Pyydän edustajia kokoontumaan Tuomiokirkkoon menoa varten Kansalliskirjaston edustalle tiistaina itsenäisyyspäivänä klo 11.40.
Ainoaan käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 3. asia. Edustaja Olli Rehn on eduskunnalle 21.11.2016 osoittamassaan kirjeessä pyytänyt vapautusta edustajantoimesta 1.2.2017 alkaen tultuaan valituksi Suomen Pankin johtokunnan jäsenen tehtävään. Puhemiesneuvosto puoltaa pyyntöä.
Osittain ainoaan, osittain toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 4. asia. Ensin päätetään ulkoasiainvaliokunnan mietinnön UaVM 10/2016 vp pohjalta ainoassa käsittelyssä sopimuksesta ja sitten toisessa käsittelyssä lakiehdotuksesta.
Arvoisa rouva puhemies! Kazakstanin parlamentin alahuoneen puhemies Nurlan Nigmatulin vieraili joitakin kuukausia sitten täällä Suomessa, ja itsellänikin oli kunnia kuulla hänen ajatuksiaan Suomen ja Kazakstanin ja myös EU:n välisistä suhteista. Tämä on siinä mielessä merkittävää, että Suomelle Kazakstan on suurimpia kauppakumppaneita Keski-Aasian maiden joukossa ja Kazakstanille EU on suurin kauppakumppani, kolmasosa Kazakstanin viennistä menee EU:hun. Suomihan viettää ensi vuonna 100-vuotisitsenäisyysjuhlallisuuksiaan, ja Kazakstan viettää tänä vuonna 25-vuotisitsenäisyysjuhlallisuuksiaan. Suomi myös osallistuu ensi kesänä Expo 2017 ‑tilaisuuteen Astanassa Kazakstanissa ja on sillä tavalla vahvasti mukana kaupankäynnissä tällä merkittävällä alueella. Lisäksi, arvoisa puhemies, Kazakstaniin liittyy hyvin vahvasti maan naapuruus Kiinan kanssa. Kazakstan on merkittävä valtio sillä reitillä, mille tulee niin sanottu uusi silkkitie eli reitti Kiinasta tuotteiden kuljettamiseksi maateitse Keski-Eurooppaan ja aina myös tänne Pohjois-Eurooppaan asti. Kun tähän yhdistetään meidän EU-jäsenyytemme ja Baltian linkki Suomeen sekä meriteitse että maateitse Via Baltican kautta, niin tämä yhteys Kazakstanin kanssa ja kaikkien näiden, jotka ovat tämän silkkitien varrella, on myös meille hyvin merkittävä. Pidän hyvin tärkeänä, että tämä asia etenee suunnitellusti ja nopealla aikataululla. [[Hälinää]]
Arvoisat edustajat, pyydän siirtämään muut keskustelut tuonne salin ulkopuolelle. Täällä on nyt seuraavana puhujavuorossa edustaja Skinnari.
Arvoisa puhemies! Keski-Aasia ja Kazakstan on niin Suomelle kuin koko Euroopallekin tärkeä kumppani. Käynnistimme eduskunnassa uuden ystävyysryhmän, Keski-Aasian ystävyysryhmän, juuri näistä syistä nykyisen ministeri Mykkäsen aloitteesta. Edustaja Elo nosti jo monta olennaista asiaa esille, mutta haluan vielä nostaa esille sen, että pitkäaikainen tavoitteemme lentoyhteydestä Helsingistä Astanaan, Kazakstanin pääkaupunkiin, on toteutumassa ja se samalla täydentää sitä laajaa lentoverkostoa, jota Finn-air nytkin jo ylläpitää. Samalla haluan sanoa, että kesäkuussa tuleva Astanan maailmannäyttely on iso haaste meille Suomelle mutta samalla mahdollisuus näyttää osaamistamme niin Kazakstanissa, Keski-Aasiassa kuin laajemminkin, ihan maailmanlaajuisesti.
Arvoisa puhemies! Suomen ulkopolitiikan johto on jo pitkään satsannut aika paljon tähän Kazakstan-yhteyteen, ja on luotu säännöllinen poliittinen kanssakäyminen. Presidentti Niinistö teki tärkeän valtiovierailun muutama vuosi sitten, ja sitä on seurannut sekä ministereiden vierailuja että myös eduskunnasta aktiivinen kanssakäyminen. On selvää, että taloudellisessa mielessä Kazakstan tarjoaa meille paljon mahdollisuuksia — on kysymys korkeasta teknologiasta, erityisesti ympäristöteknologiasta, myös kaivosteollisuudesta — ja toisinpäin sitten Kazakstan on myös kiinnostunut paitsi meidän tärkeistä vientituotteista myös meidän yhteiskuntamme keskeisistä rakennuspuista. Kun sanotaan, että talous on tärkeätä ja siinä on paljon käyttämättömiä mahdollisuuksia, me voimme olla tyytyväisiä, että ensi kesäkuussa avattava Finnairin uusi lentoyhteys tulee ilman muuta tiivistämään kanssakäymistä, ja Kazakstan muodostaa meille Keski-Aasiaan selvän sillanpääaseman. Tämä maailmannäyttely on sekin tärkeä asia. Olen iloinen siitä, että nykyinen hallitus on tehnyt päätöksen koota myös Suomen osasto tähän Astanan maailmannäyttelyyn. Varsinkin taloudellisesti vaikeina aikoina on merkitystä sillä, että olemme maailmalla läsnä. Kun talouspuolella asioissa on paljon mahdollisuuksia, yhtä tärkeätä on sanoa, että kanssakäymisessä meidän on tuotava esille myös kansalaisoikeuksiin ja kansalaisyhteiskunnan rakentamiseen liittyvät näkökohdat ja ihmisoikeusnäkökohdat. Vuoropuhelun täytyy olla laaja-alaista, ja myös eduskunnan on syytä tässä tuntea oma vastuunsa koko tämän kanssakäymisen ketjun edistämisessä.
Arvoisa rouva puhemies! Pidän tärkeänä sitä, että tätä Kazakstanin yhteistyötä kehitetään ja kumppanuutta tehostetaan. Vuonna 2012 minulla oli mahdollisuus osallistua puolustusvaliokunnan delegaatioon, kun teimme valiokuntavierailun juurikin Kazakstaniin ja sen naapurimaahan Kirgisiaan. Tästä Kazakstanista jäi kyllä hyvä ja kehittyvä kuva siellä Keski-Aasiassa. Tuolloin käynnisteltiin näitä yhteistyön tiivistämisen suhteita. Silloin oli puhemiesvierailua samoihin aikoihin, tämän jälkeen myös presidentti vieraili maassa ja niin edelleen. Kun me haluamme tehostaa meidän vientiämme, haluamme saada omaa talouttamme kasvuun, me tarvitsemme näitä kumppanuuksia eri puolille maailmaa, ja nämä Keski-Aasian kehittyvät maat ovat yksi keskeinen osa siinä. Terveysalan osaaminen on yksi semmoinen, mitä me voisimme tuonne viedä enemmänkin, kuten myös rakennusosaaminen. Kun maa investoi paljon ja maa rakentaa sisäisesti, suomalaista osaamista ja insinööritaitoa siellä tarvitaan. Tämä maailmannäyttely, joka maahan tulee ja johonka Suomi myös osallistuu, on yksi hyvä esimerkki tuoda meidän yrityksiämme vahvalla tavalla esiin. Toivon, että moni liikemiesvaltuuskunta löytää reittinsä Kazakstaniin ja pääsee näin ollen omaa yritystoimintaansa esittelemään, parantamaan omaa vientiään ja sitä kautta Suomen kansantaloutta niin ikään.
Arvoisa rouva puhemies! Suomessa tunnetaan Kazakstan yllättävän huonosti. Se on maantieteellisesti isompi alue kuin Eurooppa kokonaisuudessaan. Se on jäänyt paitsioon, mutta suomalaisittain siellä olisi erittäin paljon mahdollisuuksia. Tämä yleisen tunnettuuden heikko taso johtaa siihen, että se ei tule harkintajoukkoon riittävän usein, mutta se on suomalaiselle yritystoiminnalle erinomainen mahdollisuus.
Arvoisa rouva puhemies! Tärkeää Kazakstanin osalta ulkopoliittisesti ja turvallisuuspoliittisesti on huomata myös se, että Kazakstan on tuleva YK:n turvallisuusneuvoston jäsen ja sitä kautta myös totta kai Suomelle ulkopoliittisesti tärkeä kumppani. Tähän sopimukseen liittyen, mikä nyt on käsittelyssä, on tärkeää myös huomata, että nämä kauppa-asiat on neuvoteltu myös sitä silmällä pitäen, että Kazakstan on liittymässä myös WTO:n jäseneksi. Jos vielä tarkemmin ajattelee tätä taloudellista merkitystä, niin EU:n viennin arvo Kazakstaniin viime vuonna oli noin 6,2 miljardia euroa, ja se koostuu itse asiassa sellaisista asioista, jotka Suomellekin ovat merkityksellisiä: koneista, laitteista, tavaroista. Jos ajatellaan koneita ja laitteita erityisesti, niin Suomi on tietysti tässä hyvin keskeisessä asemassa. Vastaavasti EU:hun Kazakstanista tuli lähinnä öljyä ja kaasua, mutta sitäkin merkittävämpi määrä eli 16,2 miljardin euron arvosta. Eli kaiken kaikkiaan voi sanoa, niin kuin edustaja Lehti tässä totesi, että tällä maalla, Kazakstanilla, ja tällä sopimuksella on suurempi merkitys kuin mitä välttämättä Suomessa ymmärretään. Ja kun tämä tosiaan liitetään vielä yhteen tämän uusi silkkitie ‑hankkeen kanssa, joka on taas sitten Kiinan kansantasavallan merkittävimpiä projekteja — projekti, joka logistiikaltaan tulee sellaiselle alueelle, missä asuu 4,4 miljardia maapallon ihmistä — ja kun nämä projektit kauppa-arvoltaan, infraltaan voivat olla jopa biljoonia euroja, niin ymmärtää sen, minkälaiset mahdollisuudet tämä tarjoaa Suomen kaltaiselle pienelle maalle, jolle niistä biljoonista jo pienempikin siivu on hyvin merkittävä kysymys taloudellisesti.
Arvoisa puhemies! On hyvin tärkeää, että Suomi löytää uusia kauppakumppaneita ja että myöskin Euroopan unionin ja Kazakstanin suhde on toimiva ja sitä kehitetään. Olisin kiinnittänyt huomiota asiaan, jonka edustaja Heinäluoma omassa puheenvuorossaan toi esiin, että myöskin ihmisoikeuskysymykset, kansalaisjärjestökysymykset, poliittinen demokratia ovat tärkeitä asioita seurattavaksi. Kazakstan taitaa olla yksi niistä maista, joissa presidentti on saanut vaaleissa 97 prosentin tuen. Sehän on sinänsä mukava, kun presidentillä on laaja kannatus, mutta varmasti tässä demokratiapuolella tämmöisen siirtymätalouden maan osalta on vielä kehitettävää. Minusta pitää pitää silmät auki myöskin silloin kun suomalaisina toimitaan maailmalla, että näihin kansalaisjärjestövapauksiin, toimittajien oikeuksiin toimia ja poliittisen demokratian kehitykseen kiinnitetään huomiota. Nämä ovat myöskin niitä haasteita, joita sitten Kazakstanissa kohtaamme.
Arvoisa puhemies! Edustaja Haavisto puhui aivan asiaa, ja yksi Keski-Aasian ystävyysryhmän tehtävä on käydä tätä keskustelua, sitä dialogia monella tasolla liittyen myös ihmisoikeuksiin, ei pelkästään siis kaupan asioista. Haluaisin kuitenkin muistuttaa, että kyllähän Kazakstan on tehnyt hyviä, hienojakin linjauksia — onnistunut muun muassa linjaamaan sitä, että se on tällä hetkellä ydinaseeton. Sekin on signaali tässä maailmantilanteessa. Pitää muistaa se, että Kazakstan on jo nyt osa Euraasian unionia, johon kuuluu siis Kazakstanin lisäksi Venäjä ja Valko-Venäjä. Miksi tämä on iso asia? Siksi, että tässä maailmantilanteessa, tässä maailmassa, jossa elämme esimerkiksi Venäjä-pakotteiden osalta — EU-pakotteiden ja Venäjän vastapakotteiden osalta — Kazakstan toimii Valko-Venäjän ohella isona mahdollisuutena yhteistyölle vaikeassakin tilanteessa esimerkiksi Venäjän kanssa, kun puhutaan kaupasta.
Osittain ainoaan, osittain toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 5. asia. Ensin päätetään ulkoasiainvaliokunnan mietinnön UaVM 11/2016 vp pohjalta ainoassa käsittelyssä yleissopimukseen tehdystä valinnaisesta pöytäkirjasta ja sitten toisessa käsittelyssä lakiehdotuksesta.
Osittain ainoaan, osittain toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 6. asia. Ensin päätetään valtiovarainvaliokunnan mietinnön VaVM 23/2016 vp pohjalta ainoassa käsittelyssä sopimuksesta ja sitten toisessa käsittelyssä lakiehdotuksesta.
Osittain ainoaan, osittain toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 7. asia. Ensin päätetään valtiovarainvaliokunnan mietinnön VaVM 24/2016 vp pohjalta ainoassa käsittelyssä sopimuksesta ja sitten toisessa käsittelyssä lakiehdotuksesta.
Toiseen käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 9. asia. Nyt voidaan hyväksyä tai hylätä lakiehdotus, jonka sisällöstä päätettiin ensimmäisessä käsittelyssä.
Arvoisa rouva puhemies! Rakentaminen kannattelee meidän maamme hienoista talouskasvua. Meillä on rakentamisen saralla tapahtunut paljon, ja on hyvä, että nyt näitä sääntelyn keventämisiä kohdennetaan nimenomaan tänne. Täällä on paljon sellaista sääntelyä, jonka eteen voi tehdä työtä. Tässä kyse on lähes nollarakentamisesta. Itse olen huolissani, että tämä lainsäädäntö, joka nyt on kyseessä, saattaa aiheuttaa meille lisää hometalo-ongelmia, ja sen takia haluan, että tätä seurataan tarkasti. Mutta samaan aikaan hallitus on tehnyt samaan maankäyttö- ja rakennuslakiin muitakin uudistustoimenpiteitä. Maankäyttö- ja rakennuslakia uudistetaan muun muassa niin, että haluamme lisätä kauppojen kilpailua, kaupan suuryksiköitä, ja niin, että kauppoja voi tulla myös kaupunkikeskustoihin lisää. Myös kylärakentamista helpotetaan, rantarakentamista helpotetaan ja myös vapaa-ajanasuntojen muuttamista vakinaisiksi asunnoiksi helpotetaan merkittävällä tavalla. Yksi aivan keskeinen asia tässä maankäyttö- ja rakennuslain uudistamisessa on myös ely-keskusten roolin muuttaminen. Meillä on aika-ajoin — jos vähän kärjistäen sanoo — tilanne, että toinen virkamies on valittanut toisen virkamiehen tekemästä päätöksestä, ja meillä on ollut paljon hankkeita, jotka ovat olleet näiden valitusten takia sitten jumissa. Sen takia pidän myönteisenä sitä, että hallitus on tuonut esityksen, jossa ely-keskusten rooli muutetaan pääasiassa konsultoivaksi. Eli mieluumminkin niin, että toinen virkamies neuvoo ja opastaa toista virkamiestä, kuin niin, että niistä tehdään valituksia eteenpäin. Tämä on varmasti erittäin järkevää. Arvoisa puhemies! Pidän myönteisenä sitä, että sääntelyn purussa edetään nyt määrätietoisesti eteenpäin.
Arvoisa rouva puhemies! Tämä laki tulee sen kautta, että EU:ssa on tehty säädöksiä ja toisaalta Suomi on omalta osaltaan viime vaalikaudella tehnyt ilmastolain, joka on puitelaki, ja olemme liittyneet Pariisin ilmastosopimukseen. Eli sitä kautta tulee näitä reunaehtoja, joita myöten meidän pitää muun muassa energiatehokkuutta parantaa. Se, mitä edustaja Heinonen toi esiin, on tämä home-, kosteusvaurio-ongelma, ja valiokunnassa tästä asiasta kuulimme paljon. Ihan suoraa yhteyttä ei ainakaan meille pystytty osoittamaan, että lämmöneristyksen lisääminen automaattisesti tarkoittaisi lisää ongelmia. Tämä lakiesitys on tehty niin, että mitään ylimääräistä kuorrutusta Suomessa ei ole lisätty siihen, mitä direktiivi edellyttää.
Arvoisa puhemies! Tietysti se, kun lämmityskulut halutaan painaa nollaan, tarkoittaa näissä ilmasto-olosuhteissa sitä, että seinän paksuus kasvaa, ja silloin kasvaa aina riski siitä, että kosteustippa pääsee sinne paksuun seinärakenteeseen ja että se ei siellä kuivu näiden lähes tiiviiden pintojen välissä, ja tästä tietysti on syytä olla huolissaan. Ymmärrän sen, että nollarakentamista EU:ssa voidaan tehdä sinne, missä tämäntyyppistä lämpötilan vaihtelua ei ole. Meillä suurimmillaan lämpötilaero taitaa olla yli 50, ehkä 60:kin astetta, kun mennään hellepäivästä aivan kovimpaan pakkaspäivään, ja kun siihen yritetään tehdä taloa, joka toimisi ihanteellisesti kummassakin, niin silloin näitä ongelmia saattaa tulla. Mutta onneksi tämä meidän lainsäädäntömme mahdollistaa myös jatkossa muita keinoja esimerkiksi ilmanvaihdon suhteen kuin pelkästään koneellisia vaihtoehtoja, sillä kuitenkin meillä on valitettavasti ollut se tilanne, että aika usein rakennusvalvonnassa ja rakennuslupia myönnettäessä ollaan menty niin sanotusti helpoimman kautta ja vaadittu aina näitä raskaita toimenpiteitä. Toivon, että tässä myös tähän opastukseen ja täydennyskoulutukseen käytetään lisää tietoa myös lupien myöntäjien osalta. Yksi huoli on tietysti se, minkä liikenne- ja viestintävaliokunta nosti esille, että näiden seinien paksuuden kasvaminen saattaa vaikuttaa myös siihen, millä tavalla erilaiset signaalit esimerkiksi puhelimien yhteydessä menevät, ja ymmärsin, että myös valiokunta tähän kiinnitti omassa mietinnössään huomiota.
Arvoisa puhemies! Aivan oikein, kuten edustaja Heinonen totesi, ympäristövaliokunnassa kiinnitettiin huomiota ja siihen mietintöön tuli lausuma, että eduskunta edellyttää hallitukselta toimia sen suhteen, että signaalit kulkevat. Liikenne- ja viestintävaliokunta nimenomaan nosti tämän asian esille omassa lausunnossaan, ja se kärki on turvallisuudessa, sana "turvallisuus" on se, minkä takia se sieltä nousi esiin. Hätäpuheluitten pitää kulkea, ja jos on ihmisiä, joilla on turvarannekkeita, niin sen yhteyden pitää kulkea. Se on itse asiassa kahden ministeriön välinen asia, siinä on ympäristöministeriö ja liikenne- ja viestintäministeriö ja omalta osuudeltaan ehkä kolmantena vielä sisäministeriökin, joten se vaatii kyllä hallituksen koordinointia. Riskialttiista rakentamisesta, seinien paksuudesta ja näistä valiokunta tuli siihen johtopäätökseen ja asiantuntijat meille sanoivat, että kun eristystä lisätään, niin on suurempi todennäköisyys sille, että laitteet ovat vikaherkempiä. Se edellyttää sitä, että niitä laitteita, jotka siellä ovat, pitää osata käyttää, ja se puolestaan edellyttää asukkailta omatoimisuutta, valvontaa, seurantaa, päiväkirjan pitoa ja sitten isommissa asunto-osakeyhtiöissä ammattitaitoisia huoltajia. Asuntojen vaihtotilanteissa olisi aina vaadittava selkeät ohjeet ja päiväkirjat siitä, mitä talossa on tehty, miten sitä on huollettu. Ihan jokainen meistä itse voi kysyä, kuinka usein on esimerkiksi ilmanvaihtokoneeseen vaihtanut suodattimet. Ne ovat hyvin pieniä asioita, joihin jokainen voi vaikuttaa.
Arvoisa puhemies! Tämä nollaenergialakihan tähtää nimenomaan Pariisin ilmastosopimuksen energiatehokkuuden osalta taas jälleen meidän ilmastonmuutoksen torjumispyrkimyksiin. Tässä on tullut esiin keskustelussa nämä signaaliongelmat sisätiloissa. Tämä todellakin on tärkeää, että asia huomioidaan turvallisuuden kannalta, ja kuten sanottua, yhteistyö teleoperaattoreiden ja myös rakentajien kanssa on tärkeää. Tässä täytyy tehdä yli toimialarajojen työtä, jotta nämä signaalit saadaan kulkemaan. Mitä homerakentamiseen tai hometaloihin tulee, niin nyt on tällä hetkellä myös valmisteilla ohjeistusta rakentamisen laatuun nähden, eli sen voimaan tullessa tapahtuisi niin, että esimerkiksi kaikki rakennukset täytyisi suojata niiden rakentamisen aikana. Tämä ongelma, joka rakentamisvaiheessa talojen kastuessa on ollut, poistuisi. Tämä on ehdottoman hyvää sääntelyä ja hyvää pyrkimystä, miten ympäristöministeriössä tämän asian suhteen on kauas katsottu.
Arvoisa rouva puhemies! Tietysti on pyrittävä muistamaan se, että on muitakin mahdollisuuksia kuin seinien paksuuden lisääminen. Kyllä pitäisi olla maalaisjärjelle selvää, että jos kiinteistö, joka rakennetaan, pystyy itse hyödyntämään uusiutuvaa energiaa, esimerkiksi maalämpöä ja aurinkoenergiaa — eli se käyttää tätä maalämpöjärjestelmää ja sitä kautta voidaan hyödyntää sitä auringon tuottamaa energiaa — ja tämmöinen rakennus on 98‑prosenttisesti oman energiansa varassa, niin se pitäisi pystyä yhteensovittamaan tässä nollarakentamisajattelussa. Se olisi tärkeätä, että ei pelkästään seinien paksuus ole se ainoa tekijä.
Näin valitettavasti aika usein on!
— Niinpä.
Arvoisa puhemies! Vielä tähän rakentamiseen liittyen sellainen näkökulma, mitä edustaja Heinonen sivusi, että kaikki eivät halua välttämättä koneellista ilmanvaihtoa, ja tämä laki ei sulje pois sitä, että eikö voisi edelleenkin rakentaa rakennuksia, joissa on painovoimainen ilmanvaihto. Se on siis mahdollista. Toinen, mikä ei ole vielä tullut esiin, on puurakentaminen. Meille vakuutettiin, että puurakentaminen on edelleen mahdollista, ja nimenomaan tämän pitäisi vielä itse asiassa helpottaa massiivipuurakentamista, johon sitten tietysti liittyvät nämä näkökulmat, mitä edustaja Myllykoskikin toi esiin, että kuinka terveellinen se on, hengittävä ja näin poispäin. Eli tämä sääntely ei siinä suhteessa ole niin pakottavaa ja ohjaavaa kuin äkkiseltään voisi ajatella.
Arvoisa puhemies! Juuri näin, kuten edustaja Kiuru sanoi, eli tässä esityksessä on otettu hyvin huomioon puurakentaminen ja nimenomaan massiivipuurakentaminen, joka on suomalaiselle rakennusperinteelle tärkeä osa. Tässä esityksessähän seinärakenteita koskevia vertailuarvoja ei ole tarkoitus muuttaa, eli tämä jatkaa edellistä käytäntöä. Sitten tässä täytyy vielä sanoa, että energiamääräyksiä valmistellaan rinta rinnan kosteusturvallisuutta, sisäilmaa sekä ilmanvaihtoa koskevien vaatimusten kanssa, ja tämä todella sitten mahdollistaa näitten eri teknisten kysymysten samanaikaisen yhteensovittamisen. Tässä todella pyritään ottamaan huomioon nämä huolet, jotka ovat todella aiheellisia, näistä meidän valitettavan isoista hometalomassoista Suomessa.