Labrīt, godātie kolēģi! Aicinu ieņemt vietas Sēžu zālē! Sāksim Saeimas 11.jūnija sēdi. Pirms mēs sākam izskatīt Prezidija apstiprināto sēdes darba kārtību, ir jāizskata iesniegtie priekšlikumi par grozījumiem darba kārtībā. Juridiskā komisija lūdz grozīt 11.jūnija sēdes darba kārtību un iekļaut tajā likumprojektu “Grozījums Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” (Nr.222/Lp12). Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Juridiskā komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un iekļaut tajā likumprojektu “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” (Nr.235/Lp12). Vai deputātiem nav iebildumu? Iebildumu nav. Līdz ar to darba kārtība ir grozīta. Juridiskā komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un iekļaut tajā likumprojektu “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” (Nr.254/Lp12). Vai deputātiem nav iebildumu? Iebildumu nav. Līdz ar to darba kārtība ir grozīta. Juridiskā komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un iekļaut tajā likumprojektu “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” (Nr.268/Lp12). Vai deputātiem nav iebildumu? Iebildumu nav. Līdz ar to sēdes darba kārtība ir grozīta. Tāpat Juridiskā komisija lūdz grozīt 11.jūnija sēdes darba kārtību un izslēgt no tās likumprojektu “Bijušās Valsts drošības komitejas dokumentu zinātniskās izpētes likums” līdz turpmākajam Juridiskās komisijas lēmumam. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Sociālo un darba lietu komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un izslēgt no sēdes darba kārtības likumprojektu “Grozījumi likumā “Par valsts pensijām””. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija lūdz grozīt darba kārtību un iekļaut tajā likumprojektu “Grozījumi Būvniecības likumā”. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un iekļaut tajā likumprojektu “Grozījumi Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldība likumā”. Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Deputāti Jānis Upenieks, Kārlis Krēsliņš, Artis Rasmanis, Jānis Ruks, Aivars Meija un Vitālijs Orlovs lūdz grozīt sēdes darba kārtību un iekļaut tajā likumprojektu “Grozījumi Publisku izklaides un svētku pasākumu drošības likumā”. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Līdz ar to darba kārtība ir grozīta. Deputāti Jānis Upenieks, Kārlis Krēsliņš, Artis Rasmanis, Jānis Ruks, Aivars Meija un Vitālijs Orlovs lūdz grozīt sēdes darba kārtību un iekļaut tajā likumprojektu “Grozījumi Sporta likumā”. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Deputāti Kārlis Seržants, Augusts Brigmanis, Ingmārs Līdaka, Juris Vectirāns un Raimonds Bergmanis lūdz grozīt sēdes darba kārtību un izslēgt no tās likumprojektu “Grozījumi likumā “Par svētku, atceres un atzīmējamām dienām”” un iekļaut šo likumprojektu 18.jūnija sēdes darba kārtībā. Vai deputātiem nav iebildumu? (No zāles: “Ir!”) Deputātiem ir iebildumi. Līdz ar to ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par svētku, atceres un atzīmējamām dienām”” izslēgšanu no Saeimas 11.jūnija sēdes darba kārtības un iekļaušanu 18.jūnija sēdes darba kārtībā! Lūdzu balsošanas režīmu! Balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 49, pret - 29, atturas - 1. Līdz ar to darba kārtība ir grozīta un likumprojekts no 11.jūnija sēdes darba kārtības ir izslēgts. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un iekļaut tajā likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām””. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Darba kārtība ir grozīta. Sociālo un darba lietu komisija lūdz grozīt sēdes darba kārtību un izslēgt no tās likumprojektu “Speciālās izglītības skolotāju, sporta skolotāju un pirmsskolas skolotāju izdienas pensiju likums”. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Līdz ar to darba kārtība ir grozīta. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Prezidija ziņojumi par iesniegtajiem likumprojektiem”. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Kriminālprocesa likumā” nodot Juridiskajai komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta iesniegto likumprojektu “Grozījumi Latvijas Sodu izpildes kodeksā” nodot Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta izstrādāto likumprojektu “Grozījumi Bērnu tiesību aizsardzības likumā” nodot Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta izstrādāto likumprojektu “Līgums par grozījumiem Kontrabandas un viltojumu apkarošanas un vispārējo atbrīvojumu līgumā, kas noslēgts 2004.gada 9.jūlijā starp Philip Morris International Inc., Philip Morris Products Inc., Philip Morris Duty Free Inc. un Philip Morris World Trade Sarl., Eiropas Kopienu, kuru pārstāv Eiropas Komisija, un tām dalībvalstīm, kas norādītas pievienotajās parakstu lapās” nodot Ārlietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Ministru kabineta izstrādāto likumprojektu “Par Latvijas Mākslas akadēmijas Satversmes grozījumiem” nodot Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi Būvniecības likumā” nodot Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Jāņa Upenieka, Kārļa Krēsliņa, Arta Rasmaņa, Jāņa Ruka, Aivara Meijas un Vitālija Orlova iesniegto likumprojektu “Grozījumi Publisku izklaides un svētku pasākumu drošības likumā” nodot Cilvēktiesību un sabiedrisko lietu komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. “Par” pieteicies runāt deputāts Jānis Upenieks.
Augsti godājamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Vēlos nedaudz paskaidrot šo un arī nākamo iesniegto likumprojektu “Grozījumi Sporta likumā”. Būtībā Saeimas Sporta apakškomisijas deputāti vēlas pievērst uzmanību kādam svarīgam jautājumam, reaģējot uz vairākiem gadījumiem, diemžēl nelaimes gadījumiem, motosporta sacensībās un uz Tehnisko sporta veidu federācijai adresētām vēstulēm. Izglītības un zinātnes ministrija kopā ar iesaistīto federāciju pārstāvjiem un Sporta apakškomisijas deputātiem ir izstrādājusi likuma grozījumus, kuri nodrošinās paaugstinātas prasības sacensību organizatoriem, aicinot viņus paaugstināt drošību sportistiem motosporta, autosporta un ūdens motosporta sacensībās. Līdz šim, organizējot sacensības paaugstināta riska tehniskajos sporta veidos, organizatoriem nav bijušas izvirzītas papildu prasības drošībai, salīdzinot ar citiem sporta veidiem, lai gan šo sporta veidu specifika paredz augstākus riskus gan pašiem sportistiem, gan arī skatītājiem. Tādēļ likumprojekts paredzēs, ka organizatoriem, organizējot sacensības šajos sporta veidos, lai saņemtu atļauju to organizēšanai, būs nepieciešams iesniegt attiecīgās federācijas izsniegtu atļauju ar apliecinājumu, ka organizators nodrošina valstī atzītās un Latvijas Autosporta federācijas, Latvijas Motosporta federācijas vai Latvijas Ūdens motosporta federācijas izdotās prasības savā sporta veidā, tādējādi maksimāli izvairoties no nelaimes gadījumiem nākotnē. Paldies.
Paldies. Vai deputātiem ir iebildumi pret likumprojekta nodošanu komisijai? Iebildumu nav. Līdz ar to likumprojekts komisijai ir nodots. Tāpat Saeimas Prezidijs ierosina deputātu Jāņa Upenieka, Kārļa Krēsliņa, Arta Rasmaņa, Jāņa Ruka, Aivara Meijas un Vitālija Orlova iesniegto likumprojektu “Grozījumi Sporta likumā” nodot Izglītības, kultūras un zinātnes komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Līdz ar to likumprojekts komisijai ir nodots. Saeimas Prezidijs ierosina Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas izstrādāto likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” nodot Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijai, nosakot, ka tā ir atbildīgā komisija. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Līdz ar to likumprojekts komisijai ir nodots. Kolēģi, vēlos jūs informēt par vēl dažām saņemtajām izmaiņām šīsdienas Saeimas sēdes darba kārtībā. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz izdarīt izmaiņas Saeimas šā gada 11.jūnija sēdes darba kārtībā un virzīt likumprojektu “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā Saeimas 11.jūnija sēdē, iekļaujot minēto likumprojektu kā darba kārtības 1.punktu sadaļā “Likumprojektu izskatīšana”. Vai deputātiem nav iebildumu? Deputātiem iebildumu nav. Līdz ar to darba kārtība ir grozīta. Savukārt Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisija lūdz virzīt likumprojektu “Grozījumi Būvniecības likumā” Saeimas 11.jūnija sēdē izskatīšanai pirmajā lasījumā bez atkārtotas izskatīšanas atbildīgajā komisijā. Vai deputātiem ir iebildumi? Deputātiem iebildumu nav. Līdz ar to darba kārtība ir grozīta. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Par atvaļinājuma piešķiršanu”. Saeimas Prezidijs ir saņēmis deputāta Ivara Brīvera iesniegumu piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu no šā gada 16.jūnija līdz 18.jūnijam. Un mums par to ir jābalso. Lūdzu zvanu! Balsosim par neapmaksāta atvaļinājuma piešķiršanu deputātam Ivaram Brīveram no šā gada 16.jūnija līdz 18.jūnijam! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 78, pret un atturas - nav. Līdz ar to atvaļinājums ir piešķirts. Nākamā darba kārtības sadaļa - “Likumprojektu izskatīšana”. Darba kārtībā likumprojekts “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām””, pirmais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Edgars Putra.
Cienījamā priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Papildus Krievijas Federācijas valdības 2014.gada 7.augusta lēmumam, ar kuru Krievija piemēroja pilnīgu embargo lauksaimniecības produktiem, izejvielām un pārtikas precēm, to skaitā - zivju produkcijai (to skaitā - svaigām, atvēsinātām, saldētām, sālītām un kūpinātām zivīm), tobrīd gan neskarot zivju konservus no Eiropas Savienības dalībvalstīm, Latvijas zivrūpnieki ir saņēmuši jaunu triecienu. Proti, atbilstoši Krievijas Federācijas federālās veterinārās un fitosanitārās uzraudzības institūcijas Rosseļhoznadzor 2015.gada 3.jūnija lēmumam Krievijas Federācija no šā gada 4.jūnija ir ieviesusi aizliegumu zivju konservu importam no Latvijas. Pēc Valsts ieņēmumu dienesta datiem, zivju un jūras produktu eksportu uz Krievijas Federāciju veic 19 nodokļu maksātāji. Ņemot vērā to, ka pašreiz likumā “Par nodokļiem un nodevām” iekļautais regulējums nenosedz gadījumus, kad ir noteikti cita veida ierobežojumi produkcijas importam, būtu nepieciešams papildināt esošo regulējumu ar iespēju tieši zivsaimniecības nozares uzņēmumiem pieteikties nodokļu maksājuma termiņa pagarinājumiem. Tāpat likumprojektā par gadu tiek pagarināts termiņš, kas paredz iespēju nokavēto nodokļu samaksu sadalīt termiņos vai atlikt uz laiku līdz pieciem gadiem. Regulējums ir vērsts uz nodokļu maksātāju maksātspējas saglabāšanu. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisija lūdz atzīt minēto likumprojektu par steidzamu.
Paldies. Tātad mums ir jābalso par steidzamības piešķiršanu šim likumprojektam. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts ir atzīts par steidzamu.
Godātie kolēģi! Es aicinu atbalstīt šo likumprojektu pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu!... Balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts pirmajā lasījumā ir pieņemts.
Komisija lūdz noteikt, ka priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir 5 minūtes, un likumprojekta izskatīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā lūdz veikt Saeimas 11.jūnija sēdē.
Citu priekšlikumu nav. Līdz ar to priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir 5 minūtes, līdz pulksten 9.23, un izskatīšanas laiks - Saeimas 11.jūnija sēdē. Paldies. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Pirotehnisko izstrādājumu aprites likumā”, otrais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Ainars Latkovskis.
Jā, otrais lasījums, steidzamība. 1.priekšlikums ir Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
6. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
8.! 8.priekšlikums...
8. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts komisijā.
Deputāti piekrīt.
9. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
11. - Juridiskā biroja priekšlikums. Komisijā atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
12. - Saeimas Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 13. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Un 13. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts, iekļauts 16. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Un 16. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
19. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
20. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
21. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
22. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 24. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
23. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
25. - iekšlietu ministra Kozlovska priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un tas būtu arī viss. Aicinu balsot par likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Pirotehnisko izstrādājumu aprites likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Paldies. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likumā”, otrais lasījums. Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas vārdā - deputāts Raimonds Bergmanis.
Augsti godājamā Prezidija priekšsēdētāja! Cienījamie deputāti! Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisija savā šā gada 9.jūnija sēdē izskatīja par steidzamu atzīto likumprojektu “Grozījumi Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likumā”. Tika iesniegti divi priekšlikumi. 1. - Satiksmes ministrijas parlamentārās sekretāres Kronas priekšlikums. Komisijā neguva atbalstu.
Deputāti neiebilst. Bet acīmredzot šeit ir ieviesusies kļūda - tas ir Karinas Kornas priekšlikums. 2.priekšlikums...
2. - Aizsardzības, iekšlietu un korupcijas novēršanas komisijas priekšlikums. Te nedaudz vairāk vajadzētu deputātiem paskaidrot, jo visi jau saprot, kāda ir šībrīža drošības situācija un viss pārējais. Tāpēc komisijā tika plaši un gari runāts par šo jautājumu. Un komisija izlēma vērsties Ministru kabinetā ar lūgumu par šo jautājumu runāt arī vēl plašāk, bet, izskatot šo konkrēto priekšlikumu, nolēma to atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to abi priekšlikumi ir izskatīti. Ir lūgums atbalstīt otrajā, galīgajā, lasījumā šos grozījumus.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likumā” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījums Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumā”, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis.
Godātie kolēģi! Strādāsim ar likumprojektu “Grozījums finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumā”. Komisija nav saņēmusi nevienu priekšlikumu, toties vienu priekšlikumu ir izstrādājusi pati, ko ir arī atbalstījusi. Aicinu atbalstīt.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to vairāk priekšlikumu nav. Es aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 74, pret un atturas - nav. Likumprojekts galīgajā lasījumā ir atbalstīts. Līdz ar to likums ir pieņemts. Paldies.
Paldies.
Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Kredītiestāžu likumā”, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis.
Kolēģi! Likumprojekta trešajam lasījumam ir saņemti četri priekšlikumi. 1.priekšlikums ir Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju.
Deputāti atbalsta.
2.priekšlikums. Finanšu ministra vietā šo priekšlikumu ir iesniedzis satiksmes ministrs Matīsa kungs. Priekšlikums ir atbalstīts, attiecīgi mainot turpmāko pantu numerāciju.
Deputāti piekrīt.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un arī 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Kredītiestāžu likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 72, pret un atturas - nav. Likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Līdz ar to likums ir pieņemts. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Finanšu instrumentu tirgus likumā”, trešais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Kārlis Šadurskis.
Godātie kolēģi! Likumprojekta trešajam lasījumam ir saņemti septiņi priekšlikumi. 1. - Juridiskā biroja priekšlikums. Tas ir atbalstīts, un mainīta turpmāko pantu numerācija.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un arī 4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir guvis komisijas atbalstu.
Deputāti atbalsta.
5. - satiksmes ministra Matīsa kunga priekšlikums, ko viņš ir iesniedzis finanšu ministra vietā. Tas ir daļēji atbalstīts un iekļauts 6. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
6.priekšlikumu izstrādājusi atbildīgā komisija un atbalstījusi.
Deputāti atbalsta.
Un 7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Aicinu atbalstīt likumprojektu trešajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Finanšu instrumentu tirgus likumā” atbalstīšanu trešajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts trešajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Līdz ar to likums ir pieņemts.
Kolēģi, paldies par vienprātīgo atbalstu!
Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Bezdarbnieku un darba meklētāju atbalsta likumā”, pirmais lasījums. Sociālo un darba lietu komisijas vārdā - deputāts Hosams Abu Meri.
Labrīt, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu Nr.256/Lp12 - “Grozījumi Bezdarbnieku un darba meklētāju atbalsta likumā”. Nedaudz par likumprojekta saturu. Šobrīd ir izveidojusies situācija, ka bezdarbnieka statusu piesakās iegūt personas, kuras, kaut arī tās atbilst Bezdarbnieku un darba meklētāju atbalsta likuma nosacījumiem (ir ieguvušas nepieciešamo atļauju, lai likumīgi uzturētos Latvijas Republikas teritorijā), nav deklarējušas savu dzīvesvietu šeit, tādējādi radot Nodarbinātības valsts aģentūrai problēmas gadījumos, kad tai ir jāsazinās ar bezdarbnieku, lai informētu par kādu jautājumu, kas nav labvēlīgs personai. Lai risinātu šo problēmu, likumprojekts paredz, ka likumā noteikto atbalstu ir tiesības saņemt tikai tām personām, kuras ir izpildījušas Dzīvesvietas deklarēšanas likuma 6.panta pirmajā daļā noteikto dzīvesvietas deklarēšanas pienākumu, ja tas uz tām attiecas. Vienlaikus likumprojekts paredz pilnveidot Nodarbinātības valsts aģentūras interneta vietni un CV vakanču portālu, tātad arī nodrošināt, ka portālā pieejamas valsts un pašvaldību iestādēs un to uzņēmumos pieejamās vakances. Šobrīd nodarbinātības pasākumos vasaras brīvlaikā personām, kuras iegūst izglītību vispārējās, speciālās vai profesionālās izglītības iestādēs, ir tiesības iesaistīties personām no 13 gadiem. Lai nodrošinātu precīzāku atbalstu skolēniem, likumprojektā tiek noteikta elastīgāka pieeja attiecībā uz vecuma grupas izvēli, kuru iesaistīt Nodarbinātības valsts aģentūras katru gadu organizētajā nodarbinātības pasākumā vasaras brīvlaikā. Vēl viens būtisks jautājums šajā likumprojektā ir iekļauts no mobilitātes atbalsta pasākuma. Tiek izslēgts nosacījums, ka atbalsts tiks sniegts vienīgi komersantu nodarbinātajiem darbiniekiem, līdz ar to paredzot, ka šādi atbalsta pasākumi būs pieejami personai neatkarīgi no tā, vai tā strādā pie darba devēja publiskajā vai privātajā sektorā. Sociālo un darba lietu komisija minēto likumprojektu izskatīja un konceptuāli atbalstīja. Kolēģi, lūdzu likumprojektu atbalstīt pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Bezdarbnieku un darba meklētāju atbalsta likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 77, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
24.jūlijs.
24.jūlijs. Paldies. Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 24.jūlijam. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Konkurences likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Labrīt, kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Konkurences likumā” pirmajā lasījumā. Šis likumprojekts efektivizēs konkurences lietu izskatīšanu, preventīvi veicinās konkurences tiesību ievērošanu, tiesisko pienākumu izpildi, konkurences tiesību pienākumu rezultātā nodarīto zaudējumu atlīdzību un apvienošanās kontroli, tādējādi sekmējot godīgu konkurenci, un veicinās tautsaimniecības attīstību. Ņemot vērā, ka komisijā mēs šo likumprojektu atbalstījām, komisijas vārdā lūdzu to atbalstīt pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Konkurences likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 76, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Konstruktīvus priekšlikumus komisijā gaidīsim līdz 1.augustam.
Paldies. Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 1.augustam. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Civillikumā”, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Lībiņa-Egnere.
Labrīt, cienītās kolēģes! Labrīt, godātie kolēģi! Es ziņošu par četriem savstarpēji saistītiem likumprojektiem, kuriem Juridiskā komisija ir veltījusi vairāk nekā desmit komisijas sēdes. Līdz ar to visi šie priekšlikumi uz otro lasījumu ir tiešām izvētīti. Papildus šai Juridiskās komisijas vētīšanai bija vēl arī starpinstitucionālas sanāksmes, kur iesaistījās ministrijas un deputāti, kuri bija ieinteresēti konkrēto priekšlikumu izskatīšanā. Viņi visi sanāca kopā šo komisiju sēdēs un vēlreiz mēģināja rast risinājumu. Līdz ar to par tiem komisijas priekšlikumiem, kuri ir atbalstīti, es varu ar pilnu atbildības izjūtu teikt, ka tie ir labi kompromisa priekšlikumi. Savukārt par tiem, kuri atbalstu neguva, par tiem acīmredzot kāda no pusēm vēl, iespējams, varēs debatēt uz trešo lasījumu. Līdz ar to 1.priekšlikums - Juridiskā biroja priekšlikums. Tehniska rakstura. Komisijā tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
2. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kurš piedāvā izslēgt no likumprojekta 182.1 pantu, jo šī norma sistēmiski neiekļaujas Civillikuma pirmajā daļā. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - deputāta Gunāra Kūtra priekšlikums. Tas piedāvā izslēgt no likumprojekta normu, kas paredz, ka aizgādības tiesības vecākam tiek pārtrauktas, ja bāriņtiesa atzīst, ka vecāks nepilda tiesas nolēmumu lietā, kas izriet no aizgādības vai saskarsmes tiesībām. Komisijā pēc plašām debatēm vienbalsīgi atbalstīja šo priekšlikumu, jo netika gūta pārliecība, ka esošā tiesību norma šobrīd šādā redakcijā ir bērna vislabākajās interesēs. Un pie tās mēs vēl atgriezīsimies, sagatavojot trešo lasījumu.
Deputāti atbalsta.
4. - deputātu Daiņa Liepiņa un Ingas Bites priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - tieslietu ministrs Rasnača priekšlikums. Nav atbalstīts, jo divi iepriekšējie ir atbalstīti.
Deputāti neiebilst.
6. - deputāta Hosama Abu Meri priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts un iekļauts 7.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - deputāta Gunāra Kūtra priekšlikums. Tas paredz izslēgt likumprojekta 9.pantu, kas savukārt paredzēja izslēgt vairākas Civillikuma normas. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - deputātu Daiņa Liepiņa un Ingas Bites priekšlikums, kas paredz saglabāt šobrīd spēkā esošo redakciju, ka noteikti un neapšaubāmi pierādītam tēva vai mātes nodomam iecelt par aizbildni saviem bērniem zināmas personas ir tāds pats spēks kā iecelšanai ar testamentu. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
11. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. (Zālē ir pieaudzis troksnis.)
(Noklaudzina ar āmuru.) Kolēģi! Es aicinu jūs pārtraukt sarunas vai iziet no Sēžu zāles, ja jums steidzami kādas sarunas ir jārisina. Lūdzu cieņu pret runātāju tribīnē! (No zāles dep. A.Kaimiņš: “Mēs jūs vienkārši nedzirdam!”) Turpiniet, Lībiņas-Egneres kundze!
Jā, mēs par bērnu tiesībām lemjam. 12. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Ir atbalstīts.
Baloža kungs, lūdzu, pārtrauciet sarunas vai izejiet no Sēžu zāles! Jūs dzird līdz Prezidijam. Turpiniet, Lībiņas-Egneres kundze!
12.priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - deputāta Gunāra Kūtra priekšlikums arī piedāvā saglabāt jau spēkā esošo regulējumu, ka, ja bērns palicis bez aizgādības, ikvienam, it īpaši bērna tuvākajiem radiniekiem, ir pienākums vērsties bāriņtiesā par aizbildņa iecelšanu. Ir komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - deputāta Hosama Abu Meri priekšlikums, kas saturiski identisks. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
15. - deputāta Hosama Abu Meri priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
16. - deputāta Hosama Abu Meri priekšlikums, kas paredz saglabāt šobrīd spēkā esošo regulējumu attiecībā uz aizbildņu loku. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
18. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
19. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
20. - deputāta Kūtra priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Un 21. - deputāta Jura Vectirāna priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Mēs vienojāmies, ka uz trešo lasījumu vēl atgriezīsimies pie diskusijas par visiem šiem priekšlikumiem. 22. - deputāta Gunāra Kūtra priekšlikums, kas saistīts ar to personu loku, kuras var tikt ieceltas par aizbildņiem, un aicina saglabāt šobrīd spēkā esošo regulējumu. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - deputāta Hosama Abu Meri priekšlikums, kas saturiski tāds pats. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
25. - deputātu Daiņa Liepiņa un Ingas Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
26. - deputātu Daiņa Liepiņa un Ingas Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
27. - Juridiskā biroja priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
28. - deputāta Vectirāna priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
29. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Tas paredz arī to, ka vecāku testamentā ieceltie aizbildņi, kurus vēl nav apstiprinājusi bāriņtiesa, var ņemt nepilngadīgos savā aprūpē un pagaidām apsargāt viņu mantu. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
30. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
31. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
32. - deputāta Gaida Bērziņa priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 34.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
33. - deputāta Hosama Abu Meri priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 34.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
34. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts. Tas paredz, ka par aizbildni nevar būt arī ārvalstnieks, izņemot gadījumus, kad aizbildnība piekrīt bērna radiniekiem vai personām, kuras atrodas ar nepilngadīgo nedalītā saimniecībā.
Deputāti atbalsta.
35. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 36.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
36. - atbildīgās komisijas priekšlikums. Tas iesaka IV iedaļai citu nosaukumu - “Aizbildņa pienākums”, paredzot, ka aizbildņa pienākums ir sabiedrisks pienākums un ka par aizbildni ieceļama tāda persona, kurai piemīt aizbildņa pienākuma pildīšanai nepieciešamās spējas un īpašības. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
37. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
38. - deputāta Hosama Abu Meri priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
39. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 43.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
40. - deputāta Gunāra Kūtra priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 43.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
41. - deputāta Hosama Abu Meri priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 43.priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
Arī 42. - deputāta Hosama Abu Meri priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 43.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Un 43. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Precizē Civillikuma 256. un 257.pantu. Un, protams, komisijā tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
44. - deputāta Gunāra Kūtra priekšlikums. Paredz saglabāt spēkā esošo regulējumu, ka aizbildnis, kā arī viņa lejupējie radinieki un mantinieki var doties laulībā ar viņa aizbilstamajiem tikai ar bāriņtiesas atļauju. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
45. - deputāta Hosama Abu Meri priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
46. - deputāta Gunāra Kūtra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
47. - deputāta Gunāra Kūtra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
48. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
49. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
50. - deputāta Gunāra Kūtra priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
51. - deputāta Hosama Abu Meri priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un 52. - deputāta Hosama Abu Meri priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
53. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
54. - Juridiskā biroja priekšlikums. Konkretizē, kādos gadījumos bāriņtiesa var dot aizbildņiem norādījumu, proti, attiecībā uz bērna mantas pārvaldību un bērna interešu aizsardzību. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
55. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača saturiski tāds pats priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
56. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
57. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 58.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
Un 58. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Tas paredz, ka, ja bāriņtiesa noraida testamentā iecelto aizbildni, testaments pats par sevi šajā daļā zaudē spēku. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi ir izskatīti. Tie ir vai nu atbalstīti, vai arī noraidīti. Lūdzu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Civillikumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 72, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Juridiskā komisija lūdz mēnesi - proti, līdz 10.jūlijam.
Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 10.jūlijam. Paldies. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Bāriņtiesu likumā”, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Lībiņa-Egnere.
Paldies. Kā jau iepriekš minēju, kolēģi, šis ir ar iepriekšējo cieši saistīts likumprojekts, un, pirms sāku ziņot par konkrētiem priekšlikumiem, vēlos vērst jūsu uzmanību uz to, ka jau 11.Saeimā bāriņtiesu darbības pilnveidošanai tika pievērsta īpaša uzmanība. Jautājums par to tika skatīts pat slēgtā Saeimas Juridiskās komisijas sēdē. Juridiskā komisija apzināja problēmas, kuras ir izgaismojuši aktuāli gadījumi dzīvē un kurām tika pievērsta plaša sabiedrības uzmanība. Tie ir jautājumi, kas saistīti ar bērna izņemšanu no ģimenes, jautājumi par bāriņtiesu rīcību un kompetenci un līdz ar to arī jautājumi par to, kā likumdevējs varētu reaģēt. Savulaik 11.Saeimas Juridiskā komisija rosināja izpildvaras iekšienē veidot darba grupu. Šāda darba grupa tika izveidota Labklājības ministrijas paspārnē, un tajā piedalījās gan 11.Saeimas deputāti, gan Tieslietu ministrijas, gan Iekšlietu ministrijas, gan Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrijas, gan Valsts bērnu tiesību aizsardzības inspekcijas, gan Valsts policijas, gan Tiesībsarga biroja, gan arī vairāku nevalstisko organizāciju pārstāvji, un darba grupas sanāksmēs tika panākta vienošanās par virkni nepieciešamu grozījumu Bāriņtiesu likumā, kas arī atspoguļojas šajā likumprojektā. 1. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
Ļoti cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Dāmas un kungi! Šis priekšlikums - 1.priekšlikums - paredz papildināt bāriņtiesu darbības jomu ar principu, ka par bērna prioritārām interesēm vispirmām kārtām uzskatāma bērna atrašanās pie bioloģiskajiem vecākiem. Savukārt bāriņtiesas uzdevums ir savu tiesisko un faktisko iespēju robežās veicināt bērnam labvēlīgas vides izveidi tieši bērna dabīgajā ģimenē. Ikvienam bērnam jau pirms piedzimšanas ir dabīgi izveidojusies saikne ar viņa bioloģiskajiem vecākiem, kas būtiski ietekmē un veido visu šī cilvēka turpmāko dzīvi. Atrašanās un augšana bioloģiskajā ģimenē pat tad, ja tajā nav iespējams nodrošināt vislabākos materiālos apstākļus, ir bērna attīstībai un izaugsmei vislabākā iespējamā. Tāpēc sabiedrības uzdevums, ko praksē īsteno bāriņtiesas un sociālie dienesti, ir sniegt nepieciešamo palīdzību ģimenei, par kuru radušās aizdomas, ka tajā bērna dzīvība vai veselība varētu būt apdraudēta. Šis princips nav deklaratīvs, jo tā īstenošanai atsevišķas amatpersonas būs spiestas veikt izmaiņas pašreizējā attieksmē un rīcībā. Proti, tās bāriņtiesas, kuras šobrīd pieslēdzas situācijai, kad tā jau kļuvusi kritiska, būs spiestas iesaistīties jau krietni agrāk, laikā, kad nelabvēlīgā situācija vēl tikai veidojas. Faktiski atbilstoši šim principam gadījumi, kad jau pirmajā bāriņtiesas apmeklējuma reizē situācija ir tik kritiska, ka bērns no ģimenes tiek šķirts, būs uzskatāmi par bāriņtiesas darba kļūdu, un, šādām kļūdām sistemātiski atkārtojoties, būs pamats vērtēt bāriņtiesas amatpersonu atbilstību ieņemtajam amatam. Jāņem vērā, ka palīdzība ģimenei nenozīmē tikai materiāla atbalsta sniegšanu, tā ietver arī emocionālu atbalstu vecākiem, centienus motivēt vecākus, sadarbībā ar Nodarbinātības valsts aģentūru darba vai mācību iespējas piedāvāšanu vecākiem, reizēm pilnīgi praktiskas apmācības par to, kā aprūpējams bērns vai pildāms mājas solis un tamlīdzīgi. Vienīgi tad, ja minētie centieni nav devuši rezultātus un pastāv citi normatīvajos aktos noteiktie priekšnoteikumi, ir pieļaujams bērnu no ģimenes uz laiku šķirt. Taču arī tad darbs ar ģimeni ir turpināms, lai pēc iespējas ātrāk bērnu tajā atgrieztu. Ir jāpiekrīt, ka princips, ka bērnam vislabāk atrasties savā ģimenē, ir izsecināms gan no Civillikuma, gan no Bērnu tiesību aizsardzības likuma. Tomēr visiem saprotams arī tas, ka mēs nedzīvojam ideālā pasaulē, un sarunas ar bāriņtiesu vadītājiem un darbiniekiem liecina, ka ne vienmēr praksē, konstatējot nelabvēlīgu situāciju ģimenē, tiek sniegts ģimenei nepieciešamais atbalsts. Nereti amatpersonas nerīkojas, līdz situācija ir kļuvusi pavisam kritiska, bet pēc tam pieņem lēmumu par bērna šķiršanu no ģimenes, un tas rada neatgriezenisku traumu gan ģimenei, gan konkrētajam bērnam. Ir maldīgi uzskatīt, ka šāda principa ieviešana jau pamatā aizliegtu bērna šķiršanu no ģimenes. Priekšlikums runā par bērna prioritārajām interesēm. Tas nozīmē, ka, ja bērna prioritāro interešu ievērošana ir nepieciešama, bāriņtiesai ir jārīkojas tā, kā apstākļi to prasa, nodrošinot bērna interešu aizsardzību tajā apjomā, kādā konkrētajos apstākļos tas ir iespējams. Statistiski mēs lepojamies ar to bērnu skaitu, kuriem bijusi iespēja pēc izņemšanas no savas ģimenes tajā atgriezties. Tas neapšaubāmi ir labi, tomēr šķiršanās trauma un bailes no līdzīgas situācijas atkārtošanās paliek un turpina radīt apdraudējumu ģimenes emocionālajai veselībai. Tāpēc, lai bāriņtiesas darba pamatprincipi būtu skaidri ikvienai amatpersonai un visiem bāriņtiesu darbiniekiem, nepieciešams atbilstoši papildināt bāriņtiesu darbības principus regulējošās normas. Lūdzu jūs atbalstīt šo priekšlikumu.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Jā, godātie kolēģi, gan par šo priekšlikumu, gan arī par citiem mēs tiešām debatējām, diskutējām un uzklausījām visus viedokļus, it īpaši šīs darba grupas viedokļus, kura bija sanākusi šā likuma pilnveidošanai, un mēs atzinām, ka priekšlikums ir visnotaļ labi domāts. Taču bērnu prioritārās intereses nosaka gan Bērnu tiesību aizsardzības likums, gan ANO konvencija par bērna tiesībām, gan Lanzarotes konvencija par bērna ciešanu no vardarbības novēršanu. Tur visur ir patiešām pateikts, ka bērnu prioritārā interese ir tiesības uz dzīvību un tiesības uz drošību. Un, protams, bioloģiskie vecāki ir tie, kuri šīs tiesības visdabiskāk arī nodrošina. Taču arī šodien laikrakstā “Diena” jūs varat lasīt, ka latenti... ka Latvijā no seksuālās vardarbības cieš viena piektā daļa bērnu. Un arī no citiem vardarbības veidiem cieš ļoti liela daļa bērnu. Mums vispirms ir jādomā tiešām par to, ka ir arī ģimenes, kuras šo savu dabisko pienākumu neveic, tāpēc šie bērni ir jāaizsargā valstij. Šis ir labi domāts priekšlikums. Sistēmiski gan Sociālo pakalpojumu un sociālās palīdzības likumā, gan visur citur jau ir uzlikts šis pienākums, bet tagad par bērna vienīgo prioritāro interesi tiek atzīta nevis drošība, nevis dzīvība, bet bioloģiskie vecāki... Juridiskā komisija uzskatīja, ka šādā veidā likumu nevarētu... Lai gan princips pats ir atzīstams un citos pantos un priekšlikumos jau iestrādāts, tomēr Juridiskā komisija šo priekšlikumu neatbalstīja.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - deputātu Liepiņa un Bites iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 24, atturas - 10. Priekšlikums nav atbalstīts.
2. - labklājības ministra Ulda Auguļa priekšlikums, kurš paredz, ka bāriņtiesas priekšsēdētājs, bāriņtiesas priekšsēdētāja vietnieks un bāriņtiesas locekļi, pildot likumā noteiktos pienākumus, ievēro bāriņtiesas darbinieku profesionālās ētikas normas. Tas ir jauns, tiešām jauns, priekšlikums par šāda ētikas kodeksa sagatavošanu un apstiprināšanu. Un komisijā tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums, kurš paredz, ka bāriņtiesas darbības pārskats ir publiski pieejams Valsts bērnu tiesību aizsardzības inspekcijas mājaslapā internetā. Un tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - labklājības ministra Auguļa priekšlikums, kurš paredz, ka pašvaldībai ir pienākums nodrošināt tā dēvētās supervīzijas bāriņtiesas priekšsēdētājam, bāriņtiesas priekšsēdētāja vietniekam un bāriņtiesas locekļiem. Un komisijā tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - labklājības ministra Auguļa priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 6. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
6. - atbildīgās komisijas, Juridiskās komisijas, priekšlikums, kurš paredz termiņu, kādā pašvaldības dome ievēl jaunu bāriņtiesas sastāvu, lai tās locekļi līdz pienākumu pildīšanas uzsākšanai paspētu apgūt ar šo likumu noteiktos jaunos mācību programmas noteikumus. Un tāpat ir paredzēts arī pašvaldības domes pienākums izprasīt no Valsts bērnu tiesību aizsardzības inspekcijas atzinumu par bāriņtiesas darbību pēdējo trīs gadu laika periodā. Tāpat ir noteikts arī pašvaldības domes pienākums pieprasīt ziņas no Sodu reģistra par amata kandidāta atbilstību likuma prasībām un pienākums tās atkārtoti pārbaudīt ne retāk kā reizi gadā. Komisijā tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
7. - labklājības ministra Auguļa priekšlikums, kurš ir daļēji atbalstīts, iekļauts 8. un 9. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt. (No zāles dep. I.Parādnieks: “Nē!”) Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 7. - labklājības ministra Ulda Auguļa iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 23, pret - 35, atturas - 7. Priekšlikums nav atbalstīts.
8. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kurā ir iekļauts arī labklājības ministra Auguļa priekšlikums, kas paredz no 25 gadiem uz 30 gadiem paaugstināt vecumu, kāds jāsasniedz, lai personu varētu ievēlēt bāriņtiesas priekšsēdētāja vai bāriņtiesas priekšsēdētāja vietnieka amatā. Turklāt bez jau noteiktās izglītības prasības tiek ietverta prasība arī pēc ne mazāk kā trīs gadu ilga darba stāža attiecīgajā jomā un prasība pēc valodas prasmes augstākajā līmenī. Komisijā tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kurā ir iekļauts arī labklājības ministra priekšlikums. Tas paredz nevainojamas reputācijas prasību bāriņtiesas priekšsēdētāja un bāriņtiesas priekšsēdētāja vietnieka amata kandidātam. Komisijā tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 12. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
11. - labklājības ministra Auguļa priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts komisijas priekšlikumos - 12. un 13.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
12. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas paredz noteikt arī bāriņtiesas locekļu amata kandidātiem tādas pašas prasības, kādas bija ietvertas nupat izskatītajos priekšlikumos attiecībā uz bāriņtiesas priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka amata kandidātiem. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
13. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
14. - labklājības ministra Auguļa kunga priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 15. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
15. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas paredz: ja persona par bāriņtiesas priekšsēdētāju, bāriņtiesas priekšsēdētāja vietnieku vai bāriņtiesas locekli tiek ievēlēta pirmo reizi, tā sešu mēnešu laikā pēc ievēlēšanas apgūst likumā noteikto mācību kursu. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
16. - labklājības ministra priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 17. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
17. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas paredz: ja bāriņtiesas sastāvā ievēlētās personas nav apguvušas likumā noteikto mācību kursu, tad līdz brīdim, kad bāriņtiesas priekšsēdētājs un bāriņtiesas locekļi to ir apguvuši, pienākumus turpina veikt iepriekšējais bāriņtiesas sastāvs. Komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
19. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
20. - labklājības ministra Auguļa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
21. - labklājības ministra Auguļa kunga priekšlikums. Ir daļēji atbalstīts, iekļauts 22. - komisijas priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
22. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas paredz bāriņtiesas tiesības fotografēt, filmēt un iegūt skaņu ierakstus, ja bērna dzīves apstākļu pārbaudē atklājas, ka bērns atrodas veselībai un dzīvībai bīstamos apstākļos. Pēc būtības - tātad, lai būtu šie pierādījumi par to. Ja dzīvesvietas apskatē ir skaidri redzams, ka bērnam ir vai nu dzīvībai, vai veselībai bīstami apstākļi, to varētu pierādīt ar šiem filmētajiem vai fotografētajiem materiāliem vai iegūtajiem skaņu ierakstiem. Komisija to ir atbalstījusi.
Deputāti atbalsta.
23. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
Dāmas un kungi! Vispirms paldies par to, ka gandrīz atbalstījāt 1.priekšlikumu šajā likumprojektā. Šis priekšlikums pēc būtības ir līdzīgs. Un, lai arī neatbalstījām 1.priekšlikumu, aicinu ieklausīties manis teiktajā un izvērtēt: varbūt tomēr būtu nepieciešams atbalstīt šo - 23.priekšlikumu. Šis priekšlikums paredz papildināt bāriņtiesas vispārīgos pienākumus ar pienākumu aizstāvēt un atbalstīt bērna atrašanos dabīgā ģimenē un šīs ģimenes apstākļu uzlabošanos. Šobrīd spēkā esošais Bāriņtiesu likums un publiskajā telpā izskanējušās situācijas rada maldīgu priekšstatu, ka bāriņtiesa atrodas vienā ierakumu pusē, bet bērna vecāki - otrā, faktiski veidojot cīņas, nevis sadarbības attiecības starp šīm pusēm. Tomēr šāds dalījums ir absurds savā būtībā, jo bāriņtiesas uzdevums ir pārstāvēt un aizstāvēt bērna intereses. Savukārt, nostājoties pret bērna vecākiem, tā vienmēr nodara - vai gandrīz vienmēr nodara - kaitējumu bērna interesēm. Tikai tad, ja apstākļi tiešām prasa bērnu no ģimenes šķirt, šis kaitējums ir nepieciešams un attaisnojams. Priekšlikums piedāvā mainīt bāriņtiesas lomu, lai no institūcijas, kura konstatē faktisko situāciju ģimenē un kura gadījumos, kad situācija ir nepieļaujama, pieņem lēmumu par bērna šķiršanu no ģimenes, tā kļūtu par tādu, kura palīdz un atbalsta ģimeni, cenšoties nodrošināt tajā bērnam atbilstošus apstākļus jau laikus, lai lēmums par bērna šķiršanu no ģimenes un tam sekojošu neizbēgamu kaitējumu bērna vislabākajām interesēm vispār nebūtu jāpieņem. Jau šobrīd vairākas bāriņtiesas savu iespēju robežās atbalsta un palīdz ģimenei, lai nerastos nepieciešamība pieņemt lēmumu par bērna šķiršanu no ģimenes. Taču citās bāriņtiesās uzskata, ka viņām to darīt nav tiesību, jo likuma tiešs teksts to neparedz. Arī bāriņtiesu sadarbība ar sociālo dienestu daļā pašvaldību ir laba, bet daļā nenotiek vispār. Attiecīgais priekšlikums paredz papildināt likumu, lai šādas domstarpības nerastos. Kaut arī šī likumprojekta 1.priekšlikums, kā jau teicu, netika atbalstīts, tomēr aicinu atbalstīt šo 23.priekšlikumu.
Paldies. Turpinām debates. Vārds deputātam Aleksejam Loskutovam.
Cienījamais Prezidij! Kolēģi! Es saprotu likumprojekta... grozījumu priekšlikuma iesniedzējus. Ideālismam vienmēr ir vieta, tomēr, paredzot likumā, ka bāriņtiesa aizstāv un atbalsta bērnu atrašanos dabīgā ģimenē un ka vajag veicināt šo atrašanos ģimenē, veidojas ļoti paradoksāla situācija vispirms jau no juridiskā viedokļa, jo likuma sākumā, kur skaidroti termini, nav pateikts, kas ir dabīga ģimene. Ja mēs runājam par likuma normām, likumā ir jābūt arī pilnai skaidrībai par to, kas ir dabīga ģimene. Ja mēs vadītos pēc Satversmes, tad dabīga ģimene ir savienība starp vīrieti un sievieti, un tad sanāk tā, ka viena vecāka ģimene vai ģimene, kur bērnus audzina mamma ar savu māti, tātad divas sievietes - mamma un vecmāmiņa, ir nedabīga ģimene. Un līdz ar to sanāk tā, ka bāriņtiesas saskaņā ar jūsu piedāvātajiem grozījumiem atbalstīs tikai tās ģimenes, kurās šādu problēmu nav, bet vientuļā māte nesaņems palīdzību no bāriņtiesas. Un arī vecmāmiņa, kura audzina bērnus, tāpēc ka abi vecāki izbraukuši uz Īriju, nesaņems palīdzību no bāriņtiesas. Jūs gribat, lai bāriņtiesas palīdzētu tikai dabīgai ģimenei. Aicinu šo dīvaino priekšlikumu neatbalstīt. (Frakcijas VIENOTĪBA aplausi.)
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?... (Dep. I.Pimenovs pieteicies debatēt un rāda uz ekrānu: “Paskatieties!”) Piedošanu, debates bija slēgtas! (No zāles dep. A.Kaimiņš: “Ļaujiet runāt!”) Lūdzu, komisijas vārdā!
Komisijas vārdā vēlos norādīt, ka mēs tiešām ļoti daudz debatējām par šo priekšlikumu, tieši skaidrojot priekšlikuma autoriem, manuprāt, viņu nesaprasto situāciju, ka Latvijā ir vai nu ģimenes aprūpe, vai ārpusģimenes aprūpe. Un ar ģimeni tik tiešām saprot... kāda nu katram tā ģimene ir - ir ģimenes, kuras ir šķirtas, kur vai nu māmiņa bērnu audzina, vai arī tēvs... arī adopcija ir ģimenes aprūpe... arī vecvecāki. Arī tā ir ģimenes aprūpe! Un mēs šo ģimenes aprūpi nedalām... (No zāles dep. A.Kaimiņš: “Tas ir komisijas vārdā?!”) Es komisijas vārdā stāstu par to, ko mēs apsvērām. Jūs visi neesat bijuši komisijā, tāpēc man tiešām interesētu, lai jūs saprotat, par ko balsojat. Tātad šo ģimenes aprūpi nevajadzētu dalīt, jo arī bāriņtiesu pārstāvji norādīja komisijas sēdē, ka analizēt, vai šī ģimene ir dabiska vai daļēji dabiska... to būs ļoti grūti pateikt. Savukārt Civillikums runā par bioloģisko ģimeni, kas nav adopcijas ģimene, tā ka dabiska ģimene vispār kā juridisks jēdziens nepastāv. Otrs aspekts šim priekšlikumam, kas arī tika debatēts un kur arī Latvijas Pašvaldību savienības pārstāvji iesaistījās, ir naudas jautājums. Šis ir naudas jautājums tieši sociālajiem dienestiem, jo, protams, vajadzētu vairāk naudas attiecīgajās pašvaldībās, it īpaši lielākajās pašvaldībās, lai šos ģimenes apstākļus uzlabotu, jo tos var uzlabot bieži vien ar sociālajiem apstākļiem, citiem pat ar jaunu dzīvesvietu... tātad tiešām ar materiāli tehniskiem resursiem. Un mums būtu nevis deklaratīvas normas likumā jāiestrādā, bet sava griba jāīsteno tā, ka nauda būtu jānovirza šīm ģimenēm, bet šis priekšlikums to neparedz. Līdz ar to šis labi domātais, bet tikai daļēji saprastais priekšlikums, protams, neguva komisijas atbalstu, kolēģi!
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 23. - deputātu Liepiņa un Bites iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 40, atturas - 8. Priekšlikums nav atbalstīts.
24. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
25. - labklājības ministra Ulda Auguļa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
26. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
27. - labklājības ministra Ulda Auguļa priekšlikums, kas pilnveido regulējumu par bērna aizgādības tiesību pārtraukšanu, atņemšanu un atjaunošanu un kas paredz, ka bāriņtiesa, ierosinot lietu par bērna aizgādības tiesību pārtraukšanu vecākam, veic riska novērtēšanu (vecāka līdzatkarība, problēmas neatzīšana), informē vecāku par sekām un uzdod vecākam sadarbībā ar sociālo dienestu noteiktajā termiņā novērst bērna attīstībai nelabvēlīgos apstākļus. Ja vecāks noteiktajā termiņā kavējas novērst bērna attīstībai nelabvēlīgos apstākļus un bērna palikšana ģimenē var radīt draudus bērna dzīvībai un veselībai, tikai tādos gadījumos bāriņtiesa lemj par aizgādības tiesību pārtraukšanu vecākam un bērna šķiršanu no ģimenes. Un komisijā tas ir atbalstīts. Tātad pēc būtības te ir daudz, daudz pastiprinātāka kontrole un atbalsts ģimenei.
Deputāti atbalsta.
28. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
Dāmas un kungi! Šis priekšlikums paredz noteikt, ka gadījumos, kad bāriņtiesas amatpersona pieņem vienpersonisku lēmumu, apstākļi, kurus šī amatpersona atzinusi par bērna veselībai vai dzīvībai bīstamiem, kā arī notikumi lēmuma pieņemšanas brīdī fiksējami video, foto vai citā atbilstošā formā. Komisija un Saeima, atbalsot 22. - Juridiskās komisijas priekšlikumu -, jau ir atbalstījušas bāriņtiesas vispārējo tiesību papildināšanu ar tiesībām fotografēt, filmēt un iegūt skaņu ierakstus, ja bērna dzīves apstākļu pārbaudē atklājas, ka bērns atrodas veselībai un dzīvībai bīstamos apstākļos. Tomēr jāatzīst, ka tieši par bāriņtiesas amatpersonu pieņemtajiem vienpersoniskajiem lēmumiem sabiedrībā pastāv visvairāk diskusiju un šaubu... par to, vai šie lēmumi ir pieņemti atbilstoši bērna un ģimenes aizsardzības interesēm. Daļēji šīs šaubas un diskusijas gan sabiedrībā, gan strīda gadījumā tiesā iespējams novērst, fiksējot bāriņtiesas amatpersonas konstatētos apstākļus, lai vēlāk ar tiem varētu iepazīties gan personu pārstāvji, gan, protams, arī tiesa. Priekšlikums neprasa būtiskus finanšu līdzekļus, jo digitāla fiksācija šobrīd ir iespējama ar gandrīz jebkuru telefona aparātu. Tāpēc īpašas aparatūras iepirkšana šīm vajadzībām pēc būtības nav nepieciešama. Diskusijās Juridiskajā komisijā izskanēja arguments, ka ir iespējama tik draudīga situācija, kurā bāriņtiesas amatpersona ir spiesta bēgt kopā ar bērnu, un šādā situācijā nebūšot iespējams veikt jebkādu fiksāciju. Jāsaka, pat šādā kritiskā situācijā, ja ierīce, piemēram, mobilais telefons, ir ieslēgta video vai audio režīmā, tajā būs saglabājies vismaz audioieraksts, kas liecinās par šiem tiešām draudīgajiem apstākļiem. Priekšlikums tiek piedāvāts, lai pasargātu gan bērnus, gan viņu vecākus, gan arī pašas bāriņtiesas no nepiemērotiem un netaisnīgiem apvainojumiem un spekulācijām. Lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Jā. Komisijā arī par šo priekšlikumu daudz debatējām, un Viļuma kungs jau norādīja, ka mēs jau pieņēmām līdzīga satura priekšlikumu, ka pēc būtības vienmēr bāriņtiesa situāciju fiksē vai nu foto, vai video, vai skaņu ierakstā, lai šie pierādījumi būtu un lai tik tiešām varētu vērtēt konkrēto dzīves situāciju. Šis konkrētais pants, kurā ir piedāvāts šis priekšlikums, runā par bērna veselību vai dzīvību apdraudošiem apstākļiem, un tie tik tiešām ir īpaši gadījumi, kad uz vietas ir jāpieņem lēmums un to var pieņemt tikai vai nu bāriņtiesas priekšsēdētājs, vai priekšsēdētāja vietnieks, un vēlāk koleģiāli tad šis vienpersoniskais lēmums ir jāpārapstiprina. Ir secināts, ka, nekavējoši nerīkojoties, iespējams, bērna dzīvība vai veselība ir apdraudēta. Man, kolēģi, tiešām ir jāsaka, ka tādi gadījumi Latvijā ir, diemžēl ir, - tie paši pedofilijas gadījumi, kuros varbūt vajadzētu vispirms nevis skriet pēc fotoaparāta, bet gan bērnam palīdzēt un viņu tajā brīdī no šīs dzīvībai un veselībai bīstamās situācijas atbrīvot. Tāpēc uzlikt bāriņtiesai pienākumu vispirms nofotografēt un pārliecināties, vai fotogrāfija ir gana labi uzņemta, un tikai pēc tam rīkoties - tas, manuprāt, būtu liekulīgi. Komisija uzskatīja, ka šis priekšlikums nav atbalstāms, bet, protams, tā ir atbalstījusi visu šo ierīču lietošanu, kā jau jūs, godātie kolēģi, to atbalstījāt vienā no iepriekšējiem priekšlikumiem. Tāpēc komisijas vārdā aicinu šo priekšlikumu noraidīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 28. - deputātu Liepiņa un Bites iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 26, pret - 40, atturas - 13. Priekšlikums nav atbalstīts.
29. - labklājības ministra Auguļa priekšlikums, kurš tātad nule šo mūsu diskusiju papildina tieši ar uzlabojumu regulējumā par vienpersonisku lēmuma pieņemšanu, proti, pirms šī vienpersoniskā lēmuma pieņemšanas par bērna šķiršanu no ģimenes bāriņtiesa primāri izvērtē iespējas novērst dzīvības un veselības apdraudējumu bērnam, paliekot ģimenē, un, ja to nav iespējams novērst ar bērna tiesības mazāk ierobežojošiem līdzekļiem uzaugt ģimenē, tikai tad tā var lemt par bērna šķiršanu no ģimenes. Tātad ir paredzēta šī trepveida lēmuma pieņemšana, vērtējot, lai pēc būtības ne bērnam, ne ģimenei nebūtu nekāda papildu sloga - tātad vispirms novēršot šo veselībai vai dzīvībai bīstamo apdraudējumu. Un tas komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
30. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Igoram Pimenovam.
Labdien, cienījamās deputātes, godātie deputāti! Sabiedrībā ir liela daļa mūsu iedzīvotāju, kuri nav apmierināti ar to, kā darbojas juvenālās justīcijas iestādes, proti, bāriņtiesas. Šī neapmierinātība dažreiz izpaužas ar protestiem, ar piketiem. Jāatzīst, ka šī neapmierinātība ļoti bieži izpaužas ļoti populistiski, kas mūs tracina, un es to arī saprotu. Bet, no otras puses, ir jāatzīst, ka pastāv problēma. Un tas, ka neapmierinātība nenorimst, bet turpina attīstīties, liecina par to, ka dažreiz bāriņtiesas lēmumi ir formāli un patiesībā nodara vairāk ļaunuma nekā labuma, kā ir iecerēts šajā likumā un arī iekļauts bāriņtiesas kompetencē. Arī atzīstu, ka ļoti bieži bērns ir jāizņem no ģimenes - no tām ģimenēm, kur bērnu pazemo, sit, vispār neaudzina, bet drīzāk labi, ka vispār baro... Un tas ir ļoti nopietns izaicinājums mūsu sabiedrībai, ne tikai konkrētajam bērnam. Problēma pastāv. Nepieciešams tomēr nodrošināt tādus noteikumus, kas līdzsvarotu šo neapmierinātību un nepieciešamību aizsargāt bērna tiesības. Es kā deputāts saņemu no mūsu... no Latvijai piederīgajām personām sūdzības, kuras gandrīz kā... dažreiz kā kliedzieni nāk no ārvalstīm, kur mīt mūsu līdzpilsoņi, tieši tāpēc, ka tajās valstīs juvenālās justīcijas iestādes dažreiz ļoti skarbi izturas pret ģimenēm un pret bērnu vecākiem. Mēs pieprasām, lai tomēr šīs... šie konkrētie gadījumi tiktu pārcelti Latvijas augsnē, Latvijas jurisdikcijā, lai tieši mūsu likumdošanas ietvaros varētu aizsargāt mūsu līdzpilsoņu intereses, un mums jārīkojas, lai nepadarītu tā, ka, pārceļot šīs lietas uz Latvijas augsni, mēs atkal sadurtos ar līdzīgām problēmām, ar kurām viņi bija sadūrušies ārzemēs. Mums jānodrošina likumdošana šeit, Latvijā, kas būtu taisnīga. Es uzskatu, ka 30.priekšlikumā konkrētais noteikums... priekšnoteikums ir laba prasība, kas līdzsvarotu šīs divas nepieciešamības, par kurām mēs tagad runājam. No vienas puses, darbojas ļoti spēcīga valsts institūcija, bet, no otras puses, ir paredzēts, ka, pirms bērnu izņemt no ģimenes, ir jāsniedz atbalsts ģimenei. Un pārliecināties, ka šis darbs, ar kuru nodarbojas bāriņtiesa, devis savus rezultātus, - tas ir ļoti svarīgi. Un līdz ar to, no vienas puses, bērna tiesības būs aizsargātas, un, no otras puses, mēs pasargāsim iespējas ģimenei pilnveidoties, mainīties, lai ļautu tai turpināt audzināt savu bērnu. Tas ir ļoti svarīgi! Atcerēsimies, ka neviens, tikai ģimene varēs labāk audzināt savu bērnu, ja tiešām ģimene to vēlas darīt. Viss pārējais ir pareizi. Un es līdz ar to domāju, ka šis konkrētais priekšlikums, kuru ir izvirzījuši deputāti Liepiņš un Bite un par kuru mēs šeit runājam no tribīnes, un par kuru uzstājās deputāts Viļums, ir jāatbalsta. Es lūdzu ieklausīties šajā konkrētajā priekšlikumā izvirzītajā priekšnosacījumā. Tas tiešām nodrošina šo līdzsvaru starp sabiedrības un konkrētas ģimenes vajadzībām. Paldies.
Paldies. Līdz ar to debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams par šo priekšlikumu?
Jā. Godātie kolēģi! Tik tiešām bāriņtiesās problēmas pastāv, un gan medijos mēs īpaši daudz redzam, gan arī komisija saņem informāciju par problēmām Rīgas pašvaldības izveidotajā bāriņtiesā. Un Juridiskā komisija ir vērsusies tieši ar vēstulēm, lai Rīgas bāriņtiesu īpašāk uzraudzītu, jo gluži vienkārši Rīgā ir liela pašvaldība, un līdz ar to šajā bāriņtiesā ir ļoti daudz šādu gadījumu. Gan Valsts bērna tiesību aizsardzības centrs, gan Labklājības ministrija atzīst, ka Rīgas domes izveidotajā bāriņtiesā problēmas ir. Tiešām šie... šis un virkne citu priekšlikumu ir vērsti uz to, lai mēs pastiprinātu gan bāriņtiesu kvalitāti, gan uzraudzību. Un tā ir Juridiskās komisijas vienbalsīga apņemšanās - to darīt, šeit strādājot pie priekšlikumiem gan otrajā lasījumā, gan arī trešajā lasījumā. Tāpēc arī tika izveidota tā manis iepriekš pieminētā darba grupa, kur ir gan ministrijas, gan policija, gan pašvaldību iestādes, gan nevalstiskās organizācijas, lai tiešām rastu to - visiem iespējami labāko risinājumu. Taču šis konkrētais priekšlikums pēc būtības neko nerisina. Šis konkrētais priekšlikums pantā par vienpersoniska lēmuma pieņemšanas sekām... ka tad, kad šis vienpersoniskais lēmums ir pieņemts... Šobrīd likums pasaka, ka ar ģimeni ir jāstrādā, ģimenei ir jāpalīdz un ģimenei šie apstākļi ir jāuzlabo. Bet priekšlikuma iesniedzēji tā kā vārdus “pēc tam” aizstāj ar vārdiem “pirms tam”. Un mēs komisijā ļoti daudz runājām par to, ka pēc būtības un arī no juridiskās tehnikas viedokļa īsti šis priekšlikums nebūtu atbalstāms, un komisija to neatbalstīja.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 30. - deputātu Liepiņa un Bites iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 31, pret - 39, atturas - 8. Priekšlikums nav atbalstīts.
31. - labklājības ministra Ulda Auguļa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
32. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas paredz, ka bāriņtiesas sēdes tiek fiksētas protokolā un tajās ir tiesības izmantot skaņu ierakstu. Tas komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
33. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas paredz pašvaldības domes pienākumu nodrošināt juridisko atbalstu lēmuma sagatavošanā, “ja bāriņtiesas sastāvā nav ievēlēta persona, kurai ir augstākā izglītība tiesību zinātnē un jurista kvalifikācija”. Kā jau es iepriekš teicu, tātad mēs, komisija, tiešām vēlamies bāriņtiesu darbu sakārtot. Un šis priekšlikums ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
34. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
35. - labklājības ministra Auguļa priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
36. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kas paredz noteikt kārtību, kādā tiek nodrošināta lēmuma, ar kuru bērnu šķir no vecāka, aizbildņa, audžuģimenes, izpilde (izņemot vienpersoniskā bāriņtiesas lēmuma izpildi). Tas komisijā ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
37. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
38. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 39., 40. un 41.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
39. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
40. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
41. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
42. - Juridiskās komisijas priekšlikums, kurš paredz papildināt šo likumu ar tiesību normu, kas nosaka, ka, ja nevar nodrošināt pietiekamu personu skaitu, kas var nodrošināt lemtspējīgu bāriņtiesas sastāvu, tad bāriņtiesa šajā likumā noteikto uzdevumu izpildē sadarbojas ar citu bāriņtiesu. Te ir domāts tieši par mazākām pašvaldībām, kur varbūt šo kvalificēto bāriņtiesu darbinieku ir mazāk, lai būtu iespēja kvalitatīvi pieņemt lēmumu. Juridiskajā komisijā tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
43. - redakcionāla rakstura Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
44. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 45. un 46.priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
45. - Juridiskā biroja redakcionāla rakstura priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
Arīdzan 46. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
47. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
48. - pašas Juridiskās komisijas priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
49. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
50. - labklājības ministra Auguļa kunga priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Un līdz ar to šeit pie pārejas noteikumiem, iepriekšējos priekšlikumus neatbalstot, Juridiskā komisija ir izveidojusi 51.priekšlikumu kā savu priekšlikumu, paredzot noteikt pārejas perioda tiesību normas un izvirzot šīs jaunās prasības, lai bāriņtiesu locekļiem pirms amata ieņemšanas būtu arī pietiekams laiks, kad sagatavoties. Tāpat varētu ieviest arī ar profesionālās ētikas principiem saistītas tiesību normas, noteikt fotografēšanas, filmēšanas un skaņu ierakstu iegūšanas, glabāšanas un publiskošanas kārtību, kas būtu jāizstrādā Ministru kabinetam, lai šī prakse veidotos vienveidīgi. Tas ir komisijā atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi priekšlikumi, kas ir saņemti un iestrādāti uz otro lasījumu, ir izskatīti šeit, Saeimas sēdē. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Bāriņtiesu likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Arī šim saistītajam likumprojektam Juridiskā komisija lūdz noteikt mēnesi, proti, šā gada 10.jūliju.
Līdz ar to priekšlikumi ir iesniedzami līdz šā gada 10.jūlijam. Paldies. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Civilprocesa likumā”, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Lībiņa-Egnere.
Kolēģi, šis ir trešais likumprojekts, kas saistīts ar šo ļoti nozīmīgo jomu - ar bērnu tiesību aizsardzību. 1. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
2. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
3. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
4. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
5. - Juridiskā biroja redakcionāla rakstura priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
6. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 7., 8. un 9.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
7. - Juridiskā biroja priekšlikums. Redakcionāla rakstura. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
8. - arīdzan redakcionāla rakstura Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
9. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
10. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
11. - Juridiskā biroja redakcionāla rakstura priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
12. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
Dāmas un kungi! Civilprocesa likuma 12.priekšlikums paredz saglabāt pastāvošo kārtību to lietu izskatīšanā tiesā, kuras izriet no aizgādības un saskarsmes tiesībām. Proti, neatkarīgi no tā, kurš cēlis prasību, šādas lietas būtu izskatāmas, piedaloties visām iesaistītajām pusēm, un, ja atbildētājs bez attaisnojoša iemesla uz tiesas sēdi neierodas, viņš atvedams uz tiesu piespiedu kārtā. Ministrijas iesniegtais piedāvājums, kuru uzskatām par nepamatotu, paredz noteikt īpašu kārtību gadījumiem, kad pieteikumu iesniegusi bāriņtiesa. Šādos gadījumos lietu varētu skatīt bez atbildētāja piedalīšanās, ja viņš noteiktajā kārtībā ir aicināts uz tiesu, bet nav ieradies. Nav pamatoti bāriņtiesai kā valsts varu īstenojošai institūcijai noteikt īpašus atvieglojumus un priekšrocības lietu izskatīšanā, vienlaikus nostādot privātpersonu nelabvēlīgākā pozīcijā un pasliktinot tās iespējas aizstāvēt savas tiesības. Aizgādības tiesību atņemšana ir pietiekami būtisks personas tiesību ierobežojums, turklāt šāds lēmums visos gadījumos skar arī bērna intereses, tāpēc bāriņtiesa prasījumos par aizgādības tiesību atņemšanu uzskatāma par tādu pašu lietas dalībnieku kā citas personas līdzīgos prasījumos. Ja atbildētājs bez pamatota iemesla neierodas uz tiesas sēdi, tad līdzīgi kā citos gadījumos viņš meklējams un atvedams piespiedu kārtā. Lietas izskatīšana bez atbildētāja piedalīšanās būtu pieļaujama, ja meklēšana nav guvusi panākumus. Taču, ja šāds regulējums tiktu apsvērts, tas būtu jāattiecina uz visiem gadījumiem, ne tikai uz bāriņtiesas iesniegtajām prasībām, kā jau norādīju iepriekš. Piemēram, situācijā, kurā vecāki uz laiku devušies pelnīt savai ģimenei iztiku ārpus Latvijas, iespējams, ka bāriņtiesa iesniedz pieteikumu tiesā, tiesa nosūta pavēsti uz vecāku deklarēto dzīvesvietu. Vecāki diemžēl, protams, tajā neatrodas un par tiesvedību nav informēti, un lieta tiek izskatīta aizmuguriski. Turklāt lietās, kuras izriet no aizgādības vai saskarsmes tiesībām, tiesai svarīgi novērtēt arī lietas dalībnieku personību; tas ir apgrūtinoši bez viņu klātbūtnes. Lūdzu neizcelt bāriņtiesu kā pārāku par citiem lietas dalībniekiem un atbalstīt šo priekšlikumu, paredzot bāriņtiesai tieši tādas pašas tiesības un pienākumus kā citām personām, kuras cēlušas šāda veida prasību tiesā. Paldies.
Paldies. Līdz ar to debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir skaidrojums?
Jā, godātie kolēģi, šī ir tiesību norma Civilprocesa likumā. Proti, tas ir instruments, ar ko tiesnesis lemj tiesu, un šī norma dod iespēju tiesnesim vērtēt visus lietas apstākļus, visus pierādījumus lietā. Un mēs Juridiskās komisijas sēdē uzklausījām tiesnešus par praktiskām problēmām. Un šajā priekšlikumā, ko ir iepriekš piedāvājis tieslietu ministrs, ir tiesības... ļaujot, ka tiesa var lemt, ja persona neattaisnojošu iemeslu dēļ neierodas... Tiesa var! Līdz ar to tiesa vienmēr vērtēs, kāpēc, cik reizes ir aicināts, kādā veidā ir aicināts, vai vispār ir zināma kaut kāda informācija par to, vai šis viens vecāks vai abi vecāki par bērnu rūpējas, kad viņi pēdējo reizi ir redzēti. Iespējams, ka šis vecāks ir uzturlīdzekļu nemaksātāju sarakstā desmit gadus, vispār par bērnu nerūpējas, bet šo jautājumu par bērna aizgādību nav iespējams atrisināt (Sēdes vadītāja noklaudzina ar āmuru.) tikai tādēļ vien, ka tiesnesim pat nav šo procesuālo tiesību vērtēt šo jautājumu. Šeit īpašos, atsevišķos gadījumos, kad bāriņtiesa to lūdz, tiesnesis var vērtēt. Bāriņtiesa nav nostādīta uz kaut kāda augstāka podesta vai kā citādi... Bāriņtiesa gluži vienkārši lūdz tiesnesim vērtēt visus lietas apstākļus, un tiesnesis būs tas, kas pieņems lēmumu. Šie tiesnešu lēmumi ir pārsūdzami; Latvijā ir trīs instances, tātad katrai šādai lietai, ja kāda no pusēm nepiekrīt tiesneša pieņemtajam lēmumam. Tāpēc Civilprocesa likumā paredzēt šādu procesuālo normu, ka ir iespējamas situācijas, kad ļaunprātīgi tiek vilcināta tiesa un šis bērniņš paliek ar katru tiesas sēdi vecāks... nu, viņam kaut kādā ziņā šī jautājuma neskaidrība un neatrisināšana noteikti nenāk par labu. Manuprāt un komisijasprāt (jo šis priekšlikums nav atbalstīts), civilprocesā šī norma ir nepieciešama, un komisijas vārdā es aicinu šo priekšlikumu neatbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 12. - deputātu Liepiņa un Bites iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 32, pret - 37, atturas - 9. Priekšlikums nav atbalstīts.
13. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums, kurš paredz, ka, izskatot lietas, kas izriet no aizgādības vai saskarsmes tiesībām, tiesa papildus citiem apstākļiem ņem vērā visus gadījumus, kad tā persona, kura vēlas izlietot aizgādības vai saskarsmes tiesību, lietojusi vardarbību pret bērnu vai pret bērna vecāku. Izskatot lietas, kas izriet no aizgādības tiesībām, tiesa papildus citiem apstākļiem ņem vērā tiesas noteiktās saskarsmes tiesības izmantošanas kārtības pārkāpumus. Un šīs normas saturs ir pārņemts no Eiropas Padomes Konvencijas par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu. Šis priekšlikums komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta. Paldies. Tālāko likumprojekta izskatīšanu turpināsim pēc pārtraukuma. Ir pienācis laiks pārtraukumam. Līdz ar to mums ir jāreģistrējas. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Informēju jūs, godātie kolēģi, ka vakar 45 gadu jubileju svinēja deputāts Armands Krauze, un Saeimas vārdā mēs viņu sveicam! (Aplausi. No zāles dep. A.Bērziņš: “Bankets! Bankets!”) Kamēr tiek gatavoti reģistrācijas rezultāti, vārds paziņojumam deputātam Kārlim Šadurskim.
Godātie Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas locekļi! Aicinu jūs uz īsu sēdi Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas telpās pēc 5 minūtēm.
Vārds paziņojumam deputātam Gaidim Bērziņam.
Godājamie Juridiskās komisijas locekļi! Atgādinu, ka Juridiskās komisijas sēde notiks pēc 5 minūtēm.
Vārds reģistrācijas rezultātu nolasīšanai Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim.
Paldies. Šobrīd, kolēģi, nav reģistrējušies: Sergejs Dolgopolovs, Jānis Dombrava, Andrejs Elksniņš, Ojārs Ēriks Kalniņš, Andrejs Klementjevs, Ivans Klementjevs, Kārlis Krēsliņš, Romāns Mežeckis... ir, Sergejs Potapkins, Artis Rasmanis, Romualds Ražuks, Juris Vectirāns, Dzintars Zaķis. (No zāles dep. A.Kaimiņš: “Dainis Liepiņš! Bet Dainis būs!”)
Paldies. Pārtraukums līdz pulksten 11.00. (Pārtraukums.)
Kolēģi! Aicinu ieņemt vietas Sēžu zālē! Turpinām Saeimas sēdi. Darba kārtībā likumprojekts “Grozījumi Civilprocesa likumā”. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Lībiņa-Egnere.
Cienījamās kolēģes, godātie kolēģi! Mēs paguvām izskatīt pirmos 13 priekšlikumus. Turpināšu ziņot. 14. - tieslietu ministra Dzintara Rasnača priekšlikums, kas ir redakcionāla rakstura. Ir atbalstīts komisijā.
Deputāti atbalsta.
15. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
16. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
17. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
18. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
Dāmas un kungi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Civilprocesa likumā”. 18.priekšlikums. Tas ir saistīts ar 3. un 4.priekšlikumu, kurus Juridiskā komisija un Saeima jau ir atbalstījusi citā, pirms brīža izskatītajā, likumprojektā, tātad likumprojektā “Grozījumi Civillikumā”. Sākotnēji iesniegtais ministrijas piedāvājums paredzēja noteikt, ka vecākiem tiek pārtrauktas aizgādības tiesības jeb, tautas valodā runājot, atņemts bērns, ja vecāks nepilda tiesas nolēmumu lietā, kas izriet no aizgādības vai saskarsmes tiesībām. Nenoliedzot to, ka spēkā stājušies tiesas spriedumi ir izpildāmi, lietojot arī dažādus piespiedu mehānismus, bērna izmantošana šāda piespiešanas instrumenta lomā ir neētiska un gan morāli, gan juridiski nepieņemama, jo situācijā, kurā vecāks nepilda tiesas spriedumu, par sava vecāka prettiesisko rīcību tiek sodīts arī bērns. Juridiskajā komisijā izskanēja arguments, ka Augstākā tiesa vienā konkrētā lietā jau ir taisījusi šāda veida spriedumu. Taču viens spriedums, kas balstīts uz konkrētās lietas konkrētajiem faktiskajiem apstākļiem un pierādījumiem, nekādā mērā neuzliek likumdevējam pienākumu mainīt visu likumu. Tieši otrādi! Likumi ir veids, kādā likumdevējs leģitīmi un atbilstoši valsts varas dalīšanas principiem var ietekmēt tiesu varu un nepieļaut šādu spriedumu atkārtošanos. Tā kā minētā soda veida izslēgšanu komisija un arī Saeima jau ir atbalstījusi materiālajās tiesību normās, nav nekāda pamata to saglabāt procesuālajās tiesību normās. Tāpēc lūdzu atbalstīt šo priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Turpinām debates. Vārds deputātam Gaidim Bērziņam.
Cienījamā Saeimas priekšsēdētāja! Godātie kolēģi! Tik tiešām Saeima ir atbalstījusi grozījumus Civillikumā (3. un 4.priekšlikums), taču šķiet, ka kolēģis Viļuma kungs nav iepazinies ar pašreiz spēkā esošo regulējumu, kas ir noteikts Civillikuma 203.pantā. Proti, tur ir runa par to, ka aizgādības tiesības vecākam tiek pārtrauktas, ja bāriņtiesa atzīst, ka vecāks ļaunprātīgi izmanto savas tiesības. Tātad šajā gadījumā, ja mēs runājam par tiesu nolēmumu neizpildi, droši vien ir arī jautājums par, iespējams, kādu ļaunprātīgu rīcību, un, manuprāt, šī norma faktiski ir attiecināma arī uz šādām situācijām. Līdz ar to nekādu pretrunu šeit nav. Lūgums atbalstīt komisijas pozīciju. Paldies.
Paldies. Līdz ar to debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Jā. Komisijas vārdā varu atzīt, ka mēs tiešām ļoti daudz debatējām arī par šo priekšlikumu: uzklausījām Bērnu tiesību aizsardzības centru, pašas bāriņtiesas, Labklājības ministriju, nevalstiskās organizācijas un arī lēmām, ka arī pie procesuālā regulējuma mēs noteikti trešajā lasījumā vēl atgriezīsimies, un, iespējams, šis regulējums būs jāpapildina. Bet tas noteikti nebūs jāizslēdz pilnībā, kā to lūdz darīt šī priekšlikuma autori. Komisijas vārdā aicinu neatbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 18. - deputātu Liepiņa un Bites iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 29, pret - 28, atturas - 10. Priekšlikums nav atbalstīts.
19. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums, kurš paredz tiesai iespēju lietas izskatīšanā pieaicināt psihologu arī pēc savas iniciatīvas, ja tiesa to uzskata par nepieciešamu. Komisija šādu priekšlikumu ir atbalstījusi.
Deputāti piekrīt.
20. - tieslietu ministra Rasnača priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 21. un 22.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
21. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
22. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
23. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
24. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Uzsākam debates. Vārds deputātam Jurim Viļumam.
Dāmas un kungi! Šodien pēdējo reizi apgrūtināšu jūsu uzmanību. Tātad - 24.priekšlikums. Tas paredz noteikt, ka, izlemjot jautājumu par adopciju, tiesa, ja uzskata to par nepieciešamu, var pieaicināt lietas izskatīšanā adoptējamo bērnu neatkarīgi no viņa vecuma. Ministrijas piedāvājums paredz vecuma ierobežojumu - 12 gadus - adoptējamā uzaicināšanai uz tiesas sēdi, pamatojot to ar citiem normatīvajiem aktiem, kuros šāds vecums ir paredzēts kā tāds, no kura bērna viedoklis ir nopietni vērā ņemams. Neapšaubot 12 gadu vecuma ierobežojuma nepieciešamību citos gadījumos, uzskatām, ka jautājums par adopciju, it īpaši tad, ja tā notiek uz ārvalstīm, ir pietiekami sensitīvs jautājums, lai dotu iespēju tiesai nepastarpināti uzklausīt vistiešāk iesaistītās personas - tātad bērna viedokli un kaut vai pavērot bērna izturēšanos un ķermeņa valodu, kas var norādīt uz to personu, ar kuru bērns patiešām jūtas drošs. Parasti ierobežojumi nepilngadīgām personām piedalīties tiesas sēdēs saistīti ar nepieciešamību pasargāt bērnus no traumām, ko var radīt tiesas sēdē notiekošais. Taču, izlemjot jautājumu par adopciju, bērnu traumējošām situācijām nevajadzētu rasties. Bērnam jābūt ieinteresētam un jāvēlas tikt adoptētam, pretējā gadījumā adopcija nav pieļaujama. Juridiskās komisijas sēdē Rīgas apgabaltiesas tiesnese atzina, ka gadījumā, ja bērna viedokļa uzklausīšanu prasītu konkrētās lietas apstākļi, tiesai, piemērojot tiesu principus, vajadzētu uzaicināt arī bērnu, kurš tajā brīdī vēl nav sasniedzis 12 gadu vecumu. Tāpēc aicinu apzināti neradīt situāciju, kurā tiesai varbūt jārīkojas pretēji rakstītajam likuma tekstam, un tāpēc ir nepieciešams atbalstīt šo 24.priekšlikumu. Paldies.
Paldies. Debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas ziņojams?
Jā, godātie kolēģi! Tas ir vispārējs princips tieši bērnu tiesību aizsardzībā, ka 12 gadi vispār tiek uzskatīts kā laiks, kad bērniņš ir psiholoģiski nobriedis tik tālu, lai varētu pats pilnībā apzināties un paust savu viedokli. Un arī līdz šim vecumam bērns vienmēr tiek uzklausīts neatkarīgi no tā, vai viņš ir varbūt divu, trīs, četru, piecu, sešu gadu vai citā vecumā. Viņš tiek uzklausīts kopā ar personām, kas viņam ir tuvas, vai psihologa klātbūtnē, lai noskaidrotu, atbilstoši viņa vecumam kā viņš izsakās, lai noskaidrotu, vai viņš ir “par” vai “pret” kādu jautājumu. Šie 12 gadi ir noteikti gan attiecībā uz adopciju, gan attiecībā uz aizgādību... ka bērniņam ir jāizlemj, pie kura no vecākiem viņš vēlas palikt... Tātad tas ir noteikts arī virknē citu materiālo tiesību normu. Komisijas sēdē mēs uzklausījām tiesnesi, kura atzina, ka tiesai ir iespēja piemērot vispārējo principu par tiešu uzklausīšanas pienākumu. Latvijas tiesību sistēmā kā romāņu-ģermāņu tiesību sistēmā tas nav nekas jauns, Viļuma kungs, ka tiek piemēroti vispārējie tiesību principi. Taču mēs vispārējo principu... tādu “labu” gadījumu dēļ tagad neuzliekam par pienākumu visiem bērniem nākt uz tiesas sēdi, jo šādu problēmu nav. Praksē mēs nepārliecinājāmies, ka būtu problēmas... ka kāds vienpadsmitgadīgs vai desmitgadīgs bērns tāpēc, ka netiktu uzklausīts, būtu adoptēts pret viņa gribu, jo, kā jau es teicu, bērns tiek uzklausīts, viņa griba tiek noskaidrota atbilstoši viņa brieduma pakāpei. Līdz ar to komisija šo priekšlikumu neatbalstīja. Aicinu neatbalstīt.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par 24. - deputātu Liepiņa un Bites iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 25, pret - 35, atturas - 13. Priekšlikums nav atbalstīts.
25. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
26. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
27. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
28. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
29. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
30. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
31. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
32. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
33. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
34. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 35.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
35. - atbildīgās komisijas, Juridiskās komisijas, priekšlikums, kurš precizē kārtību, kādā jārīkojas tiesu izpildītājam, ja viņš netiek ielaists telpās, par kurām ir ziņas, ka tajās atrodas bērns. Komisijā tas ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
36. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
37. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 38.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
38. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
39. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 40.priekšlikumā.
Deputāti atbalsta.
40. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
41. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
42. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 43.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
43. - Juridiskā biroja priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
44. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
45. - Juridiskā biroja priekšlikums. Daļēji atbalstīts, iekļauts 46.priekšlikumā.
Deputāti piekrīt.
46. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
47. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti piekrīt.
48. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
49. - Juridiskās komisijas priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Un pēdējais ir 50. - deputātu Liepiņa un Bites priekšlikums. Nav atbalstīts.
Deputāti neiebilst.
Līdz ar to esam izskatījuši visus uz otro lasījumu iesniegtos priekšlikumus. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Civilprocesa likumā” atbalstīšanu otrajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Paldies, kolēģi! Arī šim likumprojektam aicinām iesniegt priekšlikumus līdz šā gada 10.jūlijam.
Paldies. Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 10.jūlijam. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījums likumā “Par atjaunotā Latvijas Republikas 1937.gada Civillikuma ģimenes tiesību daļas spēkā stāšanās laiku un kārtību””, otrais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Inese Lībiņa-Egnere.
Jā, visbeidzot, kolēģi, noslēdzošais likumprojekts šajos ar bērnu tiesību aizsardzību saistītajos četros likumprojektos. 1.priekšlikums šajā likumprojektā ir no Juridiskā biroja. Ir atbalstīts. (No zāles: “Balsot!”)
Deputāti lūdz balsojumu. Lūdzu zvanu! Balsosim par 1. - Juridiskā biroja iesniegto priekšlikumu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 66, pret - 9, atturas - 1. Priekšlikums ir atbalstīts.
2. - Juridiskā biroja priekšlikums. Ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
3. - Juridiskā biroja priekšlikums. Arī ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Līdz ar to visi šie redakcionāla rakstura priekšlikumi ir izskatīti. Aicinu atbalstīt likumprojektu otrajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojektu “Grozījumi likumā “Par atjaunotā Latvijas Republikas 1937.gada Civillikuma ģimenes tiesību daļas spēkā stāšanās laiku un kārtību””! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret un atturas - nav. Likumprojekts otrajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu trešajam lasījumam.
Šā gada 10.jūlijs.
Paldies. Līdz ar to priekšlikumi ir iesniedzami līdz šā gada 10.jūlijam. Paldies. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījums Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” (Nr.222/Lp12), pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Jūlija Stepaņenko.
Cienītā Saeimas priekšsēdētāja, godātie kolēģi! Saeimas Juridiskā komisija ir sagatavojusi izskatīšanai pirmajā lasījumā četras dažādas likumprojektu grupas grozījumiem Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā. Pirmais likumprojekts (Nr.222/Lp12) paredz vienkārši terminoloģisku precizējumu 166.6 panta pirmajā daļā “Grāmatvedības pārskata iesniegšanas statistiskās informācijas noteikumu neievērošana”. Šis pants tiek papildināts ar gada pārskata precizējumu. Tas ir nepieciešams Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas grozījumu izpildei. Komisija lūdz likumprojektu atbalstīt pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījums Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” (Nr.222/Lp12) atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 82, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš - 2015.gada 30.jūnijs.
Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 30.jūnijam. Paldies.
Otrais likumprojekts...
Vienu mirkli, Stepaņenko kundze! Tātad Saeimas Prezidijs kolēģus informē, ka ir saņemts deputāta Dzintara Zaķa iesniegums ar lūgumu piešķirt viņam neapmaksātu atvaļinājumu šā gada 11.jūnijā. Saeimas Prezidijs šādu atvaļinājumu ir piešķīris un par to informē Saeimu. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” (Nr.235/Lp12), pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Jūlija Stepaņenko.
Juridiskā komisija sagatavojusi šos grozījumus pirmajam lasījumam, un šie grozījumi paredz sodu par niršanai jūrā noteikto ierobežojumu un aizliegumu pārkāpumu. Komisijā bija diskusijas par šo likumprojektu, jo nav saņemts nevalstisko organizāciju saskaņojums šajā jautājumā, bet, neskatoties uz to, komisija lūdz atbalstīt šos grozījumus pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” (Nr.235/Lp12) atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 65, pret - nav, atturas - 16. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
Priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir 2015.gada 30.jūnijs.
Paldies. Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 30.jūnijam. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” (Nr.254/Lp12), pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Jūlija Stepaņenko.
Šie grozījumi paredz būtiski palielināt sodu par epidemioloģiskās drošības prasību pārkāpumiem. Juridiskā komisija lūdz atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” (Nr.254/Lp12) atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
2015.gada 30.jūnijs.
Paldies. Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 30.jūnijam. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” (Nr.268/Lp12), pirmais lasījums. Juridiskās komisijas vārdā - deputāte Jūlija Stepaņenko.
Šie grozījumi paredz to, ka atsevišķi pārkāpumi konkurences jomā turpmāk tiks skatīti Konkurences likuma ietvaros. Juridiskā komisija lūdz atbalstīt likumprojektu pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Latvijas Administratīvo pārkāpumu kodeksā” (Nr.268/Lp12) atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 83, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam.
2015.gada 30.jūnijs.
Paldies. Līdz ar to arī šim likumprojektam priekšlikumu iesniegšanas termiņš ir šā gada 30.jūnijs. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Edvards Smiltēns.
Kolēģi! Strādājam ar likumprojektu “Grozījumi Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā” pirmajā lasījumā. Nedaudz ieskicēšu likumprojekta mērķi. Likumprojekts ir izstrādāts, lai uzlabotu likuma regulējošo normu efektīvāku ieviešanu praksē un, veicot attiecīgus precizējumus, novērstu likumā konstatētās nepilnības. Izmaiņas skar tādu jautājumu kā koordinācijas institūcija un tās uzdevumi; ir precizēta tās kompetence. Precizēta arī likuma 24.panta pirmajā daļā minētās koordinācijas institūcijas konsultatīvās padomes kompetence. Likumprojektā tiek piedāvāti arī uzlabojumi informācijas publiskošanā kapitālsabiedrību valdes locekļu atalgojuma jautājumos un pilnvarojuma līgumu slēgšanā, kā arī kapitāla daļu pārdošanas jautājumos. Ņemot vērā to, ka komisijā šis likumprojekts ir atbalstīts un ka komisijā ir arī nobalsots par tā steidzamību, lūdzu jūs, kolēģi, piešķirt šim likumprojektam steidzamību.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 75, pret - 6, atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts ir atzīts par steidzamu. Uzsākam debates. Vārds deputātei Ingunai Sudrabai.
Labdien, cienījamie kolēģi! Frakcija “No sirds Latvijai” neatbalsta grozījumus Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā, jo mēs uzskatām, ka likumdevējam no izpildvaras ir jāprasa likumdevēja lēmumu savlaicīga un profesionāla izpilde, nevis jāpiekāpjas izpildvarai un likums jāpielāgo konkrētās iestādes vajadzībām, politisko spēku vēlmēm un savstarpējām vienošanām. Atgādināšu, ka Saeima pagājušā gada 16.oktobrī pieņēma likumu, kura mērķis ir veicināt publiskai personai piederošu kapitāla daļu un kapitālsabiedrību resursu efektīvu, racionālu un ekonomiski pamatotu izmantošanu un pārvaldību, kā arī labas kooperatīvās pārvaldības principu ievērošanu. Šis likums stājās spēkā tikai šā gada 1.janvārī, taču, pirmkārt, Ministru kabinets nenodrošināja savlaicīgu lēmuma pieņemšanu un tikai šā gada 26.maijā, tas ir, gandrīz trīs mēnešus vēlāk, nekā likumā noteikts, beidzot pieņēma lēmumu par valsts iestādi, kura pildīs valsts kapitālsabiedrību un kapitāla daļu pārvaldības koordinācijas institūcijas uzdevumus. Ministru kabinets šī gada 26.maijā pieņēma arī nelikumīgu rīkojumu, kas - pretēji likumam! - nosaka citu - trīs mēnešus vēlāku termiņu, kādā jāizstrādā Ministru kabineta noteikumi un jāsagatavo pirmais centralizētais publiskais pārskats Saeimai par valstij piederošajām kapitālsabiedrībām un kapitāla daļām par 2014.gadu. Mēs uzskatām, ka Saeimai nav jāpagarina šie termiņi, kā arī nav jāpaplašina pārejas noteikumi, atliekot vairāku uzdevumu un funkciju izpildi. Likumprojekta anotācijā ir teikts, ka sākotnēji nebija ņemts vērā tas, ka koordinācijas institūcijai būs jāpiesaista papildu personāls, tāpēc nepieciešams grozīt pārejas noteikumus, lai noteiktu, ka koordinācijas institūcijai uzreiz nav jānodrošina visu uzdevumu izpilde. Mūsuprāt, nav pieņemami, ka Saeima trīs lasījumos, pusotra gada laikā strādājot un uzklausot iesaistītās puses, bija pieņēmusi likumu, bet Ministru kabinets nebija rēķinājies ne ar papildu izdevumiem, ne ar likumā noteikto uzdevumu izpildei vajadzīgo papildu personālu. Otrkārt. Nav atbalstāma likumā noteiktās koordinācijas institūcijas un koordinācijas institūcijas padomes uzdevumu un funkciju pārskatīšana. Ar šiem grozījumiem tiek pilnībā izmainīta likumdevēju iecere par koordinācijas institūcijas konsultatīvās padomes lomu un atbildību. Mēs visi bijām liecinieki, ka Ministru kabinetam tikai pēc ilgstošām diskusijām izdevās panākt vienošanos, ka koordinācijas institūcijas uzdevumus veiks Pārresoru koordinācijas centrs. Tātad šobrīd ir noteikta iestāde, kas vērtē katras kapitālsabiedrības darbības stratēģijas atbilstību izvirzītajiem finanšu mērķiem un darbības finanšu rādītājiem, kā arī sniedz atzinumu Ministru kabinetam par valsts līdzdalības iegūšanu, saglabāšanu vai izbeigšanu noteiktā kapitālsabiedrībā. Tajā pašā laikā ar šiem grozījumiem tiek pilnībā mainīta koordinācijas institūcijas padomes loma. Tā izskatīs Pārresoru koordinācijas centra sagatavotos atzinumus un sniegs vērtējumu par tiem. Izklausās jau racionāli - padomē locekļi par darbu atlīdzību nesaņems, bet kā tagad izskatīsies lēmumu pieņemšana, pārvaldot kapitālsabiedrības? Mums nav pieņemama situācija, ka tā vietā, lai tiktu prasīts kvalitatīvs darbs no valsts kapitālsabiedrību vadītājiem un Pārresoru koordinācijas centra darbiniekiem, tiek radīts vēl viens lieks birokrātisks posms. Būs panākts kārtējais politiskais līdzsvars, nevis profesionāla, atbildīga un maza valsts pārvalde. Frakcija “No sirds Latvijai” neatbalsta šo grozījumu tālāku virzību, jo tie neatbilst likuma mērķim - veicināt kapitālsabiedrību efektīvu pārvaldību, un tie pilnīgi noteikti neveicina labas pārvaldības principu ievērošanu. Pateicos.
Paldies. Līdz ar to debates slēdzu. Vai komisijas vārdā ir kas piebilstams?
Komisijā šis likumprojekts ir atbalstīts, un es jūs lūdzu to atbalstīt pirmajā lasījumā.
Paldies. Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 67, pret - 13, atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam un izskatīšanas laiku Saeimas sēdē.
Konstruktīvus priekšlikumus gaidīsim līdz 15.jūnijam un izskatīsim likumprojektu Saeimas 18.jūnija sēdē.
Paldies. Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šā gada 15.jūnijam, un izskatīšana Saeimas sēdē šā gada 18.jūnijā. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi Būvniecības likumā”, pirmais lasījums. Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas vārdā - deputāts Ingmārs Līdaka.
Labdien, cienījamie kolēģi! Jūsu uzmanībai likumprojekts “Grozījumi Būvniecības likumā”. Šajos grozījumos tiek precizēts deleģējums sabiedrisko būvju būvniecības uzraudzībai. Jaunizveidotais Būvniecības valsts kontroles birojs no 1.jūlija pārņem to sabiedrisko būvju būvniecības uzraudzību, kuru būvēšanai būvatļaujas ir saņemtas pēc 2014.gada 1.oktobra. Lūdzu šim likumprojektam piešķirt steidzamību, jo 1.jūlijs ir pavisam, pavisam tuvu.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Būvniecības likumā” atzīšanu par steidzamu! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 79, pret un atturas - nav. Likumprojekts ir atzīts par steidzamu.
Lūdzu atbalstīt to arī pirmajā lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi Būvniecības likumā” atbalstīšanu pirmajā lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 78, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts pirmajā lasījumā ir atbalstīts. Lūdzu noteikt termiņu priekšlikumu iesniegšanai otrajam lasījumam un laiku, kad likumprojekts otrajā lasījumā izskatāms Saeimas sēdē.
Cienījamie kolēģi! Šis likumprojekts tika ļoti rūpīgi saskaņots ar Saeimas Juridisko biroju, un es domāju, ka mums 18.jūnijā jau tāpat būs daudz, ko darīt, tāpēc es lūdzu jūs tomēr šobrīd apstiprināt šo likumprojektu arī otrajā lasījumā, jo tik tiešām 1.jūlijs ir ļoti tuvu. Turklāt šī likumprojekta mērķis nav rosināt kaut kādu plašāku cita veida diskusiju par Būvniecības likuma kaut kādiem, nu, varbūt kļūdainiem uzstādījumiem.
Vai deputātiem nav iebildumu? (No zāles dep. I.Zariņš: “Ir!”) Ir iebildumi.
Skaidrs! Tātad priekšlikumu iesniegšanas termiņš otrajam lasījumam ir 11.jūnijs pulksten 11.38. (Starpsaucieni.)
Tātad priekšlikumi iesniedzami līdz 11.jūnija pulksten 11.38, un izskatīšana...
...un izskatīšana - Saeimas 18.jūnija sēdē.
Un izskatīšana - Saeimas 18.jūnija sēdē. Ieslēdziet mikrofonu deputātam Zariņam!
Man ir cits priekšlikumu iesniegšanas termiņš - šīs pašas dienas... Tas jau ir pieņemts? Pēc procedūras vēl varēja runāt!
Varat!
Jā, man ir priekšlikums - šodien pulksten 11.45. (Starpsaucieni.)
Lūdzu, ieslēdziet mikrofonu deputātam Kaimiņam!
Hallo? (Zālē smiekli.)
Lūdzu, izslēdziet mikrofonu deputātam Kaimiņam!
Es atvainojos! Es gribētu pateikt...
Lūdzu, izslēdziet mikrofonu deputātam Kaimiņam! Mēs lemjam par priekšlikumu iesniegšanu. Tātad komisijas vārdā deputāts Ingmārs Līdaka vēlējās kaut ko piebilst? (Dep. A.Kaimiņa starpsaucieni: “Ieslēdziet man mikrofonu! Kas tas tāds bija? Kāpēc izslēdzāt man mikrofonu?! Ieslēdziet mikrofonu!”) Līdakas kungs!
Tā...
Līdakas kungs, lūdzu, komisijas vārdā!
Ja drīkst... Es ceru, ka būs iespēja vēl arī parunāt pa mikrofonu, Kaimiņa kungs! Raugiet, ko es lūgtu jūs apsvērt, cienījamie kolēģi... Raugiet, ja mēs gribam atrisināt vienu problēmu, kas patiešām nopietna... Mazu mirklīti, ja? Ja mēs gribam atrisināt vienu problēmu, tad mums tas ir jādara, jo 1.jūlijs ir pavisam tuvu! Un es iedomājos: kas notiktu, ja mēs noteiktu par priekšlikumu iesniegšanas termiņu, teiksim, nu, kaut vai pirmdienu? Es zinu, ka šajā Būvniecības likumā ir daudzas nepilnības. Pirmdien mēs saņemtu veselu strēķi priekšlikumu, kā šīs nepilnības labot. Protams, līdz 18.jūnijam mēs komisijā kvalitatīvi izskatīt šos priekšlikumus nespētu, un līdz ar to līdz 1.jūlijam, kad jāstājas šai normai spēkā, nekas netiktu izdarīts. Tāpēc es arī minēju šo ļoti, ļoti īso priekšlikumu iesniegšanas termiņu, kur arī lūdzu noteikt, lai tas ir pulksten 11.38... nu, jau pat pulksten 11.48, es atvainojos, būtu vēl sakarīgāk... Bet, nu, es vienkārši lūdzu nopietni pret šo lietu izturēties, lai mēs varētu mierīgi vienu darbiņu izdarīt. Paldies.
Paldies. Tātad ir minēti trīs priekšlikumu iesniegšanas termiņi: pulksten 11.38, pulksten 11.45 un pulksten 11.48. Mums ir jālemj par tālāko. Lūdzu zvanu! Balsosim par to, lai priekšlikumu iesniegšanas termiņu otrajam lasījumam likumprojektam “Grozījumi Būvniecības likumā” noteiktu līdz 11.jūnija pulksten 11.48! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 32, pret - 43, atturas - 3. Priekšlikums nav atbalstīts. Lūdzu zvanu! Balsosim par to, lai likumprojektam “Grozījumi Būvniecības likumā” uz otro lasījumu priekšlikumu iesniegšanas termiņš būtu šā gada 11.jūnijs pulksten 11.45! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 73, pret - 2, atturas - 3. Priekšlikums ir atbalstīts. (Dep. I.Līdaka smejas.) Līdz ar to priekšlikumi iesniedzami līdz šodienas... tātad 2015.gada 11.jūnija pulksten 11.45. Izskatīšana - Saeimas 18.jūnija sēdē. Paldies. Nākamais darba kārtības jautājums - likumprojekts “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām””, otrais lasījums. Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas vārdā - deputāts Edgars Putra.
Jā, kolēģi, skatām otrajā lasījumā grozījumus likumā “Par nodokļiem un nodevām”. Ir saņemts viens priekšlikums, kas faktiski ir papildinājums vienai regulai. Un šis ir Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas priekšlikums, kas komisijā ir atbalstīts.
Deputāti atbalsta.
Tādējādi esam izskatījuši visus priekšlikumus. Aicinu kolēģus atbalstīt likumprojektu otrajā, galīgajā, lasījumā.
Lūdzu zvanu! Balsosim par likumprojekta “Grozījumi likumā “Par nodokļiem un nodevām”” atbalstīšanu otrajā, galīgajā, lasījumā! Lūdzu balsošanas režīmu! Lūdzu rezultātu! Par - 85, pret un atturas - nav. Līdz ar to likumprojekts otrajā, galīgajā, lasījumā ir atbalstīts. Kolēģi, vēlos jūs informēt saistībā ar atbilžu sniegšanu uz deputātu jautājumiem. Tātad deputātu Zariņa, Agešina, Artūra Rubika, Tutina un Ribakova jautājums satiksmes ministram Anrijam Matīsam “Par “Rail Baltica” projekta ekonomisko pamatojumu un tā patieso ietekmi uz Latvijas tautsaimniecību”. Saņemta rakstveida atbilde, kura iesniedzējus neapmierina, bet ministrs šodien nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Saistībā ar deputātu Zariņa, Agešina, Urbanoviča, Tutina un Ribakova jautājumu Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai “Par esošās ģeopolitiskās situācijas ietekmi uz Latvijas tautsaimniecību”. Tas ir pāradresēts ekonomikas ministrei Danai Reizniecei-Ozolai. Saņemta atbilde, kas iesniedzējus neapmierina, bet ministre šodien nevar ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Saistībā ar deputātu Elksniņa, Zariņa, Zemļinska, Ādamsona un Ribakova jautājumu finanšu ministram Jānim Reiram “Par Valsts ieņēmumu dienesta pārbaudēm”. Ir saņemta atbilde, kura iesniedzējus neapmierina. Un ministrs šodien var ierasties uz atbildes sniegšanu. Saistībā ar deputātu Zariņa, Zemļinska, Nikonova, Zujeva un Tretjakas jautājumu ekonomikas ministrei Danai Reizniecei-Ozolai “Par drošības rezervju pakalpojuma sniegšanu valsts (Latvijas Republikas) naftas produktu rezervju izveidei”. Ir saņemta rakstveida atbilde, kas iesniedzējus neapmierina... Es atvainojos, tā iesniedzējus apmierina. Līdz ar to jautājums ir uzskatāms par atbildētu. Saistībā ar deputātu Urbanoviča, Potapkina, Zariņa, Agešina un Tutina jautājumu finanšu ministram Jānim Reiram “Par uzņēmumu ienākuma nodokļa avansa maksājumiem”. Saņemta rakstveida atbilde, kas iesniedzējus apmierina. Tātad jautājums uzskatāms par atbildētu. Saistībā ar deputātu Zariņa, Agešina, Tretjakas, Zujeva un Nikonova jautājumu Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai “Par AS “KVV “Liepājas metalurgs”””. Jautājums pāradresēts finanšu ministram Jānim Reiram. Saņemtā atbilde iesniedzējus neapmierina, un ministrs informē, ka var ierasties šodien uz atbildes sniegšanu mutvārdos. Saistībā ar deputātu Liepiņa, Kleinbergas, Šica, Bondara, Viļuma un Brīvera jautājumu Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai “Par valsts sadarbību ar SIA Prudentia Advisers” saņemta rakstveida atbilde, kas iesniedzējus neapmierina, bet Ministru prezidente nevar ierasties šodien uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Saistībā ar deputātu Elksniņa, Tutina, Agešina, Tretjakas un Dolgopolova jautājumu vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Kasparam Gerhardam “Par emisijas kvotām” saņemta rakstveida atbilde, kas iesniedzējus apmierina, un jautājums uzskatāms par atbildētu. Uz deputātu Elksniņa, Tutina, Agešina, Tretjakas un Dolgopolova jautājumu vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Kasparam Gerhardam “Par Eiropas Savienības fondu finansētajiem Daugavpils pilsētas domes projektiem” saņemta rakstveida atbilde, kas iesniedzējus apmierina, un jautājums uzskatāms par atbildētu. Deputātu Sudrabas, Baloža, Platpera, Meijas un Mežecka jautājums Ministru prezidentei Laimdotai Straujumai “Par Eiropas Komisijas 2015.gada 27.maija priekšlikuma projektu par patvēruma pieprasījuma iesniedzējiem” ir pāradresēts iekšlietu ministram Kozlovskim. Saņemta rakstveida atbilde, kas iesniedzējus neapmierina, un ministrs var ierasties šodien uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Uz deputātu Sudrabas, Baloža, Platpera, Meijas un Mežecka jautājumu zemkopības ministram Jānim Dūklavam “Par Latvijas produkcijas eksportu” saņemta rakstveida atbilde, kas iesniedzējus neapmierina, un ministrs informē, ka var ierasties šodien uz mutvārdu atbildes sniegšanu. Uz deputātu Elksniņa, Agešina, Tretjakas, Tutina un Nikonova jautājumu finanšu ministram Jānim Reiram “Par Valsts ieņēmumu dienesta darbību” saņemta rakstveida atbilde, kas iesniedzējus neapmierina, un ministrs informē, ka var ierasties uz mutvārdu atbildes sniegšanu šodien. Uz deputātu Sudrabas, Šimfas, Meijas, Baloža un Kūtra jautājumu veselības ministram Guntim Belēvičam “Par diabēta pacientu aprūpes organizēšanu un finansējuma nodrošināšanu” saņemta rakstveida atbilde, kas iesniedzējus apmierina, un jautājums uzskatāms par atbildētu. Esam saņēmuši deputātu Ivanovas-Jevsejevas, Agešina, Cileviča, Zemļinska un Tutina iesniegtu jautājumu vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Kasparam Gerhardam “Par Eiropas Savienības fondu finansētajiem projektiem Daugavpils pilsētā” un nododam to vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministram Kasparam Gerhardam atbildes sniegšanai. Ir saņemts deputātu Sudrabas, Meijas, Šimfas, Kūtra un Baloža jautājums iekšlietu ministram Rihardam Kozlovskim “Par apsardzes darbību”, un tas tiek nodots iekšlietu ministram Rihardam Kozlovskim atbildes sniegšanai. Līdz ar to, kolēģi, gribu jūs informēt, ka arī sēdes darba kārtība ir izskatīta, un mums ir jāreģistrējas. Lūdzu zvanu! Lūdzu deputātu klātbūtnes reģistrācijas režīmu! Kamēr tiek gatavoti reģistrācijas rezultāti, vēlos jūs informēt, ka rīt, 12.jūnijā, pulksten 13.00 Saeimā sveiksim mācībās sekmīgākos jaunos basketbolistus un labākos trenerus un tiesnešus. Visi deputāti, kuri vēlas šo pasākumu apmeklēt, ir laipni aicināti. Kamēr tiek gatavoti reģistrācijas rezultāti, vārds paziņojumam deputātam Kārlim Šadurskim.
Godātie Budžeta un finanšu (nodokļu) komisijas locekļi! Aicinu jūs uz komisijas sēdi pulksten 12.15, jo mums ir jāizskata jautājums par samazināto PVN likmi apkurei.
Vārds paziņojumam deputātei Silvijai Šimfai.
Godātie kolēģi! Pulksten 12.30 mūsu komisijas telpās notiks Sociālo un darba lietu komisijas sēde. Ļoti lūdzu visus piedalīties komisijas sēdē! Paldies.
Reģistrācijas rezultātu nolasīšanai vārds Saeimas sekretāra biedram Gunāram Kūtrim.
Cienījamie kolēģi! Šobrīd nav reģistrējušies: Sergejs Dolgopolovs, Jānis Dombrava, Andrejs Elksniņš, Ojārs Ēriks Kalniņš, Andrejs Klementjevs, Ivans Klementjevs, Kārlis Krēsliņš, Sergejs Potapkins, Artis Rasmanis, Romualds Ražuks, Juris Vectirāns, Dzintars Zaķis un Mihails Zemļinskis... Zemļinskis ir.
Paldies. Līdz ar to Saeimas sēdi slēdzu.