Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 38. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: gospod Anton Anderlič, Robert Battelli, Aurelio Juri, dr. Marko Pavliha od 18. ure dalje in gospod Alojz Sok. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA KAZENSKEGA ZAKONIKA V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Prosim, gospa Beblerjeva, proceduralno vprašanje.
Hvala, gospod podpredsednik. Dobro jutro. Lepo pozdravljeni! Gospod podpredsednik, jaz želim še enkrat v imenu poslanske skupine Socialnih demokratov predlagati, da se sprejme odločitev, da se ta točka dnevnega preloži na eno izmed prihodnjih sej. Mi smo včeraj predlagali umik z dnevnega reda tega zasedanja Državnega zbora, vendar ni bil naš predlog sprejet. Danes predlagamo, da vendarle po resnem, treznem premisleku, ob upoštevanju tudi opozoril predsednika republike in drugih pravnih strokovnjakov, tudi varuhinje človekovih pravic, ki menijo, da se kazenskega zakonika ne da in ne sme sprejemati na ta način, kot se to nam dogaja trenutno s tem predlogom novega kazenskega zakonika. Da bi torej vendarle sprejeli odločitev, da se obravnava tega predloga Kazenskega zakonika preloži na eno izmed prihodnjih sej in da v tem času vendarle lahko še proučimo, pretehtamo, premislimo, ali so predlagane spremembe kazenskega zakonika oziroma predlog novega, povsem novega kazenskega zakonika, utemeljene, smiselne in takšne, kot so predlagane tudi sprejemljive za demokratično državo, za državo, ki ji gre za ugled na področju spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Pozivam vas in prosim vas, da vendarle razmislite še enkrat in če ne drugega ne, uporabite vsaj čisto navadno zdravo kmečko pamet, ki govori o tem, da se takšnih zakonov, tako pomembne vsebine ne da in ne sme sprejemati tako rokohitrsko. Najmanj to je tisto, o čemer bi morali razmisliti. Predlagam, da se ta točka dnevnega reda preloži na eno izmed prihodnjih zasedanj Državnega zbora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Žal, spoštovana gospa poslanka, ne moremo ugoditi vašemu postopkovnemu predlogu, kajti to smo obravnavali že na prvem dnevu našega zasedanja 38. seje Državnega zbora, ko se je govorilo o dnevnem redu in smo o tem tudi glasovali. Dvakrat o tem glasovati ne moremo, zato tega predloga ne morem sprejeti. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. [[Oglašanje v dvorani.]] Oprostite, nisem videl. Gospod Potrč, proceduralno, prosim.
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsedujoči, kolegice in kolegi! Sicer mislim, da bi odločanje o preložitvi bilo mogoče, ker na začetku dnevnega reda smo odločali o tem, ali točko uvrstimo na dnevni red ali ne, vendar soglašam s predsedujočim, da bi najbrž rezultat ne bil kaj bistveno drugačen, kot je njegova odločitev. Zaradi tega bi v skladu z drugim odstavkom 65. člena rad sporočil, da poslanke in poslanci Socialnih demokratov pri tej točki od obrazložitve gospoda državnega sekretarja naprej pa do glasovanja ne bomo sodelovali. Prepričan sem, da smo storili dovolj in morda še preveč, da bi lahko tudi vladajoča koalicija, da bi lahko Vlada, da bi lahko Ministrstvo za pravosodje razumelo, da takšen način sprejemanja tako pomembne zakonodaje ni primeren pravni državi in demokratičnemu postopku in da se ne bo zgodilo nič, razen kaj dobrega, če se odločijo in sprejmejo naša opozorila. Računali smo na razum v okviru vladajoče koalicije, Vlade in Ministrstva za pravosodje, na žalost smo trkali na zaprta vrata, razuma na tej točki ni. Prepričani smo, da zaradi tega ni prav, da bi bilo škoda, da ne želimo prevzeti vse soodgovornosti za takšen postopek in tako vsebino Kazenskega zakonika, pa najbrž še nekaj zakonov, ki ga bodo po enakem postopku spremljali. Prepričani smo, da bo sprejem predlagane vsebine in po predlaganem postopku škodljiv za njegovo izvajanje v praksi. Sprejemati tako pomemben zakonik sprt z dobrim delom, da ne bom govoril o večini stroke, sprejemati tako pomemben zakonik ob tem, ko imajo dvom o njegovi vsebini in rešitvah tudi strokovne službe v okviru Vlade in v okviru Državnega zbora, sprejemati takšen zakonik ob tem, ko pomemben del izvajalcev tega zakona, ne glede na to, kakšen je njihov javni ugled, dvomi, da bo mogoče dosegati cilje, ki si jih je ta zakon zastavil, vse to je neodgovorno ravnanje. In pri tako neodgovornem ravnanju ne želimo sodelovati in želimo demonstrirati našo nelagodje, naš odpor proti takemu načinu dela Državnega zbora.
Hvala lepa. Gospod Potrč, povedali ste, da vaša poslanska skupina pri tej točki ne bo sodelovala. Gospa Majda Širca v imenu Poslanske skupine Zares. Prosim.
V imenu Poslanske skupine Zares. Tudi Poslanska skupina Zares nasprotuje načinu, kot ga izvaja Vlada pri pomembni vsebinski prenovi pravosodja. Ni sistemsko načrtovana niti strokovno spremljana. Prihaja do globokih posegov v pravni red, in to ne samo s kazenskim zakonikom, tudi z drugimi. In nekateri bodo še sledili. Prvikrat v mandatu te Vlade se z določenim zakonom, z njegovim predlogom, v celoti ni strinjala Zakonodajno-pravna služba Vlade. Tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora mu nasprotuje. Način spremljanja in sprejemanja kazenskega zakonika je zagotovo nespodoben. V večinskem delu se z njim ne strinja stroka in politika ji tukaj s težavo sledi ali pa stroko prireja svojim interesom. Pravzaprav se z zakonom na nek način strinjajo le tisti, ki so ga pisali. V Zares ne želimo biti priča in tudi botri zakonu, zaradi katerega bodo v prihodnosti težave in zaradi katerega zna biti, da bo prišlo še do nasprotnega učinka, to se pravi do še večjih sodnih zaostankov. Temu načinu smo se zavezali pri samem delovanju in obravnavi na matičnem odboru, kajti vedeli smo, da z amandmaji ni mogoče posegati in spreminjati že v začetku zgrešenega koncepta. Nedvomno je, in to je bilo večkrat povedano tudi z naše strani, da del sprememb, ki jih prinaša kazenski zakonik, je potrebnih. In te spremembe bi lahko v nadaljnjem razvoju doživele tudi še boljše rešitve. Ampak ste gluhi in slepi in ne prisluhnete tistim, ki vas dobronamerno opozarjajo, da je tak način dejansko nespodoben, predvsem pa za Slovenijo nekoristen. Zares niče botrovati takemu delu, noče sprožiti še prihodnjih težav, ki bodo prišle z novim zakonikom, zakonom o kazenskem postopku in menimo, da vsako sodelovanje v takem procesu je škodljivo in bi pomenilo nespodobno španovijo Zato bomo v Zares obstruirali obravnavo tega postopka in zapustili dvorano. Hvala.
hvala lepa. Torej ugotavljam, da tudi Poslanska skupina Zares ne bo sodelovala pri tej točki. Besedo ima gospod Sašo Peče v imenu poslanske skupine Lipa. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Dobro jutro. Lep pozdrav. Tudi v okviru Poslanske skupine Lipa se čutimo dolžne, da predvsem tiste prisotne, ki imajo glasovalno pravico, torej poslanke in poslance, obvestimo, da kot verjetno veste, imamo v okviru današnje razprave avtorizirane oziroma podpisane s strani Poslanske skupine Lipa tri amandmaje. Če Državni zbor omenjenih amandmajev med razpravo ne bo podprl oziroma v nadaljevalni fazi med samim glasovanja, bomo v okviru končnega glasovanja enako odločitev kot dve poslanski skupini pred nami uporabili poslovniško možnost obstrukcije tudi sami v okviru Poslanske skupine Lipa. Zdi se mi prav, da vas o tem obvestimo. Dejstvo je, da vedno bolj, vsak dan znova se kaže nepripravljenost na pogovor, nepripravljenost na komunikacijo v zasledovanju tistega cilja, da bi končno določeno zakonsko materijo izboljšali v korist vseh nas v tej naši državi. Glede na to, da pa imamo danes resnično zelo zahteven, po drugi strani pa zelo obsežen zakon, bi se mi zdelo oziroma se nam zdi v Poslanski skupini Lipa prav, da bi z obravnavo omenjenega zakona počakali in da bi malo več kot tri pravnike povabili k sodelovanju, glede na to, da je bila nekajkrat izražena želja po sodelovanju tako strokovne kot laične javnosti v povezavi s tem zakonom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Barovič v imenu Poslanske skupine SNS.
Hvala lepa. Mi predlogu Kazenskega zakonika v imenu Slovenske nacionalne stranke ne bomo nasprotovali in bomo vključeni ob obravnavi amandmajev in vsebine.
Hvala lepa. Menim, da lahko nadaljujemo z delom. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Prosim, gospod Robert Marolt državni sekretar na Ministrstvu za pravosodje, izvolite.
Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Danes je ponovno pred vami predlog novega kazenskega zakonika. Ker je bilo v zvezi s tem zakonom že veliko povedanega, bi rad podal le nekatere poudarke. Ponovo moram pojasniti, da se Ministrstvo za pravosodje pisanja predloga novega Kazenskega zakonika ni lotilo lahkomiselno. Izdelani predlog temelji na ugotovitvah in predlogih 12-letnih razprav na raznih sodniških in drugih strokovnih posvetih ter na raziskovalnem projektu sodobne usmeritve kazenskega materialnega prava, ki ga je za Ministrstvo za pravosodje izdelala Pravna fakulteta v Ljubljani. Prav tako je bil zakon v medresorskem usklajevanju ter v javni razpravi veliko dlje od sprejemanja običajnih zakonov. Ureditev kazenskih sankcij predloga novega kazenskega zakonika po eni strani sledi vrednosti zavarovane dobrine. Iz tega razloga je razumljivo, da za najhujša kazniva dejanja določa, omogoča izrek kazni dosmrtnega zapora. Na primer, za kaznivo dejanje genocida, za množične morilce, sociopate in podobno. Po drugi strani pa predlog novega zakonika sledi ideji o možni rehabilitaciji storilca. Tako je določena večja možnost prilagajanja sankcij storilcem kaznivih dejanj in bo tako podan tudi ugodnejši položaj za obsojence. Z amandmaji, o katerih bo danes glasoval Državni zbor, se širi možnost izvršitve zaporne kazni z delom v splošno korist. Predvidena bo tudi nadomestna kazen hišnega zapora za izrečeno kazen zapora do 9 mesecev. V novem kazenskem zakoniku ne bo več določbe o dejanju majhnega pomena iz 14. člena sedanjega Kazenskega zakonika. Takšne določbe namreč nimajo kazenski zakoniki zahodne Evrope. V našem kazenskem zakoniku je ostala kot naslednica inštituta neznatne družbene nevarnosti, ki ga novi kazenski zakonik iz teh razlogov ni povzel. V okviru določb zakona o kazenskem postopku so za državnega tožilca že sedaj podani podobni razlogi za postopek poravnavanja, odložitve kazenskega pregona ali opustitve kazenskega pregona oziroma odstopa od pregona. Predlog zakonika ukinja kaskadno odgovornost. Poudariti je treba, da se je v splošni razpravi pojavilo kar nekaj pripomb na to ureditev v prepričanju, da se s tem uvaja tako imenovani verbalni delikt. Takšno prepričanje ni pravilno. V primeru neznanega avtorja ali drugih ovir za pregon avtorja bo v novem kazenskem zakoniku podana le možnost krivdne odgovornosti odgovornega urednika in ne več objektivne odgovornosti, kot je v sedaj veljavnem kazenskem zakoniku. Tako bo lahko odgovorni urednik obtožen le javne objave kaznivih dejanj zoper čast in dobro ime po 166. členu Kazenskega zakonika, ob neznanem avtorju ali ovirah za njegov pregon pa bo odgovorni urednik postavljen v bistveno ugodnejši obrambni položaj. Za obsodbo mu bo treba dokazati krivdo v obliki naklepa, imel bo možnost ugovora z dokazom resnice, možnost izključitve protipravnosti, ko ne bo šlo za namen zaničevanja, možnost odpustitve kazni. Vseh teh obrambnih možnosti pri kaskadni odgovornosti odgovorni urednik in ostali našteti po sedaj veljavnem kazenskem zakoniku nimajo. Na današnji seji boste odločali tudi o amandmajih glede tako imenovanih terorističnih kaznivih dejanj. Amandmaji so bili pripravljeni v sodelovanju z Zakonodajno-pravno službo Državnega zbora in sledijo zadnjemu poročilu Evropske komisije, ki temelji na Okvirnem sklepu o boju proti terorizmu. Ob tem moram poudariti, da so prav v petek prejšnji teden ministri za pravosodje na Svetu ministrov za pravosodje in notranje zadeve dosegli soglasje o Predlogu dopolnitve Okvirnega sklepa. S predlogom bodo v zakonodajo Evropske unije vključena nova kazniva dejanja, javno pozivanje k storitvi terorističnega kaznivega dejanja, novačenje za terorizem in usposabljanje za terorizem. Spoštovani! Predlog novega zakonika [[...]] [[Opozorilni znak za konec.]] Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku gospodu Dragu Korenu za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala, predsedujoči, za besedo. Lep pozdrav predstavnikom ministrstva, poslankam in poslancem! Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na 50. nujni seji obravnaval predlog kazenskega zakonika. O predlogu kazenskega zakonika je odbor pripravil tudi javno predstavitev mnenj. Državni zbor pa je o predlogu zakonika na 37. redni seji opravil splošno razpravo in sklenil, da je predlog zakonika primeren za nadaljnjo obravnavo. Na seji odbora sta poslanca Poslanske skupine SD tudi obstruirala ta zakonik. V začetku je predstavnik predlagatelja, minister za pravosodje dr. Lovro Šturm, v dodatni obrazložitvi predstavil nekatere bistvene določbe predloga zakonika, ki so bile v dosedanji javni razpravi, kot v obravnavi največkrat izpostavljene. Poudaril je, da je Ministrstvo za pravosodje predlog novega kazenskega zakonika pripravilo v soglasju s priznanimi pravnimi strokovnjaki ter ob upoštevanju ugotovitev v 12-letnih razpravah na različnih sodniških in drugih strokovnih posvetih ter na podlagi raziskovalnega projekta sodobne usmeritve kazenskega materialnega prava, ki ga je za ministrstvo izdelala Pravna fakulteta v Ljubljani. Ureditev kazenskih sankcij predloga zakonika po eni strani sledi vrednosti varovane dobrine. Iz tega razloga za najhujša kazniva dejanja omogoča izrek kazni dosmrtnega zapora. Po drugi strani pa predlog zakonika sledi tudi ideji o možni rehabilitaciji storilca. Tako je predvidena večja možnost prilagajanja sankcij storilcem kaznivih dejanj. Predlog pod določenimi pogoji omogoča tudi prestajanje kazni zapora na prostosti, vendar z delom v korist humanitarnih organizacij ali v korist lokalnih skupnosti. Predstavnik Zakonodajno-pravne službe je povedal, da amandmaji poslanskih skupin SDS, NSi in SLS v precejšnji meri upoštevajo predvsem tiste pripombe njihove službe, ki so bile oblikovane k posebnemu delu predloga zakonika. Amandmaji tako ne odgovarjajo na vse pripombe njihove službe, predvsem ne na tiste, oblikovane k splošnemu delu. Ob tem se predstavnik Zakonodajno-pravne službe ni strinjal z oceno predlagatelja, da so bile njihove pripombe predvsem terminološke, ampak so ob upoštevanju novega koncepta kazenskega zakonika opozarjali tudi na notranjo skladnost predlaganih rešitev. V razpravi o posameznih amandmajih je predstavnik Zakonodajno-pravne službe podal še nekatera opozorila, ki so bila usmerjena predvsem k večji jasnosti in notranji konsistentnosti predlaganih rešitev. Predlagani pa so bili tudi nekateri redakcijski popravki besedila. V razpravi o posameznih amandmajih so bili posebej predstavljeni amandmaji Poslanske skupine Lipa. Glede na to so člani odbora največ razprave namenili predvsem amandmajem od 170. do 174. člena iz poglavja kaznivega dejanja zoper spolno nedotakljivost, kjer je Poslanska skupina Lipa predlagala dvig predpisanih kazni za ta kazniva dejanja, predvsem spodnjega minimuma, saj po njihovem mnenju sodijo med najhujša kazniva dejanja. Predstavnik predlagatelja se je v tem strinjal, da gre za izjemno huda kazniva dejanja, vendar je opozoril, da mora biti predpisana kazen uravnotežena tudi z vidika drugih hudih kaznivih dejanj in zanje predpisanih kazni. Ob tem je poudaril, da bodo storilci teh kaznivih dejanj ustrezneje obravnavani tudi zaradi nove opredelitve nadaljevanega kaznivega dejanja, ki se bo lahko uporabila le za premoženjska kazniva dejanja, na področju kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivosti pa te koncepcije ne bo več mogoče uporabiti. Odbor je sprejel precej amandmajev poslanskih skupin SDS, NSi in pa SLS, kot svojega pa je sprejel amandma k 133. členu in k 234. členu. Glede na sprejete amandmaje je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala.
Hvala lepa. Ker je zbor na 37. seji opravil prvo obravnavo predloga zakona, predstavitev stališč poslanskih skupin ni možna. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 21.4.2008. Amandmajev je kar dosti. Prehajamo na dva amandmaja k 86. členu. Prvega je predlagala skupina koalicijskih poslanskih skupin, drugega pa Poslanska skupina Lipa. Želi kdo besedo? K vašemu amandmaju številka 2, k 86. členu? Prosim.
Hvala lepa. Dovolite, gospod predsedujoči, da združim številko 1 in številko 2 v okviru amandmaja k 86. členu, vsaj takšna je bila praska do sedaj. Kar se tiče prvega amandmaja. Prvi amandma, ki so ga vložili predstavniki vladne koalicije, jasno nakazuje na to, kako zelo dodelan je Kazenski zakonik, ki ga je pripravila Vlada oziroma Ministrstvo za pravosodje. Še dober teden dni nazaj, ko se je vsebina tega zakona obravnavala v okviru matičnega delovnega telesa, Vlada in vladni predstavniki niso vedeli, da bi bilo smiselno v okviru 86. člena zapisati, to je tam, kjer govorimo o, ne bom rekla javnih delih, ampak o tako imenovanem delu v splošno korist, da lahko to delo opravljajo tudi tisti, ki so sicer obsojeni na zaporno kazen do dveh let. V osnovnem predlogu je bilo zapisano zgolj do enega leta. Danes po dobrem tednu dni spreminjajo, ker si je Vlada premislila, ker je Vlada dojela, da bi bilo morda smiselno napisati zaporno kazen do dveh let. To samo kaže na nedorečenost Vlade, na nedoslednost Vlade in na nestrokoven pristop pripravljavca k temu obširnemu zakonu, Kazenskemu zakoniku, ki na novo določa sistem kazni v naši državi. Ampak v osnovi v poslanski skupini Lipa podpiramo tudi tako imenovano delo v splošno korist oziroma splošno koristno delo, namesto prestajanja zaporne kazni. Podpiramo tudi tisto dopolnilo, ki ga predlagajo koalicijske stranke, kjer se na novo dodaja, da tega dela ne morejo opravljati osebe, ki so storile kaznivo dejanje zoper spolno nedotakljivost. Ampak dovolite, spoštovane kolegice in kolegi, veste, kaj so zapisali v obrazložitev vladni predstavniki. Zaradi zavrženosti deliktov zoper spolno nedotakljivosti je izključena možnost izvršitve kazni pri tovrstnih dejanjih z delom v splošno korist, kajti po njihovem mnenju takšna ureditev po vsej verjetnosti tudi ne bi bila učinkovita. Jaz se sprašujem, kje je strokovnost, tudi v okviru obrazložitve. Po vsej verjetnosti, pravijo, takšna kazen ne bi bila učinkovita. V prvi vrsti, spoštovane kolegice in kolegi, mora biti v ospredju zaščita potencialnih žrtev. To bi sodilo v obrazložitev. Še enkrat poudarjam, da takšen pristop Vlade, Ministrstva za pravosodje, ki je pripravljalo zakon in vladne koalicije, kaže na totalno neresnost pri tako pomembni zadevi ali zakonu, kot je Kazenski zakonik. V nadaljevanju se želim osredotočiti na drugi amandma v okviru 86. člena, ki dodaja peti odstavek. To pa je tisti člen, ki določa Ministrstvu za pravosodje v sodelovanju z resornimi ministrstvi, da pripravi podzakonski akt, kjer bodo podrobneje opredeljene tiste funkcije oziroma izvajalci, ki lahko sodelujejo v okviru dela v splošno korist. Zaenkrat je namreč vsebina 86. člena popolnoma nedodelana in pušča proste roke, ne vem, sodišču. Jaz želim opozoriti na to, da je, in taka je tudi praksa v ostalih državah, tudi Evropske unije, ki smo ji nenazadnje tudi zavezani v okviru naše ustave, praksa je, da se lahko tovrstno delo, ki je, neka alternativa prestajanju zaporne kazni, ampak samo za tiste storilce kaznivih dejanj, ki opravijo ali storijo lažje kaznivo dejanje. Se pravi, da se lahko kazen prestaja v okviru splošno koristnih del, naj si bo v domovih upokojencev, kjer jaz vidim v slovenskem prostoru zelo dobro možnost in tudi potrebe, naj si bo v okviru ostalih javnih del, v okviru urejanja prostorov na lokalnem nivoju, naj si bo tudi kot pomoč mladostnikom, ki imajo težave v šoli, ki imajo težave z vključevanjem v družbo. Ampak zakon tega ne določa in jaz se bojim, če ne bomo jasneje opredelili in nakazali, kdo je tisti, ki je odgovoren v naši državi, da sestavi pravilnik teh splošno koristnih del, ki jih lahko opravljajo ljudje, ki so obsojeni zaradi kaznivega dejanja, potem bomo zopet dopuščali, da bo zadeva ostala popolnoma neurejena. Še ena možnost, ki jo vidim v okviru splošno koristnih del za zapornike oziroma storilce kaznivih dejanj. Jaz vem, pa verjamem, da tudi ostali poslanke in poslanci dobro veste, da je problematika zavrženih živali v naši državi velika. Da niso urejena zavetišča, da se zavetišča srečujejo tako s kadrovskimi težavami kot tudi finančnimi težavami. Zakaj ne bi vključili tudi zapornikov oziroma storilcev kaznivih dejanj v to vrsto splošno koristnih del, da bi pomagali v zavetiščih oziroma skrbeli za svoje lastne živali. Gre za zelo dober, vzgojni program, ki ima pozitivne rezultate tudi na obsojence oziroma storilce kaznivih dejanj. Zelo dobri rezultati prihajajo iz Amerike, Švedske, če se osredotočim na Evropsko unijo. Tako prosim, spoštovani predlagatelji, da razmislite o tej možnosti, ki vam jo ponujamo v okviru Poslanske skupine Lipa. Se pravi, da Ministrstvo za pravosodje, nenazadnje v sodelovanju z ostalimi resornimi ministrstvi - to so Ministrstvo za zdravje, Ministrstvo za šolstvo, tudi Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve, nenazadnje gre za splošno koristna dela, ki lahko sodijo v okvir Ministrstva za delo, tako imenovana javna dela, da torej Ministrstvo za pravosodje pripravi podzakonski akt, s katerim podrobneje določi način, postopek in seznam področij opravljanja dela v korist humanitarnih organizacij ali lokalne skupnosti. In seveda tudi poročanje in izvajanje nadzora nad delom izvajalcev in ponudnikov omenjenega dela. Nenazadnje nekdo mora bdeti nad izvrševanjem neke kazenske sankcije, ki jo določi Ministrstvo za pravosodje. In prav je, da se določi tudi organ, ki je pristojen in bo nadzoroval delo zapornikov oziroma delo ljudi, ki so obsojeni za kaznivo dejanje na kazen, ki sodi v sklop 86. člena.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati o 86. členu? Gospod državni sekretar, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Ker smo bili izzvani pri tem členu, se kar takoj javljam. Dejstvo je, da način izvrševanja kazenskih sankcij ne sodi v Kazenski zakonik, pač pa imamo za to poseben zakon o izvrševanju kazenskih sankcij. Zato bomo proučili, če bi to možnost potem vključili v novelo zakona o izvrševanju kazenskih sankcij, ki je pa tudi že v obravnavi v Državnem zboru. Pri tem moram samo še nekaj pojasniti. Izvajanje alternative, se pravi, izvajanje dela v splošno korist in druge alternativne sankcije, za to je pristojno resorno Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve, kajti za izvajanje teh alternativ so zadolženi centri za socialno delo, seveda v sodelovanju z Zavodom za zaposlovanje. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Boštjan Zagorac, imate besedo.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Spoštovani prisotni! S tem drugim amandmajem dajemo poslankam in poslancem možnost, da tisti, ki je pristojen za določitev kazni, določi tudi alternativno kazen v primeru ali pa v odvisnosti od kaznivega dejanja, ki je bilo povzročeno, ne pa da se to prelaga na Ministrstvo za delo. Če skušam biti bolj konkreten in bolj plastičen. Nekdo, ki je povzročil smrt s prometno nesrečo, recimo, pod vplivom alkohola, se mi zdi, da ni primerno, da se mu bo javno delo določilo s sajenjem rožic v korist lokalne skupnosti. Se mi zdi, da za takega človeka bi bilo primerno, ne vem, da bi v javno korist skrbel za čistočo na patologiji določene bolnišnice. Kajti samo to predstavlja alternativo v korist javnega dela v sorazmerju s kaznivim dejanjem, ki ga je povzročil. In tu dajemo to možnost, zato verjamem, da jo boste z veseljem podprli. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo? Gospod Kovačič, prosim.
Hvala lepa. Malo sem presenečen nad razpravo, ki se nanaša na to, da če se pripravljajo v zadnji fazi neki amandmaji, ki so posledica dosedanje precej dolgotrajne razprave, je tudi to predmet kritike, kot bi bil predmet kritike, če amandmajev sploh ne bi bilo. In če so amandmaji, naj bi bilo to dokaz za to, da zakon ni bil dobro pripravljen. Če pa amandmajev ni, je pa kritika, češ, Vlada in koalicija ne prisluhneta nobenim predlogom, ki so bili izrečeni, in tako naprej. Ne vem, zakaj takšna dvojna merila. Kar se tiče pa drugega predloga pod točko 2, bi pa povedal naslednje. Vsekakor vsebina tega predloga je pozitivna, kajti pravilno je, da se pripravi način, postopek in seznam tistih področij, kjer se naj bi delala dela v javno korist oziroma v splošno korist, in ne, kot pravi predlagatelj, v korist humanitarnih organizacij ali lokalne skupnosti, kar verjetno zaradi zmote oziroma pomote tako navaja - torej, za delo v splošno korist. Vendar pa je vprašanje, če ta zadeva sodi v Kazenski zakonik. Po vsej verjetnosti ne, vsebinsko bi bila to neustrezna rešitev, če bi bilo to zapisano v tem Kazenskem zakoniku, ki vendar na splošno določa obseg, vsebino in seznam kaznivih dejanj. To je bolj materija, kot je bilo tudi že rečeno, zakona o izvrševanju kazenskih sankcij. To je zakon, ki ureja način, postopek in tako naprej izvrševanja kazenskih sankcij, ki so v nekem drugem zakonu, kot je kazenski zakonik, zapisani. In seveda znotraj centrov za socialno delo, znotraj ministrstva in v sodelovanju z njimi bi bilo to na tak način primerno urediti. S tega vidika bi težko podprl tak amandma, ki pa je prav gotovo dobrodošel za to, da se potem v tistih ustreznih oziroma v tistih zakonih, kjer je to primerno in tudi tam, kjer se bodo izvajale te zadeve in kjer se bodo pripravljale, da tam potem to področje tudi natančno uredijo. Hvala.
Hvala lepa. Še enkrat prijava za razpravo. Besedo ima gospa Barbara Žgajner Tavš.
Hvala lepa, še enkrat za besedo. Poglejte, amandma daje samo neko pravnoformalno obliko oziroma zavezo Ministrstvu za pravosodje, da pripravi v okviru podzakonskega akta oziroma nekega drugega akta podrobnejša navodila, na kakšen način, pod katerimi pogoji in kdo je pristojen za nadzor teh del, ki se bodo izvrševala v neko splošno družbeno korist. Tukaj ne gre za čisto enostaven sistem javnih del, kot ga poznamo v našem pravnem redu. Gre za splošno družbeno koristna dela, ki jih opravljajo ljudje, ki so obsojeni zaradi nekega kaznivega dejanja. Ne samo zaradi enostavnega prekrška. Storili so kaznivo dejanje. In ti ljudje morajo biti v nek nov sistem, v alternativni sistem prestajanja kazni vključeni pod nekimi jasno določenimi pravili. Teh pravil danes ni, tega sistema danes ni. Imamo kazenski zakonik, ki določa neko alternativno kazen oziroma možnost alternativne kazni, istočasno pa na drugi strani nimamo podrobnejšega pravilnika, ki bi urejal ta sistem, način prestajanja kazni. Samo to je. V Poslanski skupini Lipa smo prepričani, če ne bomo imeli tudi na tem področju dodelanega sistema, potem ne bomo vedeli, kdo pije in kdo plača v naši državi. Ti ljudje bodo prepuščeni sami sebi. Verjamem, da veste, če v zakonu ni jasno določenih teh zadev, teh pravil, potem, pa nič kolikokrat se je to že zgodilo v našem sistemu, pridemo do zakonske luknje, ker si zakon lahko vsak razlaga po svoje. Tukaj pa gre za, po moji oceni, preveč občutljivo področje. Še enkrat poudarjam, gre za storilce kaznivih dejanj, ki so pravnomočno obsojeni na zaporno kazen do dveh let. In mi puščamo proste roke, ne vem, komu. Kdo bo skrbel, pod kakšnimi pogoji in na kakšen način, da se bo to splošno družbeno koristno delo izvajalo, v korist enih in drugih, predvsem pa v korist celotne družbe?
Hvala lepa. Gospod Aleš Gulič, prosim.
Spoštovani predsedujoči, cenjene kolegice in kolegi, gospod minister. Tako kot na sploh velja za predlog Kazenskega zakonika, ki ga sedaj že nekaj časa obravnavamo ali pa pospešeno sprejemamo, kot da bi se ne vem kam mudilo, velja to tudi za nekatere rešitve, ki so jih prinesli amandmaji. O sprejemanju teh amandmajev bom tako bolj za javnost kot za vas povedal, da so bili na zadnji seji Odbora za notranjo politiko sprejeti v super ekspresnem tempu, nekaj čez 40 sekund na en amandma, vključno z njegovim branjem, glasovanjem. Tako približno se je to dogajalo, kot da bi šlo za licitacijo ali pa za konjske dirke. Če bi preračunali, da je bilo vendarle ob nekaterih amandmajih nekaj besed, potem bi se ta številka še znižala. Govorimo pa o kazenskem zakoniku, ki predstavlja normo tudi za kakšen drug zakon in pa za podzakonske akte, ki še daleč od tega, da bi bili pripravljeni. Vse to govori o nečem, kar je moralno sporno. Tako hitro sprejemati in tako na silo sprejemati zakon, ki vpliva na čisto vse državljane, in še na kakšno drugo reč, ki je tesno povezana z našim vsakdanjim življenjem, je pravzaprav nasilje nad državljani. In zaradi tega samemu zakonu nasprotujemo. Nasprotujemo pa tudi načinu, kako se ga vzpostavlja in kako se ga normira. Na tisti seji sem se jaz dotaknil tudi nekaterih drugih zadev. Poleg tega, da ta kazenski zakonik postavlja normo znotraj kazenskega prava in določa potem tudi druge zakone, ki so vezani nanj, je tako obširen in tudi tako terminološko poln, da vzpostavlja tudi jezikovno normo. Ta gre pa daleč čez tisto, čemur rečemo "jus", ampak gre tudi v jezik. Tukaj pa ni bilo napravljeno nič pametnega, nobene preciznosti, nobene natančnosti. Tudi službe Vlade in Državnega zbora, ki se ukvarjajo s tem so na to opozarjale ali direktno ali indirektno pri tem seveda, ko so poskušale vendarle z amandmaji rešiti zadevo, pa vsaj v nekaterih primerih to ni uspelo. Jaz še vedno mislim, da bi bilo treba vse skupaj vrniti v neko stanje pred sprejemanjem, se pravi, ko se o zakonu še razpravlja, ko se ga da tudi filigransko obdelati, ko se tolerance zmanjšajo, ko ni vse tako ohlapno, ponekod pa seveda tako tesno, da pravzaprav stvar ne bo mogla delovati. V imenu Poslanske skupine Liberalne demokracije napovedujem obstrukcijo ob tej točki in tudi ob glasovanju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gulič, jaz sem vam dal besedo, ko ste se prijavili in smo obravnavali 86. člen. Bilo bi prav, če bi povedali, da imate proceduralno vprašanje in sprejemam to vaše obvestilo, da se pri tej točki ne boste udeležili več. Hvala. Prosil bi pa v nadaljevanju, kdor bo še razpravljal, da je bilo napovedano, da razpravljamo o amandmaju k 86. členu in prosim, držal se bom tega, da bom vodil razpravo o posameznih členih, ne o zakonu, ampak o posameznih členih. Prosim, gospod Zagorac imate besedo.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Prav je tako, da se držite tega, da govorimo o tem, o čemer razpravljamo. Spoštovanemu kolegu Kovačiču samo eno pojasnilo. Druga točka predstavitve zakona, kot ga je pripravila Vlada, bom rekel tretja alineja 10. točke pod drugim poglavjem pravi sledeče: "Prestajanje kazni zapora na prostosti z delom v korist humanitarnih organizacij ali lokalne skupnosti bo možen pri izrečeni kazni zapora do enega leta." Zdaj ste dvignili na dve. Torej naš amandma le sodi tudi v ta zakon, kajti zdi se mi, da s podzakonskim predpisom tega zakona bi bilo pa v redu urediti tudi dejstvo. na kakšen način, se bo ta sankcija oziroma ta alternativa o prestajanju kazni opredelila. Ne govoriti, lahko bi ga vrgli tudi v Zakon o zdravstvenem zavarovanju, če bi vam tako ustrezalo, pa če bi vam minister sugeriral. Spoštovani gospod Kovačič, zakona oziroma vaše obrazložitve, obrazložitve Vlade je treba prebrati v celoti. Hvala.
Hvala lepa. Še enkrat odpiram prijavo. Gospod Janez Drobnič, prosim.
Hvala lepa za besedo. Tudi ta člen in tudi amandmaji govorijo o tem, da je bilo potrebno spremeniti Kazenski zakon, da ni potrebno nič čakati in da je vrsta novosti v tem zakonu, ki se na sodoben način lotevajo kaznivih dejanj v sodobni družbi. Zdaj pa še konkretno k temu amandmaju. Alternativno služenje kazni je dobra rešitev, zlasti ko se srečujemo z vse težjimi problemi prostorskih namestitev izvrševanja kazenskih sankcij, ker ni zadosti kapacitet. Poleg tega pa vemo, da lahko takšen način služenja pripomore tudi k samemu storilcu, da se bolj zaveda svojih dejanj, da na uspešnejši način lahko posegamo v tako imenovano rehabilitacijo, če sploh lahko posegamo v rehabilitacijo. Pri najtežjih kaznivih dejanjih zagotovo ne. Pri serijskih morilcih, psihopatih, kjer je trdno zasidrano to problematično jedro, zagotovo ne moremo posegati s takšno alternativno kaznijo, zato je tudi seveda omejitev do dveh let, torej za tistega, ki je obsojen do dveh let zapora. Kar pa se tiče drugega amandmaja. Čisto nič ne dvomim v dobronamernost tega amandmaja. Vendar če imamo v našem pravnem sistemu, v tem sistemu izvrševanja kazenskih sankcij in Kazenskega zakonika in ostalih aktov tako razdeljeno, da je poseben zakon o izvrševanju kazenskih sankcij, potem zagotovo ta določba spada tja v tisti zakon. Sicer bi prišlo do določenih nesporazumov in tudi motenja. Poleg tega pa sam smatram, da je v smislu izvedbe te alternativne kazni potrebno že v zakonu določiti stvari, ki spadajo v zakon, ker ni diskrecijska pravica posameznega ministra, ki bi lahko opredelil v podzakonskem aktu. Če bi se dobro spustili v podzakonske akte v slovenskem pravnem sistemu, bi naleteli na vrsto težav, kjer je šlo za preseganje pooblastil, v preseganje pooblastil posameznega ministra, da je s podzakonskim aktom posegel v določanje pravic in tistega, kar njemu ne pritiče. Zato predlagam, da se duh in vsebina tega drugega amandmaja pa vendarle inkorporira, vključi v zakon o izvrševanju kazenskih sankcij. Pa ne samo to. Tudi tisto, kar je še potrebno določiti, da ne prišlo slučajno ministru na um, na pamet, da bi sam določal s podzakonskimi akti pravno materijo in obseg pravic ali kaj podobnega, kar mu ne pritiče. Zato tudi ne podpiram drugega amandmaja.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Dimitrij Kovačič. Prosim.
Hvala lepa. Način sprejemanja amandmajev ni nikakršen dokaz o tem, ali je postopek korekten ali ne. Če so se amandmaji sprejemali na delovnem telesu relativno hitro, to pomeni samo to, da je bila razprava kratka povsod tam, kjer ni nihče razpravljal. Kar pomeni, da so vsi prisotni razumeli vsebino amandmaja in so potem na podlagi glasovanja odločili, ali je kakšen posamezni amandma bil sprejet ali ne. Kar pa se tiče tega drugega predloga amandmaja, pa še enkrat ponavljam, da je bilo v postopku sprejemanja besedilo opravljenega dela v korist humanitarnih organizacij ali lokalne skupnosti že spremenjeno v delo v splošno korist. In zato sem povedal, da ta dikcija v tem amandmaju je zmotna, ker pač predlagatelj očitno tega ni vedel, da je bilo to že spremenjeno v dikcijo dela v splošno korist. Kar pa se tiče same vsebine, je pa to tako. Če se to tukaj zapiše, da minister izda podzakonski akt, je po eni strani to, kar je povedal ravnokar moj predgovornik, nesprejemljivo. Minister namreč ne more mimo tistega, kar zakon določa, nekaj predpisovati, čeprav bi teoretično lahko, kajti še vedno ga veže okvir zakona, ampak bistvo je to, da kazenski zakonik za nobeno kazen, ki jo predpisuje, ne določa, da naj bi minister s podzakonskim aktom način, postopek in seznam podrobno uredil s podzakonskim aktom, tudi ne za kazen zapora. Kazenski zakonik določa kazni, določa kazen zapora, določa denarne kazni, v tem primeru določa to alternativno kazen. Zakon o izvrševanju kazenskih sankcij pa je tisti, ki potem to, kar sedaj tukaj predlagatelji predlagate, na ta način določi. In zato ta amandma ni primeren, da se sprejme, ker bi bil v tem primeru izjema od koncepta kazenskega zakonika, ki je okvir za vse kazenske sankcije, ki so tukaj predpisane. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Horvat.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister s sodelavcema! Spoštovane kolegice in kolegi! Najprej želim izraziti v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije obžalovanje, da velik del opozicije ne sodeluje pri tej razpravi. Edini argument, ki sem ga zaznal s strani opozicije, je ta, da se nam baje nekam zelo mudi. To ni noben argument. In na nek način tudi pisanje eminentnega gospoda z najvišjim akademskim naslovom, gospoda iz pravne stroke, z naslovom članka Zakaj in komu se tako mudi? je pravzaprav žalitev za vse, ki so sodelovali pri tej izjemno zahtevni materiji. Pa samo toliko, gospod podpredsednik v splošnem. Sedaj pa o drugem amandmaju naših kolegov iz Lipe k 86. členu in moja obrazložitev, zakaj tega amandmaja ne morem podpreti. Nekateri moji predgovorniki so že povedali, da ta amandma pravzaprav, če že, bi bolj spadal v tako imenovani ZIKS, zakon o izvrševanju kazenskih sankcij, ne pa v kazenski zakonik. Kazenski zakonik sicer določa najbolj splošne določbe glede izvrševanja kazenskih sankcij. Prav tako se sprašujem ali se je morda zapisalo ali zareklo kolegom iz Lipe, kjer govorijo o delu v korist humanitarnih organizacij ali lokalne skupnosti. Jaz razumem, da s to dikcijo pravzaprav podpirajo idejo, ki je zapisana v zakonu, da se lahko kazenske sankcije izvajajo tudi z nekimi alternativnimi izvedbami, ampak ne v korist, če bom zdaj točno citiral besedilo zakona, ne v korist humanitarnih organizacij ali lokalne skupnosti, ampak, če dovolite, da preberem četrti odstavek 86. člena: "Kazen zapora do enega leta se lahko izvrši tudi tako, da obsojeni namesto kazni zapora opravi v obdobju najmanj enega leta delo v splošno korist. [[Se pravi, gre za delo v splošno korist]] , najmanj 80 ali največ 240 ur." Se pravi, pravi terminus ali prava besedna zveza je "delo v splošno korist" in ne "delo v korist humanitarnih organizacij." Namen je sicer dober, se absolutno s tem strinjam. Amandmaja tudi ne morem podpreti, ker je nesmiselno Ministrstvu za pravosodje nalagati obveznosti, da pripravi nek pravilnik, kako bi se to delo v splošno korist reguliralo, kako bi naj bilo natančneje definirano in kako bi naj se potem tudi nadziralo. To je gotovo področje, oziroma to delo v splošno korist je področje, ki spada v nek drug resor, konkretneje v resor Ministrstva za delo, družino in socialne zadeve. Ideja amandmaja je torej dobra, torej pozdravlja alternativno izvajanje kazenskih sankcij, vendar ne bi bilo dobro, da bi jo umestili v Kazenski zakonik. Enostavno ne sodi v ta 86. člen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Martin Mikolič, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Lepo pozdravljeni spoštovani minister s sodelavci, spoštovane kolegice in kolegi! Jaz moram povedati, da podpiram to alternativno služenje kazni oziroma to splošno koristno delo, ampak vam po resnici povem, nisem preveč navdušen ne nad prvim, ne nad drugim amandmajem. Zakaj? Zaradi tega, ker tukaj ta dva amandmaja pravzaprav potegneta za seboj velike obveznosti. Jaz pričakujem to, kar je napisano v prvem amandmaju, če bo prvi amandma sprejet, bo potrebno prav gotovo marsikaj narediti. Mi še sedaj poznamo določene, če lahko rečem, blage oblike kazni predvsem pri teh mladoletnikih, ki opravljajo tako imenovano splošno koristno delo. Ampak to res poteka preko centra za socialno delo. Vključen je center za socialno delo, prav gotovo pa morajo biti vključene tudi te druge institucije oziroma ustanove, kjer se to delo opravlja. In nekaj podobnega pričakujem potem tudi tu. Veste, to se pa predvsem nanaša na drugi amandma, ker sem tudi jaz mnenja, da ne more Ministrstvo za pravosodje neke podzakonske akte napisati, nek pravilnik, če pa bodo pri tej zadevi pravzaprav morali biti vključeni tudi tisti, ki bodo, če lahko tako rečem, pod narekovaji, "izvajalci" tega. In jaz si brez teh ne predstavljam, da bo potem minister za pravosodje nek pravilnik napisal, ki bo veljal potem za tiste ustanove, kjer bi naj ta, ki prestaja to kazen, ki mu je bila naložena kazen in potem alternativna rešitev, splošno koristno delo, da bo lahko potem to tudi opravljal. Moram se danes tudi vprašati, koliko so pa te ustanove pripravljene takšno osebo sprejeti na opravljanje splošno koristnega dela. In to je vsekakor povezano. Zato tudi pravim, da bo treba na tem področju - sam bom seveda prvi amandma podprl, ker mislim, da je dobra rešitev, ampak bo prav gotovo treba tu z določenimi ustanovami to zadevo nekako potem uskladiti, da bo to z vseh aspektov tudi neka dobra rešitev, predvsem pa realna rešitev. Da se bo tudi tisti kaznjenec, ki bo to delo opravljal, vključil s tega vidika, kar bo pač potrebno oziroma kakšno delo bo opravljal. Po drugi strani pa, da ga bo ta ustanova tudi z vsemi potrebnimi ukrepi, vzgojnimi ukrepi ali kakšnimi drugimi ukrepi, tudi sprejela. In prav gotovo to ni enostavna rešitev oziroma enostavna zadeva. Rešitev prav gotovo bo oziroma bo morala biti, da bo v korist enega in drugega. Prav gotovo pa je treba pri sprejemanju tega prvega amandmaja še marsikaj narediti z vidika vseh tistih, ki bodo vključeni v ta projekt, če lahko tako rečem, da bo kaznjenec opravljal to splošno koristno delo, da bo tudi s formalnopravnega vidika to možno izvesti. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Barbara Žgajner Tavš, prosim.
Hvala lepa. Še enkrat čisto na kratko. Če Ministrstvo za pravosodje predpiše nek sistem, mora v krovnem zakonu dodelati sistem do potankosti in ne puščati odprtih lukenj. Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve ni pristojno za področje izvajanja kazenskih sankcij. Centri za socialno delo niso pristojne državne institucije, ki bi skrbele za nadzor oziroma izvrševanje kazenskih sankcij. To je pristojnost ministrstva, ki mora z resornimi ministrstvi dodelati sistem, da bo funkcioniral če hočete - v splošno korist. Dikcija, ki smo jo vzeli in vključili v amandma, pa je dikcija, ki jo je uporabljalo tudi ministrstvo za pravosodje oziroma trije strokovnjaki, ki so po dvanajstih letih razprav pripravili Kazenski zakonik, kot smo slišali.
Hvala lepa. Ker vidim. Gospod Boštjan Zagorac, prosim!
Samo zelo na sekundo, tistim, ki enostavno nočejo ali pa ne želijo razumeti, Kazenski zakonik je specialni zakonik na področju predpisovanja kazni in tudi izvrševanja kazni oziroma zagrožene kazni. In vsi zakoni morajo biti podrejeni njemu. Ne da bomo mi potem podrejali nek zakon s področja ne vem socialnega dela temu zakonu. To razumite. Podzakonski akt naj določa, kaj naj izvršujejo potem neki drugi zakoni. To je lex specialis in v njem je treba dokončno in čisto konkretno urediti tudi izvrševanje oziroma način izvrševanja posamezne sankcije. Hvala.
Hvala lepa. Očitno ni nobeden več zainteresiran za razpravo o amandmaju k 86. členu. Zato zaključujem razpravo o tem členu. Prehajamo na amandma k 108. členu. Ob tem amandmaju koalicijskih poslanskih skupin bi vas rad opozoril, da je včeraj prišlo do spremembe amandmaja. Vendar le, spremenjena je beseda v tretji alineji spodaj, v tretjem odstavku, kjer se beseda "prisili drugega" nadomesti z "z izsiljevanjem pripravi drugega". To je popravek amandmaja k 108. členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Janez Drobnič. Prosim!
Ob temle in podobnih členih se je postavilo vprašanje represivne države. Namreč, za ta kazniva dejanja je zagroženo od tri do petnajst let zapora. Ali smo res torej neka represivna država ali pa gre za kaj drugega? Sam menim, da je ta amandma primeren. Hkrati pa tudi člen, ki uvaja takšen način kazni v primerih najhujšega zastraševanja. Nikakor ne smemo pasti na riziko nekakšne sprevržene tolerance, da je vse dopustno, da moramo predvsem gledati na dobrobit tistega, ki izvršuje kazni, da se je treba tistemu posvetiti. Zelo malo se pa posvečamo tistim, ki utrpijo škodo. V tem primeru gre za ogrožanje velikega števila ljudi. Čeprav je to samo strašenje, pa vendarle to velikokrat vodi tudi v resno dejanje. Nekateri krogi vsiljujejo princip te tolerance, ki mislijo, da bodo z vzgojnimi metodami, preprečevanjem, z učenjem v šoli opravili vse. Vendar to je tako, kot da bi s kamilicami zdravili najhujše bakterijske bolezni, ki lahko ogrožajo smrt. Skratka, primeren obseg kazni mora biti za takšno kaznivo dejanje. Mislim, da tudi državljani Republike Slovenije se povsem strinjajo s takšnimi predlogi rešitev, zato da bo v tej Sloveniji tudi več reda in da se ne bo pojavljalo vse večje ogrožanje ljudi.
Hvala lepa. Zaključujem. Pardon, gospod Bogdan Barovič, prosim!
Hvala. Kolegice, kolegi! K 108. členu je amandma, ki ga gledam in primerjam z osnovnim členom, pravzaprav ta amandma je nomotehnične narave. Pa vendarle, želim povedati še enkrat, da se zavemo naslova, naslova 108. člena v predlaganem Kazenskem zakoniku, ki pravi "terorizem". Tisti Slovenke in Slovenci, ki se ne zavedajo 1. člena prvega odstavka, kjer pravi: "Kdor z namenom, da bi uničil ali ogrozil ustavne, gospodarske, socialne ali politične temelje Republike Slovenije", ki tega ne prebere, ki tega ne razume, ta pač ni Slovenec za Slovensko nacionalno stranko. Mi smo in bomo podprli takšne in podobne vsebine, ki čuvajo, hranijo in skrbijo Slovenijo, slovenski narod in pravice te države. In ne razumem, kako lahko različni v tej dvorani v bistvu začenjajo politično igro in se pogovarjajo in pogovarjate o nomotehničnih vsebinah. Medtem ko o pravi vsebini, o varovanju pravic Slovenk in Slovencev, o varovanju naše skupne integritete, o naši pravici živeti v demokratični, lepi Sloveniji nihče noče govoriti. Kazenski zakonik, tudi 15 let za takšno dejanje je - po moji osebni presoji kot člana Slovenske nacionalne stranke - premalo. Premalo. In v imenu Slovenske nacionalne stranke, prosim kolegice in kolegi! Seveda, žal mi je za tiste, ki gredo, ker jih ne zanima vsebina. Zanima jih politična oblika. Preberite si vsebino! Vsaj enkrat! Čuvajmo svojo integriteto, čuvajmo svoja življenja in čuvajmo pravico biti Slovenec in živeti v prelepi deželi, kot je Slovenija. Vsaj to. Če so nomotehnične napake, če so jezikovne napake, nič hudega. Ampak veste, kazen za kršitev osnovnih človekovih pravic pa mora biti. Prav je, da bo takšna, kot jo predvideva predlog tega Kazenskega zakonika. Včasih bi bila lahko še hujša. V Slovenski nacionalni stranki bomo ta amandma seveda podprli in še nekatere druge, ki ščitijo integriteto, demokracijo, čast in pravico biti Slovenec in živeti v Republiki Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo o tem amandmaju. Prehajamo k amandmaju k 109. členu. Predlagatelj koalicijske poslanske skupine, prosim! Ugotavljam, da razprave o tem amandmaju ni. Zato zaključujem razpravo in prehajam k amandmaju k 110. členu. Prav tako amandmaju koalicijskih poslanskih skupin. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. Prehajam na amandma k 111. členu koalicijskih poslanskih skupin. Ni razprave. Zaključujem razpravo k 111. členu. Prehajamo na amandma k 143. členu koalicijskih poslanskih skupin. Gospod Janez Drobnič. Prosim!
V razpravah se je večkrat slišalo, zakaj hitimo s sprejemom tega zakona. Ravno 143. člen pa dokazuje, da je potrebno v Kazenski zakonik priti z novimi vsebinami, ki jih narekuje razvoj na področju gospodarstva, tehnologije, zlasti pa interneta, računalništva in še česa. To so nove oblike kriminala, nove oblike kaznivih dejanj, ki jih je potrebno zatirati. Ravno ta člen tudi kaže, da je treba Kazenski zakonik neprestano dopolnjevati in posodabljati. Morda nekateri razmišljajo, da je narava sprememb Kazenskega zakonika predvsem v tem, koliko visoke kazni so. Pač pa mislim, da se je pomembno zavedati, kakšne vse nove oblike kriminala nastopajo. V povezavi s temi novimi oblikami je potrebno spreminjati tudi ostalo zakonodajo, ki se navezuje na to področje. Torej, kazensko, tudi izvrševanje kazenskih sankcij. Nove oblike kriminala, ki so dobile domovinsko pravico v naši državi, za katere vemo, da se uspešno ne preganjajo tudi zaradi konec koncev Kazenskega zakonika. Seveda pa ne zgolj zaradi tega, ampak še zaradi vrste drugih: sodnega sistema, tožilskega sistema, policije in še česa drugega. S sodobnim kriminalom se je potrebno spoprijeti s sodobnimi metodami in sodobnimi pristopi. In zato je ta predlog člena in amandmaja povsem na mestu. Ta člen ravno dokazuje, da je bilo potrebno iti s spremembo Kazenskega zakonika, da nismo nič preveč čakali in da nič ne potrebujemo več čakanja, ampak je potrebno že zdaj uveljaviti te spremembe.
Hvala lepa. Gospod Martin Mikolič, prosim!
Drago Koren, ne Martin Mikolič.
Oprostite, gospod Drago Koren.
Nič hudega, naju zelo pogosto mešajo. Kar se tiče 143. člena, ki govori o zlorabah in o sankcijah glede osebnih podatkov, ocenjujem, da je zelo, zelo pomemben člen in tudi amandma k temu členu. V letošnjem letu smo pri veliko zakonodaje naleteli predvsem na težave in očitke opozicije, da je ogrožena varnost osebnih podatkov, da lahko pride do zlorabe osebnih podatkov. Nenazadnje je bilo precej govora o tem tudi pri novi osebni izkaznici, ko se lahko združita osebna izkaznica, digitalno potrdilo pa tudi zdravstvena izkaznica. Moram reči, da mene osebno to varstvo osebnih podatkov, da ne bi mogli nič novega narediti, ker je ogroženo to varstvo osebnih podatkov, zelo moti. Mislim pa, da je prav, da se vsi v Sloveniji zavedamo, da je potrebno varovati osebne podatke, da pa je zloraba teh osebnih podatkov kaznivo dejanje. In pozdravljam, da nov Kazenski zakonik temu namenja veliko pozornosti in da se bodo potem tudi tisti, ki morda špekulirajo s tem, da bi lahko zlorabili osebne podatke, zavedali, da je to kaznivo dejanje, za katerega so predpisane tudi kazni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo o amandmaju k 143. členu. Prehajamo na amandma k 168. členu koalicijskih poslanskih skupin. Ta amandma je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja k 224. členu. Gospod Janez Drobnič, prosim!
Navidez ni členu niti amandmaju česa oporekati. Vendar pa glede na zapletenost naše zakonodaje, zlasti pa nejasnost pri določanju, kaj je to zunajzakonska skupnost, kako določiti ta krog pa tudi registrirane istospolne partnerske skupnosti, bo ta člen imel pri izvrševanju nekaj težav. Sam smatram, seveda, da je predlagatelj zakona upošteval te slovenske danosti. Vendar pa vsebina in posamezne entitete, ki jih opredeljuje ta člen, so preslabo določene v drugih zakonodajah. To bo pomenilo težave. Vendar to ni problem tega Kazenskega zakonika, druge zakonodaje.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo o amandmaju k temu členu. Prehajamo na amandma k 171. členu Poslanske skupine Lipa. Gospa Barbara Žgajner Tavš, imate besedo.
Hvala lepa! V okviru drugega amandmaja. To je amandma k 108. členu, 2. točka, smo poslušali, kako so nekateri ponosni na to, da živijo v Republiki Sloveniji. Nedvomno, tudi sama sem še kako ponosna na to, da živim v svobodni, samostojni Republiki Sloveniji. Ampak v okviru 108. člena smo zmogli zvišati kazni za storilce kaznivih dejanj s tistega področja. Ko govorimo o področju spolnega nasilja, nedotakljivosti, pravici posameznikov do spolne nedotakljivosti, na tem področju je, žal, vladna koalicija v veliki večini zaprla člene in onemogočila vlaganje amandmajev v drugi obravnavi na Državnem zboru. Ostal je odprt 171. člen, ki govori o spolnem nasilju. V Poslanski skupini Lipa predlagamo dvig kazni, zato da bi zaščitili spolno nedotakljivost oseb. Tistih oseb, ki živijo v naši državi, ki so prav tako državljanke in državljani Republike Slovenije in ki bi jim - verjemite - s tem, če bi na nek korekten, predvsem pa dostojen način pristopili h kaznovanju storilcev, tovrstnih kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost, da bi jim na ta način omogočili ali pa dali signal, koliko nam je vredno življenje vsakega posameznika v naši državi. Koliko je vredno človekovo dostojanstvo? Osebe, ki so žrtve spolnega nasilja, utrpijo dolgoročno nepopravljive posledice, zdravstvene, psihološke, ekonomske. Še kaj bi lahko naštevala. Jaz verjamem, da se boste sklicevali, ja, da nekaj od predlogov in opozoril Poslanske skupine Lipa pa ste le upoštevali v okviru spolnega napada oziroma zaščite. Zaščite tistih žrtev, oziroma tistih primerov, ko so žrtve otroci do 15. leta starosti. Nekaj ste naredili. Hvala za ta posluh, ki ste ga izrazili tudi na matičnem delovnem telesu. Ampak še vedno opozarjam, da niso žrtve spolnega nasilja samo otroci. Da so žrtve tudi tiste osebe, ki so telesno in duševno prizadete, ki si ne morejo pomagati. Pa so žrtve. Da so žrtve tudi odrasli ljudje. Tudi starostniki, pa si ne morejo pomagati. Ampak ta področja ste izpustili. V Poslanski skupini Lipa še vedno apeliramo na spoštovanega ministra, da prisluhni. In še imamo možnost, da vsaj deloma popravimo tisto, kar niste hoteli popraviti na matičnem delovnem telesu. Se pravi, 171. člen je odprt. V Poslanski skupini Lipa predlagamo zvišanje kazni. Nenazadnje celoten Kazenski zakonik se je odločil oziroma pripravljavec se je odločil, da bo sledil bolj restriktivni praksi, ko govorimo o sankcioniranju storilcev kaznivih dejanj. Če smo zmogli, kot že rečeno, v okviru 108. člena, zakaj ne zmoremo zaščititi človekove nedotakljivosti, spolne nedotakljivosti? V tem primeru govorimo tudi o duševni nedotakljivosti. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo k 171. členu. Prehajamo na dva amandmaja k 173. členu. Prvi amandma Poslanske skupine Lipa, drugi je amandma koalicijskih poslanskih skupin. Želi kdo razpravljati? Gospa Barbara Žgajner Tavš. Prosim!
Ker časa nimam več veliko pa sem več ali manj že prej omenila tudi 173. člen. To je tisti člen, ki govori o spolni nedotakljivosti otrok oziroma v tistih primerih, ko so otroci žrtve spolnega nasilja. V Poslanski skupini Lipa smo predlagali amandma. To je amandma. Identičen je bil predlagan tudi v okviru matičnega delovnega telesa oziroma razprave na odboru. Takrat je bila obljuba ministra in pripravljavcev zakona, da bo Vlada prisluhnila in na tem področju pristopila k ustreznejši kaznovalni zakonodaji. Je sicer res, da je Vlada oziroma vladna koalicija, ki je povzela predlog ministrstva, pristopila k nižanju spodnje meje. Ampak še vedno vztrajamo na tem v Poslanski skupini Lipa, da je potrebno na zelo specifičen način zaščititi otroke. Otroke takrat, ko so otroci žrtve spolnega nasilja. S tem, verjemite, gre tudi za zelo močan psihološki učinek. Jaz verjamem, da osebe, ki storijo spolno nasilje nad otrokom, osebo, ki je mlajša od 15 let, ne storijo tega dejanja po nesreči. Ampak je to načrtovano kaznivo dejanje, ki mora biti ustrezno sankcionirano. Z ustrezno kaznovalno politiko dajemo kot družba jasen signal kaj je v naši državi dopustno in kaj pod nikakršnim pogojem ni dopustno ali dovoljeno. Kot že rečeno, v Poslanski skupini Lipa smo predlagali oziroma vložili amandma. Predlagamo višanje kazni. Višanje ne zgolj spodnjih mej zagroženih kazni, ampak tudi zgornjo mejo. Kar je nenazadnje tudi skladno s predlaganimi amandmaji, ki so jih vložili v poslanski skupini oziroma v vladni koaliciji k drugim odprtim členom.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo o 173. členu. Prehajamo na 186. člen in amandma poslanskih skupin koalicije. Gospod Janez Drobnič, prosim!
Glede določil neupravičene proizvodnje, predelave, prodaje in tako naprej drog je v naši družbi odnos dvoličen. Po eni strani je spodbujanje svobodnega odločanja za to, uživanja drog in drugih substanc zlasti razširjeno med mladimi. Po drugi strani pa se v Kazenskem zakoniku pojavljajo kar dosti rigorozne določbe za tovrstna dejanja. Res, slovenska družba in marsikatera družba se bo morala s tem resno spoprijeti, kaj pravzaprav spodbuja, kaj preprečuje, in to jasno povedati. Pri uživanju drog se vzpostavlja neka toleranca, da je vse dovoljeno, da je vse možno, da je stvar osebne izbire. Po drugi strani pa v Kazenskem zakoniku, kaj je to prepovedano. In vprašanje je tudi razširjanje teh substanc. Te substance se razširjajo tudi preko državnih organov. Oprostite, kaj pa je to metadon v praksi slovenskega zdravstva oziroma zdravljenja odvisnosti? Nič drugega kot državno vzpodbujanje odvisnosti. Obseg sredstev, ki se namenjajo za učinkovito zdravljenje tistih, ki so odvisni od drog. To so visoki pražni programi, nekateri drugi. Za te se namenja približno milijon in pol evrov sredstev. Za metadonska sredstva, ki jih država posreduje odvisnikom, pa se daje več kot 5 milijonov evrov. Praksa, ki se izvaja na drugih segmentih, je ravno nasprotna, kot je pa intencija tega zakona. Jaz se z intencijo tega zakona povsem strinjam. Tudi te določbe, da se bolj resno stopi na pot kriminala, kar se tiče drog. Ampak če državne inštitucije, ostale in tudi ostali sistemi prava ne bodo delovali skladno, bomo imeli vedno več odvisnosti, vedno več drog. Nekateri govorijo o tem, da podeželje ni zasvojeno, da na podeželju ni v šolah drog. Ravno tako ali pa še celo več. Ta tolerantnost na eni strani je seveda omogočila pot kriminalu, da se je zajedel vsepovsod. Sam podpiram ta amandma in tudi podpiram to določilo Kazenskega zakonika.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo o tem členu. Prehajamo na 187. člen in amandma koalicijskih poslanskih skupin. Želi kdo razpravljati? Ne. Zaključujem razpravo. Prehajamo na 211. člen in amandma koalicijskih poslanskih skupin. Ne želi nihče razpravljati? Zaključujem razpravo. Prehajamo na 224. člen in amandma koalicijskih poslanskih skupin. Ni razprave. Zaključujem razpravo. Prehajam na 231. člen in amandma poslanskih skupin koalicije. Ni razprave. Zaključujem razpravo o tem amandmaju k tem členu. Prehajamo na 238. člen in amandma koalicijskih poslanskih skupin. Gospod Janez Drobnič, prosim!
Hvala lepa. Zelo pomemben člen, zelo pomemben amandma, ki ga je treba sprejeti, zlasti za razmere slovenske družbe, ki se spoprijema s prvimi koraki v trgovanju z vrednostnimi papirji. To seveda ne velja samo za nas. Najhujše oblike kriminala, zlorab in tudi uničevanja gospodarstva in ekonomije se dogajajo na tem področju. To so sodobna orodja kriminalitete. In tudi ta člen dokazuje, kako je bilo treba pristopiti k spremembi Kazenskega zakonika. Mislim, da smo bili, kar se tega tiče, celo prepozni. Takrat, ko smo uvedli trg vrednostnih papirjev in uvedli delnice ter kapitalski trg, bi morali hkrati pristopiti tudi k sodobnim oblikam preganjanja tovrstnega kriminala. Resda je v obstoječem Kazenskem zakoniku nekaj tega bilo. Vendar pa so sedaj uvedeni potrebni ukrepi za učinkovitejše spopadanje s tovrstnim kriminalom. Ne bo pa zadosti samo Kazenski zakonik. Zagotovo. Tu je še vprašanje ekspertov, ustreznih služb, ali so za to usposobljene, da lahko posegajo na to področje. Nenazadnje, padanje delnic, trgovanje pod mizo, nad mizo, tako ali drugače je postalo splošno pravilo v slovenski družbi. To seveda ne vodi nikamor. Skratka, tudi druge institucije se bodo morale pripraviti na učinkovito preganjanje kriminala. Ne bo zadosti samo Kazenski zakonik in ta člen.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Prehajamo na 240. člen in amandma koalicijskih poslanskih skupin. Ni razpravljavcev, zato razpravo zaključujem. Prehajamo na 246. člen in prav tako amandma koalicijskih poslanskih skupin. Ni razprave, zato jo zaključujem. Prehajamo na 280. člen in amandma koalicijskih poslanskih skupin. Zaključujem razpravo. Prehajamo na 281. člen in amandma koalicijskih poslanskih skupin. Zaključujem razpravo. Prehajamo na 282. člen, amandma koalicijskih poslanskih skupin. Ni razprave. Potem je amandma k 314. členu, prav tako koalicijskih poslanskih skupin. Ni razpravljavcev. Zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje odločali danes v okviru glasovanj pol ure po prekinjeni 18. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 20.50. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 20. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ODVETNIŠTVU, skrajšani postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Izvolite prosim, gospod minister dr. Lovro Šturm!
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci Državnega zbora! Katere so bistvene spremembe in dopolnitve predlaganega zakona? Naj nekaj povem, da je disciplinski postopek na novo urejen. Člani disciplinskih komisij prve in druge stopnje so odvetniki in drugi univerzitetni diplomirani pravniki z najmanj tremi leti praktičnih izkušenj po opravljenem pravniškem državnem izpitu. Izvoli jih Odvetniška zbornica ter imenuje Sodni svet. V disciplinskih komisijah prve in druge stopnje imajo odvetniki večino članov. Disciplinsko sodišče pa sestavljajo trije vrhovni sodniki in dva odvetnika. Disciplinski ukrepi so pisni opomin, denarna kazen, ki znaša od 500 evrov do 20 tisoč evrov, odvzem pravice opravljanja odvetniškega poklica oziroma opravljati delo v odvetniški pisarni. In sicer, v trajanju od enega do petih let in odvzem pravice opravljati prakso v odvetniški pisarni v trajanju od enega do treh let. Natančneje so določeni tudi roki in potek disciplinskega postopka. V predlogu Novele zakona o odvetništvu je določeno, da se odvetniška tarifa določi z zakonom. Zakon bo sicer določal nagrade odvetnikov. Vendar pa bo tako kot do sedaj možen tudi drugačen dogovor med odvetnikom in stranko. In v tem pogledu ni spremembe. Uvaja se možnost ustanovitve odvetniške družbe z omejeno odgovornostjo in podružnic, tako za odvetnika, kot tudi za odvetniške družbe. Določa se zavarovanje poklicne odgovornosti. Najmanjša zavarovalna vsota za odvetnika je 250 tisoč evrov, torej četrt milijona evrov. Za odvetniško družbo pa milijon evrov. Reklamiranje odvetništva je urejeno v skladu z odločbo Ustavnega sodišča, ki je dala smernice za nadaljnjo ureditev reklamiranja odvetniških storitev. Odvetniki se lahko sami odločijo o uvrstitvi na seznam odvetnikov za zastopanje stranke po uradni dolžnosti ali v primeru izvajanja storitev brezplačne pravne pomoči. Ukinja se volontersko pripravništvo. Odvetniški pripravnik bo lahko opravljal odvetniško pripravništvo le v rednem delovnem razmerju s polnim delovnim časom tako kot odvetniški kandidat. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku gospodu Dragu Korenu za predstavitev poročila odbora. Prosim!
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav ministru s sodelavci, poslankam in poslancem! Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je na 43. seji obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o odvetništvu. Na začetku je minister dr. Lovro Šturm k predlogu zakona podal dodatno obrazložitev, v kateri je povedal, da se s predlogom zakona sistematično ureja celotni disciplinski postopek, saj pomanjkljivosti njegove ureditve izhajajo iz poročila varuha človekovih pravice, priporočil Državnega zbora in številnih pripomb strank, ki jih prejema Ministrstvo za pravosodje. V predlogu zakona je tudi določeno, da se odvetniška tarifa določi z zakonom, s čimer se bodo vsem državljanom zagotovile enake možnosti do pravnega varstva. S predlogom zakona se uvaja tudi možnost ustanovitve odvetniške družbe z omejeno odgovornostjo in podružnice za odvetnika ali odvetniško družbo in določa zavarovanje poklicne odgovornosti. Reklamiranje odvetništva je urejeno v skladu z določbo Ustavnega sodišča, ki je bila smernica za nadaljnjo ureditev reklamiranja odvetniških storitev. Po tej dodatni obrazložitvi ministra je predstavnica Zakonodajno-pravne službe predstavila uvodne pripombe iz pisnega mnenja in povedala, da je odvetništvo v skladu s prvim odstavkom 137. člena Ustave kot del pravosodja samostojna in neodvisna služba, s čimer je povezan tudi način določanja odvetniških cen. Predlog zakona pa v 7. členu ureja način določanja odvetniških tarif z zakonom, kar bi po mnenju Zakonodajno-pravne službe lahko bilo v neskladju z Ustavo. Glede vloženih amandmajev je povedala, da so bile z njimi njihove obsežne pisne pripombe upoštevane razen pripombe k 33. členu, ki se nanaša na sestavo disciplinskih komisij prve in druge stopnje. Člani odbora iz vrst opozicije so v razpravi enotno poudarili, da predloga zakona ne bodo podprli. In sicer iz naslednjih razlogov, ker sta bila pri njegovi pripravi in tudi na razpravi na odboru popolnoma izključena Odvetniška zbornica in Sodni svet, ki po novem imenuje člane novih disciplinskih komisij, ker predlog zakona ne upošteva ustavno-pravnih pomislekov glede predlaganih rešitev s strani Zakonodajno-pravne službe, ker spremembe disciplinskega postopka niso obrazložene in ker se s predlagano sestavo disciplinskih komisij, kar ni samostojnost in neodvisnost odvetništva. Nasprotno pa so člani odbora iz vrst pozicije predlog zakona podprli, ker želi izboljšati zadeve na področju odvetništva v dobrobit vseh, ki te storitve potrebujejo in ne ogrožajo samostojnosti in neodvisnosti odvetnikov, ker prinaša ureditev disciplinskega postopka in primeroma navaja disciplinske kršitve, ker je v korist poštenim odvetnikom, ki želijo postopke hitro zaključiti in s tem omogočiti zastopanje večjega števila strank. Minister je v teku razprave pojasnil, da bo predlagani 7. člen stopil v veljavo šele z dnem, 1.1.2009, zaradi napovedane ustavne presoje tega člena s strani vodstva Odvetniške zbornice Slovenije. Prepričan je, da bo naveden člen ustavno presojo prestal. V nasprotnem primeru pa bo Ustavno sodišče še pravočasno zadržalo njegovo izvajanje do izdaje odločbe. Disciplinski postopek na novo urejen zaradi priporočil Državnega zbora iz leta 2002 in večletnih opozoril varuha človekovih pravic, pa tudi zaradi številnih pripomb strank, ki jih je prejelo ministrstvo. Disciplinski postopek Odvetniški zbornici zagotavlja vso avtonomijo. Kot zadnji organ pa sedaj odloča Disciplinsko sodišče, v katerem so člani iz vrst odvetnikov, ki pa nimajo večine. K predlogu zakona so bili vloženi amandmaji koalicijskih poslanskih skupin, ki so bili sprejeti. Glede na sprejete amandmaje je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni vsi sprejeti amandmaji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prosim, gospod Moge, proceduralno vprašanje.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. V Liberalni demokraciji Slovenije ocenjujemo, da so bile pri obravnavi Zakona o odvetništvu v Državnem zboru narejene procesne kršitve. Prav tako pa je za nas tudi sama vsebina zakona sporna. Kar se tiče procesnih kršitev, naj najprej omenim, da je poslanska kolegica Majda Širca tri dni pred Vlado vložila popoln zakon, ki pa ga je predsednik Državnega zbora z opombo, da zakon ni popoln in je potreben dopolnitve, izločil iz procedure in dal prednost vladnemu zakonu. Vsekakor to ni gesta, ki bi kazala na strpnost pri delu Državnega zbora in je tudi vprašljiva. Drugič. Brez dvoma velja mnenje Zakonodajno-pravne službe, da je predlagani zakon v nasprotju z ustavo, kar je trdila tudi Odvetniška zbornica kot strokovno in zainteresirano telo pri sprejemu zakonu. Tretjič. Sprejetje zakona po hitrem postopku tudi s predpostavko, da nima javnofinančnih posledic, pa kaže na nekvalitetno delo Ministrstva za pravosodje in v določeni meri tudi na podcenjevanje poslancev. Četrtič. Zakon je podlaga Zakonu o odvetniški tarifi, ki smo ga pa že obravnavali v prvi obravnavi in sprejeli odločitev, da je primeren ob tem, da bo ta zakon, ki ga danes obravnavamo, sprejet, kar kaže na določeno mero izsiljevanja Ministrstva za pravosodje. In petič, ta zakon ni bil usklajen s strokovno in zainteresirano javnostjo. Vsebinsko pa ima zakon naslednje pomanjkljivosti. Na veliko odpira vrata, da bo Državni zbor določal odvetniško tarifo, kar je v nasprotju z ustavo in povzroča nasprotovanje Odvetniške zbornice. Drugič, v njem je disciplinska odgovornost odvetnikov nesorazmerna z disciplinsko odgovornostjo sodnikov, saj so zastaralni roki za odvetnike kar dvakrat daljši od zastaralnih rokov sodnikov. Pa tudi sestava komisije je sporna. Zaradi tega menimo, da je vmešavanje države v odvetniško tarifo in disciplinske postopke jasen znak, da država s tem zakonom podržavlja tudi področje odvetništva v Republiki Sloveniji. Posledice sprejetja zakona bodo, da bo Odvetniška zbornica nepotrebna in da bodo odvetniki lahko počeli z državljankami in državljani, kar bodo hoteli glede plačila svojih uslug. Odvetniška zbornica se tako s sprejetjem tega zakona reducira zgolj na neko odvetniško sodišče. Zaradi vsega navedenega v Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije, spoštovani gospod podpredsednik, napovedujemo obstrukcijo te točke v skladu s Poslovnikom Državnega zbora in odhajamo.
Hvala lepa, gospod Moge. Poslanska skupina LDS je napovedala obstrukcijo pri tej točki. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospa Darja Lavtižar Bebler v imenu poslanske skupine SD. Prosim!
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Pred nami je spet en predlog zakona, ki prihaja z Ministrstva za pravosodje in katerega temeljni smoter je navkljub vsem strokovnim ugovorom, navkljub opozorilom s strani tistih, katerih položaj ureja, in s strani tistih, ki so v tem Državnem zboru dolžni opozarjati na ustavno pravno spornost predlaganih rešitev in načrtovani zakonodaji, torej njegov temeljni smoter je disciplinirati odvetništvo in ga v celoti podrediti zakonodajni in še bolj izvršni oblasti v državi. Nobenega smisla nima govoriti o skrajšanem postopku sprejemanja tega zakona. Saj so naši ugovori na račun tega, da se tako celovitih, globokih in daljnosežnih posledic spremembe zakona ne sme sprejemati po postopku, ki je namenjen zgolj manjšim in manj pomembnim spremembam zakonov. Pred nami pa je predlagana novela, ki je sporna z vidika ustavnosti, saj ne sledi določilu 137. člena Ustave, ki določa, da je odvetništvo kot del pravosodja samostojna in neodvisna služba. Predlog novele tudi ne sledi odločbi Ustavnega sodišča iz leta 1998, ki zagovarja podmeno, da je s samostojnostjo in neodvisnostjo odvetništva povezan tudi način določanja odvetniške tarife. In doslej je veljalo in to je bil standard, ki je bil samoumeven kar več desetletij, da je odvetniško tarifo ob soglasju ministra za pravosodje določala Odvetniška zbornica. In prav s soglasjem ministra je bil zavarovan javni interes, ki ga je treba v odnosu do tako pomembne službe znotraj pravosodja zagotovo uveljavljati. Soglasje ministra je tudi zagotavljalo potrebno ravnovesje med samostojnostjo in neodvisnostjo odvetništva, ki ne moreta biti absolutni in popolnoma neomejeni, ter med javnim interesom, ki zasleduje primernost cene odvetniških storitev in dostopnost pravne pomoči oziroma odvetniškega zastopanja za stranko, ki takšno storitev nujno potrebuje. Ob upoštevanju dejstva, da je odvetništvo tudi svoboden poklic in da gre končno tudi za pridobitno dejavnost, je treba spoštovati tudi ustavno določbo, da je gospodarska pobuda svobodna. Treba je upoštevati dejstvo, da se tudi ta svobodna gospodarska pobuda ne sme izvajati v nasprotju z javno koristjo. Upam, da je razumljivo in razumno to, kar želimo povedati v Poslanski skupini Socialnih demokratov. Brez ustreznega odgovora na opozorila ustavnopravne narave in zagotovo brez uskladitve z Odvetniško zbornico ni mogoče sprejeti predloga Ministrstva za pravosodje, da bi odvetniško tarifo določala kar zakonodajna oblast z zakonom. Že mogoče, da v nekaterih državah članicah EU velja prav takšen sistem. Toda v teh državah, ali nimajo odvetništva tako opredeljenega v ustavi tako kot pri nas ali pa imajo na primer v procesni zakonodaji drugače določeno vlogo odvetnika oziroma je udeležba odvetnika obvezna na vseh sodnih inštancah in ob uporabi vseh pravnih sredstev. Sicer pa smo kar naprej priča dejstvu, da na Ministrstvu za pravosodje najraje prepisujejo iz nemške ali vsaj avstrijske zakonodaje. Pri čemer pa gre za nekatere velike razlike. Če navedem samo eno. Obe ti državi sta zvezni državi. Slovenija pa to ni, denimo. V poslanski skupini nasprotujemo tudi temu, da bi s temi spremembami uveljavili drugačne disciplinske postopke oziroma drugačno sestavo disciplinskih komisij in disciplinskega sodišča. Ni sprejemljivo, da tudi te spremembe brez poskusa z Odvetniško zbornico minister samovoljno forsira in se pri tem celo sklicuje na neko poročilo prejšnjega varuha človekovih pravic, čigar drugih in zelo resnih in konkretnih opozoril sedanja oblast sploh ni upoštevala. Seveda je logično, da tudi pri odvetnikih prihaja do disciplinskih kršitev. Ni poklica, kjer do kršitev, opustitev ali malomarnosti ne bi prihajalo. Toda najmanj, kar je, bi bilo treba poslušati in slišati tudi argumente Odvetniške zbornice. Seveda pa ni naključje, da si je tudi v tem zakonu minister za pravosodje podelil dodatno vlogo v zvezi z disciplinskimi postopki. V predlagani noveli je sicer kar cela vrsta sprejemljivih in koristih predlogov. Vendar pa je za Poslansko skupini Socialnih demokratov zaradi prej naštetih slabostih predlagana novela nesprejemljiva. Ne bi omenjala tudi zgodbe o tem, kako je bil izigran moj predlog Zakona o odvetništvu, ker najbrž je to ena posebna zgodba. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Drago Koren v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije.
Še enkrat vsem lep pozdrav! V Novi Sloveniji bomo novelo Zakona o odvetništvu podprli, saj prinaša številne spremembe, dopolnitve in novosti. Najprej je potrebno omeniti disciplinski postopek, ki je na novo urejen in natančno določa sestavo disciplinskih organov, potek disciplinskega postopka, disciplinske kršitve in disciplinske sankcije. V disciplinskih komisijah prve in druge stopnje imajo odvetniki še vedno večino svojih članov. Zato menimo, da ni okrnjena neodvisnost odvetništva. Šele v disciplinskem sodišču odvetniki nimajo večine, kar je tudi pravilno, ker ta disciplinski organ odloča o pritožbah zaradi hujših disciplinskih kršitev in izrečenega disciplinskega ukrepa, prepovedi opravljanja odvetniškega poklica, dela ali prakse. Zato je primerno, da so člani disciplinskega sodišča trije vrhovni sodniki in dva odvetnika. V noveli zakona je disciplinski postopek natančneje določen, saj na pomanjkljivosti sedanje ureditve že vrsto let opozarja varuh človekovih pravic v svojih letnih poročilih. Varuh človekovih pravic bo imel po predlogu zakona možnost predlagati uvedbo disciplinskega postopka v skladu s svojimi pristojnostmi. Kar pomeni le s soglasjem tistega, katerega človekove pravice in temeljne svoboščine varuje v razmerju do državnih organov, organov lokalne samouprave in nosilcev javnih pooblastil. Tudi iz priporočil Državnega zbora izhajajo težnje po bolj učinkoviti ureditvi disciplinskega postopka in delovanju disciplinskih organov. Pomembna novost v predlaganem zakonu je tudi možnost ustanovitve odvetniške družbe z omejeno odgovornostjo in podružnice, ki jo ima lahko odvetnik ali odvetniška družba. To je vsekakor velik prispevek k širitvi svobodne gospodarske pobude in k večji konkurenčnosti slovenskih odvetnikov. Pomembne so tudi določbe glede zavarovanja odvetniške dejavnosti, kar za stranke predstavljajo večjo verjetnost izterjave morebitnih odškodninskih zahtevkov. V Novi Sloveniji se strinjamo tudi s predlogom, da se odvetniška tarifa določi z zakonom. Menimo, da s tem ni kršena svoboda in neodvisnost odvetništva, saj bodo z zakonom določene le minimalne nagrade odvetnikov, pri čemer pa se bosta lahko odvetnik in stranka vedno dogovorila za drugačno višino nagrad za opravljeno storitev. Določitev ene nagrade za vse naroke, ene nagrade za vse vloge in posebne nagrade za sporazum bo prav gotovo pozitivno prispevala k hitrejšemu zaključevanju sodnih postopkov, s tem pa tudi k zmanjševanju sodnih zaostankov. Tak sistem nagrajevanja se je v Nemčiji zelo dobro izkazal. Tudi nekatere druge države članice Evropske unije imajo odvetniške tarife delno ali v celoti regulirane s strani zakonodajne ali izvršilne veje oblasti. V začetku aprila je Odvetniška zbornica Slovenije na svoji redni letni skupščini pozvala, naj se umakne paket nove odvetniške zakonodaje. Če ta umik ne bo upoštevan, je skupščina Odvetniške zbornice Slovenije sklenila, da se začnejo priprave na neko obliko protesta vključno z možnostjo stavke. V Poslanski skupini Nove Slovenije menimo, da je takšen pristop skrajno neprimeren in neodgovoren predvsem do strank, ki uporabljajo in plačujejo odvetniške storitve. Predlagan zakon ne pomeni podreditev odvetništva in odvzem avtonomnosti, kot očitajo odvetniki. Ampak predvsem instrumentalizacijo določenih sklepov, na katero je opozarjalo več inštitucij. V poslanski skupini bomo predlagan zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marjan Drofenik v imenu Poslanske skupine SLS. Prosim!
Hvala lepa. Spoštovani podpredsednik, gospod minister s sodelavci, poslanke, poslanci! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da je potrebno odpraviti oziroma na novo urediti določene pomanjkljivosti Zakona o odvetništvu. Predlog zakona po našem mnenju ni naperjen proti odvetnikom, kot se v javnosti večkrat sliši. Ampak je bil pripravljen zaradi izboljšanja same pravne varnosti, boljše učinkovitosti odvetništva in posledično pravnih postopkov. Na pomanjkljivosti je v svojih poročilih opozarjal tudi varuh človekovih pravic. Za področje disciplinskega postopka je bilo že večkrat navedeno, da mora biti osebi, ki uveljavlja kršitev dolžnosti pri opravljanju odvetniškega poklica, zagotovljena učinkovita pritožbena pot. Izboljšati bi se morala sama učinkovitost dela disciplinskih organov pri odločanju o disciplinski odgovornosti odvetnikov, odvetniških kandidatov in pripravnikov. Tudi Državni zbor je že sprejel priporočila Odvetniške zbornice, da naj zaostri nadzor nad delom odvetnikov in da naj preveri učinkovitost organov zbornice, še posebej komisije prve stopnje. Verjamemo, da tudi Ministrstvo za pravosodje prejema številne pripombe na delo odvetnikov. In se strinjamo s tem, da se celoten disciplinski postopek uredi bolj natančno in učinkovito, da se spremeni sestava disciplinskih komisij, predlagateljev uvedbe disciplinskega postopka in vlagateljev pritožb. Predlog zakona na novo ureja tudi določanje odvetniške tarife z namenom, da bi se vsem državljanom, ki potrebujejo pravno pomoč, zagotovile enake možnosti do pravnega varstva. V Poslanski skupini SLS se nam zdi pomembno, da do kakovostne pravne pomoči pridejo tudi tisti, ki imajo nizke dohodke. Predlog določa, da se odvetniška tarifa določi z zakonom, ki ureja le minimalne nagrade odvetniku, pri čemer pa se stranka in odvetnik lahko vedno dogovorita za drugačno plačilo ob upoštevanju zahtevnosti primera in drugih okoliščin. Razlogi za zakonsko ureditev odvetniške tarife so tudi v varovanju koristi in interesov strank. Kar je še posebej pomembno v civilnih sporih, kjer mora stranka, ki je pravdo izgubila nasprotni stranki povrniti pravne stroške. Omenil sem že tudi ljudi z nižjimi dohodki. Prav je, da zakonska ureditev odvetniške tarife zajema tudi zastopanje strank po uradni dolžnosti ter v primerih brezplačne pravne pomoči. Saj se stroške za nagrado odvetnikov v teh primerih plačuje iz državnega proračuna. Menimo, da je dobrodošla novost tudi, da se lahko odvetnik sam odloči, ali se bo uvrstil na seznam odvetnikov, ki zastopajo stranke po uradni dolžnosti. Jasno pa je, da v teh primerih ne sme odkloniti zastopanja. Razen iz izločitvenih, odklonilnih ali drugih opravičenih razlogov. S predlagano novelo se Zakon o odvetništvu še bolj usklajuje z zahtevami direktive Evropske unije za področje odvetništva in tudi z odločbo Ustavnega sodišča Republike Slovenije, ki je določilo, da je drugi odstavek 21. člena v neskladju s 74. členom Ustave, ki med drugim določa, da je gospodarska pobuda svobodna. Gre torej za ureditev področja reklamiranja odvetniških storitev. V Poslanski skupini SLS se strinjamo z določilom, da je odvetnik opravičen informirati javnost o svoji dejavnosti pod pogojem, da je informacija stvarna, vestna in nezavezujoča, varuje zavezo o zaupnosti in je skladna z etičnimi zahtevami. S svobodno gospodarsko pobudo je povezana tudi novost, ki omogoča odvetnikom opravljanje odvetniške dejavnosti. Tudi v obliki odvetniške družbe z omejeno odgovornostjo. V Poslanski skupini SLS delimo mnenje, da bo takšna oblika ureditve opravljanja odvetniške dejavnosti pripomogla k večji mednarodni konkurenčnosti slovenskih odvetnikov, saj je tudi v drugih državah članicah Evropske unije dovoljeno ustanavljati odvetniško družbo z omejeno odgovornostjo. V Poslanski skupini SLS bomo predlog zakona podprli, ker menimo, da vsebinsko dobro dograjuje sedanji sistem odvetništva. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod dr. Gantar v imenu Poslanske skupine Zares.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, gospod minister s sodelavkami, sodelavci! Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o odvetništvu ne bomo podprli. Ta zakon, kot tudi nekateri drugi na drugih področjih - recimo - o arhitekturni dejavnosti, inženirstvu itn. Ta zakon v tem primeru v bistvu v svojem temeljnem jedru podržavlja odvetništvo kot svobodno dejavnost in jo podreja sistemu nadzora izvršilne oblasti. Odvetniška zbornica v letošnjem letu praznuje 140. letnico svobodnega obstoja in delovanja. Preživela je celo obdobje socializma. Danes pa nekatere njene temeljne pristojnosti, ki se nanašajo na samoorganizacijo in celo odvetništvo, ukinja in omejuje prav politična opcija, ki se včasih tako rada hvali z zaslugami za demokratične spremembe. Treba je, kolegice in kolegi, vendarle vedeti nekatere temeljne stvari. Naša družbena in politična ureditev temelji na takoimenovanem liberalno-demokratskem družbenem ustroju. Enostavno rečeno, se pravi, temelji na liberalnem pojmovanju svobode, ki je lahko omejena samo s svobodo drugega in na demokratični konstituciji oblasti. Se pravi, na svobodnih volitvah. Kot je značilno za to vlado, vseskozi je s tem zakonom napadal liberalni koncept svobode, saj je jasno, da je omejevanje svobode posameznika možno le skozi institucijo pravne države, sodišč kot tretji del oblasti in predpostavko odvetništva kot samostojne in neodvisne službe in dejavnosti. Če pred sodišči posameznik nima obrambe, ki je neodvisna od izvršilne oblasti, je padel eden od temeljev te svobode, je padel eden od temeljnih ustavnih določb. Pred seboj imamo negotovega, prestrašenega odvetnika, ki mora konkurirati med interesi stranke, sodišča in seveda svojim lastnim interesom, kar ga lahko prizadene od njega neodvisno in postavljeno stanovsko sodišče in tako naprej. Ta zakon posega v neodvisnost odvetniške dejavnosti na dva načina; da zakon določa odvetniške tarife in ukinja sedanje ravnovesje, po katerem tarife določa Odvetniška zbornica v soglasju z ministrom. Sklicevanje, da imajo nekatere države tako urejeno, ne pomeni za slovenski pravni red ničesar. Kajti kaj vse drugega imajo mogoče tudi države v zvezi s tem drugače urejeno, ki lahko takšno ureditev seveda, kot jo imajo tudi drugje, postavi v pravo luč iz sprejemljivo in dostojno in pravno korektno luč. Tako da, to sploh ne velja. Druga zadeva je, da bo takšna določba sodeč po odvetnikih samih lahko proizvedela to, kar pravimo nehotenje, posledice, da se bodo dejansko tarife celo zvišale. Ker bo seveda to dogovarjanje o tarifah seveda preneseno tudi na dogovarjanje med samim odvetnikom in stranko. Navsezadnje seveda se je treba zavedati da tisti, ki bodo hoteli imeti bolj uspešne, bolj uspešne odvetnike, bodo seveda morali tako plačevati v bistvu še višje tarife, kot jih danes. In seveda na novo določa disciplinske postopke in organe. In tudi tu odvzema odvetniški organizaciji pomembno vlogo. Najbolj problematično je seveda to, da se pri tem minister sklicuje na priporočilo varuha človekovih pravic celo Državni zbor in tako naprej in selektivno jemlje iz konteksta določene ugotovitve v zvezi z dejavnostjo odvetnikov in odvetniških zbornic. Ta zakon nedvoumno krši Ustavo Republike Slovenije in skupaj z drugimi ukrepi - moram reči, kolegice in kolegi, zelo nerad gledam v zadnjih dneh na televiziji s pomočjo določenih medijev omadeževanje sodnikov. Ne vem sicer, ali imajo prav ali nimajo čisto prav okoli plač gor ali dol. Ampak to, kako se jih omadežuje, kako se jih zmerja, kako se jih napada, kako se zdaj skupaj z odvetniki, se dejansko erodira to zaupanje v ta pravni sistem in dela pot k nelegitimni oblasti. Ko bodo enkrat sodišča padla, ko bo enkrat dejansko popolno nezaupanje na tem področju, ko sodnik ne bo veljal nič, odvetnik pa še manj, tedaj je tudi vaša, ne samo naša, naša je že zdaj, usoda v tem pravnem smislu ni več varna in zagotovljena. Mislim, da se moramo takšnemu ravnanju upreti. Mislim, da moramo ostati na prejšnjih rešitvah. Marsikaj v tem zakonu se da popraviti. In je prav, da se popravi. Toda te temeljne določbe, ki napadajo jedro ustavne ureditve, bi morali vsekakor opustiti in jih ne sprejeti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Vili Rezman v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim!
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Lep pozdrav vsem! Naj za začetek ponovim, da je bilo danes že omenjeno, da gre za številne novosti, dopolnitve, popravke, dograditve, kar pa za Poslansko skupino DeSUS ni dovolj, da bi kar soglasno pritrdila vsemu, kar je bilo predlagano. Tudi sami imamo številne pomisleke in ni mogoče zagotoviti soglasne podpore predlogu zakona, ki ga imamo v obravnavi. To ne pomeni, da bi ocenjevali, da je to področje urejeno tako, da ne bi bili upravičeni številni pomisleki, pripombe in predlogi za spremembe. Vendar so te spremembe, kakršne so predlagane, res relativno številne in segajo čez tisto, kar bi bilo nujno potrebno, in so tudi globlje, kot bi najbrž bilo tudi za vse nas sprejemljivo. Številna opozorila, ki smo jih poslušali tudi mi, upravičujejo predlog Vlade, da se dopolni in spremeni Zakon o odvetništvu. Vendar smo pričakovali, da bo več posluha za tiste, ki imajo pomisleke v zvezi s tem, nenazadnje, da bo tudi več posluha za pomisleke v zvezi s hitrostjo spreminjanja, torej s postopkom, ki je bil predlagan in ki zdaj teče. Ti pomisleki v zvezi s postopkom so zagotovo upravičeni, saj ne gre za kakšne res zelo nepomembne spremembe in tudi ne gre za to, da bi bile razlike med stroko oziroma med odvetništvom, za katerega predvsem tu gre, in predlagateljem tako majhne, da bi jih smeli kar spregledati. Nekaj opozoril je bilo, sam mislim tako, preslišanih, tudi tistih, ki so bila podana s strani Zakonodajno-pravne službe. In ni prav, da jo takrat, kadar nam njeni očitki ne gredo v korist, kar dezavuiramo, da kar spregledamo njene očitke. In v Poslanski skupini DeSUS tudi menimo, da so bili očitki ali pa mnenja, ki niso najbolj naklonjena, tehtna, da jih je vredno premisliti in celo nekatere vsaj upoštevati. Da gre za poseg v samostojnost, najbrž nihče ne dvomi, vendar je vprašanje, kdo upa to tudi odkrito povedati. Takšen način, ki popolnoma zaobide zbornico, ki je do slej imela vendarle pomembno vlogo pri določanju tarif, na primer, zagotovo ni sorazmeren in ga mi ne moremo podpirati. Nesorazmernost je najbrž tudi opaziti v tistem delu, kjer predlagatelj govori, da brani javni interes, ker se javni interes brani na drug način in je branjen z omogočanjem brezplačne pravne pomoči in še s kakšnim drugim ukrepom oziroma instrumentom. Morebiti je prav pritegniti tudi tistim, ki govore, da ta piramida disciplinskih komisij in disciplinskega sodišča ni najbolj ustrezna, da njena sestava ni najbolj ustrezna, ampak tudi to je bilo bolj ali manj preslišano. Nekateri pa menijo, da je tudi omogočanje oziroma so pogoji za vstop v odvetniško službo tako razrahljani, da bo to povzročilo pritisk na odvetniške službe, kar sicer lahko pomeni večjo konkurenco, lahko to pomeni približanje strankam, ni pa to nujno. Lahko pomeni tudi znižanje kvalitete. Ti in tovrstni pomisleki so pač tisti, ki nam v Poslanski skupini DeSUS preprečujejo, da bi soglasno podpirali predlog zakona, je seveda vrsta določil tudi, ki jih mi brez slehernega dvoma podpiramo, bodisi, da gre za upoštevanje odločbe Ustavnega sodišča ali česa drugega, kar koristi pri delu na tem področju, vsega pa žal pač ne moremo podpreti. In, ker sodimo, da je slabosti, na katere je bilo opozorjeno precej, bomo zadržani pri tem. Zagotovo tega zakona ne bom podprl oziroma mu bom nasprotoval. Za zaključek se pa naj samo še vprašam o nelogičnosti, ki govori o tem, kako skušamo znižati tarife, pa obenem ne bo nobenih posledic, ne za državni proračun, ne za kakšna druga javna sredstva, na kar je tudi opozorila cela vrsta ljudi, ki so skušali logično premisliti ta predlog. Torej naše podpore ni mogoče v celoti pričakovati.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zmago Jelinčič Plemeniti v imenu Poslanske skupine SNS. Prosim.
Lep dober dan. Hvala za besedo. Jaz mislim, da tisti odvetniki, ki delajo v skladu z zakonom in principom pravičnosti, se nimajo česa bati. Res je, oziroma zanimivo je, da razni kršilci zakonov iz sodniške in tožilske sfere bežijo oziroma so bežali v odvetniške vrste. Zakaj? Verjetno je tukaj kakšen razlog. In da se izognemo tem razlogom, se sprejema ta zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o odvetništvu. V Slovenski nacionalni stranki bomo podprli ta zakon. Sodimo, da je prav, da ne moremo pristajati na definicijo o negotovih in prestrašenih odvetnikih, kajti dejstvo je, da stanovska organizacija, ki se ji reče Odvetniška zbornica, vedno zagovarja odvetnike, tudi takrat, kadar - direktno povedano, goljufajo svoje stranke in vedno odloči v prid odvetnikov. Nemalo ljudi se je obrnilo na našo poslansko skupino z obširno dokumentacijo, kako določeni odvetniki pobirajo denar, pa ne dajo nobenega računa za to. Seveda, Odvetniška zbornica ni nič odreagirala na te zadeve, kar meče čudno senco na vse skupaj. Ne govorim, da vsi odvetniki tako delajo, delajo pa nekateri - in teh nekaterih niti ni tako malo. Zato še enkrat pravim, da tisti, ki bodo delali v skladu z zakonom in principom pravičnosti, se nimajo česa bati. Tako, kot se nimajo česa bati že zdaj. Mislim, da zadeve, ki jih predvideva novi zakon, so zelo dobre. Predvsem če pogledamo zagotovitev prostega pretoka oziroma prostega upravljanja storitev za vse državljane članic EU v Sloveniji, kar pomeni, da bodo naša sodišča morala tudi soditi malo bolj po črki zakona in malo manj po svojih osebnih preferencah, če bo prišel iz tujine kakšen dober odvetnik, kajti mislim, da v kolikor bodo prišli kakšni neodvisni odvetniki iz tujine, se bo zgodilo precej oziroma se bo dogajalo precej drugače, kot se dogaja zdaj na sodiščih, ko se sodi, dostikrat, po raznih čudnih, čudnih ovinkih, poteh in so sodbe popolnoma skregane s pravom, konec koncev na koncu pa je človek tisti, ki je prizadet in nima možnosti, da se kakorkoli pritoži, kajti kot vemo je sodna veja oblasti nad vsem, ima absolutne privilegije, ima absolutno nedotakljivost in tudi tako imenovani dosmrtni mandat. Skratka, ko se enkrat usedejo na svoj stolček, jih tudi hudič ne more več spraviti z njihovega prestola. Seveda pa Slovenska nacionalna stranka uvaja oziroma smo vložili amandma k peti točki k 12. členu, in sicer, da se peta točka 25. člena spremeni do te mere, da se črta zahteva po opravljenem pravniškem državnem izpitu. Mislimo, da je dovolj velika zahteva brez tega, kajti že samo po sebi izobraževanje in delo na tej poziciji dovoljuje oziroma, skratka bi rekel, da že samo po sebi [[...]] Kaj no, gospod Gantar, kaj no?? Kaj vas kaj moti, gospod Gantar? [[...]] [[Oglašanje v ozadju.]] [[...]]No, potem pa prosim poslušajte, pa mi boste potem povedali, če boste imeli kaj povedati. Če pa se vam kolca, vam pa kozarec [[...]]Srečko, prosim prinesi kozarec vode gospodu Gantarju. Kolca se mu nekaj, ne. Skratka, [[...]]A se vam ne kolca gospod Gantar? Mogoče po bivših časih? Morda. Vas ne zanima. No, Srečko vseeno prinesi kozarec [[...]]
Gospod Jelinčič, prosim če nadaljujete s svojim ekspozejem.
Bom, gospod predsedujoči. Skratka, v našem amandmaju želimo v 12. členu črtati dostavek "po opravljenem pravniškem državnem izpitu". Še enkrat, zakon bomo podprli. Hvala.
Besedo ima gospod Boštjan Zagorac, v imenu Poslanske skupine Lipa.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Spoštovani prisotni! Natakarske veščine posameznih poslancev mene ne zanimajo. Rad bi samo povedal vsem naslednjim, govorimo o Zakonu o odvetništvu, ne o Zakonu o sodnikih in trajni mandat in vse ostalo spada v nek drug zakon, za tiste nevedne. Če pa nimajo kaj povedati, pa bi nam prihranili čas. Kar se tiče Zakona o odvetništvu, ki je pred nami, bom rekel, vsi ki podpirajo oziroma boste podprli ta zakon, se mi zdi, da niste usmerjeni v tisti smisel, za katerega naj bi ministrstvo bilo tudi narejeno v smislu pridobivanja oziroma delati dobro za ljudi. Zakaj lahko tako govorim? Zakon o odvetništvu in brezplačna pravna pomoč, povezava med temi zakoni, ampak k temu se bom vrnil malo kasneje. Ministrstvo za pravosodje je prišlo, če bomo pogledali dnevni red te seje Državnega zbora, s kupom zakonov, o katerih bi mogoče bila razprava bolj primerna malo kasneje oziroma malo prej, se opravičujem, ne sedaj, ko smo že v času volilnega leta ali konca mandata posameznih ministrov. Zakon o odvetništvu se mi zdi, da smo pri tem zakonu zgrešili vrstni red. Najbrž bi bilo pravilno ali primerno obravnavati ta zakon in potem naprej Zakon o odvetniški tarifi. Ne glede na to, vsako ministrstvo je ustanovljeno zato, da dela v javnem interesu in da dela za korist ljudi, katerih zastopa. Zakon, ki je danes pred nami, ne podpira Odvetniška zbornica. Odvetniki so napovedali stavko v primeru sprejetja tega zakona. Ustavni spor je sam po sebi realnost tega zakona in odgovor ministrstva v smeri ustavni spor bo, pa kar bo pa bo, se mi zdi nekonsistenten s strani ministra za pravosodje. Naredili smo vacation legis, da se lahko ustavni spor zgodi. Neodvisnost Ustavnega sodišča pri nas je seveda zagotovljena in kar bo, pač bo. Jaz si ne znam predstavljati nobenega ministra s strani Evropske unije, ki bi pred svoj parlament prišel z besedami "že sedaj vem, kljub temu, da sem zakon predlagal, da se bo zgodil ustavni spor". To je za mene noviteta, ampak naš minister kot eden izmed članov predsedstva EU je rekel "pač bomo videli, kaj se bo s tem zgodilo". Kar se tiče samega Zakona o odvetništvu, moram povedati, da dejanski strah, ki ga imamo v Poslanski skupini Lipa, je ta, da se bodo številni odvetniki, ki so vpisani v register brezplačne pravne pomoči, temu vpisu odpovedali. In vemo, komu je namenjena brezplačna pravna pomoč - vse večjemu številu, glede na politiko te Vlade, na žalost, je ta brezplačna pomoč namenjena. In če bo na podlagi tega zakona padla tudi kvaliteta te brezplačne pomoči, kljub temu, da se jo poslužuje veliko število ali pa vse več ljudi v tej državi, potem takšnega zakona enostavno ni moč podpreti, se ga ne da. Če ste hoteli zavajati ljudi, poslance, javnost, kogarkoli pač, s tem, da se bo na podlagi tega zakona v povezavi z Zakonom o brezplačni pravni pomoči, v povezavi z Zakonom o odvetniški tarifi, ta tarifa znižala, vam moram povedati, da vam ni uspelo, žal za vas, plus za nas. Ni vam uspelo. Ljudje znajo brati, ljudje znajo razmišljati. In še enkrat povem, zakoni so pisani na kožo ljudi. Vsak človek si želi kvalitete za določeno ceno; ta zakon jim jemlje kvaliteto, cena pa ostaja enaka, kar ni dobro. Pravni spori so ponavadi spori, kjer si človek želi na koncu uspeti, in ta zakon mu to onemogoča. Če končam, bom rekel, v takšni "miškulanci" Vlade Republike Slovenije, Ministrstva za pravosodje in vsega ostalega v Poslanski skupini Lipa ne želimo sodelovati. Zato že vnaprej napovedujem obstrukcijo pri obravnavi omenjenega zakona. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Dimitrij Kovačič, v imenu Poslanske skupine SDS. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi! V predstavitvi mnenj se je slišalo tudi, da se bo lahko pojavil strah potem, ko bo ta zakon sprejet. Ampak žal ni bilo slišati tudi, česa naj bi bilo koga strah in zakaj naj bi bilo koga strah. Dobro bi bilo tudi to slišati, vendar očitno tega ne vedo tisti, ki o tem govorijo. Zakon se sprejema v javnem interesu, v interesu vseh prebivalcev naše države. Zakona se ne sprejema v interesu odvetnikov. Ali še celo, zakona se ne sprejema v interesu Odvetniške zbornice, kar je bilo tudi slišati, da bi morala Odvetniška zbornica biti tista, ki dirigira in narekuje besedilo zakonov. Ne, zakon se piše v javnem interesu in predvsem v interesu tistih, ki odvetniške storitve uporabljajo. V ničemer se ne menja gospodarska pobuda, v ničemer se ne menja neodvisnost in avtonomnost odvetnikov, ne menja se to. In neodvisnost in avtonomnost odvetnikov je bila po sedanjem zakonu in bo tudi po tem zakonu, ki ga danes sprejemamo. Vendar, neodvisnost in avtonomnost ni absolutna, ni bila absolutna tudi po sedanjem zakonu in ne bo absolutna tudi po novem zakonu. Nikjer popolne avtonomnosti in popolne neodvisnosti ni. Za to imamo zakon, ki regulira to področje in zato smo imeli zakon, ki je tudi sedaj reguliral to področje. In ko govorimo o odvetniških tarifah, je tudi sedanji zakon govoril o odvetniški tarifi, ki je ni postavil vsak odvetnik, ampak jo je postavila Odvetniška zbornica s soglasjem ministra. Torej, kje je tukaj absolutna neodvisnost in avtonomnost? Ne more biti. Omejitev te neodvisnosti bi se zgodila, če bi bilo tukaj v novem predlogu zapisano na primer, da bo minister sam določal odvetniško tarifo, potem bi bilo to celo upravičeno, ampak odvetniško tarifo bo določil zakon, sprejet v tem Državnem zboru, kot najvišjemu organu odločanja v tej državi. Torej, govoriti nasprotno, mislim, da res nima nobenega smisla. Poslanci Slovenske demokratske stranke se strinjamo s, po našem mnenju, ključnim namenom tega zakona, to pa je, da se doseže bolj ekonomičen postopek povsod tam, kjer nastopajo odvetniki s svojimi storitvami. V nasprotju s sedanjo ureditvijo pomeni velik korak naprej predvsem to, da bodo stroški odvetniških storitev znani v naprej, ne glede na to koliko vlog bo odvetnik pripravil in koliko obravnav bo razpisano oziroma koliko časa bo postopek trajal. To se boste verjetno strinjali, da je velik korak naprej. V naprej bo vsakdo vedel, koliko ga bo stalo odvetniško delo. In na ta način bodo vse stranke v postopku, vključno seveda z odvetnikom, bolj kot doslej zainteresirane in nenazadnje tudi finančno motivirane, da bodo postopki čim krajši oziroma da do postopkov niti ne pride, ampak se stranke lahko že pred uvedbo postopka poravnajo. Na ta način bo tudi ta zakon prispeval h krajšim postopkom tako, da bodo sodišča in drugi organi bolj učinkoviti, manj obremenjeni, s tem pa bo storjen pomemben korak k reševanju in odpravljanju sodnih zaostankov, ki kot vemo, predstavljajo v Sloveniji zelo resen problem. In vse to v skladu s projektom Lukenda vodi k temu cilju. Ker se mi čas že izteka, ne bom vseh pozitivnih učinkov našteval, ki so tudi v tem, da je disciplinska komisija sestavljena tudi iz zunanjih strokovnjakov iz pravnega področja kar pomeni, da bo tudi tukaj bolj spoštovan in zagotovljen javni interes. In vse to, in še drugi razlogi, ki so bili tudi že pojasnjeni, vodi Poslansko skupino Slovenske demokratske skupine k temu, da bo predlagani zakon podprla. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jih bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 21. 4. 2008. V razpravo dajem 12. člen in amandma Poslanske skupine SNS. Razpravljavcev ni. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 25. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SLS. Gospod Janez Drobnič, prosim.
Hvala lepa za besedo. V 25. členu je torej med drugim določeno tudi, da obstaja lažja kršitev, če odvetnik ne javi spremembe sedeža pisarne. To nakazuje v lažji obliki, kako so vse te odvetniške zadeve v globoki povezanosti z Odvetniško zbornico. To je misel, ki se vseskozi javlja, kakšno mesto dati tej Odvetniški zbornici. Že v imenu Poslanske skupine SDS je gospod Kovačič jasno vzpostavil vprašanje, kdo bo zastopal ljudi napram odvetnikom. Odvetniki imajo v skladu z zakonom posebni status, javni prepoznan status. Ko imajo javno prepoznan status takoj sledi to, da si ne morejo sami postavljati tarife. S tem smo tako izločili ta pogoj, zato ker smo jim dali ekskluzivno pravico, ne obstaja potem več tržni sistem, ampak monopolni sistem in zato sklicevanje na to, da se je treba obrniti na Odvetniško zbornico, da morajo oni povedati kaj, to je seveda nedopustno. Tisti, ki se ukvarja s problemom upravljanja družb in zagotavljanja tržnega sistema. Zato je tudi nesmiselno potem pozivati, da je treba vzpostavljati gospodarske razmere, konkurenčne razmere, ne morete jih, razen, če odpravite ta poseben status Odvetniške zbornice, kot monopol, samo v tem primeru potem pa lahko rečete, da je to prosta presoja. In se potem postavijo samo pogoji, kdo lahko opravlja odvetniško storitev, izobrazba in tako naprej in potem sledijo sankcije, da tega ne moreš opravljati, če zlorabiš poklic. Torej, kdo bo zastopal državljane napram odvetnikom. In potem se državljani sprašujemo, zakaj so takšne cene? Ali boste dali možnost, da bo odvetniška zbornica sama postavljala cene, ob tem pa imela monopol? Kdo bo v tej državi potem zaščitili državljane? In zakaj so takšne visoke cene? Ker imamo podobne oblike monopolov, cehov tudi na drugih področjih. Slovenija je polna cehov, monopolov, povezav, ki potem naredijo lovke skupaj še s politiko, raznimi drugimi interesnimi skupinami in podobno. Ključni zakon v ameriški zakonodaji je preprečevanje kartelov in monopolov. To je temeljni državljanski zakon, ne gospodarski zakon. Tukaj pa s takšno lahkotnostjo nismo vprašali odvetnikov. Dobro, naj dajejo mnenje, zakaj pa ne. Ali imajo oni pravico veta do vsega tega, kar se bo sprejemalo v Državnem zboru? Ja, kam smo pa prišli. Ali je to demokratična družba? Pokojni Hayek je že leta 39 oznanil, kaj se bo zgodilo s totalitarnimi sistemi in tudi povedal, kaj je značilno za takšne totalitarne sisteme. Korporativistična družba. In zbornice, obvezne zbornice s takšnim monopolnim položajem so tipični predstavniki korporativistične družbe. In se potem v Sloveniji in tudi v Evropi sprašujemo, zakaj se nam dvigujejo cene. Zaradi monopolnih povezav. Gospod minister, gospoda ministra ni, so pa predstavniki Vlade, državni sekretar, na pravem postopku ste šli s tem zakonom, ampak premalo novosti. Zakonsko, tudi to določilo bom podprl, ampak bi morali še bolj v smislu približevanja državljanom. Še bolj, ne glejte toliko na odvetnike. Glejte na državljane, ki uporabljajo te storitve. Niso problem odvetniki kot takšni, da ne bi imeli položaja. Ugodnega imajo, ker je monopolni.
Hvala lepa. Drugih razpravljavcev ni, zato zaključujem razpravo o amandmaju k 25. členu. V razpravo dajem 48. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SLS. Razpravljavcev ni. Zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 18. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O KMETIJSTVU V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Ker ugotavljam, da v dvorani ni ne predstavnikov Vlade, tudi ne predsednice odbora, bom malo počakal. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Gospa Branka Tome, državna sekretarka na Ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, izvolite, prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Zakon o kmetijstvu je eden pomembnejših zakonov, s katerimi se določajo pravne podlage za izvajanje skupne kmetijske politike in s katerimi se ureja tudi številna druga področja, pomembna za razvoj kmetijstva. Prvi in sedaj veljavni Zakon o kmetijstvu je bil sprejet v letu 2000. Po vstopu v Evropsko unijo je mnogo določb tega zakona postalo brezpredmetnih, ker so stopili v veljavo evropski predpisi neposredno, kar še zlasti velja za ukrepe kmetijske politike. Hkrati pa se je v tem obdobju spreminjala tudi zakonodaja skupnosti, kar terja ustrezno prilagoditev nacionalne zakonodaje. Predlog zakona o kmetijstvu vključuje tudi nekatere nove vsebine, ki so povsem v pristojnosti Slovenije in so pomembne za urejanje določenih področij. Čeprav se osnovni koncept in tudi pomemben del vsebin doslej veljavnega Zakona o kmetijstvu ohranja, je zaradi večjega števila dopolnitev bilo ocenjeno, da je smiselno pripraviti nov zakon o kmetijstvu. Ključne novosti, ki jih prinaša zakon, bi želela pojasniti v nadaljevanju. Predlog zakona dopolnjuje cilje v razvoju kmetijstva, s poudarkom na zagotavljanju prehranske varnosti ter ohranjanju in izboljšanju resursov za trajnostno pridelavo hrane. Nadalje predlog zakona določa, da morajo biti ukrepi kmetijske politike usmerjeni predvsem v razvoj trajnostnega kmetijstva, to pomeni, načina kmetovanja, s katerim se vzdržuje biotska raznovrstnost, ohranja tla, rodovitnost tal in varuje naravno okolje za življenje v tleh, vodi in zraku. Predlog zakona o kmetijstvu podrobneje določa kmetijo kot specifično in prevladujočo obliko kmetijskega gospodarstva, na katerem se eno ali več gospodinjstev ukvarja s kmetijsko dejavnostjo. V zvezi s tem se natančneje določa tudi postopek za določitev nosilca na kmetiji. Pomembno se dopolnjuje poglavje, ki ureja poseben upravni postopek zaradi odločanja pri izvajanju ukrepov skupne kmetijske politike. Namen teh sprememb je poenostavitev in prilagoditev upravnega postopka odločanja o ukrepih, ob upoštevanju tako predpisov skupnosti kot nacionalnih predpisov na tem področju. Nadalje predlog zakona ureja neposredno prodajo s kmetijskega gospodarstva. Določa, da je lokalni trg celotno območje Republike Slovenije in da so manjše količine tiste, ki se prodajajo neposredno končnemu potrošniku. Pomembna dopolnitev na področju kakovosti kmetijskih pridelkov in živil je tako imenovana nacionalna shema "Dobrote z naših kmetij", s katero se želi doseči uveljavitev tradicionalno pridelanih in predelanih živil na trgu. Na novo se ureja tudi možnost opravljanja kmetijskih opravil v vsakem času, če to nujno zahteva narava delovnega procesa, vremenske razmere, višja sila ali izredne okoliščine. Nadalje se prekinja časovno neopredeljena začasnost delovanja sedanjih javnih služb, s tem da bodo dosedanji izvajalci lahko izvajali javne službe še največ sedem let od uveljavitve tega zakona. Na novo se uvaja javno službo "upravljanje in vzdrževanje hidromelioracijskih sistemov", ki bo nadomestila dosedanje pogodbeno urejanje teh nalog po javnem razpisu. Vzpostavlja se tudi institut mojstrske kmetije, z namenom, da se vzpostavi določeno število kmetij, ki bodo sposobne nuditi možnost praktičnega usposabljanja v okviru izobraževalnega procesa v kmetijstvu. Pomembno se dopolnjuje tudi poglavje evidenc, ki so potrebne za izvajanje skupne kmetijske politike, zlasti z vidika namena zbiranja, povezave in uporabe podatkov posameznih evidenc. Spoštovane poslanke in poslanci! Predlog zakona o kmetijstvu je bil usklajevan in usklajen ne samo znotraj Vlade, ampak tudi z vsemi reprezentativnimi nevladnimi organizacijami. To potrjuje tudi dejstvo, da doslej niso bili vloženi vsebinski amandmaji. Amandmaji Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora so bili pretežno usmerjeni v izboljšanje besedil členov, povečanje jasnosti in nomotehnične dopolnitve ter nimajo značaja vsebinskih posegov v zakon, razen v pripombi, ki se nanaša na vprašanje urejanja pristojnosti pokrajin na področju kmetijstva. Zaradi različnega razumevanja, kako pravno urediti vprašanje pristojnosti predvidenih pokrajin, izhaja tudi pripomba glede nevključenosti pristojnosti pokrajin na področju kmetijstva, ki naj bi jih uredil ta zakon. Tu pa smo na stališču, da pravno ni dopustno v zakonu o kmetijstvu vnaprej urejati vprašanj, pristojnosti in nalog na področju kmetijstva, dokler pokrajinska zakonodaja ni uveljavljena. Spoštovani! Predlagam, da zakon o kmetijstvu obravnavate in sprejmete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot matično delovno telo. Besedo dajem predsednici, gospe Marjetki Uhan, za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, poslanke in poslanci. Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je na 30. seji 10. aprila, kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o kmetijstvu, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje predložila Vlada Republike Slovenije. Na seji odbora so sodelovali predstavniki Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, Zakonodajno-pravne službe, Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije in Sindikata kmetov Slovenije. Kot gradivo so člani odbora, poleg predloga zakona prejeli še mnenje: Zakonodajno-pravne službe, mnenje Državnega sveta in amandmaje poslanskih skupin: SDS, NSi in DeSUS k posameznim členom, ki jih imate napisane v poročilu. Ti amandmaji so v glavnem sledili zahtevam Zakonodajno-pravne službe. No, Zakonodajno-pravna služba je predlog zakona proučila z vidika skladnosti z Ustavo in pravnim sistemom ter zakonodajno tehničnega vidika. Kot rečeno, so njenim pripombam sledili amandmaji koalicije. Na odboru pa je bilo sprejetih še nekaj amandmajev odbora. Odbor se je seznanil tudi z mnenjem Komisije Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki je predlog zakona podprla. Predstavniki Vlade, minister za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je predstavil poglavitne rešitve predloga zakona, pri čemer je poudaril, da se osnovni koncept in tudi pomemben del vsebin doslej veljavnega Zakona o kmetijstvu ohranja, vendar je bilo zaradi velikega števila dopolnitev ocenjeno, da je smiselno pripraviti nov zakon o kmetijstvu. V nadaljevanju je predstavil ključne novosti, ki jih prinaša predlog zakona, ki pa jih je danes že povedala državna sekretarka, zato jih ne bi še enkrat ponavljala. Ob koncu je minister tudi dodal, da je čimprejšnje sprejetje zakona zelo pomembno zaradi določb posebnega upravnega postopka za izvajanje ukrepov kmetijske politike, s čimer bodo dosežene določene poenostavitve in tudi pocenitve izvedbe. V razpravi so člani odbora zastavili nekatera vprašanja in podali nekaj pripomb k predlaganim vsebinam amandmajev poslanskih skupin: SDS, NSi in DeSUS. Na večino teh so predstavniki predlagateljev amandmajev in Vlade podali ustrezna pojasnila. V okviru obravnave vloženih amandmajev, smo potem na odboru sprejeli večino amandmajev koalicije, kot tudi amandmaje odborov. Vse to imate v pisnem poročilu, ki je bil predložen s sklicem seje. Na koncu pa smo glasovali še o vseh členih skupaj in glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona v katerega so vključeni vsi sprejeti amandmaji. Dopolnjen predlog zakona je tudi sestavni del tega poročila, ki ste ga prejeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod mag. Sajovic, v imenu Poslanske skupine LDS. Izvolite prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči, za besedo. Prijazen pozdrav tudi vsem predstavnikom in predstavnici Ministrstva za kmetijstvo. Kaj reči o zakonu o kmetijstvu. Gre brez dvoma za Slovenijo izredno pomemben in pa potreben zakon, kateremu v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije ne nasprotujemo. Še celo več, pri njenem sprejetju tega zakona želimo aktivno sodelovati, kajti gre za ureditev področja, ki je za Slovenijo izredno pomembno v luči dogodkov, ki se dogajajo na svetovnem trgu in pa v luči podnebnih sprememb, pa bo brez dvoma kmetijstvo za Slovenke in Slovence postalo še pomembnejši dejavnik in pa pomembnejše področje. Kaj reči o samem zakonu? Seveda, slovenskega kmetijstva in pa slovenske kmetijske politike je ostalo relativno malo. Vezani smo na evropski okvir in pa prav je, da k temu evropskemu okviru tudi v Sloveniji prispevamo svoje. Gre v bistvu za zakon, ki na novo in pa v skladu z evropskim pravnim redom določa pravni okvir za zagotavljanje celovitega trajnostnega razvoja kmetijstva v Sloveniji, vendar predstavlja ta zakon le potreben, ne pa zadosten pogoj za trajnostni razvoj kmetijstva, ki mora kot naš dolgoročen cilj v čim večji meri zagotoviti prehransko samozadostnost in pa varnost v naši državi. Načrtovanje, sprejemanje in izvajanje ukrepov kmetijske politike pa ostaja glavna naloga aktualnih nosilcev kmetijske politike. V zakonu so v številnih členih precej suhoparno našteta številna najpomembnejša področja, katerih se zakon dotika. Za nas se zdi predvsem pomembno to, da načrtujemo razvoj, da načrtujemo ukrepe kmetijske politike, da se pogovorimo o posebnih ureditvah upravnega postopka, da jasno in pa glasno skrbimo za varnost živil, predvsem pa za njihovo kakovost. Da so vsi kmetijski pridelki ustrezno označeni, da je urejen promet s kmetijskimi pridelki oziroma živili, in pa, da ohranjamo biotsko raznovrstnost, da namenimo ustrezno skrb dopolnilnim dejavnostim in pa javnim službam v kmetijstvu, in pa da skrbimo za raziskovalno dejavnost in izobraževanje, uredimo pravico do kmetovanja, ki je in pa mora biti pomembna, potrebna in pa strateška pravica. In pa brez zadostne birokracije na žalost v tej združeni Evropi ne gre. V nasprotnem primeru bi sistem evropskega kmetijstva postal nepregleden in pa neobvladljiv. In pa, da v tem trenutku, ko sprejemamo za Slovenijo pomemben zakon, ne zatiskamo oči pred številnimi problemi, ki pa v slovenskem kmetijstvu ta trenutek so, in da se z njimi ločimo in pa učinkovito spopademo. O sami preveliki zbirokratiziranosti tega segmenta smo že govorili, več kot 75 tisoč slovenskih kmetov in pa kmetovalcev, ki vlaga vloge za subvencije, se s tem srečuje vsako leto in pa ne glede na vsakoletne kritike in pa težave, ki so, moramo reči in pa si priznati, da sistem nadgrajujemo, popravljamo in ga pa izboljšujemo in pa da je čas, da se tistih zadev v Sloveniji, ki na področju kmetijstva najbolj bijejo plat zvona, učinkovito lotimo. Nismo se še lotili razprave o podnebnih spremembah, tukaj bo dolgoročno brez dvoma veliko dela, o splošni kmetijski zavarovalnici poteka, mislim, da ustrezna razprava o gensko spremenjenih organizmih. Tukaj mislim, da smo Slovenci že večkrat povedali, kaj si želimo in česa ne, in da nočemo biti poskusen zajček. In pa da se soočimo tudi s tistimi problemi, da je samooskrba s hrano v Sloveniji premajhna. Na tem področju postajamo izredno dovzetni za vplive na globalnem trgu in pa da si nalijemo čistega vina na tistih področjih, da smo Slovenci v preteklosti pozidali preveliko število dobrih njih in pa dobrih travnikov pa da na tem področju enkrat zares rečemo, da pozidava na najboljših površinah, ki se načrtuje tudi vnaprej, da to na področju kmetijstva ni napredek. Za napredek bomo storili še marsikaj več. Hvala.
Besedo ima gospa Marjetka Uhan v imenu poslanske skupine NSi. Prosim.
Pred nami imamo nov Zakon o kmetijstvu, ki sicer ohranja bistvo vsebin, ki so bile že v starem zakonu, je pa dopolnjen, usklajen z zakonodajo EU in drugimi zakoni, predvsem pa sledi zahtevam sedanjih potreb kmetijstva. V Novi Sloveniji smo prepričani, da mora zakon slediti temeljnim zahtevam kmetijske in slovenske politike, zagotavljanju prehranske varnosti, zagotavljanju kakovostne hrane, trajnostnemu kmetovanju, kot tudi v prvi vrsti ohranjanju pogojev resursov kmetovanja. Kmetijstvo tako ne more biti moteče za okolico, če se opravljajo dela, ki jih je potrebno opraviti v skladu s tehnologijo in naravnimi pogoji v določenem terminu. V Novi Sloveniji bi si želeli poenostavitve postopkov, zmanjševanja administracije, predvsem pa prilagajanje kmetijske politike, tudi razmeram slovenskega kmetijstva, ki kmetuje v bistveno težjih naravnih pogojih kmetovanja, kot večina evropskih držav. Temu lahko dodamo še razdrobljeno posest, majhne površine v zasebni lasti, neurejene lastniške najemne odnose in tako dalje. Nerazumljivo je bilo, neskladje z vsakršno kmečko logiko, da so bile v preteklosti številne vloge zavrnjene, zaradi nerazumljive, toge birokracije, ne pa zaradi neopravljenih del, zagotavljanja kmetovanja, kakovosti, načina kmetovanja, zaradi česar se pridobijo sredstva. V zakonu se tako določijo nosilci kmetij, kmetijska gospodarstva, kdo je upravičen do pridobivanja sredstev, ukrepov kmetijske politike, kdo je zadolžen za dajanje podatkov, vodenje evidenc in tako dalje. Skratka, ureja se terminologija, postopki, ki so bili v preteklosti premalo dorečeni. Kmetijska gospodarstva v težavah lahko po novem kandidirajo za sredstva pomoči, seveda, če niso zašle v težave po lastni krivdi. Ureja se neposredna prodaja kmetijskega gospodarstva, opredeljuje majhne količine, lokalni trg, komu, kje se lahko prodaja pridelke in proizvode s kmetij. V Novi Sloveniji smo prepričani, da je bilo v preteklosti narejenega zelo malo na tem področju in da je bila zakonodaja toga, nesmiselna, zaviralna in da je ta zakon bistveno boljši. Neposredno prodajo s kmetij so metali v isti koš s predelovalno industrijo glede tehničnih, sanitarnih in drugih pogojev. Neposredne prodaje je bistveno premalo. Živilo, v prehrambeni artikel je živa snov, ki ne prenese brez posledic dolgih manipulacij od prevozov, prekladanj, shranjevanj, različnih oblikah in postopkih. Potrošniki, javni zavodi, lokalni trg se morajo tega zavedati, in le hrana pridelana v lokalnem okolju je lahko sveža, pod neposredno kontrolo z znanim izvorom. Zato v Novi Sloveniji zelo podpiramo spremembe zakona, ki gredo v to smer, kot tudi podzakonske akte, pravilnike, ki so že sledili tem dejstvom. Določene kakovosti in opredeljevanja do pridelkov z naših kmetij se ustrezno rešujejo v zakonu z namenom, da se ne bi zavajalo potrošnikov, da se ne bi izrabljalo tega izraz za pridelke, ki so daleč od dejansko pridelanih proizvodov, ki si zaslužijo to ime. Zakon pa želimo v Novi Sloveniji dopolniti tudi z amandmajem k 122. členu, ki govori o javnih službah na področju kmetijstva. Med drugim zakon predvideva javno službo za vzdrževanje hidromelioracijskih sistemov. V Novi Sloveniji predlagamo amandma, da lahko ta dela opravljajo kmetije oziroma lastniki zemljišč pod določenimi pogoji, ki jih predpiše minister. Menimo, da bi kmetje lahko ceneje in učinkovitejše izvajali ta dela. Zakon govori tudi o mojstrskih kmetijah, kakšna kmetija mora biti, da izpolnjuje te pogoje, kot tudi kdo ima mojstrski izpit. Izkušnje, tradicije in znanja iz različnih področij ne more nadomestiti nobena druga inštitucija. Z zakonom se zagotavlja urejen nadzor kontrolne organizacije za zagotavljanje skladnosti kmetijskih živil, pridelkov. V Novi Sloveniji bomo predlagani zakon podprli.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Marjan Drofenik v imenu Poslanske skupine SLS.
Hvala lepa. Spoštovani podpredsednik, predstavniki Vlade, poslanke, poslanci! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da predlog zakona uvaja številne novosti in izboljšave, ki bodo vplivale na dolgoročno načrtovanje razvoja kmetijstva in živilstva. Predlog zakona omogoča učinkovitejše izvajanje ukrepov kmetijske politike, ter hitrejše prilagajanje zahtevam konkurence. Predviden je tudi sprejem nacionalnega programa razvoja kmetijstva in podeželja. Vemo pa, da je določbe Zakona o kmetijstvu potrebno spremeniti oziroma dopolniti tudi v delu, kjer ne daje potrebnih podlag za izvajanje predpisov skupnosti. Predlog zakona na novo določa definicijo kmetije kot obliko kmetijskega gospodarstva, na katerem se eno ali več gospodinjstev ukvarja s kmetijsko dejavnostjo. Podpiramo ureditev neposredne prodaje s kmetijskega gospodarstva, v sklopu katerega se celotno območje Slovenije definira kot lokalni trg. Neposredna prodaja bo pomenila dodatno možnost za razvoj in obstoj slovenskih kmetij. Prednosti so dodatni zaslužek na kmetiji pri enakem obsegu osnovne proizvodnje, prodaja proizvodov na višji stopnji dodelave, višja odkupna cena proizvodov, neodvisnost od posrednikov, dodatna zaposlitev delovne sile ter takojšnjo plačilo. Prav je, da se vzpostavi zakonska podlaga, ki bo omogočala dotično pridelavo in tradicionalne načine pridelave, predelave in poti trženja. Na področju kakovosti oziroma označevanja kmetijskih pridelkov in živil je pomembna dopolnitev tako imenovana nacionalna shema "Dobrote s kmetij", s katero se želi doseči uveljavitev tradicionalno pridelanih in predelanih živil na trgu. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo zakon podprli tudi zato, ker daje pravno podlago za izdajo predpisov, kakovosti in za ukrepanje pristojnim inšpekcijskim službam. Pomembno se nam zdi, da se zagotavlja kakovost proizvodov in varstva interesov potrošnikov. Vemo, da so v praksi določeni pogoji precej omejevali dopolnilno dejavnost na kmetijah. Ob upoštevanju trenutnega stanja v slovenskem kmetijstvu mora večina slovenskih kmetij iskati dodaten zaslužek izven osnovne kmetijske dejavnosti. Slovenski kmetje se že tradicionalno ukvarjajo z domačo obrtjo, s predelavo kmetijskih pridelkov in storitveno dejavnostjo. Dopolnilne dejavnosti so za manjše kmetije nujno potrebne za zagotavljanje socialne varnosti kmečki družini in za popolno zaposlenost družinskih članov. Izvajanje zakonodaje s tega področja je pokazalo na nekatere pomanjkljivosti. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo predlog, da se poenostavijo administrativni postopki, ki so do sedaj predstavljali pomembno oviro k hitrejšemu razvoju te dejavnosti. Potrebno je odpraviti tudi problem zaposlovanja delovne sile v primeru, ko ne gre za družinske člane, glavni cilj je omogočanje zaposlitev v okviru dopolnilnih dejavnosti in s tem povečanje možnosti zaposlovanja na podeželskem območju ter zmanjšanje administrativnih ovir pri registraciji dopolnilne dejavnosti. Izhajajoč iz prakse menimo, da je zelo dobrodošlo tudi določilo o opravljanju kmetijskih opravil. Nesprejemljivo je, da se prebivalcem kmetom, ki se že stoletja na nekem območju ukvarjajo s kmetijstvom, to onemogoča in se jih ovira. Nekaterim priseljencem na podeželje pač ni jasno, da se tam odvija tudi kmetijska dejavnost, in dovolijo si iti preko vseh meja dobrega okusa in kmetovalce, ki zgolj opravljajo svoja vsakdanja dela, dobesedno nadlegujejo in grozijo z inšpekcijskimi službami oziroma tožbami. Dolgoročna posledica takšnega in drugačnega omejevanja kmetijske dejavnosti je nedvomno tudi opuščanje te dejavnosti in zaraščanje podeželja. V predlogu zakona je predvidena zaščita za tiste, ki se s kmetijsko dejavnostjo ukvarjajo v skladu s predpisi, s čimer se zagotavlja, da zakon ne bo imel negativnega, škodljivega vpliva na naravno okolje in življenjski prostor ljudi in živali. Predlog zakona neposredno določa cilje kmetijske politike za uresničevanje gospodarske, prostorske, ekološke in socialne vloge kmetijstva ter njegovega trajnostnega razvoja. V upanju, da bo zakon dobra podlaga za uresničevanje teh ciljev, bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke Predlog zakona o kmetijstvu podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivan Jelen, v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Poslanke in poslanci, predstavniki Vlade! V Poslanski skupini DeSUS nameravamo na novo predlagano ureditev kmetijskega področja podpreti. Novi zakon o kmetijstvu se sprejema osem let po sprejetju sedaj veljavnega, ki je pomenil sistemsko podlago predvsem za učinkovito pripravo na prevzem skupne kmetijske politike pred vstopom naše države v Evropsko unijo. Slovenija je z vstopom v Evropsko unijo in s prevzemom skupne kmetijske politike ohranila le manjši del pristojnosti za vodenje nacionalne kmetijske politike, ki pa se je pokazala kot zelo uspešna. In da bi bilo tudi v prihodnje tako, je smiselno področje kmetijstva še nadgrajevati in tudi v bodoče zagotavljati dobre temelje za povečevanje razvojnih potencialov našega kmetijstva in s tem tudi podeželja. Vsebina predlaganega zakona kaže na številne novosti in izboljšave, ki bodo pomenile nadaljnje pozitivne trende v tej veji gospodarstva. Predvsem bodo spremembe in dopolnitve v prid nadaljnjemu dolgoročnemu razvoju, ki se naj pozitivno odrazi tako za dejavnost kot tako kot tudi za njene izvajalce in nas, potrošnike. Novejša opredelitev kmetije, kmetijskega gospodarstva in njenih članov ter obvezno določanje nosilca kmetije bo pripomogla k učinkovitemu izvajanju ukrepov, kajti iz pravic in obveznosti, ki se jim podeljujejo oziroma nalagajo v zvezi z določenimi dejavnostmi, je tudi jasno razvidna njihova vloga tako v izvajanju posameznih dejavnosti kot pri uveljavljanju in koriščenju priznanih ukrepov. Še posebej pozdravljamo, v tem predlogu zakona, še v primerjavi z veljavno ureditvijo bistveno nadgradnjo vsebine zakona v zvezi z izpostavljenim kriterijem kakovosti kmetijskih živil in proizvodov ter s tem varstvo potrošnikov. Dobrodošle novosti za kmetijska gospodarstva so možnosti dodatnih zaslužkov in dobre promocije kmečkih proizvodov in živil, na primer skozi določila o neposredni prodaji v okviru majhnih količin na lokalnem trgu. Dodana je tudi nova kategorija v shemah kakovosti "Dobrote s kmetij". Tudi področje dopolnilnih dejavnosti je smiselno razbremenitvi pogojev izboljšano v prid obstoja predvsem manjših kmetij, katerih preživetje je v veliki meri odvisno ravno od teh dodatnih virov zaslužka, ki jih lahko ustvarijo preko stalnih, sezonskih ali občasnih dejavnosti. Prav tako bo uvedba novega tipa kmetije "mojstrske kmetije" seveda pomenila dodaten vir prihodka na domačiji, je pa tak tip kmetije izrednega pomena, tudi z vidika izobraževalnega in raziskovalnega dela, saj bodo slušatelji oziroma praktikanti pridobivali nova znanja in izkušnje od neposrednih izvajalcev kmetovanja s področja novih tehnologij pridelave, prireje pridelave pridelkov in izdelkov ter novih kmetijskih storitev. Tisto, kar se nam zdi ključno za dosledno in uspešno izvajanje ukrepov kmetijske politike je vsekakor podrobnejša ureditev evidenc in registrov, ki jih vodijo pristojni organi, in sicer zaradi preglednejše izbire vseh vrst podatkov, ki bodo tako omogočali lažje in hitrejše uveljavitve pravic upravičencev, kot tudi boljši nadzor nad sprejemanjem izvajana ukrepov. Tudi sami upravni postopki v zvezi z uveljavljanjem zahtevkov in izdajanjem določb so naravnani skozi strmenje po odpravi administrativnih ovir, k ekonomičnosti - tako s časovnega, kot finančnega vidika za vlagatelje zahtevkov, kot tudi za organe oziroma subjekte, ki o njih odločajo. To, da je bil zakon usklajen tako znotraj vladnih resorjev, kot tudi med reprezentativnimi organizacijami, ki so izrazile načelno zadovoljstvo z zakonsko vsebino in da so vložena dopolnila k zakonu večinoma nomotehnične narave ali vsebino določb kvečjemu določneje opredeljujejo, kaže ne to, da je besedilo kvalitetno pripravljeno in tako jasno določa vse potrebne smernice za nadaljnji učinkoviti razvoj in pristop k izvajanju uspešne in konkurenčne kmetijske politike. Poudariti pa velja tudi to, da je nujno potrebno razpolagati s takšnimi zakonskimi in ostalimi podrejenimi pravnimi podlagami, da bo tudi naše kmetijstvo v prihodnosti kos novim konceptom pridelovanja hrane in potrebam po prilagajanju klimatskim spremembam. Hvala.
Hvala. Gospod Prijatelj bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki vlade. Za Zakon o kmetijstvu prav gotovo lahko rečemo, da sledi razvojnim ciljem kmetijstva in da ureja kar nekaj področij na področju kmetijstva, ki bodo verjetno tudi bistveno pripomogla k temu, da se bo lažje zbiralo evidence, da se bo lažje urejalo registre in pa nenazadnje, da se bo tudi bolj z lahkoto pristopalo k razpisom za nepovratna sredstva, pa tudi k ostalim razpisom, ki jih občine danes nudijo za razvoj kmetijstva. Ravno tukaj pri evidencah je največja problematika, če lahko temu tako rečemo, zaradi tega, ker v bistvu vemo, da je prepotrebno oziroma prezahtevno birokratično zbiranje teh podatkov včasih za kmete kar problematično in zdi se mi prav, da nekje te evidence zberemo v skupnih registrih, ki bodo tudi poenostavile razpisne postopke za pridobivanje dejansko sredstev, ki so namenjena za razvoj kmetijstva, bodisi s strani Evrope, bodisi s strani občin. Je pa res, da na področju kmetijstva ostajajo odprta vprašanja, ki kar kličejo po tem, da se področja uredijo in ravno subvencije so tiste, ki nekako tudi v Slovenski nacionalni stranki ne moremo trditi z zagotovostjo, da so podeljene na transparenten in zakonit način. Jaz prihajam iz Primorske in prvo kar je, je nedovoljeno dejstvo to, da se revizije oziroma kontrole ne izvajajo na terenu, da je to dostikrat narejeno kar za mizo posameznika na podlagi starih oltofoto posnetkov iz leta 2006, in da je tukaj dostikrat tudi narejeno za nekoga, seveda z lahkoto, tisto kar vpraša dobi, za drugega pa z lahkoto črta na vse. Odločbe, ki se uvrstijo v izdajanju, so kar po vrstnem redu pošiljane glede na pritožbe. Praviloma, če se pritožiš, na koncu ne dobiš nič. En tak primer imam tukaj in z ministrom usklajujeva to zadevo in poskušava rešiti, vendar zunanji izvajalci, ki so pooblaščeni na tem področju, da delijo milost in nemilost tistim, ki želijo delati na kmetiji, imajo škarje in platno v rokah in lahko delajo po svoji lastni presoji to, kar se jim zdi prav. To je svojevrsten kriminal in zato tudi v Slovenski nacionalni stranki ne bomo prav tiho. Šli bomo, kot se temu reče, do konca. Drugo pa, lahko pohvalimo, povemo to, da pobuda Slovenske nacionalne stranke, da se Sklad kmetijskih zemljišč ukine in se pristojnost teh zemljišč prinese na občine, ki naj bi dejansko imele možnost skladnega in regionalnega razvoja tudi skozi to dobrino, je bila podprta pozitivno, in tukaj v zadnjem odgovoru sem lahko vesel, da je Vlada pristopila k temu, da pripravlja zakonsko podlago, da to tudi naredi. Torej Sklad kmetijskih zemljišč naj bi svoja zemljišča predal občinam in tukaj vidim toliko bolj pomembno na področju kmetijstva pristojnosti, ki naj bi jih v prihodnosti urejale občine. In to, kar ureja zakon, pristojnosti na področju kmetijstva v okviru pokrajin, je za nas še nekoliko oddaljena tema. Upajmo tudi, da ne bomo na ad hoc sprejemali nekih pokrajin, ki bodo potem same sebi namen in ki ne bodo imele niti toliko sredstev, da bi lahko kvalitetno delovale. Vemo, da se na pokrajine prenaša ne samo kmetijstvo, tudi javni zavodi, tudi šole, tudi vrtci, tudi vse ostalo, in tu vidimo pomanjkljivost. Če se bo to zgodilo, bo kmetijstvo prav gotovo šlo korak nazaj. V Slovenski nacionalni stranki bomo ta zakon podprli. Bi pa želel še enkrat opozoriti predstavnike Vlade glede subvencij - žal mi je, da danes tu ni ministra -, ki so po evropskih načelih in merilih tudi neupravičeno obdavčene, da dodeljevanje le-teh malo prevetrijo ter vpeljejo zakonitost in transparentnost, da ne bo prihajalo do tega, da nekdo dobi vse, tudi po sorodstvenih vezeh, drugi pa nič. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Boštjan Zagorac bo predstavil stališče Poslanske skupine Lipa. Prosim.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Predlog zakona o kmetijstvu je temeljni zakon, ki se dotika najbolj zanemarjene panoge v naši državi. Za razliko od predhodnikov ne bom bral, kar je Vlada napisala v obrazložitvi zakona, temveč se bom predvsem osredotočil na dejstva, ki jih v zakonu ni, oziroma na vprašanja, na katera bi ob sprejemanju tega zakona pričakovali odgovore s strani Vlade Republike Slovenije. Prvo takšno vprašanje so vsekakor naravne nesreče. Ko smo v Poslanski skupini Lipa predlagali amandma k temu, da bi se povečala sredstva za boj proti toči, niste imeli posluha. Ko smo predlagali, na opozorilo Računskega sodišča Republike Slovenije, da Vlada Republike Slovenije nima izdelanega programa za boj proti suši, niste želeli prisluhniti. In danes na vsa usta poslušamo, kako rešujete slovensko kmetijstvo. Zato se predstavnikom Vlade, ne glede na to, da ni ministra, se že vnaprej zahvaljujem za vse odgovore na moja vprašanja. Ko je upadel procent števila kmetov v Republiki Sloveniji in smo dali pobudo za spodbujanje izobraževanja kmetov na slovenskih kmetijah, ni bilo odgovora. Glede opozorila o tem, da kmetje ne dobivajo subvencij, smo jih pa že obdavčili, moram reči, da subvencije izplačuje Evropska unija, in me zanima, ali se je zataknilo pri plačilu na relaciji Evropska unija - Slovenija in Slovenija - kmetje, ali se je zataknilo na relaciji Vlada Republike Slovenije - kmetje. Tudi za ta odgovor se vam že vnaprej zahvaljujem, ker ga do zdaj nisem mogel dobiti. Če se nadalje ozrem na slovensko kmetijstvo, moram povedati, da zakon kot takšen je tisti zakon, ki naj bi celostno urejal področje kmetijstva v Republiki Sloveniji. In prav je, da ga podpremo. Kakršenkoli zakon, ki bo kakorkoli in na kakršenkoli način prinesel kaj dobrega za slovensko kmetijstvo, je dobro podpreti. Je pa res, še enkrat bi rad poudaril, zanima me, ko gre za vse pobude s strani opozicije ali s strani Poslanske skupine Lipa za to, da bi nekaj naredili za slovensko kmetijstvo, dobimo vedno negativen odgovor. Moram reči, da pri vsakem predlogu proračuna v mandatu te vlade smo predlagali amandmaje za to, da bi se povečala zaščita za varnost proti toči. Ampak Ministrstvo za kmetijstvo je reklo: "Mi tega ne potrebujemo, mi tega ne želimo, denarja je dovolj, rezervni sklad je dovolj visok, da bo to izplačeval." Kmetje pa na koncu ne glede na vse skupaj trpijo. Ne vem, mogoče je to napačna kmetijska politika s strani posameznega ministra, ker se ne zavzame dovolj v okviru vlade, da bi nekaj resnično naredil za področje kmetovanja oziroma kmetijstva, ali je to, bom rekel po štajersko, "befel" oziroma ukaz s strani predsednika Vlade, češ, kmetijstvo ima dovolj, več vam ne smemo in ne moremo nameniti. Bodite odkriti in še vi enkrat odkrito povejte, kaj se dogaja na področju kmetijstva. Zadnja zadeva, ki bi jo rad omenil, je tako imenovana prodaja kmetijskih zemljišč na področju predvsem Prekmurja in zgornje Štajerske, ker vemo, da so v lasti kmetijskih zemljišč predvsem tujci, na podlagi tiste zgodbe o nezmožnosti plačevanja slovenskega kmeta kreditov. Prišli so Angleži, pokupili kmetijska zemljišča po zelo ugodni ceni, nekaj časa jih bodo vzdrževali, potem bodo verjetno dobili gradbeno dovoljenje. Polja so pa neobdelana, ležijo takšna, ko so. Ali Vlada pripravlja tudi na tem področju kakšno rešitev? Temeljno vprašanje Vladi Republike Slovenije: Ali ni mogoče čas, spoštovani gospodje, ki vodite kmetijsko politiko v tej državi, da končno kmetom v tej državi poveste po resnici, brez kančka dvoma, kakšna je njihova prihodnost in kaj lahko pričakujejo oziroma ali naj se morda neusmerijo v kakšno drugo panogo?
Gospod Franc Sušnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik! Spoštovana gospa sekretarka, spoštovane gospe in gospodje! Zakon o kmetijstvu, ki ga obravnava in sprejema Državni zbor je pomemben dokument za razvoj našega kmetijstva v prihodnjem obdobju. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da je to pravilen in pravi odziv na nove pogoje kmetovanja, s katerimi se soočamo po vstopu Slovenije v EU. Prav tako smo prepričani, da je zakon o kmetijstvu potreben in nujen okvir za izvajanje sprejete kmetijske politike in nadaljevanje izvajanja programa razvoja podeželja, ki je v teku. Zakon povzema pomemben del vsebin zakona iz leta 2000, vse tisto, kar se je pokazalo kot dobro, in dopolnjuje te vsebine z novimi rešitvami, ki jih zahteva aktualni trenutek. Predvsem pa se nam zdi pomembno poudariti, da zakon določa in opredeljuje celovit sistem načrtovanja razvoja kmetijstva in podeželja, ki se bo odrazil tudi v predvidenem sprejemu nacionalnega programa razvoja kmetijstva in podeželja. Dopolnjujejo se cilji s poudarkom na zagotavljanju prehranske varnostiter s poudarkom na ohranjanju in izboljševanju resursov za trajnostjo pridelavo hrane. Zakon podrobneje definira kmetijo kot obliko kmetijskega gospodarstva, na katerem se eno ali več gospodinjstev ukvarja s kmetijsko dejavnostjo. V zvezi s tem se natančneje določa tudi postopek za določitev nosilca na takšni kmetiji. Zakon določa tudi možnost reševanja kmetijskih gospodarstev v težavah, če so nekrivdno zašli v te težave oziroma težak finančni položaj, kar se nam zdi posebno pomembno za obdobje nadaljnjega prestrukturiranja slovenskega kmetijstva. Potrebno je poudariti tudi, da se pomembno dopolnjuje poglavje, ki ureja poseben upravni postopek zaradi odločanja pri izvajanju ukrepov skupne kmetijske politike. Namen teh sprememb pa je predvsem poenostavitev in odprava administrativnih ovir. Nadalje se ureja neposredna prodaja s kmetijskega gospodarstva, kar štejemo za pomemben prispevek k izboljšanju konkurenčnosti na področju oskrbe prebivalstva in pomemben prispevek k razvoju kmetijstva. Določa se, da je lokalni trg celotno območje Republike Slovenije ter opredeljujejo se majhne količine, sicer so to količine, kadar gre za količine, ki se lahko prodajajo neposredno končnemu potrošniku. Mislim, da je pomembno poudariti, da zakon uvaja novo javno službo Upravljanje in vzdrževanje hidromelioracijskih sistemov, ki bo nadomestila dosedanjo pogodbeno neurejanje teh nalog po javnih razpisih. To je odziv na vse večje težave, ki jih prinašajo globalne spremembe. Prav tako je pomembno, da se prekinja časovna neopredeljenost javnih služb, s tem, da bodo dosedanji izvajalci lahko izvajali javne službe še največ sedem let od uveljavitve tega zakona. Vsekakor pa mislim, da je pomembno pred sprejemom tega zakona poudariti, da je Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano uspelo uskladiti vsebino zakona s Kmetijsko-gozdarsko zbornico, sindikati, z vsemi dejavniki na področju kmetijstva. Pomembno pa je poudariti tudi to, da zakon ni bil deležen večjih vsebinskih dopolnil s strani opozicije, kar neposredno dokazuje to, da je ta zakonski predlog primerna podlaga in dober zakon. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Janko Veber bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala za besedo in lepo pozdravljeni v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Predlog zakona o kmetijstvu je krovni zakon, ki ureja občutljivo področje kmetijstva v Sloveniji. Zakon bi moral zato predvsem jasno določiti ukrepe, kako doseči stabilno pridelavo kakovostne hrane, kako pridelati čim cenejšo in varno hrano ter kako zagotoviti prehransko varnost in čim večjo stopnjo samooskrbe v Sloveniji. Žal ugotavljamo, da zakon v teh poglavitnih rešitvah ne daje ustreznih rešitev in ugotavljamo, da je na tem področju nedorečen. V zakonu je predviden sprejem nacionalnega programa razvoja kmetijstva in podeželja, ni pa opredeljeno v zakonu, v katerem roku Vlada mora pripraviti nacionalni program in v katerem roku ga naj bi tudi Državni zbor Republike Slovenije obravnaval in sprejel. To nas še posebej skrbi, saj nacionalni program opredeljuje analizo stanja, vrednotenje gospodarskega, socialnega in okoljskega položaja ter razvojnega potenciala, dolgoročne razvojne cilje kmetijske politike določa nacionalni program, potem določa ukrepe, programe in druge dejavnosti za uresničevanje ciljev, oceno pričakovanih učinkov in potrebnih javnih finančnih sredstev za izvajanje kmetijske politike. To naj bi bila vsebina nacionalnega programa po tem zakonu, za katerega pa ne vemo, kdaj ga naj bi v Sloveniji sploh sprejeli. To nas, kot sem povedal, skrbi še posebej, saj se v Sloveniji srečujemo v primerjavi z ostalimi članicami Evropske unije z nadpovprečnim deležem podeželskih območij. 67% vseh občin oziroma 77% celotnega ozemlja v Republiki Sloveniji se uvršča v podeželsko območje, kjer živi okoli 41% vseh prebivalcev. Naj spomnim, da demografska struktura podeželskih območij zelo nazaduje oziroma je zelo neugodna. Srečujemo se s staranjem prebivalstva, srečujemo se z odlivom mladega prebivalstva s podeželja in še posebej je pereč oziroma neugodna starostna struktura v kmečkih gospodinjstvih. Več kot polovica nosilcev kmetijskih gospodarstev je starejših od 55 let. 19% gospodarjev je mlajših recimo od 45 let. In če tudi pogledamo, da skoraj 60% ozemlja v državi pokrivajo gozdovi, 32% pa predstavljajo kmetijska zemljišča, lahko ugotovimo, da skoraj 73% kmetijskih zemljišč beležimo v območjih z omejenimi možnostmi za kmetovanje. Zato se sprašujemo Socialni demokrati, ali ta zakon resnično daje rešitve za takšen položaj kmetijstva v Sloveniji. Velik del tega zakona je pravzaprav namenjen upravnemu postopku, ne pa problemu na področju kmetijstva. S tem se po nepotrebnem obremenjuje samo besedilo zakona, ga dela tudi nepreglednega. Hkrati pa, ko sem povedal, ne daje odgovore na področju kmetijstva za te pereče probleme. Če povemo, da predstavljajo danes dohodkovne subvencije že 60% dohodka zasebne kmetijske dejavnosti, menimo, da je stanje zelo zaskrbljujoče, in bi se morali zgledovati po drugih državah, ki imajo ta sistem urejen učinkoviteje. Naj naredim hitro primerjavo z Nemčijo. Nemški zakon o kmetijstvu ima vsega devet član, naš jih ima 189. In nemški kmetijski zakon zelo jasno nalaga, da je potrebno zlasti z davčno, kreditno in cenovno politiko omogočiti kmetijstvu, da izravnava obstoječe naravne in gospodarske omejitve v primerjavi z drugimi dejavnostmi ter poveča svojo storilnost, pri čemer naj bi se izenačil tudi socialni položaj kmečkega prebivalstva s primerljivimi poklicnimi skupinami. Žal teh tako učinkovitih rešitev v tem zakonu ne zasledimo. Zakonu [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]sicer ne bomo nasprotovali, vendar opozarjamo na njegove pomanjkljivosti. Hvala.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 21. aprila 2008. V razpravo dajem 9. člen in amandma Poslanske skupine Socialnih demokratov. Odpiram prijavo za razpravo o 9. členu in amandmaju poslanske skupine SD. Gospod Veber, izvolite.
Hvala. V razpravi in v predstavitvi stališč določenih poslanskih skupin je bilo povedano, da k Zakonu o kmetijstvu ni bilo vsebinskih pripomb in da tudi ni vsebinskih amandmajev. Amandma k 9. členu, ki ga vlagamo, se nanaša na sprejem nacionalnega programa in naj povem, da je z enako vsebino bil amandma predlagan tudi s strani Državnega sveta. Pravzaprav je na Državnem svetu prišlo do oblikovanja tega amandmaja skozi strokovno razpravo in prisotnost tudi Kmetijsko-gozdarske zbornice. In lahko govorimo torej o tem, da stroka opozarja, ne samo politika, na to, da je sprejem nacionalnega programa za razvoj kmetijstva in podeželja ključen dokument v tem zakonu, ki pa je zelo slabo opredeljen. Namreč v sedanjem besedilu zakona govorimo samo o splošnih usmeritvah, o tem, da naj bi nacionalni program prikazal analizo stanja, vrednotenje gospodarskega in socialnega položaja, programe za uresničevanje ciljev, oceno pričakovanih učinkov in potrebnih javnih finančnih sredstev za izvajanje kmetijske politike. Ključno pri tem pa je, da pa ne povemo, kdaj bomo nacionalni program v Republiki Sloveniji sprejeli, kdaj bo Vlada določila besedilo nacionalnega programa in kdaj ga bo Državni zbor lahko tudi obravnaval. Naj nadaljujem tudi z razpravo v primerjavi z Nemčijo. Torej Zakon o kmetijstvu je, zvezni vladi zelo jasno določil, da mora letno Vlada poročati Državnemu zboru o stanju na področju kmetijstva. Kaj se dogaja pri nas? Pri nas se dogaja naslednje, da Kmetijski institut pripravi analizo stanja na področju kmetijstva in gozdarstva in ga predloži Vlada. Vlada ga nekje po preteku enega ali včasih celo dveh in več let predloži v obravnavo v Državni zbor. Državni zbor pa potem ugotovi, da je to besedilo nezanimivo in da ni potrebno obravnavati na seji Državnega zbora, ker so podatki že zastareli. To se nam je zgodilo tudi letos. In če se ne bomo v Sloveniji dogovorili, da bomo - pa bom zopet povedal po vzoru Nemčije - se dogovorili za to, da bomo letno spremljali ovrednotenje dohodkovnega položaja kmetijstva na podlagi prostovoljnega knjigovodstva, predvsem morajo biti vključene v to spremljanje različne kmetije po velikosti kot tudi kmetije, ki prihajajo različnih območij. Namreč v Sloveniji so še kako različne pokrajine oziroma regije, ki dajejo povsem drugačne možnosti za kmetovanje. In nujno bi bilo, da potem na podlagi takšnih analiz na teh kmetijah Vlada letno, seveda obvezno pred sprejemom proračuna za posamezno leto, poroča Državnem zboru o tem stanju in predvsem o tem, kakšno je gibanje osebnih dohodkov, kakšno je gibanje zaposlenih, kakšno je stanje družinskih članov na kmetiji v primerjavi s podobnimi poklicnimi skupinami v državi. In predvsem želimo imeti tudi zelo jasno sliko o tem, kakšno davčno politiko v Sloveniji potrebujemo za to, da bomo ohranjali trajen razvoj in obstoj kmečke družine v Sloveniji. Odgovorov na vse to ne dobimo niti pri obravnavi Zakona o kmetijstvu, niti pri obravnavi posameznega proračuna za tekoče leto ali za dvoletno obdobje, ko jih sprejemamo, še manj pa jih imamo na razpolago tudi danes, ko sprejemamo Zakon o kmetijstvu, in nekatere rešitve, ki jih vidimo, da moramo imeti nacionalni program boljši, kot je predviden v tem zakonu, želimo pravzaprav opredeliti v našem amandmaju. Še posebej naj tudi izpostavim, da je potrebno spremljati, kar govorimo z našim amandmajem, medsebojni vpliv posameznih sektorjev kmetijstva znotraj nacionalnega programa, kajti včasih imamo tudi občutek, da se posamezno področje znotraj kmetijstva uvede na način, da ga pravzaprav zanima samo njegovo področje, veliko manj pa ga skrbi, kaj se dogaja na ostalih področjih. In če ne uskladimo vseh teh interesov, če ne primerjamo vseh teh podatkov in če iz tega ne določamo potem neke kmetijske politike, seveda ne more biti nacionalni program dober. Zelo pomembno je tudi, da bomo imeli nacionalni program, ki bo upošteval uravnotežen ekološki, ekonomski in socialni kriterij razvoja. Že v uvodu sem povedal, da pravzaprav 70% kmetijskih zemljišč se nahaja na območjih, kjer je kmetovanje zelo oteženo. Zato je potrebno s temi zemljišči ravnati zelo previdno. Običajno se takšna zemljišča nahajajo tudi v vodozbirnih območjih, običajno se takšna zemljišča tudi poskušajo ali namenjati za pozidavo, za izpeljavo cest, za izgradnjo avtocest in tako naprej. In ta uravnotežen pristop k varovanju okolja, predvsem varovanju pitne vode in ohranjanju kvalitete sicer vseh naših vodnih resursov je ena ključnih nalog v Sloveniji, za enkrat imamo ugodno vodno bilanco in mislim, da ne bi bilo dobro, da si takšne razmere poslabšamo. Pri pripravi nacionalnega programa ima zagotovo posebno mesto predvsem inovativni aplikativni pristop s pomočjo raziskav in predvsem prenos rezultatov teh raziskav in rezultatov svetovnih tehnoloških dosežkov v kmetijsko prakso tudi v Sloveniji. Mislim, da je tudi to področje v Sloveniji podhranjeno v tem smislu, da zagotovo ne sledimo vsemu tistemu znanju, ki ga imamo tako na naših nacionalnih institutih kot tudi na nekaterih drugih raziskovalnih ustanovah v Sloveniji, da pravzaprav ne poskrbimo za prenos tega znanja do kmetovalca, do posamezne kmetije. Pravzaprav zaradi tega tudi ne prihaja do tiste potrebne animacije mladih, da začutijo svojo priložnost in svojo možnost za nadaljnji razvoj in rešitev eksistence na področju kmetijstva. Če se kmetijstvo poskuša obravnavati zgolj in samo na način, da je potrebno nekaj posaditi, nekaj predelati nekaj poškropiti, jeseni pospraviti, je bistveno premalo, če ne dodamo temu vsega znanja, ki je potrebno, na kakšen način lahko vse to dosežemo, da je ta pridelek zdrav, da je tudi delo, ki ga opravlja kmetovalec, varno, da ne prihaja do poškodb, da ne prihaja do nepotrebnih obolenj zaradi nepravilne uporabe najrazličnejših substanc. In nenazadnje gre tudi za to, da ima vsaka kmetija tudi svoj učinkovit informacijski sistem, kjer lahko dobiva vsa nova tehnološka dognanja s posameznega področja, da tudi sam velikokrat lahko potem oceni, kaj pravzaprav potrebuje za to, da uspešno razvije svojo kmetijo tudi v bodoče. Ravno področje svetovanja je eno od tistih področjih, ki bi ga morali v nacionalnem programu še bolj detajlno opredeliti in mislim, da je prav vsem jasno, da se danes srečujemo tako z nezadovoljnimi svetovalci v svetovalnih službah kot tudi z nezadovoljnimi uporabniki teh storitev. In ravno s pomočjo boljšega poznavanja vseh tehnologij in znanja že neposredno na sami kmetiji se dvigne raven sodelovanja s kmetovalci oziroma svetovalci. Tudi svetovalci se zaradi tega tudi zavedajo, da pravzaprav v službah, ki jih opravljajo, se ne morejo se nanašati samo na neke uredbe in zakone, ki so sprejeti, ampak ravno tako na spremljavo in izboljšavo številnih ukrepov, ki jih pravzaprav prinaša znanost na tem področju. S tem amandmajem k 9. členu resnično želimo dati posebno mesto ravno vsem tem dognanjen, da kmetijstvo v Sloveniji postane še bolj zanimivo, še bolj atraktivno, da res lahko potem govorimo o tem, da vemo, kaj hočemo na področju kmetijstva. Pa ne samo na področju kmetijstva, kajti ta nacionalni program se sprejema tudi za razvoj podeželja. To pa se dotika potem še večjega števila populacije in še večjega število nalog, ki jih je potrebno prenesti v posamezno okolje, da lahko tudi nekdo, ki želi opravljati ali dopolnilno dejavnost na kmetiji, ali pa ki želi na podeželju preživeti brez kmetijstva z drugimi dejavnostmi, ki so mogoče na podeželju, je ta nacionalni program eden od ključnih strateških dokumentov, ki bi jih v Sloveniji morali sprejeti včeraj, ne pa v prihodnje, za katero leto pa pravzaprav niti ne povemo, bi ta nacionalni program bil sprejet. Naj opozorim, da je kar nekaj členov v zakonu o kmetijstvu pri izvajanju pravzaprav tega zakona vezanih resnično, konkretno na sprejem nacionalnega programa. In brez sprejema nacionlanega programa, občine, kar je tudi ena od novosti, pravzaprav ne morejo sprejeti svojih programov razvoja podeželja, kajti programi, ki naj bi jih sprejemale občine, ne smejo biti v nasprotju z nacionalnim programom razvoja kmetijstva in podeželja, ki ga sprejme država oziroma predlaga Vlada v sprejem Državnemu zboru. Tudi ukrepi razvoja podeželja in upravljavcev pomoči za razvoj podeželja so vezani na sprejem nacionalnega programa razvoja podeželja. Gre za izjemno pomemben dokument, za katerega ugotavljamo, da ga potrebujemo v Sloveniji, ga pa odmikamo v nedorečeno prihodnost, kar pomeni, da podeželje in razvoj kmetijstva s sprejemom tega zakona pravzaprav v največji meri ne bo pridobilo pravzaprav ničesar. Gre za to, da zakon nekako izčisti besedilo v tistem delu, ki ga je potrebno izčistiti zaradi upoštevanja nekaterih evropskih predpisov. Poskuša se vnesti v ta zakon tudi poseben upravni postopek, kar je nenavadno, da rešujemo v tako sistemskem zakonu prav upravni postopek. To so pač pristopi, ki govorijo o tem, da zakon o kmetijstvu premalo govori o kmetijstvu, preveč pa o vseh drugih panogah, ki jih srečujemo, ki jih navaja. Nekaj teh opozoril bom tudi pri naslednjem amandmaju potem poskušal dati glede upravljanja melioracijskih sistemov. Gre za novo javno službo, ki jo ta zakon uvaja, vendar nekaj več besed pri amandmaju, ki še sledi, čeprav je tudi to del nacionalnega programa. Želim pa ravno v tem delu nacionalnega programa izpostaviti to problematiko, kajti upravljanje z vodami ureja zakon o vodah. In seveda Ministrstvo za okolje ima celo vrsto inštitucij, javnih ustanov, ki skrbijo za to, kako naj bi se upravljalo z vodami. Pričakujem, da bi nacionalni program razvoja kmetijstva uskladil interes tako Ministrstva za okolje in prostor in tudi interes Ministrstva za kmetijstvo. In zato tudi v našem amandmaju k temu členu govorimo o tem, da je potrebno uskladiti med posameznimi sektorji vse informacije, opraviti koordinacijo na nacionalni ravni in predvsem upoštevati načelo partnerstva tako, da ena inštitucija za drugo resnično ve, za kaj gre in se lahko dopolnjujejo in postanejo partnerji pri tem. To je nekaj pomembnih opozoril glede zakona o kmetijstvu in te ključne pomanjkljivosti, da ne vemo, kaj je z nacionalnim programom, ki nalaga resnično najbolj konkretne rešitve in seveda upam, da bo ta amandma sprejet, ki bi bil majhen korak k izboljšanju vsebine zakona o kmetijstvu, čeprav se s svojim mnenjem močno približujem usmeritvi drugih evropskih držav, kjer bi Zakon o kmetijstvu pravzaprav moral dati resnično tiste najnujnejše usmeritve in temelje, ki jih potrebujemo v državi, da potem lahko oblikujemo s posameznimi konkretnimi zakoni tako razvoj podeželja, davčno zakonodajo in tudi reševanje vseh ostalih panog na področju kmetijstva. Ne pa vse združiti v en širok, nepregleden tekst, ki ga potem tudi zaradi tako razpršene obravnave moramo večkrat spreminjati in na koncu ne veš, kaj rešuje zakon o kmetijstvu in niti ne vemo natančno, kako pristopiti k temu, da se predvsem razmere na podeželju in na področju kmetijstva začnejo spreminjati. Hvala.
Hvala. Gospod Sušnik.
Hvala lepa. Poglejte, po vsem, kar sem zdaj slišal, niti ne vem, kako bi začel, vendar mislim, da je potrebno povedati, da sicer cenimo prispevek opozicije v zakonodajnem postopku pri oblikovanju tako pomembnega zakona, kot je zakon o kmetijstvu, mi je pa žal, da je ta prispevek tako skromen. Glede na vse, kar je bilo povedano, niste izkoristili možnosti javne razprave, ki vam je bila ponujena. Na 189 členov zakona nihče iz opozicije ni vložil nobenega dopolnila, nobenega amandmaja v drugi obravnavi. Veseli pa nas, ker v bistvu s tem priznavate, da gre za dober zakon, da ste zmogli in da ste dali pripombo na rok, ki ni zapisan glede sprejetja nacionalnega programa, in da ste izrazili nestrinjanje s tem, da upravljanje in vzdrževanje hidromelioracijskih sistemov prevzema Ministrstvo za kmetijstvo. To je tudi vse, na kar se zoži ta široka kritika, ki smo jo poslušali od mojega predhodnika. Vseeno mislim, da gre za pomemben zakon, in bi rad v okviru tega povedal, da v Slovenski demokratski stranki ne podpiramo tega amandmaja, ker se nam ne zdi potreben. Prepričan sem, da zapisano v 9. členu zakonskega predloga zadostuje in da bo vsaka odgovorna vlada, ki ima pravi odnos do kmetijstva in podeželja, pohitela s sprejetjem nacionalnega programa in predložitvijo le-tega v sprejem Državnemu zboru. Zakonski predlog tudi v največji meri odraža odnos vladne koalicije in vlade Janeza Janše do področja kmetijstva. Na tem mestu bi želel povedati, da ne drži trditev mojega predhodnika, da Državni zbor ne obravnava stanja na področju agroživilstva in kmetijstva. Nasprotno, to se redno obravnava v Državnem zboru. In veseli me, da lahko izpostavim pomemben poudarek iz zadnje obravnave tega poročila. To poročilo namreč za leti 2005 in 2006 ugotavlja, prvič v več kot desetletnem obdobju, bistveno upadanje ekonomskega položaja kmeta in prve izboljšave na tem področju. To je zelo pomembno in ta trend je pomemben. Zaznan je bil prvič v letu 2005 in v letu 2006 se ta trend uveljavlja naprej. Pomembna ugotovitev vsakoletnih poročil je tudi, da so subvencije ali izplačila v kmetijski politiki pomemben del prihodka v kmetijstvu, kar nekje 50% predstavljajo že subvencije v kmetijstvu. Kot dosežek je treba poudariti tudi to, da je bilo lansko leto izplačano vse, kar je bilo zaostalega na področju kmetijstva. In teh zaostankov ni bilo malo. 350 milijonov evrov ukrepov kmetijske politike za leto 2007 kaže na posluh in odnos tega Državnega zbora navsezadnje in tudi Vlade Republike Slovenije do kmetijstva, do težav, s katerimi se kmetijstvo in naše podeželje sooča. Prepričan sem, da je zakon, ki ga sprejemamo, dobra osnova za to, da se odpravijo še tiste administrativne ovire in poenostavijo postopki kmetijske politike, že sprejete kmetijske politike v tekočem obdobju 2007 - 2013, da bomo uspešno lahko počrpali program razvoja podeželja, realizirali program razvoja podeželja, ki prinaša kmetijstvu pomemben prihodek v višini kar milijarde evrov. To je pomembno, da se naše kmetijstvo dokončno prilagodi pogojem kmetovanja v Evropski uniji. Vsekakor pa še enkrat ob tem amandmaju k 9. členu jaz moram izraziti priznanje Ministrstvu za kmetijstvo, da je pripravilo kvaliteten zakon, ki je bil usklajen s Kmetijsko-gozdarsko zbornico, s sindikatom, s partnerji na področju kmetijstva, in zakon, ki ni bil deležen bistvenih pripomb in popravkov. Tudi ne s strani opozicije, kar kaže na to, da so rešitve prave in verjamem, da je to še en dodaten prispevek k razvoju kmetijstva in podeželja v prihodnje. Hvala.
Hvala. Želite razpravo ali repliko? Odpiram ponovno prijavo za razpravo, ker vidim več rok. Gospod Horvat izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani predstavnica in predstavniki Ministrstva za kmetijstvo, spoštovane kolegice in kolegi. Kar zadeva zakon, novi zakon o kmetijstvu, lahko kar zdaj povem, da ga bo Poslanska skupina Nove Slovenije podprla. Veliko besed je bilo že povedanih in se res zdi, da se poslanci zelo razumemo na kmetijstvo. Res je slovensko kmetijstvo zelo specifično, saj se je moralo v relativno kratkem času iz tipičnega jugoslovanskega kmetijstva preleviti ali pa prilagoditi skupni evropski kmetijski politiki. Ta naloga še ni končana. Tu nas čaka še veliko zahtevnih postopkov. Pa naj samo povem nekaj o denarju, ki ga je ta koalicija namenila za kmetijski sektor v proračunu, pa bom konkreten, za leto 2008. Ker pač pri denarju se vse začne in se pri denarju tudi vse konča. Za leto 2008 v sprejetem proračunu je denarja za kmetijstvo približno 78% več, kot ga je bilo v letu 2004. Samo s tem podatkom zaključujem svojo splošno razpravo o tem zakonu o kmetijstvu. In zdaj o predlogu amandmaja k 9. členu, ki so ga predlagali naši kolegi iz Socialne demokracije. Najprej tako na pogled takoj opazimo, da se 9. člen, s predlogom tega amandmaja na nek način napihuje na tri četrt strani, osnovni člen pa je dolg samo kakšno četrtino strani. Na drugi strani pa je očitno Socialnim demokratom všeč, da ima nemški zakon pa samo devet členov. Torej sami hočejo zakon na nek način napihniti. Mi ne vidimo posebne potrebe po dopolnjevanju določbe z opredelitvijo vsebin, kot jo predlagajo torej kolegice in kolegi Socialne demokracije v tem amandmaju k 9. členu. Dopolnjen predlog zakona vsebuje po našem prepričanju vse potrebne vsebine. Ocenjujemo tudi, da v zakonu ni smiselno določati postopkov priprave sprejemanja in spremljanja nacionalnega programa. Vsakršno podrobnejšo določanje postopkov pa bi omejevalo postopek sprejemanja nacionalnega programa, bi si preveč zapirali vrata v fazi samega sprejemanja. Pa še morda beseda o petem dostavku v predlaganem amandmaju k 9. členu. Ta odstavek se nam zdi brezpredmeten. Dejstvo je, da je Republika Slovenija polnopravna članica Evropske unije, to pa seveda posledično marsikaj pomeni. Pomeni seveda med drugim, da morajo biti vsi predpisi in programi usklajeni s predpisi Evropske unije. V tem pogledu seveda, kar zadeva skupno kmetijsko politiko. Zaključujem z najavo nepodpore Poslanske skupine Nove Slovenije amandmaju Socialnih demokratov pri 9. členu. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Mikolič.
Hvala za besedo, lepo pozdravljeni. Jaz tega amandmaja ne bom podprl, ker menim, da predlagana vsebina ne prinaša nobene dodane vrednosti k temu, kar je že v 9. členu zakona napisano. Ko sem poslušal predlagatelja kolega Vebra, kako je obrazložil ta amandma na zelo široko, je razlagal nekatere zadeve, nekatere stvari, ki jih nekako ne morem zaslediti v tem amandmaju. Nekatere stvari, kar je kolega povedal, ne morem izluščiti iz amandmaja, da je to tukaj zapisano. Sam pa osebno smatram, da to, kar je pa napisano, pa ne rabimo, ne potrebujemo glede na to, kar je napisano trenutno v predlogu zakona v 9. členu. Zdi se mi nepotrebno pisati to, kar je že kolega Horvat prej omenil, kar je tako ali tako jasno. Slovenija je članica Evropske unije. Da bi pa nekaj še posebej potenciral v zakonu, predvsem z nekim stališčem, da bo pa bolj jasno, bolj konkretno, ne vem, s tem se pa jaz ne strinjam. Menim, da je dokaj jasno napisano, kar se tiče nacionalnega programa na področju kmetijstva. Se pravi, nacionalni program kot termin, kaj je potrebno, da imamo tudi res v zakonu zapisano in da bomo tudi ta nacionalni program izvajali, ne samo da bo napisano, ampak da bo tudi praktično služilo vsem tistim, bodisi na eni strani Ministrstvu za kmetijstvo, na drugi strani pa tudi vsem tistim, ki se s kmetijstvom ukvarjajo. Tako bom zaključil s tem, da amandmaja ne bom podprl, bom pa predlog zakona podprl.
Hvala. Gospod Sajovic.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Jaz bom rekel nekaj najprej o amandmaju, potem pa tudi nekaj o ekonomskopropagandnem programu, ki so si ga nekateri pred menoj že privoščili in pa Slovenijo predstavljajo kot deželo, kjer se v kmetijstvu cedita med in mleko. Moram pa reči, da glede na to, da sem več kot 20 let preživel na terenu v škornjih in v delovni obliki, vam moram povedati, da se zelo, zelo motite. Približno s tako zgodbo kot danes in pa z leporečjem ste me prepričevali tudi takrat, ko smo sprejemali Zakon o fitofarmacevtskih sredstvih, napovedal sem takrat točno tisto, kar se je zgodilo danes, da to je eden od problemov, pa si danes preberite in pa poglejte v medijih, koliko ton kakšnih hrušk smo Slovenci pojedli. Ampak vam povem, to je samo vrh leden gore. Takih zgodb bomo takrat, ko se bomo lotevali temeljitih in pa poglobljenih analiz stanja o kmetijstvu in pa v okolju, deležni še in še. In ravno za princip dela v Državnem zboru gre pri amandmaju k 9. členu. Odločili ste se, da je nekaj, kar predlaga opozicija, za vas nesprejemljivo. O tem se niste pripravljeni niti pogovarjati, niti dogovarjati. Ta amandma k 9. členu je nekaj vreden samo na simbolni ravni: ali ga sprejmemo ali ga ne sprejmemo, zakon ne bo ne bistveno boljši, pa ne bistveno slabši. Ampak ker ste si vzeli škarje in platno v svoje roke in ne glede na [[...]] [[Oglašanje v ozadju.]] [[...]]Gospod Jazbec bi želel nekaj povedati - a prekinem z razpravo? Ni potrebe. Hvala lepa. In ravno za to gre, da nočemo in ne znamo drug drugega poslušati. Opozicija bi želela vpiti, da je v slovenskem kmetijstvu vse narobe, pozicija pa to, da tako dobro, kot je danes, ni bilo nikdar in še nikoli. Resnica je nekje vmes. Če bi pa razpravljali bolj argumentirano, manj olepševalno, pa bi bilo stanje za slovenskega kmeta lahko še boljše. Ta trenutek ni katastrofalno slabo, je pa daleč od tega, da bi bilo rožnato. Da nam ni uspelo povečati povprečne slovenske kmetije, ki se še vedno giblje tam na dobrih 6,3 - 6,4 hektarjev, da smo si zato, da mislimo, da se gremo razvoj, v okolici Ljubljane in največjih slovenskih mest uspeli pozidati najboljše kmetijske površine za trgovske centre, ki jih bomo čez nekaj let prav gotovo tako, kot jih danes veselo odpiramo, tudi zapirali. To so še tisti realni problemi. In pa to, da že šibimo kolena pod težo argumentov, ki jih imajo multinacionalke na področju gensko spremenjene hrane, da bomo s tem stisnili ob zid slovensko ekološko kmetijstvo, na katerem smo dolga leta sadili rožice in peli pravljice, da je v sodelovanju ekološko kmetijstvo in turizem tisto, kar bo naše razdrobljeno kmetijstvo in voz tega kmetijstva potegnilo iz blata. To so tiste ključne teme, da se ukvarjamo s tem, kakšno je res stanje okolja, kakšni so ostanki pesticidov v slovenski podtalnici, za katere vemo, da jih že dolga leta v Sloveniji ne prodajamo več, da pa recimo v Prekmurju te pesticide, ki očitno v Slovenijo pridejo od drugje, najdemo v podtalnici še v naraščajočih količinah in da se končno obrnemo tudi, da kmetijstvo od tega kolača in od te dodane vrednosti pridobi malo, da nihče ne upa na glas povedati, da je slovenska predelovalna industrija nepripravljena pričakala Evropsko unijo, da si levji delež tega kolača odrežeta trgovina in živilsko predelovalna industrija, manj pa kmetje, da seveda slovenski kmetje in kmetijstvo na splošno za te podražitve, ki v znatni meri prispevajo k inflaciji, ni krivo. Da je ta zgodba, da smo zaprli tovarno sladkorja v Ormožu in pravljice, da bomo zdaj tam pridelovali bioetanol ter reševali energetsko oskrbo države, farsa. Da je to, kar se je začelo dogajati v Ameriki, ko se je del površin začel namenjati energetski oskrbi, da proizvodnja enega litra biodizla "pokuri" približno liter navadnega dizla. In pa seveda, da smo opustili tisto zdravo pamet, da govorimo in kvasimo vse sorte neumnosti, namesto tega, da je čas, da v Sloveniji začnemo med prvimi v Evropi pridelovati več krompirja in več žita, potem bo pa hrana lahko cenejša in boljša. In ponavljam še enkrat tisto znano tezo, ki vidim, da komu pa le odpre oči, dokler bomo kmetu prepovedovali na domačem dvorišču zaklati tele, ki ga zdaj vozijo 50 ali 150 kilometrov daleč v klavnice, takrat je pri nas nekaj narobe. Da je bila zgodba in fama o norih kravah, kloramfenikolu in še čem neka zgodba, ki z realnim stanjem nima veliko. Da so na eni strani sporadični primeri, ki pa še kako tolčejo kmeta in njegovo preživetje ter obstoj vsak dan. To so realni primeri. In če dam še tistega za piko na i na konec, dokler bo v Ljubljani stalo eno pivo v gostilni več kot pri nas na podeželju stane liter mleka, kilogram krompirja in deset jajc skupaj, potem je nekaj narobe. In končno je enkrat treba izbiti to famo iz glave, da vse tisto, kar mora biti pridelano na kmetih, mora biti zastonj. Če bomo hoteli jesti kvalitetno in dobro hrano, potem bo bistveno dražja, kot je ta trenutek, in potem bomo na podeželju imeli kmeta, ki bo to hrano z veseljem prideloval, tako da ne bo škodovalo okolju in se bomo še naprej lahko hvalili z urejeno slovensko krajino, tako kot so se generacije pred nami. Nobene besede, nobene resolucije, noben nacionalni program stanja v kmetijstvu ne more izboljšati. Izboljša ga pa samo trdno in kvalitetno delo, ki pa mora imeti svojo ceno. Iz dobre volje in zato, da stopimo skupaj, bom amandma k 9. členu podprl, ker gre za politično igrico, ne pa vsebinsko. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Veber.
Hvala za besedo. Ne morem verjeti, kakšne očitke dobivam v zvezi s tem amandmajem. Bi pa vseeno želel pojasniti nekatere zelo točne podatke. Eden od teh je tudi ta, da od 189 členov je bilo amandmiranih 75. Gre za obsežne spremembe tega zakona na podlagi in predvsem mnenja Zakonodajno-pravne službe, ki jih je sprejel Odbor za kmetijstvo. Pri tej obravnavi smo Socialni demokrati želeli predlagati, da se preloži obravnava zakona na eno od naslednjih sej, da lahko detajlneje preučimo vseh teh 75 dopolnil in tudi kakšna bo dejansko končna vsebina tega zakona. Večina, ki jo predstavlja koalicija, tudi slučajno ni želela prisluhniti takšnim argumentom, in je bil zakon uvrščen na dnevni red, obravnavan, sprejeti praktično vsi zakoni. Tisto, kar želimo opozoriti, pa je poskus diskreditacije, zakaj se sploh kot opozicija lotevamo pisanja amandmajev, zakaj sploh opozarjamo na nekaj, češ, poglejte, kot pravi gospod Sušnik, se imeli možnost in dajte oblikovati svoje rešitve. Sedaj vas pa sprašujem, gospod Sušnik, koliko zakonov, ki jih je opozicija vložila v proceduro, je koalicija sprejela v tem mandatu. Ali bi bili pripravljeni sprejeti zakon o kmetijstvu, ki bi ga pripravili, recimo, Socialni demokrati? Močno dvomim. Še tega amandmaja niste pripravljeni podpreti, kaj šele zakonskega besedila, ki bi ga pripravili sami in skušali uvrstiti v proceduro. Takšna je realnost delovanja ta hip v Državnem zboru Republike Slovenije. Tudi kolega Mikolič, ne vem, kako pravzaprav mi lahko očita, da sem govoril o nečem, kar ni zapisano ali v tem amandmaju, ali pa se ne nanaša na nacionalni program, ali pa ne govori o področju kmetijstva. Pravzaprav bi težko dodal kaj več od tega, kar sem. Vendar vsi ti predlogi, ki so zapisani v tem amandmaju, imajo resnično izjemno težo in se tudi ne strinjam z ugotovitvijo, da je ta amandma politične narave in da je amandma zato, da poskušamo na nekaj kar tako opozoriti. Kolega Horvat je zelo jasno povedal, da nasprotuje v tem amandmaju petemu odstavku. Ampak naj vam preberem ta peti odstavek. Govori o načrtovanju, izvajanju, spremljanju, vrednotenju in poročanju, izvajanju nacionalnega programa, kar mora biti smiselno usklajeno s predpisi EU, ki urejajo področje razvoja podeželja. Spoštovani! Ravno pri tem je največji problem slovenske kmetijske politike. Vsi govorite o tem, koliko denarja je bilo namenjeno v tem zadnjem obdobju za področje kmetijstva, da se je od leta 2004 do 2008 to zelo povečalo. Vendar ali je kdo med vami, ki mi bo lahko povedal, ali se za vsa ta silna sredstva sprejme dokument, ki omogoča načrtovanje, kam bo ta denar namenjen, razen državnega proračuna Republike Slovenije, in nacionalni program govori o tem v tej peti alineji, da moramo natančno načrtovati, kam bomo vsa ta silna sredstva namenili. Potem moramo povedati tudi, kako bomo izvajali porabo teh načrtovanih sredstev, kako bomo spremljali to porabo, kako bomo nenazadnje tudi potem vrednotili vložena sredstva in izmerili pravzaprav učinek tako vloženih sredstev. In naj mi danes nekdo v tej dvorani pove, ali za ta vsa sredstva izvajamo te postopke in ali vrednotimo vložena sredstva, ki smo jih v kmetijstvu vložili na način, da lahko povemo: "Poglejte, dosegli smo to stopnjo razvoja, naša kmetijska gospodarstva so stabilna, niso ogrožena, število kmetij se več v Sloveniji ne bo zmanjševalo, se bo povečevalo." Ali mi lahko to kdo zagotovi in na podlagi katerega dokumenta v Sloveniji spremljamo takšno stanje - jaz ga ne poznam! In ta peti odstavek v tem amandmaju natančno govori o tem. In Evropska unija zahteva načrtovanje in poročanje o tem, kam posamezna država vloži sredstva za regionalni razvoj, mi v tem amandmaju predlagamo in zahtevamo nenazadnje skozi zelo jasno besedilo, da enako počnemo tudi v Sloveniji. In naj spomnim, ta zakon ne govori samo o evropskih sredstvih, govori tudi o državnih sredstvih in govori tudi o občinskih sredstvih. In za celo paleto teh javnih sredstev je zelo pomembno, da jih znamo učinkovito načrtovati, izvajati, spremljati, vrednotiti in da nenazadnje potem tudi lahko rečemo, da smo resnično nekaj naredili za slovensko kmetijstvo, pa da smo nekaj naredili za prehransko varnost v Sloveniji, ne pa da je, tako kot je bilo že omenjeno s strani gospoda Sušnika, Kmetijski inštitut pripravil resnično poročilo za leto 2005/2006, vendar je iz tega poročila tudi zelo jasno razvidno, da je prehranska varnost v Sloveniji zelo slaba. Razlika med uvozom in izvozom je drastična. Mi za 1,3 milijarde evrov več uvozimo, kot pa izvozimo - pomeni, da postajamo odvisni od tujih pridelovalcev hrane. Ampak, očitno to ni tisti podatek, za katerega pravite, da ga ni potrebno zapisati v nacionalni program zelo jasno. Oprostite, za nas je to zelo jasno opozorilo, da nacionalni program mora dati odgovor na to temo. Zakaj takšne razmere, zakaj kljub tem silnim sredstvom, ki jih vlagamo v kmetijstvo, se nam zmanjšuje prehranska varnost v Sloveniji? Zakaj se nam še vedno prazni podeželje? Zakaj se starostna struktura kmetij ne izboljšuje? To so vprašanja, ki so zelo aktualna, in danes bi morala imeti Vlada, ko vloži Predlog zakona o kmetijstvu nacionalni program na mizi in bi se danes morali pogovarjati o tem, da bo naslednja seja Odbora za kmetijstvo namenjena sprejemu Nacionalnega programa razvoja kmetijstva in podeželja, ne pa, da zapišemo, da ne vemo, kdaj ga bomo sploh sprejeli. In naj še nekaj povem. Pri tem amandmaju tudi sami ne opredeljujemo točnega roka, ravno zaradi tega, ker bi želel, da se opredelite - tako s strani koalicije kot tudi Vlade - in se poskušamo dogovoriti v parlamentu, če se že Vlada ni uspela znotraj svojih resorjev dogovoriti ali pa Vlada kot celota, kdaj bo predložen dokument za Nacionalni program razvoja kmetijstva in podeželja. Dajmo se tukaj dogovoriti. V čem je problem? Ali ne moremo določiti finančnih virov? Ali jih ne znamo? Ali je problem v tem, da nimamo ljudi, ki bi se bili pripravljeni usesti in izdelati učinkovit program? Ali pač, ne vem, kaj je tisto, kar nam v Sloveniji manjka, da bomo lahko tudi izvajali zakon o kmetijstvu. In še enkrat bom prebral tisti člen, ki se resnično neposredno nanaša na izvajanje tega zakona o kmetijstvu. Gre za področje regionalnega razvoja, ki je neposredno vezano na to, kdaj bo nacionalni program sprejet. Če Nacionalni program razvoja kmetijstva in podeželja ni sprejet, ni mogoče izvajati regionalnega programa. In še veliko pomanjkljivosti je, pa jih žal nismo uspeli z amandmajem popravljati, ker ni člen odprt. Poglejte, kaj se pravzaprav dogaja. Kdaj je, v katerem obdobju je Državni zbor razpravljal o problematiki kmetijstva, o poročilu o stanju kmetijstva in gozdarstva? Jaz se ne spomnim, da bi bil kdaj na Odboru za kmetijstvo izglasovan sklep, da to obravnava Državni zbor. Pomeni, da informacij pravzaprav nočemo posredovati, kaj se dogaja v kmetijstvu v Državni zbor. Nočemo posredovati javnosti in Vlada si z zakonom o kmetijstvu to tudi uzakonja. Namreč, 13. člen: "Poročilo o izvajanju nacionalnega programa. Vlada najmanj enkrat letno obravnava poročilo o stanju na področju kmetijstva in živilstva, ki ga pripravi ministrstvo." Ampak v Nemčiji se jim zdi primerno, da to letno obravnavajo in da to poročilo predajo tudi državnemu zboru. No, slovenski vladi se to zdi nepomembno. Ona bo pač sama enkrat letno obravnavala poročilo o stanju na področju kmetijstva in tukaj se za njih procedura neha. Ali lahko iz tega celo sklepam, da teh poročil, ki jih pripravlja inštitut za kmetijstvo, tudi Odbor za kmetijstvo v prihodnje ne bo več obravnaval poročila o stanju na področju kmetijstva, gozdarstva in agroživilstva? Ali lahko sklepam iz tega 13. člena, da bo temu tako? Ves postopek se bo zaključil na Vladi. Zelo nekorektno, zelo neprimerno in nepošteno, predvsem do parlamenta, do vseh, ki pač želimo vsaj po svojih močeh prispevati, da se tudi na tem področju nekaj spremeni in ne nazadnje tudi do vseh tistih, ki spremljajo seje Državnega zbora. Te so javne. Ali so seje Vlade javne, ko obravnavate poročilo o stanju kmetijstva? Javnost sploh ne bo seznanjena z dejanskim stanjem, seznanjena bo s tistim sklepom, s tisto temo, s tistim delčkom obravnave, ki jo želite plasirati v javnost. Realna slika bo pa povsem zamegljena. In ta 13. člen resnično je eden od tistih, ki je eden zagotovo najslabših v tem zakonu in onemogoča konstruktivno in dobro razpravo o tem, kaj sploh želimo v Sloveniji na področju kmetijstva. In peti odstavek, ki pač moti gospoda Horvata, je eden od tistih, za katerega bi morala biti predvsem Vlada zainteresirana, da je zapisan v nacionalni program, kajti tudi njej je potem lažje obravnavati ta poročila, ne samo Državnemu zboru. Hvala.
Hvala. Ker je še interes po razpravi, odpiram prijavo za razpravo o 9. členu in amandmaju Poslanske skupine SD k temu členu. Gospod Zagorac, izvolite, imate besedo.
V Poslanski skupini Lipa ne vidimo prav nobenega razloga, da ne bi podprli amandmaja, kot ga predlagajo kolegi iz SD-ja. Tudi sam ne vidim nobenega razloga, zakaj nekdo, ki zagovarja slovensko kmetijstvo, ne bi podprl takšnega amandmaja. Gre namreč za amandma, za katerega bom rekel, bolj natančno in decidirano odgovarja ali pa naj bi odgovarjal na vprašanja, ki smo jih zastavili že v predstavitvi stališča. In če kdaj, spoštovani predstavniki Vlade, je zdaj trenutek, da se oglasite k besedi in odgovorite na tista vprašanja, ki smo jih v zvezi s kmetijstvom zastavili posamezniki, ki smo obrazlagali stališča poslanskih skupin. Mislim, da je zdaj čas, da Vlada Republike Slovenije pove, zakaj ni neke bolj natančne opredelitve, kajti namen vsakega zakona je, da natančno določa, kolikor se le da natančno, posamezne segmente. In nacionalni program je nek tak segment, ki ga Vlada Republike Slovenije uvaja in opredeljuje v svojem aktu. Dajte mi povedati, lepo vas prosim, obrazložitev proti temu amandmaju, glede na to, da sem prebral, da ga Vlada ne podpira, zakaj se temu upirate. Čemu tak amandma ni potreben? Po mojem prepričanju bi s sprejetjem tega amandmaja zelo v kratkem dobili odgovore na vsa vprašanja v zvezi s kmetijstvom - kam gre slovensko kmetijstvo, kakšna je njegova perspektiva, ali sploh je perspektiva slovenskega kmetijstva v Evropski uniji, če ni, dajmo to povedati naglas ljudem, da se bodo znali pravilno obnašati, da se bodo znali pravilno pripraviti na neka nova dejstva. Kolikšna so potrebna sredstva, če sprejmemo ta amandma, ki zelo natančno določa - gledam osnovni člen, ki pravi: "Nacionalni program naj bi zajemal oceno pričakovanih sredstev." Kaj pomeni "pričakovano"? Prav zanima me, ali bo ta vlada, če bo ostala na oblasti in bo nekdo predlagal, ne vem, da so pričakovana sredstva takšna in takšna, v proračunu bodo pa drugačna, pripravila amandma, ki bo zagotovil sredstva, ki jih bo narekoval nek nacionalni program za razvoj kmetijstva v Republiki Sloveniji. Vse to so stvari, se mi zdi, ki bi morale biti v nacionalnem programu za razvoj kmetijstva zapisane, in nič ne škodi, če podpremo amandma kolegov iz SD, kajti samo bolj natančno bomo zavezali Vlado, da bo sledila javnemu interesu in interesu kmetijstva. In prav je tako, če že zastopa to panogo. Če pa imate občutek, da v nekem trenutku kmetijstvo v Sloveniji ni potrebno ali pa nima perspektive, potem pa dajte, lepo vas prosim, to povedati odkrito ljudem, da se bodo znali temu prilagoditi, da se bodo znali preusmeriti v neke druge panoge. Ker po informacijah, ki prihajajo iz Evropske unije, v Sloveniji neke grozne ali pa zelo velike perspektive ni na področju kmetijstva. Potem to povejte, ne pa, da bomo peljali žejne čez vodo. Pa bo prišel trenutek, ko bo nekdo rekel, da smo, joj, pač premajhni ali pa so naše kmetije nekonkurenčne in ne moremo igrati neke bistvene vloge na področju kmetijstva v Evropski uniji. V tem programu bi enostavno pričakoval, ampak kot je v osnovnem 9. členu, kot ga je pripravila Vlada Republike Slovenije, je bilo zabeleženo tudi, kakšne bodo spodbude Vlade Republike Slovenije za razvoj kmetijstva v naši državi. Ampak temu ste se spretno izognili v tem členu, zelo spretno. Verjetno vidite malo bolj naprej kot slovenski kmet, ampak ne ga zavajati. V Poslanski skupini Lipa bomo z veseljem podprli takšen amandma. Zdi se nam zelo korekten, zelo natančen in vsak zakon je namenjen ljudem in bolj, kot ga natančno opredelimo, lažje ga bodo ljudje brali, uporabljali in manj bo vprašanj; in to je tudi namen Državnega zbora, da sprejema takšne zakone, ki so natančni. Hvala.
Hvala. Gospod Sušnik.
Hvala lepa. Še enkrat bi rad poudaril, da ni prav nobenega razloga, da se sprejme ta amandma k 9. členu. Popolnoma zadošča osnovno zakonsko besedilo in vse, kar v današnjem dnevu poslušamo, je sicer lahko dobronamerno, vendar, najmanj kar lahko rečem, prepozno. Zakon je bil dan v redno proceduro, nihče od vas, dragi kolegi, ki ste danes polni besed o dobrih namerah v kmetijstvu pa ki vse veste, ni videl v tem zakonskem predlogu nobene potrebe po tem, da bi se ga kaj dopolnilo, da bi se ga kaj popravilo, da bi se ga dalo v javno razpravo. Zamudili ste prvi rok z zahtevkom za javno razpravo, v roku za vlaganje amandmajev za obravnavo v drugem branju niste vložili nobenega amandmaja. Danes, ko se pa sprejema in ko ste končno zmogli dva amandmaja, je pa vse narobe v tem kmetijstvu. Mi v koaliciji ne trdimo, da je vse v najlepšem redu in vse najboljše, ker se enostavno vsega čez noč ne da popraviti in urediti, niti nisem trdil, kar mi je bilo očitano, da se cedita med in mleko. Nesporno pa je dejstvo in tega je ugotovil Kmetijski institut, da se je v letu 2005 prvič pokazalo neko izboljšanje; ali pa drugače, da so se vstavili negativni trendiki smo jim bili priča v preteklem obdobju, in to je dosežek. Dosežek je tudi to, da je ta koalicija sprejela kmetijsko politiko plačilne sheme in da smo tudi s programom razvoja podeželja, ki je bil sprejet in ki nam je bil potrjen, postavili pogoje, znane pogoje kmetovanja za sedemletno obdobje. In če kdo trdi, da ni načrtov in programov, verjetno ne pozna sprejetih okvirov kmetijske politike. Verjetno ne pozna sprejetih kmetijskih okvirov kmetijske politike. Da bi se pa ta sprejeta kmetijska politika, da bi se program razvoja podeželja in vse, kar sodi zraven, lahko izvajal, pa je nujna sprememba tega zakona, ki je danes pred nami, s ciljem predvsem odprave administrativnih ovir in poenostavitev, ki so nujne za to, da našemu kmetu olajšamo pridobivanje državnih pomoči, brez katerih si razvoja kmetijstva v bodoče najbrž ni mogoče predstavljati. Jaz bi rad opozoril, da se nič ni zgodilo čez noč. Da se je v zadnjih 130 letih naša država porasla z gozdom v obsegu dodatnih 500 tisoč hektarjev, to so dejstva, in da se trudimo ta proces zaraščanja in opuščanja kmetovanja ustaviti in zavreti negativne trende. Po mnenju Kmetijskega inštituta se je to v letu 2005 oziroma 2006 že zgodilo. Rad bi se navezal tudi na pomisleke in očitke v zvezi z možnostjo zakola, predelavo mesa in mleka na kmetiji. Poglejte, tudi tu je bilo stanje nevzdržno. To sprejetje pravilnika v letu 2006 v juniju in novembru - praktično ni bila regulirana ali podana možnost predelave živil živalskega izvora na kmetiji. Praktično ni bilo možnosti. Soočali smo se s takšnimi nesmisli, samo za primer, kot je veterinarsko spričevalo v notranjem prometu, kar je bil poseben unikum v naši okolici, v sredini, v kateri deluje naše kmetijstvo. Stvari niso od včeraj, res pa je, da je potreba po urejanju teh zadev evidentna in da se ta potreba kaže po spremembah zakona, ki ga zdaj sprejemamo. In še enkrat poudarjam, v Slovenski demokratski stranki smo zadovoljni, da je dosežen tako velik konsenz glede vsebine zakona o kmetijstvu. Velik konsenz. Še enkrat poudarjam Kmetijsko-gozdarska zbornica, sindikat kmetov, ostala družbena oziroma ostala civilna združenja na področju kmetijstva so ta zakon podprli in na ta zakon niso imeli pripomb. Deležen pa ni bil tudi omembe vrednih pripomb s strani opozicije, kar je nesporno in kar se ne da zanikati. Navsezadnje to dokazuje tudi obseg vloženih pripomb in amandmajev. Naj vas spomnim, da smo danes obravnavali v okviru Državnega zbora zakonski predlog, na katerega je bilo za drugo obravnavo vloženih 130 amandmajev. Bojim se, da to ne pomeni, da v opoziciji področju kmetijstva ne posvečate potrebne pozornosti; neko neskladje pa najbrž bije v oči. Hvala.
Hvala. Gospa Uhan.
Hvala lepa za besedo. No, vsi zagovorniki tega amandmaja SD k 9. členu iz opozicije navsezadnje tudi priznavate, da zakon, če bo to amandma sprejet, ne bo nič boljši. Nič ne škodi, če je sprejet, nič ne bo slabši, le bolj natančno ureja, kaj mora pisati v nacionalnem programu. Rada bi povedala, da to ni program oziroma zakon o nacionalnem programu kmetijstva, ampak je to zakon o kmetijstvu, in da je 9. člen, ki govori o nacionalnem programu, zgolj člen, za katerega v Novi Sloveniji mislimo, da je primerno urejen. Mi imamo nacionalni program oziroma v Novi Sloveniji sledimo nacionalnemu programu že od takrat, ko je bil napisan za časa ministra Osterca, da je slovensko kmetijstvo večnamensko, ekosocialno, temelji na trajnostnem kmetovanju, da bomo podpirali družinske kmetije, dopolnilne dejavnosti. In vsa ta bistva povzema tudi ta zakon, ki ga danes obravnavamo. Moram se oglasiti tudi na zavajajoče trditve, kdaj pa bomo v Državnem zboru obravnavali poročilo o stanju v kmetijstvu. Ravno na zadnji seji Odbora za kmetijstvo smo obravnavali poročilo o stanju v kmetijstvu, ki ga je pripravila Vlada in strokovnjaki Kmetijskega inštituta. In nobenega predloga ni bilo s strani opozicije, da bi se to poročilo obravnavalo tudi na seji Državnega zbora. Prav tako smo v okviru seje na Kmetijskem inštitutu obravnavali tudi poročilo o stanju v kmetijstvu za leto 2007, hkrati pa tudi ekološke kazalnike v kmetijstvu, tudi onesnaženje s pesticidi in drugimi onesnaževalci v kmetijstvu. Povsod se kaže izboljšanje na tem področju. Mi ne trdimo, da je resnično vse dobro, tudi zaradi tega sprejemamo in spreminjamo zakone ter jih izboljšujemo, s ciljem, da bi bilo še boljše stanje v kmetijstvu. In ta zakon ureja tudi določene stvari, ki so se izkazale v preteklosti kot slabe. Naj samo povem, da je bilo tam leta 2004, 2005 mogoče od 70 tisoč vloženih vlog za subvencije kar 40 tisoč zavrnjenih, zaradi tega ker niso bile dobro izpolnjene ali pa niso imele vseh podatkov - kar tako. Da bi se danes to zgodilo, kakšen alarm bi bil! Danes je teh napak bistveno manj in mislim, da se tudi na tem področju izboljšuje. Mi tega amandmaja ne bomo podprli, ker mislimo, da zakon že v osnovi dobro ureja in da bo vse to, o čemer danes govorite, potem urejal nacionalni program razvoja kmetijstva.
Ker vidim še interes po razpravi, odpiram ponovno prijavo za razpravo o 9. členu in amandmaju k temu členu. Gospod Džuban, izvolite. Imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Razprava teče o amandmaju k 9. členu, ki so ga vložili poslanski kolegi iz SD-ja, in kljub eni zelo pestri razpravi in nasprotovanju temu amandmaju ne vidim razlogov, da ne bi bil sprejet. Strinjam se morda toliko z nasprotniki tega amandmaja, da se ne bo nič velikega zgodilo, tudi če ne bo sprejet, ampak ne razumem pa, zakaj toliko nasprotovanj, ali zaradi običajne prakse, da od opozicije nič ne sme biti sprejeto - tudi, če bi bilo karkoli malo boljše rešeno - ali so pa neki tretji razlogi, katere pogosto težko razumemo. Javljam se zaradi tega - ne da bi tudi karkoli spremenil, ampak da nekatere zadeve v razpravi malo utirimo. Najprej smo imeli pri dr. Ostercu sprejeto strategijo razvoja kmetijstva. Tukaj bi nas gospod Senegačnik lahko poučil abecede okoli te strategije, ki je zastavila cilje, ki bi naj bili osnova v slovenskem kmetijstvu, in je kolegica Uhanova morda v grobem povzela stvari, ki pa niso povsem natančne. To je toliko časa vmes, da se je marsikaj spremenilo v tej strategiji in od teh osnovnih ciljev je ostalo zelo malo. Eno od teh zgodb je družinska kmetija, od katere ni ostalo več skoraj nič. Namreč, ta cilj se je toliko spremenil, da so danes pogoji kmetovanja v Evropi toliko hudi in tesni in konkurenčni, da tudi danes ali včeraj imamo težave na področju trženja mesa, toliko problemov, da v Sloveniji nismo več konkurenčni, družinska kmetija izgublja tisti smisel, ki je bil takrat pri dr. Ostercu zastavljen. In tudi ta člen, ki govori o nacionalnem programu se bo morda sčasoma toliko moral spremeniti in slediti nekim trendom, ki jih danes tudi težko napovedujemo, da morda je res vseeno, kaj bomo sprejeli v tem 9. členu. Oglasil sem se pa zaradi še nečesa tretjega. Mi smo na zadnji seji odbora obravnavali, ko smo imeli tovrstno tematiko, tudi točko Stanje kmetijstva v letu 2006, s tem da smo nekaj časa nazaj, dva meseca nazaj, pa na Kmetijskem inštitutu že obravnavali stanje 2007. In zaradi tega smo na odboru rekli, da je popoln nesmisel obravnave stanja 2006 - na odboru, predvsem pa v Državnem zboru je popoln nesmisel, ker smo vmes imeli že informacijo o letu pozneje. Eno leto pozneje pa ni stanje ravno takšno, kot se danes tukaj prikazuje. Res pa je, da je okrog meseca avgusta zaradi nenormalnega porasta cen žit v svetu, ne samo v Evropi pa v Sloveniji, bila tržna cena že toliko visoka in da tudi stanje kmetijstva v Sloveniji povzdignili na raven, ko smo lahko rekli, da je stanje stabilno. Tukaj je kolega Sušnik tudi svoje stališče od zadnje seje odbora malo popravil, ko je rekel, da je izredno dobro, danes je pa rekel, da je stabilno, in tukaj se strinjava. Če bi bili včeraj z menoj na eni okrogli mizi, ki je obravnavala tovrstno problematiko, bi pa imeli priliko slišati, da je trenutna situacija pa spet povsem drugačna. Strinjam se z vsemi, ki me boste prepričevali, da je ta slika v kmetijstvu v kratkih časovnih obdobjih lahko povsem drugačna, odvisno od tržnih razmer, tako kot smo imeli lansko leto pri žitih in sedaj imamo pri mesu. In zaradi tega je težko prikazovati na eni strani, da so razmere slabe ali pa da so hudo dobre. Stanje v kmetijstvu ne bo nikoli hudo dobro, katerakoli vlada bo. In tudi v tej vladi se ni nikjer tako hudo spremenilo, da bi rekli, sedaj je pa stanje fantastično in lahko gremo počivati. Vsaka vlada bo imela s kmetijstvom težave, prejšnja in sedanja. Glede kmetijstva so si bile zelo sorodne zmeraj, brez oziroma na vlado in tako bo tudi naprej. Skratka, pri 9. členu ne vidim nobenih hudih razlogov, da bi morali nasprotovati. Morda, da se poglobimo in ugotovimo, da je morda res malo boljši in bi ga kazalo kljub vsemu podpreti. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Zagorac preklicuje prijavo. Želi še kdo razpravljati o tem členu? Ne. Potem zaključujem razpravo. Prehajamo na 122. člen, kjer imamo tri amandmaje. Odpiram razpravo. Prijava za razpravo o 122. členu in amandmajih k temu členu teče. Gospod Veber, izvolite.
Hvala. Zakon uvaja novo javno službo, in sicer za vzdrževanje hidromelioracijskih sistemov, žal pa iz razlage zakona lahko razberemo zgodovinski potek upravljanja s hidromelioracijskimi sistemi in da je pravzaprav bila ključna ustanova, ki je opravljala s temi napravami oziroma posegi Zveza vodnih skupnosti Slovenije pred kar nekaj leti. Po razpadu Zveze vodnihh skupnosti Slovenije so nastali novi momenti, deloma je z vodami upravljalo naprej kar nekaj koncsionarjev in tudi Slovenija je razdeljena na vodnogospodarska področja. Vendar tisto, kar želim danes opozoriti, se mi zdi zelo pomembno, pa manjka v tej predstavitvi, zakaj nova javna služba na področju kmetijstva. Opozarjam na to, da tudi ta nova javna služba ne more samostojno delovati znotraj nekega naravnega sistema, še posebej ne mimo Ministrstva za okolje in prostor. Torej upravljanje, že če po sami definiciji gledamo po Zakonu o vodah, vodno gospodarstvo je gospodarjenje z vodami, kar pomeni, da obsega tako upravljanje kot tudi razpolaganje s premoženjem. Imam občutek, da Zakon o kmetijstvu ni dobro usklajen z Zakonom o vodah, pa da tudi Ministrstvo za okolje najbrž da ni naredilo tiste svoje vloge, po mojem mnenju, ki bi jo moralo pri tem usklajevanju, če je do usklajevanja sploh prišlo, da se med seboj dogovorite, ali resnično v Sloveniji uvrščamo izgradnjo zadrževalnikov vode in namakalnih sistemov med najpomembnejše cilje kmetijske politike. Če bi v razlagi Zakona o kmetijstvu to bilo zapisano, bi razumel, da potrebujemo tudi novo javno službo. Vendar tega v zakonu ne zasledim. Zapisano je pač, da je v Sloveniji 95.000 hektarjev kmetijskih površin takih, ki jih tangirajo hidromelioracijski sistemi, in tam se razlaga neha. Mislim pa, da podnebne spremembe in vse, kar se dogaja v našem okolju, narekuje zelo usklajeno na tem področju. In mislim, da bi bilo zelo smiselno razmisliti o tem, da se ustanovi vodnogospodarsko združenje, ki bi pokrivalo tako področje Ministrstva za okolje kot tudi Ministrstva za kmetijstvo, cel spekter tega problema, kajti sicer tudi ta javna služba kot taka ne bo dajala ustreznih učinkov, ker bo namenjena sama sebi. Zato predlagamo, da se črta to alinejo, dokler se ne dogovori te rešitve. Hvala.
Hvala. Gospa Uhan.
Hvala lepa. Torej, k 22. členu imamo tri amandmaje, podprli bomo prvega, drugi za nas ne pride v poštev. Vložili pa smo tudi amandma pod številko 3 v Novi Sloveniji, in sicer, ta člen govori o ustanavljanju javnih služb na področju kmetijstva po tem zakonu in katere so, med drugim tudi javna služba za upravljanje in vzdrževanje hidromelioracijskih sistemov. Mi pa smo dodali temu še nov odstavek, da program rednega delovanja in vzdrževanja hidromelioracijskih sistemov lahko v okviru melioracijske skupnosti po pooblastilu nosilca javne službe na področju upravljanja in vzdrževanja hidromelioracijskih sistemov izvedejo lastniki zemljišč sami, podrobnejše pogoje pa predpiše minister. Menimo, da moramo kmetom, lastnikom zemljišč, končno dati priložnost in možnost, da tudi oni opravljajo določena dela na svojih zemljiščih ali pa tudi na sosedovih. Govori se, da je vse to že sedaj možno, mene pa zanima, koliko je bilo že dane te možnosti oziroma koliko se to dejansko tudi v praksi izvaja. Če bomo sprejeli ta amandma, v Novi Sloveniji menimo, da bomo tudi z zakonom dali možnost, da bodo kmetje tudi preko takih del lahko dobili priložnost za dodaten zaslužek na kmetijah, zlasti še, če gre za lastna zemljišča. Veliko je pritožb, da se ta dela v praksi slabo izvajajo, da se ne izvajajo, dobivajo pa položnice. V Novi Sloveniji menimo, da imajo kmetje ustrezno znanje, interes in kmetijsko mehanizacijo, da bi lahko v okviru del, ki bi jih dobili od koncesionarja ali v okviru strojnega krožka ali kot dopolnilno dejavnost opravljali ta dela. Menimo tudi, da bi bili lahko kmetje učinkovitejši in predvsem cenejši, kar pa bi moral biti tudi cilj kmetijske politike. In se priporočamo za podporo temu amandmaju.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Ja, odpiram ponovno prijavo. Gospod Džuban, izvolite.
Oglašam se k tretjemu amandmaju, za katerega ocenjujem, da vsebinsko tako, kot ga je kolegica predstavila, morda ni nič narobe in da je tako možno. Mislim pa, da bi rabili stališče Vlade, da je morda res tudi že sedaj to možno. Ampak tako, kot je zapisan, ga lahko razumemo tudi drugače in napačno. Če iz tega razberemo, da lahko tudi vsak svoj del pripadajočih infrastrukturnih objektov vzdržuje, potem je narobe. In v 300 hektarskem kompleksu ali pa 100 ali 50, da bi vsak posekal za rast, kosil travo, popravljal cesto ob svojih parcelah - eni jih imajo veliko, eni pa nič - potem to ni možno, nikoli in nikdar ne bo izvedljivo. Če pa je mišljeno tako, da registrirajo dejavnost - ali v okviru nekih krožkov, skupnosti, firme registrirane - potem pa mislim, da je že sedaj možno in tukaj bi morda bila dobrodošla pomoč Vlade, da bi se opredelili do tega amandmaja, ki morda v osnovi ni nič napačnega.
Hvala. Gospod Mikolič.
Hvala za besedo. Tako kot je kolegica Uhanova že povedala, mi smo v prvi vrsti predlagali amandma predvsem zaradi racionalizacije stroškov, to je, ko govorim o tretjem amandmaju, in smo mnenja, da se morajo kmetje vključiti zraven, ker so se pripravljeni vključiti pri teh opravilih. Jaz sem prepričan, da to do sedaj po veljavni zakonodaji ni bilo možno. Ni bilo možno, razen če se je delalo mimo zakonodaje. In prav bi bilo, da damo to možnost kmetom. Zadnji stavek pa govori o tem, o čemer je kolega pred mano razpravljal, da najbrž ni vse tu zapisanega - tisto, kar bi pa naj podrobneje potem opredelil v aktu ali v teh pogojih minister. To je naš predlog in smo mnenja, da bi bilo dobro, da bi tak amandma sprejeli, s tem amandmajem dopolnili zakon in dali možnost tudi kmetom, ki razpolagajo z različnimi mehanizacijami - tudi smo vsi enotnega mnenja, da so tudi sposobni marsikaj narediti, predvsem z vidika vzdrževanja določene infrastrukture, določenih kompleksov, in prav bi bilo, da jim damo priložnost, da za manj stroškov, manjšo porabo denarja tudi te operacije izvajajo. Hvala.
Hvala. Gospod Sajovic.
Hvala lepa. Duha amandmaja na vsak način podpiram, če je možen. Lahko bi se naprej zadeva razdelala tudi tako, da so kmetje, če morajo že zadevo opravljati koncesionarji, pa pri njih lahko v skladu z vsemi določili podizvajalci. In tako kot smo sprejeli dobro rešitev pri Zakonu o gozdovih, ker za določene skladove gozdove v visokogorju skrbijo kmetje, tako bi morali to prakso razširiti tudi na gozdne ceste, ker sem prepričan, da bi bili kmetje dobri vzdrževalci gozdnih cest, predvsem pa za proračun cenejši; ali z drugimi besedami za 100 evrov bi popravili več metrov kot pa tisti, ki jih danes izbiramo na predragih razpisih. Hvala lepa. Amandma bom podprl.
Hvala. Želi še kdo razpravljati o tem členu in amandmajih? Ne. Potem zaključujem razpravo in dajem v razpravo 186. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, NSi in SLS k temu členu. Odpiram prijavo. Prijavljeni ni, zato zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 18. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 18. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O POTNIH LISTINAH. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Gospod Zvonko Zinrajh, državni sekretar, se nam je ravnokar pridružil in mu takoj dajemo besedo, da dopolnilno obrazloži predlog zakona. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o potnih listinah prinaša neke novosti, ki jih urejuje na podoben način, kot smo to predlagali že pri Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o osebni izkaznici. Tako ukinja preklic potne listine v Uradnem listu Republike Slovenije ter daje podlago za vzpostavitev javno dostopnega dela evidence o pogrešanih, ukradenih oziroma izgubljenih potnih listinah na enotnem državnem portalu E-uprava. Gre za odpravo administrativnih ovir na tem področju, saj bo državljan tako prihranil pri stroških 8,35 stotin evra, kot sedaj stane tak preklic. Prav tako tudi bo prihranitev pri času za izdaje nove potne listine, če se bo seveda zanjo posameznik odločil. V predlog zakona se prav tako vključuje določilo o prepovedi kopiranje potne listine za upravljavce zbirk osebnih podatkov in seveda o izjemah, ko je kopiranje vendarle dopustno, in določbe o vračanju postnih listin izdanim otrokom. Predlagatelju se zdi potrebno in primerno, da se omenjeni instituti na področju potnih listin uredijo tako, kot je to v primeru Zakona o osebni izkaznici, kar sem že omenil, saj v bistvu gre za dva identifikacijska in potovalna dokumenta, ki se izdajata na enak način. Zato predlagatelj predlaga Državnemu zboru, da ta predlog zakona sprejme. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matično delovno telo. Poročilo odbora ste prejeli. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospa Majda Zupan bo predstavila stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane in spoštovani! Novela zakona o potnih listinah, le-ta je bil sprejet leta 2000, prinaša tokrat manj zahtevne spremembe in dopolnitve, zato je obravnava po skrajšanem postopku smiselna. Predlagatelju novele je bilo za vodilo prizadevanje za takšno ureditev izdaje potnih listin, ki bo prijaznejša do državljanov v smislu opustitve določenih dejanj, zmanjšanju stroškov, prihranjenem času, na drugi strani pa v večji zaščiti pred zlorabami. Sprememba zakona prinaša kar nekaj rešitev, ki bodo strankam olajšale poslovanje z upravnimi organi. Prva rešitev je gotovo olajšanje postopka v primeru izgube, pogrešitve ali kraje potnega lista. Do sedaj je bilo treba za preklic v Uradnem listu plačati 8,35 evra. Trajalo pa je tudi precej časa, da je bil preklic dejansko objavljen, do objave preklica pa izdaja novega potnega lista ni bila mogoča. Naznanitev o izgubi, pogrešanosti ali kraji bi po noveli zakona opravili kar na upravni enoti ali diplomatsko-konzularnem predstavništvu, kjer bodo tudi vpisali podatke v javno dostopno evidenco o pogrešanih, izgubljenih ali ukradenih potnih listinah. Novela zakona ureja tudi jasnejša določila o kopiranju potne listine, ki jih bodo lahko za potrebe poslovanja kopirali samo notarji, banke, hranilnice, izdajatelji kreditnih kartic in druge finančne institucije, ki so pod nadzorom Banke Slovenije, Agencije za trg vrednostnih papirjev in Agencije za zavarovalni nadzor. Kopijo bo prepovedano hraniti v elektronski obliki zaradi varnostnega ukrepa pred potencialnimi zlorabami. Spremembe odpravljajo še administrativne ovire na področju vročanja potnih listin otrokom, kjer so se v praksi pokazale kar precejšnje težave, povezane z naslavljanjem pošiljke, ki se je vročala po pošti, in samim vročanjem zakonitemu zastopniku otroka. V Poslanski skupini Nova Slovenija bomo novelo podprli, ker menimo, da prihaja naproti državljankam in državljanom z rešitvami, ki bodo na nek način olajšale vsakdanje življenje, saj pomenijo kamenček v mozaiku odprave administrativnih ovir. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Marjan Drofenik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, državni sekretar, poslanke, poslanci! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo namen zakona, da uredi izdajo potnih listin na prijaznejši in enostavnejši način za državljana, saj mu po novem izgubljene, ukradene ali pogrešane potne listine ne bo več treba preklicati v Uradnem listu Republike Slovenije. Odpravi administrativnih ovir je namenjena tudi podrobnejša ureditev vročanja potnih listin, ki se izdajajo otrokom. Po novem se bodo lahko vročala tudi zakonitemu zastopniku. Kot je znano, države članice Evropske unije v svojih predpisih ne urejajo določb o kopiranju potnih listov, zato z nekoliko bojazni sprejemamo možnost, da v posebnih primerih je možno kopirati potno listino. Menimo, da lahko pride do zlorabe. Zato posebej poudarjamo, da je potreben poseben nadzor nad izvajanjem 4.a člena sprememb. Podpiramo vzpostavitev javno dostopne informacije o ukradenih ali pogrešanih listinah oziroma izgubljenih potnih listinah na spletnih straneh Ministrstva za javno upravo, brez objave varovanih osebnih podatkov o imetniku take potne listine. V Slovenski ljudski stranki bomo spremembe Zakona o potnih listih podprli, ob pripombi, da je potrebno zagotoviti zadosten in učinkovit nadzor, da ne bo prihajalo do zlorab. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Vili Rezman bo predstavil stališča Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. To predstavljanje stališč v zvezi z Zakonom o potnih listinah je bolj ali manj rutinska zaveda, pa vendarle naj se pove, da bo tudi Poslanska skupina DeSUS predlog sprememb in dopolnitev sprejela, potrdila, tako kot je bilo naše ravnanje podobno tudi včeraj, ko smo glasovali o osebni izkaznici. Gre za dva povezana zakona, in sicer oba v tem smislu, da nam pri zadovoljevanju naših potreb, naših interesov, ciljev, skušata s to novelo olajšati, nam kot občanom olajšati dostop do posamičnih storitev ali pa nam zmanjšati obremenitve, ki so sicer administrativne bile doslej nam naložene. Obe listini, tako včerajšnja osebna izkaznica in današnji potni list, sta identifikacijska dokumenta, ki v osnovi nista obvezna, sta dobrodošla. Sta pa za marsikakšno doseganje cilja obvezni pogoj. In kot ta obvezni pogoj naj bo za občane in občanke kar se da lahko dostopen, s čim manj oviramo in tudi s čim manj stroški. To je osnovni namen, tako mi razumemo, tega zakona in ta osnovni namen v njegovi izpeljavi tudi podpiramo. Spremembe oziroma predlog spremembe in dopolnitev je bil deležen tudi nekaterih pripomb oziroma stališč, mnenj Zakonodajno-pravne službe, ki so bile upoštevane in je v tem smislu predlog zakona toliko bolj sprejemljiv, je izpopolnjen. Za nas je pa najbolj pomembno to, kaj bodo kot posledico čutili ljudje. Ukinitev obveznega preklica je zagotovo dobrodošla novost. In to, da se bo lahko samo naznanilo preko upravne enote ali pa preko diplomatsko konzularnih služb, tudi. Javne evidence, ki se bodo vzpostavile, mi ne vidimo kot neke grožnje oziroma kot poskus imeti vse pod pregledom. To, da se bodo v določenih primerih te listine lahko kopirale, pa tudi mislimo, bi rekel, da ni tak poseg v zasebnost in da ni takšne nevarnosti za zlorabe, kot se včasih po nekaterih izjavah to zdi. Vemo pa, da sami itak nismo pretirano tankočutni takrat, ko moramo na svoje listine paziti. O tem so zbrani podatki, o katerih smo včeraj tudi lahko govorili, ko smo ugotovili, da je več deset tisoč izgubljeni ali ukradenih bodisi osebnih izkaznic bodisi listin, ki nam omogočajo storitve v zdravstvenem zavarovanju. Tudi nekatere druge olajšave so dobrodošle. Edino, kar bi se nam vredno zdelo ob tem še pripomniti, je, da smo na nek način Slovenci tukaj pač pionirji, ne tisti z rdečimi ruticami, ampak pionirji v tem smislu, da hitimo naprej, čez tisto, kar nam je naložila Evropska unija, in bomo videli, ali je to dobro ali ne. Sami se vnaprej ne izrekamo o tem, ali je prav ali ni prav ali bodo posledice pozitivne ali ne - upamo na najboljše, ampak je potrebno omeniti, da ne tega preklica, ne izročanja mladoletnim osebam, Evropa ne regulira tako in je tudi pripravljavec gradiv zapisal, da pravzaprav primerjalno pravni pregled ni možen, ker to drugje na ta na način kot pri nas ne obstoja. Ker računamo na manj administrativnih ovir, na hitrejše postopke, na manj postopkov za občane in na to, da bo tudi nekoliko manj stroškov, bo Poslanska skupina DeSUS Predlog sprememb in dopolnitev zakona o potnih listinah podprla.
Hvala. Gospod Mitja Ljubeljšek bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani zbor, spoštovani državni sekretar! Osnovni veljavni Zakon o potnih listinah je bil sprejet leta 2000 in dopolnjen leta 2005. Novela iz leta 2005 je bila potrebna zaradi odpravljanja birokratskih ovir. Ena takšnih je bila odprava krajevne pristojnosti za izdajo potne listine, kar je pomenilo, da stranka, to je polnoletni prebivalec Republike Slovenije, lahko kjerkoli v Sloveniji zaprosi za potno listino in jo tam tudi dobi. Omenjena novela zakona, ki je predmet obravnave, pa je nadaljevanje odpravljanja birokratskih ovir iz leta 2005. Gre za odpravo ovir pri eventualni izgubi, kraji, najavi izgube ali kraje in pridobitvi nove listine. Ureditev naj bi bilo podobna kot pri osebni izkaznici. Ob izgubi ali kraji potne listine bo dolžnost državljana, da izgubo ali krajo najavi diplomatsko-konzularnem predstavništvu ali upravni enoti, ne bo pa več potrebe preklica v Uradnem listu Republike Slovenije. Na ta način bo doseženo dvoje, zato ne bo stroška preklica in skrajšal se bo postopek, ker ne bo potrebno čakati na objavo preklica, ampak bo možno za novo potno listino zaprositi takoj, ob sami najavi izgube. To pa pomeni podlago za vzpostavitev javno dostopne evidence o ukradenih, pogrešanih ali izgubljenih potnih listinah na e-portalu Ministrstva za javno upravo. V tej evidenci pa ne bo podatkov o bivšem imetniku potne listine, ampak samo podatki o sami listini. Z istim namenom odpravljanja administrativnih ovir je namenjena nova vsebina ureditve vročanja potnih listin, namenjenih otrokom. Po novem se bo lahko listino za državljana, mlajšega od 15 let, lahko vročilo zakonitemu zastopniku, ki je vložil vlogo za njeno izdajo. Listina se bo lahko vročala tudi pooblaščencu, če bo ta obstajal, kar pa ureja drug zakon. Sprememba zakona pa podrobneje določa tudi kopiranje potne listine zaradi različnih tolmačenj glede pravic do varstva osebnih podatkov. Potne listine bodo lahko kopirali notarji, banke, hranilnice, izdajatelji kreditnih kartic in institucije, ki so pod nadzorom Banke Slovenije, Agencije za trg vrednostnih papirjev in za zavarovalni nadzor in tudi v primeru, ko s kopijo državljan dokazuje državljanstvo. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo spremembo zakona o potnih listinah tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala. Mag. Borut Sajovic bo predstavil stališče [[....]] [[Se odpoveduje.]] S tem zaključujem predstavitev stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, to je čez pol ure. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 14.30 uri.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Nadaljujemo s sejo. Prehajamo na glasovanja zbora o predlogih odločitev. Prosim, da se umirite, preverite delovanje glasovalne naprave. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo predloga Kazenskega zakonika, v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Najprej odločamo o amandmaju poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 86. členu. Gre za prvi amandma k temu členu. Glasujemo. Glasovanje o amandmaju teče. Prosim, da ste nekoliko bolj pozorni, kajti v dvorani je zagotovo dovolj poslancev, naprava pa je pokazala nesklepčnost. Prehajamo na drugi poskus glasovanja. Glasujemo. Glasovanje o amandmaju teče. Ponovno nesklepčnost. Prekinjam sejo in jo bomo nadaljevali ob 14.45.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, in sicer smo v fazi glasovanja o prvem amandmaju k 86. členu. Prehajamo na tretji poskus glasovanja. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju Poslanske skupine Lipa k 86. členu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, gospa Žgajner Tavš, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Še enkrat vas bom prosila za podporo temu amandmaju. Amandma dejansko precizira tisto, kar v zakonu ni določeno. In sicer, Vlada Republike Slovenije se je odločila, da bo v naš Kazenski zakonik uvedla alternativo za prestajanje zaporne kazni, to je tako imenovano splošno koristno delo. Vendar je Vlada Republike Slovenije v isti sapi pozabila dodati navodila oziroma natančneje določiti, na kakšen način se bo splošno koristno delo opravljalo, katere so tiste institucije, v okviru katerih se lahko opravlja splošno koristno delo, kakšen je nadzor nad osebami, ki bodo lahko opravljale splošno koristno delo, in tako dalje. V osnovi želim poudariti, da gre še vedno za osebe, ki so pravnomočno obsojene za kaznivo dejanje. Se pravi, tu ne gre za osebe, ki bi se zaposlile preko javnih del, ampak gre za osebe, ki so na prestajanju kazni in bodo kazen namesto v zaporu odslužile z delom, ki je splošno koristno, v dobro, ne vem, posamezni lokalni skupnosti, humanitarni organizaciji, skratka, državljankam in državljanom naše države. Ampak sistem, kot je zaenkrat predlagan v okviru Kazenskega zakonika, ni dodelan. Tisto, kar predlagamo v Poslanski skupini Lipa, je, da minister, ki je uvedel v okviru Kazenskega zakonika alternativo prestajanju zaporne kazni, pripravi podzakonski akt, skupaj z resornimi ministrstvi, to so Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve, Ministrstvo za zdravje in tako dalje, tudi Ministrstvo za šolstvo najbrž. Ne more pa Ministrstvo za pravosodje preprosto reči, ne, to ni naše področje, s tem se bodo ukvarjali centri za socialno delo. Centri za socialno delo niso institucije, ki bi izvrševale kazenske sankcije oziroma bdele nad izvrševanjem kazenskih sankcij. Ministrstvo za pravosodje naj pripravi podzakonski akt, v katerem določi izvajanje iz 86. člena tega zakona, se pravi, alternativo prestajanju zaporne kazni za pravnomočno obsojene. Naj vas samo spomnim, tiste, ki ste v razpravi nasprotovali podzakonskemu aktu, ki ga pripravi resorno ministrstvo. Jutri bomo odločali o subvencioniranju dijaške prehrane, o zakonu, ki v celoti temelji na podzakonskem aktu, ki pa ga še ni.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 8, proti 39. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 108. členu. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 109. členu. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 110. členu. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 111. členu. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 143. členu. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 168. členu. Amandma je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja k 224. členu. Če ta amandma ne bo sprejet, postane amandma k 224. členu brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine Lipa k 171. členu. Obrazložitev glasu v imenu poslanske, gospa Žgajner Tavš, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Še enkrat, spoštovane kolegice in kolegi. Moram reči, da sem, pa niti nisem presenečena, nad dvojno moralo, ki jo pravzaprav spremljamo s strani vladne koalicije že dobra tri leta, tekom celega mandata. Ko pravite eno, takrat, ko je vam to všeč, delate pa drugo, takrat, ko pač vam ne paše, da gre kakšna zadeva, ki jo predlagamo opozicijski poslanci, skozi parlamentarno proceduro. Ampak tudi tokrat vas prosim, spoštovane kolegice in kolegi, za podporo pri amandmaju k 171. členu, to je tisti člen v sklopu poglavja o spolni nedotakljivosti. Glede na to, da ste se na velika usta, na široka usta hvalili, kako moderen je Kazenski zakonik, ker upošteva nenazadnje človeško dostojanstvo. Ko ste to hvalili, ste v drugi sapi zavrnili na matičnem delovnem telesu amandmaje, ki jih je predlagala poslanska skupina Lipa, ki gredo v smeri zaščite žrtev kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost ali z drugimi besedami rečeno, ki sledijo ustreznejši kaznovalni politiki, ki je primerljiva tudi z Evropsko unijo. Moram sicer reči, da je minister Šturm kljub prvotnemu nasprotovanju sicer vpeljal v predlog Kazenskega zakonika, bom rekla, dobršen del novele kazenskega zakonika, ki sem ga v parlamentarno proceduro vložila leta 2006. Čeprav je takrat nasprotoval, je danes dobršen del vsebine vključen v ta zakon. Ampak, ko govorimo o področju spolne nedotakljivosti, nismo pripravljeni narediti koraka naprej, ali pa bom rekla z drugimi besedami, Vlada ni pripravljena storiti koraka naprej. Kljub temu, da smo na matičnem delovnem telesu poslušali s strani predlagatelja, bom rekla, visoka razumevanja do tega, da je potrebno uvesti strožjo kaznovalno politiko za storilce kaznivega dejanja zoper spolno nedotakljivost, za posiljevalce in za tiste, ki nenazadnje to, po moji oceni eno izmed najbolj nagnusnih dejanj, storijo nad otrokom. Še enkrat vas prosim, da zmorete toliko odgovornosti do celotne družbe, da podprete amandma k 171. členu. Žal mi je, da so ostali členi zaprti, ampak bolje vsaj nekaj kot nič. Prosim vas za podporo k temu amandmaju, ki dviguje zagrožene kazni za najhujše storilce kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 10, proti 35. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na 173. člen in sicer imamo dva amandmaja. Najprej bomo glasovali o amandmaju poslanske skupine Lipa k 173. členu. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za 11, proti 34. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Gospod Zagorac, imate proceduralni predlog. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani predsedujoči! Glede na to, da smo na Odboru za notranjo politiko bili deležni podpore k vsem našim amandmajem s strani predstavnikov vladajoče koalicije, vidimo, da ta njihova beseda enostavno ne pomeni ničesar. Predstavniki vladne koalicije ste na odboru zato, da bi čas hitreje minil, dejali - bomo nekaj naredili, ko gre za žrtve spolnega nasilja, bomo nekaj naredili, ko gre za pedofilijo. Vaš predlog, ki temu sledi, je katastrofalno slabši od tega, kar predlagamo v Poslanski skupini Lipa. In vse kar lahko povem, za vas veljajo še vedno dvojna merila - merila: Sprejmimo samo to, kar predlagamo mi. Ne glede na to ali je to dobro ali obstaja kakšen boljši predlog. Enostavno zato, ker je to predlagala opozicija ali pa Poslanska skupina Lipa, vam to enostavno nič ne pomeni. Ne gre vam za dobrobit ne žrtev spolnega nasilja, ne za žrtve - otroke, ki so žrtve pedofilije, ampak vam gre, oprostite izrazu, za vašo rit, da boste lahko rekli, da je vaš amandma bil sprejet. In če lahko nadaljujem, bom rekel, nekaj resnično šepa na Ministrstvu za pravosodje. Upam, da vam Kazenskega zakonika z našo odsotnostjo ne bo uspelo sprejeti. Zato napovedujem obstrukcijo s strani Poslanske skupine Lipa. Hvala.
Hvala. Meni je žal, da zapuščate dvorano, ampak to je vaša pravica. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 173. členu. Glasujemo, glasovanje teče. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 186. členu. Glasujemo, glasovanje teče. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 187. členu. Amandma je vsebinsko povezan z amandmajem istega predlagatelja k 186. členu. Če amandma k 186. členu ne bi bil sprejet, bi bil ta amandma brezpredmeten. To se pravi, je predmeten, ker je bil sprejet. Glasujemo torej o amandmaju poslanskih skupin SDS, NSi, SLS in DeSUS k 187. členu. Glasujemo, glasovanje teče. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 211. členu. Glasujemo, glasovanje teče. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Na glasovanje dajem amandma poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 224. členu. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 231. členu. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 238. členu. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 240. členu. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 246. členu. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Na glasovanje dajem amandma poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 280. členu. Amandma je vsebinsko povezan z amandmajem istih predlagateljev k 281. in 282. členu; če ta amandma ne bo sprejet, postaneta amandmaja k 281. in 282. členu brezpredmetna. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 281. členu. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Na glasovanje dajem amandma poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 282. členu. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In na glasovanje dajem amandma poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 314. členu. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Besedo dajem predlagatelju predloga zakona, če želi podati predlog za nadaljevanje obravnave. Prosim, imate besedo. Izvolite, gospod Robert Marolt.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora predlagam, da se tretja obravnava predloga zakona opravi na tej seji. Hvala.
Hvala. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, predlagatelj zakona predlaga, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika zbora še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v četrtek, 24. aprila 2008, po končanem glasovanju. Službe zbora bodo pripravile pregled v katerega bodo vključeni sprejeti amandmaji in členi h katerim so bili amandmaji sprejeti. Amandmaje k tem členom lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. Prekinjam to točko dnevnega reda. In prosim podpredsednika, gospoda Pečeta, da prevzame vodenje.
Nadaljujemo s prekinjeno 20. točko dnevnega reda - obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o odvetništvu, druga obravnava. To pomeni odločanje o vloženih amandmajih. Pri 12. členu odločamo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 3. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin: SDS, NSi in SLS k 25. členu. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 2. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju poslanskih skupin: SDS, NSi in SLS k 48. členu. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 8. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanji o amandmajih in s tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 12., 25. in 48. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tem členom vložiti amandmaje? Kolega Tanko, beseda je vaša.
Hvala lepa. Spoštovani gospod podpredsednik, seznanjam vas, da bomo k odprtim členom vložili dopolnilne amandmaje. Hvala.
Hvala lepa, kolega Tanko. S tem prekinjam to točko dnevnega reda, ki jo bomo nadaljevali v četrtek z glasovanji o omenjenih amandmajih. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda - druga obravnava Predloga zakona o kmetijstvu, v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Srečali se bomo s petimi amandmaji. Najprej prehajamo k 9. členu in amandmaju Poslanske skupine SD. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 43. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V povezavi s 122. členom imamo vložene tri amandmaje. Najprej bomo odločali o amandmaju poslanskih skupin: SDS, NSi in SLS. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti 5. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SD k omenjenemu 122. členu. Opominjam pa vas, da v kolikor bo amandma sprejet, postane amandma pod zaporedno številko 3 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 42. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Nova Slovenija k istemu 122. členu. Se opravičujem. V imenu poslanske skupine? Še kdo drug? Se opravičujem. Odpiram postopek za prijavo. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nova Slovenija. Poslanka Marjetka Uhan, izvolite.
Hvala lepa za besedo. V Novi Sloveniji smo vložili amandma k 122. členu, in sicer menimo, da bi lahko tudi kmetje, lastniki zemljišč vzdrževali hidromelioracijski sistem v okviru pooblastil koncesionarja. Prav je, da jim dajemo s tem zakonom, s tem amandmajem tudi to priložnost. Menimo, da bi lahko opravljali ceneje in učinkovitejše, kot dosedanje službe. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine SNS, poslanec Zmago Jelinčič Plemeniti. Izvolite.
Hvala lepa. Mi bomo glasovali proti temu amandmaju. Namreč, ta amandma dopušča zlorabe na področju hidromelioracijskih del, kajti kar nekaj primerov je, kjer se je zlorabilo to možnost in se je pravzaprav na račun hidromelioracije izvajalo odlaganje raznih odpadnih materialov. To se je zgodilo v Šmarju, kjer smo pričakovali, da bo minister Podobnik reagiral in prepovedal to delovanje, pa vendar se to nadaljuje tako, da so nanosi, ki so bili dovoljeni največ do višine okrog enega metra, zdaj dosegli že višino sedmih metrov. Gre za zlorabo tega inštituta in mislim, da ta amandma omogoča še večjo zlorabo. Zato bomo v naši poslanski skupini glasovali proti, vi pa - kakor pač že. Hvala lepa.
Lahko preidemo na glasovanje? Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 43. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 43.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o dveh amandmajih k 186. členu. Najprej bomo odločali o amandmaju poslanskih skupin: SDS, NSi, in SLS k omenjenemu 186. členu. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti 1. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In odločamo o drugem amandmaju istih poslanskih skupin: SDS, NSi in SLS k 186. členu. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih in s tem zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Besedo dajem predlagatelju predloga zakona, če želi podati predlog za nadaljevanje obravnave. Izvolite, prosim.
Hvala lepa za besedo. Na podlagi 138. člena Poslovnika Državnega zbora predlagamo, da Državni zbor opravi tretjo obravnavo na isti seji. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov, bomo odločali o navedenem predlogu sklepa. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti 10. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 10.]] Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v četrtek, 24. aprila, po končanem glasovanju. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bodo vključeni sprejeti amandmaji in členi, h katerim so bili amandmaji sprejeti. Amandmaje k tem členom lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave zakona na seji zbora. Prekinjam to točko dnevnega reda. Mi pa nadaljujemo s prekinjeno 18. točko dnevnega reda - to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o potnih listinah. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo pa s prekinjeno 2. točko dnevnega reda - to je z drugo obravnavo Predloga zakona o omejitvah in prepovedih za nosilce javnih funkcij, v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. K 5. členu je vložen amandma Poslanske skupine Zares. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 15, proti 47. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju iste poslanske skupine k 22. členu. Opozarjam pa vas, če ta amandma ne bo sprejet postaneta amandmaja k 24. in 25. členu brezpredmetna. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank i n poslancev, za jih je glasovalo 24, proti 41. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. To pomeni, da sta postala brezpredmetna tudi amandmaja k 24. in 25. členu. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. S tem zaključujem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Torej, amandmaji v drugi obravnavi niso bili sprejeti. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona v drugi obravnavi niso bili sprejeti, amandmajev v tretji obravnavi ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu zakona. Preden pa dam proceduralno, pa dovolite, da vas samo obvestim, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev sprejetjih na matičnem delovnem telesu predlog zakona neusklajen. Proceduralno pa kolega Zagorac, izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Bom rekel "Kosova travma" se vleče v tej vladi od samega začetka nastopa mandatarstva gospoda Janeza Janše. Dejstvo, da se želi ukiniti nevtralen organ, ki bi nadziral korupcijo v tej državi, glede na to, da se je ta vlada odločila, da se bo proti njej tudi borila, je zelo labilno. V treh letih mojega poslanstva v tem parlamentu sem tudi videl različne načine na katere je to ta vlada poskušala urediti, celo tako, da je našla tri labilne poslance, da so kaj takšnega sploh predlagali. Ampak, ne glede na vse to, zakon, ki je pred nami je zakon, ki gre na račun in v korist samo tej vladi in pa korupciji te vlade. Nenazadnje tudi Banka Slovenije opozarja, da je zakon v nasprotju z direktivami Evropske unije in takšnega zakona ni moč podpreti oziroma pri njem sodelovati. Koliko daste na nek neodvisen organ, ko gre za korupcijo, se je videlo tudi pri na zadnjem odkritem primeru korupcije v podjetju Paloma, ko je finančni minister enostavno rekel: "To ni moja zadeva, jaz se s tem ne bom ukvarjal." Gospodarski minister je rekel: "Joj, pa se je zgodila korupcija. Ni prva v naši vladi, pa tudi ne zadnja. To je spisal Kos." Ljudje pa trpijo in to je ta tragedija. In Računsko sodišče, ki mu vi ne priznavate, ker je že izdalo že neko drugo odločbo o kršitvah tej vladi, na katerega se je predsednik Vlade enostavno požvižgal, naj bi bil ta vaš nevtralen organ. Pa saj se požvižgate na vse, ko gre za korupcijo v vaših vrstah. Sedaj sem povedal tri primere, kjer je bila korupcija ugotovljena. Paloma je zadnji. Verjamem, da se je vsi spomnite, iz opozicije, predvsem Poslanska skupina Lipa, smo na njo opozarjali kar nekaj časa. Celo nasmešek na lica vam je vrgla, ko smo govorili koliko zaslužijo delavci in kako se tam "prihvati" kakšno sredstvo, tudi mogoče za predvolilno kampanjo določene stranke. Pri takšnih neumnostih z vaše strani v Poslanski skupini Lipa ne bomo sodelovali. Hvala. Zato napovedujemo obstrukcijo.
Hvala lepa. Videl sem nekaj predlogov za obrazložitev glasu. Odpiram postopek za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Kolega Miran Potrč v imenu Poslanske skupine SD. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Mi smo trdno prepričani, da bo Državni zbor storil preko vladajoče koalicije ali pa večine v njej veliko napako, če bo sprejel zakon, ki je danes na dnevnem redu. S tem bo namreč potrdil in dokazal, da tej vladajoči koaliciji in Vladi, ki je predlagateljica ni za organiziran boj proti korupciji. Mislim, da je to slaba, nesprejemljiva odločitev. Dokazovati, da država ne potrebuje samostojne in neodvisne protikorupcijske komisije, ni mogoče. Korupcija, ne trdim, da je v Sloveniji velika, vendar trdim, da je enako nevarna za delovanje slovenske države kot kjerkoli drugje, kjer preventivno protikorupcijsko delovanje imajo. Če to ne bi bilo res, potem tudi ne bi obstajala Konvencija Združenih narodov o boju proti korupciji, ki smo jo po velikih mukah ratificirali tudi v tem parlamentu in imamo do nje neposredno obveznost, da tako kot ta konvencija določa, ustanovimo samostojno in neodvisno komisijo za boj proti korupciji. To Vlada in vladne komisije ne morejo biti. So pa lahko in je lahko komisija, ki ima splošne naloge boja proti korupciji, ki je sestavljena tako, da jo imenuje Državni zbor, predlagajo jo pa predsednik države, Vlada, Računsko sodišče, Sodni svet in tudi Mandatno-volilna komisija, ki je, skratka, široko odgovorna vsem dejavnikom, ki skrbijo za zakonitost in boj proti korupciji. To ne pomeni, da nismo za to, da bi okrepili delovanje tudi obstoječih represivnih organov: policije, tožilstva, sodstva, vendar menimo, da lahko protikorupcijska komisija s svojim delovanjem - da pa ima zaupanje med ljudmi, je pokazala tudi preko zadnjega poročila in ankete, ki je bila v ta namen opravljena - pripomore, da se v naši državi organizirano proti korupciji borimo. Računam torej s tem, da vladajoča koalicija tega zakona ne bo podprla in da se bo v okviru nje in tudi sicer našlo dovolj poslank in poslancev, ki se bodo zavedali, kako pomemben je boj proti korupciji, in glasovali proti predlaganemu zakonu.
Hvala lepa. Kolega Franc Žnidaršič, v imenu Poslanske skupine DeSUS, izvolite.
Lepa hvala. Poslanska skupina DeSUS in stranka DeSUS sta vstopili v to vladno koalicijo z namenom, da skupaj vodimo državo, ker je tej združbi štirih strank pripadel mandat na volitvah v Državni zbor. Mi smo zelo zgodaj opozorili predsednika Vlade, da ne želimo sodelovati z načinom vodenja države v smislu, da lahko delamo, karkoli hočemo, pač pa da moramo početi to, kar je dobro. In glede na to, da je najmočnejša stranka zmagala na volitvah tudi zaradi nekajletnega govorjenja o skorumpiranosti prejšnje oblasti in klientelizma in tako naprej, je danes katastrofalno videti zakon, ki gre v nasprotno smer, namreč, v nasprotno smer boja proti korupciji in v nasprotno smer od tistega, o čemer je najmočnejša stranka s predsednikom na čelu govorila pred zadnjimi državnozborskimi volitvami. V tem smislu in v tem duhu je za nas ta zakon popolnoma nesprejemljiv, slab in je pravzaprav norčevanje iz stvari same. In zaradi tega ga seveda ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. V imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, gospod Zmago Jelinčič Plemeniti, izvolite.
Hvala lepa. Mi bomo glasovali seveda proti zakonu. Vendar pa je treba povedati, da kar se tiče korupcije, upam, da se bo kaj raziskalo na področju korupcije, tudi pri kakšnih gospodih, ki so čez noč izplačali svoj dolg za hišo, prej pa niso imeli prebite pare v žepu. Sicer pa, konec koncev je tudi Slovenska nacionalna stranka sprožila največjo razpravo o korupciji v Sloveniji, o vprašanju plovbe, Splošne plovbe, ki so jo prodali Nemcem na zelo čuden način. Pa nič. Komisija ni storila ničesar, upam, da se bo zdaj dogajalo kaj drugače. Morda bi bilo smiselno spomniti na nekatere gospode, ki so bili prej nekje drugje, pa jim potem agregatno stanje v glavah ne dopušča, da bi se spomnili česa. Bi jih samo opomnil na glasovanje z dne 10. 2. 2006, na 13. redni seji, ob 15 uri 3 minute in 18 sekund, ko so tudi tisti trije, ki so baje videli, kako je nekdo iz koalicije pritekel v našo pisarno in dal na mizo osnutek zakona, ki naj bi ga pripravila koalicija, so tudi ti trije člani tega pomembnega Državnega zbora glasovali za zakon. Ne vem, šlo je za glasovanje za zakon v celoti, zdaj pa ne vem, ali gre za sprenevedanje, ali gre za pomanjkanje razuma, ali gre za pomanjkanje pravičnosti in čuta pravičnosti, ali gre zgolj za morda že patološko stanje korteksa v nekaterih glavah. Hvala lepa.
Hvala. Končali smo s predstavitvami v imenu poslanskih skupin. Želi kdo v lastnem imenu? Odpiram postopek. Izvolite, prosim. Besedo ima kolega Branko Grims. Izvolite.
Hvala za besedo. Včeraj je opozicija z amandmajem hotela podaljšati življenjsko dobo te komisije in v tem amandmaju je sama v obrazložitvi s številkami dokazala, da boj proti korupciji v tem obdobju ni bil učinkovit. In kdor podaljšuje življenjsko dobo nečemu, za kar je sam, z lastnimi številkami dokazal, da ni učinkovito, je očitno zainteresiran za to, da je korupcije čim več. In, če k temu dodamo dejstvo, da to počnejo tisti, ki so v prejšnjem mandatu, v vladi LDS in SD, sami dali odvezo gospodarskemu kriminalu in še mnogim drugim z drastičnim skrajšanjem rokov, ko posameznih kriminalnih dejanj ni več mogoče preganjati, potem je slika popolnoma jasna. Gre predvsem za precej sprenevedanja. Treba pa je reči, da v trenutku, ko imamo na izbiro, da ali postavimo stvari na nove temelje ali pa pač vztrajamo pri nečem za kar je tudi opozicija, celo s številkami sama dokazala, da ni učinkovito, bo potrebno poseči po drugačnih rešitvah, pogledati katere možnosti so na razpolago in seveda boj proti korupciji usmeriti tako, da bo predvsem učinkovit. Zato bom seveda zakon podprl.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Aleš Gulič.
Spoštovani predsedujoči, cenjene kolegice in kolegi. Zgodovina sprejemanja "protikosovih zakonov" v tem parlamentu in šteje natanko štiri leta. Začelo se je s tem, da se je protikorupcijski komisiji po dveh mesecih delovanja očitalo, da že štiri leta nič ne dela. In v bistvu poskušalo Slovenke in Slovence, slovenske državljane prepričati, kako je ta komisija že na veke vekomaj in kako ničesar ne počne. Seveda, ta laž se je celo malo prijela. Tudi danes smo že nekajkrat slišali, kako so korupcija in koruptivna dejanja odvisni od tega ali komisija obstaja ali ne. In celo to, da je to premosorazmerno. Bolj kot dela, več je korupcije, zato jo pač ne potrebujemo. Takšen je ta sklep. Vmes je bil sprejet še en zakon, ki je ustanovil parlamentarno protikorupcijsko komisijo, ki je zamrznjena že vsa ta leta in še kakšen poskus je bil oziroma ob vsakem, tudi ob poročilih te komisije smo seveda poslušali, kako je pravzaprav ta komisija kriva za to, da korupcija je. Obenem se ni upoštevalo, da je v bistvu ta komisija namenjena protikoruptivnemu delu, se pravi, gre za preprečevanje korupcije, ne pa za tisto, kar je že opravljeno, kar je že nastalo, kar je že šlo iz roke v roko, iz žepa v žep. Seveda, vedno se je za to krivilo Komisijo za preprečevanje korupcije. Tudi ti poskusi zdaj, ki bi radi razpršili protikorupcijsko delo na različne inštitucije, sodijo v isti nabor, zato je jasno, da ta [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
K besedi pa vabim poslanko Bredo Pečan. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Jaz seveda takšnega zakona ne bom mogla podpreti zaradi tega, ker je udejanjanje tistega, kar se je začelo že pred dvema letoma in s tem tudi dejansko spodrežemo noge kakršnikoli protikorupcijski dejavnosti, predvsem zaradi tega, ker se je s tem zakonom, ki ga danes obravnavamo, premaknila dejavnost samo in zgolj na funkcionarski del potencialnega korupcijskega ravnanja. Trdim, da je Zakon o preprečevanju korupcije pravi preventivni zakon, da je treba represijo in tudi kurativo prenesti na organe, ki so za to že desetletja in stoletja postavljeni, in ne vidim nobenega razloga, da bi jih nadomeščali s čimerkoli drugim. Se pravi, področje javnih uslužbencev, področje ljudi, katerih integriteta je pod izrazitim udarom, zlasti še v zadnjih nekaj letih, ko se je nivo koruptivnega in klientelističnega obnašanja pravzaprav prenesel na nivo državnih uslužbencev in nekaterih drugih ljudi. Tako da, mislim, da so s tem zakonom dejansko odprta vrata, da lahko posredno funkcionarji preko izvajalcev dosežejo enak učinek, kot če bi imeli za vedno odprta vrata. Menim, da razprševanju pristojnosti za nadzor nad možnim koruptivnim ravnanjem funkcionarjev na 200 in nekaj teles, ne moremo drugače reči, kot da je namensko zamegljevanje odgovornosti in namensko preprečevanje preganjanja korupcije.
Hvala lepa. Besedo ima poslanka Darja Lavtižar Bebler. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Takšnega zakona ni mogoče podpreti. Zdi se, da je mnogim v koaliciji zarjavel spomin. Očitno ste mnogi pozabili, kako je pred slabimi štirimi leti takratni vodja opozicije v tej dvorani na izredni seji, ki je bila posvečena boju proti korupciji, z WD-40 ilustriral nevzdržne razmere v zvezi s korupcijo v Sloveniji. No, tudi danes bi očitno nekateri rabili ta WD-40, kajti znano je, da pomaga proti rji. Ampak kaj počnemo danes? Danes naj bi sprejeli zakon, ki je odgovornost za nadzor nad koruptivnimi dejanji razpršil na vse mogoče različne organe, od lokalne, regionalne do državne ravni. Računskemu sodišču naložil vlogo, ki je ta po naši ustavni ureditvi nima, in seveda odpravlja tako imenovano Kosovo komisijo. Prejšnji teden je bilo zasedanje Parlamentarne skupščine Sveta Evrope, tam je gospod Drago Kos, predsednik skupine GRECO, in je, moram vam povedati še enkrat, tam zelo cenjen, in so mnogi poslanci, ki sicer delujejo v tej skupini, spraševali, kaj se dogaja v Sloveniji, da tisto komisijo, ki je veljala za vzor v mnogih ureditvah po Evropi, zdaj ta vlada ukinja. Jaz jim seveda na to vprašanje ne znam odgovoriti. Zdi pa se, da je ta vlada v zvezi z bojem proti korupciji ta štiri leta počela zgolj eno in isto, in to je, poskušala najti način, kako bi odpravila "Kosovo komisijo" in kako bi se je znebila. Zakaj? Zaradi tega, ker bo treba tudi ob koncu mandata polagati račune, in prav "Kosova komisija" bi bila tista, ki bi te račune tudi izstavila. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Besedo ima poslanec Dušan Kumer. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Glede na to, da koalicijski poslanci več kot tri leta ponavljate kot papige, da je Komisija za boj proti korupciji nepotrebna, ker bi naj bila brezzobi tiger, kljub temu, da ste vsa tri leta podpirali, predvsem poslanci SDS, vsa poročila te iste komisije, je treba reči, da pa je ta zakon, ki ga imamo danes, z mnogoštevilnimi organi na vseh nivojih, kot roj čebel brez panja, ki bodo samo občasno koga pičile. Zato te politične izprijenosti ne podpiram in bom glasoval proti temu zakonu.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Pavel Gantar.
Spoštovani gospod podpredsednik! Govorim v svojem imenu in tudi v imenu poslanske skupine. Zakona ne bomo podprli. Sicer pa je bilo v tem zakonu, ne samo včeraj, ampak tudi pred tem in skozi cel mandat, tako rekoč že vse rečeno. Vladajočo stranko predvsem, ne bom rekel koalicijo, ker ena temu nasprotujem, vladajočo stranko predvsem, moti politični profil predsednika Komisije za preprečevanje korupcije, kar so včeraj zelo jasno povedali. Zato menijo, da je potrebno odstraniti in njega in to komisijo v celoti. Pri čemer se ne sprašujejo, kaj bo namesto tega in kakšne druge oblike boja proti korupciji bodo postavljene in tudi delovale. Mi smo vložili amandmaje, s katerimi smo želeli včeraj na nek način ohraniti ali pa rešiti vsaj tisto, kar se rešiti da, seveda tudi komisijo do določenega roka, pa vendar je bilo tudi to zavrnjeno. Zavrnjeno s smešno argumentacijo, da mi nimamo prav pri argumentaciji. Kot trdimo, ker se je povečala senzibilnost, torej občutljivost do korupcije v Sloveniji, ker se je to povečalo, je to tudi rezultat dela te "Kosove komisije". Medtem ko drugi dokazujejo to z nekimi totalitarnimi argumenti, da manj kot je senzitivnosti, bolj uspešni bomo v boju proti korupciji in bolj je tudi avtoritarna država. To govori vladajoča koalicija. Seveda zaradi tega ne bomo podprli in upamo, da ta zakon vendarle ne bom izglasovan. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Proceduralno? Poslanka Barbara Žgajner Tavš. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Dovolite, v imenu Poslanske skupine Lipa, smo sicer napovedali obstrukcijo pri tej točki dnevnega reda, pa vendar na podlagi obrazložitve glasu, tudi nekaterih koalicijskih poslancev, za kar sem neizmerno hvaležna, obstaja kanček upanja, po tisti politični matematiki, da zakon vseeno ne bo dobil ustrezne podpore. Z drugimi besedami, obstaja upanje, da vladni načrti o ukinitvi Komisije za preprečevanje korupcije le ne bodo uresničeni. Zato v tem trenutku v imenu Poslanske skupine Lipa preklicujem napovedano obstrukcijo in torej napovedujem, da bomo v Poslanski skupini Lipa glasovali proti zakonu, ki ga je v parlamentarno proceduro vložila Vlada Republike Slovenije. Nenazadnje, spoštovane kolegice in kolegi, včeraj je spoštovani gospod državni sekretar nič kolikokrat uporabil besedno zvezo "politična higiena funkcionarjev". Tudi ukinjanje komisije, ki je na številnih primerih pokazala, da obstaja sum korupcije v vladnih vrstah, torej med najvišjimi funkcionarji, tudi to dejanje ob istočasnem ukinjanju te komisije, je daleč od politične higiene. Sicer pa, roko na srce, veste, star pregovor drži: "Riba smrdi pri glavi". Zato, kot že rečeno, v Poslanski skupini Lipa, preklicujemo obstrukcijo in napovedujem, da zakona ne bomo podprli.
Hvala lepa. Sprejeto. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Odpiram ponovni krog za prijavo. Izvolite prosim. Besedo ima poslanec Geza Džuban. Izvolite.
Hvala lepa predsedujoči. Nedaleč nazaj so imeli eno izjemno policijsko akcijo, kjer je šlo za posel, ki bi ga naj izvedla država okrog 20 milijonov. Na drugi strani teče postopek proti gospodu, ki je nenadoma investicijo iz 20 milijonov podražil na 70 milijonov in posel se odvija v Rusiji in tovrstnih postopkov imamo zgleda v Sloveniji še kar nekaj, ker izginja denar na osnovi korupcije. Vsi nemo opazujemo hobotnico, ki se razvija po Sloveniji, ki je tipičen odraz korupcije v državi Sloveniji. Lahko naštevamo te zgodbe. Nekaj ste jih našteli, nekaj bo pa novih in seveda bi bila "Kosova komisija" izredno moteča za tovrstne dogodke. Res pa je, da je prešibka, ker brez organa pregona je res nemočna. Ampak vsaj žgečka. Druga možnost je, da ne sama komisija, da je morda Kos moteč za nekoga. Kos je bil nekdaj kriminalist. Kaj je počel? Preiskoval je trgovino z orožjem. Morda je od tukaj zgodba, da Kosa nekdo ne prebavlja in ga je treba odstraniti. Glasoval bom proti zakonu.
Hvala lepa. Če dovolite, poslujejo v tujini, kakor ste navedli. Tudi eden izmed poslancev preprodaja zdravila v Azerbajdžanu in verjetno bo tudi temu botrovala njegova odločitev v povezavi z [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]Ampak, nadaljujemo. Besedo ima poslanec Milan M. Cvikl.
Zakona ne bom podprl iz zelo enostavnega razloga. Konec tega leta bomo ob zaključku mandata funkcionarji predstavili poročilo o premoženjskem stanju na stanje ob koncu mandata. Tako kot smo ga morali predložiti ob začetku mandata. Obrazec, ki je bil posredovan s strani tedaj že postavljene "Kosove komisije", je celovit obrazec in primerjava z obrazcem na koncu mandata in na začetku mandata omogoča, ob ustreznem preverjanju, dejstvo potencialna koruptivna okoriščanja. Ukinitev protikorupcijske komisije. S sprejemom zakona danes bo preprečila, da bi kdorkoli vsebinsko gledal v te obrazce. To je tisto, kar danes počenjamo. Zaradi tega, ker menim, da je prav, da vsi funkcionarji, od predsednika Vlade, do poslancev, do občinskih svetnikov ob koncu svojih mandatov podajo tudi poročilo, verodostojno poročilo, ki je preverljivo: če je potrebno naj neodvisno protikorupcijsko komisijo pogleda denarna stanja v Lihtenštajnu. Bom proti zakonu, zato da bi seveda na vsak način ohranili, da bo neodvisno telo na enem mestu gledalo te podatke. To je preventivno delovanje proti korupciji in proti klientelizmu. Tisti, ki ste za to, da tega ni potrebno delati, spodbujate korupcijo. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Besedo ima poslanec Boštjan Zagorac, izvolite.
Hvala za besedo spoštovani predsedujoči. Kot že rečeno ne bomo podprli, tudi sam ne bom podprl zakona kakršen je pred nami. Ta vlada, bi rad poudaril, je prišla na oblast z borbo proti trem K-jem: korupcija, klientelizem in kraja denarja. Danes se hoče vsemu temu, bom rekel, izmakniti. Marsikdo od tistih treh labilnih, ki sem jih prej omenjal, ima mogoče ali pa tudi ne kakšno korist od te svoje labilnosti. Tisti, ki se znamo postaviti na svoje noge, smo to zelo hitro naredili kljub pritiskom treh labilnih ali pa enega labilnega ali pa enega maksi labilnega smo se odločili za neko svojo, bom rekel pokončno pot. Je pa res, kar se tiče tudi hišnih kreditov, je najprej "fajn", kot pravi stari slovenski pregovor, počistiti pred svojim pragom, potem se ukvarjati z drugimi. Grozne hiše stojijo kjerkoli po Ljubljani, kjerkoli po Primorskem, z velikimi stvarmi, in če to lahko en poslanec z gotovino poravna, so to veliki prihodki s strani poslanske plače. Kar se pa tiče same "Kosove komisije" bi pa želel še enkrat poudariti; jaz vam enostavno ne morem verjeti,da bo zdaj nek organ kot je Računsko sodišče vse vaše svinjarije, kljub temu, da ga ne upoštevate, spravil na plan, jih tudi "adekvatno" obravnaval. Zadnji primeri kažejo na to, da se Računsko sodišče tega ne loti, ne loti se te korupcije, Vlada Republike Slovenije. Še enkrat bi rad poudaril, Paloma je zadnja takšna zgodba v zadnjem času kjer si ne upate niti zraven spraviti kaj šele, da bi kaj reševali. Zdaj boste ukinili še eno neodvisno komisijo in boste lahko kradli vzdolž in povprek in tudi delili nekaterim svojim labilnim pajdašem, ki so tudi Kazenski zakonik pomagali spraviti skozi. Hvala.
Besedo ima mag. Majda Potrata. Izvolite.
Hvala za besedo gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci. Že v prejšnjem mandatu smo se dosti ukvarjali z ureditvijo preprečevanja korupcije in iz enega organa potem iz poprejšnjega urada dobili Komisijo za preprečevanje korupcije, ne rečem, da je bila pod direktna pa vendarle, tudi Resolucija o preprečevanju korupcije je napovedovala spopad s tistim, s čimer si je pravzaprav zdajšnja koalicija vtrla pot do volje ljudi, da je dobila zaupanje. Koliko je bila ta koalicija uspešna pri preprečevanju korupcije je drugo vprašanje. To, da bi postavila temelje je zamudila, samo za kakšen košček strehe ji je še ostalo časa do izteka tega mandata pa vendarle, v enem je pa dosledna in skuša konsekventno odstraniti komisijo za katero pravi, da je brezzobi tiger. Če je brezzobi tiger, zakaj potem ustvarja takšen način spopadanja s korupcijo, ki pa res ne bo pregleden in bo zaradi številnih razpršenih obveznosti zadeva še manj ulovljiva kot je do zdaj. Saj je od nekdaj veljalo, da če hočeš kaj narediti neučinkovito, potem moraš odgovornosti razpršiti. Ne štejem te koalicije za dosledno pri uresničevanju napovedi, da bo zagovarjala transparentnost, jasnost in ne vem še kaj vse. To, kar zdaj počne, zagotovo tega ne zagotavlja. In če bi bili tožilstvo in policija tako zelo učinkoviti inštituciji, ki se lahko spopadata s korupcijo in drugimi stranpotmi, potem se ne bi lotevali "čistih lopat" in še česa drugega. Seveda bom glasovala proti zakonu.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Dimitrij Kovačič. Izvolite.
Hvala lepa. Zakon bom podprl, saj sledi napotilom Ustavnega sodišča in ta zakon je po vsebini realizacija tega, za kar je Ustavno sodišče zapisalo, da bi bilo potrebno storiti. Opozicija nasprotuje sprejemu tega zakona, zanimivo pa je, da je ta ista opozicija predlagala amandma in če bi bil ta amandma sprejet bi, logično sklepano, zakon podprla. Ampak, kaj pa je s tem amandmajem želela doseči? To, da se zakon ne bi uveljavil še dolgo časa. Ampak, zakaj ste potem sploh vložili amandma, če ste želeli, da se zakon, ki ga bi sicer sprejeli, ne bi začel uveljavljati pred aprilom 2010? Kar pa se tiče mnenja, ki je bilo povedano, da je komisija, ki trenutno deluje na tem področju, v tujini vzor, bi pa zelo rad slišal en sam primer korupcije, ki jo je ta komisija ugotovila, en sam primer. Ali je zaradi tega vzor, ali zaradi tega želite, da ta komisija nadaljuje še v nedogled svoje delo? Ravno zaradi tega, ker doslej ni ugotovila še niti enega primera. Je pa res, da je Vrhovno sodišče s pravnomočno sodbo ugotovilo, da je predsednik sedanje komisije grobo kršil človekove pravice in ravnal nezakonito, ko je prisluškoval pogovorom novinarja Ranca. To pa je pravnomočno ugotovljeno. Hvala. Zato seveda ni nobenega razloga, da zakona ne bi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima poslanec Borut Sajovic.
Hvala lepa. Zakonu, ki je slab in nas postavlja nekaj korakov nazaj, bom nasprotoval. Pravijo, da pametni verjamejo, modri pa to preverijo. In jaz ne vidim nobenih razlogov, zakaj bi se spuščali na tanek led z ukinitvijo takšne komisije, ki je brez dvoma v svojem delovanju storila marsikaj dobrega in trditve mojega predhodnika [[...]] [[medsebojni pogovor.]] [[...]]Hvala lepa. Jaz mislim, da zadevo, ki jo potrebuje ves urejen in pa demokratičen svet potrebujemo tudi v Sloveniji. In sprašujem se, zakaj je treba toliko energije, toliko truda, kot da je to glavni slovenski problem, da bomo ukinili nekaj kar očitno nekatere moti in skrbi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prosim za ponovno prijavo. Besedo ima poslanec Jožef Jerovšek. Izvolite.
Hvala lepa. Tudi sam bom zakon podprl. Kajti zakon očitno že deluje. Tukaj smo slišali, upam, da bomo slišali tudi za imena, da si lahko nek poslanec čudežno odplača velike kredite, po mojem mnenju ne na račun poslanske plače. In se ne čudim, da se opozicija na vse kriplje bori, da bi zadržala delovanje Komisije za boj proti korupciji, ki nima nobenih rezultatov. Kajti opozicija ščiti in daje potuho svojim kadrom, ki so globoko, imajo namočene prste v koruptivne zadeve, in jaz se temu ne čudim. Opozicija - ko je bila na oblasti je naredila to komisijo neučinkovito v osnovi, kajti za vodjo je postavila človeka, ki se je pregrešil zoper človekove pravice, ki je kršil pravico novinarjev do svobode poročanja, to se ne bi smelo zgoditi. Če bi imeli namen, da bi lahko ta komisija preganjala korupcijo in bi hkrati, seveda, opozicija tolerirala in ne bi hotela videti korupcije znotraj komisije - ko je ta komisija naročila nenamensko porabo denarja za neko študijo, ki s korupcijo nima popolnoma nobene veze, za velike vsote denarja - to tolerirate, ne vidite. Če bi bila neka normalna opozicija, kot je v normalnih državah, potem bi morali absolutno zahtevati odstop ob takšnem primeru korupcije znotraj komisije. In še enkrat, jaz bom ta zakon podprl. Jaz verjamem, da je lahko stanje samo boljše, ne pa tega, kar govorite vi. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Besedo ima poslanec Zmago Jelinčič Plemeniti.
Hvala lepa. Zgolj, da bom potišal te nekontrolirane frustracije in pa "fovšije". Ja, izgleda, da bom v Azerbajdžanu za licenčnino za svoje farmacevtske proizvode dobil kakšne tri milijone evrov. Moram pa povedati, da je hudič pa to, da so mi povedali, da so pa iz vaših sob v Bakuju izginile brisače.
Kaj zakon pomeni? Zakon, v kolikor bo uveljavljen, ukinja protikorupcijsko komisijo. Verjetno je jasno, kdo jo hoče ukiniti in zakaj jo hoče ukiniti. Besedo pa ima poslanec Milan Petek.
Hvala, podpredsednik. Upam, da se nam bo uspelo vrniti v normalen tok te seje. Jaz ne bom podprl tega zakona, seveda z določenimi argumenti, ki jih imam namen povedati. Štiri leta nazaj nisem bil poslanec, sem pa bil eden izmed Slovencev, ki smo bili bombardirani z besedo korupcija preko televizije, vseh sredstev informiranja, elektronskih medijev, in še nekaj jih je bilo zraven. Danes govorimo o korupciji. In takrat je to bil volilni ali pa pred in volilni hit. In kot zgleda, se zgodovina ponavlja. Ta ista sedaj koalicija, takrat opozicija, je ta hit uporabljala sebi v prid, danes pa mislim, da ga uporablja sebi v škodo - in prav je tako. Naj si ga uporabi v škodo. Sedaj namreč doživljamo to, kar so oni takrat očitali vladajočim in mislim, da velikokrat in večinoma neupravičeno, da so lovke te korupcije očitno segle po vrstah znotraj te koalicije nekaterih strank, nekaterih večjih strank, in te lovke ne izbirajo. Imena so znana. Torej, predmeti korupcije so znani, pediatrije, puhi, palome, igralnice, ampak tam so sama imena, ki izvirajo iz teh dveh največjih strank koalicije, ne iz opozicijskih. In zaradi tega seveda nekomu ne ustreza, da bi Kos opravljal svojo nalogo naprej in zaradi tega ste obrnili ploščo, in verjemite proti Kosu - če imate kaj za povedati, če imate kaj za potožiti, obtožite ga, predajte tožilstvu, zahtevajte obravnavo na sodiščih. Takrat boste dobili odgovor, kaj je tukaj res, ne pa da ga ukinjate, ne da nalagate komisiji oziroma Računskemu sodišču, najvišjemu vrhovnemu revizijskemu organu za kontrolo in nadzor nad javnimi financami, nalogo debeljenja žepov nekaterih funkcionarjev. Ti funkcionarji so običajno iz vaših vrst. To je razlog, da se tega zakona ne more podpreti.
Hvala. Besedo ima poslanec Zvonko Černač.
Spoštovane kolegice in kolegi, vsi ostali prisotni. Mislim, da je ta zakon potrebno podpreti. Če bi bilo res to, kar nekateri v opoziciji govorite, da SDS-u in ostalim strankam, ki so 2004 prevzele odgovornost za vodenje države, ne gre za to, da se korupcijska dejanja raziščejo - potem, zakaj smo podprli zakon, glede katerega se je Ustavno sodišče kasneje opredelilo, da nekatere določbe niso v skladu z Ustavo, ki je govoril o tem, da je premoženje vseh državnih funkcionarjev, najvišjih državnih funkcionarjev, javno? Javno, vsak trenutek bi lahko vsak državljan pogledal v premoženje državnih funkcionarjev. Vendar je Ustavno sodišče, in ne Državni zbor, reklo, da ta določba ni v skladu z Ustavo. In mi smo glasovali za ta zakon in za te določbe. Zaradi tega so očitki, ki jih tukaj mečete, neutemeljeni. Ni bojazni glede obrazcev. Obrazce bo treba ponovno izpolnjevati, tako kot do sedaj, poleg tega bomo morali pa še vsi najkasneje 30. junija 2008 dati še eno poročilo, vmesno. Tako da, ni nobene bojazni glede te papirnate vojne, ki je dejansko nepotrebna, kajti vse evidence so vsem tem državnim organom dostopne in dovolj bi bila določba zakona, ki bi govorila, da imajo tisti, ki se s tem ukvarjajo, pravico to pogledati, kar že tako ali tako "po defoltu" imajo. Razumem pa navedbe, bo ob koncu mandata treba polagati račune, in ravno ta komisija, s strani razpravljavke je bila mišljena Kosova komisija, ki je tista, pred katero bo treba polagati račune. Jaz ne ocenjujem, da bi bila ta komisija politični organ in bi bilo zelo narobe, da bi bila. V kolikor je njena naloga bila tako razumljena s strani nekaterih v opozicijskih vrstah, potem je pa to res slabo. Res slabo. In mislim, da je prav, da jo razumemo drugače, da jo razumemo neodvisno od osebnih, takšnih ali drugačnih, pogledov. Zaradi tega menim, da je prav, da se ta zakon sprejme, da se debata čim prej neha in da se preide na dejanja. Hvala.
Hvala lepa. Lahko zaključimo z obrazložitvijo glasu? Hvala. Potem ima proceduralni predlog kolega Školč. Se odpovedujete? Dobro. Kolega Tanko.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke predlagam za 45 minut odmora.
Vaš predlog je bil 45 minut, kolikor sem vas prav razumel. [[Ja.]] Torej prekinjamo sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 16.50. Hvala lepa.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Nadaljujemo s prej prekinjeno sejo. 45 minut odmora je zahteval kolega Tanko v imenu Poslanske skupine SDS. Kolega Tanko, beseda je vaša. Izvolite.
Hvala lepa. Mi smo ta čas, za katerega smo zaprosili, potrošili za pogovor znotraj poslanske skupine in predlagamo, da se glasovanje o zakonu preloži na eno od naslednjih sej.
Hvala lepa. To je vaš proceduralni predlog. O vašem proceduralnem predlogu se lahko izjasnijo prisotne poslanske skupine, po tri minute, potem pa ga bomo dali na glasovanje. Želi katera izmed poslanskih skupin? Da. Potem odpiram postopek za prijavo poslanskih skupin. Imamo šest prijavljenih. V imenu Poslanske skupine Lipa bo govoril poslanec Boštjan Zagorac. Izvolite.
Hvala za besedo spoštovani gospod predsedujoči. Moram reči, da me čudi takšen predlog. Včeraj skoraj cel dan, danes kar nekaj časa pri obrazložitvi glasu s strani koalicijskih, nekaterih koalicijskih poslank in poslancev smo slišali kako dober zakon je pred nami. Jaz ne vem zakaj bi dobre stvari ta koalicija želela prestavljati na kakršen koli drugi čas v tem, bom rekel, še v tem sklicu. Ko smo v Poslanski skupini Lipa predlagali umik točke iz dnevnega reda, ste jo z lahkoto zavrgli. Zakon je odličen, dodelan! Vlada se je potrudila! Krasen zakon! Rešili se bomo ene komisije, ki je popolnoma nepotrebna! Zdaj pa zahtevate od nas, da bi to prestavili. Ja, če boste v teh dneh do naslednje seje Državnega zbora kakšnega od svojih pajdašev še uspeli prepričati, da bo spremenil svoje mnenje kot kameleon, kot je to že storil nič kolikokrat do zdaj, potem se mi zdi, da nam bo po politični matematiki to zlahka uspelo. Saj ni treba dosti. Saj veste, že imate prakso. Ampak rad bi vam povedal, vi ste zatrjevali, da je zakon dodelan, da ne rabi sprememb, da je krasen, da bo Slovenija oživela, korupcija bo usahnila naslednji dan! Danes ga pa umikate! Ali morda iščete še kakšno palomo, glede na to, da finančna sredstva niso odveč v tem času? Iščete še kaj? Ali nimate dovolj? Saj se mi zdi, da kar je bilo, ste vzeli. Pa verjemite, boste zelo hitro našli, ker imate prakso in veste, da ne rabite dosti, da dobite tudi kak glas več. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije se bo do predloga proceduralnega sklepa opredelil kolega Jožef Školč. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! V Liberalni demokraciji nas predvsem zanima, kateri so tisti razlogi, ki so v tem temeljitem 45-minutnem razmisleku pripeljali do tega, da se preloži to glasovanje. Če bi mi vedeli za te razloge, bi se zlahka odločili za ali proti. [[Oglašanje v dvorani.]] V parlamentu, gospod Jerovšek, se pač ne dela s tajnimi podatki in tajnimi uradnimi listinami, sem mislil, da so svoj čas že odpravili; če jih vi še imate in če z njimi operirate, potem je to tudi vredno razmisleka. Menim, da je parlamentu in slovenski javnosti treba povedati, ali so se pojavili kakšni zadržki ali ste samo prešteli, da nimate dovolj glasov za to, da bi ta zakon sprejeli. Kajti, če je to zadnje, da ni dovolj glasov, da bi zakon sprejeli, potem je pač treba o tem premisliti. Tudi to me skrbi, ker po svoje ste vsaj včeraj ves dan zatrjevali, da je eden glavnih motorjev skorajda za to, da se korupcija povečuje, ta slaba komisija. Se pravi, če bo ta komisija ostala pri življenju še kakšen mesec, bo pač korupcija, kot je rekel vaš kolega iz Mengša, še naprej razsajala. Ne verjamem, da je temu tako, ampak, gospod Tanko, dolžni bi nam bili povedati, na katere računate, da podpremo ta predlog, povedati razloge za preložitev, šele potem bi jih lahko podprli. Do sedaj, kadarkoli ste molčali in kaj, kot se reče, nakuhali, se je to slabo končalo za demokracijo, se je to slabo končalo za zakonodajne rešitve. Jaz sem skeptičen do teh vaših tajnih napotkov, o katerih govori Jerovšek in ki naj bi jih ne razumeli vsi v tem parlamentu. Verjemite, da bomo zmogli. Če je bila koalicija, ki ji je bilo toliko do tega, da ta zakon sprejme, sposobna razumeti razloge, zakaj v tem trenutku to ni potrebno. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Besedo pa ima poslanec Franc Žnidaršič. Izvolite prosim.
Lepa hvala, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Mi seveda tega predloga ne bomo podprli. Je pa predlog dokaz za to, kar sem prej dejal, da se tisti, ki želijo ta zakon sprejeti norčujejo iz stvari. Tako nujno potrebno je nekaj narediti, potem pa odložitev na eno od prihodnjih sej. Manjkalo je še, da bi rekli, da se to odloži v naslednji ali enega izmed naslednjih mandatov. Izraziti moram hudo razočaranje glede tega, da ne vemo natančno, kaj je pripeljalo, seveda po zelo kratkem času za posvetovalce, do takega predloga. Mi moramo ugotoviti, da je tudi tisto res, da nikoli ni bilo resno mišljeno, da se bomo borili proti korupciji, kar je bilo rečeno pred zadnjimi državnozborskimi volitvami s strani najmočnejše stranke. Nič od tega, niti lastnega zakona, ki naj bi bil imeniten, ne bomo sprejemali. Tako da, če bi prej imel morda še kakšen pomislek o tem, da zadevo podprem, vsaj kar se glasovanja prihodnjič tiče, je zdaj odpadlo vse tisto, kar bi me lahko prepričalo, da podpiram eno tako, lahko pa mirno rečem - to pa zdaj zelo resno, bedarijo. Namreč, govoriti o boju proti korupciji, ukiniti neodvisno komisijo in razpršiti na več 100 inštrumentov odločanja o tem, kaj je korupcija in kaj ni, in tako naprej, je pač primitiven pogled na stvari. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Miran Potrč se bo opredelil do predloga proceduralnega sklepa v imenu Poslanske skupine SD. Izvolite. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Kolegice in kolegi. V Poslanski skupini Socialnih demokratov predloga treh koalicijskih strank ne bomo podprli. Veliko pronicljivih analiz je že bilo narejenih. Zakaj koalicija oziroma tri stranke koalicije dajejo takšen predlog? Mislim, da so bile duhovite in mnogi od nas smo se ob njih nasmejali. Zato, naj mi bo dovoljeno, da se ne trudim, da bi bil bolj duhovit od predhodnikov, naj bom pa resen. To kar predlagate tri koalicijske stranke je sramota za Državni zbor. Do praktično pred 5-imi minutami ali pred eno uro, ste nas prepričevali, da je sprejem tega zakona nujen, da bi zagotovili uveljavljanje protikorupcijskega boja v Sloveniji. Prepričevali ste nas, da ta komisija ovira delovanje rednih državnih organov, ki se ukvarjajo z bojem proti korupciji, da ne govorim o tem, kaj ste nam očitali pred tremi leti in pol, preden ste prišli na oblast. In bodite iskreni in povejte, da tudi sicer podučujete ves ta parlament, da je treba odločati z večino glasov. Tudi tokrat naj se odloči z večino, mi smo pripravljeni prevzeti riziko, da je zakon sprejet ali da zakon pade, samo nismo pripravljeni sprejeti vašega načina dela, da kadar se preštejete ali kadar niste prepričani, da bo vaša zamisel sprejeta, predlagate odložitev odločanja za nek drugi čas. Bodite dosledni v svojem ravnanju. Glasujte oziroma glasujmo in bomo videli, kakšen bo rezultat. Nobenega vsebinskega razloga ni za odložitev seje. Če nismo v nekajkratnih obravnavah, pa tudi včeraj in danes povedali drug drugem vse, zakaj nekateri smo proti temu, da je zakon sprejet, in zakaj ga vi idealizirate, potem smo res sedeli na ušesih in nismo pripravljeni drug drugega poslušati. Mi bomo proti preložitvi v zavesti, da Državni zbor mora odločati, tudi ob takšni koaliciji kakršna je vaša. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Pavel Gantar v imenu Poslanske skupine Zares. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Tudi v Poslanski skupini Zares ne bomo podprli tega predloga sklepa in bomo glasovali proti. Moram reči, da sem se jaz osebno ter kolegi in kolegici poslanki v skupini, smo se začudili, ko je vodja največje poslanske skupine, gospod Tanko, zaprosil za 45 minut odmora, saj smo prepričani, da se da telefonski klic na Japonsko opraviti v bistveno krajšem času, čeprav priznavamo objektivno težavo, da so tam zgodnje jutranje ure in da se je veliki šef moral prebuditi, preden je lahko odločil o tako pomembnem vprašanju, kot je glasovanje o tem zakonu danes, po tem krajevnem času, tega dne, tukaj notri. Vsekakor nam, poleg tega, kar lahko vsakdo ugotovi, niso jasni drugi razlogi, zakaj se predlaga sklep, s katerim bi preložili to odločanje na eno od naslednjih sej, tako je bilo rečeno, v tem ali naslednjih mandatih. Vsekakor pa menimo, da ta sklep ni konsistenten s tem, kar ste vseskozi to sejo in drugače trdili in govorili in na vso silo želeli spraviti ta zakon skozi parlamentarno proceduro, ukiniti komisijo, ukiniti in odstaviti neljubega šefa te komisije in peljati svoj antikorupcijski boj na vaš način. Vsekakor smo prišli do tega, da smo pred odločitvijo, kakršna bo padla, bo padla, če bi glasovali o tem zakonu. In mislim, da bi bilo najmanj etično in politično zdržno in sprejemljivo, če bi sprejeli v tem glasovanju posledice svojih lastnih odločitev. Ne pa, da to prelagate na naslednje seje. Zato bomo še enkrat rekli, bomo glasovali proti predlogu sklepa, ki ga je dal, ne koalicija, ampak največja stranka v tej koaliciji, to je SDS. Od drugih članovih koalicijskih strank nisem slišal, razen ene, ki se je opredelila proti temu sklepu, nisem slišal nobenega drugega mnenja. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Glasovali bomo torej o proceduralnem predlogu, ki ga v proceduro podaja kolega Tanko. Kolega Tanko, če ga bom narobe navedel, me prosim popravite. Torej, vi predlagate, da se odločanje o zakonu preloži na eno izmed naslednjih sej. Glasovali bomo o navedenem sklepu. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za 43, proti 36. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da je predlog sklepa, ki ga je podal kolega Tanko, sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda - z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o tujcih, v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. Odločali bomo o dveh amandmajih, in sicer najprej o amandmaju Poslanske skupine SNS k 27. členu. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za 20, proti 44. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o amandmaju iste poslanske skupine k 31. členu. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za 10, proti 58. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 58.]] Ugotavljam, da tudi ta amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o dveh amandmajih in s tem z drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. In sicer, ker amandmaja k dopolnjenemu predlogu zakona v drugi obravnavi nista bila sprejeta, amandmajev v tretji obravnavi ni mogoče vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Tudi pri tem zakonu vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista obvestili, da bi bil zakon zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, neusklajen. Pred glasovanjem odpiram postopek za prijave za razpravo, v imenu poslanskih skupin. Kolegica Širca? Imate besedo.
Hvala. V Poslanski skupini Zares smo absolutno proti zakonu, vsaj v tistem delu, ki je zelo pomenljiv in ki pravzaprav sporoča neko žalostno ksenofobijo, ki jo ima Slovenija do tujcev. Ta zakon prinaša precej restrikcij, ki bodo pomenile na nek način omejevanje ali pa oteževanje vstopa tujcem v Slovenijo. In ker vemo, da gre tu predvsem za tiste osebe, ki prihajajo, še posebej iz držav nekdanje Jugoslavije, to se pravi, tistih držav, ki niso v Evropski uniji in ki pomenijo pomemben medkulturni in tudi siceršnji pretok, je to zagotovo zelo slabo sporočilo. Pa ne samo zaradi tega, ta zakon uvaja neke garantne liste, ki bodo pomenili, da bodo v upravnih enotah vsi tisti, ki bodo izdajali te garancije za tujce, in vsi tisti tujci, ki bodo prihajali v Slovenijo, tako rekoč v registru, v dosjejih, ki bodo dostopni vsakomur in ki bodo tudi pomenljivi in na razpolago za marsikaj. Vsekakor menimo, da je tovrstno zapiranje države pred drugimi ljudmi in oviranje njihovega bivanja v Sloveniji za 21. stoletje nedopustno. In za državo, ki se ponaša z medkulturnim dialogom in ki se ponaša z odprtostjo, tudi nedopustno. Pomeni tudi to, da eno govorimo, z nečim se ponašamo, drugo pa delamo in o drugih stvareh razmišljamo. Ljudem seveda ni važna ta problematika, tudi niso važne bolečine in težave ljudi, ki prihajajo iz tujih držav v velikih osebnih stiskah. [[Nemir v dvorani.]] Vsi se zabavajo, vidim, danes nihče ne posluša. Seveda, z nonšalanco je ta zakon sprejet, ampak udaril vas bo po glavi tudi takrat, ko, boste videli, da vas bo, če ne drugega, vsaj druge države ali pa še kdo, opozarjal, da taka ksenofobija ni primerna za sodobno družbo. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Ker vidim, da so še prijave, prosim, da se prijavite. Odpiram postopek. Besedo ima poslanec Zmago Jelinčič Plemeniti.
Hvala lepa. Navkljub temu, da naša dva amandmaja nista bila sprejeta, bomo zakon podprli, saj je Vlada v svojem predlogu implementirala večino naših predlogov, ki smo jih podajali v razpravah, v poslanskih pobudah in podobno. Dejstvo je, da mora Slovenija čuvati svojo domovino, svojo deželo in svoje državljane. To, da bi se morali priklanjati levo, desno in v sem tujcem nuditi ne vem kakšne bonitete, medtem ko ničesar ne bi storili za svoje ljudi, je sramotno, je žalostno in to kaže na hlapčevsko obnašanje nekaterih, ki so pripravljeni podrejati lastne ljudi nekim tujcem. Kaj se dogaja v sosednji Avstriji, kjer jim je to pobegnilo iz rok? V Gradcu na avstrijskem Štajerskem, ki je zelo blizu Maribora, držijo kompletno trgovino z mamili v rokah priseljenci iz Afrike. Nihče jim pravzaprav ne more priti do dna in mislim, da si kaj takšnega pri nas ne smemo dovoliti. Dogaja se, [[..]] [[oglašanje iz klopi.]] [[...]], gospod kolega iz LDS-a, razumem, da bi vi radi videli, da domači vodijo trgovino z mamili, ampak jaz mislim, da to že vodijo nekateri od domačih, morda kakšnega tudi poznate. Jaz sem proti temu, da to vodijo z ene ali z druge strani, ker sem proti mamilom. Sem tudi glasoval pri tistem zakonu proti mamilom, ne pa tako kot vi, ki ste glasovali za. Tako pač je. Dejstvo je, da moramo skrbeti za svojo državo, za svoje državljane, če tega ne bomo storili mi bo Slovenija kmalu izginila, poniknila in bodo vladali tujci. To zelo široko govoričenje o človekovih pravicah nima osnove, kajti kot kaže imajo v Sloveniji in naj bi imele v Sloveniji človekove pravice samo marginalne skupine, lopovske druščine in pa tujci, po možnosti takšni, ki pridejo v Slovenijo na črno, s pomočjo kašnih združb, tudi domačih združb, ki so vpletene v takšne čudne trgovine. Pozdravljamo ta zakon. Upali smo, da bo ostrejši, ampak tudi takšen je boljši kot tisti, ki je bil prej. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Želi še kdo? Ja, odpiram ponovni postopek. Izvolite k prijavi. Hvala lepa. Besedo ima poslanec Boštjan Zagorac. Izvolite.
V Poslanski skupini Lipa in pa tudi sam ne bom nasprotoval uveljavitvi tega zakona. Strinjam se s tistimi, ki nasprotujejo tako mamilom, kot tudi presežku človekovih pravic pri nekaterih skupinah ljudi ali presežku določene mere tolerantnosti, ki je v tej državi še ne znamo enačiti s Slovenci in Slovenkami in jih dajemo nekomu drugemu, ki je v naši državi. Sam tudi nisem nasprotoval amandmajem, ki so bili predloženi k temu zakonu, ravno zaradi tega, ker mi ni vseeno. Je pa res, da ko slišim iz ust nekoga, da govori o hlapčevstvu, bi se vrnil na prejšnje glasovanje in pogledal, kdo je komu pravzaprav hlapec in kdo se komu pravzaprav klanja - ali v korist Slovencev in Slovenk ali v korist lastnega žepa? Hvala.
Hvala lepa. K besedi vabim poslanca Aleša Guliča.
Spoštovani gospod predsedujoči. Jaz seveda predloga zakona ne bom podprl, predvsem zaradi tega, ker se v bistvu spravlja na nemočne in gre predvsem za višino kazni, ki je prilagojena nekemu zakonu, ki smo mu tudi nasprotovali. Gre v bistvu za to, da se tiste, ki že tako nimajo nič in ki so v hudi stiski, obremenjuje še huje, kot sicer. Tukaj je bilo spregovorjeno o tem, kako da pravzaprav čakajo na slovenski meji neke horde, ki bodo vdrle, domačim preprodajalcem vzele možnost zaslužka. Govori se seveda o hlapčevstvu. Slovenci do teh, ki iščejo azil v Republiki Sloveniji nismo bili nikoli hlapčevski, prej kaj drugega. Prej smo jih hoteli narediti za hlapce, kar nam prav gotovo ni ne v čast, ne v ponos. Te spremembe Zakona o tujcih pač počno tisto, kar počne ta oblast tudi z drugimi državljani, se pravi večja represija, ostrejša kaznovalna politika, višje kazni. V tem smo resda morda izenačeni, ampak to ni dobro, ne za državljane Republike Slovenije, ne za tiste, ki prihajajo k nam ali ki bi radi prišli k nam, in ki jih tudi veselo vabimo. Treba se je zavedati, da delovna sila, ki jo Slovenija potrebuje, ne nastaja tukaj, ampak jo uvažamo, ker je pač slovenske premalo. To ni prvič v zgodovini tega ozemlja. Že velikokrat se je zgodilo, da smo si pomagali z ljudmi od drugje, in najbrž bo tudi zdaj tako.
Hvala lepa. Lahko preidemo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 18. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Vlada je v okviru parlamentarne razprave o predlogu zakona na podlagi 153. člena Poslovnika Državnega zbora predlagala, da Državni zbor potrdi uradno prečiščeno besedilo zakona. Na podlagi navedenega, torej predlagam Državnemu zboru, da sprejme naslednji predlog sklepa in sicer: "Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora pripravi uradno prečiščeno besedilo Zakona o tujcih in ga predloži v potrditev Državnemu zboru." Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 6. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Mi pa prehajamo, nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda - in sicer z obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o osebni izkaznici. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen, zato lahko preidemo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 27. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Tudi tokrat je Vlada v okviru razprave uporabila pravico 153. člena Poslovnika zbora in predlagala Državnemu zboru, da potrdi uradno prečiščeno besedilo zakona. Zato tudi moj sklep, ki se na podlagi predloga Vlade Republike Slovenije glasi: "Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora pripravi uradno prečiščeno besedilo Zakona o osebni izkaznici in ga predloži v potrditev Državnemu zboru." Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 14. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 31. TOČKO DNEVNEGA REDA - MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Zbor bo v okviru te točke obravnaval: prvič, dva predloga Sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo s predlogoma sklepov; drugič, Predlog sklepa o dopolnitvi Sklepa o imenovanju članov Sveta fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji; tretjič, Predlog sklepa o imenovanju člana Programskega sveta RTV Slovenija, na podlagi sedme alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o RTV Slovenija. Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih predlogih. Kot rečeno, najprej prehajamo na obravnavo dveh predlogov Sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo. Sodni svet je Državnemu zboru predložil dva predloga za izvolitev kandidatke in kandidata v sodniško funkcijo na sodniški mesti okrožne sodnice in sodnika na okrožnih sodiščih v Celju in Novem mestu. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija, kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala in predložila predloga sklepov. Za predstavitev stališč poslanskih skupin se je prijavil Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Se odpovedujete. Hvala, kolega Sajovic. Drugih prijav k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem Predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospoda Matjaža Gučka na sodniško mesto okrožnega sodnika na Okrožnem sodišču v Celju. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, eden je predlogu nasprotoval. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem Predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospe Mojce Hode na sodniško mesto okrožne sodnice na Okrožnem sodišču v Novem mestu. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, 2 sta predlogu sklepa nasprotovala. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o dopolnitvi Sklepa o imenovanju članov Sveta fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijav k razpravi ni, zato prihajamo na odločanje o Predlogu sklepa o dopolnitvi Sklepa o imenovanju članov Sveta fundacije za financiranje invalidskih in humanitarnih organizacij v Republiki Sloveniji. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, nobeden proti. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. In zadnja točka v okviru mandatno-volilnih zadev in sicer prihajamo na obravnavo Predloga sklepa o imenovanju člana Programskega sveta RTV Slovenija, in sicer na podlagi sedme alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o RTV Slovenija. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija, in sicer predlaga, da se za člana imenuje gospoda Tomaža Habeta, za čas do izteka štiriletnega mandata programskega sveta RTV Slovenija, konstituiranega v letu 2006. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o imenovanju gospoda Tomaža Habeta za člana programskega sveta Radiotelevizije Slovenije na podlagi sedme alineje, šestega odstavka, 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija, za čas do izteka štiriletnega mandata Programskega sveta RTV Slovenije, konstituiranega v letu 2006. Ob tem vas obveščam, da bo na podlagi devetega odstavka 17. člena Zakona o RTV Slovenija sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina veh poslancev, to je 46 ali več. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, vsi navzoči poslanci so glasovali za predlog, torej proti nobeden. [[Za je glasovalo 69.]] [[Proti nihče.]] S tem ugotavljam, da je sklep tudi sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Mi pa prehajamo na 26. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na obravnavo PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE MAKEDONIJE O ZAPOSLOVANJU SEZONSKIH DELAVCEV. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada, predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko, kot matično delovno telo, ki je zboru tudi pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti nihče. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s 27. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED MINISTRSTVOM ZA OBRAMBO REPUBLIKE SLOVENIJE IN MINISTRSTVOM ZA NARODNO OBRAMBO LJUDSKE REPUBLIKE KITAJSKE O SODELOVANJU NA OBRAMBNEM PODROČJU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. V okviru zakonodajnega postopka je predlog zakona obravnaval Odbor za zunanjo politiko, kot matično delovno telo. Poročilo odbora ste prejeli. Prijavljenih k razpravi ni in matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, zato lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti 1. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 28. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO ZDRUŽENEGA KRALJESTVA VELIKE BRITANIJE IN SEVERNA IRSKA O IZOGIBANJU DVOJNEGA OBDAVČENJA IN PREPREČEVANJU DAVČNIH UTAJ V ZVEZI Z DAVKI OD DOHODKA IN PREMOŽENJA, S PROTOKOLOM. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zunanjo politiko, kot matično delovno telo. Odbor Državnega zbora je Državnemu zboru tudi pisno poročal, poročilo ste dobili vsi poslanci in vse poslanke. Prijavljenih k razpravi tudi v povezavi s tem zakonom ni in matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, kar pomeni, da lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona. Želi kdo obrazložiti glas? Ne. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti nihče. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo z 29. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN SVETOM MINISTROV REPUBLIKE ALBANIJE O RAZVOJNEM SODELOVANJU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predlog zakona je tudi tokrat obravnaval Odbor za zunanjo politiko, kot matično delovno telo, ki je zboru oziroma poslankam in poslancem pisno poročal. Tudi v povezavi s tem zakonom nimamo prijavljenih k razpravi in matično delovno telo v okviru druge obravnave predloga zakona ni sprejelo nobenega amandmaja, zato lahko preidemo na glasovanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 38. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri. Imejte lep popoldan, lep večer in tako naprej.