Уважаеми колеги, моля, заемете местата си! Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]] Уважаеми народни представители, Програмата за днес, гласуваната вчера Програма, включва за днес две изслушвания – на министъра на вътрешните работи Бойко Рашков и на заместник министър-председателя и министър на финансите Асен Василев. На основание чл. 47, ал. 5 от Правилника предлагам Програмата за днешното пленарно заседание – на 23 декември 2021 г., да бъде в следния вид: На първо място, Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност с вносители Десислава Атанасова и група народни представители на 21 декември 2021 г., и на Законопроекта за изменение на Закона за данък върху добавената стойност с вносители Любомир Каримански и група народни представители на 22 декември 2021 г., като това да стане точка първа за днешното пленарно заседание. На второ място, Проект на решение за одобряване на допълнителни разходи и трансфери по държавния бюджет за 2021 г. за сметка на преизпълнението на данъчните приходи по държавния бюджет за 2021 г. Вносител – Министерският съвет на 22 декември 2021 г., да стане точка втора за днешното пленарно заседание. На трето място, Проект на решение за създаване на Временна комисия за установяване на всички факти и обстоятелства относно въведените на територията на Република България противоепидемични мерки срещу COVID-19. Вносители – Костадин Костадинов и група народни представители. Това е неразгледаната от вчера точка и тя да стане точка трета за днешното пленарно заседание. Останалите точки, предвидени за днешното пленарно заседание, съответно да се преномерират. Колеги, моля, гласувайте по така предложеното изменение на Програмата. Гласували 215 народни представители: за 211, против няма, въздържали се 4. Предложението е прието. Преминаваме към полагане на клетва от народен представител. Прието е решение на Централната избирателна комисия: „РЕШЕНИЕ № 1067-НС 22 декември 2021 г. Относно: обявяване на Димитър Данаилов Недялков за народен представител в Деветнадесети изборен район – Русенски, в 47-ото Народно събрание С вх. № НС-02-126 от 22.12.2021 г. в ЦИК е постъпило писмо от председателя на Народното събрание с приложено заявление с вх. № АД-47-1194-6 от 22.12.2021 г. от Цветомир Донев Конов, с което заявява, че не желае да бъде народен представител. С оглед изложеното Централната избирателна комисия приема, че с подаденото заявление Цветомир Донев Конов отказва да встъпи в пълномощия и да положи клетва като народен представител в 47-ото Народно събрание съгласно чл. 76, ал. 2 от Конституцията на Република България. С Решение № 1055-НС от 20.12.2021 г. Централната избирателна комисия е обявила за народен представител Цветомир Донев Конов под № 5 от листата на Коалиция „Продължаваме Промяната“ в Деветнадесети изборен район – Русенски, на мястото на Николай Йорданов Събев за времето, през което Николай Йорданов Събев изпълнява функциите на министър. Предвид горното и на основание чл. 57, ал. 1, т. 1, чл. 247, т. 6 и чл. 302, ал. 2 от Изборния кодекс и Решение № 1 от 16 януари 1992 г. по к.д. № 18/91 г. на Конституционния съд на Република България Централната избирателна комисия РЕШИ: Обявява за народен представител в 47-ото Народно събрание в Деветнадесети изборен район – Русенски, Димитър Данаилов Недялков, ЕГН …, под № 6 от листата на Коалиция „Продължаваме Промяната“ на мястото на Николай Йорданов Събев за времето, през което Николай Йорданов Събев изпълнява функциите на министър. Решението да се обнародва в „Държавен вестник“.“ Моля квесторите да поканят избрания народен представител в залата за полагане на клетва. [[Всички стават.]] Аз ще произнасям клетвата. Моля Ви да повтаряте след мен.
„Заклевам се в името на Република България да спазвам Конституцията и законите на страната и във всичките си действия да се ръководя от интересите на народа. Заклех се!“ [[Ръкопляскания.]]
Уважаеми народни представители, преминаваме към точка първа от дневния ред за днешния ден, а именно: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА - ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ДАНЪК ВЪРХУ ДОБАВЕНАТА СТОЙНОСТ. Вносители – Десислава Атанасова и група народни представители, и на - ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ДАНЪК ВЪРХУ ДОБАВЕНАТА СТОЙНОСТ. Вносители – Любомир Каримански и група народни представители. Депозиран е Доклад от Комисията по бюджет и финанси относно двата законопроекта. Господин Каримански, заповядайте като председател на Комисията по бюджет и финанси да представите Доклада.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-154-01-6, внесен от народния представител Десислава Атанасова и група народни представители на 21 декември 2021 г., и Законопроект за изменение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-154-01-8, внесен от народния представител Любомир Каримански и група народни представители на 22 декември 2021 г. На извънредно заседание, проведено на 22 декември 2021 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочените законопроекти. На заседанието присъстваха представителите на Министерството на финансите: Асен Василев – заместник министър-председател по еврофондовете и министър на финансите, Росица Велкова – заместник-министър, Диана Драгнева – директор на дирекция „Правна“, и Мина Янкова – началник на отдел „Косвени данъци“ в дирекция „Данъчна политика“, както и представители на работодателски и професионални организации. Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-154-01-6, беше представен от народния представител господин Кирил Ананиев. С него се предлага удължаване до 31 декември 2022 г. на срока за прилагане на намалена ставка от 9 на сто ДДС за доставка на книги, ресторантьорски и кетъринг услуги, храни, подходящи за бебета и за малки деца, и за бебешки пелени и подобни бебешки хигиенни артикули по приложение № 4 към Закона за данък върху добавената стойност. Запазването на ДДС ставката е задължително, за да може най-засегнатите от кризата сектори да запазят работните места и да успеят да създадат нови условия за работа, съобразени с настъпилата промяна в общата икономическа и социална среда. Ползите за всички сектори са безспорни. До 31 декември 2022 г. трябва да се подкрепи бизнесът и българските граждани. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Законопроектът за изменение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-154-01-8, беше представен от народния представител Любомир Каримански. Законопроектът има за цел да въведе промяна в действащия срок за прилагането на намалена ставка от 9 на сто и справяне с последиците от пандемията от COVID-19, като предлага намалената ставка да се прилага до прекратяване на обявената извънредна епидемична обстановка на територията на Република България, свързана с COVID-19, за доставката на: - книги на физически носители или извършвана по електронен път или и двете, включително учебници, познавателни книжки и учебни комплекти, детски книги с илюстрации, за рисуване или оцветяване, печатни или ръкописни нотни издания, различни от публикации, които са изцяло или основно предназначени за реклама, и различни от публикации, които са изцяло или основно съставени от видеосъдържание или аудио-музикално съдържание; - ресторантьорски и кетъринг услуги, които се състоят в доставка на приготвена или неприготвена храна, включително състояща се в доставка на храна за вкъщи; това не се прилага за ресторантьорски и кетъринг услуги, които се състоят в доставка на спиртни напитки, включително в случаите по чл. 128; - храни, подходящи за бебета или за малки деца по приложение № 4; - бебешки пелени и подобни бебешки хигиенни артикули по приложение № 4; - доставка на обща туристическа услуга в случаите по чл. 136, както и екскурзиите, организирани от туристически оператори и туристически агенти със случаен автобусен превоз на пътници; - доставка на услуга за използване на спортни съоръжения. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. В хода на обсъждането народните представители се обединиха в подкрепа на Законопроекта за изменение на Закона за данък върху добавената стойност, внесен от народния представител Любомир Каримански и група народни представители със следната редакционна поправка: навсякъде в текста на Законопроекта думите „прекратяване на обявената извънредна епидемична обстановка на територията на Република България, свързана с COVID-19“ да се заменят с „31 декември 2022 г.“, както бе предложено в Законопроекта, внесен от народния представител Десислава Атанасова и група народни представители. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: по Законопроект за изменение и допълнение на Закона за данъка върху добавената стойност, № 47-154-01-6, внесен от народния представител Десислава Атанасова и група народни представители на 21 декември 2021 г., 7 гласа „за“, 6 гласа „против“ и 8 гласа „въздържал се“; по Законопроект за изменение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-154-01-8, внесен от народния представител Любомир Каримански и група народни представители на 22 декември 2021 г., 21 гласа „за“ , без „против“ и „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47-154-01-8, внесен от народния представител Любомир Каримански и група народни представители на 22 декември 2021 г., със следната редакционна поправка: навсякъде в текста на Законопроекта думите „прекратяване на обявената извънредна епидемична обстановка на територията на Република България, свързана с COVID-19“, се заменят с „31 декември 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Каримански. Давам думата на вносителите на законопроектите. Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Целта на предложения от парламентарната група на ГЕРБ-СДС Законопроект за изменение на Закона за данъка върху добавената стойност е да се промени датата, до която ще действа намалената диференцирана ставка от 9% за ДДС, за секторите, които бяха засегнати най-вече от икономическата криза вследствие на COVID-19. Вие знаете, че първият случай на COVID-19 в България беше регистриран на 8 март миналата година, в резултат на което третото правителство на министър-председателя Бойко Борисов предприе спешни мерки и в рамките на няколко седмици преструктурира бюджета на държавата, за да може да се осигурят необходимите социално-икономически мерки в подкрепа на хората и на бизнеса. Една от най-важните мерки беше тази да бъдат подкрепени бизнесите, които бяха засегнати най-много от икономическата криза вследствие на COVID-19. Председателят на бюджетната комисия коректно посочи секторите, мисля, че не е необходимо да повтарям, които бяха подпомогнати чрез намаляване на ДДС от 20 на 9% диференцирана ставка. По този начин се създаде възможност в тези трудни условия бизнесите да бъдат подпомогнати, да създадат необходимата организация, за да бъдат съхранени хиляди работни места. Даже се получи така, че се създадоха условия за увеличаване на заплатите в тези бизнеси, а не само за запазване на хората, както и създаване на необходимата нова среда, в която те трябва да работят. В резултат на късното сформиране на Четиридесет и седмото народно събрание една от първите спешни задачи, които си постави парламентарната група на ГЕРБ-СДС, беше да подготви този законопроект, за да създадем нормална среда той да може да продължи и през следващата година. Датата 31 декември 2022 г., която приеха нашите колеги от управляващото мнозинство, е разумната дата, защото тя отговаря и на самия бюджетен процес. Тъй като бюджетът за следващата година започва от 1 януари и завършва на 31 декември 2022 г., и в рамките на този период Министерството на финансите, правителството и респективно ние като народни представители предстои да разгледаме и да одобрим бюджета за следващата година, трябва да включим необходимия ресурс, който е необходим за прилагането на тази диференцирана намалена ставка от 9%, за секторите, които бяха споменати. По този начин ще създадем нормални условия този бизнес да може да продължи своята дейност, тъй като виждате, че пандемията продължава. Тя няма да завърши и с четвъртата фаза. Дано, разбира се, с божията помощ, следващият етап да бъде по-лек и с по-малко щети както за гражданите, така и за българския бизнес! Но така или иначе като страна, която е длъжна да предвиди всички фактори, които биха оказали социални последици за населението и разбира се, върху икономическа дейност на нашите икономически оператори, ние сме длъжни да предвидим този ресурс в бюджета за 2022 г. За Ваша информация ще Ви кажа, че за периода от 1 юли миналата година до края на тази година нашите разчети бяха направени около 275 млн. лв. Всъщност държавата подпомогна тези няколко сектора, за да могат те да продължат да работят нормално. Вчера, на заседанието на Комисията по бюджет и финанси, разбира се, поставих въпроса пред министъра на финансите и го помолих да даде оценка за това какво би струвало продължаването на тази мярка и през цялата 2022 г. По изчисление на Министерството на финансите тази сума възлиза на около 175 млн. лв., които ще бъдат включени в проектобюджета за 2022 г. Мисля, че намерихме общото решение с колегите от управляващото мнозинство. Те приеха датата 31 декември, която ние предложихме, за да сме сигурни, че целогодишно сме осигурили въвеждането на тази намалена диференцирана ставка. Те пък допълниха към нашето предложение още два сектора, които ги нямаше в нашето предложение, така че стигнахме до консенсус по отношение на текста на Законопроекта за изменение на Закона за данъка върху добавената стойност. Както винаги нашата група е била изключително отговорна. Тъй като процесът, тоест навлизането на инфекцията COVID-19 в нашата страна, настъпи по време на управлението на нашето правителство, ние знаем каква е цената както за гражданите, така и за бизнеса. Имаме последователна политика по отношение на социално-икономическите мерки както за населението, така и за българския бизнес и това е естествено продължение на политиката, която провеждахме по време на нашето управление. За съжаление, поради късното формиране на кабинета, трябваше спешно да реагираме. Аз мисля, че днешното представяне на Законопроекта пред Народното събрание, макар и в последния момент, ще създаде необходимата среда и спокойствие в бизнеса да може да планира своята дейност и през следващата година. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Ананиев. Някой от вносителите на следващия законопроект дали ще направи изложение? Заповядайте, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Ще бъда много кратък. Господин Кирил Ананиев обрисува всичко, което стана вчера в Комисията по бюджет и финанси, затова няма да повтарям онова, което дискутирахме. Ще спестим време, за да можем да минаваме нататък. Все пак сме в навечерието на Коледните празници и да се подготвим с настроение за посрещането им. Основните аргументи, които имахме във връзка с предложения законопроект, са да има един цялостен и пълен обхват, за да не остане някой извън Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за данъка върху добавената стойност, и затова целта ни беше да посочим всяка от групите, които трябва да бъдат в обхвата на това изменение. Това направихме и ние. Радвам се, че опозицията прие да бъде изписана така подробно всяка една от групите, които са в обхвата на този законопроект, затова го включихме и в Доклада, който чухте преди малко. Това, което и господин Ананиев каза, и аз отново ще подчертая, е, че на база предварителната оценка за въздействие на Законопроекта за изменение, който сме внесли, за цялата 2022 г. или до 31 декември 2022 г., размерът, който може да бъде, е 175,100 млн. лв., така че това може да го понесе бюджетът за 2022 г. Смятам, че това само ще даде спокойствие на всички, които са заинтересованите страни в обхвата на този закон. Разбира се, важно е точно преди Коледа да дадем този знак. Естествено, лично аз ще бъда много бдителен в следващите няколко месеца, за това, доколко се спазва специално обхватът на прилагането на този закон, тъй като има някои притеснения. Преди малко колеги от ГЕРБ-СДС споделиха с мен за аудио-визуалните книги. Тук говорим вече за доставката на такъв тип книги, за доставката на книги по електронен път. Не променяме същността, не променяме обхвата, не включваме нов обхват в Закона, така че ще следим за стриктното спазване. В момента с този закон правим удължаване на сроковете и възможността бизнесът да е спокоен, че това, което сме поели като ангажимент и в актуализацията, и сега, ще го спазим. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Каримански. Откривам дискусията. Има ли желаещи за изказване? Заповядайте, господин Ганев.
Господин Председател, искам да обърна внимание на това, което се случи вчера на Комисията по финанси. Там присъства и министърът на финансите. Основното е това, което се предлага в момента, от Проекта на ГЕРБ-СДС се взе доброто, прибави се към доброто от другия проект. Аз приветствах това. Има обаче други нюанси, които бяха споменати при представянето на двата проекта, които са точни донякъде, но не са изчерпателни. По-точно тези неща, които в момента ще гласуваме и предполагам, че всички ще одобрим, не покриват едни от основните неща по отношение на хората, които най-много страдат в момента. Това, което наблюдаваме от две години като криза в здравеопазването, се прехвърли тотално в икономиката и хората, които така или иначе бяха най-бедни в най-бедната държава в Европейския съюз, защото такава е статистиката на Евростат, страдат още повече. Де факто се оказа, че хората, които имат най ниски доходи, в момента си купуват храна и лекарства с най високото ДДС или поне най-високото ДДС в Европейския съюз. Именно заради това вчера попитах министъра на финансите правени ли са разчети колко би струвало да се намали поне на ниво 9% малката потребителска кошница и лекарствата? Защото пак казвам: ако за тук присъстващите в залата не е проблем да си купим храна и лекарства, за огромната част от българите е колосален проблем да си платят тока, да отидат да си купят лекарства и в крайна сметка да се нахранят. За топлина въобще не коментирам. Затова министърът каза, че на този етап веднага не може да ми отговори – разбирам го, но по негови данни между милиард-милиард и нещо би струвало намаляването на ДДС по отношение на малката потребителска кошница. Спазвайки и борейки се за всичко това, което ние от ВЪЗРАЖДАНЕ сме поемали като ангажименти, това също е едно от нещата. Ние сме казвали, че ще се борим за намаляване и премахване на ДДС върху малката потребителска кошница и върху лекарствата. С оглед на това, че сме в края на годината, ние ще внесем в момента предложение за изменение именно на ДДС ставката за малката потребителска кошница и за лекарствата. Защото пак казвам: това е съдбоносно за хората, които живеят в България. Огромната част от хората са бедни и ако в момента подкрепяме ресторантьорите и целия този бизнес, който беше споменат преди малко, ако намалим ДДС ставката за хранителните продукти, за лекарствата, ще стимулираме отново бизнеса, защото в момента имаме стагнация на потреблението. Високите цени водят до по малко потребление. Ако намалим ставката и тези суми, които биха се отчислили от бюджета, защото, между другото, министърът на финансите каза, че досега са над 1 млрд. 200 млн. лв. над това, което са планували допълнително приходи, но реално ще са много повече, когато излязат крайните цифри, и ако ние намалим данъка, който всеки един от нас плаща, влизайки в магазина или в аптеката, ще стимулираме потреблението. Ще помогнем в тази здравна криза на хората да могат да си купуват лекарства, защото за ковид беше коментирано, че държавата ще осигурява безплатни лекарства, но месеци наред няма такова нещо. Просто няма! Само на документи в един или два пункта се прави това. Няма безплатни лекарства да се предоставят! Затова пак казвам: ние ще подкрепим така предложените изменения, но ще внесем предложение за допълнение към цялото това нещо и се надявам Комисията по бюджет и финанси да се събере, след което и парламентът да може да се събере, и това нещо да бъде гласувано в името на най-бедната част от българския народ, който, за съжаление, е огромната част от нас. Благодаря. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, господин Ганев. Реплика? Няма. За изказване – господин Костадинов.
Уважаеми господин Председател! В програмата на ВЪЗРАЖДАНЕ сме записали още преди седем години нещо, което е въведено като практика в голяма част от държавите в Европейския съюз, а именно, че за три вида стоки, така да ги наречем, ДДС-то трябва да бъде намалено на нула процента. Това са лекарствата, храните от малката потребителска кошница и книгите. Как стоят нещата в момента в Европейския съюз и в някои държави, които са ни съседни в Европейския съюз, и във Великобритания, която не е членка на Европейския съюз, но е една от най-развитите икономики в света и същевременно европейска държава? Във Великобритания за лекарствата и за книгите ДДС-то е нула процента. В Германия ДДС-то за храните – за всички, не само за малката потребителска кошница, е 7%. В Унгария – 5% ДДС за храни и лекарства. В двете наши съседни балкански и членки на Европейския съюз държави – Гърция и Румъния, нещата стоят по следния начин: в Гърция – 6% за лекарствата и за книгите, а в Румъния – 9% за храните, за лекарствата и за книгите. Към настоящия момент, както беше казано от преждеговорившия Цончо Ганев, това предложение, което ние ще направим в момента, е заради все пак очаквания доста по-сериозен натиск върху бюджета, ако евентуално цената на ДДС-то или по скоро стойността на ДДС-то бъде намалена на нула процента. Ние ще предложим 9%, но в следващия вече обсъждан бюджет за следващата година ние ще предложим и ще направим финансова рамка, с която ще обосновем това предложение за нула процента ДДС върху лекарствата, книгите и храните от малката потребителска кошница. В най-бедната държава в Европейския съюз цената на стоките и услугите по отношение на тези, които са най-важни за най-бедните хора, тези, на които всъщност 95% от доходите им отиват точно за това и за сметките, разбира се, за ток и за вода – ДДС-то е високо. Странно, защото въпреки че много пъти е поставяна тази тема тук, ние далеч не сме първите, които са коментирали този въпрос, силно се надявам и да не сме последните, досега не е получавано одобрение. В тази ситуация сега, когато имаме извънредна епидемиологична обстановка според министъра на здравеопазването, би било редно да се помисли точно за тези хора, които плащат най-високата цена – болните хора. Нали за тях мислим? Нали здравето е най-важното? Нали точно заради това се провежда и кампания за принудителна ваксинация – все в името на здравето на хората?! Ами, хайде да помислим малко и за финансовото здраве на тези хора, които в момента плащат лекарствата! Ако не можем да им дадем пари, защото след малко ще се коментира една мярка, която, разбира се, ще бъде подкрепена – за предприемачите, но ако не можем да дадем пари на хората, които са най-потърпевши от ситуацията в момента – бедните хора, пенсионерите, нашите баби и дядовци, родителите ни, нека поне да не им вземаме пари. И това е една мярка, върху която ние от ВЪЗРАЖДАНЕ ще настояваме да се помисли, да се работи, да се разгледа и да се приеме. Благодаря. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, господин Костадинов. Други изказвания? Господин Тома Биков, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Парламентарната група на ГЕРБ СДС ще подкрепи предложението на колегите от ВЪЗРАЖДАНЕ и освен това бихме искали да добавим по отношение на книгите едно по-скоро уточняващо предложение. Там, където става въпрос за електронни книги и за книги, да бъдат добавени и аудиокниги, които в момента се третират като аудионосители и не се третират като книги. Това е важно според нас уточнение, защото то е свързано най-вече с хората, които са незрящи, които благодарение на аудиокнигите имат достъп до литература, освен това, разбира се, и всички останали, които слушат аудиокниги. Така че нашето предложение е те да бъдат приравнени с книгите и с електронните книги. Благодаря Ви.
Ива Митева, заповядайте за реплика.
Аз искам да обърна внимание, че дебатът е само за удължаване на срока на намалено ДДС със Закона за изменение и допълнение на Закона за ДДС. Тук дебатът не е кои още продукти, стоки и услуги да намалим на 9% или на някакъв друг процент. Така че, господин Биков, няма как да добавяме аудиокнигите, тъй като ние въобще не сме в тези текстове на Закона за ДДС, а просто удължаваме срок на вече намалено ДДС. Ние от „Има такъв народ“ многократно и в предишния парламент бяхме предложили намаляване на ДДС за плодове и зеленчуци, включително по време на кампанията – многократно, и бяхме едни от първите, които заявихме, че сме за намаляване на 9% на ДДС за храните от първа необходимост. Но тук това не е дебатът. Така че затова вчера в Комисията всички народни представители са се обединили около становището Законопроектът да бъде приет на едно заседание – на две гласувания в едно заседание, точно защото се касае само за удължаване на срока на вече приет законопроект. Така че нека да не подменяме дебата, да се върнем в него, а самият дебат по същество – за намаляване на ДДС на останалите продукти, да го оставим за следващата година, когато гледаме данъчните закони.
Благодаря, госпожо Митева. Други реплики? Няма. Господин Биков, дуплика? [[Реплика.]] Няма. Заповядайте – Христо Гаджев.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! По принцип нямах намерение да се изкажа, но малко бях провокиран от изказването дали дебатът е по същество, или не е по същество и дали предложенията могат да бъдат допуснати или не. Да си спомним дебата от миналата седмица за чл. 73, ал. 10, а именно дали трябва да има обществени обсъждания или някаква форма на обществени обсъждания преди законопроектите. Между другото, след като видяхте нашия законопроект, се сетихте да внесете подобен, за да има все пак реакция от Нова година. Разбираме, че сроковете са кратки, да не кажа никакви, и трябва да се случи максимално бързо, за да влезе реално в сила от 1 януари – това е разбираемо, само че, колеги, защо чакахте досега? От началото на месеца можеше да се случи и по-рано, но явно имахте други приоритети. И тогава вече можеше да изпълним и изискванията на чл. 73, ал. 10, които бяха пламенно защитавани както от „Демократична България“, така и от „Има такъв народ“, така и от БСП, но сега не се случи. Разбираме варианта – обяснявате, че има елемент на спешност и когато е спешно и важно, може да се заобикаля Правилникът. Ами, колеги, то винаги е спешно и важно или се заобикаля Правилникът. Винаги може да си намери причина човек да заобиколи Правилника. Впрочем дали е по същество, или не е по същество, си спомням предния дебат от миналата седмица, когато се стигна, че дори и предложенията да не са по същество, ако Народното събрание прецени, тоест да не са по основния текст, може да ги допусне. Този текст остана в Правилника. Така че, колеги, добре дошли в едно добро забравено старо, защото това, което правите, реално връща старите практики и не казвайте повече, че правите нещо различно.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Реплики към господин Гаджев? Няма. За изказване Йордан Цонев.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, парламентарната група на „Движение за права и свободи“ ще подкрепи внесения проект. Няма смисъл да казвам по какви съображения – ясно е на всички. Налага се да удължим срока на действие на тези облекчения, които дадохме на бизнеса за ковид кризата. Дали те са достатъчни е друга тема. Дали точно тази мярка с ДДС беше нужна, или друга – също е друга тема. Нито имаме времето, нито имаме възможността в момента да разширяваме или да променяме дизайна на мерките. В момента сме пред хипотеза да приемем нещо в един много спешен порядък, за да действа той от 1 януари и да не стресираме бизнес средата съвсем целенасочено. Но това не отменя дебата по няколко теми. Първата тема е през какви процедури вървят добрите намерения? Спазваме ли процедурите или не? И когато говорим за възстановяване на парламентаризма, аз всеки път ще се старая да го припомням, дано не Ви стана досаден. Възстановяването е това всички неща да се случват през установените процедури, защото тогава има дебат, тогава има чуване на различни мнения, а всъщност това е парламентаризмът и тогава се вземат по-правилните решения. Разбира се, ние не сме в тази хипотеза предвид тайминга. По тази причина ние дори ще подкрепим едно абсурдно изключение – данъчен закон да се приеме на две четения в едно заседание, за да не бавим този процес и за да, казах вече, не стресираме бизнес средата. Но връщаме се и на това, което каза господин Гаджев преди малко. Сега разбирате ли от ДБ защо не сме толкова крайни, когато става въпрос законопроектите да минават през обсъждане? Да, добре е да минават през обществено обсъждане, но добре е да се знае, че то не е Conditio sine qua non, защото има случаи, в които може и без тях. Има случаи, в които Народното събрание, народните представители ще бъдат изправени пред хипотезата да приемат един закон, без той да е обсъждан. Да ползват конституционно закрепеното си правомощие на законодателна инициатива и респективно на законодателен процес, без да чуят свещените НПО та, без да чуят и още по-свещените профсъюзи, без да чуят и още по-свещените организации на бизнеса. Защото има такива ситуации, животът е доста по-различен от това, което ни се иска. Хубаво е, пак казвам, не отричам законодателния процес да минава под някакъв обществен контрол. Отричам абсолютизма на това искане и вкарването му в такива правни догми, които да не могат да бъдат прескачани. Затова и в Правилника винаги сме се противопоставяли на такъв тип ограничаване на законодателната инициатива в законодателния процес. А иначе може би след Нова година е добре мнозинството да помисли за един по-смислен и по-разширен дебат върху дизайна на мерките. Защото кризата е криза, но и самата криза – да използвам пак тази дума, има вече различен дизайн във времето – и по отношение на бизнес средата, и по отношение на хората, и по отношение на институцията. Това, което продължаваме, не е най-доброто. В случая сме изправени пред хипотезата на това да бързаме. Но само напомням, че ще трябва да водим този дебат. Благодаря Ви. Ще подкрепим Законопроекта. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви. За изказване ли? За реплика – заповядайте.
Господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Цонев, първо по темата, която засегнахте за публичните обсъждания и обществените консултации. Както много често сме казвали от тази трибуна, „Демократична България“ подкрепя и ще подкрепя обществените консултации, като си дава сметка обаче за контекста. Неслучайно Законът за нормативните актове в § 1 на Допълнителните разпоредби е предвидил изключения от хипотезите на обществено обсъждане и обществено консултиране и една от хипотезите е преодоляване на форсмажорни обстоятелства. Именно в тази хипотеза се намираме днес. Правилно отбелязахте, че няма как в момента да се провежда обществено обсъждане, защото имаме изключително важно решение, което трябва да вземем. Надявам се, колеги, да го вземем на едно заседание, за да може Законът да влезе в сила от началото на годината. Разбира се, „Демократична България“ ще подкрепи законопроектите, защото това е отговорното политическо решение. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Славов. Друга реплика към господин Цонев има ли? Няма. Дуплика – заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! Почитаеми господин Славов, аз Ви благодаря, че потвърдихте това, което казах, защото точно това казах – че има изключения и затова не трябва да има абсолютни правила. Сега да попитам и госпожа Ива Митева: в Четиридесет и петото народно събрание сложихме ли в Правилника един текст, който де факто не ни позволяваше да прескачаме? По предложение на ДБ ли беше? Там нямаше никаква възможност да се прескочи законодателство без обществено обсъждане. След това го изменихме, просто връщам лентата назад. [[Реплика от народния представител Ива Митев: „Омекотихме.“]] Омекотихме, казва госпожа Митева. Така че просто връщам лентата назад не заради някакъв укор, а защото, когато водим дебатите, трябва да виждаме къде е допусната грешка при всяка ситуация, която показва грешката, за да не я допускаме за в бъдеще. Благодаря.
Благодаря. Изказване – господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Много кратко изказване. Аз връщам лентата в настоящето, в настоящия момент. Нека да бъдем прагматични, нека да спестим времето и да бъдем точни към това, което обсъждаме в момента. И моля, когато не искаме да разширяваме обхвата на обсъжданата тема, да се придържаме към нея. Има ли някой в тази зала, който ще обясни на бизнеса, че той, с неговите аргументи, въпреки че подкрепя Закона, но тъй като иска публично обсъждане, ще държи на публичното обсъждане и ще трябва да не приемем този закон на едно пленарно заседание на първо и второ четене. Аз не мисля, че има такъв човек в залата и има такъв народен представител, който не би подкрепил това нещо. Това работи за бизнеса, така че призовавам да се върнем прагматично към темата, която обсъждаме, и да минаваме нататък, за да посрещнем една весела Коледа. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря Ви, господин Каримански. Реплики към господин Каримански? Няма. Други изказвания? Няма. Прекратявам дискусиите. Преминаваме към гласуване. На първо място подлагам на гласуване Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност, внесен от Десислава Атанасова и група народни представители на 21 декември 2021 г. [[Реплики от народния представител Настимир Ананиев.]] Не, поотделно ще ги гласуваме, господин Ананиев! [[Шум и реплики.]] Не, не са обединени! Уважаеми народни представители, гласуваме поотделно двата законопроекта! На първо гласуване се гласуват поотделно! Първо ще гласуваме Законопроекта на Десислава Атанасова и група народни представители, след това Законопроекта на Любомир Каримански, Георги Свиленски, Георги Ганев. [[Реплики от народния представител Костадин Ангелов.]] Не сме го гласували, господин Ангелов, сега ще го гласуваме! Гледан е в Комисия! Преминаваме към гласуване на Законопроекта на Десислава Атанасова и група народни представители. Гласували 212 народни представители: за 95, против 62, въздържали се 55. Предложението не е прието. Преминаваме към гласуване на следващия законопроект, внесен от Любомир Каримански, Ива Митева, Андрей Гюров, Георги Свиленски и Георги Ганев. Гласували 212 народни представители: за 169, против няма, въздържали се 43. Предложението е прието. Колеги, само да уточня – при първо гласуване законопроектите се гласуват поотделно, после се обединяват! Заповядайте, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! На основание чл. 76, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание предлагам така приетия вече на първо гласуване Законопроект за изменение на Закона за данък върху добавената стойност, № 47154-01-8, внесен от народните представители на 22 декември 2021 г., да бъде приет и на второ гласуване в днешното пленарно заседание.
Заповядайте, господин Гаджев.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Доколкото следях дебата, чух, че има направени идеи за предложения между двете четения. Дали ще бъдат допустими, или недопустими, ще Ви цитирам чл. 79, ал. 1 от Правилника, който казва: „Предложенията, които излизат в предметния обхват на приетия на първо гласуване законопроект, ако са такива, не се разглеждат и гласуват по същество, но Комисията се произнася за недопустимост с решение.“ Тоест Комисията трябва да се събере и да реши дали подобни предложения са допустими, или недопустими. Ако в момента гласуваме това нещо, означава дерогиране на правото на законодателна инициатива на народните представители – нещо, което, между другото, се каза преди малко в дебата, че не е правилно и не трябва да се случва. Така че не знам доколко подобно предложение е допустимо. Оставям го на Вашата съвест. [[Народният представител Любомир Каримански иска думата за реплика.]]
Не, нямате право на реплика! Нямате право на реплика, господин Каримански, съжалявам! [[Шум и реплики.]] Господин Костадинов, от Вас дойдоха идеите за предложения, но те ще бъдат с отделен законопроект. Така Ви разбрах аз, или? Подлагам на гласуване предложението на господин Каримански. Гласували 214 народни представители: за 175, против 18, въздържали се 21. Предложението е прието. Господин Каримански, имате думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! „Закон за изменение на Закона за данък върху добавената стойност“. Предлагам да запазим заглавието на Закона и оттам нататък искам да прочета целия закон, за да е ясно на второ четене какво ще гласуваме. „§ 1. В Закона за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност в § 4 от Заключителните разпоредби думите „31 декември 2021 г.“ се заменят с „прекратяване на обявената извънредна епидемична обстановка на територията на Република България, свързана с COVID-19“. § 2. В Закона за изменение и допълнение на Закона за данък върху добавената стойност в § 70 от Преходните и заключителните разпоредби думите „31 декември“ се заменят с „прекратяване на обявената епидемична обстановка на територията на Република България, свързана с COVID-19“. Заключителни разпоредби § 3. В Закона за изменение на Закона за местните данъци и такси в § 10 от Преходните и заключителните разпоредби думите „31 декември 2021 г.“ се заменят с „прекратяване на обявената извънредна епидемична обстановка на територията на Република България, свързана с COVID-19“. § 4. Законът влиза в сила от 1 януари 2022 г.“ Тук предлагам редакционната поправка: навсякъде в текста на Законопроекта думите „прекратяване на обявената извънредна епидемична обстановка на територията на Република България, свързана с COVID-19“, да се заменят с „31 декември 2022 г.“ Моля да бъдат подложени на гласуване.
Благодаря Ви, господин Каримански. Откривам дискусиите. Заповядайте, господин Ганев.
Господин Председател! Разбирам, че голяма част от Вас са притиснати от времето и от почивката, която най-вероятно ги чака. Много от Вас ще отидат сигурно и в чужбина, имате зелен сертификат и не Ви е проблем – Малдивите Ви чакат. [[Оживление в ГЕРБ-СДС и ДПС.]] Но така или иначе нашето предложение касае не хората, които ще пътуват в чужбина – касае тези, които се борят за оцеляването си. И когато искаме да внесем ставката за храна, за най-необходимите храни и за лекарства, касае именно най-бедните хора. Затова имам предложение и искам, ако нямаме толкова време и всички бързат да заминат по Малдивите, Комисията по финансите да се произнесе допустимо или не и ако трябва, и ако искате писмено, може и писмено, другата седмица да се съберем, след което да се съберем и тук. Но нека да предприемем мерки и да покажем на най-бедната част от българския народ, че Народното събрание мисли не само за ресторантьорите, а и за това как да си купят лекарства. Защото за много от Вас не е проблем да си купят лекарства, но за хората е проблем. Затова пак призовавам да съберем, ако трябва, извънредно Комисията по финансите, след което – това гласуване, което искате в момента да стане, и тогава да се произнесе Комисията допустимо ли е или не. И ако е допустимо, да тръгнем по пътя, по който да стигнем до решение, което да е от полза не на един от нас и не за това, че някой няма да отиде на почивка, а да седнем и да говорим по времето между коледните празници и Нова година. Благодаря. [[Оживление, реплики.]]
Заповядайте за реплика, господин Свиленски.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! Уважаеми господин Ганев, първо, като заместник-председател е добре да научите Правилника, защото трябва и да го спазвате, а да ръководите някой път и заседанието. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Всички Ваши идеи, които ги казахте от трибуната и Вие, а и господин Костадинов, „БСП за България“ повече от пет години ги предлага в тази пленарна зала [[ръкопляскания от „БСП за България“]]– за намаляване на ДДС и на храните, и на учебниците, и на книгите, и на лекарствата. Но БСП знае кога и как да ги предложи – когато се гледа държавният бюджет. В момента въобще не сме в такава процедура. В момента сме в процедура да продължим срока на действащ законопроект. Аз разбирам Вашето желание тук от трибуната да говорите за Малдивите, за Сейшелите и за където и да било, но съм сигурен, че нито един от нас няма да замине – просто по този начин рушите авторитета на Народното събрание. Нищо друго не постигате с това изказване. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] В момента сме в процедура Законопроектът да се гласува на второ четене – българският бизнес и българските граждани това очакват от нас. Не очакват скандали, не очакват отново препирни тук кой, къде и как ще празнува празниците. Призовавам, господин Ганев, да се съсредоточим върху законопроектите, които трябва да гласуваме. Време за политиканстване има, не е хубаво да бъде от тази трибуна, но е неизбежно – някой път се получава, и да преминем към гласуване на Законопроекта. Вие не сте направили даже и предложение, разказахте едни идеи тук от трибуната, но повтарям, в Правилника пише друго и Вие като заместник-председател трябва да го знаете – как се правят предложенията, как се внасят, къде се обсъждат, кога се обсъждат и накрая как се приемат. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Заповядайте за реплика.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Господин Ганев, популизмът не е помогнал на никого. В момента Вие се опитвате да настройвате едни граждани на държавата срещу други граждани на държавата, един бизнес срещу друг бизнес само и единствено за целите на популизма. И тъй като от „Има такъв народ“ вече веднъж предложихме да си отменим ваканцията, Вие не се съгласихте, ние заявяваме твърдо, че сме готови да работим и да си отменим ваканцията, стига Вие да го предложите, за да има време. Благодаря. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря, господин Абровски. Трета реплика към Цончо Ганев дали има? Няма. Заповядайте за дуплика.
Много се радвам, че председателят на парламентарната група на БСП говори за познаване на правила и на Правилник, но искам да припомня, че докато Вие като част от управляващото мнозинство две седмици пропиляхте времето на този парламент да се борите да въведете зелен сертификат, за да можем тук да работим, трябваше това нещо да бъде вкарано тогава. И когато го вкарахте тогава, имаше време за обсъждане, тогава и ние в писмен вид щяхме да си внесем предложенията. Защото пропускате, че когато тук залата си тръгна вчера в седем и половина, беше свикана извънредна Комисия по бюджет и финанси? Кога точно да внеса каквото и да било, при положение че разбрах 15 минути по-рано? [[Шум и реплики.]] Кога точно, днес ли трябваше да го направим? Днес или снощи в 12,00 ч. през нощта да извикаме Деловодството?
Вчера!
Много Ви моля, бъдете така коректен – когато посочвате едни факти, да бъдете честни и да кажете: две седмици пропиляхме време, министърът не входира нищо и в последния ден, когато трябваше да си тръгнем, ще минем на първо и второ четене, както се отбеляза тук, което е недопустимо, но ще го гласуваме. Извинявайте, тук не говорим за някое село да гласуваме нещо – говорим за промяна в ДДС! [[Оживление в ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря.
Процедура!
Господин Свиленски, хайде по процедура.
Процедура по начина на водене. Уважаеми господин Председател, моля Ви, подарете му на Вашия заместник-председател един Правилник. Господин Ганев, Вие сте народен представител вече повече от две седмици, три може би. След първия ден, в който сте се заклели от тази трибуна, можете да внасяте каквото искате. Не Ви трябват никакви комисии на Народното събрание, за да внасяте законопроекти или предложения. След това те се обсъждат в съставените комисии. Както има, между другото, внесени законопроекти от много парламентарни групи – шест или седем, чакат да бъдат съставени комисиите. Вие две седмици нищо не внесохте и сега оттук ни поучавате как „БСП за България“ вчера до седем часа е приемала комисии. Вие не искахте и комисиите да се приемат вчера – искахте днес да се занимаваме с комисии, за да не гледаме тези закони. Така че, когато се изказвате от тази трибуна, повтарям, аз съм председател на парламентарна група, но Вие сте заместник-председател на Народното събрание и трябва да говорите с факти, без да си измисляте Ваши някакви си послания. И няма да позволя да злоупотребявате, разбира се, с парламентарната група на БСП. Благодаря. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря. Давам думата на Георги Ганев. После има изказване от Костадин Костадинов. И моля Ви, колеги, да е по съществото на дебата. Може би няма много смисъл да навлизаме...
Благодаря, господин Председател. Знам, че настава объркване с фамилията Ганев, но сме много. Това, което искам да кажа, е всъщност за какво става въпрос тук. Напълно съм съгласен с всички колеги и от ГЕРБ-СДС, и от ДПС, че ситуацията е извънредна и нормално не би трябвало по този начин да се случват нещата. Но една от причините да може все пак на ръба на приемливостта това да се случва, е, че става въпрос само за една поправка на едно число с друго – „2021“ става „2022“. Всякакви други поправки правят неприемливо минаването на две четения в едно заседание. Тук става въпрос в този законопроект да се направи поправка, която разширява обхвата на извънредните ставки по ДДС от 9% извън тези стоки и услуги, за които те вече съществуват от юли 2020 г. Това нещо не може да се случи без предварителна оценка на въздействието и без обществено обсъждане на всички тези свещени крави, за които господин Цонев говори. Тоест в момента сме изправени пред две хипотези – или ще приемем само промяната в едно число, което може да стане днес, и бизнесите ще могат да продължат да разчитат на тази ставка предвидимо до края на 2022 г., или от 1 януари... С абсолютна сигурност не може да има намалена ставка от 1 януари за храните и лекарствата, това е невъзможно. Да не лъжем хората тук, които се интересуват от този въпрос, те няма да получат намалена ставка при никаква вселена от 9 или каквито и да били други проценти от 1 януари 2022 г., това няма да се случи! Но предложението е и за другите бизнеси да се качи на 20% ставката обратно, където беше. Всъщност тези две предложения обсъждаме – или да не се качи за тези бизнеси, които вече са обхванати, ставката на 20% от 1 януари, или да се качи за тези бизнеси, които са обхванати, ставката от 1 януари. Не съществува начин ставката да се разпростре върху други сектори, съжалявам.
Благодаря, господин Ганев. Реплика от господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Ще използвам правото си на реплика към господин Ганев, за да доуточня няколко неща. Тук присъстващите в залата трябва ясно да застанат и да разберат две позиции. Първата позиция е, че може да прекратим ваканцията си или коледната си почивка и да има поредна Комисия по бюджет и финанси, в която да се разглежда на второ гласуване. Парламентът трябва да заседава, за да има второ гласуване. И нека позицията и на ГЕРБ, и на ВЪЗРАЖДАНЕ да бъде ясна, конкретна и точна: прекратяваме почивката си – ако искат, да го предложат. Предлагат го, гласуваме, има съответно Бюджетна комисия, има парламент между Коледа и Нова година. Това е едното предложение. Второто предложение – много ясно трябва да кажете, че ако няма почивка, Вие не сте за това да се запазят сегашните ДДС ставки, а сте за това ДДС ставката да се вдигне отново на 20%! Ясно от ГЕРБ и ясно от ВЪЗРАЖДАНЕ трябва да го кажете на бизнеса и на всички заинтересовани страни! Благодаря Ви. [[Единични ръкопляскания от ИТН.]]
Реплика и от господин Славов.
Господин Председател! Колега Георги Ганев, всъщност хипотезите, които Вие описахте, приключиха преди 15 минути, когато гласувахме, че вече сме на фаза второ гласуване и гласуваме. Председателят на Комисията изчете заглавието, изчете текста на Законопроекта и сега просто трябва да го гласуваме. Вече не могат да се правят никакви допълнения, да се внасят и така нататък. Нека просто да гласуваме и да приключим с тази тема, за да си свършим отговорно работата като представители. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря, господин Славов. Трета реплика към Георги Ганев има ли? Няма. Георги Ганев иска ли дуплика? Заповядайте.
Моята дуплика е следната: ако ще променяме обхвата на диференцираните ставки по ДДС, е абсолютно задължително това да стане с отделен законопроект, който да бъде написан, внесен, както трябва. Да бъде оценен с предварителна оценка на въздействието, каквато трябва да бъде за всички засегнати групи – с това коя група колко ще бъде засегната, за да можем да повярваме във всички аргументи, че най-бедната страна в Европейския съюз, най-бедните хора ще бъдат облагодетелствани. Това има нужда от доказване. Не може просто да го приемаме на вяра, защото може и да не бъдат облагодетелствани. Много пъти се е случвало да се намали ставка по ДДС и нищо да не стане с крайните цени и те да продължат да бъдат високи. Случвало се е. Трябва да сме сигурни, че този път ще се случи така, че крайният потребител да плаща по-малко, а не търговците. Защото, ако има опасност да се случи това, можем да бъдем обвинени в – познайте какво? Лобизъм за специфични бизнес интереси, а не за грижа към най-бедните хора. Затова трябва да сме сигурни, че това, което се надяваме да стане, наистина ще стане. Това става с предварителна оценка на въздействието, с обсъждане, с чуване на мнението на всички заинтересовани и засегнати групи в обществото. Ако ще правим това – така трябва да стане. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Господин Костадинов, за изказване.
Господин Председател, когато преди малко чух в изказването на господин Свиленски думата политиканстване – същата вчера я чух и от изказване на друг народен представител, изпитах дежавю. Десет години в Общинския съвет във Варна, където ГЕРБ доминираше и продължава да доминира, всеки път, когато станеше подобен разговор, ставаше някой, на когото обикновено трудно му запомнят името дори и в неговата група, и казва: аз предлагам да не политизираме разговора. Прекалено политически стана. Все едно Общинският съвет е някаква браншова организация на баничарите. Ние се намираме в най-политическия орган на държавата. Ако тук не водим политически разговори и ако тук не поставяме политически прения – къде точно, на улицата ли? Беше поставен въпросът: защо не сме го били внесли? Какво сме били внесли? ВЪЗРАЖДАНЕ до момента е внесла пет законопроекта. Не знам БСП колко е внесла, не ги следя. В случая това не е от значение. От значение е, че когато ние сме тук и когато можем да упражняваме своите права като народни представители, ние ги упражняваме, защото зад нас стоят избиратели, още повече че независимо от това кой за кого и колко е гласувал, в крайна сметка всеки един от нас представлява българския народ. Ние имаме своето предложение, ние сме го поставили. Ситуацията е извънредна безспорно. В крайна сметка беше казано снощи в колко часа е събрана Комисията по финанси и честно казано, не знам снощи доколко е заседавала – до 9,00 ч., 10,00 ч.? Това очевидно е извънредна ситуация и ние гласуваме продължаване на мерките, които са заради извънредните епидемиологични мерки. Аз обаче може да Ви предложа много лесно решение: отменяме извънредната епидемиологична обстановка, защото всички тези щети както на предприемачите, така и на гражданите бяха нанесени от хората, които управляват държавата. Защо в крайна сметка трябва да търсим компенсации за действия, които самите правителства – не едно, не две, не три – четири правителства, от миналата година досега насам нанасят на българските граждани? Изпълнителната власт тормози и насилства гражданите, след което тук в последните дни на работната година законодателната власт се чуди как и по какъв начин да минимизира щетите на управляващите безумци. Това нормално ли е? Очевидно не е нормално. Очевидно ситуацията е извънредна. Затова и ние се налага да действаме в тази ситуация по извънреден начин. Ако трябва, няма да почиваме. Това е.
Благодаря.
По процедурата.
Реплика ли, господин Попов, или? Господин Свиленски за реплика, после господин Абровски за реплика. Госпожо Атанасова, Вие сте за изказване – знам.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Костадинов, да, от тази трибуна и в тази зала трябва да се водят политически разговори и тук е мястото – никъде другаде. Казах: не трябва да се политиканства и колкото по бързо разберем разликата между политиканстване и политически дебати, политически разговори, толкова по-смислено ще върви тук работата в Народното събрание. Нищо друго. Не съм Ви опровергал, напротив, Вашето изказване беше политическо, но на колегата Ганев беше политиканско. Това е разликата. Мисля, че всички в тази зала и медиите я разбират. Благодаря. [[Частични ръкопляскания от „БСП за България“ и „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря. Заповядайте, господин Абровски.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Уважаеми господин Костадинов, вече сте част от Народното събрание на Република България и като такъв трябва да се държите отговорно. В момента ние се връщаме на изказването на господин Каримански отпреди малко, трябва да вземем решение дали да помогнем на един бизнес, или, бидейки политици в най-висшия политически орган на тази държава, няма да му помогнем. Ако искате да предложите отмяна на ваканцията и да работим, направете го. Недейте само да загатвате, но това, което Вие вършите в момента, е безотговорно. Благодаря.
Благодаря. Трета реплика? Няма. Дуплика? Няма. По процедура – Филип Попов, заповядайте.
Благодаря. Уважаеми господин Председател! Действително тук следва да се водят политически разговори, дебати по всеки един законопроект или решение на Народното събрание, само че при определени правила. Общите приказки, теми и предложения по духа и смисъла на Законопроекта – този, който гледаме в момента, приключиха на неговото първо четене. В момента се намираме на второ четене, глава по глава, текст по текст. Ако някой от народните представители има нещо да каже по отношение на датата, по отношение на заглавието на Законопроекта, да дойде да го каже. Сега да губим тук време в общи приказки, моля Ви, когато някой от народните представители говори извън рамките на второ четене на Законопроекта, да бъде прекъсван, защото иначе този дебат е абсолютно безсмислен. Ако има предложения датата 31 декември 2022 г. да не бъде тази дата, да дойде да каже. Ако няма, всичко това, което се каза на първо четене по Законопроекта – записано е тук в стенограмите, знае се, видяно е от българските граждани през медиите – затова, моля Ви да спазваме реда и Правилника, който всички ние тук приехме. Благодаря.
Благодаря, господин Попов. Заповядайте, господин Цонев.
Благодаря Ви, господин Председател. Репликата ми е по начина на водене към Вас. Последните десетилетия може би парламентът е с най-ниско доверие от всички институции. Обикновено това се обяснява с поведението на управляващите или на управляващата коалиция, но това не е вярно. Рушенето на доверието в тази институция е дело на всички нас. Последните 15 – 20 минути от дискусията, господин Председател, беше класически пример за това. Стават колеги и говорят за отмяна на ваканцията или неотмяна на ваканцията, и Вие не ги прекъсвате да им кажете, е, че ваканцията е отменена. Защото аргументацията да нямаме ваканция, че ако нямаме, ще приемем някакви по-добри неща за хората. Обаче ние предпочитаме да имаме ваканция и да не приемем добри неща за хората, което е абсолютно невярно. Първо, ваканцията е отменена и няма нито един ден ваканция. Така ли е? Бъркам ли нещо?
Не, бъркате, господин Цонев, изменихме ваканцията.
Не, не бъркам. Второ, абсолютно невярно е, че ако работим оттук до 12,00 ч. на 31-ви, няма да приемем нищо по-добро просто, защото нямаме такава процедура поне в ДДС. Поне в данъчните закони няма как да я отворим и няма как, ако я отворим, пък да я затворим, защото има едни срокове между първо и второ четене, има едни заседания на комисиите и така нататък да не се спираме на тях. Тоест нека да си мерим приказките, а Вие, когато не ги мерим и става въпрос за доверието в институцията, за нейния авторитет, да се намесвате, защото точно това ще напишат медиите – гарантирам Ви го, както гледат отсреща, както се подсмихват, ще чуете заглавие: „Не си отмениха ваканцията, за да приемат още добро за хората, за да ходят на Малдивите.“ Не се учудвайте, ако го чуете. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря. Само напомням, че текстовете, които обсъждаме, са със следното съдържание: в § 1 думите „31 декември 2021 г.“ да се заменят с „прекратяване на обявената извънредна епидемична обстановка на територията на Република България, свързана с COVID-19“, като има отделно предложение думите „прекратяване на обявената извънредна епидемична обстановка на територията на Република България, свързана с COVID-19“, да се заменят с датата „31 декември 2022 г.“ Идентично е и предложението в § 2 и в Заключителните разпоредби по същия начин в § 3. Моля да се придържаме към дискусия по тези текстове и предложения. Сега за изказване – Кристиан Вигенин, след това Десислава Атанасова.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! Моето изказване не е толкова по същество, но не исках да взимам процедура. Да почнем все пак от това, че мерките, които обсъждаме и се надявам да приемем днес и на второ четене, са оценени като положителни, като мерки, които са допринесли за това една голяма част от бизнеса – засегнат, да се справи със ситуацията. Тази оценка е както на съответните администрации, Министерството на финансите, Министерството на икономиката, така и наша, която сме коментирали в предишни формати на Народното събрание, но по същия начин това стана ясно и вчера след обсъждането в Комисията по бюджет и финанси, но и тук на първо четене не стана дума по никакъв начин, че това са мерки, които не са ефективни. Нашата цел днес е да направим така, че бизнесът да има предвидимост и тези мерки да бъдат удължени и за 2022 г. Това е всъщност дискусията днес и опитът тя да се подменя с внушения, че едва ли не народните представители са се разбързали само и само защото искат да почиват няколко дни, не е коректно и това е едно самоунижение на целия парламент. Искам да уверя и колегите от ВЪЗРАЖДАНЕ, че те са част от това Народно събрание и всичко, което правят, за да унижават Народното събрание, рефлектира и върху тях. Това впрочем можем да го кажем и от наши действия в миналото, които по никакъв начин не са допринесли ние да стоим по-добре в очите на общественото мнение. Наша обща задача – на всички групи, които сме тук, и всички политически формации е да направим така, че парламентът да издигне своя авторитет. Това е усилие и на опозицията, и на управляващите, защото само така ние ще докажем, че всеки един от нас като народни представители или като парламентарни групи наистина решава проблемите на хората. Учудвам се тук на внушенията, че бързаме да ходим на почивка от едната от парламентарните групи. Господин Ганев, заместник-председателят на Народното събрание, уточнявам – искам да уточня за него, че за мен е учудваща въобще дискусията, в която влизате, защото само преди малко Народното събрание взе решение да приеме и на второ четене предложения законопроект и всички депутати от ВЪЗРАЖДАНЕ подкрепиха това предложение. По този начин парламентарната група на ВЪЗРАЖДАНЕ всъщност допринася за това, че този законопроект ще бъде разгледан и на второ четене сега, а всякакви идеи за промени на ДДС, други идеи, които може да са свързани с действия и мерки, които засягат предстоящия държавен бюджет за 2022 г., ще могат да бъдат направени тогава, когато се отвори процедурата за приемане на бюджета за 2022 г., което ще стане през месец януари. Да, отдавна не се е случвало така, но политическата ситуация през тази година доведе до това, че не сме в състояние да приемем бюджета за следващата година сега, преди края на тази календарна година. Така че, уважаеми колеги, предлагам оставащите дни до началото на месец януари, когато ще се съберем отново, да ги използвате, за да подготвите своите предложения, своите законопроекти да внесете и отворим ли процедурата, отваряме процедурата за промени и на ДДС, и на ред други закони, които ще позволят да покажете профила на Вашата група така, както искате да изглежда той в рамките на това Народно събрание. Завършвам с това – дискусията е ясна по същество. Решенията са ясни по същество. Мисля, че няма смисъл да я удължаваме повече. Ако някой е против тези мерки, нека гласува против, но ако е за, да подкрепим това и не че бързаме това да стане още сега тази седмица заради нас самите. Завършвам с това, че хората, бизнесът – това решение, което засяга стотици хиляди хора, трябва да бъде взето сега, за да има предвидимост. Не може да оставим хората да се чудят: другата седмица ще има ли кворум, ще може ли да се вземе това решение, как да си планират нещата от 1 януари. Моля да приключим това сега заради тях, не заради въображаемите тук Малдиви и Сейшели. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“ и възгласи „Браво!“]]
Благодаря. Заповядайте за реплика, господин Ганев.
Вълнуващо е да чуеш от БСП: „О, боже!“ Радвам се, че не сте атеисти. [[Смях и оживление.]] Господин Вигенин, изключително вълнуващо е, че Вие като другата част от Вашата група не чухте това, което казвам. Явно заслепени от това да репликирате и образно казано, да скачате върху ВЪЗРАЖДАНЕ, но пояснявам пак и ще го кажа: две седмици пропиляхте – Вие като част от мнозинството, да обсъждате забраната да влизаме в Народното събрание със зелен сертификат. Вместо още с конституирането на този парламент да пристъпим към най-належащото – избиране на правителство и сформиране на комисии, за да започне да се работи по всички тези належащи проблеми, ние се занимавахме и продължаваме да се занимаваме с това да забраните влизането на ВЪЗРАЖДАНЕ в парламента. Това наложи вчера в 9,00 вечерта да има Комисия по финанси и това наложи в момента да коментираме тези неща. А всичко това, което говорите, е именно вследствие на две седмици пропиляно парламентарно време. Благодаря.
Благодаря. Заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Председател! Аз го казах преди малко и явно ще трябва да го повторя още веднъж, за да се чуе и да се разбере. Ние в момента тук обсъждаме мерки, които ще струват на държавния бюджет допълнително над 1 млрд. лв. грубо. Най-лесното решение, което трябва да се вземе, но то не може да се вземе от нас, защото с променения Закон за здравето от миналата година това не е в компетенцията на Народното събрание – отменят се извънредните епидемиологични мерки в държавата, и не коментираме повече въпроса. Не харчим излишни пари, не влизаме в излишни прения, дискусии. Всички ние смятаме, че тук сме на това мнение, че искаме доброто на българските граждани. Най-доброто решение е това – отмяната на тези извънредни мерки. И тогава няма да си говорим за това кой унижава и кой не унижава Народното събрание. Защото по-важното е, че има хора, които унижават всички български граждани всекидневно, че унижават милиони българи всекидневно и това не е вече от ден-два, това е вече години – стана почти две години. Много важно е, че тук някой си бил унижавал Народното събрание. Каквито и да сме, ние няма да направим така, че да има по-добър рейтинг от този, който е бил преди. Нека да направим необходимото, за да може хората да живеят нормално, защото господин Вигенин беше прав – и предприемачите, и гражданите имат нужда от сигурност и предвидимост. Ама тази сигурност да не бъде за това какви пари ще им дадем – дали 60, 40, 32,40 лв., а сигурността и предвидимостта трябва да бъде в това, че държавата в лицето на правителството ще ги остави да живеят нормално, без да се чудят утре дали няма да искат освен зеления сертификат син, червен, кафяв и какъвто още се сетите, защото всичко е възможно вече.
Благодаря, господин Костадинов. Макар че това си беше изказване по същество, а не реплика към господин Вигенин. Трета реплика – Явор Божанков.
Благодаря, господин Председател. В духа на репликите и изказвания двете седмици, за които говори господин Костадинов, те ги оползотвориха, като заедно с ДПС и ГЕРБ опитваха да провалят кворума, за да не приемем комисии [[шум, реплики и ръкопляскания]], за да не можем да работим, за да дойде ваканцията, за да останат всички тези мерки. И той по същество в репликата си каза ясно, че е против тези мерки [[шум, реплики и възгласи]], тоест неговото послание към българския бизнес, към хората, които очакват помощи, е, че ВЪЗРАЖДАНЕ е против тези мерки и те не трябва да получават тази помощ. Но за двете оползотворени седмици аз смятам, че не сте коректен във Вашето изказване – тип реплика, защото тези две седмици Вие се опитахте просто да провалите кворума и работата на Събранието. [[Шум и реплики.]]
Дуплика – господин Вигенин. След това има процедура от господин Аталай и ще дойде редът на Десислава Атанасова. Моля по същество, колеги. Последните изказвания нямаха допирни точки със Законопроекта.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! Аз с това исках да започна, че всъщност изказванията не са съвсем по същество. Те са политически изказвания по принцип, а все пак в Народното събрание има някакъв ред. Имаме дневен ред, има точка, която обсъждаме, и сме на второ четене всъщност на гледането на един законопроект и моля да се съсредоточим върху това. Вземам реплика само за да кажа, че всъщност тези две седмици, за които говорите, са най-интензивните и най-плътно оползотворените две седмици на стартиращ парламент може би в продължение на – да не кажа голяма дума, но на години, десетилетия може би. Толкова бързо създадено правителство, толкова бързо създадени комисии, толкова бързо начало на работа по същество досега не е имало и трябва да го отчетем. Така че да се подценява работата на този парламент, а с това и на всички нас, мисля, че също не е редно. Трябва да гледаме обективно на нещата. Вярвам, че една от причините, за да се получи тази ситуация, е това, че изборите бяха проведени все пак в средата на месец ноември. Трябва да отчетем политическото време, в което се налага да работи този парламент, и затова е това бързане. Но това бързане има своите основания. То цели да реши проблемите на много хора, а по-голямата дискусия – за мерки, за следващия бюджет, те предстоят. Спокойно могат колегите, които имат идеи, да внесат съответните предложения за промени в Закона за извънредното положение, в други някои законопроекти, които са свързани, ще минат през комисиите, които създадохме вчера. Поздравявам председателите впрочем за това и им пожелавам успешна работа. И пак казвам, да започнем да работим по същество, по дневен ред, а не така просто по принцип. Разбирам, че имаме две съвсем нови групи, още две, които отдавна не са били в парламента. Дано полека-лека да влезем в ритъм, защото губенето на парламентарно време всъщност е един от големите проблеми. Да се опитаме дискусиите да бъдат по същество. Благодаря. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]] По процедура – Рамадан Аталай.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Колеги, нека да дадем възможност на председателя още в началото да се опита да бъде демократичен, но чак толкова да не преиграваме с неговото търпение. Всичко свързано със Законопроекта на второ четене се чу, чу се от председателя на Комисията, че той иска ваканцията да се прекрати – ваканция, която нямаме. Чухме от колегите от ВЪЗРАЖДАНЕ, че искат да отидат на Малдивите и всичко свързано с този закон. [[Ръкопляскания от ДПС.]] Колеги, чухме от БСП, че ДПС са им виновни. Има един друг израз, свързан с панталоните. Всичко чухме, господин Председател, обаче по същество не чухме има ли някой, който да е против да се удължи тази разпоредба в този закон, свързано с ДДС. Досега нито един не излезе да каже: да, не искаме да удължим срока, или пък някой да каже: не, искаме да удължим с два месеца, за да имаме тема за обсъждане. Колеги, смятам, че е време моето предложение, процедурното ми предложение е да прекратим дебатите по тази точка и да минем към гласуване на Законопроекта – точно и ясно. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, ДПС и ИТН.]]
Обратно становище? [[Реплика от народния представител Десислава Атанасова.]] Знам, госпожо Атанасова, че сте записана, но процедура се дава и веднага се гласува.
Обратно!
Заповядайте за обратно становище.
Благодаря, господин Председател. Да, добре познавам правилата. Процедурата се гласува веднага. В случая обаче така или иначе няколко пъти беше спомената парламентарната група на ГЕРБ-СДС, а и като вносител на единия законопроект, който беше припознат и в Комисията по бюджет и финанси, моля, господин Председател, да ми дадете възможност да направя изказване и след това да бъде прекратен дебатът, ако реши залата.
Благодаря Ви, госпожо Атанасова. Гласуваме предложението на народния представител Рамадан Аталай. Гласували 190 народни представители: за 145, против 41, въздържали се 4. Предложението е прието. Госпожо Атанасова, както коментирахме, предложението по процедура трябва да се гласува веднага, но понеже съм Ви записал, ако искате, изкажете се. [[Ръкопляскания и възгласи от ГЕРБ-СДС: „Еее! Браво!“]] Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Оценявам, че все пак се спазва парламентарната практика не само защото опозицията трябва да има своите пет минути за изказване по гласувания и обсъждан на второ четене законопроект, а защото е важно да се кажат няколко неща. Първото е, че парламентарната група на ГЕРБ-СДС първа внесе Законопроекта, свързан с мерките по отношение на бизнеса, и в този случай, надявам се, че няма спор. Да, на вчерашното заседание на Бюджетната комисия ние в конструктивен тон заедно и с министъра на финансите решихме, че двата законопроекта няма да се обединят, защото това ще удължи срока за приемане на тази мярка, но за сметка на това колегите от мнозинството приеха предложението, което нашата парламентарна група внесе, този срок и този текст да бъде до края на 2022 г., за което благодаря за конструктивния тон. И по това няма спор, надявам се, от никого. Защо обаче беше нужно да взема думата не само по същество на Законопроекта, но и да Ви представя някои съображения по процедурата. Това е важно да се чуе. Извън факта, че ние, отново казвам, не само че сме вносители на този законопроект, но и ще подкрепим този, който ни е предложен на второ четене. Колеги, господин Председател, процедурата за приемане на законопроекти между първо и второ четене е следната: внася се законопроект, обсъжда се на първо четене в комисия, ако той бъде подкрепен, се обсъжда на първо четене в залата, ако няма възражения или предложения от парламентарната трибуна, изразени от народни представители, то може да се премине и на второ четене. След това на второ четене се обсъжда текст по текст, глава по глава, раздел по раздел и така нататък и чак след това законопроектът става закон. Бих искала да обърна внимание на всички, че въпреки извънредните обстоятелства, за които всички сме съгласни, че трябва парламентът бързо да вземе решение, моля занапред никога Народното събрание да не процедира по начина, по който процедира сега. Защо? Има няколко нарушения на процедурата и ако сега парламентът ги приеме, защото сме в извънредна обстановка – не само епидемична, но краят на годината, то занапред трябва да държим сметка за няколко неща. Първо, Комисията наистина беше екстремно свикана, без предварително обявен дневен ред, както е по нашия Правилник, без предварително публично обсъждане на първото заседание, както е по нашия Правилник. Освен това не минаха 24 часа от Доклада на Комисията, който беше изготвен снощи след може би 21,00 или 22,00 ч., до днешното заседание. Освен това не беше дадена възможност за предложения между първо и второ четене, въпреки че Правилникът е абсолютно категоричен – ако народен представител изрази възражение или заяви от трибуната, че ще направи предложение, да може да го направи. Няма как някой от която и да е парламентарна група да знае дали няма колега да предложи например срокът да не е 2022 г., а да е 2023 г. Нали така, колеги? На практика с тези решения ние суспендирахме възможността на народните представители да правят предложения. Казвам всичко това, защото според мен дебатът не е за това дали Народното събрание би работило, дали не би работило. Дебатът не е и за това отменили ли сме ваканцията, или не сме я отменили. Господин Цонев, не сме я отменили. Имаме промяна в дните на ваканцията. Това е решението на Народното събрание и ако пленарната зала реши, може да отмени това решение и парламентът да работи. Колеги, ако дебатът е за принципи, то моля оттук нататък, с това изключение, да спазваме принципите, които самите ние сме заложили в Правилника, който има силата на закон, и да спазваме правилата, така както изискваме и от всички останали граждани да ги спазват. Отново подчертавам, ГЕРБ-СДС беше вносител на този законопроект, ние ще го подкрепим на второ четене. Няма да създаваме прегради нито пред бизнеса, нито пред хората, които разчитат на мисъл за тях. Но моля Ви да спазвате правилата – и към Вас, господин Председател, и към колегите от управляващото мнозинство. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря. Преминаваме към гласуване.
Лично обяснение може ли?
Не, не. Господин Цонев, нужно ли е? Моля Ви! Гласуваме предложението, направено от председателя на постоянната Комисия по бюджет и финанси: навсякъде в Законопроекта, а именно в § 1, § 2 и § 3 в „Заключителните разпоредби“ текстът „прекратяване на обявената извънредна епидемична обстановка на територията на Република България, свързана с COVID-19“ да се замени с „датата 31 декември 2022 г.“ Нали така, господин Каримански? Гласуваме предложението, направено от председателя на Комисията. Гласували 215 народни представители: за 215, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Преминаваме към гласуване на заглавието на Законопроекта, § 1 при съобразяване на вече гласуваното изменение в него; § 2 при съобразяване на вече гласуваното изменение в него; заглавието на Раздела „Заключителни разпоредби“; § 3 при съобразяване на вече гласуваното изменение в него; и § 4. Гласували 214 народни представители: за 214, против и въздържали се няма. Законопроектът е приет. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, „БСП за България“, ИТН и ДБ.]] Нямаме възможности за обяснение на отрицателен вот. Продължаваме с точка втора: ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ ЗА ОДОБРЯВАНЕ НА ДОПЪЛНИТЕЛНИ РАЗХОДИ И ТРАНСФЕРИ ПО ДЪРЖАВНИЯ БЮДЖЕТ ЗА 2021 Г. ЗА СМЕТКА НА ПРЕИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ДАНЪЧНИТЕ ПРИХОДИ ПО ДЪРЖАВНИЯ БЮДЖЕТ ЗА 2021 Г. Постъпил е Доклад от Комисията по бюджет и финанси относно Проекта на решение. Моля господин Каримански да представи Доклада.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! „ДОКЛАД относно Проект на решение за одобряване на допълнителни разходи и трансфери по държавния бюджет за 2021 г. за сметка на преизпълнението на данъчните приходи по държавния бюджет за 2021 г., № 47-102-03-2, внесен от Министерския съвет на 22 декември 2021 г. На извънредно заседание, проведено на 22 декември 2021 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посоченото решение. На заседанието присъстваха представители на Министерството на финансите: Асен Василев – заместник министър-председател по еврофондовете и министър на финансите, Росица Велкова – заместник-министър, и Диана Драгнева – директор на дирекция „Правна“. Решението беше представено от министър Василев. С него се предлага на основание чл. 26, ал. 10 от Закона за публичните финанси Народното събрание да одобри допълнителни разходи и трансфери по държавния бюджет за 2021 г. за сметка на преизпълнението на данъчните приходи по държавния бюджет за 2021 г. Предложението е изготвено на базата на оценка за текущото изпълнение на данъчните приходи по държавния бюджет, базиран на фактическото изпълнение към месец ноември и прогноза за месец декември, и цели финансово обезпечаване на продължаването на програмата за компенсиране на небитовите крайни клиенти на електрическа енергия, както и мярка за подпомагане на пенсионерите в условията на извънредна епидемична обстановка, свързана с разпространението на COVID-19 в България. Анализът на изпълнението на параметрите по приходите от данъци спрямо актуализирания Закон за държавния бюджет на Република България за 2021 г. очертава преизпълнение в размер на около 1200 млн. лв. Причините за това са, от една страна, подобрението при голяма част от макроикономическите индикатори в актуалната макроикономическа прогноза на Министерството на финансите спрямо прогнозите при изготвяне на актуализацията на държавния бюджет и от друга – усилията на приходните администрации за повишаване на събираемостта на приходите и борба с данъчните престъпления, контрабандата, недекларираните доходи и други. По-добрите резултати се дължат и на предприетите активни действия от страна на Националната агенция за приходите и Агенция „Митници“ за справяне със сивата икономика и подобряване на събираемостта на данъците, въведените мерки за ограничаване на негативните ефекти от кризата с COVID-19, както и на предприетите мерки от правителството и провежданите тематични кампании за контрол от страна на органите по приходите. С Проекта на решение се предлага Народното събрание да одобри по бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. средства в общ размер до 750 млн. лв. за сметка на преизпълнението на данъчните приходи по държавния бюджет за 2021 г. Одобряването на допълнителен трансфер от държавния бюджет за 2021 г. за държавното обществено осигуряване е за изплащане на допълнителна сума към пенсиите за месеците от януари до юни 2022 г. включително за подкрепа на пенсионерите във връзка с продължаващата епидемична обстановка, свързана с разпространението на COVID-19, и с оглед на ограничаване на последствията от COVID-19. Допълнителната месечна сума към пенсията е в размер 60 лв. и ще се изплаща на всички пенсионери независимо от размера на получаваната пенсия. Освен това се предлага осигуряването на допълнителни разходи по бюджета на Министерството на енергетиката за 2021 г. в размер до 450 млн. лв. за компенсация за високите цени на електрическата енергия и природния газ за крайните небитови потребители за първото тримесечие на 2022 г. за сметка на преизпълнение на данъчните приходи през 2021 г. След проведеното обсъждане на Проекта за решение се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: 15 гласа „за“, без „против“ и 6 гласа „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме Проект на решение за одобряване на допълнителни разходи и трансфери по държавния бюджет за 2021 г. за сметка на преизпълнението на данъчните приходи по държавния бюджет за 2021 г., № 47-102-03-2, внесен от Министерския съвет на 22 декември 2021 г.“ Предлагам да изчета и Проекта за решение, за да може...
Да, и аз щях да Ви предложа. Заповядайте.
Благодаря. „Проект! РЕШЕНИЕ за одобряване на допълнителни разходи и трансфери по държавния бюджет за 2021 г. за сметка на преизпълнението на данъчните приходи по държавния бюджет за 2021 г. Народното събрание на основание чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 26, ал. 10 от Закона за публичните финанси РЕШИ: 1. За сметка на преизпълнението на данъчните приходи по държавния бюджет за 2021 г. одобрява допълнителен трансфер от държавния бюджет по бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. в размер до 750 млн. лв. за допълнителни суми към пенсията или сбора от пенсиите заедно с добавките и компенсациите към тях на всеки пенсионер в размер на 60 лв. месечно, считано от 1 януари 2022 г. 2. За сметка на преизпълнението на данъчните приходи по държавния бюджет за 2021 г. одобрява допълнителни разходи по бюджета на Министерството на енергетиката за 2021 г. в размер до 450 млн. лв. за компенсация за високите цени на електрическата енергия и природния газ за крайните небитови потребители за първото тримесечие на 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Каримански. Откривам дискусията. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Все пак точката е достатъчно важна, а и вносител на Проекта за решение е Министерският съвет. Предполагам, че поради прекратяването на миналата точка не е имало достатъчно време, но да изчакаме започването на дебатите по същество, докато дойде представител на Министерския съвет, най-вероятно вицепремиерът и министър на финансите като вносител, да представи становището на вносител, да ни запознае и да участва в дебатите. Мисля, че ще е конструктивно за всички. Та, процедурата ми е в това отношение. Ако не сте го поканили, той предполагам ще дойде, защото неговата заявка беше, че по всички точки ще присъства в Народното събрание, да изчакаме с дебатите, докато пристигне представител на Министерския съвет. Благодаря.
Колеги, обявявам 30 минути почивка до 11,35 ч. [[След почивката.]]
Колеги, продължаваме по точка втора от дневния ред за днес. Моля, вицепремиерът и министър на финансите – господин Асен Василев, да представи Проекта на решение за одобряване на допълнителни разходи и трансфери.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми народни представители! Представяме за решение от Народното събрание: „Проект! РЕШЕНИЕ за одобряване на допълнителни разходи и трансфери по държавния бюджет за 2021 г. за сметка на преизпълнението на данъчните приходи за 2021 г. Народното събрание на основание чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 26, ал. 10 от Закона за публичните финанси РЕШИ: 1. За сметка на преизпълнението на данъчните приходи по държавния бюджет за 2021 г. одобрява допълнителен трансфер от държавния бюджет по бюджета на държавното обществено осигуряване за 2021 г. в размер до 750 млн. лв. за допълнителни суми към пенсията или сбора от пенсиите заедно с добавките и компенсациите към тях на всеки пенсионер в размер на 60 лв. месечно, считано от 1 януари 2022 г. 2. За сметка на преизпълнението на данъчните приходи по държавния бюджет за 2021 г. одобрява допълнителни разходи по бюджета на Министерството на енергетиката за 2021 г. в размер до 450 млн. лв. за компенсация за високите цени на електрическата енергия и природния газ за крайните небитови потребители за първото тримесечие на 2022 г. Решението е прието от Четиридесет и седмото народно събрание на – надяваме се, днешна дата – и е подпечатано с официалния печат на Народното събрание.“ Това е Проектът за решение и може би да кажа няколко думи защо предлагаме това решение. Както знаете, тази година имаше допълнителни приходи, които бяха преразпределени с актуализацията на бюджета. Става въпрос за два милиарда и половина лева, която приехме в края на предишното Народно събрание. НАП и митниците продължиха да работят отчасти заради инфлацията, отчасти заради повишената събираемост. В момента имаме още допълнителни приходи, които са поне в размер на милиард и двеста милиона. Ако това решение не се приеме, тези допълнителни приходи ще отидат директно за намаляване на дефицита. С това решение на Народното събрание ние предлагаме тези приходи да бъдат разпределени и да помогнат на пенсионерите и българските предприятия в този труден момент. Както всички знаем, цената на електроенергията расте и остава висока в цяла Европа и има нужда фирмите да бъдат подпомогнати. Добавката от 60 лв. плюс увеличението на пенсиите, което влиза от 25 декември, на минималната пенсия и на всички пенсии през коефициента за стаж, плюс тези 60 лв., ще гарантира, че няма да имаме нито един пенсионер под линията на бедност и че пенсионерите няма да получават по-малко средства от средствата, които получават в момента. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Василев. Преди да открия дискусията по тази точка от дневния ред, бих искал да направя следното процедурно предложение: В Деловодството на Народното събрание е постъпило писмо с днешна дата от министър-председателя на Република България, с което внася Проект на решение за изменение на Решение на Народното събрание за приемане на структура на Министерския съвет на Република България (обн., ДВ, бр. 106 от 15 декември 2021 г.) , и Проект на решение за изменение на Решение на Народното събрание за избиране на Министерски съвет на Република България (обн., ДВ, бр. 106 от 15 декември 2021 г.) . Предвид изложеното на основание чл. 47, ал. 5 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание предлагам да бъде включена в Програмата за работа на Народното събрание за днешното пленарно заседание следната допълнителна точка: „Проект на решение за изменение на Решение на Народното събрание за приемане на структура на Министерския съвет и Проект на решение за изменение на Решение на Народното събрание за избиране на Министерски съвет на Република България“. Предлагам тази точка да бъде вкарана в Програмата веднага след настоящата. [[Реплика от народния представител Христо Гаджев.]] Да, точно така. Господин Гаджев вече се запозна с Проекта. Проектът ще бъде раздаден. Благодаря. Моля да гласуваме направеното предложение. Гласували 153 народни представители: за 141, против 10, въздържали се 2. Благодаря Ви. Тази точка от дневния ред става трета за днес. Моля квесторите да раздадат проектите на народните представители, за да могат да се запознаят с двата проекта. Откривам дискусия по Проекта за решение, представен от вицепремиера и министър на финансите Асен Василев, и Доклада, представен преди почивката от господин Каримански – председател на постоянната Комисия по бюджет и финанси. Има ли желаещи за изказване? [[Реплика от народния представител Хасан Адемов.]] Заповядайте, господин Ганев. Господин Адемов също го записвам за изказване.
Господин Председател! Господин Министър, питането ми е следното: в Проекта, който предстои да гласуваме и да одобрим, за пенсионерите се предвиждат 60 лв., има ли други предвидени надбавки от други пера, или тази сума, която към момента се получава от пенсионерите – мисля, че беше 120 лв., ще бъде намалена с тези въпросни и ще останат тези въпросни 60 лв.? Дали има други суми, предвидени от другаде?
Заповядайте, господин Василев.
Благодаря за въпроса. Това, което влиза в сила, което беше прието от предишния парламент с актуализацията на бюджета от 25 декември, минималната пенсия от 300 лв. се вдига на 370 лв., коефициентът за стаж се вдига от 1,2 на 1,35 и максималната пенсия от 1440 лв. се вдига на 1500 лв. Така че по силата на вече прието законодателство имаме индексация, бих казал, актуализация на пенсиите и преизчисляване, което влиза в сила от 1 януари. Така че няма да има пенсионери, които да получават по-малко средства от средствата, които получават към момента, плюс сто и двадесетте лева добавка.
Благодаря Ви, господин Министър. Заповядайте, господин Адемов.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Министър, нека да се разберем, че на нашето внимание в момента е представен Проект за решение за одобряване на допълнителни разходи и трансфери по държавния бюджет за 2021 г. за сметка на преизпълнението на данъчните приходи. Става въпрос за допълнителни трансфери към Министерството на енергетиката и към бюджета на държавното обществено осигуряване. За това става въпрос в този проект за решение. Нека да започна с това, че в Комисията по бюджет и финанси и тук в пленарната зала парламентарната група на „Движение за права и свободи“ ще подкрепи този проект за решение. Бюджетната процедура, която всъщност използва Министерството на финансите, е свързана с финансово-правна форма, която дава възможност за съхранение на чужди пари. Защото това не са пари, в случая преди Проекта за решение, нито на Министерството на енергетиката, нито на бюджета на държавното обществено осигуряване, а това са пари, които се трансферират от държавния бюджет към бюджета на Министерството на енергетиката и към бюджета на държавното обществено осигуряване. Само че те трябва да бъдат събрани или прехвърлени в набирателна допълнителна сметка, която ще акумулира тези до 750 милиона и до 450 милиона в съответните институции. Това е направено, защото в Закона за публичните финанси, в неговия чл. 26, ал. 10 се позволява тази финансова процедура. Иначе, легитимният механизъм и начин е съвършено различен – това трябва да минава през бюджетите съответно на държавата и бюджета на държавното обществено осигуряване. И понеже няма технологично време, затова Министерството на финансите са предприели този начин, за да можем да подкрепим пенсионерите. Понеже много често става въпрос за това какво всъщност се прави с тези промени – и с актуализацията, и с този проект за решение, много често се задават въпросите: какво стана с онези 50 лв., какво стана със 120-те лв., какво ще стане сега с 60-те лв., какво ще стане със 75-те лв., които министър-председателят предлага за тези, които ще се ваксинират? За да стане ясно, аз ще се опитам да кажа какво всъщност е прието досега? Преди малко министърът на финансите каза, че от 25 декември минималната пенсия за осигурителен стаж и възраст от 300 лв. става 370 лв. Тук говорим само за това какво казват законите, а не какво сме предложили като допълнителна ковид мярка. Допълнителната ковид мярка от 120 лв. беше извън това, което е казано в законодателството – до края на месец декември 2021 г. От 25 декември минималната пенсия за стаж и възраст става от 300 на 370 лв. Пак повтарям, без ковид добавката. Оттам нататък какво става? Всички пенсии – близо два милиона, от 25 декември се актуализират, а не преизчисляват, защото преизчисляването е друг термин на социалното осигуряване. Преизчисляването се прави на базата на нов осигурителен доход. Тук става въпрос за нов коефициент от 1,2 на 1,35 на всяка година стаж, тоест увеличаването на размера на пенсиите ще мине през осигурителния принос, което е един добър подход. Ние от „Движение за права и свободи“ години наред сме предлагали тази мярка чрез увеличаването на коефициента за година стаж. За голямо съжаление, дотук не беше приета тази мярка. И сега, максималната пенсия – преди малко министърът на финансите каза, че става от 1440 лв. на 1500 лв. Пак повтарям, без допълнителната ковид добавка. Това увеличение на коефициента, казват актюерите на Националния осигурителен институт, ще доведе средно – не говоря за всяка пенсия, увеличение на размера на пенсиите средно с 64 лв. Като към тези 64 лв. прибавим тези допълнителни 60 лв., за които става в момента въпрос – до месец юни, очакванията са да няма размер на пенсията, който да е по-нисък от пенсията, която се е получавала до този момент – с ковид добавката, с 64-те лв. средно се очаква. Възможно е да има някакъв случай на изключение, но това е индивидуално за всяка една пенсия. Оттам нататък няма да има и пенсия под размера на линията на бедност – 413 лв. С тези 60 лв. плюс 370 лв. – стават 430 лв., което е над 413 лв. Не знам дали стана ясно, но умишлено повторих всичко това, за да стане ясно не само на народните представители, а на всички български граждани, които се интересуват жизненоважно от тази тема – какво ще се случи с размера на пенсиите. Разбира се, пак повтарям, тази мярка е форсмажорна, в условия на дефицит на време, в условия, в които трябва бързо да вземем решение, за да може българските пенсионери да получат онзи размер, който са получавали досега, и малко над това за някои от групите. Тази законодателна техника, пак повтарям, е законово заложена в Закона за публичните финанси. Но аз не смятам, че в условия, в които ще имаме време, в условия, в които ще приемем бюджета за следващата година, тази процедура да бъде възможна. Дори очакваме да се промени в тази си част Законът за публичните финанси, за да няма такава възможност оттук нататък. Това е изключително важно. Защо е важно? Защото дотук говорихме, че Народното събрание, това, което трябва да приеме, са решенията, свързани с излишъка. На практика Министерският съвет в момента дава възможност на Народното събрание, но не дава възможност за промяна на тези параметри, тоест парите са толкова – това е нещото, с което може да разполагате. Оттам нататък може да има предложение тези 60 лв. – това е работа на Народното събрание, тези 60 лв. да не са 60 лв., да са 120 лв. примерно, в рамките на този бюджет за три месеца, да са по 30 лв. до края на годината и каквито варианти измислите, всякакви предложения може да има. На практика Министерският съвет, излизайки от онова старо разбиране, че от джипката и от Министерския съвет с постановление се вземат решения, Народното събрание решава – все пак в някаква рамка решаваме, но в рамките на това, което е позволено. Казвам всичко това, защото, ако искаме да възстановим парламентаризма в България, ако искаме зависимостта от Министерския съвет да бъде в полза на Народното събрание, защото все пак по Конституция България е парламентарна република, трябва да спазваме тези правила. Ако ние не спазваме правилата, които са заложени в Конституцията, които са заложени в съответните закони, отговорността за доверието в Народното събрание ще бъде единствено и само наша. Казах всичко това с надеждата, че всички колеги ще подкрепят това решение, защото то е в интерес на българските пенсионери и на практика продължава това, което ние от ДПС предложихме в края на миналия парламент с актуализация на бюджета на държавното обществено осигуряване. Иначе след Решението на Народното събрание право на Министерския съвет е да разпореди дали с някакъв допълнителен акт, за да може от 7 ноември Националният осигурителен институт да изплаща пенсиите за месец януари, защото само с това решение парите ще ги има в сметката. Решението е ясно, но не съм убеден, че само и единствено с този акт ще бъде възможно Националният осигурителен институт да изплати този увеличен размер на пенсиите. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Адемов. Заповядайте за изказване, господин Добрев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Моето изказване е по т. 2 от Решението и предвидените 450 млн. лв. за компенсация на бизнеса през първото тримесечие на следващата година. Ние проведохме с Вас дебат в Бюджетната комисия снощи преди девет часа̀, но все пак е редно пленарната зала да знае какви са тезите и на Вас, а и на нашата парламентарна група. С две думи – Вие ни обяснихте, че тези 450 млн. лв. не са цялата сума за компенсация, ще има и допълнителна сума, че за декември месец ще бъдат платени средства по 110 лв. на мегаватчас, тоест октомври, ноември ще бъдат продължени компенсациите и в декември. Нашата теза тогава и сега е, че тези средства са крайно недостатъчни, защото, ако при 300 лв. цена на тока, 110 лв. беше нормална компенсация, при 600 лв. или при 500 лв. за декември не е. Не е нормална компенсация и за първите три месеца на следващата година, когато се очаква цената на електроенергията да е над 700 лв. От предвидените милиард и половина във Вашата програма с редица ограничителни условия, всъщност две – не редица, да бъдем честни – едното е, че компенсацията не може да надхвърли 30% от цената на електроенергията. Тоест, ако електроенергията е 700 лв., компенсацията не може да бъде повече от 210 лв. Второто условие е, че се компенсира разликата не от прогнозната пазарна цена в решението на регулатора – 119 лв., а от друга цена, която Вие посочвате – 185 лв., до тази, която се получи в пазара, което също намалява компенсацията за бизнеса. Та от тези милиард и половина, като изключим по Ваши думи 350 млн. лв. за ЕРП-тата и ЕСО, като изключим 200 млн. лв. компенсация за потребителите на газ, на бизнеса, който ползва електроенергия, остават едва 930 млн. лв. Тези 930 милиона, ако ги разделим на почти шест тераватчаса, които ще се изконсумират от бизнеса през първите три месеца на следващата година, се получава, че тази компенсация е около 150 лв., тоест 150 лв. компенсация при 700 лв. цена на електроенергията няма да спаси бизнеса в България. Нашата позиция е, че тази компенсация трябва да е двойно по-голяма, поне двойно по-голяма. Затова ние внесохме Проект на решение, който вчера помолих да бъде разгледан от пленарната зала, но председателят прецени – разбира се, има право, прецени, че първо трябва да мине през комисии. Нашето предложение беше това, което предлага и бизнесът. Всъщност всички работодателски организации в България предлагат решение, което ние считаме за правилно, и то е да бъдат компенсирани, тоест държавата да плати 75% от увеличението на цената на електроенергията. Електроенергията според Регулатора трябваше да е 119 лв., тя е 500 или 600, или 700. Тоест разликата между това, което реално струва електроенергията, и това, което е предвидил Регулаторът, да бъде покрито на 75% от държавата. Във Вашите планове този процент е между 30 и 37,5% в зависимост от това каква е цената на електроенергията. Тоест, пак повтарям, че това е крайно недостатъчно. Разбирам, че е леко извън днешния дебат, но все пак темата е достатъчно важна, за да Ви обърна внимание. Наистина ще има фалити и те вече се случват, ако не се дадат адекватни компенсации за увеличението на цената на електроенергията. Благодаря. [[Единични ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Добрев. Реплика ли има, господин Каримански? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Съвсем кратка реплика. Наистина ние вчера обсъждахме в Бюджетната комисия това, което господин Добрев сподели с Вас от трибуната. Длъжен съм обаче да кажа следното: механизмът за разпределяне на тези средства ние няма как и не сме го обсъждали. Механизмът тепърва ще бъде обсъждан, той ще бъде предложен, предполагам, от Министерството на енергетиката на нашето внимание, ще бъдем запознати с него, а и така както и господин Добрев, и министър Василев посочиха в изказванията си, средствата не са ограничени за следващата година до тази сума, която вече беше представена пред Вас.
Благодаря, господин Каримански. Други реплики? Господин Ганев, заповядайте.
Аз също потвърждавам това, което каза господин Каримански, по отношение на технологията за компенсацията, но в крайна сметка важно е каква сума ще преразпределим. Ако сумата, за която говорим в момента, или по-скоро размерът за мегават остане, каквото и преразпределение да направим, няма да стане. Има обаче нещо друго в тази схема за преразпределение, която, както разбрахме, ще бъде внесена тепърва най-малко да се запознаем и да я разглеждаме, но наблюдаваме нещо, което също е важно, господин Добрев. Има бизнеси, които вече са си калкулирали и са си вдигнали цените заради колосално високите цени на електроенергията. Последният пример са телекомите – масово вдигат, просто са решили – вдигат цената заради увеличените разходи, най-вероятно заради цената на електроенергията. И тук стигаме до въпроса – Министерството на финансите да го има това нещо предвид. Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ смятаме, че трябва да има наистина задълбочен анализ кой от секторите има реална нужда да получи в пъти по-голяма помощ от тази, която в момента е посочена, за да се предотврати фалирането и вдигането на безработицата. Има сектори, в които може да се пристъпи към подкрепа, но има сектори, в които производството вече не е толкова енергоемко и разходите им не са толкова големи, а плюс това са си калкулирали завишени разходи. Наистина това е доста сериозен процес, но като цяло сумата, която се предвижда, ние смятаме, че е малка. Точно в тези тежки моменти ние трябва да подкрепим бизнеса си с максимално много, защото, ако не подкрепим бизнеса, ще напълним още повече бюрата по труда, ще доведем и ще тръгнем по спиралата, по която надали ще можем безболезнено да излезем. Наистина това са сериозни дебати, които не подлежат на отлагане дълго във времето и обсъждания по каквито и да било кабинети. Проблемите са належащи и трябва в най-кратки срокове да видим разпределението, а така също и размера. Благодаря.
Благодаря. Трета реплика има ли? Няма. Дуплика, господин Добрев.
Господин Каримански, Вие явно не ме разбрахте. Аз казах, че тези 450 милиона са само част от сумата за следващата година. Но също така казвам, и отново ще го повторя, че милиард и половина, колкото е цялата сума за компенсацията, обявена от правителството, е недостатъчен. Защото от тези милиард и половина едва 920 млн. лв. ще стигнат до бизнеса за компенсация за високата цена на електроенергията. Тези 920 млн. лв., разделени на около три милиарда, три тераватчаса, три милиона мегаватчаса консумация, означава, че бизнесът ще получи компенсация по около 150 лв. Тази компенсация, при положение… [[Реплики.]] Не, всъщност те ще получат едно и също всичките в различните месеци, но ще получат всичките по 140 или по 160, или по 120 лв., в зависимост от това каква е цената на електроенергията. Така че ето това трябва да се прецени още веднъж. И няма нужда ние да записваме дали ще бъдат милиард и половина, или ще бъдат три милиарда, или ще бъдат четири милиарда, ако ние приемем механизъм, с който държавата да компенсира 75% от разликата. Тогава няма да се притесняваме дали цената ще е 700 лв., или в благоприятни обстоятелства цената ще е 300 лв. В крайна сметка ние ще покриваме разлика от 75%. Господин Ганев, единствената ми реплика към Вас всъщност не е реплика – аз съм съгласен с Вас, че основната причина за увеличените цени на всички продукти е цената на електроенергията. Опасявам се обаче, че тези цени ще продължат да растат, защото в днешните цени е включена електроенергия около 300 лв., която беше електроенергията в ноември и началото на декември. За януари се очаква тя да бъде 700 и над 700 лв. Очаква ни отново може би по-голямо поскъпване на всички цени, тоест или ще има фалити, или ще има високи цени, а най-вероятно ще има и двете – и фалити, и високи цени. Благодаря.
Благодаря, господин Добрев. Записал съм изказвания на Деница Сачева, Румен Гечев, Георги Ганев, Теменужка Петкова и Искра Михайлова. Заповядайте, госпожо Сачева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Министър! Първо, бих искала да съобщя също от името на нашата парламентарна група, че по отношение на решението, което се отнася до изплащането на допълнителни суми към пенсиите, нашата група ще подкрепи това, тъй като това продължава на практика политиката, която беше въведена от правителството на Бойко Борисов, а именно добавка от 50 лв. за българските пенсионери. Многократно съм обяснявала в качеството ми на министър на труда и социалната политика защо беше избрана тази добавка от 50 лв. Тогава се спряхме на нея, защото средномесечният разход на един пенсионер за лекарства по данни на Националния статистически институт е около 54 лв. и тъй като тя беше въведена като допълнителна ковид мярка, затова избрахме именно тази сума от 50 лв. В момента бих искала да Ви попитам защо и как бяха изчислени тези 60 лв. – дали механично, просто защото 64 лв. ще е средното увеличение за пенсиите, или има някакви други разчети, които Вие сте взели под внимание. Все пак нека обърнем внимание, че когато говорим за 64 лв. средно, това означава, че ще има пенсии, които ще се увеличат с 30 лв. или с 40 лв., да кажем, не всички пенсии ще се увеличат с 64 лв., тоест ще има пенсионери, които ще получат по-малко от 120 лв. и е редно това да бъде казано ясно. Също така многократно сме обсъждали и необходимостта от това да се решава въпросът с бедността на българските пенсионери и с тези от тях, които живеят под линията на бедност. Говорихме за това, че те ще бъдат подкрепяни през системата за социално подпомагане. Тъй като Вие отново подчертахте, че няма да има български пенсионери под линията на бедност – нещо, което аз също смятам, че не е много коректно, защото имаме социални пенсии, имаме инвалидни пенсии – те са по-ниски от 370 лв., която ще бъде минималната пенсия, означава ли това, че Вие се отказвате от плановете си за това социалното подпомагане да решава проблемите на бедността на българските пенсионери. Разбира се, последният ми въпрос към Вас е: всички добри финансови министри мислят с по-дълги хоризонти – от порядъка поне от 3 до 5 години, какво мислите да правите през месец юни, когато ще изтече добавката от 60 лв., защото вероятно тогава отново ще ни предложите да се увеличи тази добавка? Ние днес взехме едно решение за ставката за ДДС до края на 2022 г. Не е ли добро решение да говорим и за подобен тип решения за българските пенсионери – 60 лв. добавка до 31 декември 2022 г.? Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Сачева. Господин Василев, заповядайте.
Благодаря за въпросите, госпожо Сачева. Шейсетте лева са изчислени така, че да подсигурим, че ще минем над линията на бедност, която, както знаете, е 413 лв. При минимална пенсия от 370 лв. това ни дава възможност да минем със сигурност над линията на бедност, тоест нямаше как да са по-малко от това. Освен това е съобразено с Решението на Народното събрание. Тъй като то вдига максималната пенсия от 1440 лв. на 1500 лв., за да се запази да не паднат пенсиите на тези хора, трябва да има 60 лв. добавка, така че те да продължат да получават това, което получават и към момента. Така че със сигурност тези 60 лв. ще гарантират на пенсионерите, че те наистина получават толкова, колкото са получавали и в момента. Ако има пенсии, които се увеличават с по-малка сума, те, така или иначе, ще бъдат увеличени със 70 лв., за да се стигне до минималната пенсия от 370 лв. – по-високите пенсии, като им се приложи коефициентът за стаж, вече минават над 60 лв., така че ние не очакваме да има пенсионери, които да получат по-малко средства. Що се отнася до това защо е до юни месец провизирано това като ковид добавка, защото на базата на коалиционните разговори и коалиционно споразумение, което подписахме, до юни месец трябва да има ново законодателство, в което да е заложен нов модел за пенсионно осигуряване, който да е устойчив във времето. Също така е предвидено в края на юни да бъде внесена актуализация на бюджета, където да бъде заложен този нов модел, плюс да бъдат заложени редица други политики, които съответните министерства да могат да изработят. Така че това е съобразено с планирането – и финансовото, и законодателното, което е залегнало в коалиционното споразумение. Принципно ние вярваме, че това е устойчиво във времето. Спомняте си, че имахме този дебат по време на актуализацията – колко ще струва 2022 г., колко ще струва 2023 г. това вдигане на коефициента от 1,2 на 1,35 – както на минималната, и на максималната пенсия, тогава Ви уверих, че ще има достатъчно фискално пространство в тези бюджети. Това фискално пространство съществува, така че спокойно може да бъде поет този ангажимент, без да наруши финансовите параметри и стабилността на финансовата система в България. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Министър. Румен Гечев – за изказване.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Накратко! Това, което правим днес, е: Народното събрание дава за първи път съгласие от десетина-дванадесет години бюджетните излишъци да бъдат разпределени по начин, който потвърди Народното събрание. Това несъмнено е позитивна стъпка и сме сигурни, че и за бъдеще така ще продължава. Второ, това са възможните средства, които на този етап може да отдели правителството – 1,5 млрд. лв. за подпомагане на българските фирми на нерегулирания пазар, и тази сума, ако се наложи, след края на март тя може да бъде увеличена при евентуална промяна на цените. Така че ние трябва да подкрепим това предложение на правителството, тъй като то е в интерес на всички български фирми. Трето, проблемът обаче е за равнището на цените. Тъй като някой трудно може да каже – има прогнози на различни международни институции как ще се движат цените, но ние трябва да поръчаме на съответните държавни органи много внимателно да проследят процесите на така наречената свободна борса за електричество, тъй като тя беше замислена да даде други резултати. Защото, уважаеми колеги, ние може да увеличаваме помощите от бюджета, но възниква един въпрос: те добре отиват в българските фирми, само че от българските фирми част от тези средства, и то значителна част, отиват в българските спекуланти на борсата. Затова ние трябва да вземем мерки да спрем по възможно най-бързия начин наливането на пари от българския народ, от бюджета, в джоба на спекулантите. Да, вярно е, че цените растат в цяла Европа. На електричеството специално – това е друга тема, има доста голяма разлика между цените в един голям пазар на Съединените американски щати и на Европа, причините са различни, но днес няма да коментираме тези разлики. Но вижте – нали беше прокламирано, че като направим либерализирания пазар на електричество при увеличена конкуренция, какво учат децата – би трябвало цените да намалеят? Те не само не намаляха в България, а се увеличиха в много пъти. Поради каква причина, уважаеми колеги? България разчита тецовете на собствени въглища. Ако половината от електричеството и повече се произвежда от нашите тецове, откъде са въглищата? Лигнитните басейни долу в Марица изток – 1, 2 и 3, Бобовдолските, ние на практика имаме минимален внос на въглища. Какво се е променило в цената на въглищата и какво фактурират производителите на електричество? Второ, да не би възпроизводимите източници – слънцето и водата, да са поскъпнали? Има ли такъв процес? Защото ние не сме забелязали! Няма и такъв процес. Защо тогава растат цените? Обяснението е: защото е нараснал износът. Да речем, че е около 20% – малко повече от капацитета, се използва за износ и какво излиза? Че България подхранва европейския пазар! Нали тази конкуренция също трябваше да намали цените? Защото ние може да наливаме още повече пари от бюджета, но да е в полза на кого, както казах – на спекулантите или да поддържаме балансите, макар и малка България, в Европа! Не че България ще поддържа балансите, но много страни като България поддържат. Така че тук става дума за вземане на конкретни мерки. На борсата например! Къде го има това нещо на една и съща борса един и същи купувач да прави осем или десет заявки, без да има никакви финансови гаранции – капаро, както се казва, да се откаже от осем или девет и да си избере най-благоприятната? Това го има на българската борса! Къде го има няколко финансови акули да купуват огромни количества ток и след това да щавят кожите на българските малки и средни фирми? Така ли е, уважаеми колеги? Тук държавата също трябва да влезе. Използвам случая да възложим на правителството в кратък срок да се преразгледа Правилникът, по който действа Българската борса за електричество. Защото ние имахме едно обсъждане при последния краткосрочен парламент на тази борса и се оказа, уважаеми колеги, на въпроса ми: те имат ли разчети, като са направили Правилника на борсата, какви ще са ефектите? Отговорът беше, че те нямат разчети. Попитах КЕВР имат ли разчети как ще се променят цените на тока и количествата на покупко-продажбите, някакви прогнози? Отговорът беше, че те нямат прогнози. Затова е абсолютно смешно да гледаме прогнозите на КЕВР. Къде са гледали в тавана, какви прогнози, какви 110 лв., какъв ток?! Така че държавните органи на България преди последните месеци не са си свършили работата и сега ние, като утвърждаваме тези разходи на правителството в полза на българския бизнес, защото ние няма как да не го подкрепим, в същото време трябва да кажем, че българската държава е длъжна – съответните органи да влязат на борсата, да установят нарушението на правилата на конкуренцията, защото още веднъж искам да кажа: по никакъв начин не са променени разходите на българските производители на електричество. Пропуснах атомната централа „Белене“ – „Козлодуй, извинявайте, „Белене“ трябва да се довърши. Но в „Козлодуй“ и децата също знаят, че зареждането на централата с касетки с ядрено гориво е веднъж годишно, цените не са променени. Тоест трябва да има пълен контрол върху борсата, върху разходите на производителите, за да не се наложи – колкото повече ние увеличаваме помощта на бизнеса, толкова повече ще натискат спекулантите да прибират тези пари, които са на българския народ. Така че: да на предложението, то трябва да бъде подкрепено, и искане към правителството да влезе и изпълни функциите си, за да се минимизира възможността за спекулативни цени на електричеството. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Гечев. Реплика към господин Гечев? Заповядайте за реплика, господин Ганев.
Господин Гечев, изключително се радвам да чуя това, което казахте преди малко, още повече в момента БСП не е в опозиция. Напротив, БСП управлява и тези неща, които казахте, очаквам в най-кратък срок Вашата група или в частност Вие да ги входирате – ще получите нашата подкрепа. Напротив, нещо повече! Ще застанем до Вас и ще се радваме това нещо да бъде политика на правителството. На този етап обаче имам дълбоко съмнение, че и Вашата група като цяло – не Вие лично, и другите Ви партньори ще застанат до това нещо, което Вие казахте. Защото така ще засегнете и ще бръкнете там, където никой не смее да направи – както сега, така и 12 години ГЕРБ. Но приветствам това и наистина ще се радвам при най-кратки срокове след Нова година да бъде входирано и правителството в лицето на финансовия министър да поеме това нещо и да го приложи.
Благодаря. Други реплики към господин Гечев? Няма. Господин Гечев, желаете ли дуплика? Не. Георги Ганев е следващият в списъка. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Аз също така от името и на нашата група трябва да кажа, че ние ще подкрепим този проект за решение. След това съобщение искам да направя няколко според нас важни уточнения. Господин Адемов засегна по-голямата част от тях, изобщо няма да минавам през неговото много ясно обяснение какво точно се случва, поне в частта с пенсиите. Но това, което е важното, професор Гечев го каза. Много е добре, че подобно решение минава през парламента. Една от неодобряваните от нас практики беше да минава изцяло само през изпълнителната власт – когато има преизпълнение на приходи, разпределението на това преизпълнение е хубаво да минава през парламента. Спомням си, предполагам, че професор Гечев имаше предвид случая с господин Орешарски като финансов министър, мисля, че беше през 2008 г. Това е добра практика. Поздравяваме Ви, надяваме се да продължи! Второ, тя е добра практика! Има малко извънреден характер. От една страна, имаме преизпълнение. То винаги се установява към края на годината. От другата страна, имаме 31 декември, който винаги виси като дамоклев меч върху всичко. В случая има този механизъм, който пък господин Ананиев, доколкото си спомням, успя да разработи с тези сметки – чужди средства, които на следващата година да могат да се използват. Когато минават през парламента, това всъщност е една нелоша практика при преизпълнение. Разбира се, моето пожелание е дълги години да бъдете финансов министър и съответно да държим тези суми в една по-малка така, ако може, сума – около този 1% от БВП може би е прилично, но за по-големи суми е хубаво да нямаме извънредности. Затова моето желание и мечта е, ако можем, тези – колкото е вноската за ЕС, толкова да бъде горе-долу и това, което екстрено да се преразпределя. И накрая само да обясня, че това, което вземаме с това решение, всъщност е заделяне в сметки, които ще могат да се ползват следващата година от НОИ, и заделяне в сметка, която ще може да се ползва през следващата година по линия на Енергийното министерство, предполагам. Как точно – Енергийното министерство ще се разбере с бизнеса за този компенсационен механизъм и наистина е важен въпрос. Експертизата на господин Добрев, разбира се, е абсолютно несъмнена в това отношение, но се надяваме, че ще има и други финансови източници. Тези 450 са само една подкрепа и това е колкото може да даде преизпълнението от тази година. Нещо не работи по правилата тази българска електроенергийна борса и е хубаво да видим стратегия как и накъде ще се промени това, защото не е много добра идея наистина българският данъкоплатец да компенсира едни големи цени на електричеството, а пък да се окаже, че голяма част от тези пари отиват в едни хора, които се държат по-скоро опортюнистично, отколкото полезно. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Ганев. Заповядайте, господин Василев.
Благодаря, господин Председател. Господин Ганев, в няколко изказвания подред се споменаха правилата за търговия на енергийната борса. Само искам да споделя, че последните дни след приемането на бюджета – преди приключването на първия служебен кабинет, имахме редица срещи с търговците, с КЕВР, с големите потребители на електроенергия и стигнахме до съгласие, че трябва да бъдат нанесени корекции в правилата за търговия на борсата, както и корекции в някои наредби на КЕВР, които са свързани с договорите и които търговците на електроенергия сключват с крайните потребители, където да бъдат заложени пределни цени и редица други добри практики. Тогава КЕВР изразиха готовност да бъдат направени промени в наредбите. По тяхно изчисление това щеше да отнеме между две и три седмици с обществените обсъждания. За съжаление, три месеца по-късно все още чакаме тези промени. Тъй като правителството не може само да нанесе тези корекции, а те са изцяло в прерогатива на регулатора, който е КЕВР, моят призив към Народното събрание е в максимално кратки срокове да бъде избран състав на КЕВР, който не е с изтекъл мандат, за да може правителството да има партньор, с който може да работи. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, ИТН, ДБ.]]
Благодаря, господин Василев. Следващото изказване е на Теменужка Петкова, а другите записани изказвания са в следната поредност: Искра Михайлова, Александър Иванов, Манол Генов, Рамадан Аталай.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми колеги! Моето изказване е свързано с точка втора от предложения Проект на решение, уважаеми господин Вицепремиер, свързано с разработването на компенсаторния механизъм и подпомагането на българския бизнес по отношение на високите цени на електрическата енергия. Както вече стана ясно, на 21 декември Политическа партия ГЕРБ и нашите коалиционни партньори от Съюза на демократичните сили внесохме Проект на решение, което е свързано също с тази тема. Проектът на решение предвижда да бъде разработен компенсаторен механизъм от съответно министъра на финансите и министъра на енергетиката, който компенсаторен механизъм да покрие разходите, които българският бизнес прави – високите разходи за цената на електрическата енергия към настоящия момент. Всички Вие много добре знаете, че тази цена непрекъснато расте, а в рамките на последните няколко дни и в определени часове достигна до 1000 лв. – нещо, което наистина е пагубно за българския бизнес. Това неизменно ще доведе до фалити, до закриване на работни места, ако държавата не се намеси и не бъде на своето място. Радвам се, че от това преизпълнение на приходите за 2021 г. сте заделили ресурс за подпомагането на българския бизнес, свързано с цената на електрическата енергия. Това, което бих искала да отправя като въпрос към Вас, е свързано със самия механизъм за компенсиране. В нашето предложение много ясно сме посочили как трябва да стане тази компенсация и ние твърдо считаме, че тя трябва да бъде 75% от разликата между референтната пазарна цена, която КЕВР е определил, и реалните борсови цени. Това становище не е взето по наше решение, а е вследствие на проведените разговори с българския бизнес, и това е становището на българския бизнес. Аз смятам, че за да бъдем максимално полезни на нашия бизнес в тази трудна ситуация, мярката трябва да бъде наистина ефективна, тоест ние трябва да покрием максимално висок процент от разходите за високата цена на електрическата енергия, за да можем да бъдем наистина полезни на българския бизнес. Тъй като беше анонсирано от министъра на енергетиката, че механизмът, който ще предложи правителството, представлява 75% от разликата между цената, която КЕВР е определил като референтна пазарна цена, и борсовата цена, но не повече от 30%, уважаеми господин Вицепремиер, на практика това означава, че реалното подпомагане на бизнеса ще бъде с не повече от около 30 – 35%. Така че нашият апел и моят апел към Вас е наистина да преосмислите механизма за компенсиране на българския бизнес и да дадем оптималната компенсация, която ще бъде навременна и ще бъде ефективна като мярка. Другият ми въпрос е свързан с продължение на вчерашния ни разговор в рамките на Бюджетната комисия. Аз Ви попитах дали разполагаме с разчет, който е свързан с разходването на тези 450 милиона за българския бизнес, а Вие обяснихте, че такъв разчет все още няма и очаквате Министерството на енергетиката да го предостави днес. Ако вече разполагате с тези данни, ще бъда благодарна да чуя: как точно ще бъдат разпределени тези 450 милиона и какъв обхват от фирми и компании ще могат да се възползват от тази подкрепа, ако разполагате с тази информация? Настойчиво моля да преосмислите механизма за компенсиране и той наистина да бъде реални 75%, а не 30%. Благодаря.
Благодаря, госпожо Петкова. Заповядайте, господин Василев.
Благодаря, госпожо Петкова, за двата въпроса. Относно първия въпрос аз предлагам наистина да се направи отделен дебат за механизма. Това е изключително важна тема, която в днешния дебат – без присъствието на енергийния министър и така нататък, просто няма да бъде пълна. Ние също чухме този апел на бизнеса и единственото, за което искам да обърна внимание, е, че тази схема все пак трябва да бъде нотифицирана в Брюксел и да мине през Брюксел, което означава, че няма как да се приложи тази схема за месец декември, освен ако не забавим помощите дотолкова, че те да не станат помощи. Както знаете, има лесен начин това да мине през Брюксел и един много труден, бавен и сложен начин това да мине през Брюксел. Лесният начин е, ако останем в ограниченията от 30%, които са и европейска политика, което означава, че доста по-бързо ще може да бъде увеличена компенсацията. Това подлежи на разговори с Брюксел и точно затова Енергийното министерство всъщност прави предварителни сондажи, за да види кое за какъв период от време може да бъде одобрено, тъй като това представлява държавна помощ. Обхватът е за всички консуматори, които ползват борсова цена за електроенергията, плюс електроразпределителни дружества, които трябва да купуват електроенергията за загуби по трасето. Оттук нататък точно как са разпределени 450-те милиона не мога да Ви кажа, тъй като днес не съм стигал до Министерството, а съм на срещи в Министерския съвет, сега съм в Народното събрание. Живот и здраве, като стигна до Министерството, ще погледна какво сме получили. Благодаря Ви.
Благодаря. Реплика към госпожа Петкова? Добре. Имате думата, господин Сабрутев.
Обръщам се с предложението да продължим дискусията по създаването на конкретен механизъм в Комисията по енергетика и на експертно ниво, където ще може да разгледаме всички предложения, ще може да говорим с министъра на енергетиката, с КЕВР, със заинтересованите страни, както трябва да бъде. Благодаря.
Благодаря. Други реплики? Заповядайте, госпожо Петкова.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колега, от Политическа партия ГЕРБ-СДС сме готови в момента, в който решите, че трябва да направим заседание на Комисията по енергетика, ние ще бъдем там. Така че очакваме това да стане много скоро, защото българският бизнес наистина има нужда от тази подкрепа и колкото по-бързо и по-ефективно работим, толкова по-полезни ще бъдем. Благодаря Ви.
Благодаря. Искра Михайлова има думата сега.
Уважаеми господин Председател, заместник-председатели, колеги! Господин Василев, към Вас – докато заседаваме тук, излезе министър-председателят на Република България и направи изявление, че ще бъде давана финансова подкрепа от 75 лв. на пенсионери, които ще бъдат ваксинирани с трета доза. Първият ми въпрос е: Вие запознат ли сте, обсъждана ли е тази политика, имате ли подробности по нея, тъй като всъщност се каза, че това ще касае пенсионерите, които към момента имат трета доза? Вие вероятно имате конкретна бройка за това от кое перо на бюджета ще излиза това субсидиране. Това субсидиране различно ли е от тези 60 лв., които коментираме днес като подкрепа, тоест за неваксинирани да е 60 лв., за ваксинирани да е 75 лв., или за всички по 60 лв., за ваксинираните с трета доза 75 лв. отгоре, и всъщност колко ще бъдат към момента пенсионерите, които ще останат ощетени от това, че те са направили своя избор и са използвали това свое право да не бъдат ваксинирани, и няма да получат тази подкрепа, за която всъщност може би сме съгласни всички, че всеки един български пенсионер има? Благодаря Ви.
Благодаря. Напомням, че дискусията е по Проекта на решение. Вие, господин Министър, желаете ли думата? Заповядайте.
Тези 60 лв., които се обсъждат с текущото решение, стигат до всички пенсионери – независимо дали те са ваксинирани, или не са ваксинирани. По днешната дискусия това е отговорът. Ако искате допълнителна дискусия по ваксините, нека да я направим.
Благодаря, господин Министър. Александър Иванов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Вицепремиер! По днешното решение, което разискваме, наистина ние споделихме нашата принципна подкрепа и естествено, съображения в техниката и в методологията на изплащането. Господин Председател, моля да позволите да предложа процедура по разделно гласуване, защото по първата част на решението ние ще гласуваме за, а във втората ще се въздържим, понеже смятаме, че нашият проект за решение за компенсация на бизнеса е двукратно по-голям от предложения от Министерския съвет и затова по него ще се въздържим. Така че процедурата – моля да бъде за разделно гласуване. В днешния дебат обаче, колеги, ще използвам възможността, че вицепремиерът е тук. Наистина е важен въпросът, който касае правителството и управленските решения, а също така и цялото общество – повишаване на имунизацията на населението. Без да се опитвам да преекспонирам с дебата, наистина е важно това нещо, което се отбеляза от колежката, преждеговорящата, и съвсем кратко ще засегна темата за излишъка, който се очертава да разпределите днес с това решение на парламента. Изключително важно е да подчертаем и това, което каза министър-председателят, а Вие като финансов министър и вицепремиер по финансите със сигурност сте дискутирали с него възможността за бюджета за 2022 г. Доколкото обаче като народни представители можем да вземаме информирани решения, в момента на нашето внимание няма представен бюджет за 2022 г. Изключително важно е също да се разбере, че подкрепяме всяка възможност за увеличаване на доброволната имунизация на населението, а дали подкрепата – финансова, е най-добрата като пример, може да поспорим по темата, а може да има и други съображения и предложения. Ние виждаме и следното като предложение, можем да го помислим, но явно няма да решите днес да го включим в този проект за решение. Наистина пенсионерите са една от най-засегнатите групи от обществото от вируса и поради множество фактори, но да помислите, и ние може да помислим върху такова решение. Ако ще има такива финансови стимули, защо да не погледнем на тези финансови стимули именно към работещите хора? Голяма част от работещите хора са принудени, такова е здравното изискване, такова е решението на Министерския съвет и на Здравното министерство – именно здравният министър, доколкото и Вашият здравен министър не го е отменил това решение, изисква се зелен сертификат. Ако ще има такива стимули, ние също мислим, че за такива стимули трябва да обмислим, да предложим – пак на доброволни начала, но да са и за работещите български граждани. Защото, дайте да си кажем истината, ако спре икономиката да работи, няма да има социални плащания за нашите пенсионери и тези приходи, допълнителни средства в трансфери, няма да могат да бъдат осъществени. Затова мисля, че този дебат трябва да дойде много скоро поради, пак подчертавам, факта, че няма предложен проект на бюджет за 2022 г. За мен специално като член на Бюджетната комисия, мисля, че голяма част от колегите ще се съгласят с мен, е притеснителен фактът, че се чуват послания, може би и тук е хубаво Вие да кажете като финансов министър – вицепремиер, чуваше се индикация за март месец 2022 г. да се разглежда бюджетът в Народното събрание. Мисля, че е прекалено късен период. Ние – още веднъж да подчертаем, че групата на ГЕРБ-СДС Ви призоваваме, желаем и като опозиция, а и като хора, които мислят за финансовото здраве и на държавата, да го разгледаме час по-скоро. Затова, ако ми отговорите, ще съм Ви благодарен.
Заповядайте, господин Министър.
Благодаря. Директен отговор на въпроса – намерението на Министерството на финансите е да внесе проект на бюджет до края на месец януари, оттам нататък е в ръцете на Народното събрание колко бързо този бюджет ще бъде разгледан и приет. Така че се надяваме по някое време – февруари, да сме с нов одобрен бюджет. Да, това е по времевата рамка за бюджета. Що се отнася по въпроса за ваксинирането. Пак казах, там ще е добре може би да се направи отделно изслушване, където да се дискутират всички тези въпроси – какво е ефективно, какво не е ефективно. Към момента финансовият ресурс за това, което министър-председателят обяви, всъщност една немалка част от този ресурс, е предвиден в актуализацията на бюджета, където, знаете, заложихме една сума, която да бъде за полагане на ваксини, както и една допълнителна сума по Министерството на здравеопазването. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Да, на предната актуализация, която се случи септември месец, така че тези пари ги има в бюджета. Просто в момента се активират.
Благодаря Ви, господин Министър. Манол Генов е наред – заповядайте. Рамадан Аталай след това, Владислав Панев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Аз, господин Министър, искам да обърна внимание по отношение на компенсациите. Даваме на бизнеса – всички са търговски дружества, дали 140, дали 160 лв. на мегават, както е формулирано и каквито са очакванията, но аз искам да Ви обърна внимание за една необходимост от специални компенсации. Вследствие на динамиката на цените от лятото досега ВиК дружества се оказаха в изключително тежко състояние. С мораториума, който гласувахме, какво стана? Ние замразихме цените, по които те евентуално щяха да продават тази услуга, ако им бяха одобрени бизнес плановете. КЕВР, унесена цяло лято в собствената си летаргия на независим орган, не направи нищо по отношение на одобряване на техните бизнес планове. Чувам сега, че не искали да правят нищо, докато не падне мораториумът, което е абсолютна грешка, защото капацитетът им е ограничен, не могат да обработят тези бизнес планове и реално ВиК дружествата ще останат на същите цени от миналата година. И да Ви кажа някои също обезпокоителни факти. Само ВиК дружествата, които са под шапката на Холдинга, на ВиК холдинга, са натрупали около 20 милиона просрочени задължения. За останалите, които са към Министерството, нямам данни. Едно дружество – ВиК – Разград, фактурите, които е пуснало за един месец на своите потребители, общо като се сборуват, са по-малки от разходите им за ел. енергия. И оттук нататък, дано това не се случи, но ако караме по законодателство и караме по устав, както се казва, всяко едно търговско дружество трябва да се обяви в несъстоятелност в определен срок, но оттам нататък законодателно, когато то е в несъстоятелност, губи правото си на оператор и не може да извършва тази услуга. Тези дружества, които имат договори с асоциациите пък, ако изпаднат в несъстоятелност и не могат да предоставят тази услуга, асоциациите трябва да ги обявят на концесия. Аз мисля, че не е това целта, на това управление още по-малко. Многократно съм заявявал от тази трибуна, че по време на управлението на ГЕРБ този сектор беше доведеното дете и винаги онова правителство беше мащеха на този сектор. Имаше някакви опити и раздвижвания в последните години, но те, както виждам, не дадоха своите резултати. И аз мога да направя, вместо компенсация, едно предложение: може с политическа воля и съответните, ако трябва и нотификации, този сектор – той представлява около 1,5 от целия енергиен пазар в България, бъде прехвърлен на регулирания пазар, трябва само една промяна в чл. 77, мисля, че беше в Закона за енергетиката, където това може да се реши и няма да наруши, повтарям още веднъж, общия баланс в цялото потребление в енергийната система. Това няма да е решение на проблема, но все пак ще е едно решение на проблема в близките месеци. Може – един вид – да съживи тези дружества и да ги вдигне на крака, защото, ако ги поеме Холдингът да им плаща тока с парите за инвестиции, там пък се губи другата цел. Така че имате голямо поле и възможности да мислите в тази посока, за да не се стигне до тази малко апокалиптична картина, която рисувам в момента. Благодаря.
Благодаря, господин Генов. Желаете думата, господин Министър, заповядайте.
Господин Генов, благодаря, че повдигате този въпрос. Той не ни е убягнал, макар и в краткото време, в което сме сега като редовно правителство. Започнахме разговори там още и като служебно правителство. Като част от постепенното включване до контролните механизми на държавата имах няколко срещи с ВиК холдинга и помолих за информация. Информацията беше, меко казано, потресаваща. Част от дружествата – не съм сигурен за Разград, сигурен съм за Хасково, тъй като аз съм оттам, имат загуби от над 85%, което означава, че те плащат ток, вадят вода и 85% от тази вода не стига до крайните потребители. Няма нормално дружество в света, което да има загуби 85%. Средно за системата, мисля, че загубите бяха над 60%. Така че това е една изключително неефективна система. Електроенергията просто вади това на показ до степен, до която тази неефективност вече не може да бъде прехвърлена на гърба на крайните потребители с изключително високи сметки за вода. Временното решение, тъй като нотификацията отнема време, е наистина ВиК холдингът да поеме разходите за сметка на средствата, които имат за инвестиционна програма. Защо тези средства в продължение на две години не са инвестирани, беше първият ми въпрос. Защо 800 млн. евро грантови средства не са инвестирани, беше вторият ми въпрос. Защо има дружества, които все още не са в общите – ВиК холдинга, беше третият ми въпрос, защото това блокира за част от районите евросредствата. Истината е, както и Вие споменахте, че секторът е изключително лошо управляван. Ние, разбира се, ще положим усилия той да бъде спасен, без това да се понесе от крайните потребители, докато премине кризата, но там вече започнахме разговори с министър Караджов за това да се направи един много строен план. Защото ако ние до края на 2023 г. не успеем да инвестираме европейските средства, ВиК секторът ще загуби 800 млн. евро потенциални инвестиции, които са изключително необходими. Ако дружествата минат на загуби на вода от порядъка на 3, 5, максимум 7%, този проблем ще отпадне. Не само че ще отпадне проблемът, а сметките за вода ще могат да бъдат намалени в пъти за българските граждани. Така че, да, мислим за сектора. Не, нямаме намерение да го концесионираме. Благодаря Ви. [[Единични ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви. Заповядайте по процедура, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Апелирам към всички народни представители и към председателя на Народното събрание да се придържаме към точката, която имаме. А точката не е да обсъждаме различни механизми, с които да търсим компенсаторния механизъм към бизнеса, или пък да предвидим различни мерки за бизнеса от гледна точка на това как да го подкрепим в частта на електроенергията и газа, по-скоро ние трябва да одобрим решение и дискутираме решение за допълнителни разходи и трансфери по държавния бюджет за 2021 г. Не знам защо, но имам усещане, поне аз, че се отклоняваме от дебата и от темата, която сега обсъждаме. Когато трябва да обсъдим механизмите, те ще минат през Комисията по енергетика, ще изслушаме министъра на енергетиката, тъй като научих – и от господин Аталай, и от другите хора, които се занимават, по-дълго от мен са в сферата на енергетиката, че не е необходимо само финансисти да изслушваме за механизмите на енергетиката, а е необходимо да изслушаме енергетици, инженери, които се занимават точно с енергетика. В случая ние превръщаме този дебат и го отваряме в друга посока. Моля да се придържаме към дневния ред и към точката, която разискваме. Благодаря.
Благодаря, господин Каримански. Възражението Ви е абсолютно основателно и също го подкрепям изцяло. Заповядайте, господин Аталай, за изказване. Има още едно изказване от Владислав Панев.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми колеги! Господин Каримански, Вие сте напълно прав, но няма как да не говорим с малко отклонение. По-добре днес да създадем една атмосфера, въз основа на която обществото да разбере как и по какъв начин доверието, което получи това правителство, ще помогне, без да направим разделение на бизнеса, както казвате, небитовите потребители, защото в момента онова решение, което взехме преди няколко дни – аз съм напълно убеден, че вицепремиерът не го поддържа, става въпрос за мораторума, ако пък го поддържа, той днес да чуе защо ние сме били против този мораториум и същевременно да видим дали от бизнеса са удовлетворени от това, което очакват. Разбира се, очакванията към Вашето правителство, господин Вицепремиер, са много големи, още повече, когато има ценова криза. И във връзка с ценовата криза се опитваме да Ви предпазим, за да не влезем и в енергийна криза. Ако можем да сме Ви полезни, сме с най-добри пожелания, затова сме тук и се опитваме да Ви кажем какво и как го виждаме, а Вие си вземате решенията. Тези решения, които вземате обаче, трябва да внесат сигурност, трябва да внесат стабилност, трябва да внесат доверие в гражданите. С решенията, които взехте досега, като че ли няма да мога да се съглася, че отправяте такива послания, с които въвеждате сигурност и доверие в обществото. Ще се аргументирам. Първо, когато въведохте мораториума, убеден съм, че са Ви питали, и ако сега се оправдавате с КЕВР, то ще имате още три-четири месеца да се оправдавате с КЕВР. Ако се оправдавате с предишните, защо тогава се възползвате от чл. 10 от публичните средства? Значи имате още малко време за оправдания, за да направите няколко крачки, но действията, които правите сега, ще оставят отпечатък по-нататък и в съзнанието на гражданите, и в съзнанието на бизнеса. Четиристотин и петдесет милиона за бизнеса, това, което с механизма ще определим и ще им раздадем днес, ако искате веднага направете една анкета – нито един от бизнеса не е доволен от тези средства, които определяте. Но все пак Ви поздравявам, че намерихте поне тези средства! Но ако бяхте дошли тук с другите мерки, с другите методи – например как и по какъв начин да вземем от онези средства от АЕЦ „Козлодуй“, по какъв начин да ги върнем отново в тази сметка или ако не в тази сметка, то в сметката на Министерството на енергетиката, можеше да се помогне и на бизнеса, и на регулирания пазар. С мораториума Вие няма как да помогнете. КЕВР не Ви е виновен. КЕВР е независим орган и Вие, господин Вицепремиер, ни най малко имате право да се намесвате в неговата работа с Вашите отрицателни изказвания. Дори и с положителни изказвания нямате право. Ако бяхте направили така, че да посегнете към ДДС, щяхте да имате още едни средства. Смятам, че Европейският съюз Ви даде достатъчно възможности, без да минавате през тези нотификации, да намерите средства как и по какъв начин да помогнем на бизнеса. Все пак Ви казвам: бизнесът днес, наострил ушите, чува, че правителството най после, след като вече седем месеца сте в управлението, специално Вие с господин Кирил Петков, има първите крачки, които ще направи. Но ще ги направите, нали, а не сте ги направили. Сега тук възниква въпросът, нас ни питат избирателите: ценовата криза само в енергетиката ли е? Тя е в цялостната енергия, която в момента се търгува и в страната, и в Европа. Не ни е виновна борсата. Борсата има правила и спазва правилата. Вие сте забелязали едни пропуски в борсата и те са няколко – знаете за разликата в часовете в платформата за газа, за електроенергията и за ред други неща. Не са кой знае какво, но допринасят да може да се съмняваме в борсата. Защо не ги регулирахте досега? Какво чакахте? Колеги, въпросът, който ни задават хората, е за помощта за енергията към енергийно бедните. Господин Вицепремиер, за да изчистим дървата от хората, за да не замърсяват околната среда, им дадохме печки за горене на пелети, които от 300 лв. станаха на 1000 лв. Защо за тези хора по никакъв начин досега нямаме информация – ето тук да ни представите дали помощта ще бъде чрез Социалното министерство, или чрез което и да е? За всичко Вие отговаряте, господин Вицепремиер! По този начин щяхме да отправим послание към гражданите на България, че имаме стабилно правителство, на което можем да имаме доверие. Засега такова нещо не сте спечелили. Имам чувството, че смятате, че ще управлявате 100 години, стъпвайки на старите правила, които ГЕРБ внесоха, като че ли Вие преценявате ще управлявате още 100 години, само че… [[Реплики.]] Господин Каримански, още две-три изречения и ще разберете, че…
Не, просто има предвид, че трябва да е по темата, господин Аталай.
Точно по темата е. 450 милиона, за които Вие в момента казвате, не са достатъчни, но все пак това е първата крачка, която ще направите. Ние ще ги преживеем по някакъв начин празниците, но след това идва денят. Какво правим оттам нататък? Затова, господин Вицепремиер, нашата молба е, спазвайки онези неписани правила, в екстремна ситуация парите, които са събрани – те са много и Вие ги знаете, представете пред гражданите, пред народните представители как по пера… Няма да ко-субсидираме Топлофикация – София, за да може хората от цяла България да плащат електроенергията, защото виждате ли, че е трябвало ко-генерацията на София да я направим от 320 лв. на 620 лв. Всичките тези неща, господин Вицепремиер… Ние ще Ви подкрепим днес, но Ви го казвам не за да търсим под ноктите Ви кал, казвам Ви го, за да стъпите на полагащото Ви се място, което сте заели, и да отправите послание за сигурност, за стабилност, за да има доверие в правителството. Разбира се, че в Народното събрание ще работим, за да си имаме нашето си доверие. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Аталай. Преди да дам думата…
Само едно изречение. [[Реплики.]] Господин Вицепремиер, за ВиК-тата Ви поздравявам, че сте разбрали, че много от средствата не са инвестирани от осемстотинте милиона. За това, което Вие предлагате, са необходими 12 млрд. лв. Ако ги имате, дайте ги и няма да има теч на водите. Освен това и още дванадесет за инфраструктурата, която трябва да се оправи. И това трябва да знаете, за да кажете тук откъде ще са тези средства.
Благодаря Ви, господин Аталай. Ще си позволя да Ви припомня: в предходната точка от дневния ред Вие сам апелирахте към народните представители да не злоупотребяват с това, че не ги прекъсвам и не ги апострофирам, когато се отклоняват от темата. Ще си позволя отново да припомня тези Ваши думи. Господин Вицепремиер, имате думата.
Благодаря. Господин Аталай, засегнахте няколко теми. Да започнем от това, което казахте накрая, каква трябва да е цената на електроенергията на Топлофикация – София, че трябва да е 300, а не 620. Напълно съм съгласен с Вас, независимият КЕВР, който Вие похвалихте, не е. Това, което изпълнителната власт може да направи, тя го направи през месец септември, тъй като ние бяхме в правителството от май до средата на септември, а след това не бяхме. Заедно с Вас бяхме на предизборна кампания. През месец септември правителството в мое лице, в лицето на министъра на енергетиката, в лицето на вицепремиера събрахме регулатора КЕВР, търговците на електроенергия, големите консуматори и казахме: дайте да видим какви са несъвършенствата в борсовата търговия; какви са несъвършенствата в наредбите, които КЕВР приема. Дадохме предложение на КЕВР как тези несъвършенства могат да бъдат отстранени. Три месеца КЕВР не си мръдна пръста. Дали това е добро, или лошо трябва да прецените Вие. Народното събрание ги назначава – не е наш прерогатив да кажем. Както казахте Вие, а мисля, че и някой преди Вас, КЕВР няма достатъчен капацитет за анализ и контрол на системата и във ВиК сектора, и в енергийния сектор. Именно затова КЕВР през годините – още от 2013 г. работя с този орган, винаги е разчитала на изпълнителната власт за анализите, поне за аналитичната част. Моделът на ценообразуване на електроенергия, който се използва в момента, залегна през 2013 г. точно в дискусии между изпълнителната власт и КЕВР. Това е нормалният начин да се вземат тези решения. КЕВР наистина е независим орган. Този независим орган има доста членове с изтекъл мандат. Този независим орган взема решения, без да има пълната информация по една или друга причина или без да се съобразява с пълната информация, която е налична. Като вицепремиер аз подкрепям мораториума със срок до подмяната на членовете на КЕВР с изтекъл мандат, който да даде достатъчно време да се направят анализи, да се предостави на КЕВР информация, за да може КЕВР да започне да взема адекватни решения. Що се отнася до инвестициите във ВиК сектора. Да, 800 млн. евро и 800 млн. лв., тоест общо два милиарда и половина, може би няма да са достатъчни. И инвестициите обаче не са 12 милиарда. Правени са по сметки, които са значително завишени като стойности и като дейност. Истината е, че за да се ограничат загубите, една инвестиция от порядъка между два и четири милиарда лева би била достатъчна, за да може голяма част от загубите в системата да изчезнат. Точно затова сме помолили и ВиК холдинга, и съответните структури надолу да си направят обследване къде са им най големите загуби, за да започне инвестиционната програма оттам и постепенно тези загуби да бъдат ограничавани и ефектът да се види максимално скоро. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Василев. Остана за изказване само господин Владислав Панев. Заповядайте.
Уважаеми колеги, уважаеми господин Вицепремиер! Както се казва, инфлацията е приятел на бюджета и враг на домакинствата и бизнеса, така че стъпката за връщане на милиард и двеста милиона лева към потребителите на електроенергия и към пенсионерите е напълно логична и адекватна. Бих искал да подчертая, естествено, че 450 милиона за електроенергия не са достатъчни за три месеца и бизнесът много ясно си го е сметнал – както организациите на бизнеса, така и отделните малки и средни предприятия. Така че е нужна много сериозна комуникационна кампания по отношение на това, че това няма да е единствената помощ, както ние много добре знаем. В случая с отлагането на приемането на бюджет 2022 може да се окаже от дефект – ефект, доколкото цената на електроенергията и на природния газ на международните пазари е доста променлива. Преди малко гледах борсата в Амстердам, където природният газ днес е 21% надолу. Тоест ние отсега не можем да правим абсолютно никакви прогнози, които да се сбъднат за цената на газа и на електроенергията за три месеца напред, и съответно много трудно можем да планираме какви бюджетни помощи биха били нужни на бизнеса до края на месец март 2022 г. До края на месец януари обаче прогнозите биха били много по-лесни. В този смисъл отлагането на приемането на бюджета мисля, че ще бъде по-скоро позитивно за това той да бъде с доста идеи по-точен, отколкото, ако го гледахме точно в този момент. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Панев. Господин Цонев – за изказване.
Благодаря Ви, господин Председател. Господин Председател, уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми колеги! Дискусията и по двете точки днес – ДДС и решението за трансфер на финансови средства от тазгодишния бюджет към следващата година във връзка с мерките за COVID-19, показа няколко неща. Аз искам да ги обобщя от гледна точка на това, което аз чух, разбира се, а не с претенцията, че ще обобщавам от името на цялото събрание. Първото е, че сме извън процедурите, извън правилата, обаче всички сме съгласни, че го правим, защото има форсмажор. Толкова по тази тема. Второто обаче, което ми направи впечатление, а всъщност вчера и в Бюджетната комисия беше така, е, че твърде малко говорихме по същината на въпроса – този финансов трансфер, а почти изцяло изказванията бяха по дизайна на мерките. Когато Ви нямаше, аз се обърнах към колегите от управляващото мнозинство, че е абсолютно наложителен един дебат преди бюджета за дизайна на мерките. Съзнателно използвам тази дума, която някои се опитват да я използват дори и за сътворението на света, което е в някаква степен богохулство. Това, разбира се, е едно отклонение, една шега. Но и дизайнът на кризата е друг вече и тези мерки са остарели, повечето от тях – ако смятате да заложите тях в следващия бюджет, мисля, че ще сбъркате. Аз дълбоко не съм убеден, че намаляването на ДДС за ресторантьорите е правилната мярка. Казахме го и тогава, когато го правехме. Дълбоко съм убеден, че има други мерки и по отношение на обхвата, и по отношение на средствата – тук вече имаме, основен бенефициент на кризата трябва да бъдат засегнатите от инфлационния шок, а не толкова отделните браншове. Бизнесът също трябва да бъде компенсиран не толкова заради мерките от ковид кризата, колкото заради енергийния шок – цените на енергоносителите. Тоест, имаме нещо, което, аз съм сигурен, че Вие ще направите с Вашия екип, но няма да бъде достатъчно. Повярвайте ми, това е правено и когато се направи само в рамките на изпълнителната власт този дебат, после се сблъсквате с едно отрицание и с един много дълъг дебат другаде, така се пропускат и сериозни възможности да бъдат коригирани. Така че аз апелирам към управляващото мнозинство този дебат за мерките да бъде проведен в рамките преди бюджета. Другото, което прави впечатление, е, че самите процедури по бюджета – казахме го и вчера, сега го казвам за протокола, за стенограмата, а не за да Ви го натяквам – изключително належаща е промяна в Закона за публичните финанси. Законът от 2012 г. трасира един много лош път на харчене на публичните средства, което мисля, че ни нарежда на последно място в Европа по ефективност на харчене на публичния ресурс. Впрочем това даже в програмните си изказвания го казвате, че не се харчи това, което трябва, където трябва. Без промяна в Закона за публичните финанси това няма как да стане. Да, той ще бъде в ущърб на мобилността, на флексибилността на изпълнителната власт, но пък ще предотврати няколко други неща. В това число е и заявката за нулева толерантност към корупцията. Ако корупцията е пусната през законите, нулевата толерантност ще се превърне в гонка. А тя е пусната. А магистралният път за тази корупция през законите е Законът за публичните финанси. Ако трябва да използвам един модерен термин, това е „интерконекторът“ на корупцията. Да, оттук тръгва – разрешаваш на изпълнителната власт да харчи без санкция на парламента, джипки и така нататък. [[Реплики.]] Нищо ново не чувате, колеги! Чували сте го и в 44-тото, чувате го и сега. Винаги сме го казвали! Това не е прозрачен начин за харчене на публичните финанси! Това не е начин, по който можеш да спреш корупцията по-надолу от теб – ако не ти, по-надолу от теб. Защото тук се акцентира в борбата с корупцията само върху съдебната система, чиято задача е да наказва тези, които вече са я извършили. А къде е превенцията? Превенцията е тук, в тази зала. И Законът за публичните финанси е първата мярка. Ако Ви се струва, че се отклонявам от темата, не се отклонявам, защото целият дебат беше върху неща, които колегите искаха да кажат във връзка с процедурите и във връзка с дизайна на мерките. Затова обобщавам това, което чух и разбрах...
Добре, остават Ви тридесет секунди.
Тогава Ви пожелавам: Весели Коледни празници! Успех, да сте живи и здрави! Да припомня, заради ваканцията, заради тези, които гледат и утре може би ще прочетем, че не си отменихме ваканцията, тази година нямахме нито великденска ваканция, нито августовска народните представители. Не се жалваме, знаем, че ще има доволство тогава, когато, преди да влезем на работа, ни удрят по 10 пръчки на голо. Благодаря. [[Оживление. Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Цонев. Не виждам други желаещи за изказване. Прекратявам дискусията. Преминаваме към гласуване. На първо място гласуваме предложението на народния представител Александър Иванов за разделно гласуване на т. 1 и т. 2 от Проекта на решение. Уважаеми народни представители, моля, гласувайте предложението на народния представител Александър Иванов. Гласували 199 народни представители: за 43, против 40, въздържали се 116. Предложението не е прието. Преминаваме към гласуване на основния текст – Проекта на решение по вносител. Гласували 201 народни представители: за 201, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Преминаваме към следващата точка от дневния ред: ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ НА РЕШЕНИЕ НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ ЗА ПРИЕМАНЕ НА СТРУКТУРА НА МИНИСТЕРСКИЯ СЪВЕТ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ НА РЕШЕНИЕ НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ ЗА ИЗБИРАНЕ НА МИНИСТЕРСКИ СЪВЕТ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ. Уважаеми господин Вицепремиер, моля Ви да представите двата проекта на решение.
Благодаря, господин Председател. „Проект! РЕШЕНИЕ за изменение на Решение на Народното събрание за приемане на структура на Министерския съвет на Република България (обн., ДВ, бр. 106 от 15 декември 2021 г.) Народното събрание на основание чл. 84, т. 7 от Конституцията на Република България РЕШИ: Изменя Решение на Народното събрание за приемане на структура на Министерския съвет на Република България, прието на 13 декември 2021 г. (обн., ДВ, бр. 106 от 15.12.2021 г.) , както следва: 1. В т. 2 думите „Министерство на спорта“ се заменят с думите „Министерство на младежта и спорта“. 2. В т. 3 думите „Министерството на младежта и спорта в Министерство на спорта“ се заличават. Решението е прието от 47-ото Народно събрание на ...“ – надяваме се, днешна дата – „и е подпечатано с официалния печат на Народното събрание.“ Другият: „Проект! РЕШЕНИЕ за изменение на Решение на Народното събрание за избиране на Министерски съвет на Република България (обн., ДВ, бр. 106 от 15 декември 2021 г.) Народното събрание на основание чл. 84, т. 6 от Конституцията на Република България РЕШИ: В Решението на Народното събрание за избиране на Министерски съвет на Република България, прието на 13 декември 2021 г. (обн., ДВ, бр. 106 от 15.12.2021 г.) , думите „министър на спорта“ се заменят с думите „министър на младежта и спорта“. Решението е прието от 47-ото Народно събрание на … 2021 г. и е подпечатано с официалния печат на Народното събрание.“
Благодаря Ви, господин Василев. Откривам дискусията по представените проекти. Господин Кралев, заповядайте [[реплики]]– не е по процедура, а изказване.
Изказване, да. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Ние от парламентарната група на ГЕРБ-СДС бяхме сериозно притеснени от факта, че младежта не бе включена в името на нито едно министерство. В България младите хора между 15 и 20 години са близо 1 милион и 300 хиляди и изглеждаше, че за първи път от 30 години младежкият сектор ще бъде тотално неглижиран. 2022 г. бе обявена за Европейска година на младежта и България трябва да продължи да се доказва като един от лидерите в посока младежко развитие в Европейския съюз. България има европейски комисар за младежта, координатор по въпросите на Европейския съюз за младежта, специален пратеник на генералния секретар на ООН по младежта и това показва, че нашите партньори в Европейския съюз оценяват високо развитието на младежките политики на държавно ниво в България. Ето затова парламентарната група на ГЕРБ-СДС ще подкрепи направеното предложение. Благодаря Ви за вниманието. [[Единични ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Кралев. Реплики към господин Кралев? Няма. Господин Гаджев – за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Вицепремиер! С изключителна радост гледам това предложение пред мен. Благодаря, че го представихте, въпреки че не е от министър-председателя – нищо, че сте седнали малко на неговия стол, но се приема. [[Смях, оживление от ГЕРБ-СДС.]] Много се радвам, защото, между другото, това е едно предложение, за което може да се каже, че малко или много сте се вслушали и в гласа на опозицията. Още на 13-и, когато гласувахме персоналния и структурния състав на Министерския съвет, ако си спомняте, в отрицателния ми вот изтъкнах една от три причини. Една от тях беше точно това – отпадането на младежта от състава на Министерския съвет и в частност от Министерството на младежта и спорта и стана само Министерство на спорта. Това беше огромна грешка. Тогава, ако си спомняте, го казах от трибуната. Радвам се, че сте го послушали. Впрочем още на 14-и зададох въпрос към господин Кирил Петков как точно ще развива младежките политики, при положение че те изчезнаха от състава на Министерския съвет? А, както правилно сте записали в Мотивите, те са хоризонтална политика. Няма как да се развиват от дирекция – било то и в Министерството на образованието и науката, каквито явно планове бяха налице. Да не говорим, че се стигна малко до една нелепа ситуация тази седмица да бъде назначен за заместник-министър по младежта в Министерството на спорта, при положение че младежта още не беше в Министерството на спорта. Тоест този проект на решение още не беше гласуван. С огромно удоволствие ще подкрепя този проект на решение, тъй като той наистина е правилен. Изтъкнахме, че е грешка отпадането му. Радвам се, че сте я поправили в момента и наистина се надяваме така конструктивно да продължим да работим и догодина. С най-голямо удоволствие бих могъл да кажа, че най-накрая интересите или по-скоро защитата на политиките към младите хора в България ще бъдат реализирани на ниво министерство, така както трябва да бъде, за да може да се получи наистина една правилна политика. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Реплики? Няма. Други изказвания? Също няма. Прекратявам дискусиите по проектите. Преминаваме към гласуване. На първо място гласуваме Проекта на решение за изменение на Решението за структурата на Министерския съвет, където „Министерство на спорта“ да се замени с думите „Министерство на младежта и спорта“. Гласували 190 народни представители: за 169, против няма, въздържали се 21. Предложението е прието. Преминаваме към Проекта на решение за изменение на Решението за избиране на Министерския съвет, с което думите „министър на спорта“ да се заменят с думите „министър на младежта и спорта“. Моля, гласувайте. Гласували 186 народни представители: за 164, против 15, въздържали се 7. Предложението е прието. С това изчерпахме и тази точка от дневния ред. Благодаря Ви много, господин Василев. Преминаваме към следващата точка от дневния ред, а именно: ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ ЗА СЪЗДАВАНЕ НА ВРЕМЕННА КОМИСИЯ ЗА УСТАНОВЯВАНЕ НА ВСИЧКИ ФАКТИ И ОБСТОЯТЕЛСТВА ОТНОСНО ВЪВЕДЕНИТЕ НА ТЕРИТОРИЯТА НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ ПРОТИВОЕПИДЕМИЧНИ МЕРКИ СРЕЩУ COVID-19. Депозиран е Проект на решение от група народни представители от парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ. Моля някой от вносителите да представи Проекта. Заповядайте, госпожо Гунчева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Предлагаме създаване на Временна комисия за установяване на всички факти и обстоятелства относно въведените на територията на Република България противоепидемични мерки срещу COVID-19. „Проект! РЕШЕНИЕ за създаване на Временна комисия за установяване на всички факти и обстоятелства относно въведените на територията на Република България противоепидемични мерки срещу COVID-19 Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 и ал. 3 от Конституцията на Република България РЕШИ: 1. Създава Временна комисия за установяване на всички факти и обстоятелства относно въведените на територията на Република България противоепидемични мерки срещу COVID-19, която да изясни: 1.1. От началото на обявяване на пандемията от 11 март 2020 г. от Световната здравна организация до настоящия момент колко български граждани са се заразили, по какъв начин е установено заразяването, колко са случаите на повторно заразяване, колко са заболелите, колко от тях са постъпили в болница, колко са починалите от заболяването, колко аутопсии на починали са направени, колко от тях с придружаващи заболявания? 1.2. Колко средства са дадени от началото на пандемията досега по клинични пътеки за лечение на COVID-19 в болниците и по какъв начин се осъществява контролът върху причините за заболяване и смъртност? Каква е причината Световната здравна организация да издаде специално указание, в което да се изисква, без да се извършва аутопсия, всички починали, които са заразени с коронавирус, да са с посочено основание за смъртта COVID-19? В тази връзка в България как без аутопсия се установява причината за смъртта? Имало ли е случаи близки на починали лица да бъдат карани да се съгласят починалият им роднина да е писан като болен от COVID-19? Има ли данни починали от други заболявания да са вписани като починали или болни от COVID-19? 1.3. Колко случаи има на отказ от здравеопазване, отказване на прегледи от лични лекари, приемане в болница и за изследвания заради условие лицата да имат тест за COVID-19 или да отказват да ги приемат, защото не са болни от това заболяване? Колко случаи има на починали от други заболявания, защото им е отказано лечение заради заболеваемостта от COVID-19? 1.4. Да се запознае със сключените договори за доставки на ваксини срещу COVID-19, като изясни: колко души са ваксинирани до настоящия момент, като се посочат установените странични ефекти от ваксиниране, има ли починали след ваксиниране – до шест месеца от поставяне на ваксината – от COVID-19 или от други придружаващи заболявания. Да се изясни приключили ли са клиничните изпитания на всички ваксини срещу заболяването, които се ползват на територията на Република България. 1.5. Колко ваксини от кои фармацевтични компании са поръчани от българската държава, колко средства са дадени за тях, колко от тях са използвани, колко са бракувани заради изтекъл срок на годност, колко са дарени на други държави? По какъв начин се съхраняват ваксините? Какви мерки се вземат за съхранението им и правилното им поставяне на временните имунизационни пунктове? 1.6. Да се установи има ли изследване на вируса, неговото разпространение, симптоми на заболяването, начин на лечение и клинично наблюдение на ваксинирани български граждани от български научни заведения или университети. 1.7. Да се установи има ли изследване на територията на Република България за въздействието на предпазните маски, покриващи носа и устата, върху здравословното състояние. Да се установи има ли случаи, в които здравословното състояние на лицето не позволява поставянето на предпазна маска. 1.8. Да се установи има ли изследване на психиката на децата под 18-годишна възраст след въвеждане на мерките, наложената социална изолация, предпазни маски и тестване. 1.9. Да се установи в периода от въвеждане на противоепидемичните мерки има ли нараснали случаи на суицидни опити, депресии, психози, неврози и други психически заболявания? Има ли изследване по какъв начин се отразява социалната изолация и дискриминацията на заболелите лица и неваксинираните лица? 2. В своята работа Временната комисия може да привлича медицински специалисти, да изисква данни от болнични заведения, лични лекари, здравни картони, направления по клинични пътеки, да изисква обяснение от лекари, ръководители на болници и други. Да се изслуша и изиска доклад от министъра на здравеопазването и главния държавен здравен инспектор по поставените въпроси. 3. Комисията да завърши своята работа с доклад в срок до три месеца от създаването ѝ. 4. Комисията се състои от по трима представители от всяка парламентарна група и се ръководи от председател и двама заместник-председатели. 5. Избира за председател на Временната комисия: … 6. Избира за заместник-председатели на Временната комисия:… 7. Временната комисия се избира за срок от три месеца.“ Тука ще направя едно уточнение. Нова точка 7: „7. Избира за членове на Временната комисия: …“, които следва да се гласуват, ако се реши създаването на Комисията. Уважаеми колеги, виждам, че тези, които смятат да променят България, вече ги няма в залата, поне по-голямата част. Както виждаме, България… [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Да, виждам, че Вие сте тук, но Вашите колеги ги няма, както и от БСП.
Госпожо Гунчева, само да открия дискусията.
Ако може само мотивите накратко.
Мотивите може, да, заповядайте.
Мотивите са, че най-ниският процент на ваксинираните в България е точно заради липсата на информация. На страниците на Министерството на здравеопазването тази информация, която сме поискали да събере Временната комисия, я няма в цялата ѝ пълност. Хората се притесняват, защото нямат информация, а не толкова, защото не вярват в науката. Както виждаме, и в общественото пространство витаят много слухове, някои достоверни, други не толкова. Смятам, че по този начин ще изясним пред всички български граждани по какъв начин се развива заболяването, какви странични ефекти има, какви са ефектите от ваксинирането и това вече ще даде една възможност всеки български гражданин наистина да има и да даде информирано съгласие дали да се ваксинира или не. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Гунчева. Откривам дискусията по представения проект. Заповядайте, господин Чорбанов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Темата е изключително актуална в обществото и бита на всеки български гражданин и в много голяма степен зависи от това как ще се развие и в настоящата година, която сега започва. Така че има много неща, които може би трябва да бъдат изяснени за гражданите, и в много голяма степен да се намали този психологически натиск, който има върху всички и най-вече това противопоставяне между ваксинирани и неваксинирани, със и без зелен сертификат. Именно по тази причина нашата парламентарна група ще подкрепи една такава комисия с оглед на споменатите неща. Благодаря. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря Ви. Има ли реплики към господин Чорбанов? Няма. Има ли други изказвания? Стоян Таслаков, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! За какво става въпрос? Както разбирате, Комисията поставя едни най-нормални въпроси, които всеки човек ежедневно си задава. Тъй като новият премиер многократно е заявявал, че хората нямат доверие на науката и че трябва дискусия по темата, ние смятаме, че тази комисия ще бъде в негова помощ и в помощ на диалога. Къде другаде да има дискусия, ако не от най-високата трибуна – тук, където могат да се срещнат всички гледни точки?! Какво предстои сега пред нас? Колеги, имаме два варианта. Първият вариант е да подкрепите създаването на тази комисия и да заслужите доверието на тези, които гласуваха за Вас. Така хората ще разберат Вашата безкористна позиция да има диалог. Няма да има съмнение, защото Комисията ще работи публично и никакви факти и обстоятелства около пандемията няма да бъдат заметени под килима. Има и втори вариант – примерно не подкрепяте създаването на тази комисия, което означава, че криете факти и обстоятелства, свързани с пандемията, ваксинацията, мерките. Хората ще разберат, че думите на премиера са лъжа и лицемерие. Така че аз мисля, че тук ще се засили съмнението и недоверието в населението относно ваксинационния процес, а това все пак е Ваш приоритет, не е наш. Така че, ако не приемете тази комисия, шах и мат на Вашите намерения за по-високи нива ваксинирани в България. Приключвате темата днес, тук и сега. Благодаря. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, господин Таслаков. За реплика или за изказване? За реплика, добре. Заповядайте, Виктор Насър, за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Само да допълня – понеже говорихме за това, че българското общество трябва да бъде информирано, категорично е така. И премиерът Петков не един път е заявявал, че ще се предоставя максимално обективна информация на всички хора по темите с COVID-19 и ваксинацията. И днес има на запис 40-минутен разговор по темата. Така че не бих бил съгласен по никакъв начин с твърдението, че ако няма такава комисия, всъщност няма да има информация за хората. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Насър. Реплика от Тошко Йорданов.
Ситуацията е малко – репликирам единия, но да се сеща другият, защото днес имаше 40 минути образователен разговор по Фейсбук с един конкретен представител от сферата на медицината, който е за ваксинирането. Аз не видях 40-минутен разговор с някого, който изразява съмнение относно начина, по който се прави. Ако имаше и такъв разговор или беше някакъв диспут, тогава може би репликата щеше да е вярна, че има информация по въпроса.
Благодаря Ви, господин Йорданов. Трета реплика? Няма. Дуплика? Заповядайте, господин Таслаков.
Благодаря. Колеги, тук става въпрос за доверие. Хората нямат доверие. Това, че някой си е говорил някъде по медии или е извикал експерти – и на експертите нямат доверие. Може да видите нивата на ваксинация в България какви са и да си отговорите дали има доверие или не. Аз просто се извинявам, че предложението идва от ВЪЗРАЖДАНЕ. То може би трябваше да дойде от Вас, защото Вие отворихте диалога. Предполагам как бихте гласували, защото, имайки предвид последната седмица – заседания, отхвърляте всички предложения само защото идват от ВЪЗРАЖДАНЕ, но мисля, че темата е важна – помислете. Абстрахирайте се просто от коя група го предлагаме. Ние го правим в името на диалога. Повтарям, Ваш е приоритетът за повишаване на ваксинацията. Ако търсите обратния ефект, може би много от нашите симпатизанти тайничко се надяват днес да го отхвърлите и така да си покажете истинските лица според тях. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Таслаков. Вие, госпожо Гунчева, за изказване ли сте? Добре, само малко да ротираме между групите. Доцент Тонев, след това професор Михайлов и Елена Гунчева са за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Интересна е темата и предложението на парламентарната група на ВЪЗРАЖДАНЕ. Те предлагат създаване на Временна комисия за установяване на всички факти – доста амбициозно звучи – и обстоятелства относно въведените на територията мерки. Това предложение ще включи и доста сериозен анализ на всички похарчени средства от предишните правителства. Аз не съм много убеден, че ако това нещо влезе в залата, ще бъдете много удобно погледнати от новите Ви партньори от ГЕРБ. Така че може би трябва да помислите и да коригирате някои от точките, които са в предложението. Истината, дами и господа народни представители, е, че вече втора година сме в истинска криза в целия свят – пандемична криза. При криза имаме две възможности: или само наблюдаваме и отчитаме резултатите, които, за съжаление, при пандемични кризи са в жива сила, или въвеждаме мерки – динамични мерки, отчитаме резултати, търсейки балансната точка между приложени мерки, постигнати резултати и разбира се, запазени права на гражданите. Медицинската наука – същата тази наука, която ни казва на нас лекарите как да определим дали имаме един апендицит или не. Интересното е, че пациенти, които вярват на лекарите, че имат апендицит, не вярват на лекарите, когато им кажат каква да бъде правилната стъпка, за да се предпазят от тежко боледуване от ковид. В цяла Европа в момента се захлопват врати, спират се пътувания, изказват се мнения празниците да бъдат изкарани скромно и без струпвания. А ние обсъждаме дали мерките имат значение или не, дали приложените мерки са били верни или не и други такива предложения от залата. Преди два дни СЗО в лицето на регионалния си директор за Европа – казва се Ханс Клуге – сподели, че очаква нова буря, която до няколко седмици ще овладее цялата част на Европа и може би ще дойде при нас. Тъй като явно входната точка на новия подвид Омикрон е от обратната посока – от Северозападна Европа, все още не се налага да се борим с него. Ханс Клуге казва: „Виждаме, че се задава нова буря, която до няколко седмици ще доминира във все повече страни от региона, тласкайки и без това натоварените здравни системи към ръба.“ Дори страна като Русия, която е доста консервативна, прие едно много интересно решение за големите си градове. Предполагам, всички сте запознати с него, няма да го казвам, за да не създавам излишно напрежение. Това са решения и действия, които се основават на медицинската наука – тази наука, която вече многократно се е произнесла и за ваксините, и за мерките. Но когато не вярваме в нея или просто имаме нужда да симулираме действия пред избирателя, ние отхвърляме всички научни факти, които са вече известни, и предлагаме създаване на комисия, с която да привлечем внимание. Това е нашето мнение. Смятаме, че тази комисия ще изтегли вниманието от изпълнителната власт, където в момента е съсредоточен фокусът на вземане на решения, и ще попречи на вземането на точни и навременни решения. Може би тази комисия накрая, след дебати, обсъждания и получаване на факти, ще стигне до едно изречение, което е казано преди 500 години от Галилео Галилей: „И все пак тя се върти.“ Не е лошо, че има хора, които все още вярват, че Земята е плоска, но е странно, ако трябва да го доказваме още веднъж. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, доцент Тонев. Има реплика. Костадин Костадинов.
Господин Председател! Господин Тонев, вдъхновяващо есе, поздравявам Ви – много се ентусиазирах. Само да Ви кажа някои неща обаче: в науката не се вярва. Науката борави с безспорни факти. Един от тези безспорни факти, които Вие като медик знаете по-добре, предполагам, от мен, е, че ваксината помага на 99,99%. Когато се ваксинираш, не умираш. В момента имаме умрели. И това са въпроси, които са породени от безспорни факти. Умрелите са повече от 1000 души, няма ги като отделна статистика. Ако искаш да разбереш колко точно са те, господин Тонев, трябва да извадиш броя на тези, които всекидневно излизат в медиите, оттам да си правиш сметката колко от процентите, които са били ваксинирани, са починали, всъщност да ги обърнеш в реални числа, а не в процентни стойности. Не можем да говорим по този начин, кълнейки се в догми. Като говорим за наука, преди 500 години науката е твърдяла, че Земята е плоска. Вие го споменахте преди малко. А преди 50 години науката е твърдяла, че пушенето е полезно. И още много други неща е твърдяла науката. Науката се развива и ние няма как да вярваме в нещо – по принцип една от основните му догми е, че трябва да подлага на проверка всяко едно нещо и да се съмнява във всяко едно нещо. В случая ние виждаме факти, които са безспорно притеснителни и тревожни. И точно поради тази причина предлагаме такава комисия. Ако Вие сте прав, Комисията ще докаже това. Тя е на паритетен принцип, вътре никой няма да доминира. И в крайна сметка какво значи да доминира в една комисия, която има за цел да установи определени факти? Тук няма идеология, няма политика. Така че не виждам нищо лошо в това да се създаде такава комисия и смятам, че всеки от нас би следвало да я подкрепи, защото тя ще даде възможност вече за окончателно решение на всички тези спорове, които тресат българското общество вече втора година. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Костадинов. Реплика? Андрей Чорбанов. [[Реплика от народния представител Тошко Йорданов.]] На Елена Гунчева ще е третата реплика, господин Йорданов, тя чака отпреди Вас. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Като реплика към доцент Тонев: няма как да не се реагира на такъв коментар. Дали Ви приличам на човек, който вярва, че Земята е плоска? Защото, ако е да, действително ще е лошо. Разбира се, когато се говори за наука, трябва да се знае, че науката трябва да бъде преведена на хората по начин, който да бъде разбираем за тях. Само че науката може да бъде преведена от хора, които се занимават с наука. Много лесно може да се докаже тук в тази зала кой се занимава с наука, защото науката, слава богу, има наукометрични показатели, които показват кой от какво разбира. Именно затова Комисията няма за цел, доколкото чух от вносителя, да бъде назидателна, да бъде наказателна като акция. Идеята на тази комисия е да извади факти, които да бъдат в помощ на българските граждани, за да бъдат ясни всички събития, които са се случили през тези две години. Благодаря. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря. Госпожо Гунчева, понеже едната реплика беше от Вашата парламентарна група, има заявка за реплика и от парламентарна група, която не е правила, ще дам думата на Емил Георгиев. Вие имате записано изказване също така.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Не знам колко души са преминали през това заболяване – COVID-19. Аз съм един от тях. Заставам пред Вас, защото се сблъсках с този жесток невидим звяр. И оживях благодарение на лекарите в тази зала. Оживях благодарение на лекарите в други болници. Да се предлага такава комисия означава, че ние явно не почитаме паметта на тези 30 хиляди души, които умряха за година и половина! Значи не почитаме и скръбта на близките на тези хора! Аз се сблъсках с този звяр. Цял месец бях в една от болниците, два дена съм бил в кома и повтарям, оживях благодарение на лекарите – почит, дълбок поклон пред всички тях! Утвърждаването на една такава комисия е пътят на колегите от ВЪЗРАЖДАНЕ непрекъснато да ни правят обструкции на всякакви предложения и да поддържат една тема, само и само да се правят на важни, ако нямат за какво да се изказват. Категорично гласувам против и призовавам колегите: не си правете майтап, защото ни чака нова вълна! Дано не се сбъдне това, което лекарите казват! Защото след един месец ще разговаряме по друг начин. Вероятно разбрахте какво се случи преди три дена с най-върлия антиваксър в Италия, тежко заболял от коронавирус – призова от болницата хората да се ваксинират. Дотам ще я докараме. Не си правете майтап. Това е нещо страшно! Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Георгиев. Прощавайте, че не Ви дадох думата, но на господин Георгиев беше по-скоро изказване, отколкото реплика. Заповядайте за дуплика, доцент Тонев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Дупликата ми е към господин Костадинов и към професор Чорбанов. Професор Чорбанов, напълно ми е ясно какви са Вашите научни постижения. Уважавам Вашето мнение и на парламентарната група, но както знаете, има различни гледни точки. Аз съм поддръжник на гледната точка, че понякога смесването на политическото говорене и научните факти се изкривява в посока на това да поддържаме политическа позиция и да имаме някаква такава целесъобразност, която да ни позволява да посмекчаваме малко научните факти. Господин Костадинов, аз съм много силно провокиран от Вашите изказвания и по медии, и вчера от Вашата декларация. Уважавам Вашата политическа позиция, на която имате право. Но ще си позволя един професионален съвет като лекар: просто трябва по-внимателно да давате послания, свързани с медицина и здравеопазване. Вчера във Вашата декларация Вие заявихте, че не желаете нито една мярка да дава някакви права. Ако разгледаме ваксинацията като мярка и вярваме на статистиката – аз безусловно вярвам на медицинската статистика в България, тъй като съм работил 15 години с медицинска статистика, 96% от загиналите от ковид болни са неваксинирани. Как да отнемем правата на ваксинираните, след като са ваксинирани, че те имат по-лесно преболедуване и загиват по-рядко. Това е право, което ваксинираните са получили, след като са ваксинирани, и е медицински факт независимо дали вярвате на него или не, както казах, имате право да вярвате на това, което си искате. Така че няма как да отнемем права на хора, след като са получили някакъв вид мярка, ако можем да я наречем, и по този начин имат предимство, а това във Вашата декларация вчера бе казано много точно. Преди около час от група ВЪЗРАЖДАНЕ, от която не вярват на няколко факта, че няма болест, че протича по-лесно, господин Ганев каза, че има проблем с медикаментите за ковид, тоест той много държи да има медикаменти за болест, в която не вярва. Отново не успях да разбера позицията на партията и позицията на господин Ганев. [[Реплики от ВЪЗРАЖДАНЕ: „Кой го е казал това? Не правете внушения!“]] Заел съм трибуната и имам правото да говоря, както опозицията много често се позоваваше на това нещо. [[Шум и реплики.]]
Моля за тишина! [[Шум и реплики.]] Тишина в залата.
Това е моето мнение, което Ви изказах. Вие имате право на Вашето. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря. Уважаеми колеги, времетраенето на пленарното заседание за днес изтече. [[Шум, реплики: „Браво!“ и ръкопляскания.]] Ще продължим с дискусията следващия път, когато бъде включена в Програмата тази точка. Записани за изказване, за съжаление, не стигна времето, но остават записани, са професор Георги Михайлов, Елена Гунчева и Джевдет Чакъров.
Лично обяснение.
Не Ви е засегнал, госпожо Гунчева, не, не. Изтече времето. Прекратявам заседанието. Пожелавам на всички весели празници и ще се видим догодина. Следващото заседание е на 5 януари от 9,00 ч. Дневният ред ще бъде уточнен. [[Звъни.]]