Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 83. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi drugega odstavka 58. člena in drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Jerca Korče, Andrej Černigoj, Ferenc Horváth, dr. Franc Trček, Samo Bevk od 15. ure dalje, Soniboj Knežak, mag. Marko Koprivc, Nik Prebil in Zmago Jelinčič Plemeniti. Na sejo sem vabil predsednika Vlade Janeza (Ivana) Janšo in ministra za finance mag. Andreja Širclja k 1. točki dnevnega reda ter ostale predstavnike Vlade. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 83. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v torek, 5. oktobra 2021, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogov za širitev dnevnega reda seje nisem prejel. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 83. izredne seje Državnega zbora določen. Postopkovni predlog, preden preidemo na 1. točko. Kolega Golubović, imate besedo.
Hvala lepa. V skladu s Poslovnikom Državnega zbora v imenu LMŠ napovedujem obstrukcijo današnje točke in s tem tudi seje. V demokratični družbi, ki jo zagovarjamo v LMŠ, je ena od možnosti protesta proti predsedniku vlade in vladi, ki krši pravni red države in krni ugled v tujini, tudi obstrukcija današnjega govora predsednika vlade. Z današnjim bojkotom govora predsednika vlade, tiste vlade, ki že leto in pol ne spoštuje ustave, zakonov, stroke, sodišč in tudi ljudi ter je epidemija samo izgovor za rušenje demokratičnih postulatov, ustvarjanje države po svoji meri, grajenje neke nove normalnosti, kar je za nas v LMŠ nesprejemljivo, nas na današnji seji ne bo. Tako bomo z demokratičnim orodjem, kar obstrukcija tudi je, nedvoumno pokazali svoje nestrinjanje z uničevanjem te države. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Matjaž Han. Tudi postopkovno, predvidevam.
Spoštovani predsednik, predsednik Vlade, kolegice in kolegi! Jaz upam, da v tej državi ne živimo v paralelnem svetu in da vsi isto slišimo in vsi isto vidimo. Z vami sem skupaj v Državnem zboru že zadnja štiri leta, z nekaterimi pa že bistveno dlje. Če si priznamo ali ne, stanja, kot ga imamo danes v Sloveniji, nismo še nikdar imeli. [[oglašanje iz dvorane]] Žal, ne [[…]]Ne, ne, žal ne tako dobrega, gospe in gospodje, temveč tako slabega, zaskrbljujočega, žal pa v zadnjih dneh tudi zelo nevarnega. Zato nam nobeni grafi tudi gospodarske rasti ne bodo pomagali. Zunaj, za zidovi Državnega zbora, za zastraženimi ograjami je med ljudmi čutiti strah. Je med ljudmi čutiti veliko razočaranja in jeze nad stanjem v tej naši državi. Odgovornost v največji meri nosi vlada, s predsednikom vlade na čelu. In pa, dragi moji, posamezniki in preračunljive stranke, ki tej vladi omogočajo obstoj. Spoštovani predsednik vlade gospod Janez Janša, preveč je bilo vsega. Bili so sprejeti neustavni odloki, bilo je nespoštovanje sodišč, nestrokovne odločitve so bile , bilo je slabo vodenje epidemije, bilo je preveč nespoštljivega komuniciranja in kar nekaj zakonskih podlag, ki jih imate, niste upoštevali v primeru STA. Prav je, da odstopite in omogočite ljudem, da gredo na volitve, da omogočite normalizacijo te naše države. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo današnjo proračunsko sejo obstruirala. Proračuna ne bomo obstruirali zato, ker za nas proračun ni pomembna tema. Nasprotno, ker gre za enega pomembnejših dokumentov, od katerega je največ odvisno v tej državi, v kakšni državi bomo v prihodnosti živeli, kako bodo naši državljanke in državljani živeli in kakšna bo njihova socialna varnost. Z obstrukcijo želimo tudi osebno vas, spoštovane kolegice in kolege poslanke in poslanci, pozvati k razumu, da skupaj pozovemo na koncu koncev vlado k odstopu. Ker so naši državljanke in državljani že predolgo talci politične krize. Naredimo ta korak in dajmo državljankam in državljanom žarek upanja, da se bodo v tej državi zadeve normalizirale. In na koncu, dragi moji, če danes mi ne bi bili odgovorni, bi tali to kartico ven in ne bi bili sklepčni. Hvala vam lepa. Socialni demokrati gremo iz dvorane.
Hvala lepa. Postopkovni predlog. Besedo ima Matej T. Vatovec.
Najlepša hvala, predsednik. Jaz se zadnja dva dni ne morem znebiti vtisov preteklega torka, torka, v katerem je vlada, s predsednikom vlade na čelu, na Brdu gostila vrh EU, z njimi je bila na zajtrkih, kosilih, večerjah, medtem ko so v centru Ljubljane sredi belega dne nad protestnike, ki v tistem trenutku niso kazali niti trohice nasilja, začeli spuščati solzivec in zaplinili dobesedno ves center Ljubljane. Zaplinili starejše osebe, ki so se sprehajale po ljubljanskih ulicah, otroke, ki so se vračali iz šol in dejavnosti, in turiste. Ta vlada je seveda tisti trenutek raje gostila varno v svojih sobanah na Brdu tuje goste, medtem ko je lastno ljudstvo zaplinjala. Jasno je, da so ljudje na robu, da ta vlada nima več nobene podpore. Jasno je, da ta vlada ne zna vladati drugače kot samo še z nasiljem, ki smo ga videli v torek, in s silo, ki jo vidimo že praktično od njenega nastopa. Danes je pričakovano slišati s strani ministra za finance in predsednika vlade veliko samohvale, veliko promocije o tem, kaj vse je ta vlada naredila in kaj še bo z novimi proračuni in proračunskimi okviri. Istočasno ljudje v tej državi ne vedo, kako se pripraviti na kurilno sezono, ker so cene energentov dobesedno zrasle v nebo, ne vedo, kako kupovati hrano v tej državi, ker se tudi hrana nenormalno draži in tako naprej. Ta vlada se izživlja nad mediji − danes 280. dan strada 80 zaposlenih Slovenske tiskovne agencije − nad različnimi državnimi institucijami in na koncu nad državljankami in državljani in prebivalci Republike Slovenije. Takšna vlada, ki lahko vlada samo še z nasiljem in silo, nima več nobene legitimnosti. Taka vlada bi v vsaki normalni državi morala odstopiti. Zato jaz tudi na tem mestu še enkrat pozivam ministra za notranje zadeve, ki je neposredno odgovoren za torkovo nasilje, in predsednika vlade, ki to nasilje koordinira, da nemudoma odstopita in omogočita Sloveniji, da zadiha in da gremo na predčasne volitve. Vaše samohvali pa danes v Poslanski skupini Levica ne bomo poslušali, zato napovedujem odsotnost vseh poslank in poslancev s te seje.
Hvala lepa. Tudi postopkovni predlog. Besedo ima Maša Kociper.
Tudi v Poslanski skupini SAB bomo kot del združene demokratične opozicije uporabili poslovniško možnost, ki nam omogoča, da kot del demokratičnega protesta uporabimo možnost obstrukcije, in bomo obstruirali današnjo sejo. Obstruiramo jo pa zato, ker predsednik vlade ne želi slišati tega, kar mu mi, opozicija, sporočamo že dolgo, ko želimo, da določene ukrepe popravi, naredi boljše ali jih spremeni. Obstruiramo jo zato, ker predsednik vlade in ta vlada ne posluša STA, ki danes že 280. dan opozarja na to, da nima plačila, kljub temu da za to podlaga v zakonu obstaja. Predsednik vlade in vaša vlada ne posluša Vrhovnega sodišča, ki o tej isti zadevi o STA opozarja, da je plačilo potrebno izvršiti, in to ne glede na zakonsko podlago, že na ostalih podlagah. Ne poslušate Vrhovnega sodišča, ne poslušate Upravne sodišča, ne poslušate komisarke Jourove, ki opozarja glede STA, glede delegiranih tožilcev, ne poslušate pa predvsem ljudi, ki kljub temu da jim je bilo dano toliko pravic in toliko denarja, niso zadovoljni. Niso zadovoljni s smerjo, v katero gre naša država, in s smerjo, v katero gre naša demokracija. Zato, spoštovani predsednik vlade, preden se tukaj pogovarjamo o bodočnosti, o politikah, ki naj bi jim ta država sledila, morate v tej državi urediti stvari v sedanjosti, pomiriti situacijo in povrniti našo Slovenijo na pravo pot.
Hvala lepa. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDSTAVITEV PRORAČUNSKEGA MEMORANDUMA 2022−2023, PREDLOGA SPREMEMB PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETO 2022 IN PREDLOGA PRORAČUNA REPUBLIKE ZA LETO 2023. Prehajamo na prvi del obravnave in sprejemanje Predloga sprememb Proračuna Republike Slovenije za leto 2022 in Predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2023 v Državnem zboru. Na podlagi tretjega odstavka 156. člena Poslovnika Državnega zbora bosta predsednik Vlade in minister za finance predstavila proračunski memorandum 2022−2023: Predlog sprememb Proračuna Republike Slovenije za leto 2002 in Predlog proračuna Republike Slovenije za leto 2023. O tej predstavitvi ni razprave. Besedo dajem predsedniku Vlade Janezu Janši, da predstavi navedene proračunske dokumente.
Spoštovani visoki zbor! Kot vse ostalo se je tudi proračunska politika v času pandemije prilagodila novonastalim razmeram, in sicer na način, da smo zagotavljali sredstva za financiranje zaščite zdravja prebivalstva, se pravi za cepiva, cepljenje, testiranje, zdravstveno oskrbo, zaščitno opremo, kar počnemo še vedno in bo žal treba početi še nekaj časa, tako da se zagotavlja podpora gospodarstvu in prebivalstvu za omilitev posledic epidemije. Sedaj najbrž ni treba ponovno naštevati vseh ukrepov, ki smo jih sprejeli. S tako prilagoditvijo je vlada s spletom politik omogočila razmeroma hitro okrevanje gospodarstva in slovensko gospodarstvo bo v letošnjem letu pravzaprav že preseglo predkrizno raven iz leta 2019, nekatere panoge pa bodo tisto raven presegle v znatni meri oziroma so jo že. Za leto 2021, se pravi za letošnje leto je v jesenski napovedi Umarja napovedana 6,1-odstotna gospodarska rast. Ugodna dinamika se bo nadaljevala tudi v prihodnjem letu s skoraj 5-odstotno gospodarsko rastjo, v letu 2023 pa je po tej napovedi pričakovati skoraj 3,5-odsotno rast bruto domačega proizvoda. Gospodarsko okrevanje ostaja diferencirano po posameznih dejavnostih. V pridelovalnih dejavnostih in gradbeništvu ter storitvah, povezanih s tema dvema dejavnostma, bo raven aktivnosti iz leta 2019 večinoma dosežena ali, kot sem dejal že prej, celo presežena že letos. Po lanskem padcu aktivnosti za 4,2 odstotka se letos nadaljuje okrevanje dejavnosti, vpetih v mednarodno menjavo, tukaj prednjačita predelovalna dejavnost in promet oziroma logistika. Še naprej zelo rastejo investicije v opremo in stroje ter uvoz in izvoz. Okrevanje gospodarstva se bo v naslednjih dveh letih nadaljevalo. Težave z dobavo materialov in s tem povezani cenovni pritiski pa naj bi se po vseh napovedih domačih evropskih in svetovnih institucij umirile. Upajmo, da držijo. Predvideva se, da bodo zlasti v naslednjem letu določeni zaščitni ukrepi kar se tiče pandemije žal še vedno prisotni in bodo v nekaterih dejavnostih omejevali popolno okrevanje. Zagotovo sem sodijo nekatere turistične dejavnosti. Omejitvam potovanj oziroma vsaj nekaterim zaostritvam na tem področju za enkrat še ni videti konca. Zaposlenost se ponovno povečuje. V prihodnih dveh letih se bodo po teh napovedih ugodna gibanja nadaljevala, bodo pa v Sloveniji v ospredje zaradi demografskih trendov prišle tudi vedno večje omejitve, ko gre za razpoložljivost delovne sile. V prihodnih dveh letih naj bi se okrevanje na trgu dela nadaljevalo. Računamo, da se bo število zaposlenih povečalo za okoli 30 tisoč, glede na predkrizno leto, vendar pa že omenjeni negativni demografski trendi napotujejo na ukrepe, ki so povezani z demografijo, ki jo postavljamo vse bolj v ospredje, kajti ni nobene druge rešitve. K rasti v prihodnih dveh letih bodo pomembno prispevale tudi razvojno usmerjene proračunske politike prek podpore okrevanju in odpornosti gospodarstva tako iz domačih kot iz virov Evropske unije. Splet ekonomskih in proračunskih politiko bo osredotočen na umik začasnih ukrepov za obvladovanje posledic epidemije ter izvajanje strukturnih ukrepov, ki bodo podprti z investicijami na ključnih področjih. Kot rečeno, je sama priprava proračunov za prihodni dve leti podkrepljena z jesensko napovedjo Umarja. Ti in drugi kazalniki kažejo bistveno izboljšanje trendov na področjih mednarodne menjave zaposlenosti storitvenih dejavnosti in tudi zasebne potrošnje. Pri pripravi proračunov je upoštevan tudi Zakon o fiskalnem pravilu, ki začasno in zgolj za namene, povezane z epidemijo, določa izjemne okoliščine, v katerih je omogočen odstop od srednjeročne uravnoteženosti javnih financ. To pomeni, da se pri ocenjevanju fiskalnega položaja izdatke, ki so neposredno ali posredno vezani na obvladovanje epidemije, obravnava v okviru splošne odstopne klavzule in dovoljuje odstopanje od fiskalnih pravil. Tudi na ravni Evropske unije je med državami članicami dosežen širši konsenz, da mora fiskalna politika v letih 2022 in 2023 še naprej spodbujati okrevanje. V ta namen in zaradi vseh negotovosti razvoja pandemije ter socialnih in ekonomskih posledic je tako Evropska komisija določila, da splošna odstopana klavzula, ki je veljala v lanskem letošnjem letu, velja tudi v naslednjem letu. Prihodki državnega proračuna za prihodnja leta so gleda na sprejeti proračun višji za 7 %. Za leto 2023 se pričakuje 3,3-odstotna rast prihodkov, in sicer predvsem na račun višjih davčnih prihodkov in prejetih sredstev iz proračuna Evropske unije. Projekcije kažejo, da smo že z letošnjim letom presegli raven davčnih prihodkov iz predkriznega leta, iz leta 2019, kar je eden najboljših rezultatov v evroobmočju in v Evropski uniji. Odhodki državnega proračuna pa so v prihodnjem letu načrtovani v višini 13,9 milijarde evrov, leto kasneje pa v višini 13,4 milijarde evrov. Zaradi pričakovanega okrevanja in postopnega umika začasnih ukrepov, povezanih z epidemijo, se torej izdatki znižujejo, kljub temu da se dohodki povečujejo, kajti znižujejo se izdatki, povezani z epidemijo, hkrati pa se krepijo investicije. Tako se bo saldo državnega proračuna posledično izboljševal delno zaradi pričakovane rasti prihodkov in tudi zaradi učinkov ukrepov in investicij na strani odhodkov. Še posebej investicije pa bodo okrepile gospodarsko aktivnost in potrošnjo. Primanjkljaj državnega proračuna po denarnem toku je tako ocenjen na 4,6 % BDP v prihodnjem letu in na 2,7 % pod maastrichtsko raven BDP v letu 2023. V okviru proračunov, kot že omenjeno, pomembno vlogo predstavljajo tudi viri EU. Tako zgolj sredstva iz mehanizma za okrevanje in odpornost k predlogi proračunov znašajo v letu 2022 predvidoma več kot 330 milijonov evrov in v letu 2023 več kot 453 milijonov evrov. V letu 2021 bo po zadnjih ocenah Ministrstva za finance in Evropske komisije ocenjeni dolg sektorja države v deležu BDP za skoraj 24 odstotnih točk BDP nižji, kot je v povprečju v evroobmočju. Se pravi za skoraj četrtino nižji, kot pa je povprečje v evroobmočju, s čimer se vedno primerjamo. To pomeni, da je Slovenija v obdobju zaostrenih epidemioloških razmer svojo zadolženost v razmerju do BDP povečala za manj od povprečja držav v evroobmočju in tudi za manj od povprečja celotne Evropske unije. Za razliko od tega, kar se neprenehoma pojavlja v javnosti, kjer se navajajo napačni deleži in napačne številke. Bistveno razvojno komponento proračuna predstavljajo investicije in investicijski transferji. Se pravi nekaj, česar praktično v preteklem desetletju skoraj ni bilo. Prihodnje leto in leta 2023 bo teh za več kot 2 milijardi evrov. Ti 2 milijardi evrov investicijskih transferjev oziroma investicij na leto sta verjetno tudi glavni razlog za tako ihto in tak bes opozicije, ki želi rušiti vlado manj kot leto pred volitvami. Če pogledamo, kam so ta sredstva šla v preteklih letih, predvsem za raznorazne aktivnosti raznoraznih, bom rekel, paravojsk določenih političnih struktur oziroma tako imenovanih nevladnih organizacij z Metelkove 6, od katerih nikoli ni bilo nič, v tem času nihče ne zna našteti enega samega prispevka, zato je verjetno predlog proračuna, ker gre vsako leto 2 milijardi evrov za šole, vrtce in za vse ostalo, kar Slovenci potrebujemo, razlog za nagajanje tudi pri sprejemanju tega pomembnega dokumenta. Med temi investicijskimi transferji in investicijami velja posebej omeniti investicijo v slovensko zdravstvo. Za obdobje prihodnjih desetih let sta v zakonu o teh investicijah namenjeni skoraj 2 milijardi, v naslednjih dveh letih, se pravi v letu 2022 in letu 2023 pa po 200 milijonov vsako leto. V dveh letih bo šlo za te investicije več denarja, kot je bilo porabljeno v preteklem desetletju. Potem velja omeniti znatne investicije v cestno in železniško infrastrukturo oziroma za izboljšanje prometnih povezav, investicije v protipoplavne ureditve in protipoplavne varnosti, oskrbe s pitno vodo, odvajanje in čiščenje voda ter druga vlaganja v vodni sektor in varovanje okolja, investicije v vrtce in osnovne šole ter športno infrastrukturo, ki so večje kot kadarkoli po letu 2008 tudi v seštevkih, investicije v kulturo, znatna vlaganja v znanost, v digitalno povezljivost, vlaganje v razvoj in vzdrževanje skupne strežniške in licenčne infrastrukture, kar je eden osnovnih temeljev digitalne preobrazbe. Na področjih izvajanja delovne, družinske in socialne politike pričakujemo bistven upad brezposelnih kot posledico izboljševanja razmer na trgu dela, občutno višje vlaganje v program mreže domov za starostnike ter za zagotavljanje pravic in razvoja sistema dolgotrajne oskrbe. Tako se v okviru proračuna za leti 2022 in 2023 načrtujejo znatna sredstva za gradnjo, rekonstrukcijo oziroma izboljšanje bivalnih pogojev v okviru najmanj desetih enot za starejše v skupni kapaciteti preko 600 postelj. Obseg pokojninske blagajne se bo vsako leto povečeval ob zagotavljanju stabilne in trajne skrbi za upokojence, pri čemer je treba poudariti, da se bodo pokojnine uskladile enkrat letno na podlagi rasti povprečne mesečno bruto plače in povprečne rasti cen življenjskih potrebščin v Sloveniji, kot jih ugotavlja in objavlja statistični urad. Izvedeno bo izplačilo letnega dodatka v petih razredih in v nekoliko višjih zneskih kot letos. V predlogu proračuna za leto 2022 je upoštevana uskladitev pokojnin in drugih prejemkov v višini 4 %, kar pomeni v denarju okoli 236 milijonov evrov. Obrambni izdatki za prihodnje leto so načrtovani v višini 1,3 % bruto domačega proizvoda in za leto 2023 v višini 1,41 % bruto domačega proizvoda. Z dogovorom o višini povprečnine za leto 2022, ki smo ga dosegli z vsemi združenji lokalnih skupnosti oziroma občin soglasno in dviga povprečnine za prihodnje leto na 645 evrov in za leto 2023 na 647 evrov, se tako načrtujejo poleg tega tudi sredstva za uravnoteženje razvitosti občin, za sofinanciranje narodnih skupnosti, za sofinanciranje občin s stalno naseljeno romsko skupnostjo in za Triglavski narodi park oziroma za lokalne skupnosti, na območju katerih leži Triglavski narodi park. Spoštovani poslanke in poslanci! Pred vami sta optimistična razvojno naravnana proračuna s sredstvi za investicije, kakršne ta država še nikoli v svoji zgodovini ni imela na voljo, s sredstvi, ki so pravično razporejena po celotni državi, po vseh sektorjih, s sredstvi, ki zagotavljajo tudi socialno in trajnostno komponento in razvoj, ki je naravnan tudi v dobrobit prihodnjih generacij. Vaš glas za ta dva proračuna je garancija, da bosta prihodnji dve leti dejansko leti hitre rasti, tudi leti večje odpornosti in znatnega povečanja blaginje Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem ministru za finance mag. Andreju Širclju za dodatno predstavitev proračunskega memoranduma 2022−2023, Predloga sprememb Proračuna Republike Slovenije za leto 2022 ter Predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2023.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik Državnega zbora. Spoštovani predsednik Vlade, spoštovane poslanke in poslanci! Proračun za leto 2022 je bil pripravljen v času posebnih razmer, v času covida in v času, ko se dejansko ni vedelo, koliko časa bo trajala epidemija. Popravek proračuna za leto 2022 oziroma sprememba proračuna za leto 2022 odraža dejansko stanje, stanje, ki velja do tretjega četrtletja tega leta in zaradi tega so potrebne določene korekcije. Proračun za leto 2023 pa je narejen na podlagi ekonomskega in finančnega okvira, pri čemer so upoštevane tako svetovne kot evropske tendence razvoja na eni strani in tudi politike, ki smo jih postavili v tem državnem zboru in v tej vladi. Kot je bilo že omenjeno se napoveduje gospodarska rast v letu 2021 v višini 6,1 %, ki se bo nadaljevala tudi v letu 2022 in letu 2023. S tega zornega kota je posledica tega tudi večja davčna blagajna, večji prihodki. Kot je bilo že omenjeno, bodo prihodki rasli, pri čemer naj poudarim, da bo rasli vsi trije glavni viri prihodkov, tako davek na dodano vrednost v letu 2022 za 8,5 %, davek od dohodkov pravnih oseb za 5,6 % in dohodnina za 10 %. Z drugimi besedami tovrstna politika odraža tudi polno zaposlenost, če govorimo o tem, da se dohodnina obračunava predvsem od plač oziroma so glavni vir tega plače. To seveda pomeni, da so ukrepi, ki so bili sprejeti v devetih posebnih protiepidemijskih zakonih, uspeli in da je odboj gospodarstva velik, da je odboj gospodarstva pozitiven, še posebej če ga primerjamo tudi z drugimi državami Evropske unije in evrosistema. Po drugi strani pa imamo še vedno spodbujajočo fiskalno politiko. Spodbujajočo predvsem zaradi tega, ker je ta politika predvsem usmerjena v smer, da se povečuje agregatno povpraševanje in da dejansko je država oziroma javni sektor tisti, ki nastopi pri investiranju. Glede tega smo dobili tudi pozitivne ocene predvsem glede vloge javnega oziroma državnega sektorja s strani Mednarodnega denarnega sklada, ki je ugotovil, da če vložimo 1 % BDP, potem imamo rezultat v višini 1,3 oziroma do 1,6 % BDP. Govorimo seveda o učinkoviti uporabi denarja pri investiranju. To je izračunal oziroma predvidel Mednarodni denarni sklad, kar z drugimi besedami pomeni, da takrat, ko nastopi kriza, ko se zmanjša povpraševanje, nastopi država z aktivnejšo investicijsko politiko, kar spodbudi tudi zasebni kapital za večje investiranje, in to se dejansko tudi dogaja. Tudi odhodki bodo višji v letu 2022 in nekoliko nižji v letu 2023, usmerjeni predvsem v investicije. Izračun je tudi narejen, da če ne bi bilo investicij, potem bi v letu 2022 po ocenah imeli 200 milijonov primanjkljaja. Skratka, ta primanjkljaj bi bil znatno nižji, več ko desetkrat nižji, če ne bi bilo investicij, če upoštevamo izključno samo tekočo porabo. Vendar ne glede na to, po finančnem toku, po denarnem toku se primanjkljaj zmanjšuje tudi v letu 2022 iz ocenjenih 7,9 % primanjkljaja v letu 2021 na 4,6 % v letu 2022 in 2,7 % v letu 2023. Če bi gledali po metodologiji ESA, je trend podoben. Na področju primanjkljaja gremo v smer zmanjševanja, gremo v smer izenačenosti prihodkov in odhodkov in kasneje tudi v to, da bomo dosegli v naslednjih letih presežek prihodkov nad odhodki. To je seveda omogočeno predvsem zaradi tega, ker danes še vedno veljajo izjemne okoliščine, tako imenovana odstopna izjava na ravni celotne Evropske unije je bila sprejeta, kar z drugimi besedami pomeni, da ne veljajo tako imenovana fiskalna pravila. Če govorimo o investiranju in če govorimo o vlogi države, potem moramo tudi oceniti, da v nadaljnjih letih, v letu 2023 in tudi že v letu 2024 se bo vloga država zmanjševala tudi pri investiranju, pri čemer pričakujemo, da se bodo povečale investicije oziroma vloga zasebnega kapitala. Tovrstna investiranja pomenijo še nekaj za naslednja leta. Pomenijo, da se bo povečala dodana vrednost, kar je posebej pozitivno. In sicer je predvideno, da se bo dodana vrednost v letu 2022 povečala za 12,1 % v povprečju glede na leto 2020 in da se bo dodana vrednost v letu 2021 glede na leto 2020 povečala za 7,1 %. To kaže tudi na kvaliteto investicij, kaže na investicije, ki prinašajo večjo dodano vrednost, ki posledično prinašajo tudi večje dohodke zaposlenim in ki prinašajo tudi večje dobičke podjetjem. V tem pogledu seveda tudi upamo in si želimo, da bo okolje takšno, da bodo podjetja del dobičkov ali večji del dobičkov namenila dodatnim investicijam in s tem dodatni gospodarski rasti ter tako tudi dodatnim možnostim zaposlovanja, pri čemer je na trgu dela še vedno predvideno, da se bo zaposlenost povečevala, in sicer v letu 2022 v višini 1,5 % in v letu 2023 1,2 %, pri čemer mi dovolite, da opozorim na strukturne probleme na trgu dela, kjer imamo na eni strani veliko povpraševanje po določenih poklicih, ki jih danes ni. Če pogledamo na finančni del oziroma če obravnavamo še dolg, potem se bo ta dolg glede na BDP znatno zniževal, in sicer se bo zniževal v višini za približno 1 odstotno točko na leto, tako da bo v letu 2024 znašal manj kot 75 % BDP. V letošnjem letu znaša 79,5 %. Se opravičujem, v letošnjem letu znaša javni dolg 78,5 %, v letu 2022 77,5 %, v letu 2023 naj bi znašal 76 % in v letu 2024 manj kot 75 %. To z drugimi besedami pomeni, da je to zadolževanje, prvič, učinkovito v smeri, da se dolg glede na bruto družbeni proizvod zmanjšuje, kot je bilo že ugotovljeno v analizi Mednarodnega denarnega sklada, na drugi strani pa, da se bo ta dolg zmanjševal tudi v absolutnih zneskih. Tukaj lahko zagotovim, da je načrt odplačevanja dolga takšen, da bo več kot ena tretjina dolga odplačana po desetih letih, kar pomeni, da je tveganje odplačevanja dolga manjše. Po drugi strani moram tukaj povedati, da je Slovenija v zadnjem obdobju izredno izboljšala bonitete in bonitetno oceno na vseh mednarodnih trgih. Z drugimi besedami, kot veste, smo izdali 60-letno obveznico, izdali smo 10-letno obveznico po negativni obrestni meri. Tukaj moram povedati, da ko se je Evropska komisija zadolžila nekaj mesecev kasneje, ta obrestna mera ni bila negativna. Tako s tega zornega kota tudi vse bonitetne agencije Slovenijo uvrščajo med države z zdravim gospodarstvom, z zdravim finančnim sistemom in predvsem s stabilnim finančnim sistemom. Zagotavljajo nam tudi stabilno prihodnost, ker vedno del ocene to pomeni. S tega zornega kota lahko tudi povem, da je na področju bančnega sistema zagotovljena stabilnost. Slovenski bančni sistem je eden izmed razlogov za ugodne ocene na finančnih trgih. V zadnjih sedmih mesecih tega leta so se dobički bistveno povečali tudi v bančnem in finančnem sistemu. V bančnem sistemu so slabi krediti relativno nizki, odlogi plačil se zmanjšujejo, kar z drugimi besedami pomeni, da so banke zdrave in lahko v vsakem pogledu suportirajo tako gospodarstvo kot prebivalstvo. Bilančna vsota bank narašča, kreditiranje gospodarstva se krepi, in sicer gospodarstva za 1,2 % v zadnjem obdobju, gospodinjstva za 3,2 %. Kot sem že omenil, je delež nedonosnih terjatev nizek, kar z drugimi besedami pomeni, da so banke stabilne. V letu 2022 se bodo po predvidevanjih povečala sredstva za okrevanje in odpravila ali zmanjševala sredstva za epidemijo. To pomeni, da je v proračunu za leto 2022 in leto 2023 predvideno, da tveganja ne bodo takšna, da bi država morala kakorkoli posegati v gospodarski sektor. Seveda pa s tem ne izključujem tveganj. Največje tveganje za gospodarsko rast, za ugodno gospodarsko rast, za polno zaposlenost, za blaginjo ljudi, za optimizem je nepripravljenost ljudi na cepljenje in posledično širitev virusa ter s tem tudi določenih mutacij. Po drugi strani lahko rečem tudi obrnjeno, da bo večja precepljenost ljudi zagotovila večjo gospodarsko rast, večji optimizem, večje zadovoljstvo in tudi večjo blaginjo ljudi. Tako tveganje obstaja in tveganje je na nek način odvisno od zdravstva oziroma od tega, ali se epidemija širi ali ne. Na koncu želim povedati še to, da po ocenah inštitutov, ekonomskih, finančnih inštitutov, so ukrepi, ki jih je vlada sprejela v lanskem letu, da je obdržala podjetja, da imamo polno zaposlenost oziroma zelo visoko stopnjo zaposlenosti, povzročili to, da gospodarska rast ni padla po nekaterih ocenah še za dodatne 4 odstotne točke bruto družbenega proizvoda. To z drugimi besedami pomeni, da ukrepi so prinesli nek pozitiven rezultat. Takšni ukrepi so v večini držav enkratni, to se pravi, zelo težko se ponavljajo. Zaradi tega še enkrat opozarjam na tveganje in hkrati tudi na preprečitev tega tveganja. S tem bomo v Sloveniji zadržali kontinuiteto gospodarske rasti, polno zaposlenost in tudi večjo blaginjo ljudi. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem je predstavitev proračunskega memoranduma 2022−2023, Predloga sprememb Proračuna Republike Slovenije za leto 2022 ter Predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2023 končana. Predsedniku Vlade in ministru za finance se zahvaljujem za predstavitev. Z današnjo predstavitvijo začne teči rok za vlaganje amandmajev k Predlogu sprememb Proračuna Republike Slovenije za leto 2022 in k Predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2023. Poslanke in poslanci, poslanske skupine in zainteresirana delovna telesa lahko amandmaje k Predlogu sprememb Proračuna Republike Slovenije za leto 2022 vložijo najkasneje tri dni pred sejo Državnega zbora, na kateri bo predlog sprememb proračuna obravnavan, k Predlogu Proračuna Republike Slovenije za leto 2023 pa lahko poslanke in poslanci, poslanske skupine in zainteresirana delovna telesa amandmaje vlagajo do vključno 18. oktobra 2021. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in 83. izredno sejo zbora.