázaly ve vládním programovém prohlášení, v akčním plánu vlády a všichni o tom mluví, jak to chtějí. Ještě bych okomentoval návrh pana ministra Pelikána, o kterém už tady také mluvil na plénu Sněmovny.
Pane poslanče, já se obávám, že komentovat jiné návrhy je obtížné. V této fázi byste měl předložit návrh na změnu pořadu schůze a ten odůvodnit. Já vás samozřejmě nechci omezovat, jenom prosím, abyste zvážil, že je zde 17 přihlášek k pořadu schůze. Nejste omezen, jenom apeluji na vás, abyste zvážil, že ještě 17 kolegů je přihlášeno po vás. Děkuji.
Už se chýlím ke konci, pane předsedo, zkrátím. Návrh, o kterém tady mluvil pan ministr Pelikán, v podstatě směřuje k utužení stávajícího stavu, kdy velcí exekutoři se stanou ještě většími, budou mít ještě větší byznys, a ti malí zhynou na úbytě. Jak může exekutor, který má 60 tisíc exekucí, kontrolovat své zaměstnance? On byl přece v jiném postavení. On měl být ve výkonu soudní moci, a nikoli manažera. Návrh, o kterém mluvil ministr Pelikán, pokládám za velmi špatný. Závěr. Apeluji na vás, kolegyně, kolegové, a děkuji poslaneckému klubu KSČM i poslaneckému klubu Úsvitu, který můj návrh na zařazení tohoto bodu na pořad schůze podpořil, a věřím, že se přidají i další poslanecké kluby a konečně dostojíte - mluvím zejména k poslancům vládních stran - tomu, k čemu jste se zavázali, co jste slíbili, že budeme řešit tuto problematiku. Neříkám, že chci někoho likvidovat nebo že chci něco zásadně měnit, ale ten problém podle argumentů, které jsem vám předeslal, vyžaduje řešení. A už dávno bylo pozdě. Prosím vás a žádám a apeluji na vás, abyste konečně propustili sněmovní tisk 499 na pořad schůze. Děkuji.
Také děkuji. Ty alternativy, kam to chcete zařadit, jste dal písemně, ale možná by stálo za to je na mikrofon přečíst.
Takže, dal jsem čtyři alternativní návrhy, jak tento bod zařadit. Buď 5. 4. jako první bod bloku prvních čtení, nebo o týden později 12. 4. jako druhý bod po případných druhých čteních, tzn. po bodu 57, tisk 881, nebo 26. dubna jako první bod bloku prvních čtení, tedy po třetích čteních, anebo poslední varianta 26. dubna jako pátý bod bloku prvních čtení po již pevně zařazených bodech.
Ano, děkuji. Prosím paní poslankyni Černochovou, po ní paní poslankyně Havlová.
Děkuji, pane předsedo, hezké odpoledne, dámy a pánové. Dovolte mi, abych i já navrhla zařazení dalších bodů, resp. předřazení některých bodů na program této schůze, a to konkrétně bodu č. 139, což je sněmovní tisk 1021. Je to návrh skupiny poslanců, mezi kterými jsem uvedena i já, na vydání ústavního zákona, kterým se mění ústavní zákon č. 110/1998 Sb., o bezpečnosti České republiky, ve znění ústavního zákona č. 300/2000 Sb., prvé čtení. Bohužel k mé nelibosti a nemilému překvapení je tento tisk zařazen až na program schůze 26. dubna. Ten návrh podepsala celá řada poslanců napříč politickým spektrem. Jenom pro upřesnění těm z vás, kteří nevíte, o jaký návrh se jedná: je to ta novela Ústavy, ve které by se nově mělo zakotvit právo na držení zbraní. Poslouchám častokrát vyjádření kolegů, opět napříč politickým spektrem, kteří se vyjadřují vesměs pozitivně k tomuto návrhu. A byla bych velmi nerada, aby se z tohoto návrhu skutečně udělalo pouze předvolební téma. Protože pokud tento bod chcete projednávat až téměř v květnu, tak je málo reálné, že bychom stihli tuto normu změnit tak, aby se to stihlo do voleb. Z tohoto důvodu navrhuji, aby se tento bod, který, jak říkám, podepsala celá řada poslanců vládní koalice, ale i někteří my z opozice, a považujeme i v důsledku toho, co proběhlo před dvěma týdny v Evropském parlamentu, kdy Evropský parlament odsouhlasil normu, která povede k tomu, že se odzbrojí členové Evropské unie, a tato norma bude mít samozřejmě dopad i na naši legislativu. Myslím si, že kdyby tady byl pan ministr vnitra Chovanec, tak by snad se mnou souhlasil. Je zapotřebí, aby se tato změna Ústavy projednala co nejdříve. Protože já pevně věřím, že už na Ministerstvu vnitra mají k této normě připravenu žalobu k Evropskému soudnímu dvoru, myslím tím k tomu, o čem hlasoval Evropský parlament. A myslím si, že by velmi pomohlo právě při projednání té žaloby, až dojde k Evropskému soudnímu dvoru, kdybychom toto právo na držení zbraní v naší Ústavě měli. Z tohoto důvodu to navrhuji jako první bod dnes po pevně zařazených bodech. Jako první bod zítra po třetích čteních, jako první bod v pátek 7. 4. v 9 hodin ráno. Případně další týden ve stejných termínech, to znamená, v úterý po pevně zařazených bodech příští týden, ve středu po třetích čteních. Pátek je Velkým pátkem, takže pátek na ten další týden nenavrhuji. Dalším mým návrhem - a opět jsem nepříjemně překvapená, že současná vládní koalice toto nemá ve svých prioritách, přestože mě velmi potěšil včerejší rozhovor pana vicepremiéra Bělobrádka, který vlastně potvrzuje to, co navrhuji v zákoně č. 222, v zákoně o zajišťování obrany České republiky. A prosím vás tedy o pevné zařazení této normy. Je to bod č. 184, je to sněmovní tisk 1041, je to návrh poslanců Jany Černochové, Petra Fialy, Petra Bendla a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 222/1999 Sb., o zajišťování obrany České republiky, ve znění pozdějších předpisů. Ano, zkouším tento návrh navrhovat ke schválení podle § 90 jednacího řádu již v prvém čtení, a to z toho důvodu, že v rámci všech posledních summitů Severoatlantické aliance, ale i v důsledku toho, co se odehrálo například včera v Petrohradě nebo čeho jsme svědky každý týden v nějakém velkoměstě, tak aby skutečně Česká republika dodržovala věci, které se týkají našich závazků z Washingtonské úmluvy. [[(15.00 hodin)]] Vy víte, že americká administrativa po volbách, které proběhly na konci loňského roku, dala jasně najevo, že bude tvrdě po členských státech Severoatlantické aliance vyžadovat, aby byl tento závazek plněn. Jistě vaší pozornosti neuniklo ani to, že na poslední návštěvě ministra obrany Mattise zazněl jasný úkol pro příslušné vlády zemí Severoatlantické aliance, a to že tyto vlády mají do konce roku 2017 předložit plán, jakým zvednou své výdaje na obranu, aby nebyly nadále černými pasažéry. Nevím, jestli mě pan premiér nebo ministr obrany, příp. jiný ministr ubezpečí, že se něco takového děje, ale poctivě čtu tisky vlády, sleduji program vlády České republiky a nic takového jsem tam zatím neviděla. Naopak, jak říkám, četla jsem ten včerejší rozhovor s panem vicepremiérem Bělobrádkem a myslím si, že pokud jedna strana z této vládní koalice má stejný názor, jako je prezentován v tomto návrhu, že by se měla pokusit o to přimět ostatní členy této koalice, aby skutečně pro obranu naší země něco udělali a abychom dosáhli v budoucnu svých závazků. Z tohoto důvodu navrhuji tento bod číslo 184, sněmovní tisk 1041, projednat - v případě, že projde ten můj návrh na zařazení bodu týkajícího se Ústavy, abych to panu předsedovi Sněmovny zjednodušila, jako bod druhý po tom mém návrhu ve všech těch termínech, které jsem uvedla před malou chvílí při prezentaci odůvodnění bodu číslo 179. A moje poslední prosba na vás, kolegyně a kolegové, je požadavek, prosba o pevné zařazení bodu číslo 164, sněmovní tisk 956, návrh poslanců Jany Černochové, Ivana Gabala, Jana Hamáčka, Davida Kádnera, Martina Stropnického a Marka Ženíška na vydání ústavního zákona, kterým se mění ústavní zákon č. 1/1993 Sb., Ústava České republiky, ve znění pozdějších ústavních zákonů. Opět, pane předsedo Poslanecké sněmovny, si dovoluji tento bod navrhnout v případě, že projdou ty mé body předchozí, jako bod číslo tři v těch termínech, které jsem tady odprezentovala. Chtěla bych vás v závěru opravdu všechny požádat - jednak navrhuji, aby se o těch bodech hlasovalo jednotlivě, takže pokud někteří z vás máte problém třeba s tím mým posledním bodem, s bodem 164, s vysíláním vojáků, rozumím tomu, je to váš politický názor. Koukám zejména na kolegy po mé levici. Ale to nic nemění na tom, že Česká republika by se měla snažit umožnit v rámci naší Ústavy rychlejší vysílání, rychlejší nasazení našich vojáků i na záchranné operace. A prosím tedy, aby zástupci Komunistické strany Čech a Moravy projednání tohoto tisku dále neblokovali. Doufám, pane předsedo Poslanecké sněmovny, že jsem snad ty návrhy předložila tak, že se v tom orientujete. V případě, že ne, tak ještě doplním.
Ano. Já se v tom orientuji, pouze si musíme ujasnit jednu věc. Pokud neprojde ten váš první návrh, platí, že ten další bude hlasován jako první bod. A pokud neprojde, tak ten další také jako první bod.
Přesně tak to platí, pane předsedo.
Takže jediné upřesnění. Doufám, že tomu všichni rozumí. A upozorňuji, že jenom tento návrh je patnáct hlasování.
Já se omlouvám. Ale myslím, že všichni chápete, nebo cítíte nebo většina z vás to cítí podobně jako já, že tyto návrhy jsou pro Českou republiku velmi důležité. Ať už jsou to zbraně, nebo zákon o zajišťování obrany České republiky, nebo i novela ústavního zákona na rychlejší vysílání vojáků. Víte, já nemám ve zvyku Sněmovnu častokrát tady žádat o přednostní zařazení nějakých bodů, ale skutečně tyto normy potřebujeme, a pokud je neprojednáme v těchto termínech, tak je nám všem jasné, že bohužel v tomto volebním období padnou pod stůl a to si myslím, že si z hlediska bezpečnosti naší země nemůžeme dovolit.
Ano, děkuji. A prosím paní poslankyni Havlovou, připraví se pan poslanec Vilímec.
Děkuji za slovo, pane předsedo. Vážené dámy, vážení pánové, navrhuji na pořad této schůze zařadit nový bod s názvem Informace ministra průmyslu a obchodu o ochraně spotřebitele v energetickém zákoně. Chtěla bych ho zařadit po pevně zařazených bodech ve středu odpoledne 5. 4. V úvodu je nutné zmínit, že kromě obecných norem, jako je zákon o ochraně spotřebitele a občanský zákoník, chrání spotřebitele v energetických odvětvích energetický zákon. Novela energetického zákona, která procházela legislativním procesem v roce 2015 a proti které jsme zde mohutně protestovali, měla kromě technických úprav zahrnout také konkrétní úpravy posilující ochranu spotřebitele. Nicméně nestalo se. Některé paragrafy jsou stále upraveny tak, že umožňují dvojí výklad, nebo jsou dokonce pro spotřebitele negativní. Prvním zásadním nedostatkem je fakt, že se nepodařilo do novely energetického zákona dostat ustanovení, které by umožňovalo uzavírání smluv o sdružených službách dodávky elektřiny nebo plynu písemnou formou. Občané spotřebitelé tak dennodenně zažívají telefonáty nepoctivých obchodníků, kteří je např. do telefonického souhlasu se smlouvu manipulují. Díky psychologickým taktikám a zmatení spotřebitelů se jim pak daří mít dokonce nahrávky takových telefonátů jako důkaz o uzavření smlouvy, které je posléze problematické napadnout. To, že se tzv. šmejdi zaměřují na seniory, ani nemusím zmiňovat. V souvislosti se změnou dodavatele je pak problematická také platnost plné moci. Zde mělo dojít na omezení platnosti na šest měsíců. Ani to se nepodařilo a někteří obchodníci, opět samozřejmě ti nepoctiví, této situace mohou nadále zneužívat, a to dokonce neomezeně, pokud takové omezení samotné plné moci chybí. Problematické jsou i paragrafy energetického zákona týkající se práva na informace o uzavřené smlouvě. Snaha upřesnit toto ustanovení včetně sdělení, o jaký typ smlouvy se jedná, zda na dobu určitou, či neurčitou a kdy je možné smluvní vztah ukončit, byla v tzv. vyhlášce o vyúčtování shozena ze stolu Legislativní radou vlády jako jdoucí nad rámec zákona. Spotřebitelé tak často musí hledat ve smlouvách, které léta neviděli, konkrétní údaje o konci smlouvy. Ani to však není výhra, protože pro ukončení smluvního vztahu často platí nesmyslné podmínky, např. časové ohraničení lhůty, ve které musí spotřebitel sdělit svůj úmysl nepokračovat nadále ve smluvním vztahu. Spotřebitelé jsou doslova v zajetí některých neférových obchodníků. Buď dojde k automatické prolongaci, nebo odstoupí od smlouvy po lhůtě a hrozí jim sankce. V neposlední řadě se měl na základě dohody Ministerstva průmyslu a obchodu zakotvit v novele energetického zákona ombudsman pro energetická odvětví. Původně tento institut, který by měl zajišťovat mimosoudní řešení sporů, měl být zakotven v zákoně o ochraně spotřebitele. Ministerstvo průmyslu a obchodu si však tuto variantu nepřálo a energetický ombudsman měl být přesunut do zákona energetického. Nestalo se tak. Dámy a pánové, mandát této vlády bude pomalu končit, ale v oblasti ochrany spotřebitele v energetickém zákoně neudělala nic. Já bych chtěla využít toho, že máme nového ministra průmyslu a obchodu, a chtěla bych, aby otevřeně sdělil občanům, jak hodlá v této věci zjednat nápravu. Děkuji za pozornost a věřím, že v rámci ochrany našich občanů spotřebitelů podpoříte zařazení tohoto bodu na jednání Sněmovny.
Děkuji. Prosím pana poslance Vilímce, po něm pan poslanec Okamura.
Vážený pane předsedo, vážené kolegyně a kolegové, dovolte mi načíst návrh na pevné zařazení bodu 24 návrhu této schůze. Jedná se o druhé čtení sněmovního tisku 403, poslaneckého návrhu předloženého poslanci Vladislavem Vilímcem, Janou Černochovou, Radkem Vondráčkem, Jiřím Junkem a Janou Hnykovou, návrhu novely zákona o zmírnění některých majetkových křivd občanům České republiky za nemovitý majetek, který zanechali na území Podkarpatské Rusi, a to buď na tento pátek 7. dubna jako první bod po již pevně zařazených bodech a případných dalších bodech z bloku třetího čtení, nebo na příští úterý 12. dubna po již pevně zařazených bodech. Vážené kolegyně a kolegové, podotýkám, že projednání tohoto návrhu zákona ve výborech již bylo ukončeno v červnu minulého roku. Blížíme se tedy pomalu deseti měsícům od chvíle, kdy tento tisk projednaly oba výbory - rozpočtový a ústavněprávní výbor. Ústavněprávní výbor přijal určitý pozměňovací návrh. Ani jeden z výborů tento návrh nezamítl. Ve druhém čtení bude pravděpodobně ještě jeden návrh načten. Jsem přesvědčen, že je nutné, abychom se s tímto tiskem v tomto volebním období vyrovnali. Původní zákon, který byl schválen v roce 2009 také na základě návrhu poslanců, tehdy hlavními postavami tohoto projednání byla paní poslankyně Hana Orgoníková z České strany sociálně demokratické a z Občanské demokratické strany Eva Dundáčková, tedy také šlo o dvě poslankyně z různého politického spektra. Mnohokrát jsem již předkládal návrhy na projednání tohoto sněmovního tisku ve druhém čtení. I teď na vás již poněkolikáté apeluji, vážené kolegyně a kolegové, abyste podpořili pevné zařazení tohoto tisku. Skutečně ubývá postupně potenciálních oprávněných osob, některé v mezidobí již zemřely, a je třeba o případných úpravách zákona, který obsahuje v některých případech určité nelogičnosti, rozhodnout alespoň v těch věcech, které je třeba evidentně změnit. To je především případ, kdy se oprávněná osoba, o jejímž nároku na odškodnění bylo kladně rozhodnuto, nedožije převodu peněz na peněžní účet. Pak totiž nárok zaniká. To považuji za naprosto neakceptovatelné. Dámy a pánové, vážené kolegyně a kolegové, také věřím, že projednávání tohoto tisku ve druhém čtení nebude vyžadovat až tolik času. Děkuji za pozornost a vstřícnost při posuzování tohoto mého návrhu.
Děkuji. Prosím pana poslance Okamuru, po něm pan poslanec Zahradník.
Vážené dámy a pánové, dovoluji si vám znovu připomenout, že se blíží konec volebního období a vláda ČSSD, hnutí ANO a KDU-ČSL by už měla konečně přestat obelhávat občany a měla by se pustit do plnění vládního prohlášení, a to bodu, který se týká slibu vládní koalice a koaliční vlády, že vláda prosadí zákon o všeobecném referendu. Žádám proto o pevné zařazení návrhu zákona o referendu, tisk 559, na pořad schůze, a to na zítra po již pevně zařazených bodech. Jelikož je již pouze půl roku do voleb, je to skutečně poslední možnost přijetí tohoto zákona stihnout. Navrhuji zde zákon o referendu opakovaně po celou dobu. Vládní poslanci návrhy našeho hnutí Svoboda a přímá demokracie, SPD, neustále zamítají. Rád bych připomněl, že když se nad nesplněnými vládními sliby zamyslíme, a je jich velká řada, tak nejde jen o nesplněný slib občanům této země, ale také o nesplněný závazek koaličních stran vůči sobě. Pochopil jsem však, že tady platí jiná varianta, a to že vládní prohlášení koaliční strany upekly jen na oko pro formu, pro média a občany s vědomím, že v praxi na sliby a závazky v něm obsažené budou kašlat. V tom případě tomu rozumím a bude dobré dát vědět občanům, že na sliby a závazky koaličních stran se lze spolehnout stejně pevně jako na jejich vládní prohlášení. Nicméně držím palce nám všem, nám občanům této země i naší republice, že bude jednou naplněna dikce Ústavy a parlament vzešlý z blížících se voleb konečně přijme změnu Ústavy, která v České republice zavede demokracii. Co se týče nesplněných vládních slibů - neudělali jste důchodovou reformu, takže důchodci živoří. Nevyřešili jste ani systém exekucí, ani lichvu. Nevyřešili jste podporu rodin s dětmi, takže se nadále mladé pracující rodiny bojí mít více dětí. Zásadně jste také zbyrokratizovali podnikání. Za vaší vlády se zásadně zhoršila bezpečnost, takže po ulicích chodí vojáci a policisté se samopaly. Lidé mají čím dál větší obavy ze zhoršující se dostupnosti zdravotní péče a také výsledky českých školáků se v mezinárodním srovnání zhoršují. Ano, nalijme si čistého vína. Lidem nezbývá po třech letech vlády ČSSD, hnutí ANO a KDU-ČSL v jejich peněženkách o nic více, než tomu bylo za předešlé vlády Miroslava Kalouska a ODS.
Prosím pana poslance Zahradníka. Než dorazí k mikrofonu, přečtu omluvy: pan poslanec Komárek se omlouvá dnes od 15.45 do 17.30 z pracovních důvodů, pan poslanec Tejc od 14.30 do 15.05 z pracovních důvodů, pan poslanec Schwarzenberg mezi 15. až 19. hodinou z důvodu pracovní cesty, pan poslanec Novotný po celý den ze zdravotních důvodů, paní poslankyně Válková dneska od 14 do 14.30 z osobních důvodů, omluvu pana poslance Novotného už jsem četl. Prosím, pane poslanče, máte slovo. Po vás se připraví pan poslanec Kolovratník.
Vážený pane předsedo, vážené dámy, vážení pánové, já jsem se přihlásil o slovo v rámci projednávání návrhu programu proto, že máme opět na pořadu našeho jednání novelu zákona 114, o ochraně přírody a krajiny, vrácenou k projednání panem prezidentem. Vy jste na svých stolcích našli brožuru, kterou jsme vám s dovolením pana předsedy distribuovali.
Pane poslanče, já vás nechci omezovat jako nikoho z vašich předřečníků, jenom upozorňuji, že pokud chcete vystoupit, musíte předložit nějaký návrh na změnu pořadu schůze. Upozorňuji, že tento tisk je jako první, to znamená, pokud chcete změnit jeho zařazení, můžete vystoupit. Pokud chcete komentovat nějaký materiál, který je rozdán na lavice, obávám se, že to možné není.
S dovolením pana předsedy Poslanecké sněmovny. Já navrhuji, abychom projednání tohoto bodu, který je na dnešní jednání zařazen jako druhý bod v pořadí a má v našem programu číslo 1, přeložili na příští úterý.
Omlouvám se. Prosím.
Tedy 11. dubna na 14. hodinu, respektive na čas po zahájení schůze a po projednání těchto procedurálních bodů, což není možné předvídat, v kolik to bude. Jako první bod projednávání příští úterý. Svůj návrh zdůvodňuji dvěma argumenty. Prvním argumentem je tento samotný materiál. Zatímco při minulém projednávání zákona, který byl vrácen Senátem Parlamentu České republiky, vás oslovili se svými názory a brožurou šumavské obce, Svaz obcí Národního parku Šumava, nyní si vás dovoluje oslovit sdružení nezávislých odborníků, vědců, ekologů, kteří jsou sdruženi v Hnutí Život. Toto Hnutí Život na své konferenci projednávalo právě změny klimatu, změny související právě s dopadem novely zákona o ochraně přírody na Šumavu, na šumavskou přírodu. Brožura má asi zhruba 100, 112 stran a její přečtení přece jenom zabere nějaký čas. My bychom byli rádi, kdyby si každá poslankyně, každý poslanec udělali čas na přečtení, seznámení se s těmito argumenty, které jsou ve prospěch šumavské přírody, samozřejmě, ale také ve prospěch člověka. [[(15.20 hodin)]] Druhým argumentem, kterým chci podpořit svůj návrh na přesunutí bodu na příští úterý, je to, že zatímco projednání této novely vrácené Senátem bylo provázeno desítkami, možná stovkami mailů, které každý poslanec, každá poslankyně dostávali od ekologických aktivistů nebo lidí, kteří byli těmito aktivisty ovlivněni, tak tady můžeme pozorovat, že se pomalu začíná projevovat ta skupina lidí, kterou můžeme nazvat mlčící většina. Pomalu si začínají celý dopad tohoto zákona uvědomovat, začínají psát dopisy poslancům, začínají i telefonicky volat poslancům. Je jich tedy méně, to je třeba říci. Tito lidé nejsou tak zruční v obsluhování internetu, nejsou tak zkušení v projevování svých záměrů a samozřejmě také nemají takové to přísné metodické vedení, které poskytuje aktivistům Hnutí Duha. Přesto by bylo dobře, kdyby dostali šanci ještě projevit svou vůli, svůj názor, aby vám mohli psát, volat vám, posílat vám maily. Proto tedy ta moje žádost o přesunutí tohoto bodu, o poskytnutí času těmto lidem, aby ještě mohli své názory poslancům před tak závažným hlasováním, jakým bude hlasování o novele zákona 114 vrácené prezidentem republiky naší Sněmovně na této schůzi. Čili návrh je přesunutí na úterý 11. dubna jako první bod po projednání procedurálních návrhů.
Děkuji. Takto jste samozřejmě mohl vystoupit, já se omlouvám, že jsem vám vstoupil do vaší řeči. Je to tedy bod číslo 1, přesouváme ho na 11. 4. jako první bod jednání, samozřejmě za předpokladu, že s tím vysloví souhlas Poslanecké sněmovna. Prosím pana poslance Kolovratníka a po něm paní poslankyni Pekarovou Adamovou.
Kolegyně a kolegové, dobré odpoledne, budu mnohem stručnější než kolegové z opozice. Vystupuji jménem volební komise a prosím pouze o vyřazení jednoho volebního bodu, a to bodu Návrh na změny ve složení orgánů Poslanecké sněmovny. Prosím o vyřazení tohoto bodu z programu této schůze. Je to z jednoduchého důvodu - protože jsme na komisi žádný návrh neobdrželi. A dovolím si využít, že mám v tuto chvíli slovo, a vyhlašuji ještě jednou lhůtu pro podání návrhu na nominaci do ČTK dnes do 18.00 hodin. Děkuji.
Také děkuji. Pane poslanče, jedná se o bod 264. Je tomu tak? Děkuji. Prosím paní poslankyni Pekarovou Adamovou a po ní pan poslanec Fiedler s druhou přihláškou.
Dobrý den, pane předsedo, vážené kolegyně, vážení kolegové. Já budu také velmi stručná. Chtěla bych vás poprosit o předřazení bodu číslo 125, což je sněmovní tisk číslo 730, který předkládám já společně s dalšími kolegyněmi a kolegy, týká se stanovení mateřského příspěvku, peněžité pomoci v mateřství. Už jsem o toto několikrát žádala, zdůvodňovala jsem to taktéž několikrát, takže se nebudu opakovat, ale věřím tomu, že abychom stihli tuto změnu prosadit ještě v tomto volebním období, tak je nutné, aby se na ni dostala řada. Poprosila bych tedy, abychom tento bod zařadili na příští týden v úterý jako první bod, tedy pevně zařazený po již pevně zařazených bodech, abych byla přesná. Takže vám předem děkuji za podporu tohoto mého návrhu. Věřím, že rodiny a zejména mladé maminky si toto zaslouží. Takže děkuji.
Paní poslankyně. Jen abych si to ujasnil. V té písemné přihlášce máte napsáno jako první pevně zařazený bod, takže jako první bod jednání? Protože teď tam máme čtyři pevné body, tzn. před ně.
Abych umožnila co nejlepší shodu, tak poprosím až po těch pevně zařazených bodech. Děkuji.
Takže po pevně zařazených bodech. Ano, děkuji. Prosím pana poslance Fiedlera.
Děkuji za slovo, opravdu to už bude tentokrát kratší. Vystupuji s návrhem na zařazení bodu s názvem Uznání genocidy arménského lidu Osmanskou říší. Malá změna oproti tomu, co jsem uváděl, a to z toho důvodu, že aktuálně to, co jistě sledujete, jak se projevuje současné Turecko, jak označuje různé státy nebo národy Evropy za fašistické, mě nenechává tak úplně klidným, obzvláště když jsem byl v Arménii, měl jsem možnost se seznámit s tím, jak tuto problematiku vidí i arménská strana, arménský národ. Myslím si, že nastala doba, abychom řekli jasné ne tomu, jak se Turecko projevuje, jaká vystavuje ultimata a jak zapomíná na to, jak se zachovalo zhruba před sto lety vůči myslím milionů Arménů, kteří byli vyvražděni. Tento bod už tady dříve přednášel myslím poslanecký klub KSČM, navrhoval, já to nyní opakuji a myslím si, že situace, která je momentálně k tomu, dává ještě silnější důvody, abychom se nad tím zamysleli. Připomínám, že to udělala již řada jiných zemí, tuším Francie, Německo, nevidím nejmenší důvod, proč bychom my jasně neměli říct, že takovou obrovskou genocidu neuznáme a bereme to jako genocidu na lidu jiného národa. Mohu, pane předsedo, poprosit ty termíny, které jsem navrhoval?
Já to asi přečtu odsud. Je to 6. 4. na 11.00 hodin, 6. 4. po ukončení písemných interpelací. To je to samé, protože 6. 4. písemné interpelace končí v 11.00 hodin.
Takže jeden termín.
Takže 6. 4. v 11.00 hodin. Děkuji. Prosím pana poslance Plíška.
Vážený pane předsedo, milé kolegyně, vážení kolegové, dovolte, abych vám za skupinu poslanců Martina Plíška, Jana Chvojku, Marka Bendu a Radka Vondráčka navrhl, abychom pevně zařadili na středu 26. dubna jako první bod po třetích čteních bod číslo 27, což je návrh těchto poslanců na vydání zákona, kterým se mění zákon o advokacii, což je sněmovní tisk 853. Jen doplním, že garanční výbor projednal tento sněmovní tisk konsenzuálně, navrhuje pozměňovací návrhy, na kterých je jednoznačná shoda, a nic nám nebrání tomu, abychom druhé čtení tohoto sněmovního tisku, který předložila skupina poslanců napříč politickým spektrem a se kterým vyjádřila souhlas i vláda, abychom projednali ve druhém čtení. Takže navrhuji tedy středu 26. dubna jako první bod po třetích čteních. Je to bod 27, tisk 853. Děkuji.
Děkuji a prosím paní poslankyni Novákovou.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedající. Dámy a pánové, ráda bych poprosila ctěnou Poslaneckou sněmovnu, aby souhlasila s tím, že ještě na dubnové schůze projednáme novelu školského zákona, která byla předložena k posouzení vládě už v červenci v roce 2016. Nejedná se o žádný opoziční návrh, ale jedná se o několik desítek poslanců, kteří společně tuto novelu předložili, a jsou to poslanci z klubu ČSSD, ANO, Úsvit, KDU-ČSL, ODS a TOP 09. Dámy a pánové, až skončí toto volební období, budeme moci říci, že jsme schválili dva důležité zákony, které se týkají školství a vzdělávání. Jak školský zákon s inkluzí a všemi dalšími věcmi, tak také velice průlomový kariérní řád. Pokud bude schválen tento pátek, tak Poslanecká sněmovna v tomto ohledu za sebou nechá nějaký kus práce. [[(15.30 hodin)]] Ale ve školách jsou také děti a školy je nejenom vzdělávají, ale mají také vychovávat. A v situaci, ve které je ČR, ve které je EU a pomalu i celý svět, začíná být nesmírně důležité, aby člověk, který chce být jaksi liberální, chce s respektem přistupovat ke všem ostatním, tak tento člověk si musí být především vědom své vlastní identity. A o kulturní identitu právě jde ve zmiňované novele školského zákona. Jedná se tam o to, aby preambule či obecné vzdělávací cíle, začátek školského zákona, byly v souladu s Ústavou ČR, která hovoří o tom, že zděděné hodnoty máme chránit, střežit a rozvíjet. A my bychom si přáli, my všichni spolupředkladatelé novely, aby toto stálo i v obecných vzdělávacích cílech, že tedy na našich školách se předává evropská kultura, že naše děti si mají být vědomy toho, že patří k nějaké kultuře, což je nejlepší krok k tomu, aby potom s rozumem, s tolerantností a respektem přistupovali i ke kulturám odlišným. A další věc, která je obsažena v této novele, zase se obracím k tomu, my velmi pečujeme o naše učitele, nebo chtěli bychom o ně pečovat, chtěli bychom, aby rostli odborně, aby dostávali lepší finanční ohodnocení, ale jsou tam zase také děti. A i děti by měly vědět, že mají nějaké povinnosti, že je nutné, aby byly vedeny k odpovědnosti a k plnění povinností - jak osobních, pracovních, ale i občanských. A to je právě druhá část novely školského zákona. Chtěla bych vás, ctěná Sněmovno, poprosit, abyste souhlasili s tím, aby první čtení této novely školského zákona mohlo proběhnout zítra jako pátý odpolední bod, čili pátý bod odpoledního jednání v rámci prvních čtení. V případě, že by to nebylo možné, tak prosím, aby byl tento bod zařazen jako první bod v rámci prvních čtení 12. dubna. To jsem tam nedala, já to tam ještě doplním. Čili první návrh - aby to zítra na odpolední schůzi byl pátý bod v rámci prvních čtení, anebo, pokud to není možné, aby 12. dubna byl tento bod - je to bod číslo 146 navrženého programu, sněmovní tisk 858 - aby tento sněmovní tisk byl projednán v prvním čtení jako první bod v rámci prvních čtení 12. dubna. To je náhradní varianta. Děkuji za pozornost.
Hezké dobré odpoledne, milé kolegyně, poslankyně, milí kolegové poslanci. Děkuji a nyní s přednostním právem pan předseda Poslanecké sněmovny Jan Hamáček. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo. Já budu velmi stručný. Navrhuji, abychom bod 159, sněmovní tisk 920, což je návrh pana poslance Tejce a dalších, který mění zákon č. 89/2012 Sb., což je občanský zákoník, a zákon č. 90/2012 Sb., o obchodních společnostech a obchodních korporacích, zařadili na středu 26. 4. po bodu 177. Děkuji.
Po bodu 177. Děkuji. Dalším řádně přihlášeným je pan poslanec Václav Zemek. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo. Krásné odpoledne. Já navrhuji vyřadit bod číslo 12 z programu této schůze, je to sněmovní tisk číslo 408. Jedná se o obchodování s vojenským materiálem. Děkuji za pozornost.
Vyřadit. Děkuji. Dalším přihlášeným je paní poslankyně Věra Kovářová. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte mi, abych na pořad schůze navrhla zařazení bodu pod názvem Potíže v čerpání evropských peněz na rozšíření vysokorychlostního internetu, a to na čtvrtek 6. 4. jako čtvrtý bod po pevně zařazených, tedy myslím tím celkově. Proč považuji toto téma za důležité, je možná zbytečné vysvětlovat, ale raději to zopakuji. Jde o 14 mld. korun, které na rozšíření vysokorychlostního internetu můžeme použít. To se dosud nedaří. Ze strany této vlády zazněla celá řada termínů, které se neplnily. Poslední příslib zněl, že výzva bude vypsána do konce letošního března. To se sice stalo, výzva byla vypsána 31. března, ovšem jsou v ní obsaženy chyby, které bude potřeba odstranit. Na tento problém spočívající v tom, že v každé vymezené oblasti může získat dotaci jen jeden poskytovatel, což by nahrávalo velkým firmám na úkor těch menších, lokálních, už mimochodem upozornily Hospodářské noviny a iDNES.cz, které dále varují před reálnou hrozbou nevyčerpání prostředků na rozvoj internetu, a tím koneckonců také na rozvoj venkova. Mimochodem, ona vypsaná výzva se týká 1,5 mld. korun, ne celých 14 mld. Ty 2,5 mld. už jsou odepsané? S nimi se tedy nepočítá? Nebo bude snaha o jejich přeprogramování? Myslím, že vzhledem k tomu, co se ohledně čerpání evropských peněz na rychlý internet děje, nemůžeme předstírat, že ty potíže nevidíme. Vážené kolegyně, vážení kolegové, tomuto tématu se věnuji dlouhodobě, v řadě interpelací jsem na potíže upozornila pana premiéra Sobotku. Ten se pozornosti věnované této výzvě divil a já doufám, že teď už se nediví, že teď už i on ví, že čerpání neprobíhá hladce. Interpelovala jsem také ministra Mládka a obrátila jsem se i na paní ministryni Šlechtovou. S jistotou mohu říci, že interpelace nestačí. Jde o problém, kterému musíme věnovat přímo vlastní bod, v rámci kterého o něm bude Sněmovna moci diskutovat s panem premiérem, s panem ministrem průmyslu a obchodu a paní ministryní pro místní rozvoj a vyvodí důsledky. Ano, domnívám se, že je nezbytné tuto debatu uzavřít přijetím usnesení, ve kterém dá Poslanecká sněmovna vládě jasně najevo, že je nespokojená se způsobem, jakým se evropské peníze na rozšíření vysokorychlostního internetu čerpají. To ale trochu předbíhám. Prvním krokem je samozřejmě zařazení bodu na pořad schůze, o které vás tímto žádám. Opakuji, jde o 14 mld. korun z evropských fondů, jejichž využití v tomto případě je podle mého přesvědčení smysluplné a které bychom si opravdu neměli nechat utéct mezi prsty. Děkuji za pozornost.
Děkuji paní poslankyni Kovářové. Pan poslanec Jan Skopeček je dalším řádně přihlášeným k programu schůze. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji pěkně za slovo. Dobré odpoledne, dámy a pánové. Já mám návrh na zařazení bodu, který je trošku zvláštní. Je to vysvětlení tweetu premiéra Sobotky ze dne 25. 3. 2017. Jak pochopíte, dovolím si odcitovat ten tweet samotný: "Po zkušenosti se dvěma válkami, Mnichovem, nacistickou totalitou, životem za železnou oponou, s divokými 90. léty je dobře, že jsme součástí Evropské unie." Já považuji za neakceptovatelné, abychom srovnávali nacistickou minulost s 90. lety, která byla podle mého názoru bezprecedentní ukázkou svobody a růstu ekonomické výkonnosti naší země a budování demokracie v ČR. Myslím si, že není možné srovnávat tato dvě období v jedné větě, v jenom tweetu, či je dávat do kontextu. Rozumím, že může mít pan premiér horlivé spolupracovníky, kteří ten tweet napíší, nicméně myslím si, že po zralé úvaze když zjistí, že takový tweet se na jeho profilu objeví, tak by ho měl nechat smazat. Nicméně ten tweet na tom profilu je už několik dní, a přestože jsem prostřednictvím elektronické komunikace pana premiéra vyzýval k tomu, aby tento tweet smazal, tak se tam na jeho profilu objevuje nadále. [[(15.40 hodin)]] Já jenom připomenu, že v 90. letech se hrubý domácí produkt zvýšil ze 600 miliard na 2 biliony korun. Nominální průměrná mzda vzrostla z 3 tisíc na 12 tis. korun. Saldo státního rozpočtu v 90. letech bylo celkem minus 75 miliard korun, což je zhruba každoroční schodek této vlády. A stejně tak délka života se prodloužila o cca tři roky. To jsou ta divoká 90. léta. Já si myslím, že skutečně je možné mít na 90. léta různé názory. Je možné konfrontovat jednotlivé kroky transformace České republiky v těch 90. letech. Nicméně skutečně dávat do jedné věty a do jednoho kontextu nacistickou minulost, komunistickou totalitu, Mnichov a 90. léta je za čárou a není to hodno premiéra České republiky. Proto prosím, aby tento bod byl zařazen na tuto schůzi a pan premiér měl šanci vysvětlit, jak tento tweet myslel, protože se mi nechce věřit, že by i on sám dokázal hrůzy nacistické minulosti s 90. léty srovnávat. Děkuji pěkně za pozornost.
Já se omlouvám, ještě pane poslanče, prosím, jak přesně se ten bod má jmenovat.
Ten bod se má jmenovat Vysvětlení tweetu premiéra Bohuslava Sobotky ze dne 25. 3. 2017.
A chcete ho zařadit pouze do pořadu schůze. Nemáte žádné pevné datum... Tak. Dalším přihlášeným k programu schůze je paní poslankyně Alena Nohavová. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji za slovo, vážený pane předsedající. Já navrhuji předřazení bodu 185, sněmovní tisk 1042, který je navrhován projednat podle § 90, a to na středu 12. dubna po již pevně zařazených bodech.
Dopoledne ve středu. [[Poslankyně Nohavová: Dopoledne, ano.]] Děkuji.
Je to jednoduchá novela zákona o veřejném zdravotním pojištění. Jde vlastně o očkování seniorů nad 65 let proti pneumokokovým onemocněním. Pro tuto věkovou skupinu jsou dostupné v současné době dvě očkovací látky, z nichž jedna je plně hrazena a druhá je s doplatkem. Novela řeší to, aby obě očkovací látky byly bez doplatku, samozřejmě pro tuto věkovou skupinu. A na novele je shoda napříč politickým spektrem. Děkuji.
Děkuji, paní poslankyně. Posledním přihlášeným zatím je pan poslanec Matěj Fichtner. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Už jsem začal mít obavy, že se na mě nedostane. Dovolte mi jménem skupiny navrhovatelů podle § 86 odst. 6 jednacího řádu Poslanecké sněmovny vzít zpět návrh novely zákona o loteriích, která je evidována jako sněmovní tisk 169, a zároveň tedy navrhnout jeho vyřazení z dalšího programu schůze. Děkuji.
O tom nebudeme hlasovat. V případě, že se na tom shodujete všichni, tak to bereme na vědomí. Tak. Já přivolám naše kolegy z předsálí a budeme hlasovat o návrhu pořadu schůze, o návrzích, tak jak byly navrženy. Nejprve přistoupíme k hlasování o návrhu z grémia. Grémium navrhuje zařadit do pořadu 56. schůze nové body - vládní návrh na vyslovení předchozího souhlasu s návrhem rozhodnutí Rady, kterým se stanovuje víceletý rámec pro agenturu EU pro základní práva na období 2018 až 2022, sněmovní tisk 1076, a závěrečnou Zprávu vyšetřovací komise Poslanecké sněmovny pro vyšetření závažných uchýlení, která se stala při přípravě a realizaci stavby D47. Dále grémium navrhuje zařadit na čtvrtek 6. dubna po již pevně zařazených bodech 222, 223 a 224 body 217, sněmovní tisk 988, a 229, sněmovní tisk 1044, původně zařazeny na čtvrtek 13. 4. A jako šestý zařadit bod 221, sněmovní tisk 1000. Dále na středu 12. dubna od 18. hodin zařadit bod 285, Informace předsedy vlády o vystoupení Velké Británie z EU. Zařazení tohoto bodu bude platné pouze tehdy, bude-li tento den přítomen pan předseda vlády Bohuslav Sobotka. To byly návrhy z grémia, o kterých dám hlasovat. Zahajuji hlasování o návrzích z grémia. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Děkuji. Je to hlasování číslo 2. Přihlášeno je 167 poslankyň a poslanců, pro 148, proti žádný. Návrh byl přijat. Tak. A teď dále. Pan předseda Mihola navrhuje zařadit bod 28 a bod 73 na 5. 4. ve 14... Tedy bod 28 navrhuje zařadit na 5. 4. ve 14.30. Je to tak? O každém bodu zvlášť, pane předsedo? Ano. Takže bod 28 zařadit 5. 4. na 14.30. Zahájil jsem hlasování. Kdo je pro, nechť zvedne ruku, zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 3. Přihlášeno je 167 poslankyň a poslanců, pro 71, proti 67. Návrh nebyl přijat. Dále pan předseda Mihola navrhuje zařadit bod 73 na 12. 4. po bodu 57. Bod 73 na 12. 4. po bodu 57. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 4. Přihlášeno je 167 poslankyň a poslanců, pro 49, proti 80. Ani tento návrh nebyl přijat. Pan místopředseda Filip navrhuje bod 126, 132 a bod 201 na středu 5. 4. jako první až třetí bod odpoledního jednání ve 14.30. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 5. Přihlášeno je 168 poslankyň a poslanců, pro 38, proti 109. Návrh nebyl přijat. Pan místopředseda Vondráček bere zpět protikuřácký zákon - bod číslo 272. Pan poslanec Fiedler chce bod číslo 188, senátní návrh, novela občanského soudního řádu, zařadit - číslo sněmovního tisku je 499 - ve čtyřech alternativách, o kterých chce hlasovat o každé zvlášť. [[(15.50 hodin)]] První alternativa, zařazení bodu číslo 188, sněmovní tisk 499, na 5. 4. jako první bod bloku prvních čtení. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro? Kdo je proti? Je to hlasování číslo 6. Přihlášeno je 169 poslankyň a poslanců, pro 39, proti 81. Návrh nebyl přijat. Další alternativou je zařazení na 12. 4. jako druhý bod po případných druhých čteních, to je po bodu 57, sněmovní tisk 881. Zahajuji hlasování. Kdo je pro zařazení na 12. 4., nechť zvedne ruku, zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 7. Přihlášeno je 169 poslankyň a poslanců, pro 43, proti 67. Návrh nebyl přijat. Další alternativou je 26. 4. jako první bod bloku prvních čtení po třetích čteních. Zahájil jsem hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, ať zvedne ruku, zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 8. Přihlášeno je 169 poslankyň a poslanců, pro 42, proti 70. Návrh nebyl přijat. Poslední alternativou zařazení tohoto bodu je 26. 4. jako pátý bod po bloku prvních čtení po již pevně zařazených bodech. Zahájil jsem hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku, zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 9. Přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 39, proti 78. Ani tento návrh nebyl přijat. Teď tu máme oříšek. Paní poslankyně Jana Černochová žádá nejprve zařazení bodu 139, sněmovní tisk 1021, novela Ústavy, v těchto pěti alternativách: Jako první bod dnes po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 10. Přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 35, proti 75. Návrh nebyl přijat. Druhou alternativou je jako první bod zítra po třetích čteních. Zahájil jsem hlasování. Kdo je pro to, aby tento bod 139, sněmovní tisk 1021, byl zařazen zítra jako první bod po třetích čteních, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 11. Přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 34, proti 69. Návrh nebyl přijat. Alternativa C - první bod v pátek v 9 hodin. Zahajuji hlasování. Kdo je pro zařazení na pátek devátou hodinu dopolední, nechť zvedne ruku, zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 12. Přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 35, proti 64. Ani tento návrh nebyl přijat. Dále návrh na úterý 11. 4. po pevně zařazených bodech. Zahájil jsem hlasování o zařazení na úterý 11. 4. po pevně zařazených bodech. Kdo je pro, nechť zvedne ruku, zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 13. Přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 36, proti 70. Ani tento návrh nebyl přijat. Poslední alternativou je na středu 12. 4. po třetích čteních. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku, zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 14. Přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 36, proti 70. Ani tento návrh nebyl přijat. Dále paní poslankyně Černochová zařazuje bod číslo 184 také v pěti alternativách. Takže bod 184 - nejprve budeme hlasovat o zařazení tohoto bodu dnes po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování. Kdo je pro, nechť zvedne ruku, zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 15. Přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 32, proti 71. Návrh nebyl přijat. Dalším návrhem je zařazení bodu 184 zítra po třetích čteních. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku, zmáčkne tlačítko. Zítra po třetích čteních. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 16. Přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 40, proti 64. Návrh nebyl přijat. Dále bod 184 paní poslankyně navrhuje zařadit jako první bod v pátek v 9 hodin. Zahájil jsem hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku, zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 17. Přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 30, proti 72. Návrh nebyl přijat. Dalším návrhem je zařadit bod 184 v úterý na 11. 4. po pevně zařazených bodech, o čemž jsem zahájil hlasování. Kdo je pro, nechť zvedne ruku, zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 18. Přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 40, proti 65. Ani tento návrh nebyl přijat. A posledním hlasováním o bodu 184 je na středu 12. 4. po třetích čtení, o čemž jsem zahájil hlasování. Kdo je pro zařazení bodu 184 na středu 12. 4. po třetích čteních, nechť zvedne ruku, zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 19. Přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 39, proti 65. Návrh nebyl přijat. Dalším návrhem paní poslankyně Černochové je bod 164. I ten navrhuje v pěti variantách. To znamená dnes po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování o zařazení bodu 164 dnes po pevně zařazených bodech. Kdo je pro, nechť zvedne ruku, zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 20. Přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 53, proti 75. Návrh nebyl přijat. Druhá alternativa bod 164 zítra po třetích čteních. Zahajuji hlasování o zařazení bodu 164 zítra po třetích čteních. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 21. Přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 57, proti 66. Ani tento návrh nebyl přijat. Další alternativou je zařadit bod 164 v pátek v 9 hodin ráno. Zahajuji hlasování. Kdo je pro zařazení na pátek v 9 hodin ráno, nechť zvedne ruku, zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 22. Přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 52, proti 63. Návrh nebyl přijat. Dalším návrhem je zařazení bodu 164 na úterý 11. 4. po pevně zařazených bodech. Zahájil jsem hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku, zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 23. Přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 57, proti 67. Návrh nebyl přijat. A posledním hlasováním o bodu 164 je navržení na středu 12. 4. po třetích čteních. Zahájil jsem hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro středu 12. 4. po třetích čteních, nechť zvedne ruku, zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 24. Přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 61, proti 65. Návrh nebyl přijat. To byly návrhy paní poslankyně Černochové. Dále paní poslankyně Havlová navrhuje informaci ministra průmyslu a obchodu k ochraně spotřebitele v energetickém zákoně zařadit jako nový bod ve středu 5. 4. po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku, zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 25. Přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 42, proti 72. Návrh nebyl přijat. [[(16.00 hodin)]] Dále pan poslanec Vilímec navrhuje zařazení bodu číslo 24 ve dvou alternativách, nejprve 7. 4. po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování o zařazení bodu 24. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 26, přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 58, proti 70. Návrh nebyl přijat. Druhou alternativou je zařazení bodu 24 na 12. 4. po pevně zařazených bodech. Zahájil jsem hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 27, přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 62, proti 64. Návrh nebyl přijat. Dále pan poslanec Okamura navrhuje bod číslo 62 zařadit zítra po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 28, přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 24, proti 101. Návrh nebyl přijat. Pan poslanec Zahradník navrhuje přesunout bod číslo 1 na 11. 4. jako první bod jednání. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro přesunutí prvního bodu na 11. 4. jako první bod jednání, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 29, přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 23, proti 100. Návrh nebyl přijat. Pan poslanec Kolovratník navrhuje vyřadit bod změny v orgánech Poslanecké sněmovny. Je to bod 264. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 30, přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 145, proti 4. Návrh byl přijat. Paní poslankyně Markéta Pekarová Adamová navrhuje bod číslo 125 zařadit v úterý 11. 4. jako první bod po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 31, přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 60, proti 80. Návrh nebyl přijat. Pan poslanec Fiedler navrhuje zařazení nového bodu Uznání genocidy arménského lidu v Osmanské říši. Navrhuje to na 6. 4. na 11. hodinu. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 32, přihlášeno je 169 poslankyň a poslanců, pro 75, proti 42. Návrh nebyl přijat. Pan poslanec Martin Plíšek navrhuje zařadit bod číslo 27, což je návrh poslanců Martina Plíška, Jana Chvojky, Marka Bendy a Radka Vondráčka na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 85/1996 Sb., o advokacii, a to jako první bod po třetích čteních 26. 4. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 33, přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 125, proti 3. Návrh byl přijat. Paní poslankyně Nina Nováková navrhuje zařadit tisk 858, bod číslo 146, novela školského zákona, a to ve dvou variantách. Zítra jako pátý bod odpoledne. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 34, přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 53, proti 74. Návrh nebyl přijat. V druhé alternativě paní poslankyně Nováková navrhuje zařazení novely školského zákona, bod 146, na 12. 4. jako první bod prvních čtení. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 35, přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 62, proti 83. Návrh nebyl přijat. Pan předseda Jan Hamáček navrhuje zařazení bodu 159, sněmovního tisku 920, občanský zákoník, na středu 26. 4. po bodu 177. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 36 [[přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců]], pro 70, proti 54. Návrh nebyl přijat. Pan poslanec Václav Zemek navrhuje vyřadit bod číslo 12, sněmovní tisk 408, což je vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 38/1994 Sb., o zahraničním obchodu s vojenským materiálem. Navrhuje vyřadit druhé čtení. Bylo by asi logické vyřadit i třetí čtení. Jestli se s tím pan poslanec ztotožňuje, tak k tomu přidávám i bod 255, to je třetí čtení tohoto návrhu zákona. O vyřazení těchto obou bodů, druhého i třetího čtení - pokud nebude námitka proti mému postupu - dám hlasovat. Zahajuji hlasování o vyřazení druhého i třetího čtení, to je bodu 12 a 255, z pořadu schůze. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 37, přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 146, proti 4. Návrh byl přijat. Dalším návrhem je návrh paní poslankyně Věry Kovářové, která chce zařadit nový bod s názvem Potíže v čerpání evropských peněz na rozšíření vysokorychlostního internetu. Chce jej zařadit na čtvrtek 6. 4. jako čtvrtý bod po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 38, přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 80, proti 63. Návrh nebyl přijat. Pan poslanec Jan Skopeček navrhuje zařadit do pořadu schůze bod Vysvětlení tweetu premiéra Bohuslava Sobotky z 27. 3. 2017. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 39 přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 37, proti 73, tudíž pan premiér tweet nevysvětlí. [[(16.10 hodin)]] Paní poslankyně Alena Nohavová navrhuje zařadit bod 185, sněmovní tisk 1042, novelu zákona o veřejném zdravotním pojištění, na středu dopoledne 12. 4. po pevně zařazených bodech. Zahajuji hlasování o tomto návrhu. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 40, přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 70, proti 73. Návrh nebyl přijat. Pan poslanec Matěj Fichtner bere zpět novelu zákona o loteriích. O tom nehlasujeme. Tím jsme se vypořádali se všemi návrhy a budeme hlasovat o pořadu schůze jako celku se všemi návrhy. Zahajuji hlasování o návrhu pořadu schůze. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování 41, přihlášeno je 170 poslankyň a poslanců, pro 98, proti 37. Návrh byl přijat. Tím jsme se vypořádali s pořadem schůze. Pan předseda Hamáček se omlouvá dnes do konce jednacího dne z pracovních důvodů. Ještě jedna omluvenka. Prvním bodem dnešního jednání je