[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 12. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Aradszki András és Arató Gergely jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes büntetőjogi tárgyú és ehhez kapcsolódóan egyéb törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17438. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Völner Pál úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az Önök előtt lévő T/17438. számú törvényjavaslat az elmúlt évek tapasztalatait, javaslatait feldolgozva igyekszik végrehajtani mindazon módosításokat, amelyek a jogrendszer koherenciáját erősítik és a jogalkalmazók munkáját segítik, ahol lehet, megkönnyítik. A törvényjavaslat több mint egyharmadát a három büntetőjogi kódex, a büntető anyagi, eljárási és végrehajtási törvény módosítása teszi ki. E változtatásokhoz közvetlenül vagy közvetett módon kapcsolódva azonban számos egyéb büntetőjogi tárgyú törvény, valamint büntetőjogon kívüli jogszabály módosítását is elvégzi a javaslat. A következőkben a legfontosabb, kiemelt jelentőségű változtatások rövid bemutatására törekszem, míg a részletek megismeréséhez javaslom a törvényjavaslat kellően alapos indokolásának áttanulmányozását. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat több olyan problémát, hiányosságot igyekszik kezelni, amely jellegénél fogva nem egy jogszabály, hanem egymással összefüggő törvények koherens módosítása útján orvosolható csak. Ennek egyik eklatáns példája az alapvető jogok biztosa által feltárt azon szabályozási ellentmondás, amely a kétszeres elvonás tilalmának elvét nem engedi érvényesülni. Az anomália feloldása érdekében az adózás rendjéről szóló törvény és a büntető törvénykönyv egyidejű módosítása szükséges, amelynek hatására a párhuzamosan folytatott eljárásokban az eljáró szervek a másik eljárásban már megállapított, ugyanolyan jellegű vagyonelvonást figyelembe kell hogy vegyék. Ehhez hasonlóan több törvény módosítása révén volt kezelhető a ne bis in idem elvét csorbító azon visszásság, amely szerint jelenleg csak a szabálysértési eljárás során eljáró bíróság határozatával elbírált szabálysértés eredményez ítélt dolgot büntetőeljárási szempontból, a helyszíni bírság vagy a szabálysértési hatóság által elbírált szabálysértés nem. Az illetéktörvény 2021-es módosítása hívta életre a törvényjavaslat azon változásait, amelyek egyrészt a büntetőeljárás során felmerülő illetékfizetési kötelezettség szabályait egyszerűsítik, teszik koherenssé, másrészt az adminisztratív és pénzügyi terheket csökkentik. Olykor bizonyos intézményi átalakulások vezetnek a gyakorlatban olyan problémákhoz, amelyek kezelése átfogó megoldást kíván. Ez a helyzet az idegenrendészeti hatóság jogkörének változása tekintetében is. A korábbi büntető törvénykönyv ugyanis a kiutasítás mellékbüntetésre vonatkozóan nem határozott meg konkrét tartamot, hanem annak utóbb, határozatban történő megállapítását az idegenrendészeti hatóság hatáskörébe utalta. Időközben a hatóság e jogosultsága megszűnt, ezért az időtartam utólagos megállapításának lehetőségét szükségessé vált új módszerrel, a büntetőeljárásban egy új, különleges eljárás bevezetésével biztosítani. Ezzel párhuzamosan a végrehajthatóság megszűnésének megállapítására alkalmas új büntetés-végrehajtási bírói eljárás bevezetése is szükségessé vált. A kormány büntetőpolitikája az elmúlt években prioritásként kezelte a bűnözés vagyoni hasznának, a bűncselekményből származó vagyonnak a hatékonyabb elvonását. Habár e követelmény a büntetőjogi szabályozásban megfelelően teret nyert, továbbra is felfedezhetők nehézségek a jogágak olyan határterületén, ahol a bűnügyi vagyonvisszaszerzési érdek az egyéb jogos érdekekkel kerül konfliktusba. Ilyen, jelenleg problémás konfliktushelyzet áll fenn a felszámolásban megjelenő hitelezők gyakran a bűncselekmény miatt károsult személyek és az állam vagyoni igényei között. A törvénymódosítás célja, hogy az érdekek összeütközése esetén megfelelő összhang alakuljon ki. Ez akkor biztosítható, ha a büntetőjogi intézkedéssel érintett társaság vagyona nem értéktelenedik el, a jogszerűen szerzett hitelezői jogok érvényesülése nem lehetetlenül el, a fontosabb igényekre tekintettel a hátrébb sorolt igények nem szenvednek szükségtelen károkat, és az egyes igények közötti fontossági sorrendet a törvény következetesen rögzíti. A törvényjavaslat e célkitűzések érdekében lehetővé teszi a felszámolási vagyont érintő egyes büntetőintézkedések esetén, hogy ha az adós vállalkozás fizetésképtelen, megindulhasson a bírósági felszámolás, ne kerüljön sor a felszámolási eljárások felfüggesztésére, hanem az államnak a büntetőeljárásban keletkezett, pénzfizetésre irányuló igényei büntetőjogi igényként a felszámolási eljárásban kerüljenek érvényesítésre. A felszámolási eljárásban az összhitelezői érdekeket az is szolgálja, ha a büntetőeljárás nem késlelteti a felszámolási eljárás lezárását, és az adós vagyona sem veszít értékéből a felszámolás elhúzódása miatt. A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló törvény módosítása szerint a felszámolási eljárásban az állam képviseletében az állami adó- és vámhatóság bűnügyi hitelezői igényt jelent be és érvényesít azokban az esetekben, ha az adós vállalkozás vagyonára büntetőeljárásban elrendelt, zár alá vételből, vagyonelkobzásból, pénzbírságból vagy bűnügyi költségből származó pénzbeli igényt érvényesít. Fontos hangsúlyozni, hogy nem valamennyi büntetőjogi igény vonható be a felszámolásba. Nem tartoznak ide azok az esetek, ha a büntetőügyben lefoglalást, elkobzást rendelnek el, vagy olyan vagyonelkobzást, zár alá vételt, amely szerint az állam büntetőjogi igénye nem egy pénzösszeg biztosítására irányul, hanem magára a vagyontárgyra vonatkozik, annak tulajdonjogát vonja el. Ez utóbbi esetekben változatlanul a büntetőeljárási, büntetés-végrehajtási és a rájuk épülő szabályok szerint történik az adóstól a vagyontárgy elvonása, hiszen ezekben az esetekben a jogi természetű vita nem egy követelés érvényesítéséről, egy pénzösszeg behajtásáról, hanem az adott vagyontárgy tulajdonáról szól. A szabályozás újdonsága tehát, hogy a büntetőigény fedezeteként zár alá vett vagyontárgy értékesíthető a felszámolási eljárásban a felszámolási eljárás szabályai szerint, azonban az állam a büntető hitelezői igénye alapján részesedik a vételárból, illetve a vagyonfelosztásra került vagyonból. A törvénymódosítás számol azokkal a kockázatokkal is, ha egyes hitelezők csalárd módon, nem valós követeléssel lépnek fel a felszámolási eljárásban, csökkentve ezzel a többi jóhiszemű hitelező részére történő kifizetések fedezetét. [[9.10]] Az ilyen kockázatok megfelelő ellensúlyozására új jogintézményt hoz létre. Ha büntetőeljárásban a gyaníthatóan fiktív követelés zár alá vételét rendelik el, akkor a felszámolási eljárásban erre a hitelezői igényre kifizetés nem történik, de a hitelező feltételes jogszerzését nyilvántartásba veszik. Ezután, ha a büntetőeljárásban ezt a hitelezői követelést a hitelezőre vonatkozó vagyonelkobzással elvonják, akkor a javaslat nóvuma szerint a hitelező nem szerez semmit, viszont a rá eső vagyont nem az állam, hanem az adós gazdálkodó szervezet szerzi meg. Ennek eredményeként megakadályozható, hogy a fiktív hitelező a követeléséhez jusson, helyette a valós hitelezők köztük a maga igényével az állam is megszerezhetik a kérdéses vagyont. A törvénymódosítás a csődtörvény szabályaival való összhang érdekében a büntetőjogi rendelkezések módosítását is elvégzi. Ennek legfontosabb része, hogy a büntetőeljárási törvény és a jogi személy büntetőjogi felelősségéről szóló törvény módosításával a zár alá vételről rendelkező határozat kellékei kiegészülnek, amely alapján egyértelműen eldönthető, hogy mely esetekben vonható be a felszámolásba az érintett vagyon. További lényeges rendelkezés, hogy a büntetőeljárási zár alá vétel nem szűnik meg a felszámolási eljárás során, csak a tárgya változik, először a hitelezői igény lép az eredeti tárgy helyébe, utóbb pedig a felszámolásban felosztott vagyon. Mindezekre úgy kerül sor, hogy erről külön határozatot nem kell hozni. Végül az új rendszer működőképessége szükségessé tette az adóvégrehajtásról szóló törvény módosítását, hogy a büntetőjogi vagyoni igények többségét egyébként végrehajtó állami adó- és vámhatóság ezzel kapcsolatos feladatai egyértelműen rögzítve legyenek. A törvényjavaslat mindezekkel együtt a vagyonrendezési eljárás újragondolását kezdi meg, a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény módosításával. Vagyonrendezésre kerül sor, ha a cégnyilvántartásból törölt cég tulajdonában álló vagyon kerül elő. Jogi alapvetés, hogy a vagyonrendezési eljárásnak nem az a célja, hogy az előkerült vagyontárgy jogos tulajdonosát fellelje, hanem az, hogy az értékesítésből befolyó vételárból a hitelezők kielégítést nyerjenek. Változtatni kell ugyanakkor ezen az alapvetésen, ha a vagyontárgyra tulajdoni igényt jelentenek be, és a tulajdonjog megállapítása iránt pert indítanak. Ebben az esetben a jövőben a vagyonrendezési eljárást fel kell függeszteni a per befejezéséig. A vagyonrendezési eljárás továbbá megteremti a speciális szabályokat arra az esetre, ha a vagyontárgy olyan cégé, amelyet felszámolási eljárásban utóbb töröltek. A vagyonrendezésnek ebben az esetben a felszámolási eljárás utóeljárásaként kell működnie, és érvényesülnie kell a hitelezői besoroláson alapuló kielégítési sorrendnek. Tisztelt Képviselőtársaim! A büntető törvénykönyv módosítása mögött elsősorban a jogalkalmazói tapasztalatok, javaslatok húzódnak meg. A joggyakorlat részéről értelmezési eltérésekhez vezetett, hogy mi a teendő akkor, ha a természetes vagy a törvényi egységbe tartozó részcselekmények a büntetőeljárás alatt is folytatódnak, az eljárás tárgyának, a peranyagnak a folyamatos kiegészítésére azonban nincs lehetőség. A hatályos szabályozás akadályát képezheti annak is, hogy az újabb cselekmény elkövetése miatt a hatóságok új eljárást folytassanak le. Ha pedig a korábbi eljárásba az újabb cselekmény már nem vonható be, azzal nemcsak az állam büntetőigénye, de a sértettek érdeke is számottevően csorbulhat. A törvényjavaslat ennek megoldása érdekében biztosítja, hogy a büntetőeljárás bizonyos pontján túl az újabb részcselekmény elkövetése esetén már ne tartozhasson a bűncselekményegység körébe. A kiutasítás büntetés ténylegesen akkor érvényesül, és tekinthető megkezdettnek a végrehajtás, ha az elítélt Magyarország területét elhagyja. Ezzel szemben a Btk. jelenleg úgy rendelkezik, hogy a kiutasítás az ügydöntő határozat jogerőre emelkedésével kezdődik. A megfelelő összhang biztosítása érdekében a törvényjavaslat elvégzi a Btk. szükséges módosítását. A bűnszervezetben történő elkövetés vonatkozásában a jogalkotói szándék egyértelmű közvetítése érdekében a törvényjavaslat világossá teszi, hogy ha a büntető anyagi jogszabály a korlátlan enyhítést a bűnszövetségben elkövetés esetére nem teszi lehetővé, úgy a korlátlan enyhítésre a bűnszövetséghez képest súlyosabb társas bűnözési forma, a bűnszervezetben elkövetés esetén sincs lehetőség. A büntetőjogi szabályozás módosítását kiváltó okok mögött egyre gyakrabban áll a nemzetközi jog által meghatározottaknak való megfelelés. Az Európa Tanács kulturális örökséggel kapcsolatos bűncselekményekről szóló egyezményének hazánk általi aláírása és ratifikálása szükségessé tette a büntető törvénykönyv és a kulturális örökség védelméről szóló törvény felülvizsgálatát és az egyezményben meghatározott követelményekhez igazítását, amely feladatnak szintén eleget tesz a törvényjavaslat. Tisztelt Ház! Nagyobb volument képvisel a törvényjavaslaton belül a büntetőeljárási törvény módosítása is. Ennek keretében rendezésre kerül például a külföldön elbírált részcselekményhez fűződő jogerőhatás kérdése abból a célból, hogy a magyar büntetőigény ne enyészhessen el pusztán azon az alapon, hogy a bűncselekményegységbe tartozó valamely részcselekményt külföldön elbírálták. A törvényjavaslat a „Digitális jólét” program keretében kidolgozott, rövid távon megvalósítható újításoknak is teret enged a büntetőeljárásban azáltal, hogy utat nyit az elektronikus kapcsolattartásba be nem vont, általánosan elterjedt elektronikus csatornáknak, mint például az e-mail, valamint megfelelő garanciák mellett biztosítja a telekommunikációs jelenlét bővítését is. A büntetőeljárási törvény 2021. január 1. napjától az izlandi Barnahus-módszer mintájára megteremtette az igazságszolgáltatás és a gyermekvédelem intézményes együttműködését az eljárási cselekmények során. A szabályozás lehetővé teszi, hogy a Barnahus-módszer mellett más, a gyermekek védelmét, kíméletét elősegítő, szakmailag megalapozott módszer is felhasználható legyen. Az új szabályozással összefüggésben felmerült elméleti és gyakorlati kérdések feldolgozása érdekében folyamatos szakmai egyeztetés folyik az érintett jogalkalmazó szervek, illetve gyermekvédelmi szakemberek között, hogy a gyermekek védelmét és kíméletét szolgáló speciális eljárásrend a gyakorlatban is működhessen. A törvényjavaslat a szakmai visszajelzések fényében pontosítja az ezzel kapcsolatos büntetőeljárási szabályokat. A 10/2021. Ab-határozat megállapította, hogy alaptörvénysértő a letartóztatás felső határának a hiánya az életfogytig tartó szabadságvesztéssel is büntethető bűncselekmények terheltjeinek esetében. A törvényjavaslat a probléma orvoslása érdekében meghatározza e cselekmények kapcsán is a letartóztatás felső határát, mégpedig azok súlyához, jellemzően bonyolult megítéléséhez igazodóan öt, illetve bizonyos esetekben hat évben. A gyakorlat részéről érkező tapasztalatok alapján a törvényjavaslat biztosítani kívánja, hogy a részjogerő megállapítható legyen akkor is, ha az úgynevezett klasszikus járulékos kérdésekről szóló rendelkezésekkel szemben az arra jogosultak fellebbezést jelentettek be, vagy a fellebbezésre részükre nyitva álló határidő még nem telt le. Az Alkotmánybíróság határozatában vizsgálta a relatív eljárási szabálysértés esetén a felülvizsgálat terjedelmének kérdését. A törvényjavaslat a testület megállapításaival összhangban újraszabályozza a kérdést, és az úgynevezett relatív eljárási szabálysértések felülbírálatára is lehetőséget teremt. [[9.20]] Tisztelt Képviselőtársaim! A koronavírus hazánkba történő betörésével számos olyan helyzetre kellett a büntetés-végrehajtásnak is reagálnia, amelyre korábban nem volt példa. Habár a vírus okozta kényszerhelyzet bizonyos szükségmegoldások bevezetését elkerülhetetlenné tette, a tapasztalatok rámutattak, hogy egyes újításoknak, speciális rendelkezéseknek a különleges jogrendi időszak megszűnését követően, a hétköznapi működés visszatérésével is létjogosultsága lehet, ezért a büntetés-végrehajtási kódex ilyen irányú módosítását is elvégzi a törvényjavaslat. Ilyen módon a törvényjavaslat az ügyirat egyszerűsített kézbesítésével, valamint a telekommunikációs eszköz útján biztosított jelenlétnek az eljárás résztvevője saját eszközével történő megoldásával összefüggő egyes szabályok büntetés-végrehajtási ügyszakban történő alkalmazását is lehetővé kívánja tenni. Ugyancsak a veszélyhelyzet mutatott rá, hogy a fogva lévő elítélt és egyéb jogcímen fogvatartott esetében a jelenlét telekommunikációs eszköz útján történő biztosítása jól funkcionáló megoldás, ezért célszerűnek tűnik ezt a formát főszabályként meghatározni a büntetés-végrehajtási bírói eljárásokban. A fogvatartotti körülményekhez való sikeres alkalmazkodás elősegítését szolgálja, hogy két új speciális részleg kerül kialakításra a büntetés-végrehajtási intézetekben. Az első alkalommal végrehajtandó szabadságvesztésre ítéltek részlege az úgynevezett első bűntényes elkövetők esetén hivatott a börtönártalmakat minimalizálni és a társadalomba való visszailleszkedést minél hatékonyabban elősegíteni. Az ilyen elítéltek tekintetében a kapcsolattartás minőségére jóval nagyobb hangsúly helyezendő, annak gyakorisága pedig fokozottabb kell hogy legyen a társadalmi kapcsolatok fenntartása, erősítése és így a reszocializáció sikeressége érdekében. Az időskorúak részlegére a hatvanadik életévüket betöltött elítéltek helyezhetők. Az ő tekintetükben a speciális bánásmódot egyrészt a börtönhierarchián belüli jellemzően alacsony státuszukkal járó veszélyek csökkentése indokolja. Emellett gyakori e korosztálynál a kognitív képességek és az egészségügyi állapot romlása, a szociális kapcsolatok leépülése, illetve az aktív életmód elsorvadása. Mindez indokolja, hogy e fogvatartotti réteg vonatkozásában a jó egészségi és mentális állapot fenntartása, valamint a kapcsolattartás nagyobb hangsúlyhoz jusson a fogva tartás során. A bűnügyi nyilvántartási rendszerről szóló törvény módosítása mögött álló legfőbb ok az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer, röviden az ECRIS kibővülése. Az ECRIS teszi lehetővé a tagállami bűnügyi nyilvántartásokból származó információk cseréjét a tagállamok illetékes hatóságai között, azonban a rendszer korábban nem biztosította a harmadik országbeli állampolgárokkal kapcsolatos megkeresések gyors és hatékony lebonyolítását. Ezen változtatott a 2019-ben elfogadott két új uniós jogi aktus, amelynek révén a kibővült ECRIS immár a harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó megkeresések teljesítését is lehetővé teszi. A törvényjavaslat ezekkel összhangban kívánja módosítani a bűnügyi nyilvántartási rendszerrel kapcsolatos hazai szabályozást. A nemzetközi bűnügyi jogsegélyről szóló törvény módosítása egyrészt az Európai Unió Bíróságának ítéletére vezethető vissza, amely szerint a harmadik ország kiadatási kérelme okán az ideiglenes letartóztatásba helyezésre csak akkor kerülhet sor, ha az a ne bis in idem elvét nem sérti. Másrészt a törvény módosítását tette szükségessé az is, hogy 2021. január 1-jétől Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága harmadik országnak minősül, így a kiadatási szabályok pontosítása elkerülhetetlenné vált. Az európai elfogatóparancsról és a tagállamok közötti átadási eljárásokról szóló tanácsi kerethatározat nem teljes körű átültetése miatt hazánkkal szemben kötelezettségszegési eljárások indultak. Az ezek során Magyarországgal szemben meghatározott követelményeknek tesz eleget hazánk az Európai Unió tagállamaival folytatott bűnügyi együttműködésről szóló törvény módosítása révén. Emellett a módosítás nyomán orvoslásra kerülnek egyes, a gyakorlati tapasztalatok által felszínre hozott szabályozási hiányosságok a bűnügyi költség végrehajtásának átadása, a sértett és a köz javára történő jóvátétel átvétele és átadása, illetve a párhuzamosan kiadott európai elfogatóparancsok vonatkozásában. Végül részben az elmúlt évek büntetőjogi változásainak átvezetése céljából, részben szakmai visszajelzések alapján kerül sor egyes nem büntetőjogi tárgyú törvények módosítására is. Ezek közül az adózás rendjéről szóló törvényt kívánom kiemelni. A módosítás megteremti annak feltételeit, hogy ha a költségvetési csalás elkövetője által az okozott vagyoni hátrány megtérítésére sor kerül, akkor a NAV által kezelt elkülönített számlára történő befizetés jogi státusza megfelelően rendezett legyen. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy a legtöbb hasonló terjedelmű és komplexitású törvényjavaslatnál elmondható, az önök előtt fekvő javaslatra is igaz, hogy az jelen formáját komoly egyeztetési folyamatot követően, a társszervek és a jogalkalmazás résztvevőivel folytatott aktív párbeszéd révén nyerte el. Az Igazságügyi Minisztérium a törvényjavaslat előkészítőjeként kiemelt figyelmet fordított arra, hogy a társtárcák mellett a jogalkalmazók, a szakértői szervek, valamint a szakmai érdekképviseleti szervek javaslatai, meglátásai is beépítésre kerülhessenek a végleges normaszövegbe. Mindezekre tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy támogassa a T/17438. számú törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Völner Pál államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő, meglehetősen nagy terjedelmű javaslatcsomag számos büntetőjogi tárgyú törvény módosítására irányul, illetve az ezekhez kapcsolódó egyéb törvénymódosításokat is magába foglalja. Az átfogó módosítást eredményező törvényjavaslat több okból is időszerűnek tekinthető, mind a koherensebb anyagi jogi szabályozás megteremtése, a korszerűbb büntetőeljárás előmozdítása, mind pedig az európai uniós és nemzetközi kötelezettségek teljesítése miatt. Tisztelt Képviselőtársaim! A büntető anyagi jogi szabályozás módosítását a koherencia megteremtése teszi szükségessé. A Btk. szerinti bűnszövetség mint minősített eset megvalósulása esetén a korlátlan enyhítés lehetősége több tényállásnál kizárt, ugyanakkor kifejezett törvényi rendelkezés hiányában a bűnszervezetben történő elkövetés esetén korlátlan enyhítésre kerülhet sor. A bűnszervezet a szervezett bűnelkövetés legsúlyosabb, törvényben nevesített formája, ezért fontos, hogy ha a büntető anyagi jogszabály a korlátlan enyhítést a bűnszövetségben elkövetés esetére nem teszi lehetővé, úgy korlátlan enyhítésre a bűnszövetséghez képest súlyosabb társas bűnözési forma, a bűnszervezetben elkövetés esetén se legyen lehetőség. Tisztelt Ház! A lázadás tényállásában jelenleg nem szerepel az Alkotmánybíróság, ezáltal az olyan tömegzavargásban való részvétel, amelynek közvetlen célja az Alkotmánybíróság erőszakkal vagy ezzel fenyegetve történő akadályozása, illetve intézkedésre kényszerítése alkotmányos jogköre gyakorlásában jelenleg nem minősül állam elleni bűncselekménynek. Az Alkotmánybíróság jelzése alapján a javaslat megteremti annak a lehetőségét, hogy az ilyen cselekményeket is lázadásként lehessen szankcionálni. A törvényjavaslat módosításokat eszközölne a büntetőeljárás és a felszámolás vagyoni érdekeinek rendezése, valamint a vagyonrendezés megújítása érdekében, melynek az a célja, hogy a felszámolási vagyont érintő büntetőintézkedések esetén, ha az adós vállalkozás fizetésképtelen, megindulhasson a bírósági felszámolás, és ne kerüljön sor a felszámolási eljárások felfüggesztésére, hanem az államnak a büntetőeljárásban keletkezett pénzfizetésre irányuló igényei büntetőjogi igényként a felszámolási eljárásban kerüljenek érvényesítésre. A szabályozás ezáltal az összhitelezői érdekeket fogja szolgálni, mivel a büntetőeljárás nem késlelteti a felszámolási eljárás lezárását, és az adós vagyona sem veszít értékéből a felszámolás elhúzódása miatt, továbbá a felszámolási eljárás a büntetőeljárás miatt nem húzódik el, és ennélfogva nem keletkeznek az adós vagyonának kezelésével, állagmegóvásával összefüggő felesleges kiadások. A büntetőeljárás első novellája 2021. január 1. napjától megteremtette az igazságszolgáltatás és a gyermekvédelem intézményes együttműködését az eljárási cselekmények során. A javaslat a telekommunikációs eszközök használatával, jegyzőkönyvezéssel, a szaktanácsadó közreműködésével kapcsolatos rendelkezések módosításával pontosítja e rendelkezéseket annak érdekében, hogy a módszerek büntetőeljárásba történő integrálása zökkenőmentesen megvalósulhasson. Előremutató, hogy a javaslat utat nyit az elektronikus kapcsolattartásba be nem vont, általánosan elterjedt elektronikus csatornáknak, mint például az e-mail, valamint megfelelő garanciák mellett teret enged a telekommunikációs jelenlét bővítésének is. [[9.30]] Ezek a rendelkezések a büntetőeljárás korszerűsítésére irányulnak, hiszen valljuk be, van bőven teendő ezen a folyamatosan változó területen is. Tisztelt Képviselőtársaim! Amint azt már említettem, az előttünk fekvő javaslat megalkotását európai uniós és nemzetközi kötelezettségeknek való megfelelés is szükségessé teszi. Ilyen többek között az Európa Tanács kulturális örökséggel kapcsolatos bűncselekményekről szóló egyezményének kihirdetéséről szóló törvényjavaslathoz kapcsolódóan az egyezmény rendelkezéseinek való megfeleléshez szükséges, a kulturális örökség védelméről szóló törvény és a Btk. egyes tényállásainak, nevezetesen a műemlék vagy védett kulturális javak megrongálása, a lopás, rongálás, sikkasztás és jogtalan elsajátítás módosítása. A javaslat módosítaná a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló törvényt is, a Velencei Bizottságnak a jogegységi eljárásra vonatkozó megállapításaira figyelemmel. A javaslat a jogegységi eljárást a jogegységi panaszeljárásba integrálja, és az ehhez szükséges módosításokat vezeti végig a bíróságok szervezetétől az igazgatásról szóló törvény vonatkozó előírásain. Tisztelt Országgyűlés! A felsoroltakon kívül a Ház előtt fekvő törvényjavaslat egyéb technikai, illetve jogalkalmazást segítő módosításokat is tartalmaz, továbbá biztosítja az alkotmánybírósági és bírósági határozatokban, valamint az alapvető jogok biztosának jelentésében foglaltaknak való megfelelést. Mivel ez az átfogó módosítás valamennyi elemében arra irányul, hogy a jogrendszerünk koherensebb legyen, a gyakorlati tapasztalatok beépítésre kerüljenek, a különböző anomáliák pedig megszüntetésre kerüljenek, a Fidesz képviselőcsoportja a törvényjavaslatot támogatni fogja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Ovádi Péter képviselő úr. Most megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ismét egy olyan törvény fekszik előttünk, amely jó néhány jogszabályt tartalmaz és változtat. Gyakran szoktuk ezt bírálni, hogy nincs összefüggés azok között, amiket a minisztérium elénk terjeszt, és nyilván nem szeretjük azokat a salátatörvényeket. Nyilván, amikor a múltkor meghallgattuk az Igazságügyi bizottságban igazságügyi miniszter asszonyt, ő elmondta, hogy igyekszik azért olyan javaslatokkal idejönni az igazságügyi tárca, ahol szoros összefüggés van ezek között a törvények között. Ez most zömében egy olyan javaslat, amely valóban nem egymással teljesen ellentétes és egymással semmilyen formában össze nem függő módosításokat tartalmaz, hanem ebben valóban van összefüggés. Illetve nagyon fontos dolog azt kiemelni, hogy a legfontosabb az lenne az új jogszabályok megalkotásánál, amire az általános indokolás itt is hivatkozik, hogy az élet tapasztalataiból, a már fennálló törvényeknek az érvényesüléséből, az ott felmerülő problémákból, a végrehajtó szervek által leírt javaslatokból próbálnak szintetizálni egy olyan megfelelő javaslatot, ami jobbá teszi az adott törvényeket. Az általános indokolás ezt gyakorlatilag tartalmazza, hogy itt erről lenne szó, egyrészről. Másrészről az uniós és a nemzetközi kötelezettségeknek való elégtétel, illetve az Alkotmánybíróság határozatainak való megfelelés, az alapvető jogok biztosának ajánlásai, illetve ahogy mondtam, a jogalkalmazó szervek, a végrehajtó szervek visszajelzései tették szükségessé ezt a törvényjavaslatot, amely jó néhány jogszabály-módosítást tartalmaz, és a büntetőjoggal, a büntető eljárásjoggal és az ezekhez kapcsolódó nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos. Ha rátérünk ezekre, akkor látjuk azt, hogy egyesével jó néhány jogszabályt módosít, illetve az Alkotmánybíróság és az alapvető jogok biztosának ajánlásait tartalmazza, ilyen például a vagyonelkobzásra vonatkozó szabályok összhangja, a párhuzamosan folytatott eljárások figyelembevétele, hogy a másik eljárásban is legyen figyelembe véve a vagyonelvonás. Idetartozik többek között a ne bis in idem elvének a kérdése, amely ebben a javaslatban többször is megjelenik. Ez egy római jogi eredetű irányelv, ami eredetileg a nemo debet bis vexari pro una et eadem causa elvből fakad, hogy senkinek sem kell elszenvednie ugyanazon cselekmény miatt kétszer is eljárást ellene. Tehát római jogi eredetű jogintézményről van szó, mint olyannyiszor, a magyar és az európai jogrendben, tehát egy több ezer éves kialakult jogrend alapján nyugszik. Nyilván már az új Alaptörvény is tartalmazza ennek az elvnek a megfogalmazását. Persze, ez nem újítás a magyar jogban, hiszen a magyar jogrend is tartalmazta, csak korábban ez alaptörvényi, illetve alkotmányi szinten nem jelent meg. Most próbálnak összhangot találni ebben is a szabálysértési eljárások tekintetében, hogy tartozzon ide az is, amikor valaki ellen nem folytatják le a szabálysértési eljárást, hanem mondjuk, helyszíni bírság alapján kap valamilyen bírságot. Az illetékfizetési kötelezettséggel kapcsolatban is módosít a jogszabály. Itt az egyértelműsítésre való törekvés, az egyszerűsítés, az ellentmondások feloldása, az adminisztratív terhek csökkentése és egyes esetekben az illetékfizetési kötelezettség megszüntetése a célja a jogszabály-módosító javaslatnak. Aztán a kiutasítással is foglalkozik. Mi, a Jobbik Magyarországért Mozgalom akár a kiutasítással, akár a migrációval kapcsolatban sok dologgal egyetértettünk, ami történt az elmúlt időszakban, de nem teljesen mindennel, hiszen a Jobbik a migrációval kapcsolatosan következetesen a zéró toleranciát fogalmazta meg. Mi ezzel kapcsolatban nem voltunk egy véleményen a kormány azon álláspontjával, hogy a pénzes migránsokat beengedjük az országba, míg a nem pénzeseket pedig ne engedjük meg, tehát mi következetesen a nulla megoldás hívei vagyunk, illetve ezt is hangsúlyoztuk eddig is. Mindenesetre, ami további szigorítással jár, azokat a Jobbik általában minden esetben megszavazza, így az ezzel kapcsolatosakat, így akár a kiutasítással kapcsolatos szigorításokat is. Aztán egy fontos probléma a büntetőeljárás és a felszámolás vagyoni érdekeinek a rendezése. A jogszabálytervezet indokolása tartalmazza, hogy a kormány büntetőpolitikája fontos prioritásként kezeli a bűnözés vagyoni hasznának hatékonyabb elvonását és a bűnüldözést is egyben. Ezzel kapcsolatban nyilván valóban voltak az elmúlt időszakban olyan jogszabályok, amelyek ez irányba irányultak. A Jobbik Magyarországért Mozgalom következetesen rendpárti, mióta bent van a parlamentben, és a Jobbik büntetőjogi politikáját is ez a rendpártiság, a megfelelő szigor alkalmazása, a gyorsaság és a következetesség jellemzi. Ezzel kapcsolatban a kormány nyilván megfogalmazza a saját álláspontját, azonban azt is figyelembe kell venni, hogy valóban vannak eredmények a büntetőjog területén, illetve bizonyos esetekben valóban csökkent az esetszám bizonyos bűncselekményeknél, azonban itt a mérleg serpenyőjébe mindenképpen bele kell tenni azt is, hogy viszont komoly rosszabbodás van, hiszen az elmúlt 11 év alatt Magyarország a korrupciós világranglistán eléggé, jelentősen hátrányba került, illetve háttérbe szorult. Vagy, ha úgy nézzük, hogy hol áll elöl, akkor az Európai Unió legeslegélmezőnyébe került, hiszen most már Bulgáriával holtversenyben az élen áll ebben. Tehát a legkorruptabb ország ahhoz képest, hogy amikor az Orbán-kormány 11 és fél évvel ezelőtt hatalomra került, akkor Magyarország az Európai Unió középmezőnyében volt ezen a ranglistán, mára pedig a legrosszabb helyre került, tehát vannak olyan területek, ezt egyértelműen a kormány figyelmébe ajánlanám, amin lehetne változtatni, és előrébb lehetne haladni ezen a téren. Természetesen akkor, ha erre vonatkozóan, a korrupció felszámolására semmilyen kormányzati akarat nincsen, akkor ellenzékből nyilván elég nehéz, de nyilván kormányra kerüléssel ezen lehet változtatni, és kell is változtatni. A következő témakör a kulturális örökséggel kapcsolatos bűncselekményekről szóló egyezmény. Azért furcsállom ezt, mert most fogadtuk el az ezzel kapcsolatos jogszabályt, amely kapcsán látszik is, az indokolás is tartalmazza, hogy kipontozott törvényhely ratifikálja az egyezményt magyar részről, tehát az elég érdekes, ha már módosítjuk, amit most fogadtunk el, és az még hatályba sem lépett. Aztán egy fontos kérdés a büntetőeljárás és a felszámolási eljárás találkozása. Gyakorlati tapasztalat, hogy sajnos elég gyakran találkozik ez a két terület, hiszen nagyon gyakran egy felszámolási eljárásra azért is kerül sor, mert akár bűncselekmények elkövetése is felmerülhetett ennek során. Nyilván itt elsősorban vagyoni jellegű bűncselekményekről beszélünk. [[9.40]] Itt a jogszabály-módosítás célja az, hogy ha konfliktus keletkezik a büntetőeljárás, felszámolási eljárás során, akkor a jogszerű hitelezői igények és a büntetőjogi vagyoni igények között kell megfelelően, következetesen eljárni. Itt különösen a vagyonelkobzás, a pénzbírság végrehajtása az, ami lényeges, a bűnügyi vagyoni igények bevonása a felszámolásba, ez eddig is megtörtént, az állami vagyonszerzés viszont más jóhiszemű személyek kárára nem történhet. Tehát ebből a szempontból üdvözlendő, ha megfelelő besorolás fog történni a felszámolási eljárás során, és az állam e tekintetben nem fog előnyt élvezni abban az esetben, ha jóhiszemű harmadik fél a szereplője a felszámolási eljárásnak hitelezői oldalról. Ezzel talán igazságosabb lesz ebben maga a rendszer is. Kivételt képez természetesen az, ha a vagyonelkobzás egy bizonyos vagyontárgyra vonatkozik, amely a bűncselekménynek volt, mondjuk, adott esetben a tárgya vagy az eszköze. Ebben az esetben a büntetőjogi igény a vagyonelkobzás tárgyára fog vonatkozni, amire továbbra is a régi szabályok érvényesek. A felszámolási eljárás kötelező felfüggesztésének megszüntetése is egy lényeges lépés, korábban ezt meg kellett lépnie a bíróságnak, tehát felfüggesztette büntetőeljárás esetén a felszámolási eljárást. Ez a kötelezettség ebben az esetben majd e törvényjavaslat hatálybalépésével megszűnik. Nyilván itt a bíró mérlegelésébe fog tartozni az, hogy valóban szükségese ez, de nem lesz kötelező a megszüntetése. Ugyanezen a területen van a vagyoni értékesítést akadályozó túlbiztosításnak a felszámolása. Egyértelmű, hogy itt az értékesítésnek a valós gazdasági értéken kell megtörténnie. A csalárd fedezetelvonás megakadályozása egy következő lépés, csak zár alá vétellel terhelt tulajdonjogot lehet majd szerezni a zár alá vétellel biztosított dolgon. Ez mindaddig fennáll, amíg maga az eljárás be nem fejeződik, és ezért meglesz a megfelelő biztosíték a zár alá vétellel biztosított vagyontárgy el nem tűnésére. A bűnszövetség, bűnszervezet esetén lesz egy kis módosítás. Itt a jogalkotói szándék az, hogy korlátlan enyhítésre a bűnszövetséghez képest súlyosabb társas bűnözési forma, a bűnszervezetben elkövetés esetén ne legyen lehetőség. Ezzel, mint már mondtam korábban, a Jobbik Magyarországért Mozgalom mint rendpárti párt egyetért azzal, hogy bizonyos esetekben a törvény megfelelő szigorral csapjon le, így amennyiben valóban bűnszervezetben való elkövetési mód van, ez esetben se legyen meg ez a lehetőség a korlátlan enyhítésre. Fontos lépés a gyermekek védelme a büntetőeljárás során. Itt egyértelmű, hogy amennyiben az áldozat gyermek, de ha nem gyermek, akkor is nagyon fontos az áldozatvédelem, a személyiségi jogok biztosítása, illetve a gyermekek lelki épségének, pszichés épségének a biztosítása. Nyilván, amikor egy gyermeket többször hallgatnak ki egy büntetőeljárás során, az sokszor viseli meg a gyermeket, ahányszor meghallgatják, mindig. Tehát itt arra való törekvés van, hogy az ő meghallgatásuk minél kevesebbszer történjen meg. Ez is egy fontos jogalkotói szándék, azt gondolom, ez is mindenképpen támogatandó. A letartóztatás felső határa egy következő pont az életfogytig tartó szabadságvesztéssel is büntethető bűncselekmények esetében. Ezt megint a gyakorlat mutatta, hogy a négy év maximális felső határ az előzetes letartóztatás esetén nem volt mindig betartható, bár azt gondoljuk, hogy fontos lenne, hogy azért négy év alatt a jogalkalmazó szervek jussanak el odáig, hogy ítéletet tudjanak hozni. Sajnos, a tapasztalat azt mutatja, hogy ez nem mindig betartható, és nyilván, ha négy év után szabadlábra kerül egy súlyos, nagyon súlyos, életfogytig tartó szabadságvesztéssel is büntethető bűncselekmény elkövetése esetén az a vádlott, akkor bizony nehogy szabadlábra kerüljön négy év előzetes után, hanem az meghosszabbítható legyen akár öt évig, akár hat évig is. Tehát ez is egy olyan dolog, ami támogatható, támogatandó. A tagállamok bűnügyi nyilvántartási rendszerének módosítása is egy fontos lépés. Itt az Európai Bűnügyi Nyilvántartási Információs Rendszer, az ECRIS két új jogi aktussal bővülne ki, mégpedig a harmadik országbeli állampolgárokra való információcserére vonatkozik ez a módosítás, illetve a harmadik országbeli államokkal és hontalan személyekkel szemben hozott ítéletekre vonatkozó információval rendelkező tagállamok azonosítására szolgáló központosított rendszer, az ECRIS-TCN létrehozására. Ez egy uniós szinten központosított, személyes adatokat tartalmazó rendszer, amelynek segítségével a tagállamok központi hatóságai kideríthetik, hogy mely más tagállamok rendelkeznek bűnügyi nyilvántartási információkkal egy harmadik országbeli állampolgárra vonatkozóan. Nyilván ez megint egy olyan rendszer, amely a bűnüldözést fogja segíteni, és nyilván cél az EU-n belüli információs rendszerek közötti átjárhatóság bővítése, lehetővé tétele. Az utolsó dolog, amit még szeretnék megemlíteni, a bűnügyi elkülönített számlával kapcsolatos problémák feloldása. Államtitkár úr is jelezte, hogy bizonyos esetekben korlátlanul enyhíthető a költségvetési csalás, ha az okozott vagyoni hátrányt a vádemelés előtt megtérítik. Ez egy olyan számlára folyt be a NAV-nál, amivel most nem tudnak mit kezdeni, nyilván ennek a 13 milliárd forintnyi befizetésnek a sorsát tisztázni kell. Tehát ez is támogatandó. Mi úgy látjuk, hogy ez a törvényjavaslat alapvetően egy irányba mutat és akár támogatható is. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Gyüre Csaba képviselő úr. Most megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes büntetőjogi tárgyú és ehhez kapcsolódó egyéb törvények módosításáról szóló T/17438. számú törvényjavaslat összesen 37 törvény módosítását tartalmazza, elsődlegesen azzal a céllal, hogy koherensebb legyen az anyagi jogi szabályozás, továbbá a büntetőeljárás és a felszámolási eljárás vagyoni érdekeinek rendezése érdekében, a kiutasítás büntetés hatékonyabbá tétele érdekében, a korszerű büntetőeljárás megvalósítása érdekében, valamint az alkotmánybírósági, bírósági határozatokban, az alapvető jogok biztosának jelentésében foglaltaknak való megfelelés érdekében. Ezen célok közül kettőt emelnék ki: egyrészt a kiutasítás büntetés hatékonyabbá tételét, másrészt az alkotmánybírósági, bírósági határozatokban, az alapvető jogok biztosának jelentéseiben foglaltaknak való megfelelést. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A kiutasítás a Btk. hatályos rendelkezései szerint az ügydöntő határozat jogerőre emelkedésével kezdődik, a büntetés azonban ténylegesen akkor érvényesülhet, ha az elítélt Magyarország területét elhagyja. Erre tekintettel a javaslatot akként terjeszti elő a kormány, hogy a kiutasítás tartama azzal a nappal kezdődjön, amikor az elítélt Magyarország, illetve az Európai Unió területét az idegenrendészeti jogszabályok alapján, a kiutasítás végrehajtásáról hozott végzésben meghatározottak szerint elhagyja. Reintegrációs őrizet esetén az elítélt kijelölt lakásban tölti a büntetést. Bár a végrehajtás ellenőrzése során a mozgását elektronikus távfelügyeleti eszközzel nyomon követi, de mégis fennáll a veszélye annak, hogy az idegenrendészeti kiutasítással érintett elítélt a végrehajtás alól kivonja magát, továbbá esetükben az országban a büntetés-végrehajtási intézeten kívüli tartózkodásra nincs jogalap. Ezért indokolt kizárni ezen ítéletek esetében a reintegrációs őrizet lehetőségét. [[9.50]] A büntető törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény hatálybalépésétől 1999. február 28. napjáig a kiutasítás mellékbüntetésre vonatkozóan nem határozott meg a Btk. konkrét tartalmat, azt az idegenrendészeti hatóság utóbb, saját eljárásban, határozattal állapította meg. Időközben az idegenrendészeti hatóság e jogosultsága megszűnt, ebből következően hosszabb tartamú szabadságvesztés esetén, illetve a Btk. időbeli hatálya figyelembevételével a gyakorlatban még az új Btk. alapján és most is előfordul olyan eset, amikor a kiutasítás tartama az ügydöntő határozatban nem került megállapításra, ugyanakkor a kiutasítás végrehajtásakor azt már az idegenrendészeti hatóság sem állapíthatja meg. A probléma kezelése érdekében a törvényjavaslat egy új, különleges eljárási rendet vezet be, melynek révén az adott ügyben első fokon eljárt bíróság az elkövetett cselekmény tárgyi súlya és a kiszabott büntetés mértéke alapján meghatározhatja a kiutasítás tartamát. Emellett átmeneti szabályt is megállapít a törvényjavaslat a kiutasítás tartamának meghatározásához, és rendezi azon elítéltek helyzetét, akikkel szemben a határozatlan tartamú kiutasítás végrehajtásra került, illetve azért nem került végrehajtásra, mert az idegenrendészeti szabályok azt már nem teszik lehetővé. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az alapvető jogok biztosának 1084/2020. számú ügyében született jelentése szabályozási problémákat állapított meg a kétszeres elvonás tilalmának érvényesülésével kapcsolatban abban az esetben, ha az adóhatóságnak az adóhiányt megállapító határozata a költségvetési csalás miatt vagyonelkobzást elrendelő ítélet meghozatalát követően válik véglegessé. Ennek kapcsán szükséges biztosítani az Art. és a Btk. vagyonelkobzásra vonatkozó szabályainak az összhangját, ezért a törvényjavaslat megteremti annak normatív alapját, hogy párhuzamosan folytatott eljárásokban figyelembe vegyék a másik eljárásban már megállapított, ugyanolyan jellegű vagyonelvonást. A Budai Központi Kerületi Bíróság C-131/21. számú KI előzetes döntéshozatali kérelme nyomán a Be. 4. § (5) bekezdésében foglalt, a szabálysértési és a büntetőeljárás tekintetében a ne bis in idem elvének érvényesülését biztosító szabályozás felülvizsgálatának eredményeképp szükséges a Btk., a Be., a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2021. évi II. törvény és az ügyészségről szóló 2011. évi CLXIII. törvény módosítása. A törvényjavaslat megteremti a lehetőséget arra az indítvány nyomán, hogy ne csak a szabálysértési eljárás során eljáró bírósági határozattal elbírált szabálysértés eredményezzen ítélt dolgot a büntetőeljárás szempontjából, hanem a helyszíni bírság vagy a szabálysértési hatóság által elbírált szabálysértés is. A 10/2021. Ab-határozat pedig megállapította, hogy alaptörvénysértő a letartóztatás felső határának a hiánya az életfogytig tartó szabadságvesztéssel is büntethető bűncselekmények terheltjeinek esetében. Jogosnak mondható az a társadalmi igény, hogy a cselekmény tárgyi súlyához, jellemzően bonyolult megítéléséhez igazodóan a törvény biztosítsa a letartóztatás jelenlegi maximális felső határát, a 4 évet meghaladó tartamú kényszerintézkedés lehetőségét. Ennek megfelelően e bűncselekmények esetében a törvényjavaslat a kényszerintézkedés felső határát 5, illetve meghatározott esetekben 6 évre emeli fel. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A KDNP parlamenti frakciója támogatja a törvényjavaslatot, kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Vejkey Imre képviselő úr. Most megadom a szót Varga László jegyző úrnak, képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy előttem elhangzott, 37 törvény módosításáról beszélünk ennek a salátatörvénynek a tekintetében, és nyilván nagyon sokszor elmondtuk, hogy ez a módszer, tehát a salátatörvény mint olyan, nagyon nehézzé teszi néha az ellenzéki képviselők dolgát, hogy megítéljék egyetlen gombnyomással, adott esetben egy zárószavazáson ennyi jogszabály módosításának a sorsát. Most nem biztos, hogy ez a legerősebb érv ebben a szituációban, mert zömmel olyan módosításokat tartalmaz ez a csomag, amelyek indokolják ezt a fajta tárgyalást. Tehát van, amikor tényleg olyan, egymással összefüggő élethelyzeteket, viszonyokat szabályoz vagy tervez módosítani egy-egy ilyen csomag, amikor tényleg inkább segít az, hogy egyben tárgyaljuk ezt, tehát ilyenkor mondjuk el ezt is. Van persze természetesen néhány olyan elem, ami nem teljesen érthető, hogy miért van a csomagban, ezek azonban talán szám szerint kevesebben vannak, illetve vannak azért kritika tárgyává tehető módosítási javaslatok is ebben a csomagban. Nyilván én elsősorban erre igyekszem majd felszólalásomban szorítkozni, azzal, hogy sokan elmondták már, kiemelték már az előremutató elemeket, nyilván igyekszem nem ismétlésekbe bocsátkozni. Tehát, ahogy elhangzott, a javaslat számos, a büntetőeljáráshoz kapcsolódó részletkérdéssel, illetve az abban érvényesített anyagi jogi igényekkel foglalkozik elsősorban. Ennek keretében több helyen az alapvető jogok biztosának vonatkozó jelentéseire tekintettel változtatja meg a hatályos jogszabályokat, illetve erre tesz javaslatot. Ennek iránya alapvetően kettős. Egyrészt a javaslat biztosítja, hogy ugyanazt a tényt ne értékeljék, szankcionálják két különböző eljárásban. Ez a javaslat indokolása alapján akkor fordulhatott elő, amikor ugyanaz az ügy büntetőeljárásban és szabálysértési hatóság által szabálysértési eljárásban is elbírálásra került. Míg előbbinek van ítélt dolog hatása, az utóbbinak nincs, így kétszeresen is értékelhetővé válik ugyanaz az ügy. A ne bis in idem elvét a javaslat több más helyen is átvezeti, részben nemzetközi jogi kötelezettségből származó rendelkezések vonatkozásában. Másrészt a javaslat célja, hogy a büntetőeljárási igények ne akadályozzák a felszámolási és hasonló eljárások lefolytatását, ne húzódhassanak ezen utóbbi eljárások el a büntetőeljárás befejezéséig indokolatlanul. Éppen ezért a javaslat úgy módosítja ezeknek az eljárásoknak a szabályait, hogy azok befejezhetők legyenek a büntetőeljárás befejezése előtt is, a büntetőeljárásban felmerülő vagyoni igények kielégítésének biztosítása mellett. Két elem vagy két fő irány mellett azért egyéb elemek is találhatók a javaslatcsomagban, például a büntetőeljárások és a kapcsolódó eljárások vonatkozásán túl is tartalmaz a büntetőeljárással és a büntetés-végrehajtással, valamint a büntető anyagi joggal kapcsolatos rendelkezéseket is a csomag. Ezek a korábban részletezettekkel összhangban főként valóban gyakorlati tapasztalatokon alapuló szakmai javaslatok. Ebben a körben olyan módosításokat tartalmaz a javaslat, mint amely a kiutasítás kezdő időpontjának pontos meghatározását teszi lehetővé például, vagy amely a bűnszervezetben elkövetett bűncselekmények esetén a korlátlan enyhítést kizárja, ha az egyébként már bűnszövetség esetén is kizárt lett volna. Ilyen rendelkezés az is, hogy bizonyos életfogytiglani szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmények esetén a letartóztatás maximális hossza az eddigi 4 évnél magasabb, 5 vagy 6 év is lehessen akár. Ebben a körben említhető továbbá büntetőeljárásban fizetendő illetékbefizetési kötelezettségnek az eltörlése is. Nyilván ilyen kérdések abszolút támogathatók a javaslatban. Még egyszer mondom, tehát elsősorban ezek szakmailag indokolható javaslatok, de van talán néhány kormányzati hiányosságról vagy szakpolitikán túli indíttatásról árulkodó elem is ebben a javaslatban. Rögtön ilyen a korábbi hiányosságokkal kapcsolatos, tulajdonképpen az egyik fő elem, a kétszeres értékelés tilalma. [[10.00]] Az Alkotmánybíróság ebben a körben kifejtett harmincéves gyakorlata arra az elvre épül, hogy a kétszeres értékelés tilalma és most idéznék egy Ab-határozatból „egyfelől alapjogi rendelkezés az állami büntetőhatalom visszaélésszerű gyakorlásával szemben, másfelől pedig a jogbiztonság érvényesülésének érdekében működő szabály, hiszen garantálja az érdemi bírósági döntések végleges jellegét”. A javaslat tanúsága szerint is olyan helyzet áll fenn Magyarországon, hogy ugyanazon tényállás miatt valakit több esetben is szankcionálni lehet, ami önmagában is problémás, azonban az a tény, hogy ezen körülmények kilencéves jogszabályok vonatkozásában fennállnak, azért a legproblémásabb álláspontom szerint. Bár a helyzet felháborító ilyen értelemben, de mégiscsak érthető. Érthető, mert Orbán Balázs államtitkár úr egy konferencia alkalmával is megjegyezte, hogy az Orbán-kormány nem fordít akkora figyelmet a hatásvizsgálatok elvégzésére, szeretik inkább a gyakorlatban kipróbálni az ötleteiket. Ez a gyakorlatban is működik, nem csak elvben. Az Igazságügyi Minisztériumból származó közérdekűadat-igénylésekből láthatjuk, hogy az Igazságügyi Minisztérium még azt sem tartja nyilván, hogy csinálte egyáltalán javaslatokra hatásvizsgálatot, de a Belügyminisztériumnál is hasonló adatokat láthatunk. Például a 2016-17-es évben összesen mindössze egyetlenegy utólagos hatásvizsgálatot készítettek, egyetlenegy esetben tartották fontosnak, hogy vizsgálják, mégis mi a megalkotott jogszabályok hatása. Tulajdonképpen azt látjuk, hogy az előbb említett kísérletezgetésnek elengedhetetlen kelléke volna, hogy legalább vizsgálják utólag, hogy milyen hatása van egy-egy jogszabálynak. Ilyen szituációban nyilván érthető, hogy a jogrendszerben olyan rendelkezések maradnak, amelyek masszív és rendszerszintű, emberek alapvető jogait sértő rendelkezéseket is tartalmaznak, de ha ez így van, akkor természetesen helyénvaló, ha ezeket kijavítja a kormány, vagy legalább javaslatot tesz ezek kijavítására időnként. Másrészt a szakmai szempontból furcsa rendelkezések kapcsán el kell mondani, ki kell emelni a lázadás tényállásának jelen javaslatban megjelenő módosítását is, amelyet sokan elmondtak már előttem. Itt az Alkotmánybírósággal egészítené ki a legutóbbi Btk. hatálybalépése óta változatlan formában meglévő lázadás tényállását. Ezzel az Alkotmánybíróságot úgy tekinti, mint egy olyan fenyegetett szervet, amely sérelmére a lázadás bűncselekményét el lehet követni. Mi több, a javaslat elismeri, hogy erre a módosításra az Alkotmánybíróság kifejezett kérése után kerül sor. Szinte érthetetlen, hogy erre a módosításra miért most van szükség, vagy amennyiben tényleges jogalkotói szándék volt az Alkotmánybíróság védelmére, ez miért csak most kerül be. Kilenc éve alkották meg a Btk.-t, ezt csak azért teszem az asztalra, hogy ezt lehetett volna abban az esetben is látni. De az elmúlt időszakban például az Alkotmánybíróság egyes tagjainak mégiscsak politikai ízűnek minősíthető megnyilatkozásai kapcsán ez talán érthető, hogy miért most került az asztalra. Harmadrészt kiemelendőnek látom szakmai szempontból azokat a rendelkezéseket, amelyek a kiskorúak büntetőeljárására vonatkoznak. A javaslat akként érvel, és itt idézném: „A Be. egyik legfontosabb célkitűzése volt egy olyan eljárásjogi szabályrendszer kialakítása, amely lehetővé teszi a bűncselekmények gyermekkorú sértettjeinek büntetőeljárás során elszenvedett másodlagos viktimizációjának megakadályozását.” A javaslat a későbbiekben kiemeli a szexuális kizsákmányolás áldozatává vált gyermekekkel kapcsolatos eljárási nehézségeket, a gyermekek büntetőjoga kapcsán azonban kifejezetten nem teljesít jól a magyar állam sajnos. 2020-ban 19, 2019-ben 30, 2018-ban 54 gyermeket ítéltek el azért, mert áldozatként szexuális bűncselekményekben vettek részt ezt nyilván idézőjelben mondom. Minden pönalizált gyermek lány volt. 2020-ban ugyan hatályba lépett az a módosítás, amely értelmében nem lehet elítélni a gyermekeket azért, mert áldozatként szexuális bűncselekményekben vettek részt, azért a rendszer elképesztően komoly átalakításokra és felülvizsgálatokra szorul változatlanul. Éppen ezért az üdvözlendő, hogy a jelen javaslat javítani próbál a gyermekek büntetőjogával kapcsolatos gyakorlaton, de ennél talán még többre van szükség a későbbiekben, vagy akár még most is e javaslat tárgyalása során a Ház előtt. Végezetül meg kell említeni, hogy új, többletdíjazással járó tisztségeket hoznak létre a Legfőbb Ügyészségen a főtitkár és a főtitkárhelyettesi vezető tisztség létrehozásával. Ezen vezetők kinevezése a legfőbb ügyész kinevezési idejére szól, amely azért a leválthatatlan vagy a szinte leválthatatlan Polt Péter esetén egy egészen biztos állásnak tűnik. Arról nem is beszélve, hogy micsoda függő helyzetet teremt ez a munkakört betöltők számára. Ami viszont a legérdekesebb a történetben, hogy sem az általános, sem a részletes indoklás nem ad semmi indokot arra vonatkozóan, hogy ezen tisztségek létrehozására miért volt szükség, illetve az egyetlen indok, amit a javaslat említ, az, hogy „mert a Kúrián is van”. Ez azonban nem érdemi indok és nem lehet érdemi cél sem, így igazán indokolt volna megválaszolni a jogalkotónak, pontosan miért is van szüksége Polt Péternek főtitkárra és főtitkárhelyettesre. Nehéz ugyanis másképpen szemlélni ezt a rendelkezést, mint egy jutalomnak, amellyel a Polt Péterhez személyében hű ügyészeket is díjazhatják. Felszólalásom utolsó részében kritikai észrevételeket tettem, de ahogy kezdtem, 37 törvényt tartalmaz ez a csomag, és az eddigieknél sokkal indokolhatóbbnak látom a salátatörvény jellegét ennek a csomagnak. A javaslat zöme szakmai jellegű, fontos és előremutató változást tartalmaz, azonban nem mehettem el észrevételek tétele nélkül a javaslat mellett. Arra kérem államtitkár urat és a tisztelt kormánypárti képviselőket, hogy ezeket a javaslatokat, észrevételeket vegyék figyelembe, és ennek megfelelően alakítsák a jogszabály végső szövegtervezetét. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, Varga László jegyző úr, képviselő úr. Most megadom a szót Bősz Anett képviselő asszonynak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Nagy terjedelmű és szerteágazó, számos jogszabályt is érintő módosító javaslat fekszik előttünk. Összesen 37 jogszabályt érint, de összefüggő, koherens módon a törvényalkotók következetes felülvizsgálati szándéka tetten érhető ebben a javaslatban. Ahogyan az előttem szóló említette, így tehát a salátatörvény-jelleg az eddigieknél jóval indokolhatóbb az előttünk fekvő módosító javaslatban. Én is csak néhány javaslatra koncentrálnék, amihez vagy kritikai, vagy támogató észrevételem volna. Az első az, hogy a javaslat módosítja a Btk. 396. § (8) bekezdését, és a bűnszövetség mellé beiktatja a bűnszervezetre történő utalást is, ezzel kizárva a korlátlan enyhítés lehetőségét. Ugyanakkor a mostani módosítás nem érinti és továbbra is benn hagyja a jogalkotónak ezt a sokat vitatott rendelkezését a költségvetési csalás bűncselekményénél, hogy korlátlanul enyhíthető annak büntetése, aki meghatározott költségvetési csalással okozott vagyoni hátrányt a vádemelés előtt megtéríti. Mint említettem már, ez egy sokat vitatott kérdés, jó volna, ha részletesebb vitát is tudnánk folytatni az Országgyűlés szakbizottságában, illetve itt a plenáris ülésen és megfontolná akár államtitkár úr, akár a kormánypárti többség, hogy az általam említett második pontot is módosítsa. A közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény 7. §-ának (2) bekezdése szerint másodfokon a Kúria ítélkezik. Ezt a szöveget most úgy módosították, hogy másodfokon ítélkezik a Kúria. A módosítás mindössze annyi volt, hogy gyakorlatilag megcserélték a szavak sorrendjét, ami jelentésbeli változást nem hozott, ráadásul így magyartalanná vált ez a bekezdés. Megfontolásra ajánlanám a régi mondatot használni, vagy ha esetleg nézek államtitkár úrra a szavak sorrendjének cseréje mégiscsak valamilyen jelentésbeli tartalmat is takar, akkor kérem önt tisztelettel, hogy számoljon be erről a válaszában. Az, hogy a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési eljárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény módosításra került ebben a törvénycsomagban, létrehoz két új részleget sajátos kezelési igényű elítéltek számára. [[10.10]] Az egyik az első alkalommal végrehajtandó szabadságvesztésre ítéltek részlege, a másik pedig az időskorúak részlege. Itt említeném azt a pozitívumot, amit támogatandónak tartok, és államtitkár úr is elmondta az expozéjában: üdvözlendő, hogy a fogvatartottak mentális, illetve fizikális egészségi állapotáért tenni kívánnak. Higgyék el, hogy amikor nagy vitákat folytattunk itt az Országgyűlés előtt az önök által börtönbiznisznek nevezett kártérítési perek ügyében, akkor erről beszéltünk, hogy a fogvatartottak életminősége egyáltalán nem mindegy abból a szempontból, hogy a büntetés végrehajtását követően ők hogyan tudnak majd visszailleszkedni a társadalmunkba. Itt felhívnám arra az alapelvre is a figyelmet, tisztelettel, amely mindenképpen szem előtt tartandó, nevezetesen, hogy a büntetés-végrehajtás nem egyfajta megtorlás, hanem sokkal inkább a társadalomba való reintegráció és annak az eszköze, hogy hogyan lesz egy bűnelkövetőből ismét majd jogkövető állampolgár. Szeretnék kitérni egy olyan pontra, ami a javaslat által is tárgyalt adóügyi szabályokat érinti. Felmerülhet, hogy itt a felszámolókat és a hitelezőket előnyhöz juttatja a javaslat, ami visszaélésre adhat alkalmat. A későbbi joggyakorlat során bebizonyosodhat, hogy bizonyos cégek, illetve személyek jogtalan előnyhöz juthatnak egy felszámolás során, mondjuk, olyan formában, hogy adott vállalkozó ellen megindul az adótartozás és költségvetési csalás miatti eljárás, és megjelenik egy hitelező, akinek jelentős összeggel tartozik a vállalkozó; létező példa, hogy amikor bizonyos vállalkozó, akinek adótartozása volt, és eljárás indult ellene, méltányossági kérelmet adott be. A kérelmeket általában két nap alatt elbírálják, az ügyintéző mérlegelésétől függően ez az idő 30 napra hosszabbodott, amíg elbírálhatják ezt a kérelmet, és ez idő alatt egyébként a vagyont ki lehet menteni. Most egy olyan gyakorlatot említek, államtitkár úr, amit egyelőre feltételezünk csak, de a Demokratikus Koalícióval dolgozó jogászok egybehangzó véleménye alapján ez a jelenlegi módosító javaslat erre lehetőséget ad a gyakorlatban. Az áldozatvédelemmel kapcsolatosan annyit szeretnék említeni, amit, azt hiszem, kivétel nélkül említettek képviselőtársaim, hogy támogatandó, hogy a gyermekek kihallgatásának mennyiségét csökkenteni tudjuk, de szeretném felhívni az önök figyelmét arra is, hogy a kihallgatások minősége is nagyon fontos. Amikor egy gyermek, akár szemtanúja, akár elszenvedője például családon belüli erőszaknak, akkor sok esetben azt tapasztaljuk, és számos szakértővel egyeztetve mondhatom, hogy az még nem egy gyermekbarát kihallgatószoba, ha egy mackót felfestenek, mondjuk, a kihallgatószobának a falára, vagy ha játékok találhatók az asztalon, ahol ül ez a gyermek. Nagyon fontos a szókészlet használata, fontos az, hogy a kihallgatásban részt vevő gyermeket ne rémítsék meg további kifejezésekkel. Nyilvánvalóan már az emlékek felidézése is egy rendkívül nehéz és terhes folyamat egy gyermek számára. Azt hiszem, hogy itt is elsősorban a mentális egészséget kell előtérbe helyezni. Itt a felszólalásom utolsó gondolatát annak is szentelném, hogy szakértők, akik családon belüli erőszakkal foglalkoznak, illetve kihallgatott gyermekekkel, sokszor említik azt, hogy a rendőrségi képzések, amelyek megszüntetésre kerültek néhány évvel ezelőtt, azok jelentősen befolyásolják akár a családon belüli erőszak felismerését, már a kiérkező rendőrök esetén, illetve a későbbi kihallgatási procedúrák alatt is nagyon megnehezítik a valóság felgöngyölítését. Ilyen értelemben tehát tisztelettel kérem államtitkár urat, hogy próbáljon meg reagálni erre, akár itt most szóban, és nagyon örülnék, ha az előttünk fekvő javaslatba még egy olyan módosítás is bekerülne, ami egy törekvést feltételez a kormány részéről arra, hogy visszaépüljenek a gyermekeket ily módon védő, nemcsak a paragrafusok, hanem azok a mechanizmusok, amelyekben szakemberek segítik nemcsak az áldozatvédelmet, hanem a tanúkihallgatások, illetve az áldozati kihallgatások során azokat a gyermekeket, akik ilyen helyzetbe kényszerülnek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Dr. Gyüre Csaba tapsol.]]
Köszönöm, Bősz Anett képviselő asszony. Most megadom a szót Keresztes László frakcióvezető úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Azon gondolkodtam, hogy milyen furcsán érezheti magát államtitkár úr, hogy egy ilyen rendkívül hosszú, 162 oldalas salátatörvény kapcsán ilyen sok pozitív visszajelzést kap az ellenzéki vezérszónokok részéről. Én azt gondolom, hogy ebben a parlamenti ciklusban ilyenre még nem volt példa, de ez egy visszajelzés nekünk is. Érdemes volt elmondani azt a sok-sok kemény kritikát az ilyen salátatörvényekkel kapcsolatban, úgy látszik, egy kicsit összeszedte magát az Igazságügyi Minisztérium, és sikerült most egy valóban koherens és logikusnak tűnő törvényjavaslatot beterjeszteni, így valóban megbocsátható ez a fajta salátatörvény-jelleg, úgyhogy tekintsük ezt egy közös eredménynek. Egy picit javult az Igazságügyi Minisztérium jogalkotási minősége, és ez egy pozitív visszajelzés számunkra is. Varga László képviselőtársam utalt rá, hogy ez a salátatörvény-jelleg az ellenzéki képviselők munkáját megnehezíti ez, mondhatjuk, hogy már egy ilyen alapvetés valóban , az ellenzéki képviselők munkáját, akik elolvassák, és értékelik ezeket a törvényjavaslatokat. A kormánypárti képviselőknél nincs probléma, mert a szavazási kottában megvan, természetesen támogatni kell, de nyilván normális esetben egy salátatörvény-jelleg egy kormánypárti képviselő munkáját is meg kellene hogy nehezítse. Nyilván arra sem láttunk még példát, hogy ők panaszkodtak volna, hogy túl hosszú egy törvény vagy túl szerteágazó, nyilván kritikák abból az irányból nem merültek föl. Nagyon köszönöm ellenzéki képviselőtársaimnak a hosszú-hosszú, részletes és egyébként nagyon megalapozott és jó minőségű felszólalásokat és bírálatokat. Semmiképpen nem szeretném megismételni azokat, amik elhangoztak, illetve államtitkár úr is igen részletesen ismertette magát a törvényjavaslatot, úgyhogy igyekszem nem ismétlésekre hagyatkozni. Bár, ugye, egy ilyen, valóban szerteágazó törvényjavaslatnál államtitkár úr is gyakorlatilag kiválasztott néhány részt, amit részletesebben ismertetni tudott, de egy ilyen rendkívül hosszú törvényjavaslatot nem lehet azért itt bemutatni szóban. Néhány dologra azért mindenképpen szeretnék utalni én is. Mondhatjuk, hogyha ki kéne emelni két olyan módosítást, ami a leginkább pikáns, mondjuk, a jelen politikai helyzetben, így szűk fél évvel egy országgyűlési választás előtt, akkor az egyik az, amire Bősz Anett képviselőtársam is utalt, itt a költségvetési csalás bűncselekmény esetén a büntetés enyhítésének a lehetősége az okozott kár megtérítésével, illetve a vagyonelkobzásokkal kapcsolatos módosítások. Mind a kettő, mondjuk úgy, hogy pikáns abban az esetben, hogy a választások előtt az ellenzéknek az egyik legfontosabb ígérete az elszámoltatás. Tehát, mondjuk, minimum, ez meg kell hogy mozgassa néhány ember fantáziáját, azzal együtt, hogy adott esetben nem biztos, hogy szakmai alapon éppen bírálni kell ezeket a módosításokat, de ezek mindenképpen érdekesek. Nagyon fontosnak tartom, ezt többen megemlítették képviselőtársaim, azért én is röviden utalnék rá, hogy a gyermekvédelemmel, áldozatvédelemmel kapcsolatos módosítások pozitívak. Mi mindig hangsúlyt fektettünk erre, próbáltunk is nyilvánvalóan a magunk részéről ezzel kapcsolatban indítványokkal élni. Én itt is szeretném megerősíteni, annak ellenére, hogy általában a propaganda ezt elfedi, de az ellenzék az ilyen intézkedéseket mindig támogatja, akkor is, amikor sokszor olyan salátatörvényekbe csomagolva érkeztek ilyenek, amit összességében nem tudtunk támogatni. De ezek fontos irányok, ezért utalni mindenképpen szerettem volna rá. Negatív erre is utalt Varga László képviselőtársam a Legfőbb Ügyészség esetében az új pozíciók létrehozása, de ő erről részletesen beszélt. Kulturális örökségvédelem tekintetében osztom Gyüre Csabának az értetlenségét vagy részbeni értetlenségét. Ugye, a nem oly régen elfogadott törvényjavaslat kapcsán már itt vannak újabb indítványok, módosítások. Én inkább arra szeretném felhívni a figyelmet, hogy itt nagyon-nagyon sok tennivaló van még, ami, azt gondolom, most már egy új kormányra hárul: elképesztő pusztítást látunk sajnos, ha nem is a kulturális örökségvédelem, de a műemlékvédelem terén. Tehát döbbenetes mértékben pusztulnak a hazai műemlékek, és ezzel kapcsolatosan a jogi védelem és a kormányzati munka is megalapozatlan és hiányos. De nyilván ezt csak említés szintjén szeretném felhozni, ez majd egy következő kormány feladata lesz, hogy valóban olyan jogi környezetet alakítsunk ki, ami a kulturális örökségvédelem és a műemlékvédelem terén is a jelenlegi, egyébként rendkívül aggasztó helyzethez képest egy pozitív elmozdulást jelenthet. És még egy dologra szeretnék utalni, és ennek lehet, hogy egy kicsit politikai íze is van, ami szándékos. Itt a semmisségi törvény kapcsán a kommunista diktatúra alatt törvénysértő elítélések kapcsán meghozott törvényekkel kapcsolatos módosítások indoklását ha megnézzük, akkor itt nagyon erőteljesen hangsúlyozza a részletes indoklásban az előterjesztő a társadalmi igények meglétét, hogy valóban vane társadalmi igény, hogy ezeket az eljárásokat le lehessen folytatni akkor is, hogyha már elhalálozott az érintett. [[10.20]] Én azt gondolom, hogy ugyanilyen társadalmi igény jelenik meg és van jelen a kommunista ügynökakták nyilvánossága tekintetében, és itt, egy ilyen törvényjavaslat indoklásában elismeri a kormány a társadalmi igényt, a másik esetben pedig, amikor nem oly rég huszonnegyedik alkalommal is leszavazták az LMP javaslatát az ügynökakták nyilvánosságáról, akkor pedig abba az irányba próbálják terelni, hogy mit akarunk mi már itt három évtized elteltével. Azt gondolom, ez teljesen megalapozott, hogy ebben a törvényben beszélnek a társadalmi igényről, az indoklásban használják, és valóban megalapozottak ezek a módosítások, ezeket is támogatjuk. De én azt gondolom, hogy ilyenkor legalább mindenképpen gondolják át azt, hogy valóban szükséges még bő három évtizeddel a rendszerváltás után is ezt a hatalmas mulasztást kezelni. Azt tudom mondani, hogy az új kormány biztosítani fogja végre bő három évtizeddel a rendszerváltás után az aktanyilvánosságot és ilyen módon a szembenézést a kommunista diktatúra bűneivel. Összességében azt tudom mondani, hogy a törvényjavaslat alapvetően pozitív, koherens, logikus, és ilyen módon komoly mérlegelés tárgyává teszi az LMP-frakció ennek elfogadását. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Keresztes képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kétperces felszólalásra, további képviselői felszólalásra jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek, Völner Pál államtitkár úrnak [[Dr. Völner Pál szólásra emelkedik.]] , aki láthatóan válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Először is köszönöm a támogató hozzászólási elemeket, amelyek a törvényjavaslatot kísérték. Elhangzott néhány kérdés, amire részben, remélem, tudok válaszolni, de nyilván a részletes vita során is kitérhetünk ezekre; illetve ha volt ilyen módosítási javaslat, hiszen a képviselőknek, frakcióknak is megvan a joguk, hogy akár ilyeneket előterjesszenek, úgyhogy ezeket nyilván a bizottságokban mérlegelni fogják. Két helyről is elhangzott a kulturális javakról szóló egyezmény kapcsán, hogy ennek a módosítása lenne. Nem, azt ratifikáltuk, tehát az rendben van. Itt magához az egyezményhez kapcsolódó jogszabályok harmonizálását szolgáló módosításokról beszélünk, amelyek egyéb jogszabályokban fellelhetők, tehát remélem, hogy akkor így elfogadhatóvá válik ez a fajta tartalmi elem. A gyerekekkel kapcsolatos kihallgatószoba és egyebek kérdéskörében. Gyakorlatilag valóban, ez a kategória most különleges bánásmódot igénylő személyek, akik lehetnek fogyatékosok és egyéb olyan fogyatékkal élők, akiknek ilyenre szintén szükségük van, tehát egy tágabb körnek, de ugyanolyan külön eljárást vagy külön bánásmódot tudunk biztosítani ezekben az esetekben. A költségvetési csalásnál elhangzott a korlátlan enyhítéssel kapcsolatban: pontosan most, a mostani módosítás egyébként egy szigorítást tartalmaz, hiszen bűnszervezet esetén nem enyhíthető. Egyébként ez egy korábbi szabályozás. Nyilván a költségvetési érdekek és egyéb szempontok is alakították korábban, hogy ez a szabályozás így alakult. A legfőbb ügyész titkárával és helyettesével kapcsolatban: mindig egyfajta következetes igényként jelenik meg a bírósági, ügyészségi szervezetek részéről, hogy hasonló legyen a szabályozás, akár a bérezésre is gondolhatunk. Volt is olyan időszak, amikor ez feszültségeket jelentett. Tehát ez is egyfajta, a szervezetek közötti kiegyenlítést szolgáló szabályozás lesz majd a továbbiakban. A kétszeres értékelés tilalmánál annyit, hogy hangzottak el kritikák. Azért azt hangsúlyoznám, hogy ezek marginális esetekre vonatkozóak és részletesen taglaltak, és inkább a jogalkalmazást kívánják elősegíteni, tehát nyilván voltak eddig is jogalkalmazó szervek, akik meg tudták ugrani ezt a dolgot, de akkor most egyértelműen leszabályozzuk ezeket a területeket, pontosan az ő észrevételeik alapján. Úgyhogy köszönöm szépen a hozzászólásokat, és kérem, hogy támogassák a javaslatot. A bizottságokban pedig várjuk a módosítókat, amennyiben illeszthetőek a törvény szerkezetéhez. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az állatok védelme érdekében szükséges egyes büntetőjogi tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A Kocsis Máté, Ovádi Péter, Nyitrai Zsolt, Balla György, Gyopáros Alpár, Böröcz László, Tiba István és Vigh László fideszes képviselők által benyújtott előterjesztés T/17434. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Úgy gondolom, hogy az állatvédelem szempontjából az egyik legfontosabb törvényjavaslat-csomag került most az Országgyűlés elé. Amikor engem tavaly október 1-jén kinevezett a miniszter úr állatvédelmi biztosnak, akkor azt a feladatot kaptam tőle, hogy mérjük fel azt, milyen programokat kell megvalósítanunk annak tekintetében, hogy az állatvédelmet öt éven belül Európa élmezőnyében tudhassuk. Azonnal elkezdtem a munkát. Én mindig a csapatmunkában hiszek, ezért is próbáltam meg kikérni azoknak az embereknek a véleményét, akik már nagyon régóta vannak az állatvédelemben, és tesznek érte nap mint nap. Ezért fordultam a civil szervezetekhez, és ezért is örülök annak, hogy az Állatvédők Érdekvédelmi és Szakmai Szövetsége mindenben megpróbált támogatni engem, és eljuttatták hozzám azokat a javaslatokat, amelyeket most itt a törvénymódosító csomagban viszont is láthatunk. De ahogy mondtam, rengeteg olyan munkánk van az állatvédelem területén, amire megfelelő választ kell adnunk. Ezért is indítottunk útjára az Állatvédelmi Központtal közösen és köszönöm Vetter Szilviának ebben a munkáját egy oldalt, hiszen a gazdijogsi.hu internetes felülettel megteremtettük azt az online felületet, ahol aki ma Magyarországon felelős gazda szeretne lenni, el tudja itt sajátítani azokat az ismeretanyagokat, amire ebben mindenképp szükség van. Abból is látjuk, hogy milyen a honlap látogatottsága, látjuk azt, hogy mennyire szükség van egy-egy ilyen fejlesztésre. De ha azt nézzük, akkor a civilekkel, amikor egyeztettem, mindig odáig jutottunk, hogy mit kell csinálni: ivartalanítási program, ivartalanítási program, ivartalanítási program. Ezt hallottam tőlük. Ezért is indítottuk el a „Magyar falu” program keretein belül megvalósuló felelős állattartásra való felhívásunkon, programunkon keresztül az ivartalanítási programot. Nagyon örülök annak, hogy 479 győztes önkormányzat pályázatát tudtuk sikeresen elbírálni. Ott is az együttműködésre helyeztük a hangsúlyt, hiszen az önkormányzatnak együtt kell működnie a civil állatvédelemmel, együtt kell működni az állatorvossal, illetve a hatósági állatorvosokkal. Ezzel is arra szerettük volna felhívni a figyelmet, hogy csak csapatmunkában érhető el az állatvédelemben eredmény. Majd amikor a felelős állattartásról beszélünk, akkor azt is számba kell vennünk, hogy most már óvodai, iskolai környezetben is meg kell mutatnunk a gyermekeinknek azt, hogy mi is a felelős állattartás. Azt gondolom, hogy nagyon sok lépést tudtunk egy év alatt megtenni közösen csapatban. Amit mindig el szoktam mondani de igaz is , hogy a civil szervezetek adják az állatvédelem fő gerincét, és természetesen őket minden erőnkkel támogatnunk kell. Örülök annak, hogy már 67 szervezetet tudtunk támogatni. Természetesen ez még csak a lépcső első foka, és szeretnénk olyan támogatási formákat létrehozni, ahol ezek a civil szervezetek célzott támogatásban tudnak részesülni. És hogyha nézzük azt, hogy mi ennek a közös munkának az eredménye, akkor azt is láthatjuk, hogy a szakma, a civil szervezet, illetve a kormányzat is együtt tud működni. Ezért is örülök annak, hogy létrejött a Nemzeti Állatvédelmi Tanács, ahol a civilek is szerepelnek. A Hangya Közösség egyesületvezetője az, aki a Nemzeti Állatvédelmi Tanácsban adja nekünk a szakmai tanácsokat. Innen is köszönjük Krisztának ezt. Azt gondolom, hogy az egy év alatt létrejött együttműködés tényleg új alapokra helyezte Magyarországon az állatvédelmet, és ennek függvényében szeretnénk továbbra is dolgozni. [[10.30]] Ennek a közös munkának az eredménye, azt gondolom, tényleg mérföldkő az állatvédelemben, amit a törvényjavaslat-csomagunk mutat. Belenéztem egy kicsit az önök sajtótájékoztatójába, ezért el is szeretném mondani önöknek a részletes indokolást, mert látom, hogy néhányuknak nem sikerült ezt elolvasni, úgyhogy inkább elmondanám önöknek, mielőtt belemegyünk majd a vitába. Elmondanám, hogy itt vannak azok a civil szervezetek, amelyek napról napra próbálják az állatvédelmet előremozdítani, tehát próbálják majd meg ezen a szakmai úton képviselni önök is az álláspontjukat. Az állatok védelme érdekében szükséges egyes büntetőjogi tárgyú törvények módosításáról szóló javaslatunk célja az állatvédelmi konzultáció eredményére figyelemmel az állatvédelemhez kapcsolódó jogszabályi környezet szigorítása és a felelős állattartás biztosítása. Ennek érdekében a javaslat az állatkínzás tényállásába új minősített esetek létrehozásával megteremti a szigorúbb büntetőjogi fellépés lehetőségét, valamint a büntetőeljárás során az állat helyzetének kezelésével kapcsolatos szabályokat. Nincs alaptörvényi akadálya, hogy a büntetőügy jogerős befejezését követően az állatvédelmi hatóság is eljárhasson egy adott ügy kapcsán. A javaslat értelmében, ha a büntetőügyben eljáró bíróság arról értesíti az állatvédelmi hatóságot, hogy állatkínzás vagy tiltott állatviadal szervezése bűncselekmény miatt az állattartót jogerősen elítélte, az állatvédelmi hatóság a rá irányt adó szabályok szerinti eljárásban hatósági ellenőrzést folytat. A javaslat a Btk. jelenlegi szabályozásához képest kibővíti a természetkárosítás, az állatkínzás és a tiltott állatviadal szervezésének minősített eseteit is, tekintettel azokra a jelenségekre, amelyek az utóbbi időszakban egyre gyakoribbá váltak, illetve amelyek az állatoknak okozott lényeges szenvedésen túl a társadalom tagjaiban széles körben váltanak ki megbotránkozást, és amelyeket emiatt súlyosabban indokolt büntetni. A javaslat ennek jegyében szigorúbban kíván fellépni többek között a mérgezéses esetekkel, a különös visszaesőkkel, a haszonszerzési céllal működtetett szaporítótelepekkel, illetve azokkal szemben, akiket korábban már az állatok tartásával összefüggő tevékenységtől eltiltottak. A javaslat az elkobzott állatok védelme érdekében egyértelművé teszi, hogy az állatra vonatkozó különös szabályok végrehajtása során az elkobzás végrehajtásának általános lépéseit különösen megsemmisítés nem kell elvégezni. A javaslat törvényi szintre emeli a lefoglalással büntetőeljárási kényszerintézkedések hatálya alá kerülő gerinces állatok kíméletének szabályait is. A módosítás célja, hogy a büntetőeljárás során a lefoglalt állatok kedvezőtlen elhelyezési körülmények között csak a legszükségesebb ideig tarthatók. Ezeket jelezték nekünk a civil szervezetek, és azt gondolom, nagyon fontos egyébként, hogy ezek is be tudtak kerülni a javaslatunkba. A javaslatunkban, ahogy mondtam, megjelenik a természetkárosítás, egy újabb minősített esetét határozzuk meg. Az elmúlt hónapokban nyilvánosságot látott hírek, valamint az állatvédő szervek elmondása alapján kijelenthető, hogy a mérgezéses esetek még mindig komoly természetvédelmi károkat okoznak itthon és külföldön is egyaránt; egyre több esetben van hatósági fellépésre szükség akkor, amikor több száz védett állatfaj, például barna rétihéja, barna kánya és több védett állatfajnak nem tekinthető állat, például kutya, macska, róka szenvedését és pusztulását előidéző mérgezést követnek el. A tömeges mérgezést legtöbbször egy olyan idegölő méreggel végzik, amely az állati szervezeten kívül sokszor az emberi szervezetre is halálosnak minősül. A természetet megkárosító és az állatok életét veszélyeztető méreg elhelyezése, alkalmazása gyakran a nemzeti parkok területén, magánterületeken és bekerített helyiségben okoz súlyos, többmilliós nagyságrendű természeti károkat is. A mérgezés, illetve az élet kioltására alkalmas csalétek kihelyezésével összefüggő esetek elszaporodott mivoltára figyelemmel és ezáltal a természetkárosító cselekmények visszaszorítása és megelőzése céljából szükségessé vált az ilyen módon elkövetett, állatok életét veszélyeztető cselekmény büntetőjogi szankcionálása. Most válaszolnék is az egyik ilyen feltett kérdésre: már a természetkárosítás minősített eseteinek előkészületét rendeli büntetni. Figyelemmel a napjainkban egyre inkább elszaporodó, a védett állatfajokra is veszélyt jelentő vagy akár elpusztulásukat is magában hordozó bűncselekmények számára, indokolt a természetkárosítás minősített esetei kapcsán is büntetőjogi védelem előbbre hozása és így az előkészületi cselekmények is büntetendővé tétele. Az előre meghatározott számú állat elpusztulását előidéző méreg vagy csalétek kihelyezése ugyanis már önmagában veszélyt jelenthet. Ha új tételt nézünk, hogy mit hoztunk még be, akkor biztos, hogy az egyik legfontosabb, hogy behoztuk azt, ha a nagy nyilvánosság előtt valaki állatkínzást követ el. A technikai fejlődés adta új lehetőségek az állatkínzók számára is szabad utat biztosítottak arra, hogy az állatkínzást nagy nyilvánosság előtt mint online közönség előtt is elkövessék. Tekintettel arra, hogy egyre több élő közvetítésre kerül sor ilyenek például a Facebook live-ok az állatok kínzásával, végső soron az állatkínzás minősített esetként való szabályozása indokolttá vált. Az állatkínzás alapesetén felül az állatok és a természet védelme megköveteli, hogy az állatkínzás megbotránkoztatást kiváltó és szórakoztatásnak szánt élő közvetítését minősítő körülményként határozza meg a jogalkotó. Hátrányos következményként értékelhető továbbá a gyermekek egészséges fejlődésére gyakorolt negatív hatás, az állatkínzás népszerűsítése, a nézettség növekedése miatti motiváció arra nézve, hogy az elkövető vagy más további ilyen cselekményt valósítson meg, ezért minden eszközzel fel kell lépni. Újként hoztuk be azt, hogy állatkínzás elkövetése tiltott állatviadal szervezését vagy állatkínzást követő két éven belül, ha ez megtörténik, a javaslat új minősített esetként határozza meg az állatkínzás vagy a tiltott állatviadal szervezése miatt történő elítélést követő két évben elkövetett újabb állatkínzást. Ezt az a gyakorlati megfontolás indokolta, hogy súlyosabb legyen a büntetés a hasonló bűncselekményt rövid időn belül ismételten elkövető személy esetében akkor is, ha nem minősül különös visszaesőnek, mert a korábbi bűncselekményei miatt nem végrehajtandó szabadságvesztésre ítélték. És amit elmondtam, nagyon fontos az, hogy innentől nemcsak az állatviadalok szervezői, hanem akik az állatviadalon részt vesznek, azok is büntethetők legyenek, hiszen nemegyszer volt példa arra, hogy a rendőrség, a civil szervezetek és mindenkinek az együttműködésével próbáltak ilyen állatviadalt felszámolni, és nagyon nehéz volt a bizonyítási szakaszban azt megmondani, hogy mégis ki szervezte ezt az állatviadalt. Ezért is örülök annak, hogy a civil szervezetek felénk jelezték azt, hogy a résztvevők is kapjanak akár letöltendő börtönbüntetést is. Én azt gondolom, hogy ez nagyban vissza fogja szorítani az állatviadalok számát. Ahogy mondtam, rengeteg plusz minősített esetet is hoztunk be a büntető törvénykönyv módosításába, nem szeretném mindegyiket kiemelni, de talán, ami a legfontosabb, a méreg alkalmazásával vagy az élet kioltására alkalmas csalétek kihelyezésével több állat pusztulását okozva történő elkövetés. A természetkárosítás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban az állatkínzás egy minősített eseteként kívánja szankcionálni a javaslat azt az esetet, amikor az állatok pusztulását az elkövető az állaton alkalmazott méreg vagy az élet kioltására alkalmas csalétek kihelyezésével okozza. Ezen eset fokozott társadalomra veszélyességére figyelemmel minősített esetként való szabályozása indokolt, az állatkínzás alapesetén felül ugyanis a természetet aljas módon kihasználó méreg vagy csalétek kihelyezésével és annak elfogyasztásával több állatnak is olyan szenvedést okozna, aminek következtében a méreg vagy csalétek okozta hosszú kínlódás után az állatok tömeges pusztulását is előidézheti. [[10.40]] Ahogy beszéltem már az állatviadalokon való részvételről, illetve a minősített eseteknek a vizsgálásáról, itt is azt láthatjuk, hogy rengeteg új intézkedést tudtunk behozni, amivel Európában talán az egyik legerősebb állatvédelmi intézkedéseket hozzuk meg. Utolsóként szerettem volna említeni, de talán az egyik legfontosabb javaslatunk az, hogy fellépjünk az illegális szaporítók ellen. Hiszen emlékezzünk csak a karcagi esetre, ahol az itt jelen lévő civil szervezeteknek a hathatós együttműködésével tudott a rendőrség, a hatóság több mint száz kutyát lefoglalni. Áldatlan állapotok voltak ott, Karcagon, a felnőtt kutyáknak még a hangszálait is elvágták azért, hogy a szomszédok ezeket a kutyákat ne hallhassák. Európában egyedülálló módon létrehozunk egy olyan szerkezetet, amiben az illegális szaporítókat felelősségre tudjuk vonni, egytől öt évig terjedő szabadságvesztésre lehet őket ítélni. A koronavírus-járvány azt is hozta magával, nemcsak egy egészségügyi világjárvány volt, hanem megnövekedett az igény a társállatok iránt, és az illegális szaporítók tevékenyen részt is vettek ezeknek a keresleteknek a kiszolgálásában. Sokszor el szoktuk mondani, de igaz is az, hogy akkor is az állatvédelemért teszünk, hogyha örökbe fogadunk egy társállatot, és akkor is, hogyha tenyésztőtől vesszük. Az illegális szaporítók azok, akik olyan tevékenységet folytatnak, ami számunkra nemcsak kimeríti az állatkínzás fogalmát, hanem minden szakszerűtlen, amit elvégeznek, ami nagyon káros az állatvédelemre. Ezért örülök annak, hogy ha önök is megszavazzák ezt a módosító javaslatunkat, akkor Európában először tudjuk kimondani azt, hogy ki az illegális szaporító. Én azt gondolom, hogy ez a legnagyobb lépés, amit tehetünk az állatvédelem területén. Hiszen elmondjuk azt, hogy mekkora a kóborállat-állomány, elmondjuk azt, hogy hogyan lehet ivartalanítási programot létrehozni. Pont ott voltunk Tiszabőn, ahol tényleg nyomon lehet követni azt, hogy az ország egyes részein milyen súlyos problémát okoz a kóborállat-állomány, és hogyan tudja ezzel a Máltai Szeretetszolgálat a Belügyminisztériummal közösen felvenni a harcot. Innen is köszönöm az állatorvosoknak a hozzáállását, hiszen a civil szervezetek már régóta kérték azt, hogy mobil ivartalanítóbuszt helyezzünk szolgálatba, de ehhez, ahogy mondtam, az állatorvosoknak és a civil szervezeteknek is kell az együttműködése. Tényleg nem győzöm elégszer elmondani azt, hogy mennyit köszönhettünk ebben az időszakban annak, hogy a közös munka létrejött. Ezért is örülök annak, hogy itt van az Állatvédelmi Központ vezetője, és itt vannak azok a civil szervezetek, amelyek folyamatosan támogatják az ő munkájukat. Remélem azt, hogy önök is látják, hogy a kormányzat mennyire elhivatott az állatvédelem területén. Meglehet, hogy önöknek ez mosolygásra ad okot, hogy megpróbálunk a civilekkel együtt dolgozva… [[Kálló Gergely felé fordulva:]] Majd meg tetszik mondani, képviselő úr, hogy Dunaújvárosban milyen problémákat sikerült feltárni, és ott milyen intézkedésekkel tudtak ezekre reagálni. De én mégis azt kérném önöktől, hogy a kormányzatnak ezen eredményeit ne vitassák, és próbáljunk meg ebben tényleg együttműködni. Hiszen mindig el szoktam mondani, hogy közös ügyünk az állatvédelem, és azt csak úgy tudjuk együtt, közösen megcsinálni, hogyha önök is támogatják ezt a programot. Az élő közvetítésükön nem azt láttam, hogy ezt annyira támogatni szeretnék, hanem inkább azt láttam, hogy megfogalmazzák azokat a kritikákat, amit esetleg valahol hallanak. De én azt javaslom, hogy menjenek el a civil szervezetekhez, én azt javaslom, hogy menjenek ki terepre, menjenek ki az állatmenhelyekre, és akkor önök is látnak egy reális képet, menjenek ki az ebrendészeti telepekre. [[Potocskáné Kőrösi Anita felé fordulva:]] Majd elmondja a képviselő asszony, amikor önnél lesz a szó. Menjenek ki olyan helyekre, ahol tényleg tesznek az állatvédelemért és tenni is akarnak. Úgyhogy én nagyon szépen köszönöm, és remélem, hogy támogatni fogják a törvényjavaslat-módosító csomagunkat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Ovádi Péter képviselő úr. Megkérdezem, hogy a kormány nevében Völner Pál államtitkár úr fel kíváne szólalni. [[Jelzésre:]] Igen, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. A kormányzat támogatja az előterjesztést. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Nyitrai Zsolt képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Állatvédők! A Fidesz országgyűlési képviselőcsoportjának vezérszónokaként tisztelettel köszöntöm önöket. Ugyan ez a mostani előterjesztés a Btk. szigorításáról szól, de most engedjék meg, hogy először az előzményekről beszéljek itt a tisztelt Háznak, arról, hogy hogyan is jutottunk el idáig. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország Kormánya közéleti munkáját a párbeszédre alapozza, ezért mindig megkérdezzük az emberek véleményét, és azokat figyelembe is vesszük a fontos döntések előtt. Eddig már 14 témakörben, 14 alkalommal tartottunk konzultációt, a magyar polgárok 14 alkalommal tudták elmondani két választás között is a véleményüket. Ezeknek a konzultációknak, véleménykéréseknek mindig az volt a célja és mindig is az a célja, hogy egyetértési pontokat találjunk a magyar társadalom számára, amelyeket aztán a kormányzat beépíthet a döntéseibe. Egyetértési pontokat kerestünk és találtunk az állatvédelem és a felelős állattartás ügyében is, amit Magyarország Kormánya felhasznál a döntései meghozatalához. Az állatvédelmi felmérés egy új irányt jelent a magyarországi állatvédelem területén. A kérdések megfogalmazását több egyeztetés előzte meg szakemberekkel, állatvédő civil szervezetekkel, a szervezetek vezetőivel, önkénteseivel, aktivistáival, különböző kormányzati szereplőkkel, állatorvosokkal, és az előzetes kutatások során kérdeztük meg az állampolgárok véleményét. Közös egyetértés született abban, hogy a felmérésben szereplő 13 kérdés az, amelyekre mielőbb választ kell találnunk. A kitöltés egy hónapos időszaka alatt közel 263 ezren mondták el a véleményüket. Azok a konzultációk, amelyeket Magyarország Kormánya folytat, sosem maradnak következmények nélkül, ezt mindig követi valamilyen kormányzati vagy országgyűlési döntés és új szabályozás. Magyarországon közel kétmillió kutyát és valamivel több mint két és fél millió macskát tartanak. Az állatvédelem talán még soha nem kapott akkora figyelmet, mint most, a XXI. században, így az eszközöknek is XXI. századiaknak kell lenniük. A kitöltések kiemelkedő száma a társadalmi összefogás súlyát mutatja, és rendkívüli lehetőség előtt állhat ez a terület, ez a kérdéskör. Az állatvédelem fejlődését szolgáló kormányzati intézkedések szorosan illeszkednek az ágazat versenyképességét támogató döntések sorozatába. A kérdésekre adott válaszokból egyértelműen kirajzolódott az igény az állatmenhelyek és állatvédelemmel foglalkozó civil szervezetek támogatására. A magyar polgárok egyhangú véleményként mondták el azt, hogy a felelős állattartásra való nevelést már kisgyermekkorban el kell kezdeni, a hatóságoktól a magyarok szigorúbb fellépést várnak, azt gondolják, hogy megoldást jelenthet, ha a három csapásként ismert büntetőjogi szabályozás mintájára szigorúbban büntetnénk akár azt, aki többször is állatkínzást követ el vagy tiltott állatviadalon vesz részt. A vélemények szerint egy országos ivartalanítási programra is szükség van, és meg kell reformálni a kóbor kutyák befogadását. Fontos az állatok sérelmére elkövetett cselekmények miatt indított eljárásban a bántalmazott állatok sorsának mielőbbi rendezése. [[10.50]] A konzultációt kitöltők fontosnak tartották azt is, hogy egy haszonállatok számára létrehozott menhely alapítása is történjen meg, jó ötletnek tartották, és az Országos Állatvédelmi és Állatjóléti Tanács működésének társadalmasítását is célszerűnek találták, a döntéshozók figyelmébe ajánlották. Ütközőpontként jelent meg ebben a konzultációban a pirotechnikai eszközök engedélyezésének megreformálása és a cirkuszi vadállatok szerepeltetésének a betiltása. A konzultációnak tehát ezek voltak a legfontosabb kérdései, és itt el tudták mondani a magyar polgárok a véleményüket. Mindig az a fontos, hogy a konzultációt mi követi, és ahogy az előbb említettem önöknek Magyarországon eddig egyetlen konzultáció sem maradt következmények nélkül, válaszok nélkül. Én nagyon örülök, hogy a magyar kormányzatban felelős gazdái vannak a területnek, ilyen Nagy István agrárminiszter és ilyen Ovádi Péter miniszteri biztos, akik folyamatos kapcsolatban és párbeszédben állnak az állatvédő civil szervezetekkel és érdekképviseletekkel. Tisztelt Országgyűlés! A jogszabályi háttér kialakításánál figyelembe kell venni az ember és állat együttélésének legkézzelfoghatóbb eszközeit. Gondoljunk csak arra, hogy bevezetésre került a kötelező csipezés, vagy arra, hogy több száz millió forintot biztosítottunk ivartalanítási programra ezek mind a felelős állattartást segítik elő, és a kóborállat-populáció számát igyekeznek csökkenteni. Fontos az állatvédő civil szervezetekkel történő közös munka. Én külön köszöntöm azokat az állatvédőket, akik itt vannak ma a páholyban a magyar Országgyűlésben; köszönjük az eddigi jelzéseiket, és számítunk erre természetesen a jövőben is. Magyarország Kormánya folyamatosan törekszik az állatok védelmét szolgáló intézkedések bevezetésére és a civil szervezetek támogatásának a bővítésére. Az előbb említett felmérés kiértékelését követően több eredményes válasz született már mostanáig is, engedjék meg, hogy ezek közül a legfontosabbakat elmondjam itt önöknek. Magyarország Kormánya pénzügyi támogatással segíti közel száz állatvédő civil szervezet munkáját. A kormány év elején indított állatvédelmi online párbeszéde, felmérése nyomán született meg ez a döntés, hiszen ott erre egy nagyon komoly igény alakult ki. Megalakult a Nemzeti Állatvédelmi Tanács, ennek a tanácsnak egyértelműen az a célja, hogy a különböző témakörben megszületett legfontosabb kérdéseket és pontokat megvitassa, a témakörben megszületett jogszabályokat pedig felülvizsgálja, és akár javaslatot tegyen új szabályozás megszületésére is. A „Magyar falu” program keretein belül ivartalanítási program indult. Létrejött az állatvédelmi kódex, amelynek a megszületése és kialakítása azért is rendkívül fontos és jelentős, mert a hazai állatvédelem történetében gyakorlatilag először a hatóságok, a szakmai szervezetek, a civil szervezetek, a tudomány képviselői, a kormányzat képviselői elfogadtak egy közös nyilatkozatot, ráadásul az állatok világnapján történt mindez. Ez egy etikai szándéknyilatkozat, amelynek az a célja, hogy az abban szereplő pontokat a mindennapok folyamán mindegyik részt vevő szervezet betartassa a saját területén. Elindult a „gazdajogsi” online képzés, amelyről a miniszteri biztos úr is beszélt, és folyamatosan zajlanak, mennek előre az egyeztetések a nemzeti állatvédelmi program kialakításával kapcsolatban a jogszabályok változtatásáról, szigorításáról ennek kapcsán jöttünk ma itt össze a magyar Országgyűlésben. A mostani törvénymódosítás az illegális szaporítókkal, állatkínzókkal szembeni szigorúbb fellépést sürgeti, valamint kiemelten foglalkozik a visszaesők esetével. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország Kormánya nemcsak beszél az állatvédelemről és a felelős állattartásról, hanem tesz is érte. Az intézkedésekből és a konzultáció, a felmérés eredményére adott válaszokból látható, hogy Magyarország Kormányának igenis fontos az emberek véleménye, meghallgatja azokat, és munkája, döntései során figyelembe veszi a javaslatokat. Az előttünk fekvő javaslatot a Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja támogatja, és erre biztatjuk a többi parlamenti frakciót is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Nyitrai képviselő úr. Most megadom a szót Kálló Gergely képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elején szögezzük le, hogy a Jobbik és az egész ellenzék mint ahogy azt előre jeleztük támogatja a törvényjavaslatot. Nagyon sajnálom, hogy Ovádi úrnak sikerült egy ilyen személyeskedő nyitást megütnie annak ellenére, hogy az előző, ön által említett sajtótájékoztató témája sem szidalmazásról és személyeskedésről szólt, hanem jobbító szándékunkat fejeztük ki és jobbító javaslatainkat mutattuk be személyeskedés nélkül. Jobb, ha ezt így az elején leszögezzük. Igen, igen, harminc év égbekiáltó hiányosságai után hadd legyünk egy icipicit kritikusak! És ezt nem a Fidesz számlájára írom, hanem a harminc év számlájára írom. A magyar állatvédelemmel a civileken kívül harminc éve senki nem foglalkozott, senki. Hadd legyünk egy kicsit kritikusak, nem?! Köszönjük, hogy megengedi. És a dunaújvárosi állatvédők és az ebrendész nevében kikérem magamnak, amit mondott, és az önkormányzat nevében is. Hiányosságokat soroltunk fel, olyan hiányosságokat, amelyek egy nemzeti konzultáció után, egy több hónapnyi előkészítő munka után szerintem jogosak. Szerintem egy ilyen munka után amit ezúton is köszönünk önöknek nemcsak a Btk.-t kellett volna szigorítani az állatvédelem kapcsán, hanem egy sokkal szélesebb körű törvényjavaslatot lehetett volna leadni. Szerintünk. Mit javaslunk mi, illetve mit javasol az én pártcsaládom is a konkrét szigorítások kapcsán? Ahogy mondta a képviselő úr is, igen, itt az ideje, hogy Magyarország megismerkedjen a szaporítók fogalmával, és akár nemzetközileg ez egy jó példa, ez mindenféleképpen támogatandó. Támogatandó az is, hogy végre büntetjük a szaporítókat, hiszen szerintem az állatok és nemcsak az állatok, hanem a gazdáik ellen is a legnagyobb merénylet a szaporítás fogalma, illetve a szaporítás gyakorlata. Mert nemcsak genetikailag sérült állatokat hozunk létre, hanem bizony a gazda, miután megveszi ezeket az állatokat, ő is akár egy hosszú szenvedésnek van kitéve azáltal, hogy egy ilyen szenvedő állatot anyagilag kezeltet s a többi, s a többi, tehát ezt meg kell szüntetni. Nekünk kétszer volt alkalmunk személyesen beszélni, talán mind a kétszer említettem önnek, hogy szerintem az egyik leghatékonyabb, a büntetésen, a magas büntetésen kívül az egyik leghatékonyabb megoldás a szaporítók elleni küzdelemben az lenne, hogyha megszüntetnénk a kereskedelmi felületeiket. Ha megnézzük, hogy ezeket a szaporított állatokat hol tudják leginkább értékesíteni, azt látjuk, hogy a magyar internetes kiskereskedelmi oldalakon. Van jó példa, van olyan kereskedelmi oldal, amely tűzzel-vassal törli, és nem engedi ezeket a hirdetéseket. Ez szerintem egy igen hatékony dolog lenne, ugyanis fegyvert sem lehet árulni ilyen helyeken, drogot sem lehet árulni, akkor szaporított kutyát se lehessen árulni! Ha csökkentjük a kínálatot, lehet, hogy a kereslet is csökkenni fog ezáltal. Óriási igény van a magyar társadalomban az állatvédelmi rendőrségre. Egy online petíció is indult, amelyet több tízezren írtak alá; ebből látszik, hogy a magyar társadalomban van igény egy ilyen szervezetre. Ugyanakkor figyelembe kell venni a korlátjainkat. Magában a rendőrségi állományban is óriási a hiány, ezért el kell gondolkodni azon, hogy hogyan tudnánk egy ilyen állatvédelmi szervet felállítani. A mi javaslatunk ezzel kapcsolatban szerintünk egy elég hatékony javaslat, ugyanis egy bizonyos lélekszám felett hatósági jogköröket adnánk az ebrendészeknek. Amikor a civilek mentenek egy állatot, akkor mindig egy hosszas procedúra, hosszas eljárás elébe néznek, engedélyek, s a többi, s a többi. Hogyha mondom, egy bizonyos lélekszám felett hatósági jogkört adnánk egy ebrendésznek, aki mondjuk, rögtön eljárhat a helyszínen, aki rögtön elkobozhat kutyát a helyszínen, és tudja hova adni, az egy hatékony megoldás lenne első lépésként. Ezt lehetne továbbfejleszteni, szerintünk ebben van fantázia. Az örökbefogadás népszerűsítését is jó lett volna egy ilyen javaslattal az asztalra tenni. Itt is vannak javaslataink, az ellenzék itt is egy nagyon erős és nagyon aktív kampányt folytatna mind iskolákban, mind a családokban, mind a közmédiában abban, hogy az örökbefogadást propagáljuk. [[11.00]] De ha már Dunaújvárost szóba hozta: hogy működik ez Dunaújvárosban? Amikor az új önkormányzat felállt, az egyik első dolgunk az volt, hogy az állatvédelmi szervekkel, illetve az ebrendésszel leültünk tárgyalni. Dunaújvárosban jelenleg úgy működik a dolog, hogy mind az önkormányzat oldalán, mind pedig az újságban rendszeresen megjelennek az ebrendészet örökbe fogadható állatai, rendszeresen propagáljuk azt, hogy inkább fogadjanak örökbe, mint hogy vásároljanak. Így működik ez többek között Dunaújvárosban, ha már kérdezte a képviselő úr. Az ivartalanítási programnak is örülünk. De azt, ugye, nem gondoljuk, hogy elég az, ami eddig történt. Ezt tényleg országossá kell tenni. S nemcsak falvakba kell elmenni, hanem nagyobb településekre is el kell menni. Ez is egy javaslatunk. Ezt is hiányosságnak tartjuk, és pénzt rendelnénk hozzá. Még nem voltam olyan rég parlamenti képviselő, amikor az egész állatvédelmi javaslat a parlament asztalára került a pirotechnikai eszközök használatán keresztül. Aznap levették ezt a javaslatot, és azt mondták, hogy majd később lesz egy szélesebb körű javaslat. Ugyanakkor tényleg nem mehetünk el szó nélkül a pirotechnikai eszközök alkalmazása mellett. Én azon a véleményen vagyok, hogy sem szilveszterkor, sem máskor pirotechnikai eszközöknek a kertekben, az utcákon, a panellakások között nincs helye. Ezeket én tiltanám. Ha egy szilveszter után megnézik azok, akik olvasnak állatos oldalakat, állatok keresésével foglalkozó oldalakat, azt látják, hogy radikálisan megnőnek a számok. Miért hagyjuk ezt? Tehát én a pirotechnikai eszközöket s erre javaslatot is fogunk tenni az utcákról kitiltanám. Ugyanakkor hadd jegyezzem meg, az eredeti javaslat az volt, hogy a stadionokba beengedném. Ez is az állatvédelem része, örülnék annak, ha a pirotechnikai eszközök használatát is rendezné az állatvédelmi törvényjavaslat. Képviselőtársam említette, hogy szigorítanak, és a börtönévekről is beszélt. Ennél mi egy picit messzebbre mennénk. Az állatviadalok szervezőinek 3-5 évet javasolunk 1-5 év helyett, és bevennénk a visszaeső állatviadal-szervezőket, őket 5-8 évig terjedő büntetésre javasoljuk. Szóba került a mérgező csalétkek témája a képviselő úrtól, ahol a javaslat több állat elhullását említi. [[Ovádi Péter: Ez már módosításra került.]] Ha ez módosításra került, akkor ennek szívből örülök. Nem is feltételeztem, hogy ez szántszándékkal került be. Ugyanakkor, ha már ilyen javaslatról beszélünk, akkor feltétlenül beemelnénk a maradandó testi károsodást vagy halált okozó csapdákat a javaslatba. Ezeknek a mai technikai vívmányok mellett Magyarországon ne legyen helye. Tiltsuk meg ezek használatát! Szerintem már vannak olyan eszközök, amelyekkel lehet úgy állatot elfogni, hogy az ne legyen sérülésnek kitéve. Végezetül, konzultáltam a dunaújvárosi ebrendésszel, Létai Attilával. Itt van egy szám, amit képviselőtársaim elmondtak: 141 millió forinttal támogattak 67 állatvédelmi szervezetet. Ez mindenféleképpen dicséretes, csak azért ezt osszuk le. Ez állatvédelmi szervezetenként 2 millió forint. Most, hogy csináltunk Létai Attilával az ebrendészeti telepen egy két nagyobb testű kutya befogadására alkalmas kennelt, csak a kerítés volt 200 ezer forint. A hőmérsékleti ingadozásoknak és a kutyák rágásának ellenálló kutyaház 60 ezer forintba kerül. Az ebrendészeti telepnek ebből erre is megtaláltuk, hogy hogyan fizessük ki télire tíz darab kell. Tehát már elköltöttem 800 ezer forintot, és még nem etettem meg a kutyákat. Ennyit jelent 2 millió forint egy állatvédő szervezetnek. Dicséretes az odaadása, de kevés az összeg. Folytatni fogom. Köszönöm a szót. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Kálló Gergely képviselő úr. Most megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az állatok védelme érdekében szükséges egyes büntetőjogi törvények módosításáról szóló T/17434. számú törvényjavaslat, mint ahogy hallották, súlyosabban büntetné az állatok megmérgezését, szigorúbban lépne fel a szaporítók ellen, továbbá az állatviadalokon való részvételt is bűncselekménynek minősítené. Az állatvédelmi konzultáció eredményére figyelemmel a törvényjavaslat célja az állatvédelemhez kapcsolódó jogszabályi környezet szigorítása és a felelős állattartás biztosítása. Innen is köszönöm Ovádi Péter képviselőtársamnak és a civil szervezeteknek a gazdijogsi.hu létrehozását, mert nagyon nagy segítséget ad nemcsak a fiatal, hanem az idősebb gazdiknak is. A törvényjavaslat a büntető törvénykönyv jelenlegi szabályozásához képest bővítené a természetkárosítás, az állatkínzás és a tiltott állatviadal szervezésének minősített eseteit. A törvényjavaslat szigorúbban lépne fel többek között a mérgezéses esetekkel, a különös visszaesőkkel, a haszonszerzési céllal működtetett szaporítótelepekkel, illetve azokkal szemben, akiket korábban már az állatok tartásával összefüggő tevékenységtől eltiltottak. A büntetőjogi felelősség alapján a méreg vagy csalétek állatok életét veszélyeztető módon történő kihelyezése is a bűncselekmény tárgya lenne. Ez azt jelenti, hogy a törvényjavaslat már a méreg kihelyezését is büntetné, vagyis maga az előkészületi cselekmény is már bűncselekmény lenne. Ezt rendkívül fontosnak tartom. Lényegesen bővül az állatkínzás minősített eseteinek köre a nagy nyilvánosság előtti elkövetéssel, az állattartástól való eltiltás alatti állatkínzással. Fontos úgy preventív szempontból, mint megtorló szempontból is, hogy magasabb büntetési tétel lenne kiszabható a méreg alkalmazásával vagy az élet kioltására alkalmas csalétek kihelyezésével több állat pusztulását okozva, illetve különös visszaesőként történő elkövetéskor. A törvényjavaslat rendelkezik a szaporítótevékenység büntetőjogi szabályozásáról is. Jelenleg a szaporítókat az állatok rossz körülmények között tartására figyelemmel állatkínzás miatt büntetik, de a szaporítótelepek terjeszkedésének, növekedésének megakadályozása céljából minősített esetként történő szabályozásra van szükség, és ennek tesz eleget a törvényjavaslat. A törvényjavaslat szerint továbbá, aki a jövőben állatviadalon pusztán csak részt vesz, az is vétséget követ el, és vétség miatt 2 évig terjedő szabadságvesztéssel lenne büntetendő. Az elkobzott állatok védelme érdekében nagyon fontos az a törvényjavaslati rendelkezés is, mely egyértelművé teszi, hogy az állat esetében az elkobzás végrehajtásának általános lépéseit, így különösen a megsemmisítést nem kell elvégezni. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A Kereszténydemokrata Néppárt parlamenti frakciója támogatja a törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Vejkey Imre képviselő úr. Most megadom a szót Kunhalmi Ágnes képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ovádi Úr! Tisztelt Civilek, akik itt vannak velünk most a Házban! És mindenkit, civil szervezeteket és az ezzel a területtel foglalkozó szakembereket, állatszerető és állatvédő embereket, akik most elég nagy számban követik ezt a közvetítést, üdvözlök én is. [[11.10]] Az első szó a köszöneté, Ovádi úr, mert azért egy kormánypárton belül is láttam közelről kormányzást bizony, kellenek olyanok, akik hajtják ezt az ügyet, akik fontosnak tartják, összefogják, ráveszik a saját kormányzati képviselőjüket, adott esetben a kormány tagjait, hogy foglalkozzanak ezzel az üggyel, és egyáltalán kormányon is lobbiznak azért, hogy ez működjön. Egy olyan törvénycsomaggal és javaslatcsomaggal állunk szemben, amit állatszerető emberek, állatvédők, civil szervezetek nagyon régóta kértek, nagyon régóta szorgalmaztak, de nyilvánvalóan ez csak egy részterület. Sajnos nem múlik el olyan hét Magyarországon, amikor ne kerülne a szemünk elé egy olyan eset, amely joggal botránkoztatja meg a magyar társadalom túlnyomó többségét. A teljesség igénye nélkül: az elmúlt hetekben, napokban is olvashattunk olyan eseteket, amikor akár a Népszavában jelent meg, legalábbis én ott olvastam, hogy élve felkötöttek egy kutyát és baltával addig verték, amíg ki nem lehelte szegény pára a lelkét. De nagyon híres eset volt az elmúlt években, amikor egy asszony autó után kötött egy kutyát, és élve húzta végig a főutcán. Sajnos a napokban jött elő még egy hír, hogy fiatalok többedmagukkal állatokat nyúztak meg élve, kimondottan egyfajta aberráció kielégítése végett. De sok-sok eset van, amikor ott hagyják magukra az állatokat, kikötözik, és tulajdonképpen esélyt sem hagynak arra, hogy valamilyen módon új esélyt kapjanak. De idesorolhatók azok a szaporítók, akik a halálba elletik például a kutya- meg cicamamákat, és természetesen meg kell említenünk azt is, amikor haszonállattartás végett kereskedelmi célú tartás van, hogy minél többet adjanak el minél olcsóbb fenntartás mellett, minél drágábban. Micsoda kínokat élnek át azok a haszonállatok, akiket kereskedelmi céllal tartunk! Tehát nem csoda, ha egy embernek összeszorul a gyomra ilyen hírek olvasása kapcsán, és kinyílik a bicska a zsebünkben, és megbotránkozást vált ki. Éppen ezért egyébként, és erről szólt az összellenzéki hatpárti sajtótájékoztatónk is, természetesen elfogadjuk ezt a törvényt, pontosabban: ezt a csomagot támogatni fogjuk; azzal kiegészítve, hogy 2010 után, amikor önök először hatalomra kerültek nagyon nagy aránnyal, kétharmaddal, akkor kellett volna ezeket az intézkedéseket meghozni. Eltelt tíz-tizenegy év, és egész egyszerűen nem történt előrelépés, ezért mondtuk azt, hogy megkésettnek tartjuk ezt az intézkedéscsomagot. Minden eszköz és lehetőség meglett volna a kormány kezében, és a civilek, akikre önök is nagy szeretettel hivatkoznak, kongatják a vészharangot már elég régen, tehát megkésettnek tartjuk. Jönnek a választások, nem egészen öt hónap múlva parlamenti választásokat tartanak Magyarországon, az ilyen nagy társadalmi érdeklődésre számot tartó ügyeket, mint az állatvédelem, nyilvánvalóan a választások előtt, nem véletlenül most hozták be. Azt már elmondtam, hogy régóta kért javaslatokról van szó, de az állatvédelem területén még rengeteg a teendő. Szeretném azt is elmondani, hogy az egyik legfontosabb előrelépés lenne mielőtt rátérnék arra, hogy a hat párt milyen korszerű javaslatokat tesz önök elé és az ország elé , elmondom, hogy a jogszabályi környezet kialakítása során az állatok jogalannyá minősítése lenne az egyik legnagyobb előrelépés, amelytől talán még egy kicsit messze vagyunk, ha jogtörténetileg nézzük a fejlődését a magyar állatvédelemnek, de azt mondhatom, hogy enélkül is egyébként nagyon sok problémáját az állatvédelemnek meg lehet akadályozni. Fontos megjegyezni, annak ellenére, hogy az állatok jogalanyisága vitatott ma még Magyarországon, az állatok igenis érző lények. A fájdalom, illetve a létszükségleteik kielégítésének hiánya nagy szenvedést okoz számukra. Védelmük érdekében nekünk, embereknek kell fellépni, mert csakúgy, mint a gyermekek, az állatok sem képesek a saját érdekeik érvényesítésére és védelmére. Egyébként szeretném elmondani, hogy az állatkínzás tilalmát az előző baloldali kormány vitte be a Btk.-ba először, 2004-ben. Akkor egy 2003-as eset egy hatalmas társadalmi felháborodást okozott. Három biztonsági őr fölkoncolt egy kutyát, aki ezt természetesen nem élte túl, erre válaszul pedig egy népi kezdeményezés indult 2003-ban és 2004-ben Magyarországon. Négyszázezer választópolgár írta alá, kikényszerítve ezzel az akkori Országgyűléstől, hogy napirendre tűzze a kérdést. Talán érdemes megemlékezni arról most, hogy erre ma a népi kezdeményezés intézményének 2014-es eltörlése miatt például nem lenne lehetőségük a civil szervezeteknek, illetve a magyar állatszerető polgároknak. Én ezt a népi kezdeményezést a ’14-es eltörlése után visszaállítanám, már csak a magyar állatvédelem érdekében is. Továbbá fontosnak tartom azt is hangsúlyozni, hogy meggyőződésem, és ez talán az első javaslatunk és javaslatom is, hogy a történelmi és a társadalmi fejlődés eljutott arra a fokára Magyarországon is, hogy javasoljuk az állatok és az állatvilág védelmének az alkotmányban való rögzítését. Ez nagyon-nagyon fontos kitétel lenne egyébként a jogszabályi környezet kialakításában, a büntetésben, az eljárásokban, a jogalkotás és a jogalkalmazás során leginkább. Ezek után elmondom, hogy melyek azok a konkrét, korszerű javaslatok az állatvédelem alkotmányban rögzítése után, amit mi javaslunk. Először is egy országos állatvédelmi alapot létre kellene hozni a magyar nemzeti költségvetésben, külön soron kell szerepeltetni. Az állatvédelem állami ügy. Minden tisztelet a civileknek, közös ügyünk természetesen, de nem hagyatkozhatunk ma már csak arra, hogy a civilek a saját erejüket, pénzüket, idejüket, munkájukat nem kímélve védik Magyarországon az állatokat. Az állami szerepvállalásnak konkrét lábat kell nyitni magyar költségvetésben, az országos állatvédelmi alap olyan elkülönített állami pénzalap lenne, melynek célja az állatvédelmi feladatokat ellátó civil szervezetek és állami fenntartású intézmények, valamint egyéb állatvédelmi célú programok költségvetési támogatása. Az alap feladata lenne az elkobzott állatok befogadását szolgáló, legalább megyei szinten működő megyei szinten egy működne , országos telephelyhálózat létrehozása és fenntartása. Nagyon fontosnak tartjuk, hogy minden megyében megnyíljon arra a lehetőség, hogy akár a haszonállat-elkobzásnál, akár a társállatok tekintetében legyen egy olyan államilag fenntartott, államilag finanszírozott telephely, ahova ezeket az állatokat lehet vinni, és megfelelő védelemben és környezetben részesülnek. Továbbá az állatvédelmi feladatokat ellátó civil szervezetek működésének, valamint tevékenységük fejlesztésének, bővítésének támogatása pályázati rendszeren keresztül, amire egy viszonylag nagyobb összeget kellene elkülöníteni az országos állatvédelmi alapon belül, és ehhez egy nagyon komoly minőségbiztosítási rendszert is ki kellene dolgozni ez óriási előrelépés lenne a magyar állatvédelemben. Természetesen az országos ivartalanítási program elismerésre méltó, amit kiharcolt erre pénzt Ovádi úr, de országos ivartalanítási programok szervezését és finanszírozását minden évben meg kell ismételni és ezt is az országos állatvédelmi alap keretének a terhére. A gazdátlan állatok örökbefogadásának a népszerűsítésére, tájékoztatásra, társadalmi célú tájékoztatásra, oktatásra, nevelésre természetesen ebből az alapból menne pénz. Minimumösszeget tudok önöknek mondani, egy 15-20 milliárdos költségvetési forrás, de inkább 25-30 milliárd. Nyilván lehetne a csillagos eget is mondani, de alapvetően azokat a feladatokat, amelyeket mi első körben meghatároztunk, tisztességgel és becsülettel próbáltam beárazni. Ha nem is teljesek a számok nyilván, de vita alapját szerintem bírja. Továbbmenve, az állatvédelmi ombudsman felállítását javasolja egy esetleges kormányváltás után a hatpárti ellenzék. Az állatvédelmi ombudsman figyelemmel kíséri az állatvédelmi feladatok ellátását, és rendszeresen tájékoztatja az Országgyűlést, az érintett intézményeket, szervezeteket, valamint a nyilvánosságot az állatvédelem területén szerzett tapasztalatairól. Felhívja az Országgyűlés, az adott kormány és az érintett intézmények és természetes személyek figyelmét az állatokat érintő jogsértések veszélyére. [[11.20]] A hatáskörrel rendelkező nyomozó hatóságnál büntetőeljárás lefolytatását kezdeményezheti az ombudsman. A jogszabály módosítását kezdeményezheti az ombudsman az arra jogosult szervnél, valamint az állatvédelmi ombudsman felügyeli az alap működését, javaslatot tehet az állatvédelmi alap által támogatandó pályázatokra, programokra. Az állatvédelmi ombudsmant az Országgyűlés képviselőcsoportjainak vezetői közösen jelölik; az Országgyűlés a képviselők többségének támogatásával öt évre választja meg. Az állatvédelmi ombudsmannak minden olyan, az országgyűlési képviselők választásán választható magyar állampolgár megválasztható, aki az állategészségügy, illetve az állatvédelem területén legalább tíz év szakmai tapasztalattal rendelkezik. Az állatvédelmi ombudsman munkáját hivatali szervezet segíti. Nagyon fontosnak tartanánk, a már létrehozott fővárosi állatvédelmi ombudsman mintájára országosan is meg kellene ezt csinálni. Kálló Gergely képviselőtársam beszélt arról, hogy hogyan lehetne letiltani a netről azokat a szaporítási reklámokat és kereskedelmi célú hirdetéseket, amik az állatkínzásnak minősülő ebszaporítás tilalmába tartoznak és ennek eszközei lehetnek. Tehát tilos az e törvény szerint állatkínzást megvalósító ebszaporítás folytatása. Állatkínzást megvalósító ebszaporításnak kell tekinteni különösen a haszonszerzés céljából folytatott olyan szaporítást, mely a tenyészeb egészségének leépüléséhez, krónikus betegségének kialakulásához, az utódoknak genetikai betegségek átadásához, az állat elhullásához vezet, vagy arra alkalmas. Továbbmenve: a fentebb elmondott bekezdés szerinti tevékenység reklámozása, hirdetése tilos. Amennyiben az e tevékenységet folytató személy internetes honlapon reklámot hirdet és helyez el, a médiatartalom-szolgáltató köteles a reklámhirdetés megjelenését megakadályozni, az elhelyezett tartalom elérését megszüntetni. Amennyiben a médiaszolgáltató ezen bekezdés szerinti kötelezettségét elmulasztja, az e törvény szerinti állatvédelmi bírsággal sújtható, és ezek újra meg újra kiszabhatóak. Továbbmenve, Kálló Gergely képviselőtársam már beszélt erről: az állatviadaloknál én differenciálnám még inkább szigorításpárti vagyok, és még egy szigorítást tennék a szervezőt és a nézőt. A néző 0-2 évig terjedőt kap, és ez nagyon jó, hogy bekerült; 1-5 évig terjedőt kapnak a szervezők, de én 3-5 évig terjedő büntetést szabnék ki, és természetesen, aki visszaeső szervező, azt megjeleníteném ebben a csomagban, és az meg 5-8 évig terjedő büntetést kapjon. Tehát itt beemelnék egy új elemet is, és szigorítanék is. Amit Kálló képviselőtársam már szintén megemlített, és azt hiszem, ő reagált is rá, hogy a mérgezési esetekhez, tehát a mérgező csalétkekhez oda volt írva, hogy ez több állatot érintene. Egy állat esetében is fontos, tehát nem csak több esetében, de azt hiszem, hogy ezt már módosították, és ez dicséretes. Ezt kiegészíteném azzal, amit Kálló képviselőtársam már elmondott, hogy a maradandó sérülést és halált okozó élvefogó csapdák tiltását is bevenném ebbe a körbe, a mérgező csalétkek és az egyéb sérülést okozó csalétkek körébe, természetesen megkülönböztetve mindazon befogóeszközöket, amelyek az állatok védelmére hivatottak. Nagyon fontosnak tartom továbbá a javaslataim között ez a saját törvénymódosítási javaslatom, amelyet sajnos a Mezőgazdasági bizottság leszavazott, de hála istennek, a hatpárti frakciók ezt támogatják, és arra kérem önt is, hogy ne leszavazza, hanem segítsen ezt megvalósítani az országos állatorvosi ügyeleti rendszer kiépítését ünnepnapokra és hétvégékre. Ez önkéntes alapon menne, egy 2,5 milliárdos összegből meg lehet tenni. Az állatorvosi kamara ezt támogatja; nagyon fontosnak tartanám. Az állatvédelmi rendőrség megvizsgálása szintén célunk. Természetesen, amit én személyesen javaslok, hogy a rendőrségen belül legyen egy ilyen dolog. Szerintem reálisan ma ott megvalósítható. Végezetül az oktatás: a Nemzeti alaptantervben kötelező jelleggel kellene az állatok szeretetére, védelmére oktatni a gyermekeket. Emlékeznek biztos és lejárt az időm, elnök úr, még 3 másodpercet kérek a szurikáta esetére, amikor is egy gyermek benyúlt a ketrecen belülre, és a vemhes szurikáta odakapott. Nem direkt csinálták, biztos szóltak a gyerekeknek, de a közoktatásban jelenjen meg kötelező jelleggel az oktatás. Elnök úr, tisztelettel köszönöm a 18 másodperces időtúllépést.
Köszönöm szépen, Kunhalmi Ágnes képviselő asszony. Most megadom a szót Arató Gergely jegyző úrnak, képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Jegyző úr!
Köszönöm szépen. Az állatvédelem olyan ügy, amiben könnyű vagy talán könnyebb mindannyiunknak félretenni a szokásos pártpolitikai csatározásokat. Én is erre fogok törekedni, bár Ovádi képviselő úr expozéja néhány ponton engem is vitára ingerelne, de ezeket most félrerakom, mert azt hiszem, hogy nem ezek a fontosak. Azt szeretném elmondani és talán ez a legfontosabb, és ez egyszerre kritika és dicséret , hogy az elmúlt egy évben több történt, mint a Fidesz-kormány előző tíz évében. Ez szerintem jó dolog, hogy valami elindult. Alapvetően ennek kell örülnünk, és azt gondolom, hogy miután itt mindannyian az eddigi vitából látható módon is elsősorban az ügyet nézzük, éppen ezért szerintem ismerjük el azokat az eredményeket, amik történtek, és ismerjük el azt, hogy jó, hogy végre előttünk van ez a törvényjavaslat. Jó, hogy végre előttünk van egy olyan javaslat, ami néhány kritikus ponton valódi segítséget, valódi támogatást jelent. Elmondhatjuk, el is fogjuk mondani, hogy ez talán túl kevés, és túl későn, de mégiscsak olyan dolog, ami előrelépést jelent, éppen ezért én is szeretném megerősíteni azt az ellenzéki konszenzust, hogy ezt a javaslatot alapvetően így tudjuk támogatni. Bajunk nem azzal van, ami benne van ebben a javaslatban, hanem azzal, ami kimaradt. Mi még sok minden mást is szeretnénk. Ha már egyszer végre módot adott a kormánytöbbség arra, hogy állatvédelemről tárgyaljunk a parlamentben, hiszen tíz éven keresztül konzekvensen utasították el minden állatvédelemmel kapcsolatos ellenzéki kezdeményezésnek még a napirendre vételét is, ha most van erre mód, akkor ezt szeretnénk arra felhasználni, hogy szélesítsük ezt a konszenzust, hogy keressünk még olyan új témákat, amiket bele tudunk venni ebbe a törvénybe, és amiben most meg tudunk egyezni és meg tudunk állapodni. A Demokratikus Koalíció részéről támogatom mindazokat az ellenzéki javaslatokat, amikről itt eddig beszéltünk; csak felsorolásszerűen néhányat kiemelnék közülük. Ilyennek tartom, remélhetőleg majd egy új alkotmányozás keretében az állatok védelmével kapcsolatos ügyeket és az állati jogok alkotmányos védelmét. Ilyennek tartom azt, és az egyik legfontosabb lépésnek egyébként, hogy létrehozunk olyan költségvetési forrást, ami dedikáltan az állatvédelemre szolgál, amelyik nem eseti kormánydöntésektől teszi függővé azt, hogy kapnake civil szervezetek támogatást és hogy milyen mértékű támogatást kapnak. Nyilván képviselő úr örömmel beszél arról, hogy hány szervezet kapott ilyet. Hozzánk eljut nagyon sok olyan panasz is, hogy hány olyan szervezet van és hány olyan fontos tevékenység van, amire nem jutott. De ennek megvan a parlamentáris demokráciákban a módja: csináljunk erre egy költségvetési sort, csináljunk egy átlátható módon elosztott állatvédelmi alapot. Ez módot ad majd arra, hogy különböző civil, önkormányzati vagy állami tevékenységeket is ebből finanszírozzunk meg. Ilyennek tartjuk az ombudsman ügyét, és ilyennek tartjuk, nyilván nekem ez amúgy is szívügyem, az oktatásban az állatvédelem megjelenését, még akkor is, hogyha talán képviselő asszonnyal egy árnyalatnyit abban vitatkoznék, hogy én ezt nem elsősorban tananyagkérdésnek tartom, sokkal inkább nevelési kérdésnek, de ez oktatáspolitikai megközelítés kérdése is. Mivel önök hisznek a tananyagalapú megközelítésben, valóban, a megoldást ebben a pillanatban itt az jelenti, hogyha a Nemzeti alaptantervbe kerül bele hangsúlyosan ez a nevelési cél. Három dologról beszélnék egy picit még részletesebben, mégpedig a büntetőjog és a büntető igazságszolgáltatás vonatkozásában. Először is, a Btk.-módosítás kapcsán nem szeretném megismételni azokat a tételeket, amiket képviselőtársaink említettek. Egy sarokpontot szeretnék mondani viszont, amit nagyon fontosnak gondolok. A mostani jogi szabályozás változása is csak a minősített esetekre vonatkozik. Tehát nem szigorít a nem minősített esetekben az állatkínzás büntetésén, ami a jelenlegi bírósági gyakorlat mellett azt jelenti, hogy továbbra sem fognak az egyébként tudatosan, szándékosan állatokat kínzó polgártársaink letöltendő büntetéseket kapni. [[11.30]] És azt kell mondanom, hogy ez nincs rendben így. Vejkey képviselő úr, aki nálam a büntetőjogi szakkérdéseknek is sokkal jobb tudója szerintem, majd elmondja, hogy a társadalmi veszélyesség, egy viselkedésnek az elterjedtsége igenis indokol büntetőjogi változásokat, számos alkalommal tárgyalunk ilyeneket a parlamentben. Az a társadalmi felháborodás, ami az állatkínzással kapcsolatban szerencsére ma a társadalomban van, és azok a felháborító események, amelyek történnek, szerintem ma megkövetelik azt, hogy itt merjünk egy nagy levegőt venni, és a részletszabályok módosítása mellett egészében tekintsük át az állatkínzásra való Btk.-s büntetési tételeket. Másodsorban, az állatrendőrségügyben is szeretnék még határozottabban fogalmazni, mint képviselőtársaim. Fog nélkül a törvény erőtlen, a ma érvényes állatvédelmi jogszabályok jelentős részét sem tudjuk betartatni, és az az intézményrendszer akár hatósági oldalon, akár rendészeti oldalon, amely ma működik ezen a területen, nem képes a problémát kezelni. Megint csak azt kell mondanom, hogy ez a kormány aztán éppen nem fukarkodott azzal vagy nem félt attól, hogy rendészeti eszközökkel kezeljen társadalmi problémákat. [[Dr. Völner Pál: 2006!]] Na, ez most pont egy olyan ügy, amelyben valóban lenne helye a rendészeti megközelítésnek. Sok más esetben nem volt ez talán helyénvaló, de ezen a területen helyénvaló lenne, ezen a területen szükség lenne arra, hogy legyen egyértelműen állatvédelemért felelős rendészeti szerv. Mint azt képviselő asszony is említette, a mi javaslatunk arra irányul, hogy ez a rendőrség mellett működő önálló szervezet legyen, de biztosan kompromisszumkészek lennénk másfajta jogi megoldásban is, a lényeg azonban az, hogy ez nem megúszható. Vannak pozitív példák, Kálló Gergely képviselőtársam említett ilyet, amikor az önkormányzati hatáskörben lévő állatvédelmi és egyéb hatáskörök lehetővé teszik, ha nehezen is ezeknek a feladatoknak az ellátását, de ne felejtsük el, hogy nem csak nagyvárosok vannak, nem csak erős önkormányzatok vannak. Számos olyan önkormányzat van, ahol ez nem megoldható feladatot jelent. Mi azt gondoljuk, szükség van arra tehát, hogy egy szakmai szempontok alapján felépített, érdemi hatáskörrel rendelkező és megfelelően finanszírozott állatvédelmi őrség, állatrendészet, állatrendőrség jöjjön létre. Végül a harmadik ügyet azért is említem, mert a javaslat ebben tesz egy pici lépést, csak egy nagy lépést kellene tenni. A javaslat az állattartástól való eltiltás esetében egyszerűsíti az eljárást, ezt mi helyeseljük, de azt gondoljuk, hogy ez kevés, ez nem jó megoldás. Hogy értsék, miről van szó: ilyen esetekben, ugye, az történik, hogy lényegében polgári peres eljárásban történik meg az állattartástól való eltiltás. Van ennél egy sokkal egyszerűbb megoldás, a Btk. tartalmazza más esetekben: a Btk.-ba kell mellékbüntetésként beépíteni ezt az elemet. Azt kell mondani mint ahogy egyébként, mondjuk, a közügyektől való eltiltást el lehet rendelni egy Btk.-s ítéletben, hogy ezt a nagyon egyszerű példát hozzam , hogy hasonlóképpen legyen kiszabható mellékbüntetés az állattartástól való eltiltás, és ebben az esetben nem kell azt a furcsa eljárást alkalmazni. Tényleg javul a helyzet avval, hogy a bíróság hivatalból megküldi az ilyen ügyeket nem is tudom, kinek, mindegy, hivatalból az állatvédelmi hatóságnak, aki majd kezdeményezi a nem tudom, mit, de nincs erre szükség. Legyen egyszerűen része a büntetőeljárásnak ez a mellékbüntetés, így pedig a Btk.-ban rögzített módon is legyen kiszabandó ez a mellékbüntetés ilyen esetekben. Megint csak van erre Btk.-s precedens, nem nagyon bonyolult, be fogjuk nyújtani. Végül zárszóként még egy dologra szeretném felhívni a figyelmet, ami talán már túlnyúlik ennek a törvényjavaslatnak a lehetőségein. Mindannyian szeretnénk egy olyan országot, ahol bizonyos dolgok nem történhetnek meg, például nem történhet meg az, hogy a gyepmesteri telepeken egészséges állatokat altatnak el férőhelyhiány miatt ez nem történhet meg. Meg lehet oldani, még ha vitákkal is, de az Illatos úton meg lehetett oldani. Lehet, hogy ez nem ennek a törvényjavaslatnak a tárgya, lehet, hogy ebbe a törvényjavaslatba ez nem fér bele, de a kormánynak van módja és lehetősége arra, hogy erre a problémára megfelelő forrásokat biztosítson. Tehát ez részben anyagi kérdés, ezt is értem, meg érdekeltség kérdése is, hogy miben tesszük érdekeltté az önkormányzatokat, miben tesszük érdekeltté a telepek fenntartóit. Tehát anyagi érdekeltséggel, szabályozással, kicsit több pénzzel el lehetne érni ezt a célt is. Azt gondolom, ez alapvetően erkölcsi kérdés is: ha elfogadjuk azt, hogy az állati élet is értékes, akkor nem lehet az, hogy csak helyhiány miatt ölünk meg, pusztítunk el állatokat. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Arató Gergely jegyző úr, képviselő úr. Most megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Én a felszólalásomat azzal kezdem, hogy visszautasítom Ovádi képviselő úrnak azon feltételezéseit, amelyeket a felvezetőjében elmondott, hogy az ellenzék nem fogja megszavazni ezt a törvényjavaslatot, és ő ezt annak alapján feltételezi, hogy állítólag meghallgatta az ellenzék közös sajtótájékoztatóját. Szeretném itt elmondani, hogy az ellenzék meg fogja szavazni ezt a törvényjavaslatot. Én most nem fogom részletezni azt, képviselőtársaim előttem elmondták, hogy az ellenzék közös javaslatokat fog beadni ehhez a törvényjavaslathoz, és ennek az az oka, hogy vannak olyan fontos lépések, fontos feladatok, amelyeket, úgy gondoljuk, minél előbb meg kellene tenni, és hiányoznak ebből a csomagból. Arra kérném a tisztelt kormánypárti többséget, hogy ugyanúgy, ahogy mi meg fogjuk szavazni az önök törvényjavaslatát, tegyék meg az ellenzék módosító javaslataival, mert együtt valóban egy sokkal átfogóbb állatvédelmi törvényt módosító javaslatot tudnánk elfogadni. Most a hozzászólásomat szeretném folytatni Széchy Ágnesnek, a Fauna Egyesület egykori elnökének a szavaival, aki fantasztikus elhivatottsággal, elszántsággal küzdött az állatok jobb létéért, aki vezető szerepet töltött be az állatvédelmi törvény megalkotásában. Ő azt mondta, hogy az állatvédelmet az emberré nevelés eszközeként kellene használni. Azt gondolom, ezek megfontolandó szavak, viszont azért azt is látjuk, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy ebben a feladatban önök nagyon nagy lemaradásban vannak mind politikai, mind morális értelemben. Vegyes érzelmekkel szólok hozzá az előttünk lévő törvényjavaslathoz zöldpolitikusként. Éppen most csak három kutya és több más állat gazdájaként is el kell mondanom, hogy nagyon örülök, hogy ez itt van az Országgyűlés asztalán, és végre beszélhetünk az állatvédelemmel kapcsolatos feladatainkról és a kormányzati teendőkről, ugyanakkor azért egy kicsit elkeseredve kérdezem, hogy miért csak most, a választások előtt egy fél évvel kezd el foglalkozni a Fidesz-kormány a minket körülvevő érző lények helyzetével és szenvedésével. Tisztelt benyújtó Képviselőtársaim! Önök 11 éve vannak kormányon, kétharmados többséggel. Az állatvédelem ráadásul egy olyan ügy, amelyben teljes társadalmi támogatottságot élveznek, és mégiscsak most cselekednek. Miért? ezt a kérdést fel kell tenni. Kérdezem azért is, mert az elmúlt években civil szervezetek, civil állatvédők, illetve ellenzéki pártok rengeteg hasznos javaslatot fogalmaztak meg az állatvédelem területén, azonban eddig ezekkel kapcsolatosan szinte semmilyen előrelépés nem történt. Sok ezer állat életét menthettük volna meg, ha önök elfogadják a korábbi javaslatainkat, de azt tapasztaltuk, hogy önök ezt politikai okok miatt nem tették meg. Azt láttuk szinte mindennap, hogy amit az ellenzék beadott, önök azt nem fogadták el. Egyébként félre ne értsék, nem vagyunk hiúak, mi örömmel vesszük azt is, ha önök a javaslatainkat tartalmában megfelelő tervezetekkel hajlandók saját előterjesztésben megtárgyalni. Éppen ezért korábban, az ezt megelőző parlamenti ciklusban az LMP frakciócsoportja még azt is megtette, hogy amikor egy átfogó állatvédelmi törvényt módosító csomagot készített el a civilekkel, és ezt önök nem engedték tárgysorozatba venni, akkor ezt a csomagot elküldtük az illetékes miniszternek, mert számunkra az volt a fontos, hogy a szükséges lépéseket megtegyük az állatvédelem ügyében. [[11.40]] Önök azonban azt a javaslatot akkor is a fiók mélyére süllyesztették, és még ilyen módon sem voltak hajlandók az Országgyűlés elé engedni. Ez sajnos azt mutatja, hogy az elmúlt 11 évben önöknek az állatvédelem, az állatok ügye nem volt fontos. Persze véletlenül sem akarom most önöket azzal untatni, hogy tételesen felsoroljam, hogy az LMP 2010 óta hányszor és milyen tartalmú állatvédelemmel kapcsolatos javaslatokat fogalmazott meg, de azért legalább az utóbbi pár évben benyújtottak közül a legfontosabbakat ismertetném. Említenem sem kell, hogy sajnos a kormánypárti képviselőcsoport ezek közül a javaslatok közül egyetlenegyet sem fogadott el, egyetlenegynek a tárgysorozatba vételét sem támogatta, hogy legalább itt, az Országgyűlésben beszélgethessünk, vitatkozhassunk ezekről a kérdésekről. Tényleg a teljesség igénye nélkül: javaslatot nyújtottunk be az állatkínzások büntetési tételeinek szigorításáról örülünk, hogy most itt van az asztalon , a tűzijátékok betiltásáról, a menhelyek finanszírozásának megteremtéséről tudjuk, hogy ez is rendkívül fontos kérdés, és egy-egy kis összeg is nagyon sokat javított volna a menhelyekben lévő állatok helyzetén , a haszonállatok védelméről, a házi méhek és más beporzó rovarok védelméről, a méhgyilkos glifozát betiltásáról, a kóbor állatok humánus befogásáról és ivartalanítási programok indításáról, az állatvédelemmel foglalkozó civil szervezetek forráshátterének megerősítéséről. Igen, én nagyon örülök, és köszöntöm itt a civil szervezetek képviselőit, de biztos vagyok abban, hogy minden egyes állatvédelemmel foglalkozó civil szervezetnek nagyon-nagyon fontos lett volna egy kicsit a finanszírozási problémáiknak a segítése, és hogy megfelelő anyagi támogatást kapjanak a feladataik ellátásához. Javaslatokat nyújtottunk be az állatvédelmi oktatás bevezetéséről az alap- és középfokú oktatásban. Remélem, hogy most a kormánypárti többség el fogja fogadni azt a módosító javaslatot is, hogy a Nemzeti alaptantervben tegyük kötelezővé az állatvédelemmel kapcsolatos ismeretek oktatását. Ajánlom a képviselő urak figyelmébe ezeket a régebbi javaslatainkat is, hátha ihletet kapnak, és talán, ha most nincsenek is itt, de az Országgyűlés elé kerülhetnek. Az előttünk lévő, most benyújtott törvénytervezet célja az állatvédelemhez kapcsolódó jogszabályi környezet szigorítása, ezzel a felelős állattartás biztosítása. Ez nagyon helyes, és természetesen támogatni fogjuk. Az indoklás szerint ugyanakkor a törvényjavaslat kidolgozása az állatvédelmi konzultációban érkezett válaszok alapján történt. Én azért itt szeretném megjegyezni, hogy ezt nem ezzel kellene indokolni. Sokkal inkább látni kell, és már korábban is látni kellett volna, hogy nagyon sok közfelháborodást kiváltó, kiemelten kegyetlen állatkínzásos eset volt, például nem olyan régen a ragadozó madarak tömeges, szándékos megmérgezése, és azért annak örülünk, hogy végre itt van ez a javaslat. Bár az is felmerül, én gondolom, nem vonják kétségbe, hogy miért csak most, miért csak öt hónappal a következő országgyűlési választások előtt. A javaslat az állatkínzás tényállásában új minősített esetek létrehozásával megteremti a szigorú büntetőjogi fellépés lehetőségét, valamint a büntetőeljárás során az állat helyzetének kezelésével kapcsolatos szabályokat. Megint csak azt tudom mondani, hogy ezt a javaslatot támogatni szükséges, és támogatni is fogjuk. Az LMP, Magyarország zöldpártja, csak ebben az évben kétszer nyújtott be az állatkínzásért kiszabható büntetési tételek emelésére vonatkozó javaslatot. Korábbi javaslatunk tartalmában le is fedi a most önök által benyújtott tervezetet, ezért megint csak elmondom tehát nem szeretnénk később visszahallani , támogatni fogjuk a törvény elfogadását. Azonban úgy gondoljuk, teljes joggal korábban a Fidesz-KDNP képviselői nem voltak hajlandók tárgyalni a büntetési tételek szigorítását , hogy ez tényleg fontos, és hogy közösen, konszenzussal támogatni fogjuk. Mindamellett, hogy a jelenlegi törvényjavaslat egy szükséges lépés, úgy véljük, hogy messze az állatvédelem területén ez nem elégséges. Amíg nincsen kellő forrás az állatvédelemmel foglalkozó civilek és hatóságok munkájára, az állatvédelem oktatására, a kóbor állatok humánus ellátására és örökbefogadására, és amíg azt a képet sugallják önök a fiatalok felé, hogy az állatokat jobb lelőni, kitömni és múzeumi darabként mutogatni, mint tisztelni és megóvni a természet részeként, addig önmagukban a büntetési tételek szigorítása nem fogja radikálisan csökkenteni az állatkínzásos esetek számát. Ezzel arra akarjuk felhívni a figyelmet, hogy ez fontos lépés, de nem elegendő. Ezért arra kérem a kormánypárti képviselőket, hogy a tőlünk érkező javaslatokat, melyek az öt ellenzéki frakció közös javaslatai, támogassák. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, Schmuck Erzsébet képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces hozzászólásra igényt nem látok, ezért megadom a szót az előre bejelentett felszólalónak, Bősz Anett képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Én is szeretettel köszöntöm a körünkben megjelent szakértőket, állatvédőket, és azokat, akik segítették ezt a munkát, ugyanis valóban találkozik az előttünk fekvő törvénymódosító javaslat azzal a társadalmi igénnyel, ami régóta húzódik ezt most elmondták itt az előttem szóló képviselőtársaim , hogy valóban évek óta vártunk egy ilyen törvénymódosító javaslatra. Fontosnak tartom elmondani, hogy minden olyan kritika, illetve minden olyan kiegészítő hozzászólás, amit látni szeretnénk még ebben a törvényjavaslatban, az jobbító szándékkal kerül ide a Ház elé, abban bízva, hogy a lehető legjobb megoldást találjuk úgy a társállatok, mint a haszonállatok számára. Szeretném elsősorban kiemelni azt, hogy régóta meglevő törekvése az állatvédőknek az állatvédelmi ombudsmani intézmény létrehozása, illetve az állatrendőrség létrehozása. Találkozik ugyan a javaslat azzal a társadalmi igénnyel, amely szerint legyen ténylegesen letöltendő többéves börtönbüntetése az állatkínzóknak, ugyanakkor hiányosságként tudom említeni, hogy a javaslat nem kellően koherens, az állatkínzás számos esetében fenntartja azt a lehetőséget, hogy az állatkínzást az egyéb körülmények figyelembevételével ne lehessen büntetni érdemben. Előrelépésnek tartom ugyanakkor, hogy a természetkárosítást is említi a javaslat, a méreg vagy csalétek kihelyezése két évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A javaslat szövege szerint és itt már a hiányosságot mondom, képviselő úr, az előterjesztők felé fordulva ez akkor van így, ha több állat életének veszélyeztetését fedezzük fel egy cselekményben. Én azt gondolom, hogy egyetlen állat veszélyeztetése is okot ad arra, hogy a korábbinál sokkal súlyosabb büntetést szabjanak ki. És tartassuk is ezeket be, nem pusztán azért, merthogy ennek talán van visszatartó ereje, hanem azért, mert ha mi itt erről beszélünk, hogy egyetlen állat élete is értékes, akkor, azt hiszem, hogy ez előbb-utóbb el fog jutni azokhoz is, akiknek egymás közt kell beszélniük erről, akár szomszédokról, akik észreveszik azt, hogy nem kell ahhoz mérget kihelyezni, hogy egy állat utána kínok közt lelje halálát, éppen elég az, ha valaki felelőtlenül tart egy állatot. Éppen elég az, ha valaki úgy tart egy állatot, hogy láncra veri, és mondjuk, nem veszi észre azt, hogy a 40 fokos nyári hőségben például az állatnak nincs hova elbújnia a kertben. És ha ránézünk ezekre a szomszédokra, akik mégiscsak felelősséget éreznek, és mondjuk, a helyi önkormányzat illetékes szervét értesítik, akkor azt kell mondjam, hogy például a kiérkező hivatalnokok közt a legritkább esetben találunk jelen pillanatban szakembert, olyan állatvédőt vagy állatmentőt, aki pontosan meg tudja mondani, hogy ez az állat most milyen állapotban van, és hogy egészen pontosan milyen ellátásra van szüksége. [[11.50]] Ez azért lenne rendkívül fontos, mert azt látjuk, hogy jelen pillanatban a civil világ egy nagyon fontos állami, vagy önkormányzati én az önkormányzati mellett érvelnék feladatot lát el úgy, hogy egyébként a forrásaik nagyon sokszor bizonytalanok és adományokból származnak. Amikor lefoglalnak egy állatot, mert észreveszi akár az illetékes szakhatóság, hogy nem megfelelően tartották, és a lefoglalt állat, mondjuk, nem egyből az örökbe fogadókhoz, hanem menhelyhez kerül, nem tudjuk például, hogy ez az állat egy jobban traumatizált helyzetben találja meg végül azokat a szerető örökbe fogadó gazdikat, akik majd egy jobb sorsot biztosítanak számára. Érdemes lenne tehát ezzel is foglalkozni ebben a módosító javaslatban. A javaslat konzekvensen a tiltott állatviadal kifejezést használja, egyúttal azt sejtetve, mintha lennének Magyarországon engedélyezett állatviadalok. De ez nem így van, tisztelt képviselőtársaim. Minden állatviadal tiltott, ily módon tehát arra kérem az előterjesztőt, illetve akár az Igazságügyi Minisztériumot, hogy korrigálja ezt a szöveget, mert azt gondolom, hogy társadalmi igény aziránt is teremtődött, hogy ismerjük el, minden állatviadal tiltott ma Magyarországon, ami annak rendje-módja szerint helyes is. Azt gondolom, ezzel képviselő úr is egyetért, jó lenne tehát, ha ez tükröződne a törvényjavaslat szövegében. Fontos megemlíteni, hogy ha a bíróság jogerősen elítélte az állattartót állatkínzás vagy tiltott állatviadal miatt, akkor értesíti az állatvédelmi hatóságot, és utóbbi hatósági ellenőrzést folytat. Ez a törvény által említett szövegrészlet. Hadd erősítsek rá arra, amit Arató Gergely képviselőtársam már említett, hogy az egész jelenlegi szabályozás hibás. Ha megállapítják ugyanis az állatkínzást, akkor külön polgári peres eljárásban kell eltiltani az állattartót, vagy külön polgári peres eljárásban kell eltiltani az állattartástól az elkövetőt. Azt gondolom, hogy nyugodtan eltiltható, ahogyan Arató Gergely képviselőtársam elmondta: ha van olyan, hogy közügyektől eltiltanak valakit, akkor az állattartástól is lehessen eltiltani. Nekem volt személyesen egy ilyen tapasztalatom. Tényleg rémülten kerestek fel szomszédok, mert láttak egy kutyát, akinek sem élelem, sem víz nem volt kikészítve az elmúlt két napban, és csak abban reménykednek, hogy ez a rövid láncra vert állat lesz elég okos ebben a kiéhezett és szomjas állapotában is ahhoz, hogy bebújjon a kutyaházra félig ráborított ajtó alá, amely még vetett némi árnyékot. De nem érnek át a kerítésen, hogy vizet és élelmet biztosítsanak neki. Azt gondolom, tisztelt képviselőtársaim, hogy ilyen helyzetbe nem lehet hozni egy élőlényt, egy érző lényt, és azt hiszem, aki eljut idáig egy kutyával akár csak néhány napig, az igenis legyen eltiltva az állattartástól legalább néhány évre. Ezzel kapcsolatos a következő javaslatom. Azt javaslom, hogy választhasson valaki aközött, hogy megfizeti a pénzbírságot, ha azon kapják, hogy nem jól tartott egy állatot, vagy önköltségen beiratkozik egy kutyaiskolába és azt mondja, hogy én meg akarom tanulni, én nem akartam rosszul tartani a saját államomat, én szeretnék… [[Ovádi Péternek:]] Tisztelt képviselő úr, azt gondolom, nem mosolyogni való ez a javaslat. Szeretnék megtanulni együttműködni a saját állatommal, szeretném megtanulni a viselkedését, szeretném megtanulni, milyen az, amikor valamire ad egy reakciót, de én azt félreértettem és lehet, hogy ebből eredően rosszul reagált és adott esetben rátámadt valakire vagy rám. Azt gondolom, messzemenőkig komoly kérdésekről beszélünk, és igenis jogos igény azoktól az állatvédőktől is, akik közvetlenül foglalkoznak olyan állatokkal, akik traumatizálva kerülnek a látóterükbe, pontosan azért, amiről már Kunhalmi Ágnes képviselőtársam és Arató Gergely is beszélt, hogy a Nemzeti alaptantervből egy az egyben kimarad a felelős állattartás. Persze, lehet mosolyogni azon, hogy valakit, mondjuk, arra köteleznek, hogy nem tartott jól egy állatot és menjen el kutyaiskolába, csak azt gondolom, hogy ha ezt idejekorán megtanuljuk, akkor nem tartunk rosszul egy állatot. Akkor pontosan tudjuk, hogy kell vele együttműködni, és pontosan tudjuk, hogyan kell őt élelmezni, hogyan kell őt jutalmazni, hogyan kell őt fegyelmezni, hogyan lehet őt kerítésen belül tartani. Gondolok például az ilyen esetekre, amikor pénzbüntetés kiszabható egy kutyatartóra, mert rendre elszökik tőle a kutya, és amikor visszaviszik hozzá az állatmentők, ő azt mondja, hogy de hát itt jól érzi magát. Én ezt nem is értem. Azt hiszem, akkor valami gond van a rendszerben, tisztelt képviselőtársam. De mondok néhány olyan dolgot, ami szintúgy kimaradt ebből a törvénymódosító javaslatból. Valóban, ahogy elhangzott itt a képviselőtársak részéről az ellenzéki padsorokban, nem azt kritizáljuk, hogy létrejött ez a módosítás, hanem azt, ami kimaradt belőle. Például a pirotechnikai termékekkel való visszaélés büntetése, vagy a petárdázás büntetése. Erre egyébként korábban volt is javaslat, de végszavazás előtt visszavonták. Fideszes javaslat volt. Nem tudom, miért vonták vissza. A cirkuszi állattartás tiltása, a kutyák védelme a vadászoktól, a méhek védelme, ez mind-mind kimaradt. Beszéltünk arról, hogy micsoda előrelépés a kötelező csipeltetés. Igen, csak nem feltétlenül lehet betartani, nem feltétlenül lehet betartatni. Látjuk az állatmentők beszámolóiból, hogy hány olyan csip nélküli kutyával találkoznak, aki nem is feltétlenül kóborol, csak azon kapták, hogy rosszul tartják és elkobzásra került. Akkor, tisztelt képviselőtársaim, létre kell hozni egy olyan új intézményrendszert, amely ezért felel. Létre lehet hozni! Nemcsak az ellenőrzés a feladatunk, hanem ezeknek az állatoknak, amelyek már megszülettek és élnek majd hamarosan, a felszólalásom vége felé a szaporítókra is kitérek , a jólétéért mindnyájan felelünk, legfőképpen azok, akik állattartók vagyunk. Például a kötelező csipeltetés, a kötelező oltás vagy a kötelező ivartalanítás segítéséért… mert ha véradókamiont be tudunk rendezni, akkor állatorvosi kamiont is be tudunk rendezni. Ha szűrőkamiont be tudunk rendezni, akkor be tudunk rendezni olyan teherautót is, amelybe be tudnak menni az ellátatlan állatok, és azt tudjuk mondani, hogy végre van csipje, végre be van oltva, végre tudjuk, hogy milyen állapotban van egyáltalán, merthogy a legtöbb kutyagazda, ahol elhanyagolt állatot találnak, egyébként ezt nem tudja. Fontos lenne, és ez is egy állatvédő igény, hogy az ebösszeírás ellenőrzése sokkal szorosabban történjen meg. Ebben az esetben már lehetne tudni azt, hogy az összeírt kutyáknak hány százaléka oltatlan, hogy amelyek be voltak oltva, őket mikor oltották be legutoljára. Az egy dolog, hogy a szaporítókkal szemben lépjünk fel, de amikor már megtörtént a szaporítás, a lehető leghatékonyabb és a lehető legegészségesebb állapotban történő örökbeadást igenis segíteni kell. Igenis hiányolom az erre való törekvést is. Az engem nemrégiben felkereső állatvédők kérése alapján nagyon támogatnék egy olyan önkormányzati rendszerbe juttatott megfelelő keretösszeget, amely a mentőakciók mellett az ivartalanítási programokat, az állat-járőrszolgálatot és az elérhető állatorvosi ügyeletet is tudja biztosítani az állattartóknak. Szembe kell néznünk azzal, hogy az állatorvosi klinikák árai bizony olyan társadalmi ollót nyithatnak ki közöttünk állattartó és állattartó között, ahol a kevésbé jó anyagi helyzetből jövő gazdik, akik ugyanúgy szeretik az állataikat, mint a náluk jobb módú honfitársak, bizony hátrányba kerülnek az állatorvosi ellátást tekintve. Rendkívül fontos lenne az, hogy ezekre megfelelő forrás teremtődjön. Még egyszer mondom: előremutatónak látom a javaslatot, képviselő úr, támogatandónak tartom ugyanúgy, ahogy az ellenzék egésze, számíthatnak arra, hogy közös módosító javaslataink lennének. [[12.00]] Nagyon fontos lenne továbbá az, hogy szakemberekkel lássuk el azokat az önkormányzatokat, amelyek igenis el szeretnék látni a veszélyben levő állatok védelmét, csak éppen eddig sem forrást, sem szakembert nem biztosítottak számukra. Szerintem ez egy helyes törekvés lenne. Nagyon bízom abban, hogy az ellenzéki módosító javaslatokat éppúgy támogatni tudja majd a kormánytöbbség, mint ahogy a saját javaslataikat. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Folytatjuk munkánkat, a következő felszólaló Kocsis-Cake Olivio képviselő úr, a Párbeszédből. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Hát, nagyon vártuk már miniszteri biztos úr munkáját, hiszen amióta kinevezték őt, azóta is több alkalommal nyújtottunk be állatvédelemmel kapcsolatos javaslatot, és előtte általában indoklás nélkül söpörte le a kormánypárt ezeket a javaslatokat az asztalról. Annyi újdonság volt a miniszteri biztos kinevezése után, hogy utána már azt mondták, hogy ő elkezdte a munkáját, és majd ő fog egy átfogó javaslatot ezzel kapcsolatban benyújtani, és éppen ezért már nagyon vártuk, hogy akkor ez megtörténjen. Köszönjük szépen. Örülünk neki, hogy elérkezett ez az idő, egy kicsit szinte már le volt bénulva itt a törvényhozás az állatvédelem területén, de ez az idő is eljött. Ellenzéki képviselőtársaimmal egyetértve azért tényleg muszáj feltenni azt a kérdést, hogy hol maradtak az elmúlt 11 évben ezek a javaslatok, és ez nyilván nem miniszteri biztos úrnak szól, hanem a kormánypártoknak, akiknek többsége volt itt az elmúlt 11 évben. Miért csak most, 11 év után kerül bármilyen ilyen javaslat az asztalra? Azt gondoljuk, a Párbeszéd azt gondolja, hogy ezek jó irányok, de túl kicsi és túl későn születik ez, és abba bele sem merek gondolni, hogy hány állat esett áldozatul a késlekedésnek, és hány olyan civil van, aki föláldozta saját pénzét, saját magánidejét azért, mert itt a törvényhozás késlekedett megfelelő jogszabályokat alkotni. A Párbeszéd csak legutóbb egy átfogó javaslatot tett le az asztalra, volt egy külön javaslatunk is itt a vadállatok cirkuszi szerepeltetésével kapcsolatban, hiszen ha állatvédelemről beszélünk, akkor erről is beszélni kell, hogy a vadállatok is érző lények, és az elmúlt években is történt több olyan haláleset, elpusztult elefántok, amik valószínűleg azért pusztultak el, mert nem megfelelően voltak kezelve a cirkuszi masinéria során. Tehát ezek is nagyon fontos kérdések. Épp ez a kritikánk ezzel a javaslattal, hogy itt most csak a büntetőjog egy szeletét érinti ez a javaslat, amik támogathatóak, és itt én is leszögezem, hogy a Párbeszéd meg fogja szavazni ezt a javaslatcsomagot. Ezzel kapcsolatban az ellenzéki módosító csomag tesz további javaslatokat a törvény büntetőjogi aspektusára, kérjük azt, hogy a kormánypártiak ezt legalább nézzék át, és amennyiben nem értenek egyet, akkor indokolják, hogy miért nem értenek ezekkel egyet. Ha nem, akkor ezeket építsék be, és fogadják el. Viszont vannak itt további kérdések, ha az állatvédelemről beszélünk, hiszen a büntetőjog az egyik fele. Nyilván nagyon fontos, hogy visszatartó ereje legyen, illetve nyilván, hogy retorzió legyen, ha valaki ilyen dolgokat elkövet, de ennél sokkal fontosabb, hogy megelőzzük azt, hogy ezek a helyzetek kialakuljanak. Ezzel kapcsolatban tettünk már javaslatot. Itt az első és a legfontosabb erről többen beszéltek a civil szervezetek szerepe. Nagyon örülünk, hogy ez a támogatás napirenden van, és kapnak a civil szervezetek támogatást, de ezek nem elégségesek. Elhangzott itt, hogy kicsit járjunk-keljünk, és beszéljünk civil szervezetekkel, egyébként azok a javaslatok, amiket letettünk az Országgyűlés elé az elmúlt időszakban, azok is civil szervezetek által előre konzultált javaslatok voltak, amiket leszavaztak. Járunk-kelünk, és nagyon sok civil szervezettel találkozunk, akik forráshiányosan, saját pénzből, saját erőből, hősiesen végzik a tevékenységet. Tehát mi is azért kapcsolatban vagyunk ezekkel. Tehát én is azt ajánlom, hogy kormánypárti képviselőtársaim is ezt tegyék, és minél szélesebb körben egyeztessenek civil szervezetekkel. Éppen ezért elengedhetetlen, amit az ellenzéki módosító javaslat is tartalmaz, hogy legyen egy külön civil szervezeteket szolgáló forrás, amely még jobban, még több forrást nyújt az állatvédelemmel foglalkozó civil szervezeteknek. Régi javaslatunk az állatvédelmi ombudsman kinevezése. Ez nem miniszteri biztos úrtól venné el a feladatot. Azt gondolom, hogy elfér egymás mellett ez a két pozíció. Fontos, hogy legyen egy gazdája, egy civil gazdája az állatvédelemnek, egy olyan, akihez a civilek tudnak fordulni, aki jogszabályokat kezdeményezhet akár itt a parlamentben, és aki tényleg folyamatosan monitorozza ezt a problémát, ezt az ügyet. Az állatrendőrség, valamifajta állatrendőrség létrehozása is borzasztóan fontos lenne, akik hatékonyan, gyorsan és szakmai alapon tudnának eljárni ilyen ügyekben. Ezt is kidolgoztuk, és ezt is letettük az asztalra. És amire még felhívnám a figyelmet a mi javaslataink között, ami már itt is megemlítésre került, de nem győzöm hangsúlyozni, hogy a közoktatási tananyag részévé tegyük az állatvédelmet. Nekem az a tapasztalatom, hogy a legtöbb esetben nyilván az emberi gonoszság és hasonló problémák is benne vannak, de a legtöbb esetben igenis tudatlanság és tájékozatlanság áll a különböző állatkínzások mögött, és ha ezek az emberek megfelelő információval rendelkeznek, ha már a legalsóbb szinteken az általános iskolában találkoznak azokkal a kérdésekkel, amik az állatvédelemre vonatkoznak, akkor sokkal kevesebb ilyen esettel fogunk találkozni. Éppen ezért ez a kezdete és nyilván a büntetőjog a vége annak, hogy az állatvédelem hatékony legyen. Tehát összességében, összefoglalva, azt gondoljuk, hogy ezek a büntetőjogi lépések jók, de nem elégségesek, ezeket kiegészítettük számos olyan javaslattal, amit ellenzéki képviselőtársaim itt elmondtak. A kormány szeret általában ilyen salátatörvényeket letenni a Ház asztalára. Az utóbbi időszakban ezeket megszokhattuk, különböző, egymással teljesen összefüggéstelen törvényjavaslatokat gyúrnak egybe. Most itt lett volna az alkalom egy igazi jó salátatörvénynek, amely nyilvánvalóan nemcsak a büntetőjogi aspektusát vizsgálja ennek a kérdésnek, hanem számos más területét is. Szerintünk egy ilyenre lett volna szükség. Ez most egy kérdés is, hogy ez most egy első lépés, és várhatóe a kormánytól további lépés ezekben az ügyekben, vagy most akkor ezzel kimerült az állatvédelem a kormányzati részről, és csak a büntetőjogi módosításokat fogják kezdeményezni. Úgyhogy bízunk abban, hogy a kormány elfogadja az ellenzéki módosító javaslatokat, és bízunk abban, hogy sikerül egy átfogó, ennél átfogóbb, komplexebb javaslatot elfogadni annak érdekében, hogy egy hatékony állatvédelem legyen Magyarországon. Köszönöm a szót.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló Szél Bernadett képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Üdvözlöm, hogy ez a téma, az állatvédelem kérdése a magyar parlamentben fókuszba került, és köszönöm mindenkinek a munkáját, aki azért tett, hogy ez megvalósulhasson. Nagyon fontosnak tartom, hogy ez a beszélgetés és vita, amit folytatunk, egy olyan együtt gondolkodás legyen, ami arról szól, hogy hogyan tudjuk továbbvinni azokat az erőfeszítéseket, amelyeket letettek az asztalra. Ugyanis zajlik egy tömeggyilkosság nagyjából az egész világon, ha az állatvédelemről beszélünk, ez pedig a beporzókat illeti. [[12.10]] Szeretném önöket egy kicsit sokkolni, mert a helyzet tényleg sokkoló, és nem gondolom, hogy egy korszerű magyar közéleti vita, ha állatokról beszélünk, megspórolhatja magának azt, hogy a beporzóvédelemről és a méhekről beszéljünk. Konkrétan az ennivalónk kétharmada eltűnne, hogyha a méhek eltűnnének, és a hanyatlás fő oka a vegyipari mezőgazdaság. Egy kicsit próbáltam számszerűsíteni is a helyzetet. Nagyon sokan úgy gondoljuk, hogy tulajdonképpen végtelen a kár; tehát ha ők eltűnnek, akkor az behozhatatlan. De találtam egy érdekes számot még 2013-ból. Azt számszerűsítették azok az emberek, akik ezt az elemzést elvégezték, hogy a rovarbeporzás világgazdasági haszna 265 milliárd euró, tehát ennyi munkát végeznek el nekünk a méhek. És fontosnak tartom azt is elmondani, hogy Európában a termesztett élelmiszernövényeinknek a 77-80 százaléka méhbeporzású, és egészen egyszerűen innentől kezdve nem megoldható a kontinens élelmezése a beporzók nélkül. Van egy másik, nagyon fontos magyar aspektusa is ennek a történetnek. Ez konkrétan a méztermelés. Nyugodtan mondhatjuk minden nagyképűség nélkül, hogy méznagyhatalom, méztermelő nagyhatalom vagyunk. Rengeteg olyan magyar család van, aki kifejezetten mézet termel, és nagyon régóta panaszkodnak a vegyszerek miatt, hogy egyszerűen nincsenek tekintettel a méhekre és az ő munkájukra azok az emberek, akik hagyják ezeket a vegyszereket folyamatosan létezni. Az egyik állandó küzdelmünk a biológiai szúnyogirtással kapcsolatos. A deltametrint folyamatosan a fejünkre szórják, és nemcsak a mi fejünkre, hanem a méhek fejére is. Egyébként ez azért érdekes történet, mert elvileg európai uniós szinten most már a légből történő kiszórását tiltanák, de a veszélyhelyzet alatt valamiért ezt újra engedélyezték, egy kiskaput megtalálva. A másik, ami nagyon fontos, és amiről nagyon fontos beszélnünk, az a neonikotinoidok felhasználása. Ez egy olyan vegyszer, ami bizonyítottan károsítja a méheket élettani hatásukban, tehát nem úgy fejlődnek a méhek, gyűjtögetési szokásaik megváltoznak, egyszerűen nem tudnak úgy tájékozódni, és a táplálkozásuk is megváltozik. Tehát mindenképpen nagyon erősen károsítja őket. És egyébként az elővigyázatosság elve alapján, ha valamilyen vegyszerről bebizonyosodik, hogy az rossz az állatoknak, az tiltólistára kell hogy kerüljön, ezeket az agrokemikáliákat vagy mezőgazdasági vegyszereket egyáltalán nem szabadna használni. Az Európai Unió meg is tette a kötelességét. Úgy tudom, 2013-ban próbálkoztak először egy szűkebb körű tiltással, ’18-tól be is tiltották. És itt van az, hogy Magyarország szégyenszemre azon országok közé tartozik, amelynek kormánya ’18 óta és ez a Fidesz-KDNP-kormány azért lobbizik, hogy Magyarországon ezeket a neonikotinoidokat lehessen használni a mezőgazdaságban. Ez több, mint problémás, hogy ez az iránya még mindig a magyar kormánynak. Nagyon furcsa indoklások vannak, próbáltam bevinni a Mezőgazdasági bizottság elé egy ilyen tiltást korábban, és egyszerűen olyan érveket kaptam válaszul, amelyek vagy nem igazak, vagy nem korszerűek. Mondjuk, azt mondják, hogy nincsenek kutatások Magyarországon. Egyrészt miért nincsenek? Tehát akkor legyenek! Másrészt pedig hogyha külföldön vannak, és bebizonyították, hogy a méhekre károsak, akkor mondják meg nekem, hogy milyen olyan sajátos hungarikum van itt Magyarországon, ami megvédi a magyar méheket a neonikotinoidoktól; a külföldieket nem sikerült. Ami itt nagyon fontos, hogy külföldi országok vagy az Európai Közösségben lévő többi ország nagyon jól elboldogul e nélkül a vegyszer nélkül, nem omlott össze a mezőgazdasági termelése. Tehát itt is egy olyan rendszerhibáról van szó, amit itt cipelünk magunkkal, és nem változtatunk rajta, mert valaki ott a kormány háza táján azt gondolja, hogy a deltametrinek mellett a neonikotinoidok is kellenek nekünk ahhoz, hogy itt mezőgazdasági művelés menjen. Nem, nem kell, nem ez a helyzet! Úgyhogy tisztelettel kérem önöket, hogy változtassanak ezen. Ha tehát állatvédelemről beszélünk nagyon helyesen és nagyon fontosan , akkor van ennek egy olyan szelete, amit beporzóvédelemnek nevezünk. A méhek is állatok, függünk tőlük, szükségünk van rájuk, és szerintem is van a Btk.-n túl világ, söprögessünk egy kicsit a saját házunk előtt! Azt gondolom, hogy aki a kormányban illetékes, az az ügyben lépjen. Nagyon fontosnak tartom azt is elmondani, hogy van egy kormánypárti szövetségesünk ebben az egész ügyben, ugyanis felkaptam rá a fejemet, és el is mentettem minden létező módon azt az információt, hogy Nagy István agrárminiszter aláírta azt az egyébként sikeres európai polgári kezdeményezést, ami kőkeményen kiebrudalná az ilyen méhgyilkos és sok szempontból veszélyes mérgeket a mezőgazdaságból. Nagyon helyesen, az Európai Közösségnek van is egy biodiverzitási stratégiája, ami egyébként 2030-ra 50 százalékkal a növényvédő szereket, 20 százalékkal pedig a műtrágyákat is visszafogná. Ezzel párhuzamosan negyedével emelné az ökológiai gazdálkodás arányát az Európai Közösség területén. Néztem önöknek egy adatot, csak hogy el tudjuk helyezni magunkat, hogy hol járunk mi ökológiai gazdálkodás terén. Ez borzasztó fontos, mert a természetben minden mindennel összefügg. És akkor, hogyha védjük a méheket, az azt is jelenti, hogy olyan mezőgazdasági módokat helyezünk előtérbe, ami méhbarát vagy beporzóbarát, és visszaszorítjuk azokat, ami meg gyilkolja őket. A vetésváltás, az ökológiai területek gazdaságon belüli növelése, a biogazdálkodási módszerek támogatása csupa ilyen méhbarát módszer. Érdekes 2019-es adat az Európai Statisztikai Hivataltól: első helyen ha ökológiai gazdálkodást nézünk a mezőgazdaságon belül Ausztria áll, 25,3 százalékkal. Itt vannak, tőlünk nem messze, és ők az elsők. Mi megint sereghajtók vagyunk. Van egy olyan blokk, hogy 6 százaléknál kevesebb az ökológiai gazdálkodással rendelkező országok köre. Magyarország idetartozik, nálunk 5,7 százalék a részesedése az ökológiai gazdálkodásnak a mezőgazdaságból. Tényleg a skála két végén van Ausztria és Magyarország, holott szomszédos ország vagyunk. Tehát nyilvánvaló, hogy itt kormányzási problémáról van szó, nem arról van szó, hogy Ausztria egy másik bolygón lenne. Úgyhogy én azon a véleményen vagyok mindenkivel, aki a parlamentnek ezen a térfelén ül, mert konkrétan ez a közös ellenzéki programunkban is benne van, hogy széles körű hazai programot kell indítani annak érdekében, hogy ezt a bizonyos európai uniós biodiverzitási stratégiát eredményesen végre tudjuk hajtani Magyarországon. És ebben kőkeményen benne van a gazdálkodók bevonása és az ő érdekeltté tételük, és benne van a civilekkel való együttműködés is, ami szerintem minden hatékony kormányzati vagy állami program végrehajtásának egy szükséges része. És szeretném önöknek kézzelfoghatóvá is tenni egy kicsit ezt az egész történetet, méghozzá azzal, hogy ha most kimegyünk ebbe a gyönyörű őszbe, látjuk ezt a sokféle színt, amit például az én választókerületemben folyamatosan élvezünk hiszen nagyon sok erdő van nálunk, és nagyon próbálunk is rájuk vigyázni , rengeteg őszi növény van, ami gyönyörű, ezer színben pompázik. Ezeknek a vadnövényeknek a 90 százaléka a méhektől függ. Tehát még több, mint azon élelmiszerek függése, amelyeket táplálékul fogyasztunk el. Nagyon sok méhész is él, akikkel magam is keresem a kapcsolatot, és igyekeztünk a mi javaslataink közé betenni olyan javaslatokat is, amelyek kímélik az ő méhészetüket is, egész egyszerűen azokat a méheket, akik a méztermelésen dolgoznak információim szerint egyébként körülbelül 35 ezer magyar családról beszélünk országszerte , hogy kíméljük a méheket a vegyszerekkel való találkozástól. Ez egy folyamatos küzdelem. Nagyon sok probléma van ezzel, és én nagyon kérem az illetékeseket, hogy hallják meg a méztermelők, méhészek segélykérő szavát. Szakmai szervezetük is van. Egyszerűen a szúnyogirtástól elkezdve, a mezőgazdasági vegyszerek használatáig itt komoly reformokra van szükség annak érdekében, hogy védjük a méheinket. A méhpopuláció Magyarországon egy becslés szerint egyharmad részben érintett. Beszéltem olyan méhészekkel, akik szerint még ennél is durvább a probléma. Amiről még beszélni akartam önöknek, hogy még kézzelfoghatóbb legyen ez a történet, ott van az alma mindannyian szeretjük, esszük, mondják is, hogy napi egy alma az orvost távol tartja, az egészséges táplálkozás része , az eper, a paradicsom, a mandula. Ezek az ágazatok mind veszélybe kerülnek, ha a beporzók veszélybe kerülnek. [[12.20]] De igazából, hogyha kimegyünk a természetbe, nem nagyon tudok önöknek olyan helyet mutatni, ami úgy maradna, hogyha méhek nem lennének. Méhek nélkül csak rosszabb és még rosszabb megoldás van. Úgyhogy én tisztában vagyok ezzel, és támogatom a törvény egészét, messzemenőkig, a módosítókkal együtt. Én azt gondolom, hogy ez egy előremutató és fontos vita vagy együtt gondolkodás. Végre megtörténik, végre fókuszban vannak ezek a történetek, amik egyébként sok magyar ember számára okoztak iszonyatos problémákat. Kérték is nagyon sokan évek óta, hogy végre legyen ez fókuszban a magyar parlamentben. Úgy látom, hogy most a kormánypártok eljutottak odáig 2021-ben, hogy végre lépjenek. De nem baj, az a fontos, hogy lépnek. Viszont azt gondolom, hogy legyünk őszinték saját magunkkal, és legyünk őszinték a saját helyzetünkkel, mondjuk ki, hogy a szabályok pontosan annyit érnek, ami abból betartható. Tehát hogyha ezeket megszavazza a magyar parlament, reményeim szerint száz százalékkal, akkor utána tartassuk is be ezeket a szabályokat. Tisztelettel kérem önöket, hogy ne feledkezzenek meg ezekről a nagyon kicsi állatokról, a méhekről és a beporzókról, és arról sem, hogy mi a kötelességünk jogalkotóként, döntéshozóként a máért és a holnapért, hogyha méhekről beszélünk. Szinte közhelyszerű, de el fogom önöknek mondani, hogy Albert Einsteinnek tulajdonítják azt a mondást, hogy ha a méhek kipusztulnak, akkor az emberiségnek sincsen sok hátra. Klímaválság van, klímaváltozás van. Én azt gondolom, hogy nemzeti konszenzus kellene hogy legyen zöldkérdésekben, nekem ez az elképzelésem is, hogy minél inkább abba az irányba menjünk, hogy megtaláljuk egymással a hangot, hogyha zöldkérdésekről van szó, ha itt, a parlamentben ez nem is működik; a zöldre festést többet látom, mint a valódi zöldgondolkodást. Én azt látom odakint, az emberek között, hogy a klímaválság egyszerűen ránk rúgta az ajtót, és mindenki érdekeltté válik abban, hogy végre cselekedjünk. A klímaválság megoldásában a méhek, a beporzók védelmének nagyon fontos szerepe van, ebben kérem mindenki együttműködését, és kérem, hogy támogassák azokat az ellenzéki javaslatokat, amelyek ezt a célt szolgálják. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő felszólaló Demeter Márta képviselő asszony, az LMP képviseletében. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az állatok jóléte is fokmérője a társadalom jólétének. Én is a beszédemnek az elején szeretném hangsúlyozni, hogy természetesen meg fogjuk szavazni ezt a javaslatot, ám tényleg rendkívül megkésett javaslat, és nem én szeretnék lenni a századik, aki ezt elismétli. Ám azért kell ezt megtennünk, mert akkor, amikor önök átvették a kormányzást, mondhatták, hogy esetleg nem ez a legégetőbb probléma, amit meg kell oldani, nyilván minden kormánynak mások a prioritásai. Az persze sajnálatos, hogyha ez a téma nincsen közötte, de önök ezt mondhatták. Ám azóta nagyon sok minden történt, most azon túl, hogy egyébként eltelt tizenegy év. De hogyha egy kormánynak ez nem prioritása ez a jelenlegi ellenzék esetében biztos, hogy nem így lesz, számunkra ez prioritás lesz , de hogyha önöknek nem az volt, akkor is legalább azok a társadalmi figyelemfelhívó jelek, események és egyébként tragédiák, amik történtek, oda kellett volna hogy vezessenek, hogy korábban cselekedjenek. Így például emlékeztetnék, hogy több szörnyű és tragikus eset nyomán 2016-ban egy hatalmas állatvédelmi tüntetés volt civil szervezetek összefogásával, tényleg állampolgárok, politikusok, civil szervezetek, érintettek, rengetegen részt vettek ezen az eseményen. Elindult egy kidolgozó munka, amiben egyébként részt vettek kormánypártiak, részt vettek ellenzékiek és rengeteg civil szervezet. Számos törvényjavaslat készült, ami konkrétan le lett téve az önök asztalára mindent lesöpörtek. Tehát, ha más nem, ezeken a pontokon mindenféleképpen lépni kellett volna. Ezt azért tartom fontosnak hangsúlyozni, mert lehetnek olyan témák, aminél ezt egyébként meg tudják tenni korábban. Én javaslom, hogy ne várjanak eddig, mert igen, ahogy Kocsis-Cake Olivio képviselőtársam is említette, nem tudhatjuk, hogy egyébként mennyi állatnak az élete múlt ezen. Reméljük, hogy kevesebbé, de sajnos én sokkal negatívabban állok ehhez a dologhoz, és sokkal szomorúbban látom. Szeretnék idehozni még egy szempontot. Kutatások garmadája bizonyítja, hogy azoknak az embereknek, akik állatokat bántalmaznak, a jó része ugyanúgy bántalmazza a kiszolgáltatott embertársait is. Elsősorban sajnos ez a családban tapasztalható, tehát a kisebb gyermeket, a fogyatékossággal élő gyermeket vagy családtagot, vagy az idős, kiszolgáltatott szülőt sokkal nagyobb eséllyel bántalmazzák ezek az emberek. Tehát nyilvánvalóan még a legelején kell ennek megálljt parancsolni, és a legelején kell a legeslegszigorúbb büntetést kiróni. Ahogy Schmuck Erzsébet frakcióvezető-helyettes asszony is említette, az LMP-nek volt konkrét kidolgozott csomagja, egyébként rengeteg módosítást is beleépítettünk ebbe az évek során, hiszen még Sallai R. Benedek képviselőtársunk volt az, aki kezdeményezte ennek a kidolgozását, és azóta tényleg rengeteg munka van ebben. Ennek a módosítócsomagnak is az elemeit be fogjuk nyújtani ehhez a javaslathoz, és természetes, hogy a közös ellenzéki programnak is, amivel ez teljesen koherens, a képviselőtársaim által már ismertetett elemeit be fogjuk nyújtani. Tehát amennyiben tényleg valós a szándék, hogy itt érdemben legyen változás, és egyébként még egyszer hangsúlyozva, hogy igen, kell a szigorítás, sőt, egyébként, ha rajtam múlna, akkor meg is duplázhatnánk ezeket a büntetési tételeket, és a határ tényleg a csillagos ég, mert ezeket az embereket nem szabad hagyni egyszerűen a társadalomban változatlan körülmények között, büntetés nélkül, akik ilyen tragikus eseményekhez vezető cselekményeket csinálnak. Viszont ha önök komolyan gondolják, akkor befogadják ezeket a javaslatainkat, amiket teszünk, hiszen, ahogy említették képviselőtársaim, itt van szigorítás, és ez nagyon helyes, végre, viszont nem egy komplex csomagot látunk még a mai napig, és tényleg mindig az számít, hogy egy törvényből mennyit lehet betartatni. Nagyon sok esetben most is problémát jelent az, hogy ha ilyen állatkínzási eset van vagy tömeges mérgezés vagy más tragikus eset, akkor egyszerűen nem kapják meg a megfelelő vagy akár most kiszabható büntetést azok a személyek, akik elkövetik ezeket. Tehát mindenféleképpen az intézményrendszert fejleszteni kell, mind az ombudsmannal, mind pedig magának a végrehajtás rendszerének az átvizsgálásával és nagyon szigorú ellenőrzésével, mind pedig az adott lépcsőfokokon eljárókat érzékenyíteni és képezni kell. A rendőrségen belül egyértelműen szükség van az állatrendőrségre. Nyilvánvalóan ezzel a rendőrség állományát, annak egy részét is megfelelően képezni lehet ezeknek az eseteknek a felismerésére és kezelésére, és ugyanígy egyébként az igazságszolgáltatás területén is, mint ahogy más, például a családon belüli erőszakkal szemben fellépő komplex programok is egyértelműen javasolják és alaptételnek említik ezeknek a nagy rendszereknek a felkészítését, hogy egyébként a látencia minél jobban csökkenhessen, és a büntetési tételek pedig ténylegesen megvalósulhassanak és a törvény betartatható legyen. Egyértelműen a felelős állattartásra való nevelést be kell emelni mind az alaptantervbe, de a társadalmi közbeszédbe is. Ez egy elvárás kell hogy legyen az embereknek egymással szemben. Nyilván ebben is szemléletformáló kampányra van szükség, és itt a kampány szót nyilván alapvetően a technikája miatt említem. Nyilván ez egy hosszas folyamat, tehát itt évtizedes kampányra van szükség, nem pedig egy egyszeri alkalomra, egy egyszeri összeg ráfordítására. Egyértelmű, hogy érdemi védelmet kell adni mind a társállatok számára, mind pedig a haszonállatok esetén is. Számos probléma és jelzés érkezik be hozzánk is. Tapasztaltunk olyat is, hogy egyrészt jelezték, hogy nagyon kevés kutya van ahhoz képest csipezve, amennyi állatot még csipeztetni kellene, nyilván ebben is lépni kéne. De ezeket a csipeket le is kellene olvasni, tehát hogyha befognak egy állatot, akkor nyilván ez is alapvető fontosságú kell legyen. Nyilván ha annak az állatnak és a gazdinak szerencséje van, akkor olyan állatvédő szervezet és civil szervezet találja meg azt az állatot, vagy olyan rendőr, aki egyébként ebben abszolút képben van és nagyon tisztességgel jár el; szerencsére rengeteg ilyen eset van, viszont sajnos találkoznak az emberek más példákkal is. Itt szeretnék kitérni a szervezetek támogatására, a civil szervezetek támogatására, a menhelyek támogatására. Hiszen amilyen számokat Ovádi képviselő úr említett, hogy kicsit több mint 140 millió forintot osztottak szét 67 állatvédő szervezet között, ez körülbelül kétmillió forintos összeg szervezetenként. Nagyon sok helyen, ha csak 50-60 állat elhelyezéséről beszélünk, ami már egy nagyon szép szám egyébként, ott egyébként ez a körülbelül kétmillió forint van, hogy az állatok egyhavi ellátását nem fedezi. [[12.30]] Tehát egyébként nagyon jó minden egyes forint, amit erre fordítottak, de azt kell mondjam, hogy ez a XXI. században Magyarországon egy alapvető dolog kell legyen, viszont ezeket a forrásokat egyértelműen növelni kell, és ugye, már el is mondtuk, hogy ebben mit tartunk megoldásnak. A kötelező ivartalanítás kérdése számos alkalommal jön velünk szembe. Lehet erről vitatkozni, hogy ezt kötelezővé kell tenni, vagy pedig bizonyos kampányok folytatásával, állami támogatással, vagy egy állami szervezet vagy akár az állatorvosi lehetőség biztosításával olyan emberek számára, akik számára ez nem megfizethető, nem elérhető a jelenlegi körülmények között. Hogy így kell egyébként végezni az ivartalanítást, vagy pedig ezt kötelezővé kell tenni, ezen is lehet egyébként vitát folytatni, de a probléma újratermelődését, tehát azt, hogy rengeteg állat kerül naponta, hetente, évente utcára, és folyamatosan újratermelődik a probléma, azt mindenféleképpen meg kell oldani, meg kell akadályozni. Az államnak egyébként ebben is rengeteg tennivalója van, és lévén, ugye, a legtöbb forrás az államnál található, azt gondolom, ezeket a feladatokat nem lehet az önkormányzatokra testálni. Beszélnünk kell a gyepmesteri telepekről is, hiszen van, ahol nagyon-nagyon tisztességgel működnek, és sajnos sok hely van, ahol pedig egyáltalán nem. És egyébként egy pillanatig fel sem merülhetne senkiben az, hogy egy teljesen egészséges állatot tényleg csak a férőhely hiányának okán elaltassanak, és kioltsák az életét, tehát mindenképpen érdemi lépés kell ebben. Ezt sem lehet, azt gondolom, az önkormányzatokra bízni, hiszen rengeteg feladatuk van, nagyon kevés forrásuk van, borzasztóan túlterheltek, és itt nem a szándékukat vonja senki kétségbe, hiszen ők is megteszik az erőfeszítéseket, ám sem humán, sem pedig anyagi kapacitás nincsen arra, hogy ezek sok esetben megfelelően kerüljenek üzemeltetésre, vagy az a cég, amelyik üzemelteti, ezt nem teszi meg megfelelően. Úgyhogy ebben is mindenképp lépni kell. Most tehát ez a törvényjavaslat egy nagyon fontos lépés, végre megvannak ezek az alapvető szigorítások. Ezúton is nagyon kérem, hogy ezt a törvényjavaslatot egészítsék ki az ellenzéki javaslatokkal, amelyekre egyébként furcsa azt mondani, hogy ellenzéki javaslatok, merthogy ebben, ezek kidolgozásában egyébként korábban rengeteg civil szervezet részt vett, sőt volt, amikor a kormánnyal történt egyeztetés ennek a kidolgozásában, tehát ezek abszolút nem idegen dolgok; ezeket építsék be! És ami rendkívül fontos lesz, és sajnos a törvények 90 százalékánál elmarad, hogy meg kell nézni, hogy a normaszöveg, amely elfogadásra került, hogyan néz ki a végrehajtásban, és annak milyen problémái, milyen anomáliái vannak, ami nem pártpolitikai kérdés, mert miután ez megszavazásra kerül, és tényleg mindenki meg fogja szavazni, utána bizonyára nem a Fidesz bűne lesz az, hogyha az X. Y. éppen nem olyan büntetési tételt kap, vagy ha nem úgy történt a felderítése egy adott esetnek akkor, ha ez egy komplex javaslat, tehát hogyha önök kiegészítik, mert, ugye, azért még sok minden hiányzik belőle. Tehát pontosan ezért kérem, hogy nézzék meg ennek a végrehajtását, hogy ez jól működike, és ha nem, akkor korrigáljanak. Nyilván hogyha ez áprilisig történik, akkor is mondhatom, hogy számíthatnak a támogatásunkra ebben, hogy korrigálják, és még nézzük meg, hogy hogyan lehet ezt jobbá tenni, és nyilván az ezt követő időszakban sem lesz ez pártpolitikai kérdés. Az, hogy egyébként ez valakinek prioritása vagy nem, na, az pártpolitikai kérdés, ez volt az, amit én az elején kifogásoltam. Az állatorvosok bevonására pedig azért is szükség van, mert nagyon sok esetben azért a látencia itt is tényleg hatalmas mértékű, tehát nagyon sok állatkínzási eset, felelőtlen állattartási eset nem kerül napvilágra. Az állatorvosok azok, akik közvetlenül az állatot látva azonnal meg tudják mondani, hogy az a szegény pára tényleg leesett a második emeletről, és a felelőtlen állattartás okán szenvedte el azt a sérülést, vagy pedig egy iszonyatosat belerúgtak, és emiatt. Ezt egy állatorvos azonnal meg tudja mondani. Óriási szükség van tehát rájuk, és igen, arra az állatorvosi ellátásra is szükség van, amely a szegénységben élő emberek, de egyébként tisztességben az állatával együtt élő emberek esetében tud számukra ellátást biztosítani. Szeretném tehát kérni, hogy támogassák az ellenzéki javaslatokat, ez alapvetően egy előremutató dolog, és tényleg akár közösen monitorozzuk, hogy hogyan néz ki a gyakorlatban ez a javaslat. A civil szervezeteknek pedig mindenféleképpen növeljük az anyagi támogatást és a rájuk irányuló figyelmet is, hiszen egy olyan Covid-helyzetben vagyunk megint, ahol az elmúlt másfél évben ők is rengeteg dolgot tapasztaltak. Rengeteg ember volt, aki nagyon tévesen kidobta az állatát azért, mert elterjedt egy pletyka, hogy ők terjesztenék a Covidot, ami természetesen nem igaz. Olyan esetekkel szembesültek, amikor egyrészt nekik is csökkentek a bevételeik, ámde sokkal több állatot kellett ellássanak, és egyelőre sajnos úgy néz ki, hogy ez a helyzet nem javul, hanem folyamatosan romlik, tehát nagyobb támogatásra és nagyobb figyelemre lesz szükség ott is. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Most van lehetőség kétperces felszólalásokra. Meg is adom a szót Kunhalmi Ágnes képviselő asszonynak. Parancsoljon, képviselő asszony!
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Négy apró nem is apró dologra hívnám fel a figyelmet nagyon gyorsan az időkeretem rövidsége miatt. Először is nagyon szeretnék lobbizni a hétvégi és az ünnepnapokon történő ügyeleti rendszer kialakítása mellett. Kérem Ovádi urat és a kormánypárti képviselőket, hogy a Mezőgazdasági bizottságon ezt megjárták, állítólag csak azért szavazták le, mert az ellenzék javasolta. Kérem, gondolják át, tegyék magukévá ezt a javaslatot! A második, ami miatt szólok és erről kevés szó esett ma , a haszonállattartás. Sajnos Magyarországon is több olyan eset volt az elmúlt időszakban, amikor is kereskedelmi forgalomba szánt haszonállatok tartásánál elképesztő körülmények között tartották az állatokat, és amikor az állatvédők kimentek, és kihívták a hatósági állatorvost, egypár mondat után kiderült, hogy bizony az a telepi a piaci alapon működő állatorvos is egyben, tehát végig tudta, hogy mi történik, végig asszisztált hozzá. Tehát vannak ilyen összefonódások. Demeter képviselőtársam azt mondta, hogy a végrehajtásban nagyon kell figyelni, és bár a jogszabályokban a papír mindent elbír, de a való életben sokszor ilyen összefonódások vannak. Kérem, amikor törvényt alkotnak vagy az eljárásokat szabályozzák, erre is legyenek tekintettel. Fontosnak tartanám továbbá az óvodai nevelési alapprogramot. Beszéltünk már a Nemzeti alaptantervről és az állatvédelemnek a közoktatásban való megjelenéséről tananyag szintjén. Az óvodai nevelési alapprogram azért fontos, mert ott az óvónők már megismertetik a gyerekeket az állatok szeretetével, az állatok ismeretével, már ott el lehet ültetni egyébként a helyes állattartás és az állatvédelem szabályait, és minél korábban kezdjük ezt, annál sikeresebbek tudunk lenni. És végezetül: amikor a büntetést kiszabja a hatóság, kérem az önkormányzatokat, kérdezzék meg, hogy adott esetben egy tanyán azért nem tartják jól az állatot, mert szegény maga a gazda, mert meghalt a férje, már nincs másik nyugdíj, vagy…, tehát hogy tudatosan kínozzáke azt az állatot, vagy sem. Nagyon szépen köszönöm. [[Ovádi Péternek:]] Engedje meg, el kell mennem többek között az állatorvoshoz a vizslámmal, úgyhogy nem tiszteletlenség lesz, hogy nem hallgatom végig, de vissza fogom nézni, hogy mit mondott, és köszönöm a pluszidőt is. Viszontlátásra! [[Derültség. Taps az LMP, a DK és a függetlenek soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Kérdezem tisztelt képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Ovádi Péter képviselő urat mint előterjesztőt, hogy kíváne válaszolni a vitában. [[Ovádi Péter jelzésére:]] Látom, kíván. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon sok minden elhangzott, és tényleg nagyon szépen köszönöm azokat az építő jellegű hozzászólásokat, amelyek a törvénymódosító csomaghoz érkeztek, és nagyon szépen köszönöm innen is azoknak a pártoknak, amelyek majd ezt támogatni fogják. Nagyon örülök egyébként annak, hogy magával a törvénymódosító csomaggal nagyon egyikőjüknek sem volt kivetnivalója, sőt támogatják ezt. [[12.40]] Nagyon kíváncsi leszek arra, hogy milyen módosító indítványokat juttatnak majd el hozzánk, amiket természetesen meg fogunk nézni. Alapjában azért szeretnék egy-két olyan reagálást, amit jó, ha itt tisztázunk. Kálló Gergely képviselőtársam és Arató képviselőtársam is említette a hirdetések szabályozását. Nem tudom, tudjáke kérdezzék meg a civil egyesületektől , hogy a szaporítók sajnos nem ezeken a hirdetési felületeken hirdetnek. Azok nem azok a szaporítók, akiket mostanában… [[Kálló Gergely: Dehogynem!]] Hallgasson végig, jó? Ezek olyan online csoportokban vannak, amiket nagyon nehéz felderíteni, viszont minden eszközzel megpróbálunk ellenük valamit tenni. A nagy szaporítók nem ezeken a felületeken adják közzé azt, hogy nekik milyen tevékenységük van, hanem titkos csoportokban próbálják ezeket a társállatokat értékesíteni. Az ebrendészeti telepek működéséről nagyon átfogó vizsgálatot rendeltünk el, s van egy kormányrendelet-módosításunk is, remélem, hogy nemsokára már meg is jelenik. Szerintem itt kell kezdenünk, ott, hogy az ebrendészeti telepeket felülvizsgáljuk, a működésüket felülvizsgáljuk, és transzparenssé tesszük a működésüket. Óva inteném képviselőtársamat attól az igényétől, hogy hatósági feladatokkal vértezzük fel az ebrendészeteket. Nem tudom, tudjae, hogy Dunaújvároson kívül hogyan működnek az ebrendészeti szolgáltatások. Szerintem ott kell kezdeni, hogy az Állatvédelmi Központ is megpróbál olyan javaslatokat kidolgozni, hogy hogyan tudjuk ezeket az embereket képezni, mert ez nagyon hiányzik, és utána lehet majd elbeszélgetni arról, hogy milyen jogosultságokat kapjanak. Azt gondolom, hogy most még nem ennél a szakasznál vagyunk. Nagyon örülök annak, hogy Dunaújvárosban az ebrendészeti szolgáltatást civil szervezet látja el, de van olyan, hogy egy-egy vállalkozó, egy-egy ebrendész 60-70 települést lát el. Nagyon fontos és mindannyian említették azt, hogy állatrendőrséget kell létrehozni valamilyen formában. Én azt tapasztaltam s már ezt is sokszor elmondtam , hogy az együttműködésben rejlik az, hogy milyen sikeresek vagyunk az állatvédelem tekintetében. Inkább egyértelműsíteni kellene, hogy kinek mi a feladata. S óva inteném attól is, hogy a rendőrség keretein belül létrehozzunk egy állatrendőrséget, mert akkor pont a civileket fogjuk kivenni ebből a tevékenységből, pedig az ő tapasztalataikra nagyon nagy szükségünk van. A civileknek kell tudni jól együttműködni a hatósággal, a hatóságnak meg a civilekkel. Erre is már nagyon jó példákat tudunk hozni országos szinten. Arató képviselőtársam azt mondta, hogy létre kell hozni valamilyen olyan egységet, amely majd felel az állatvédelemért. Hát, minden önkormányzatnál van egy jegyző, aki az állatvédelmi hatósági feladatot ellátja. Ez tehát jól körül van írva, amit persze természetesen felül fogunk vizsgálni. De azért azt gondolom, fontos az, hogy ezekről beszélünk, és fontos az is, hogy ezekkel a tényekkel tisztában legyünk. Mint mondtam, nagyon sok olyan dolog van, amiben próbálunk előrelépni. A gazdijogsi.hu, az állatvédelmi kódex, a civilek támogatásával nagyon sok olyan lépést tettünk előre, amikről önök is mindannyian beszéltek. S annak is örülök, hogy ezeket önök is említették. Még egyszer szeretném megköszönni a civil szervezetek segítségét, s nemcsak azért, mert erőn felül teljesítenek nap mint nap, hanem azért is, mert ellátnak minket jó tanáccsal. Köszönöm Pompár Áginak, Edinának, Kingának, Krisztának és Fetter Szilvinek is, hogy eljöttek a mai napra és meghallgatták a vitánkat, ami olyan szempontból talán nem is volt vita, hogy az állatvédelem közös ügyünk. Azt kérem önöktől is, hogy olyan dolgokat próbáljunk egy-egy módosítással ezt önök is nagyon sokszor elmondták , ami kivitelezhető és végrehajtható, s ne csak utópisztikus gondolatokat fogalmazzunk meg. A civil szervezeteket pedig kérdezzük meg arról, hogy hol tartunk ma, és hova kell lépésről lépésre eljutni. Ezért van a Nemzeti Állatvédelmi Tanács, ezért van az Állatvédelmi Központ, és ezért van a civil szervezeteknek a szakmai fóruma, hogy ők tudják nekünk elmondani, hogy mire van szükség. Óva inteném képviselőtársaimat attól, hogy mi, politikusok találjuk ki azt, hogy mire van szüksége az állatvédelemnek. Őket kell meghallgatnunk, és azokat kell lépésről lépésre törvényjavaslatok, kormányrendeletek és kormányzati intézkedések formájában megjelentetni. Akkor lesz közös a siker, ha ezeket a lépéseket tesszük meg. S még egy dolog: önök is elmondták és én is elmondtam az elején, milyen fontos az, hogy a felelős állattartásra felhívjuk a figyelmet. A gazdijogsi.hu így indult, és a kolléganőmék indították el annak idején azt, hogy az állatvédelem már az óvodai, iskolai környezetben is megmutatkozhasson. Nagyon örülök annak, hogy ezeket közös ügynek tekintjük. Azt kérem önöktől is, hogy így álljanak hozzá, és kérem, hogy a törvényt támogassák. Nagyon szépen köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Soron következik a Földmegfigyelési Információs Rendszerről, valamint ezzel összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17430. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most megadom a szót Azbej Tristan államtitkár úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Napjaink növekedési stratégiái egyértelműen a digitalizációra és az innovatív módszerekre épülnek, aminek egyik lényeges eleme a földfelszín aktuális információinak megértése. A globálissá vált világban a fenntartható fejlődés amelyhez a műholdas adatok nélkülözhetetlen információforrást biztosítanak egyre kiemeltebb szerepet kap a közép- és hosszú távú stratégiák kialakítása során. A műholdas földmegfigyelési képességeknek az Európai Űrügynökség teljes jogú tagjaként Magyarország is haszonélvezője. Annak pedig a kormány álláspontja szerint alapvető követelményként kell érvényesülnie hazánkban, hogy a földmegfigyelési adatok ne csak a kutatók számára legyenek elérhetőek, hanem feldolgozott, könnyebben felhasználható formában a kormányzat, az üzleti szféra és a lakosság számára is hasznos információkkal szolgáljanak. Ennek hazai eszközeként kerül megvalósításra a műholdas távérzékelt felvételeken alapuló földmegfigyelési információs rendszer; a továbbiakban erre FIR-ként fogok hivatkozni. Az FIR célja tehát nemcsak az, hogy a közigazgatás kiemelt szakmai háttérintézményeit, hanem a gazdaság kis és nagy résztvevőit, valamint az állampolgárokat releváns, részletes, könnyen hozzáférhető és naprakész földmegfigyelési adatokkal lássa el. A fő cél elérésével olyan földmegfigyelési információs rendszer valósulhat meg, amely egységesen és integráltan, értéknövelt adatszolgáltatásként a központi infrastruktúrán működve és e-ügyintézési keretek közt nyújt majd szabadon elérhető és kereskedelmi földmegfigyelési adatokra épülő szolgáltatásokat. Az előttünk fekvő törvényjavaslat ennek elérése érdekében megteremti a fő céltól elválaszthatatlan alapként szükséges jogszabályi hátteret a szabványosítási és folyamatszabályozási feladatok meghatározásával. [[12.50]] Tisztelt Ház! Az FIR elsődleges jogi hátterét az Európai Parlament és a Tanács Copernicus-program létrehozásáról szóló rendelete, míg adatait az Európai Unió által finanszírozott és az Európai Űrügynökség üzemeltetésében és fejlesztésében megvalósuló, a Copernicus-program műholdjai által szolgáltatott felvételek adják. Az Európai Unió ezen műholdak által szolgáltatott információkhoz köti számos környezeti, klímavédelmi, továbbá agrárfolyamatok monitorozását. Az FIR rendszer működésével a programban részt vevő hatóságok, így többek között az erdészeti, a vízügyi, a katasztrófavédelmi vagy az agrártámogatások kifizetését koordináló hatóságok olyan folyamatosan frissülő, műholdakkal előállított és az FIR által feldolgozott adatokhoz jutnak hozzá, melyeket a hatósági eljárásaikban bizonyítási eszközként is felhasználhatnak. Szükséges kiemelni viszont, hogy a FIR nyitott rendszer, így a rendelkezésre álló adatok speciális feldolgozása révén más hatóságok számára is hozzáférhető lehet. Emellett az FIR informatikai rendszere a természetes személyek, tehát a lakosság számára is lehetővé teszi az előfeldolgozott adatokhoz való díjmentes hozzáférést, továbbá segítséget nyújt azon szervezetek kereskedelmiűrfelvétel-beszerzéséhez, amelyek a közbeszerzési törvény hatálya alá esnek. Tisztelt Ház! A kormány célja az, hogy a Sentinel műholdak által biztosított, a Copernicus-programban is elérhető adatokat egy tükrözött weboldal létrehozásával Magyarországon is nyilvánossá és közzétegye. Bár a Sentinel műholdcsaládok felvételei térítésmentesen hozzáférhetők a szervezet saját felületén, ugyanakkor az elérés korlátozott jellegű az adatok méretére tekintettel. A szűk letöltési lehetőség kiterjed az egyszerre hozzáférhető mennyiségre és a felvételek hozzáférhetőségének időbeliségére is, tehát az időbeliségében is korlátozottak ezek az adatok. Jelenleg az Európai Űrügynökség csak kilenc hónapra visszamenőleg teszi elérhetővé bárki számára űrfelvételeit, az ennél korábbi időpont beszerzése körülményes vagy éppen lehetetlen. Éppen ezért az FIR előnyei között kiemelhető többek között az is, hogy az Európai Űrügynökség szolgáltatásának időkorlátjától függetlenül hazai, magyarországi platformon kerülnek tárolásra a távérzékelt felvételek, amelyeket az felmenő rendszerben archivál és szolgáltat. A törvényjavaslat alapján az FIR-en keresztül lehetővé válik a Copernicus-program Európai Űrügynökség által rendelkezésre bocsátott adatainak feldolgozott formában a nemzeti felhasználók felé történő továbbítása. A rendszer így leveszi a felhasználók válláról a leginkább erőforrás- és tudásigényes folyamatok elvégzését, akik már felhasználásra közvetlenül alkalmas alap- vagy tematikus információhoz juthatnak. Mivel a rendszerben a felvétel elkészülése után pár órával megjelenik a feldolgozott felvétel, így egy esetleges krízishelyzetre, amely például árvíz, belvíz, erdőtűz vagy aszálykár is lehet, az FIR alapján gyors válasz dolgozható ki. Az FIR gyakorlati hasznosulása számos eljárásban tetten érhető lesz, hiszen a naprakész információk által növeli azokban a transzparenciát. A rendszerből nyert adatok felhasználhatók többek között a növénytermesztés területén, a terméshozamok becslésénél, továbbá a jogszerű területhasználat és beépítettség ellenőrzésénél, emellett még a klímaváltozás kihívásaira való felkészülés egyik elengedhetetlen eszköze is lehet ez a rendszer, amely által térségi szinten elemezhetővé válnak a természeti rendszereket érintő változások is. Megjegyzendő továbbá az is, hogy a területalapú támogatások kifizetése várhatóan az Európai Űrügynökség műholdfelvételeinek információjához lesz kötve. Ezt az elvárást pedig a rendszer szintén képes lesz kiszolgálni. Tisztelt Országgyűlés! Összességében tehát elmondható, hogy a rendszer az adatszolgáltatáson túl kialakít hazánk számára egy összetett elemzőképességet. Magyarország Kormánya a törvényjavaslattal jogharmonizációs kötelezettségnek is eleget tesz, ezen túlmenően a hatósági eljárásokat kívánja tovább egyszerűsíteni, továbbá kiszélesíti a műholdas megfigyelésből adódó lehetőségeket, valamint az abból nyerhető adatok hozzáférhetőségét. Mindezek alapján kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjen. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Pócs János képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország az Európai Unió és az Európai Űrügynökség stratégiai céljainak megfelelően egy magyarországi űrtávvezérlési adatközpont kialakítását tűzte ki célul, amely egyrészről biztosítja egyes kormányzati űrtávvezérlési ernyőképesség kialakítását, másrészről biztosítja a Copernicus-program földmegfigyelési adatainak elérését, feldolgozását, valamint a feldolgozott adatok nemzeti felhasználók felé továbbítását szolgáltatások formájában. Magyarország az uniós tagsága révén résztulajdonosa annak a Földet átívelő műholdcsatornának, melyet a Copernicus-program keretei között fejleszt Európa. A projekt fő célja egy olyan átfogó központi kormányzati rendszer kialakítása, amely a közigazgatást, a szakigazgatási rendszereket a versenyszférában, továbbá a teljes magyar társadalmat érintő részletes, könnyen hozzáférhető és naprakész földmegfigyelési adatokkal látja el. A program lehetővé teszi a földmegfigyelési nyersadatokat, melyek feldolgozása már a tagországok feladata. A fő cél elérésében olyan földmegfigyelési információs projekt valósul meg, amely az egységes és az integrált rendszerben előfeldolgozott, értéknövelő információs szolgáltatásként működik a központi infrastruktúrán, e-ügyintézési keretek között szabadon nyújt földmegfigyelési szolgáltatásokat a társadalom, a gazdaság, valamint a közigazgatás kiemelt háttérintézményei számára az adatszolgáltatási igényeknek megfelelően. A fő célok mellett több másodlagos cél meghatározásra kerül, mint például a közigazgatási megfigyelési szolgáltatások kifejlesztése, a földmegfigyelési adatközpont létrehozása, a földmegfigyelési operatív központ kialakítása, az országos operatív monitoringrendszer kifejlesztése, Magyarország Copernicus-adat-elérésének biztosítása, a jogharmonizáció biztosítása. A törvény hatálya a földmegfigyelési információs rendszer működtetésére, fenntartására és fejlesztésére, továbbá a földmegfigyelési operatív központ működtetésére és fenntartására terjed ki. A földmegfigyelési információs rendszer elsősorban földművelésügyi, erdőgazdálkodási, honvédelmi, vízügyi, katasztrófavédelmi, valamint közigazgatási hatósági ügyek vonatkozásában olyan új adatbázist biztosít, amely az űrtávvezérlési adatok és a földmegfigyelési adatok hosszú távú felhasználását teszi lehetővé. A földmegfigyelési adatok a nemzetgazdaság számára számos területen kiemelt jelentőséggel bírnak, hiszen az online elérhető, a naprakész űrfelvételek segítségével nyomon követhető a bolygónk állapota, az épített környezet, a természeti folyamatok, valamint a krízishelyzetek is. Olyan közszolgáltatások minőségének javítása a cél, amely az állami intézmények eljárását teszi hatékonyabbá. A földmegfigyelési információs rendszer adatbázisának alapját képező űrtávérzékelési adatok a Sentinel műholdak segítségével érkeznek. Az Európai Űrügynökség által a Sentinel műholdakról szolgáltatott nyersadatokból informatikai úton, automatikusan olyan téradatokat állítanak elő, amelyeket a hatósági eljárásban bizonyítási eszközként lehet majd felhasználni. [[13.00]] Fontos megjegyezni, hogy a rendszer és a kapott nyers adatok kapacitása minimális fejlesztéssel bővíthetők, hogy más hatóságok is felhasználhassák eljárásaikhoz. Az űrtávérzékelési adatok gyűjtése és feldolgozása állami feladat. Ezért a törvényjavaslat az állami feladatok ellátásához szükséges eszközrendszert és intézményi kereteket határozza meg. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezt a törvényt a fent elmondottakon felül azért is támogatom, mert a földmegfigyelési információs rendszer alkalmas lesz erdőtűz, árvíz, elöntés észlelésére, továbbá a növényzet analízisére, a felszínborítás és a földfelszín mozgásának vizsgálatára. A rendszer alkalmas lesz mezőgazdasági kockázatelemzési rendszer támogatására, parlagfű-információs rendszer működtetésére, illetve a területalapú támogatások ellenőrzésére. Az infrastruktúra létrehozása mellett a digitális gazdaságot is támogatja, bővül vele az állami digitális szolgáltatások köre. Továbbá a földmegfigyelési információs rendszer az induláskor a következő hatósági eljárásokhoz nyújt majd támogatást: fa- és erdőhasználat térbeli lehatárolása; erdő művelési ágból való kivonása; erdő más földhasználati kategóriába kerülése, faállományok megszüntetése; erdő és fásítás, szabad rendszerű erdő nyilvántartása; légi távvezérlés engedélyezési eljárása; távvezérlési adatok használatának szakfelügyelete; területalapú támogatások távvezérlése ellenőrzéséhez kapcsolódó változásbevezetés; növénytérkép előállítása; kiemelt jelentőségű vízi létesítmények műszaki megfigyelése. Ezen gondolatok jegyében köszönöm tisztelettel képviselőtársaim figyelmét. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő törvényjavaslat a földmegfigyelési információs rendszer és a kapcsolódó szervek jogszabályi kereteit rögzíti. Azt gondolom, hogy ezzel a jogszabállyal, mint ahogy elhangzott az expozéban is, egyet lehet érteni, és igenis, fontos az a feladat, amelyet ez a FIR, ahogy ön is mondta, el fog majd látni az elkövetkezendő időben. Igen, fontos az, hogy olyan űrprogramokhoz csatlakozzunk, amelyek azt segítik elő, hogy megfigyeljük az ország területén zajló folyamatokat, és különösen fontos ez a tekintetben, hogy a katasztrófavédelmi, honvédelmi, erdőgazdálkodási feladatokat segítve ezeket az érkező adatokat együttesen konszolidáljuk és abból a következtetéseket levonjuk. Azt látom, hogy az elmúlt időszakban a kormányzat az űrtevékenységgel kapcsolatosan egyre jobban kinyitotta a kapukat, fogalmazhatnék így is, és az elmúlt években sok-sok milliárd forintot költött arra, hogy az űrkutatással és az űrtevékenységgel foglalkozzon. Nyilvánvalóan én is tisztában vagyok azzal, hogy ez az előttünk fekvő törvényjavaslat a műholdprogram és a Sentinel-műholdhálózat adatainak Magyarországon való digitalizálását és a könnyebb hozzáférést biztosítja, de elnézést, ha emellé teszek egy olyan javaslatot vagy egy olyan kérdéskört, hogy 2019-ben és 2020-ban több mint 8 milliárd forintot költött el a kormányzat az űrtevékenységre és űrkutatásra akkor, amikor Magyarországon a Covid-19-világjárvány alatt ennek az összegnek jobb helye is lett volna. Nagyon kíváncsi lennék egyébként, és államtitkár urat kérdezem is, hogy mennyibe fog ez az országnak kerülni, mind a földmegfigyelési információs rendszer, mind pedig ez a földmegfigyelési operatív központ. Szerintem nem mehetünk el amellett, hogy ma Magyarországon közel hárommillió ember él a létminimum alatt, tehát amikor egy ilyen új innovatív eszköz bevezetése… amivel, még egyszer mondom, egyet tudok érteni, ha annak bevezetési időpontja aktuális. Azt látom, ha ez szintén milliárdos nagyságrendű tétel, mert nyilvánvalóan hiába az európai uniós tagságunkkal összefüggő, mondhatnánk azt, hogy lehetőség, hogy ezt a műholdprogramot, az adatokat, a digitalizálást kihasználva segítsük az ön által is felsorolt tevékenységeket és közigazgatási eljárásokat, mégis mindig ott van annak a veszélye, hogy nem megfelelő időpontban lépünk be ebbe a rendszerbe. Tehát még egyszer el szeretném mondani, hogy természetesen tudjuk támogatni ennek a központnak és a rendszernek a felállítását abban az esetben, ha ennek költségei és költségvetési vonzata nem akkora mértékű, ami, azt gondolom, hogy a mai veszélyhelyzetben lévő költségvetésben, és látjuk, hogy egy öszszetett válságról, gazdasági válságról beszélnek önök maguk is… nem biztos, hogy ennek most van itt az ideje. Várom államtitkár úr válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Ház! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Vejkey Imre képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem kívánva megismételni az Azbej Tristan államtitkár úr által elmondottakat és a Pócs János képviselőtársam által már elmondottakat, de mindenképpen fontos hangsúlyozni, hogy a törvényjavaslat célja a földmegfigyelési információs rendszer, a földmegfigyelési adat-infrastruktúra és az adatszolgáltatások kialakítása elnevezésű projekt törvényes kereteinek a biztosítása. A FIR olyan átfogó központi kormányzati rendszer, amely a közigazgatást, szakigazgatási rendszereket, a privát szférát, továbbá a teljes magyar társadalmat releváns, részletes, könnyen hozzáférhető és naprakész földmegfigyelési adatokkal látja el. A FIR elsődleges jogi hátterét a Copernicus-program létrehozásáról szóló 2014. április 3-ai európai parlamenti és tanácsi rendelet adja. 2005-ben az Európai Unió stratégiai döntést hozott arról, hogy az Európai Űrügynökséggel közösen a környezetvédelmi, biztonsági szolgáltatások nyújtására szolgáló független európai földmegfigyelési kapacitását kifejleszti. Az így létrehozott Copernicus-program alapját az Európai Unió, az ESA és a tagállamok közötti partnerség képezi, melynek megfelelő európai és nemzeti kapacitásokra kell épülnie, közösen kidolgozott új eszközökkel kiegészülnie. Az EU-rendszerrel összhangban a FIR elsősorban a földművelésügyi, erdőgazdasági, honvédelmi, vízügyi, valamint katasztrófavédelmi, közigazgatási hatósági ügyek vonatkozásában pedig olyan új adatbázist biztosít, amely az űrtávérzékelési adatok és a földmegfigyelési adatok hosszú távú felhasználását teszi lehetővé. A FIR induláskor többek között a következő hatósági eljárásokhoz nyújt majd támogatást: fa- és erdőhasználatok térbeli lehatárolása, erdőművelési ágból való kivonása, erdő- és más földhasználati kategóriába kerülése és faállomány megszűnése; erdő, fásítás szabad rendelkezésű erdővé nyilvánítása; légi távérzékelés engedélyezési eljárása; távérzékelési adatok használatának szakfelügyelete, területalapú támogatások távérzékeléses ellenőrzéséhez kapcsolódó változásvezetés; növénytérkép előállítása; kiemelt jelentőségű vízi létesítmények műszaki megfigyelése. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A KDNP parlamenti frakciója támogatja a törvényjavaslatot. Fontosnak tartjuk, hogy azokkal az új technológiákkal, amelyek rendelkezésre állnak, most már az űrből lehet ezeket a különböző dolgokat megfigyelni, a változásokat szintén regisztrálni és olyan vitáknak is elejét venni, mint amelyek akár birtokvitáknak, akár túlépítési vitáknak is a polgári jogban megfelelő bizonyítékokat szolgáltatnak. Úgy gondolom, hogy ez is a jogállamiságot fogja erősíteni Magyarországon. Kérem még egyszer, támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Varga László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Igazán nem akarom a felszólalásomat elviccelni itt az elején, hiszen nagyon komoly dologról beszélünk, de a felületes hallgató számára nyilván érdekes lehet, hogy van olyan előterjesztés az Országgyűlésben, amikor az általános vitában legalább ötvenszer elhangzik a megfigyelés szó, és mégse vált ki intenzív politikai vitát az egyes felek között az adott előterjesztés. Nyilván ez a szó, hogy megfigyelés, lehet egy picit rossz kontextusú adott esetben az állampolgárok számára, mégis két módon lehet megközelíteni ezt az előterjesztést. Az egyik végül is a jogharmonizációs célja. Tehát ha leegyszerűsítem, akkor az szokott történni technikai értelemben az Országgyűlés előtt, hogy amelyik előterjesztés az európai uniós jogharmonizációt szolgálja, ott nem szoktak nagyon nagy viták lenni az Országgyűlésben. Nagyon ritka az az eset, amikor nagy viták születnek. Itt is, ahogy előttem elhangzott, a Copernicus-programról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletnek tulajdonképpen egyfajta lekövetése a jogrendszerben ennek a földmegfigyelési információs rendszernek a kialakítása, amiről már előttem szóltak. Tehát jogi értelemben akár így is elintézhetnénk ezt az előterjesztést. Tartalmi értelemben egyébként nagyon összetett a dolog, és szerintem rendkívül előremutató is lehet, hogyha egyébként ezt az állampolgárok javára tudjuk a későbbiekben használni, hiszen az űrkutatáson túl azért itt a katasztrófavédelem tekintetében, akár az ingatlan-nyilvántartás vagy sok hatósági ügy tekintetében, vagy az agrárium érdekeit szolgáló módon nyerhető ezáltal rengeteg olyan információ, ami valós időben egészen pontos képet mutat majd arról, hogy mi van a Földön, a Föld felszínén, és pontosan például a magyar polgárok vagy a cégek hogyan és milyen módon használják adott esetben az ország területét. Mindezt úgy kell csinálni, ezt természetesen az előterjesztés is tartalmazza, hogy ez ne legyen hazánk nemzetbiztonsági és honvédelmi érdekeit sértő. Én két felvetést tennék itt most az előterjesztés kapcsán. Talán nem is a közvetlen szövegével kapcsolatos az első, hanem a későbbiekkel bár a második is ilyen végső soron. Először is nyilván az, hogy egyre pontosabb képünk lesz a valós helyzetről Magyarország területén is, például az agrárium tekintetében, sokszor tér el a hagyományos nyilvántartásoktól az, amit az ilyen komoly rendszerekben lehet látni. Az, hogy eltérés van, az lehet, mondjuk, visszaélésből fakadó is, tehát adott esetben van egy terület, ahol erdőnek kéne lenni, de valamiért nincsen, mert valamilyen visszaélés történt, vagy bűncselekmény adott esetben, sorolhatnám, természetkárosítás történt. Ezekben az esetekben az így nyert információkkal nyilván határozottan kell eljárni a hatóságoknak. Megjegyzem, olyan rendszerek természetesen már most is vannak, amik ezekben segítik a hatóságokat. Tehát lehet egy ilyen előnye a dolognak. De természetesen az, hogy a hagyományos nyilvántartások eltérnek adott esetben egy-egy ilyen nagyon fontos, tényleg a műholdak által alkotott képtől, az lehet néha a földhasználat problémáiból eredő jóhiszemű probléma is. Ezekben az esetekben nyilván méltányosnak kell majd lenni a későbbiekben, hogyha ezek a rendszerek továbbfejlődnek és alakul át a világunk. Tehát a hagyományos nyilvántartásokból az ilyen irányokhoz való áttérésre rendkívüli méltányosság kell szerintem az átlagfelhasználók, az átlagpolgárok számára, hiszen változik a világunk. A másik kérdés, amit képviselő asszony előttem már feltett, de teljesen jogos egy ilyen költségvetési helyzetben, nagyon magas a megbetegedésszám sajnos ma is, amit a reggeli órákban tapasztalhattunk az adatokból a Covid-járvány tekintetében, és nem tudjuk pontosan, hogy ez milyen egészségügyi és gazdasági hatásokkal lesz a következő hónapokra. Tehát ahhoz, hogy egy ilyen előterjesztést támogasson az ellenzék, egyrészt mégiscsak kell néhány egyfajta megnyugtató jellegű adatvédelmi mondat ebben a tekintetben esetleg államtitkár úr részéről, másrészről pedig költségvetési tekintetben néhány mondat. Tehát ha egészen konkrétan el tudná mondani, hogy milyen költségvetési forrásokat jelent ez az egész dolog, ez az FIR, mondjuk, már a következő költségvetési évet tekintve, akkor szerintem lehet, hogy meg is tudná nyugtatni az ellenzéki képviselőket, és ha nincs itt semmi látnivaló, akkor nyilván lehet, hogy közösen meg tudnánk ezt szavazni, de nekünk ebben azért körültekintően kell eljárni. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Egy zöldpárt frakcióvezetőjeként nyilván nagyon örülök, hogy a fenntarthatóság említésével kezdte a felszólalását, hogy ez a törvényjavaslat, ez a törvénymódosítás is olyan irányba vihet minket, hogy a fenntarthatóság szempontjait jobban lehet érvényesíteni. Nyilván mi meggyőződésből mondjuk azt, hogy ehhez alapvetően egy olyan kormány kellene, amelyik nemcsak szólamok szintjén, hanem a politikájában is érvényesíti ezeket a szempontokat, és ezt alapvetően egy kormányváltással lehet elérni. De nyilván azon belül is, hogy az alatt a szűk fél év alatt, amíg nem jönnek el a következő évi országgyűlési választások, addig beszéljünk ezekről a szakpolitikai kérdésekről, ez pozitív. Én indokoltnak tartom ellenzéki képviselőtársaim felvetését, itt az űrprogramról beszéltek főleg a kormánypárti frakciók vezérszónokai, és azok alapján, hogy az elmúlt 11 évben az alapvető közszolgáltatások biztosítása, a közműhálózat működése, az egyik közlekedési reform vagy éppen a vidéki utak fenntartása is olyan kihívást jelentett az Orbán Viktor vezette kormánynak, amivel nem tudtak megbirkózni, akkor, hogy úgy mondjam, egy picit szkeptikusan fogadjuk itt a Trabant-űrprogrammal meg az egyéb furcsa, az új űrhajóssal kapcsolatos bejelentéseket, úgyhogy le kell tisztázni, hogy a kormány ambíciói e tekintetben pontosan meddig terjednek, milyen költségvetési forrásokkal gazdálkodnak. És nyilván az ilyen science fictionbe illő bejelentéseket, illetve az ilyen irányokat nem tudjuk támogatni, ugyanakkor minden olyan eljárást, minden olyan jogszabály-változtatást, ami a különböző európai együttműködésekhez és az ilyen, egyébként a műholdas információk feldolgozását és használatát jelentő tevékenységekhez kapcsolódik, azt pedig természetesen igen. És az sem lep meg, hogy képviselőtársam említette, hogy a megfigyelésnek ma Magyarországon igen furcsa és, hogy úgy mondjam, többletjelentése van, és én azt gondolom, hogy ez sem véletlen, hogy a magyar emberek megrettennek egy picit, amikor a megfigyelés szót hallhatják, főleg ezekben a hetekben, hónapokban, amikor láthatjuk, hogy súlyos visszaélésekre gyanakszunk, aztán Kósa Lajos őszinteségi rohama, vagy nem tudom, elszólása alapján juthatunk mélyebbre az információk tekintetében, hogy konkrétan mit is művelt a kormány. Nyilván majd egy kormányváltás után fogjuk látni mélységében, hogy pontosan milyen jellegű megfigyelések és milyen jellegű visszaélések voltak a kormány részéről, de én azt gondolom, hogy ennek a törvényjavaslatnak a tárgykörében a „megfigyelés” szót akár tekinthetjük pozitívnak is. Nyilván nagyon-nagyon fontos az az irány, amit egyébként ez az alapvetően egyébként jogharmonizációs törvényjavaslat is jelent, és óriási szükség van arra, hogy ezeket az információkat, a műhold segítségével kinyerhető információkat ezen fontos és az államtitkár úr által is felsorolt területeken használni tudjuk. Én itt egy pici inkoherenciát azért érzékelek, hiszen más egyéb technológiák is vannak, amik ezeknek a feladatoknak az ellátásában segíthetnek minket, például a dróntechnológia, ami egy egészen komoly robbanást él át. Nagyon-nagyon sok helyen terjednek el a drónok, elérhető árú készülékekkel nagyon-nagyon jó minőségű felvételekhez lehet hozzájutni, és a kormány mintha megpróbálná tűzzel-vassal üldözni ezeknek a felhasználását, és olyan indokolatlan adminisztratív terheket és olyan, egészen elképesztő csillagászati, hogy legyünk stílszerűek büntetésekkel való fenyegetéseket alkalmaz, minthogyha üldözné az új technológiákat, amik egyébként itt az ön által is sorolt fontos területeknél mindenképpen pozitívak lehetnének. Tehát itt egy ellentmondást érzékelünk, de akkor bízunk abban, hogy a műholdakkal kapcsolatos vagy a műholdak segítségével nyerhető információk felhasználását nem kívánják ilyen módon üldözni. Valóban az erdőgazdálkodás, az erdők védelme szempontjából is egy rendkívül fontos lehetőségről van szó, és nyilván pozitív, támogatandó, hogy használjuk ezeket az adatokat, de akkor itt megint felmerül a kérdés, hogy a kormány miért nem csatlakozik az erdők védelme érdekében megszülető különböző nemzetközi egyezményekhez, kötelezettségvállalásokhoz. [[13.20]] Szerintem pozitív lenne egy körben, ha nemcsak az információk kinyerése szempontjából tartaná ezt fontosnak a kormány, hanem a cselekvésre ezt le kívánná fordítani. Szót ejtettünk már az éghajlatváltozásról, a fenntarthatóság kérdéseiről. Valóban, itt egészen elképesztő kihívásokkal szembesülünk, és tudjuk azt, hogy az éghajlatváltozással kapcsolatban egyre gyakrabban tapasztaljuk az extrém időjárási körülményeket. Korábbi sztenderdeket, szabványokat kell felülírnunk, láthatjuk, hogy milyen gyakran jönnek különböző felhőszakadások, villámárvizek, olyan extrém körülmények, amelyekkel kapcsolatban a védekezés alapvető érdekünk. Itt nemcsak a különböző szakhatóságoknak, de az önkormányzatoknak is meg kell adni az információt, a tudást és a finanszírozást is, hogy a védekezést el tudják végezni, és ilyen módon nyilván a vízgyűjtő területek megfigyelése és ehhez kapcsolódóan a fontos vízügyi infrastruktúrák állapotának a felmérése, ezeknek a védelme és az ezekkel kapcsolatos tervezési feladatok segítése szempontjából is alapvető szükségünk van ezekre a műholdas adatokra. Fontos, hogy az önkormányzatok megkapják a megfelelő forrásokat a különböző kivitelezési munkákhoz, és hogy már a gondos tervezéshez is ezek az alapvetően nélkülözhetetlen műholdas adatok rendelkezésre álljanak; nyilván a szakmának is, a különböző magánszerveződéseknek is, akik ezeket a terveket elkészítik, hiszen így lehet az egyre komolyabb környezeti kihívásoknak megfelelni és megvédeni a magyar emberek érdekeit és természetesen a biztonságát. Hasonlóképpen a fenntarthatóság, a környezetvédelem szempontjait erősíti, hogy ilyen módon a műholdas megfigyelés segíthet az illegális hulladéklerakók elszaporodása elleni küzdelemben. Így is információt lehet nyerni, adott esetben olyan információkat, amelyekhez más módon főleg így, hogy a drónok használatát üldözik nem lehet hozzájutni, és akkor nem követhet el, mondjuk, egy kormányhivatal se olyan súlyos hibát, mint amit például elkövetettek Tamásiban, hogy láthatóan egy városon belüli területre több ezer köbméternyi, Olaszországból származó műanyag szemét felhalmozását engedélyezték, holott, ha egy kicsit körültekintőbben jártak volna el, akkor láthatták volna, hogy adott esetben a környező, közeli vízfolyást is veszélyezteti ez, vagy éppen 150 méterre a családi házaktól egy ilyen dolgot nem lehetett volna engedélyezni. Szintén a környezetpusztítás más megjelenési formái ellen is hatékony lehet a műholdas megfigyelés, például egyébként az illegális bányászati tevékenység lefülelésére. Ezzel kapcsolatban az elmúlt másfél-két évben több bejelentést tettem; az egyik egy egészen botrányos eset egyébként, amibe a Baranya megyei bányakapitány, így leegyszerűsítve, már bele is bukott. Itt is egyébként más módon sikerült hozzájutni az információkhoz, hogy illegális bányászati tevékenység folyik. Azt gondolom, ha hozzájutunk ilyen műholdas információkhoz, akkor nem lesz vita, és egészen biztos, hogy sokkal nagyobb hatékonysággal tudnak a hatóságok fellépni. Szintén már képviselőtársaim említették, hogy óriási kihívás a különböző földhivatali nyilvántartások rendezése. Nagyon-nagyon sok vitát generálnak a különböző olyan problémák, hogy a földhivatali nyilvántartások a valósággal sokszor nem esnek egybe. Azt gondolom, ezen a területen is mindenképpen pozitív és nem is csak pozitív, hanem nélkülözhetetlen, hogy ezeket az információkat alkalmazzuk. Tehát összességében azt tudom mondani, hogy maga az, ami itt a törvényben szerepel, alapvetően pozitív irány, és nagyon-nagyon bízunk benne, hogy ezen a téren legalább, mondjuk, eltérően a drónos szabályozástól vagy az egyéb megfigyelési anomáliáktól, a kormányt a jó szándék vezérli. Ezzel kapcsolatban nyilván pozitívan viszonyulunk a javaslathoz, hogy az említett problémák kapcsán nemcsak az információgyűjtést, hanem végre a cselekvést tartja fontosnak. Ezért is mondjuk azt, hogy Magyarországon ezen fontos szempontok figyelembevételével és ezen fontos célok elérése érdekében is a kormányváltás lesz az, ami valódi, érdemi változást jelent. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki még a vitában felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megadom a szót Azbej Tristan úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előadójának, előterjesztőjének a válaszadásra. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Örömmel és köszönettel hallgattam a vezérszónoki felszólalásokat. Azt hiszem, helyesen állapítom meg, hogy alapvetően a törvényjavaslat céljában egyetértés van, valamint abban is, hogy a földmegfigyelési információs rendszer kiépítésére nemcsak szükség van, hanem az az élet, az államigazgatás, illetve a természetvédelem, a gazdaság területén számos előnnyel jár. A konstruktív hozzászólásokat is köszönöm, illetve az elhangzott kérdésekkel kapcsolatban igyekszem minél teljesebb körű választ adni. Először is: félig humoros megjegyzésként került említésre a „megfigyelés” szónak a megjelenése a földmegfigyelési rendszerben, a humor és a könnyű szívű eszmecsere mögött talán volt egy kis rosszindulatú feltételezés is. Ezzel kapcsolatban azt szeretném elmondani, hogy az adatbázis részét képező adatok semmilyen módon nem tartoznak az GDPR hatálya alá. Praktikusabban fogalmazva: itt 10 méteres felbontású adatokról van szó, amelyek egész egyszerűen ilyen felbontás mellett nem érintettek, nem alkalmasak természetes személyek adatainak a közvetlen megismerésére, sőt a rendszer kiépítése és az adatbázis nyilvánossá tétele az adatszabadságot is erősíti, hiszen természetes személyek is böngészhetik ezeket az adatokat, ráadásul térítésmentesen. A más nyilvántartásoktól való eltérés kapcsán feltett kérdéssel kapcsolatban szeretném elmondani, hogy az adatok hatósági bizonyítási eszközként fognak szolgálni, ez az adatbázis, és egy adott hatóság dönti el, hogy mit fogad el: más nyilvántartás adatait vagy az FIR, a földmegfigyelési információs rendszer adatait. Általánosságban véve olyan természetű, típusú, jellegű adatokról van szó, hogy az esetek nagy többségében más hatóságoknál nem áll majd rendelkezésre alternatív adat az adott eljárásban való döntéshozatal során. Többen is feltették a kérdést az ellenzéki padsorokból más-más megfogalmazásban, hogy mennyit tervez a kormány költeni erre a rendszerre, és ez vajon megérie azok mellett a kihívások mellett, amelyekkel szemben áll Magyarország, illetve a magyar emberek. Ennek kapcsán egy konkrét kérdésre konkrét választ tudok elmondani: a rendszer kifejlesztése a KÖFOP keretében és annak finanszírozása 7,35 milliárd forintba került. Most ez elindíthat egy olyan kérdést, hogy ez vajon megérie a magyar embereknek, Magyarországnak. Nekünk határozott meggyőződésünk, hogy igen, ez egy megtérülő beruházás. Csak néhány támpontként azt szeretném kérdezni a képviselő asszonytól, a képviselő uraktól, hogy vajon egy árvíz, egy belvíz pontos előrejelzése mennyit ér ennek az országnak; vajon egy illegális fakitermelés észlelése mennyit ér ennek az országnak; vajon a kiemelt vízművek állapotának figyelése, katasztrófák megelőzése, életek megmentése mennyit ér ennek az országnak. De ezek csak egy kicsit elvontabb kérdésfeltevések. Az mindenfajta közgazdaság- vagy agrártudomány nélkül biztosan állítható, hogy ez a digitalizációs forma, ez az adat-rendelkezésreállás egyedül az agrárágazatban többszörösen meghozhatja a magyar gazdálkodók számára azt a forrást, amit befektet a kormány a KÖFOP keretében. A Copernicus-program ugyanis 2020-ig mintegy 445 millió euró bevételt generált az Európai Unió tagállamai számára, és mi azt szeretnénk, hogy ebből a bevételből Magyarország minél nagyobb mértékben részesedjen, ehhez viszont ki kell építenünk a saját megfigyelési adatszolgáltatási rendszerünket. Ennek a rendszernek egyébként rendkívül magas a hardverigénye, és új szoftveres megoldások kifejlesztését is igényli. Tehát a terepi műtárgyak tervezése előtt csupán a földmegfigyelési adatok alapján felmérhetővé és nagy pontossággal becsülhetővé válnak a terepkialakítás költségei, a biomasszának, a felszíni növényzetnek, a terepnek az átalakítására vonatkozó műszaki és költséghatások, így rendkívüli mértékű költségmegtakarítás érhető el az ilyen programoknál. [[13.30]] Azt is szeretném említeni, hogy a mezőgazdasági támogatások és kárenyhítési juttatások kifizetéséhez szükséges rendszer már jelenleg is nagy részben az űrfelvételekre épít, és az Európai Unió elvárásai között pedig szerepel, hogy a tagországok a támogatási célok megvalósulását távérzékelés alkalmazásával monitorozzák. Úgy, hogy az európai ügynökség rendszerén keresztül csak korlátozott időtartam és adatmennyiség áll rendelkezésre, ez így nem célszerű, nem hatékony és nem is költséghatékony. Az ország nagy területeit lefedő adatok egységes kiértékelésével gyorsan elérhető, homogén információkat tud a FIR nyújtani például a vízügyi terület számára országos belvíz vagy árvíz esetén. És nem is folytatom ezt a sort a különböző káresemények megelőzésével, remélem, hogy ezzel egy teljes választ tudtam adni a kérdésekre. Köszönöm a figyelmet, és kérem, hogy a továbbiakban is támogassák a törvényjavaslatot.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt képviselőtársaim figyelmét felhívom, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Soron következik az ingatlan-nyilvántartásról szóló 2021. évi C. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti rendelkezésekről, valamint egyes, az ingatlan-nyilvántartással, területrendezéssel, településrendezéssel kapcsolatos és kulturális tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17443. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Most megadom a szót Azbej Tristan államtitkár úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kormány kiemelt célja a közigazgatáshoz kapcsolódó adminisztrációs terhek csökkentése és a kiszámítható, megbízható elektronikus ügyintézéshez szükséges informatikai háttér biztosítása az állampolgárok részére, amelyet az Országgyűlés által 2021. évi C. törvényként már elfogadott új ingatlan-nyilvántartási törvény rendelkezései is szolgálnak. Tekintettel arra azonban, hogy a jelenleg hatályos ingatlan-nyilvántartási törvény és az új Inytv. egyes anyagi jogi és eljárásjogi rendelkezései jelentősen eltérnek egymástól, szükséges rendelkezni arról, hogy a jelenleg hatályos ingatlan-nyilvántartási törvény hatálya alatt induló és az új Inytv. hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokat mely szabályok alkalmazásával kell lefolytatni. Ugyanígy szükséges megteremteni az ágazati jogszabályok és az új ingatlan-nyilvántartási törvény összhangját is. Fontos ugyanakkor azt is kiemelni, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat mindemellett jelentős változásokat vezetne be a közokiratok kezelése terén, az ingatlan-nyilvántartáshoz kapcsolódó ügyvédi tevékenység vonatkozásában, továbbá építésügyi, területrendezési kérdésekben is. Ezen területek kapcsolódási pontja az innováció által vezérelt társadalmi igényekre reagáló gyakorlati könnyítések bevezetése. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Engedjék meg, hogy ezen változások közül párat részletesebben is ismertessek. Tekintettel arra, hogy az új Inytv. alapján az ingatlan-nyilvántartási ügyekben már nem minden ügyvédi tevékenységet gyakorló járhat el, és az ingatlan-nyilvántartási ügyben való eljárási jogosultság meghatározott feltételekhez kötötté válik, ezért a törvényjavaslatban az ügyvédi megbízások egy részének speciális jogi feltételei kerültek meghatározásra. Ha az ügyvéd vagy ügyvédi iroda nem rendelkezik legalább egy arra jogosult taggal vagy alkalmazottal, akkor a megbízást nem vállalhatja el. Emellett a törvényjavaslat tisztázza, hogy csak a közhiteles ügyvédi kamarai nyilvántartásba bejegyzett jogosultsággal rendelkező ügyvédek, alkalmazott ügyvédek és kamarai jogtanácsosok láthatnak el ingatlan-nyilvántartási bejegyzéshez kapcsolódó tevékenységet. Ezenfelül az ügyvédi törvény módosítása az elektronikus ingatlan-nyilvántartási eljárás sajátosságai mint például az automatikus döntéshozatal lehetősége miatt, a megnövekedett felelősségnek és kockázatoknak a kezelése érdekében kiegészítő felelősségbiztosítást ír elő a jogosultság megszerzéséhez és fenntartásához. Az eljárási jogosultsághoz kapcsolódó magasabb szintű felelősséggel összhangban pedig a módosítás új fegyelmi büntetésként határozza meg az ingatlan-nyilvántartási ügyektől való eltiltást. Arról szeretném tájékoztatni az Országgyűlést, hogy a felvázolt módosítások minden lépéséről természetesen egyeztettünk a Magyar Ügyvédi Kamarával. Az ingatlan-nyilvántartási szabályozás körében kiemelendő továbbá az az újítás, amely a jogi személyek átalakulásával, egyesülésével, szétválásával kapcsolatos egyes jognyilatkozatok megtételétől eltekint, és amely szerint az átvezetéseket a cégbíróság veszi át a jogi személyektől, így biztosítva, hogy a releváns adatok fennakadás nélkül megjelenjenek az ingatlan-nyilvántartásban. Mindez a kormány céljainak megfelelően a tehermentesítést és az adminisztrációs akadályok leküzdését szolgálja. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ahogy már jeleztem, az előttünk fekvő törvényjavaslatban szereplő rendelkezések kihatással vannak a különféle szervek és adatbázisok használatára is, azok szakszerűbb és praktikusabb kezelését biztosítva, ami tovább könnyíti az állampolgárok mindennapjait. Ehhez kapcsolódóan szükséges kitérnem a közfeladatot ellátó szervek működése során keletkező köziratok megfelelő kezelésének kérdésére. A közokiratok egy része nem csupán ügyviteli értékkel bír, hanem maradandó értéket is képvisel, és így nemzeti kulturális örökségünk részét képezi. A levéltárak, közfeladatot ellátó szervek ellenőrzése során szerzett tapasztalatok azonban rámutattak, hogy a köziratok kezelése, őrzése gyakran nem felel meg a jogszabályi követelményeknek. A törvényjavaslat ezért tartalmazza a levéltári törvény módosítását is, amely alapján a Magyar Nemzeti Levéltár hatósági jogkört kap, így országos levéltári hatóságként marasztaló intézkedéseket hozhat közfeladatot ellátó szervek vonatkozásában esetleges hiányosságok tapasztalása esetén. A levéltári törvény módosítása egyben a gyakorlatban felmerült szabályozási igényeket is leköveti, így a közlevéltárak illetékességi körén túl az általuk ellátott feladatokra vonatkozó szabályok egyértelműsítésére és kiegészítésére is irányul. Emellett a törvényjavaslat rögzíti a közokiratok védelmére irányuló hatósági eljárás szabályait, és a hatékony iratkezelést segíti elő a használati célú digitális másolat készítése által. Mindemellett a tisztelt Ház előtt fekvő törvényjavaslat kitér a nemzetiségi önkormányzati levéltár fogalmára is, és pontosítja a megszűnő közlevéltár levéltári anyagának elhelyezésére vonatkozó szabályozást. Összegezve, a törvényjavaslat ezen részével kapcsolatban elmondható, hogy a javaslat a levéltári szakmai szervezetek széles körű bevonásával, kimondottan iratkezelési és levéltári szakmai szempontok alapján került kidolgozásra. A levéltári törvény módosítására vonatkozó javaslatok elfogadása elősegíti a nemzeti kulturális örökség részét képező, maradandó értékű iratok megőrzését és azok megismerhetőségét. Tisztelt Országgyűlés! A technológiai fejlődéssel való lépéstartás mellett jelen törvényjavaslat a társadalmi elvárásokra is kíván reagálni a természeti erőforrások és a kulturális értékek fokozott védelme érdekében. A törvényjavaslat építésügyi, területrendezési és kulturális örökségvédelmi törvényeket módosító rendelkezései előremutatóak, valamint Magyarország egyik nemzeti kincsének, a jó minőségű termőföldnek a megőrzését és észszerű használatát is előirányozzák, a megújulóenergia-termelés szempontrendszerét is figyelembe véve. Épp ezért írja elő a törvényjavaslat, hogy a napelemes erőművek elhelyezhetőségére vonatkozó területrendezési hatósági engedély csak akkor adható ki, ha az a lehető legkisebb mértékű termőföldterület igénybevételével jár. A kiváló termőhelyi adottságú szántóterületeken pedig csak háztartási méretű, üzemléptékű kiserőművet lehet létesíteni. Ez egy egészséges egyensúly a mi szempontrendszerünk szerint. [[13.40]] Nagyobb hangsúlyt fektetve a vízmegtartásra, alapelvként kerül rögzítésre az is, hogy a csapadékvizek összegyűjtése és helyben tartása elsőbbséget élvez a mihamarabbi elvezetéshez képest. Szintén a településfejlesztéshez kapcsolódó új szabály, hogy a fejlesztési tervek összeállításába természettudományi, gazdasági és szociológiai végzettségű személyeket, szakembereket is be kell vonni, hogy olyan jövőképe születhessen a településeknek, amely korunk követelményrendszeréhez jobban illeszkedik. Műemlékvédelmi követelmény a kastélyparkok, egyházi ingatlanegyüttesek, ipari épületegyüttesek fizikai valójukban, egységként való fennmaradása. Ezért a törvényjavaslat leszögezi, hogy az ilyen műemlék együttesek fekvése szerinti telkek megosztását el kell kerülni és a telekhatárok megállapításánál a védett értékek fennmaradását biztosítani kell. Az építésügyi törvény módosítása kapcsán meg kell említenem a jogbiztonságot erősítő egyik rendelkezést: azokon a településeken, ahol nincs helyi építési szabályzat vagy az egyes kérdéskörökről nem rendelkezik, úgy lehet építési tevékenységet végezni, ha az épület illeszkedik a környezetéhez. A településrendezési illeszkedési követelmények viszont nem jogszabályban jelennek meg, elfogadásukhoz nem társulnak eljárásjogi garanciák. Az építési tevékenységhez kapcsolódó szubjektív elemek kizárásaként éppen ezért kimondásra kerül, hogy az önkormányzatoknak rendeletbe kell foglalniuk a beépítési szabályokat, és ott kell azt is rögzíteniük, hogy az egyes építési övezetekben milyen rendeltetésű épület helyezhető el. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Jelen törvényjavaslat a közigazgatás- és közszolgáltatás-fejlesztés operatív program keretében az „E-ingatlannyilvántartás” című projekt kapcsán megvalósuló, ingatlan-nyilvántartás elektronizálásához és modernizálásához igazodó újabb jogi szabályozási alapokat teremti meg. Az előterjesztés célja tehát az új Inytv. hatálybalépésével összefüggő átmeneti szabályok lefektetése, a jogbiztonság megteremtése és a technikai fejlődés által szükségesnek bizonyuló újítások bevezetése. A fentieken túl a törvényjavaslat a közokiratok védelmének erősítését, valamint az egyes eljárások és illetékességi szabályok jogértelmezésének egyszerűsítését is elvégzi, továbbá a területrendezéssel, településrendezéssel és a kulturális örökség védelmével összefüggő törvények aktualizálására is javaslatot tesz. Kérem mindezek alapján a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjen. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Pócs János képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat több nagyobb egységre is bontható. Egyik ezek közül az Országgyűlés által elfogadott 2021. évi C. törvény miatt szükségessé váló jogszabályok módosítása. Az elfogadott, ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény az ingatlan-nyilvántartás elektronizálását és az ehhez szükséges jogi környezet megteremtését is magában foglalja. A 2021. évi C. törvénynek az elektronikus ingatlan-nyilvántartás működését biztosító rendelkezései azonban majd csak 2023. február 1-jével lépnek hatályba. Ezért szükséges rendezni, hogy az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény hatálya alatt induló és az új ingatlan-nyilvántartási törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokat mely szabályok szerint kell lefolytatni. Ennek alapján a már folyamatban lévő eljárásokat főszabály szerint a meginduláskor hatályban lévő jogszabályi rendelkezések szerint kell lefolytatni. A törvény meghatározza az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokra vonatkozó kivételszabályokat is, amikor úgy rendelkezik, hogy a megismételt eljárásban az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény I. és II. részének rendelkezéseit hatálybalépésüket követően az ingatlanügyi hatósági eljárások cselekményeire kell alkalmazni. Valamint a 2023. február 1-jén folyamatban lévő, 2023. február 1-jét megelőzően több fővárosi és megyei kormányhivatal illetékességébe tartozó eljárásokat a 2023. február 1-jén hatályos illetékességi szabályok szerint kell lefolytatni. Számos érintett ágazat jogszabály-módosítása válik indokolttá azáltal is, hogy az új ingatlan-nyilvántartási törvény eltérő fogalmakat használ. Az új rendelkezések hatálybalépését követően például megszűnik a jog bejegyzése. A tény feljegyzése az adatok átvezetése közötti különbségtétellel az egységes fogalom a bejegyzés lesz, akár jogról, akár tényről, akár adatról beszélünk. Tisztelt Ház! Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény módosítása új településtervek hatékony elkészítését, eredményes alkalmazását segíti elő. Szükséges elkerülni, hogy az önkormányzatok helyi építési szabályzatba foglalás helyett a beépítési szabályokat településrendezési illeszkedési követelményként határozzák meg, és e célból az önkormányzati rendeletüket hatályon kívül helyezzék. A településrendezési illeszkedési követelmények ugyanis nem jogszabályban jelennek meg, elfogadásukhoz nem társulnak eljárásjogi garanciák, és a tervkészítésnél véleményezésre jogosult államigazgatási szervek szerepe sem érvényesül. Összességében a településrendezési illeszkedési követelmény egy kisegítő eszköz arra az időszakra, amikor még nincs helyi építési szabályzat. Tekintettel arra, hogy az előírás az önkormányzatok feladatellátását érinti, ezért elengedhetetlenül szükséges törvényi szinten szabályozni. A kulturális örökség védelméről szóló törvény módosítása kiterjeszti a védetté nyilvánított kulturális javak kereskedelmi forgalomban történő átruházásával kapcsolatos, kereskedőt terhelő bejelentési kötelezettséget. Ennek eredményeképpen a kereskedelmi forgalomban történő értékesítés céljából átadott, védetté nyilvánított, kulturális javakra vonatkozó bejelentésre a kereskedő akkor is köteles, ha az értékesítés meghiúsul, ha nem történik átruházás. A rendelkezés alapján a védetté nyilvánított kulturális javak tulajdonosa, birtokosa személyazonosságát hitelt érdemlőn köteles közölni a javakat értékesítés céljából átvevő kereskedővel, tekintettel arra, hogy az ilyen célból átvett, védetté nyilvánított kulturális javak esetén a kereskedőt bejelentési kötelezettség terheli a hatóság felé. Tisztelt Képviselőtársaim! A közlevéltárak jelenleg is széles körű ellenőrzési jogosultságokkal rendelkeznek az illetékességi körükbe tartozó közfeladatot ellátó szervek köziratainak megőrzése vonatkozásában. Ugyanakkor az ezek megőrzését súlyosan veszélyeztető körülmények hatékony kezelése érdekében indokolt a köziratok védelmére irányuló hatósági eljárás megteremtése. Ennek érdekében a Magyar Nemzeti Levéltár hatósági feladatköre bővül a köziratok védelmére irányuló hatósági eljárás létesítésével. A levéltárakra vonatkozó szabályozással kapcsolatban megemlíteném még, hogy a személyes adatokat tartalmazó levéltári anyag az érintett halálát követően 30 éves védelmi idő lejártával válik bárki számára megismerhetővé. Ettől eltérően állapítja meg a kiemelt társadalmi érdeklődésre tekintettel a törvény az első és a második világháború során elhurcoltak körét, akik esetében a védelmi idő az elhalálozásuktól számított öt év. [[13.50]] Az 1956-os forradalom és szabadságharc eseményeiben részt vevők esetén hasonlóan indokoltnak látszik a megismerési feltételek könnyítése és az ötéves védelmi idő alkalmazása, amely révén nagy mennyiségű, ezen időszak eseményeinek jobb, széles körű megismertetését segítő iratanyag, az adatbázis válhat az interneten elérhetővé. Ezenkívül fontosnak tartom hangsúlyozni, hogy a levéltári anyag digitalizálása nem csupán egyszerűsíti azok megismerését, hanem olyanok számára is elérhetővé teszi, akik más esetben nem keresték volna fel a levéltárakat. Ezáltal közművelődési célokat szolgál, valamint elérhetővé válik a közoktatás számára is. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat több szabályozási tárgykört érint, ugyanakkor valamennyi módosítási javaslatnak a változó technikai, jogi környezethez való alkalmazkodása biztosít emellett olyan társadalmilag fontos célkitűzéseket is, mint a köziratokhoz kapcsolódó védelem biztosítása, valamint a kulturális örökség védelmének még magasabb szintre emelése. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottakra tekintettel a Fidesz képviselőcsoportja a törvényjavaslatot támogatja. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor látjuk azt, hogy megjelennek a parlament honlapján a jogszabályok, hogy miről is fogunk tárgyalni, akkor én mindig megörülök, amikor a területrendezéssel, településfejlesztéssel kapcsolatos jogszabályok vitájára kerül sor, hogy éppen megint mit találtak ki, és mifelé veszik az irányt. Ez nagyon-nagyon fontos, az ország érdekeivel azonosulni kellene lenni mindenkinek, hogy igen, a települések tervezése, a települések rendezése egy olyan irányt vegyen, amely mindenki számára megfelelő. Erre, mikor megnyitom a jogszabályt, hogy nézzük meg, hogy milyen változások lesznek, hát, nem az van benne, amire mi számítottunk. Én nagyon számítottam volna arra, hogy, mondjuk, a kiemelő kormányrendeletre, amely alapján a helyi építési szabályzatokat felülírják, tesznek valamilyen utalást. Nyilvánvalóan én is tudom, hogy ez kormányrendelet, azt majd önök tudják hatályon kívül helyezni, de milyen jó lenne, ha az önkormányzatoknak megmaradna az a privilégiuma, hogy eldönthessék, hogy mi épül az adott településen. És milyen jó lenne, ha ezt nem önök határoznák meg, amikor jön egy olyan befektető, egy olyan haver, egy oligarcha, aki kiszemel egy területet, és akkor azon kénye-kedve szerint, a helyi építési szabályzatban meghatározott építménymagasságokat túllépve vagy a zöldterület-felhasználásnál kisebb mértéket meghatározva kapna engedélyeket. Hát, ez ebben a jogszabályban nem jelenik meg. Ez egy közel 50 jogszabályt módosító salátatörvény. Nekünk, ellenzéki képviselőknek, amikor megnyitjuk ezeket a jogszabályokat, akkor rögtön az a kérdés, hogy na, vajon mi az, amit ebben elrejtettek, hol van benn az a kiskapu, amelyet megint megnyitnak saját maguknak, és valóban mi lehet ennek a jogszabálynak a célja. Aztán nézve a jogszabályt látható, hogy a legtöbb módosítási indítvány egy igekötő felcserélése: most már nem feljegyzik, hanem bejegyzik az ingatlan-nyilvántartásba az adatokat. Ezt vezetik át számos jogszabályon keresztül. De sokkal több mindent kellene tenni az ingatlan-nyilvántartásokkal összefüggésben, és igen, el kellene most már jutni odáig, hogy az össztársadalmi igényeket határozzák meg a jogszabályokban, és nem csak úgy koncentrálnak egy-egy lépésre, ahogy az önöknek szimpatikus. Csak említenék pár példát, ami az elmúlt időszakban nemcsak nálunk, ellenzéki képviselőknél, hanem a helyi lakosságnál is kiverte azt a bizonyos biztosítékot. Az egyik: Balatonvilágoson a Club Aliga tekintetében döntöttek úgy, hogy felülírják a helyi építési szabályokat. Akkor, ha átmegyünk Tihanyba, ott is van egy ugyanilyen probléma és lehetőség, ahol van egy önkormányzati ingatlan, amit értékesítettek, és akkor hirtelen most már az önök jóvoltából gyakorlatilag bármi is építhető oda. Vagy nézzük, mondjuk, Szentendrét, ahová lakóparkokat szeretnének agyba-főbe építeni. Ezek mind-mind olyan beruházások, amelyeket… szintén ebben a jogszabályban van olyan, hogy társadalmasítás és széles körű érdekegyeztetések. Hát, ezek az érdekegyeztetések mégis hol zajlanak? Merthogy ezeket a polgárokat önök nem tájékoztatják. Látjuk azt, hogy akár a Balaton partján, de bárhol az országban, ami most frekventált és vonzó a fiatalok és családosok számára, számtalan lakópark-beruházás zajlik, és akkor meg kellene vizsgálni, hogy a közművezeték-rendszer vajon alkalmase arra, hogy ezt a nagyobb beruházást és az ottani többletterheket elbírja. Ez településfejlesztés és területrendezés, ezzel kellene önöknek foglalkozni, mert láthatóan ezt szeretik besöpörni a szőnyeg alá. Mi azt látjuk, hogy olyan építési beruházások folynak az országban, amelyek egy bizonyos kör érdekeit szolgálják, és nekünk, azt gondolom, hogy minimumkérdésként kellene feltennünk, és fel is tesszük, hogy miért van erre szükség. És miért engedélyezik ezeket a beruházásokat? Persze, nyilván a jogszabályból is egypár gondolatot és inkább figyelemfelhívást teszek: a társasházakkal kapcsolatosan egy apró módosítás van, ami, azt gondolom, mégiscsak egy fontos módosítás, ha az szmsz-üket módosítják. Azt eddig időkorlát nélkül kellett benyújtani az ingatlanügyi hatósághoz, most ezt 15 napban határozzák meg. Én azt gondolom, hogy ez a 15 nap rendkívül kevés, nem érthető számomra, hogy a társasházak közössége hiszen a közösséget kötelezik ezeknek az adatoknak vagy dokumentumoknak a benyújtására vajon fogjae tudni teljesíteni úgy, hogy eddig ez határidő nélkül volt. Lehet, hogy célszerűbb lenne a 15 nap helyett 30 napot meghatározni. Vagy ilyen például, ami számomra nem világos, hogy a világörökség részét képező épített és természeti környezet esetében eddig megvoltak, hogy kik azok a szereplők, akik annak a testületnek a tagjai lehetnek, akik eldönthetik, hogy mi legyen majd később, tehát döntés-előkészítő és javaslattevő testület. Önök egész egyszerűen gyakorlatilag lehúzták ezt a névsort, és most már nem tudjuk, hogy kik fognak arról dönteni, hogy mi fogja a világörökség részét képezni. Szerintem ez is egy olyan dolog, hogy egyszerűen nem látom az értelmét, vagy megint azon gondolkodom, hogy most már mindenki mindenhez is ért. Tehát miért volt baj az, hogy az UNESCO-tól és más olyan szervezetektől voltak benn tagok? Miért kell ezt kivenni ebből a jogszabályból? Még egy dolgot szeretnék mondani, amit viszont pozitív dolognak értékelek: kitolták a határidőt a településfejlesztési koncepciók elkészítésére ’22. június 30-áról december 31-ére, és így az önkormányzatoknak van még egy kis lélegzetvételnyi lehetőségük, hogy ezt a koncepciót létrehozzák és megalkossák. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Hozzáteszem, hogy most már gyakorlatilag minden önkormányzatnál alkalmazni kellene egy-egy szakembert, aki ezeket előkészíti, mert önöknek folyamatosan, gyakorlatilag egy-két évente mindig támad valami új ötletük, ami alapján új településrendezési eszközöket vagy akár integrált településfejlesztési stratégiát vagy bármilyen fejlesztési dokumentumot kell létrehozni, és az önkormányzatok gyakorlatilag semmi mást nem csinálnak, csak ezzel foglalkoznak. Ez persze akkor helyes és jó, ha ez valóban a település érdekeit és a településen élők érdekeit szolgálja, de amikor egy-egy jogszabály-módosítás miatt kell végigfuttatni a rendszeren a teljes településrendezési eszköznek a módosítását, akkor az komoly költségvetési tételeket eredményez. Elég, ha csak visszautalunk a településképi arculati kézikönyv megalkotására, amely szintén minden egyes településnek problémát okozott. [[14.00]] Persze, nyilván adtak önök hozzá egy forrást, ezt nem is tagadom, de értsék meg, hogy a folyamatos településrendezési eszközben történő módosítási felhívás az önkormányzatoknak nemcsak szakmai, hanem költségvetési teher is. (A jegyzői székben dr. Aradszki Andrást Földi László váltja fel.) Azt gondolom, hogy ez a jogszabálytervezet, amely most itt a Ház előtt van, összefoglalása az ingatlan-nyilvántartási rendszeren keresztül történő átvezetésnek, és nem érdemi módosításokat tartalmaz. Sokkal nagyobb módosításokra lenne szükség. Én ezt vártam volna, sajnos most ebben ezt nem olvashattuk. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 2021. évi C. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti rendelkezésekről, valamint egyes ingatlan-nyilvántartással, területrendezéssel, településrendezéssel kapcsolatos és kulturális tárgyú törvények módosításáról szóló T/17443. számú törvényjavaslat, mint ahogyan azt Azbej Tristan államtitkár úr expozéjában mondta, összesen 48 törvényt módosít. Ezek a módosítások koherensek. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az államtitkári expozé után fontosnak tartom kiemelni, hogy az utóbbi időben fokozott igény mutatkozik naperőművek telepítésére, illetve térségi jelentőségű egyedi építmény megyei területrendezési tervbe történő beillesztésére irányuló területrendezési hatósági eljárás lefolytatására, amennyiben a megvalósítani kívánt erőművet a területrendezési terv nem tartalmazta. Területrendezési hatósági eljárás során indokolt szakkérdésként megvizsgálni a termőföld minőségi védelmére vonatkozó kérdéskört, mely sajnos az eddigi tapasztalatok alapján eddig gyakran elmaradt. Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló ’97. évi LXXVIII. törvény módosítása az új településtervek hatékony elkészítését és eredményes alkalmazását segíti elő. A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény módosítása pedig kiterjeszti a védetté nyilvánított kulturális javak kereskedelmi forgalomban történő átruházásával kapcsolatos, a kereskedőt terhelő bejelentési kötelezettséget. Ennek eredményeképpen a kereskedelmi forgalomban történő értékesítés céljából átadott, védetté nyilvánított kulturális javakra vonatkozó bejelentésre a kereskedő akkor is köteles, ha az értékesítés végül meghiúsul, és nem történik átruházás. A telekalakítási eljárási szabályokkal való összhang megteremtése érdekében szükséges meghatározni a telekalakítás során követendő újabb elveket. Műemlékvédelmi követelmény a kastélyparkok, egyházi ingatlanegyüttesek, ipari együttesek, népi vagy más épületegyüttesek fizikai valójában és az együttes elemek érvényesítését elősegítő módon történő, egy telek egységben való fenntartása. Ezt annak idején úgy fogalmaztuk meg, amikor egy műemlékvédelmi épület volt, hogy a műemlékvédelmi épület egy birtoktesthez tartozik, és az egy birtoktest szintén védettség alá kerül. A világörökségről szóló 2011. évi LXXVII. törvény módosítására azért van szükség, mert a Világörökség Szakbizottság megszűnésével 2022 januárjától létrejön a kulturális örökség védelméért felelős miniszter világörökséggel kapcsolatos új javaslattevő, véleményező és döntés-előkészítő testülete. A Magyarország és egyes kiemelt térségeinek területrendezési tervéről szóló 2018. évi CXXXIX. törvény módosítása: az alternatív energiák előállítása, így különösen a naperőművek elhelyezése jelentős területfoglalással jár együtt. Az egyre terjedő naperőművek területfoglalásának anomáliáira mint ahogy azt bevezetőmben is mondtam válaszolva, országos szinten szükséges a telepítés területi korlátozása, a jó minőségű termőföldeknek, továbbá az ökológiailag értékes területeknek a védelme érdekében. A Trtv. módosítása erre tesz javaslatot, egyben a településrendezési szabályokban 2021 júliusával bekövetkezett változások is szükségessé tették az egyes rendelkezések pontosítását. Az Ltv.-re vonatkozó módosítások, kiegészítések érintik a levéltári illetékesség fogalmát, egyes levéltárak illetékességi körét, a megszűnő közlevéltár elhelyezésével kapcsolatos rendelkezéseket. A közlevéltári illetékesség kérdése egységes fogalomhasználatot teremt, és egységesen jeleníti meg a közlevéltári illetékesség körébe tartozó, jelenleg is meglévő, de széttagoltan megjelenő feladatokat, ezáltal könnyítve a jogalkalmazást. Az illetékes levéltár jogosult és kötelezett az illetékességi körébe tartozó szervek maradandó értékű iratainak az átvételére, a közfeladatot ellátó szerv iratkezelésének ellenőrzésére, az iratselejtezések jóváhagyására, a szerv iratkezelési szabályzatának jóváhagyására, a maradandó értékű iratok körének meghatározására. A közokiratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló ’95. évi LXVI. törvény módosításának előkészítését az Emberi Erőforrások Minisztériuma végezte a Levéltári Kollégium, valamint a levéltári szakmai szervezetek bevonásával. Az elkészült javaslat széles körű társadalmi egyeztetést követően, a levéltári és iratkezelési szakmai szempontok alapján került véglegesítésre, így került elénk benyújtásra. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A KDNP parlamenti frakciója mindezek alapján támogatja a törvényjavaslatot. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Vejkey Imre képviselő úr. Most megadom a szót Varga László képviselő úrnak, jegyző úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, egy nagyon nagy terjedelmű módosító csomagról van szó, 48 törvény módosításáról. Inkább az előterjesztés címére utalok; a fő csapásiránya ennek nyilván az ingatlan-nyilvántartásról szóló 2021. évi C. törvény hatálybalépésével összefüggő módosítások, amelyek nyilván nagyon széles körben ismertetésre kerültek itt az előzőekben. Ezeket nem kívánom megismételni feltétlenül, és nem szeretném, hogy azok, akik követnek minket, emiatt elveszítsék az érdeklődésüket. Inkább onnan indulnék ki, hogy az ingatlan-nyilvántartásnak az eredendő és eredeti előterjesztés kapcsán az e-ingatlan-nyilvántartás létrehozása volt ennek az előterjesztésnek az elsődleges célja, ez egy követendő és fontos cél. Én is annak tartom. Ha az elejéről indulunk, a nulladik ponttól, tehát még az előző törvény általános vitájától, akkor azt tudom mondani, hogy tegyük föl a költői kérdést, hogy vane ezzel Magyarországnak adóssága a polgárai felé, akkor nyilván hatalmas adóssága van. Az elmúlt évtizedekből direkt mondok több mint tízet, tehát az elmúlt évtizedekből több évtizedes adóssága van ebben a tekintetben Magyarországnak a polgárai felé. Minden, kizárólag ez irányba mutató, az állampolgárok számára a szolgáltató jelleget erősítő módosítást támogatni szeretnénk. Ezt tudom mondani a frakciónk nevében, de ahogy kezdtem, 48 törvényt módosít ez a salátatörvény. És hogy egyébként igazságos legyek, a büntetőjogi tárgyú módosításoknál reggel elmondtam, hogy az egyébként érthető csomag abban a formában, és amiért a salátatörvény van vagy mint műfaj létezik, az az, hogy egyébként egymáshoz nagyon szorosan kapcsolódó életviszonyokat, jogintézményeket módosítási szándékban megfogalmazó csomagok létrejöjjenek, az lehet, hogy egyszerűsít. Mert akkor egyszerre meg lehet ezt vitatni, komplexitásában látni. [[14.10]] Ebben a törvényben szerintem vannak olyan elemek, amelyek nem indokolhatók ebből a szempontból, és akkor azt gondolom, hogy szofisztikált voltam. A törvénynek a zöme közvetlenül összefügg az előző jogszabály elfogadásával, de, mondjuk úgy, kritikaként fogalmaznám meg, hogy már azt a törvényt is módosítja ez a csomag, tehát nemcsak a hatálybalépésével függ össze, hanem vannak olyan szakaszok, amelyek azt a jogszabályt módosítják. Nyilván felhívnám itt a figyelmet a pontos előkészítésre, a jogszabályokat meg kell hogy előzzék hatástanulmányok és megfelelő normaszöveg-kidolgozás, és akkor erre nincsen szükség. (Arató Gergelyt a jegyzői székben Tordai Bence váltja fel.) Sok tekintetben emelt ki pontokat Potocskáné Kőrösi Anita képviselőtársam. Én ezeket nem ismételném meg. Vannak olyan kérdéskörök, amiket én kritika tárgyává tennék, ezeket elmondanám, és akkor itt jön az, hogy az ellenzéki képviselő hogy tud erre egy szavazásban igent, nemet vagy tartózkodást nyomni nyugodt lélekkel nyilván nagyon nehéz. Tehát a javaslat zömében az új törvénnyel, tehát a 2021. évi C. törvénnyel való összhang megteremtését szolgáló módosításokat tartalmaz, azonban számtalan, nagyobbrészt technikai részletszabály között elrejt bizonyos olyan módosító javaslatokat is, amelyek visszaélésekre adnak lehetőséget az alábbiak szerint. A közokiratokról, közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló törvény módosítása is szerepel itt a javaslatcsomagban. A 2022. január 1. napján hatályba lépő módosítás következtében a Magyar Nemzeti Levéltár bármely közfeladatot ellátó szervet kötelezhet arra, hogy az irattárát vagy annak egy részét a külön kormányrendeletben megállapított központi szolgáltatónál helyezze el. A módosítás lehetővé teszi, hogy a fenti kötelezésre az MNL minden előzetes figyelmeztetés nélkül jogosult legyen, amennyiben a közokiratok megőrzése csak azonnali intézkedéssel biztosítható. Noha a közokiratok központi szolgáltatónál történő elhelyezése a törvény alapján csak akkor lehetséges, ha az adott közfeladatot ellátó szerv a közokiratok megőrzését veszélyezteti, nincs körülírva, hogy a közokirat megőrzésének veszélyeztetése alatt pontosan milyen tevékenység értendő, ráadásul az irattárak nagy volumenű mozgatása nemhogy orvosolja a közokiratok megőrzésének veszélyeztetését, hanem éppen ellenkezőleg, növeli annak kockázatát, hogy bizonyos iratok eltűnjenek, akár eltűnjenek. A fentiek alapján alapos a gyanúja annak, hogy a javaslat célzatosan azért iktatta be a közokiratok védelmére irányuló eljárást, hogy a kormánynak lehetősége nyíljon akár bizonyos iratok eltüntetésére a következő időszakban. Hát, ez annak fényében, hogy tavasszal választások lesznek, azért nyilván felvet kérdéseket. De már hogy így a felvezetésemben eredetileg is megfogalmazottakat erősítsem, hogy ez milyen összefüggésben áll a 2021. évi C. törvénnyel, illetve annak hatályba léptetésével, nyilván azért ehhez elég élénk fantáziára van szükség. Másrészről: a világörökségről szóló törvény módosítása kapcsán a módosítás szintén 2021. január 1. napjától teljesen megszüntetné a világörökségről szóló törvény 4. § (2) bekezdésében és az 5. §-ban rögzített feladatok tekintetében a szakmai kontrollt. Ugyanis nem lenne kötelező a törvény 6. § a)-h) pontjaiban megjelölt személyek közreműködése, ezáltal a javaslattevő, döntés-előkészítő és véleményező testület teljes mértékben a miniszter által jelenleg nem ismert szubjektumok alapján kiválasztott személyekből állna. Magyarán: az eddigi transzparens szituációkban, amik a világörökségi területekre vonatkoztak ebben a tekintetben, egy szubjektív elemeket tartalmazó személyi összetételű, személyekből álló testület dönthetne, illetve vehetne részt döntés-előkészítésben, véleményezésben. Ez semmiképpen nem előremutató álláspontunk szerint. Az e mögött a módosítás mögött rejlő indokok egyelőre nem ismertek, azonban a transzparencia eltüntetése a törvényből alappal enged következtetni a kormány világörökségi kérdést érintő minimum megkérdőjelezhető terveire. Azt hiszem, hogy itt a korábbi tapasztalataink mondatják ezt velünk, nem valamifajta megelőlegezett rosszindulat, higgye el ezt, államtitkár úr. Szóval, összességében véve: minél több számú törvényt módosít egy salátatörvény, annál nagyobb a kockázata annak, hogy egyébként ebben olyan más, eltérő életviszonyok vagy szakaszok is belekerülnek, ilyeneknek a szabályozása, amik nem az eredeti célt szolgálják. Ez most is sikerült. Tehát azt gondolom, hogy nagyon nehezen látom az összes kételyeinket eloszlathatónak, az általános vita végéig végképp nem, de mondjuk, a parlamenti szakaszban még talán ez megeshet. Ugyanakkor szeretném leszögezni, hogy azt a több évtizedes adósságot, amit az ingatlan-nyilvántartás kapcsán a digitalizáció elhúzódása, elmaradása okoz, annak a feloldását mi is szeretnénk természetesen. Az ezt közvetlenül szolgáló döntéseket, törvényjavaslatokat támogatni szeretnénk itt az Országgyűlésben, csak akkor teremtsünk rá lehetőséget, hogy csak azt kelljen támogatnunk, ne kössük össze ezt olyan szakaszokról való döntéssel, ami nincs is érdemi összefüggésben ezzel. Köszönöm, elnök úr. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen, jegyző úr. A következő előre bejelentett felszólaló Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr, LMP.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Ellenzéki képviselőtársaim viszonylag részletes bírálatot adtak ezen törvényjavaslathoz, ebben az esetben sem szeretném megismételni azokat a gondolatokat, amiket megfogalmaztak. Én alapvetően arról szeretnék beszélni, hogy itt a törvényjavaslat előterjesztése kapcsán az információhiány, illetve a rossz előkészítés az, ami nagyon-nagyon kiolvasható. Nem látjuk pontosan, illetve úgy is fogalmazhatnék, hogy látjuk, hogy nem történt megfelelő társadalmi és szakmai egyeztetés a törvényjavaslat előkészítése kapcsán, és olyan alapvető információkat sem csatoltak az előterjesztéshez, hogy például a jogi szakmai szervezetek, gondolhatunk itt az Ügyvédi Kamarára vagy éppen az Országos Bírósági Hivatalra, milyen módon fejezték ki a véleményüket előzetesen a törvényjavaslat kapcsán és azt figyelembe vettee a Miniszterelnökség. Nem tudjuk azt sem, hogy az önkormányzati érdekvédelmi szervezetekkel, önkormányzati szövetségekkel milyen módon folytattak egyeztetéseket. Nagyon nagy mértékben érinti az önkormányzatok működését a törvényjavaslat, illetve a tervezett módosítások sora, és azt sem tudjuk ilyen módon, hogy részt vetteke érdemben az egyeztetésben, illetve hogy milyen véleményeket csatoltak és azt figyelembe vették-e. Többször esett szó a műemlékvédelem kérdéséről, azt sem látjuk, hogy a műemlékvédelem szereplői, szakmai szereplői adtake ezzel kapcsolatban releváns véleményt, egyáltalán volte erre módjuk. Azt sem látjuk, hogy történte vagy készülte megfelelő hatásvizsgálat. Nagyon szerteágazó, kiterjedt módosításokat irányoz elő a javaslat, és szintén nem tudjuk, hogy előkészülte vagy megkezdtéke legalább az előkészítést az állam részéről, hogy a jelentős változásokat itt az elektronikus ingatlan-nyilvántartás terén például képes lesze lekezelni informatikai oldalról, mondjuk, az állam. Én azt gondolom, hogy erről is mindenképpen szólni kellene az előterjesztésnek. Itt van egy nagyon-nagyon komoly aggályunk is: nincs arra vonatkozóan konkrét adat, információ, hogy a megvalósítandó informatikai rendszer mennyire lesz biztonságos, tehát hogy milyen biztonsági megoldásokat biztosítanak, hogy a jövőben milyen módon lesz biztosított adott esetben az elektronikus úton létrejövő okiratok sérthetetlensége, megsemmisülés elleni védelme. Én azt gondolom, hogy felelős döntést ebben a helyzetben csak akkor hozhatnak az országgyűlési képviselők, hogyha ezzel kapcsolatban részletes információkat kapnak. Ez elmaradt. Én azt gondolom, hogy mindannyian átlátjuk, hogy ezeknek a dokumentumoknak a sérthetetlensége, hogy itt adott esetben nemcsak a megsemmisülés, hanem a beavatkozás elleni védelem milyen alapvető fontosságú, nagyon-nagyon komoly joghatások kapcsolódnak ezekhez az elektronikus nyilvántartásokhoz. És akkor nagyon-nagyon röviden néhány gondolat konkrétan a törvényjavaslat egy-két, az előttem szóló felszólalók által citált részével kapcsolatban. Nagyon pozitívnak tartjuk egyébként itt a napelemek telepítése kapcsán, hogy az ökológiailag értékes területek esetében, illetve a jó termőföldek esetében korlátozzák ezeknek a telepítését, ezt fontosnak tartjuk. Nyilván nagyon erőteljesen támogatjuk a napelemek létesítését, de alapvetően úgy gondoljuk, hogy mondjuk, az épületek tetejét kéne ezekkel telerakni, semmiképpen nem a termőföldeken kellene zöldmezős módon napelemparkokat létesíteni. De itt felvetődik a kérdés, hogy ez már egy lépés a kormány részéről, tehát pozitív lépés, hogy az ökológiailag értékes területeken, illetve az ökológiai hálózat, ökológiai folyosó esetében is megtette ezt a lépést. De hogy nem gondol a kormány például arra, hogy ilyen területeken és például a kiemelten védett természetvédelmi területeken , mondjuk, elérjék, hogy nem lehet atomtemetőt építeni, mert sajnos ez a helyzet. [[14.20]] Jelenleg egy kiemelten védett területen, a nyugat-mecseki területen készítik elő az atomtemető megvalósítását, ott vannak kutatófúrások, s a többi. Én tehát azt gondolom, hogy itt is egy kicsit nem is féloldalas, hanem igazából csak ilyen, nem tudom, szórványos a kormánynak a figyelme az ilyen ökológiai szempontok tekintetében. És akkor még egy dologra szeretnék utalni, illetve itt konkrétan kérdéseim is lennének. Ugye, itt a műemlékvédelem kérdésére mindkét kormánypárti frakció vezérszónoka utalt. Pócs képviselő úr egész pontosan úgy fogalmazott, hogy a kulturális örökségvédelmet még magasabb szintre kell emelni, tehát a jelenlegihez képest még magasabb szintre. Hát, mi úgy látjuk, hogy ezen a téren is, főleg a műemlékvédelem területén óriási károkat szenvedett a magyar nemzet, Magyarország, ugyanis a kormány alapvetően szétverte a műemlékvédelemnek az intézményrendszerét, és itt a szakmai szempontok már alig-alig tudnak érvényesülni, és alapvetően a Miniszterelnökség az a minisztérium, amely ezen a téren alapvetően mozgástérrel bír, amelynek mozgástere van. És mi rengeteg jelzést kaptunk itt az elmúlt években a műemlékvédelem kapcsán, például sorozatban fordult elő, hogy a Miniszterelnökség különböző szereplők kérésére adott esetben levett műemléki védettséget olyan esetben, mondjuk, egy kastélyhoz tartozó egykori melléképület tekintetében, ahol ez nem lett volna indokolt. Vejkey képviselő úr is utalt annak a fontosságára, hogy az egykori birtoktesteket is kellene védeni, nyilván ami megmaradt belőle, mondjuk, adott esetben egy kastélypark esetében. Mi azt gondoljuk, hogy a műemléki védettséggel rendelkező melléképületeket is védeni kellene, arról nem is beszélve, hogy ezekről megfelelő nyilvántartást kellene végezni, megfelelő transzparenciát kellene biztosítani, hogy ne fordulhasson elő, hogy adott esetben a kormányhoz közel álló szereplők, mondjuk, ilyen módon próbálják a műemlék besorolású épületek esetében a meglévő állagmegóvással kapcsolatos kötelezettségek alól mentesíteni magukat, hogy levetetik bizonyos épületekről a műemléki védettséget. Én tehát azt gondolom, hogy ezen a téren gyakorlatilag egy olyan feladatra van szükség, hogy újjá kell építeni a műemlékvédelemnek a rendszerét. A konkrét kérdésem az lenne az államtitkár úrhoz, hogy hol és milyen módon tudunk hozzáférni olyan információkhoz, hogy az elmúlt években, akár mondjuk, csak 2018 óta hány ilyen jellegű megkeresés érkezett a Miniszterelnökséghez, hogy adott esetben felülvizsgálni különböző műemléki besorolású épületek esetében ezt a besorolást, és hogy ezeknek az információit milyen módon tudjuk megkapni. Nagyon örülök, hogyha erről kapok információt, ha nem, akkor majd nyilván írásban is szívesen felteszem ezt a kérdést. Összességében azt tudom mondani természetesen, ahogy képviselőtársaim is elmondták, hogy alapvetően természetesen a jogszabály gerincét képező irány és az ezzel kapcsolatos előkészületek alapvetően nyilván megkerülhetetlenek, tehát nyilván ez önmagában fontos, csak, ugye, rengeteg más, hozzá kapcsolódó intézkedés vet fel kérdéseket; illetve amit említettem már, a salátajellegből fakadóan idekerülő szabályozások és az ezzel kapcsolatos elégtelen kormányzati munka mondatta ki velem ezeket a kritikai elemeket. És akkor még egy zárógondolat. Itt szintén Pócs képviselő úr utalt arra, hogy joga van a társadalomnak bizonyos információkhoz hozzájutni, illetve a levéltárakkal kapcsolatban esett erről szó hogy fontos dokumentumoknak a nyilvánossága, az alapvető érdek. Egyszerűen nem tudom kihagyni azt, hogy ez a fajta gondolat miért nem jelenik meg önöknél, amikor egy több mint három évtizedes mulasztást, súlyos mulasztást, ugye, a kommunista állambiztonsággal kapcsolatos iratok, az ügynökaktáknak a nyilvánosságra hozatalát és internetes publikációját szeretnénk végre elérni. Önök 24 alkalommal érdemi vita nélkül úgy mondtak nemet a javaslatunkra, hogy nem engedték tárgysorozatba venni, és nem készítettek saját javaslatot. Ugye, illúzióim nyilván nincsenek, hogy miért nem jelent meg ezen a téren is önöknél ez a fajta elköteleződés, és miért nem látják be, hogy ezeknek az adatoknak a közzététele, az gyakorlatilag a rendszerváltás lezárásának egy nagyon-nagyon fontos eleme a mai napig, és hogy miért nem fogadják el azt, hogy a diktatúra titkaira nem lehet demokráciát építeni. Én azt gondolom, itt is, ezen a területen is elérhető és tetten érhető az az ellentmondás, amit egyébként nagyon sok kormányzati intézkedés kapcsán megfigyelhetünk, de ez csak egy zárójeles megjegyzés volt egyszerűen azért, mert a kormánypárti vezérszónoki felszólalások eszembe juttatták ezt a nagyon-nagyon komoly hiányosságot. Összességében azt tudom mondani, hogy az LMP-frakció mérlegelni fogja a törvényjavaslat megszavazását, bár én most úgy tippelném meg a törvényjavaslat jelen állapotában, hogy a döntésünk valószínűleg az lesz, hogy nem fogjuk tudni azt támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, Keresztes képviselő úr, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Kissné Köles Erika szlovén nemzetiségi szószólónak, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó.
Hvala za besedo, gospod predsednik Spoštovani gospod Predsednik, cenjeni Zbor! Köszönöm a szót, elnök úr! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága a 2021. november 8-ai ülésén tárgyalta az ingatlan-nyilvántartásról szóló 2021. évi C. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti rendelkezésekről, valamint egyes, az ingatlan-nyilvántartással, területrendezéssel, településrendezéssel kapcsolatos és kulturális tárgyú törvények módosításáról szóló T/17443. számú törvényjavaslatot. Bizottságunk a magyarországi nemzetiségi közösségek, illetve a nemzetiségi önkormányzatok érintettsége miatt kérte a Házbizottságtól a törvény tárgyalásához való kapcsolódás lehetőségét, a bizottság által kijelölt szószólóként osztom meg most önökkel a bizottság véleményét a törvényjavaslathoz kapcsolódóan. A kormány által a T/17443. számon benyújtott, a 2023. február 1-jén hatályba lépő ingatlan-nyilvántartási törvény módosításáról szóló törvényjavaslat célja egyebek mellett az elektronikus ügyintézésre történő átálláshoz szükséges átmeneti szabályok biztosítása. A XXI. században az európai országok digitális megoldásokat alkalmaznak saját ingatlan-nyilvántartásaik kezelésére, ennek magyarországi megteremtése is célként jelenik meg. A nyilvántartási rendszer fejlesztésének fontos állomása az adatok rögzítésén és tárolásán, kezelésén túl az elektronikus ingatlanbejegyzési eljárás bevezetése, ahogy ez Európában és a környező országokban már régóta fennálló gyakorlat. Magyarországon tervezetten 2023-tól szűnik meg a papíralapú ügyintézés, bár a papíralapú szerződéskötés továbbra is fennmarad. Az ilyen típusú jogszabályi változások a korszerű, XXI. századi eljárásokkal természetszerűen könnyítik az érintett ügyfelek, így a nemzetiségi közösségekhez tartozók ügyeinek intézését is. Az előttünk fekvő törvényjavaslat számos, 48 tárgykört érint, melyek a meglévő célszerűség okán az egyes törvények jogtechnikai, koherenciát biztosító módosításaira vonatkoznak. A nemzetiségi közösségeket és magánszemélyeket leginkább érintő tárgykörökre igyekszem koncentrálni, bár mint magyar állampolgárokat, minket is minden törvény és minden törvényi változás egyaránt érint. A jelen törvényjavaslatban megfogalmazódott módosítások másik nagy tárgyköre a köziratok védelmének erősítése, az egyes eljárások és illetékességi szabályok jogértelmezésének egyszerűsítéséhez szükséges pontosítás, valamint a köziratokról vezetett nyilvántartások adatkörének és a nyilvántartásba veendő iratok körének egyértelmű törvényi meghatározása. A törvényjavaslat átülteti a jogrendszerbe a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény alkalmazása során összegyűlt tapasztalatokat, amelyek iratkezelési, adatkezelési, fogalmi és levéltári illetékességi kérdéseket érintenek. A törvényjavaslat 10. pontja érinti a legközvetlenebb módon a nemzetiségi közösségeket, mely a köziratokról és a közlevéltárakról, továbbá a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény módosításával foglalkozik. A törvényjavaslat 16. § (1) bekezdésének b) pontja a közfeladatot ellátó szerv fogalmának egyértelműsítése. Közfeladatot ellátó szervnek tekintjük az országos, területi és helyi nemzetiségi önkormányzatokat is. Ugyanitt a (2) bekezdés r) pontja az illetékes közlevéltár, a (3) bekezdés t) pontja pedig a metaadatot definiálja. A törvényjavaslat 17. §-a kiegészítésében a közfeladatot ellátó szerv kötelességét határozza meg, a 18. §-a a levéltári törvény 10. § (1) bekezdés c) pontját módosítja oly módon, hogy a levéltári törvény 10. §-ában meghatározott kivételek mellett egyedi iratkezelési szabályok kiadását jelöli ki egyebek mellett a nemzetiségi önkormányzatok hivatalai számára is. [[14.30]] A törvényjavaslat 19. §-a mintegy átvezeti a korábbi rendelkezéseket a közfeladatot ellátó szerv iratainak védelme és iratkezelésének rendje, illetve az ebből fakadó szükséges intézkedések egyértelműsítésével, majd a 20. § a köziratok védelmére irányuló hatósági eljárást konkretizálja, és kijelöli közigazgatási hatósági hatáskör gyakorlására a Magyar Nemzeti Levéltárat. A közirat a közfeladatot ellátó szerv irattári anyaga, vagyis „a keletkezés idejétől és az őrzés helyétől függetlenül minden olyan irat, amely a közfeladatot ellátó szerv irattári anyagába tartozik vagy tartozott”. A törvényjavaslat a közfeladatot ellátó szerv irattári anyagának szabályszerű megőrzését súlyosan veszélyeztető körülmények fennállása esetén érvénybe lépő eljárásról szintén határoz, miszerint a Magyar Nemzeti Levéltár rendelkezik olyan hatáskörrel, hogy mint hatóság felhívja a közfeladatot ellátó szerv figyelmét a szabálysértésre, jogkövetkezményekre, és kötelezi a veszélyeztetés megszüntetésére. A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 2. § 5. pontja a nemzetiségi feladatot ellátó közgyűjtemények között nevesíti a levéltárat. Nemzetiségi feladatot ellátó közgyűjtemény tehát olyan könyvtár, levéltár, muzeális intézmény, kép-, illetve hangarchívum, amelynek alapító okiratában szerepel a nemzetiségi feladatellátás, vagy amelynek állományában nemzetiségi nyelvű vagy nemzetiségre vonatkozó dokumentumok 25 százalékot elérő arányban találhatók, függetlenül a fenntartó szervezet típusától. A levéltárak a történelmi múlt megismerésének elsődleges forrásául szolgáló, illetőleg a közfeladatok folyamatos ellátásához és az állampolgári jogok érvényesítéséhez nélkülözhetetlen, a nemzet kulturális örökségének részét képező maradandó értékű iratok tartós megőrzésének, feldolgozásának és rendeltetésszerű használatának biztosítása céljából működő intézmények. A demokratikus elvekre épülő állam társadalmi kontrollja szempontjából nélkülözhetetlenek, egyúttal a nemzeti identitás leghitelesebb dokumentumainak az őrzői. A nem selejtezhető köziratokkal kapcsolatos feladatokat ellátó levéltárak a közlevéltárak, amelyeket a közfeladatot ellátó szervek tartanak fenn. A törvényjavaslat 21. §-a szabályozza, hogy a közlevéltárak átveszik és megőrzik az illetékességükbe sorolt, nem selejtezhető köziratokat, valamint a maradandó értékű magániratokat. A megőrzött levéltári anyag szakszerű tárolása és feldolgozása, valamint felhasználhatóvá tétele a közlevéltárak feladata; lásd levéltári törvény 13. §. A nemzetiségi közösségek számára fontos dokumentumok őrzői lehetnek a felsőoktatási levéltárak is, illetékességüket a törvényjavaslat 24. §-a szabályozza. A törvényjavaslat 25. §-a a levéltári törvény 20. § (1) bekezdése helyébe a következőt illeszti: „A települési vagy nemzetiségi önkormányzat a képviselő-tes-tület, a hivatala és intézménye, valamint ezek jogelődei, továbbá a települési önkormányzat közigazgatási területén, a nemzetiségi önkormányzat működési területén működő vagy működött, a települési vagy nemzetiségi önkormányzat többségi tulajdonában álló gazdasági társaság iratkezelésére és irattári anyagára kiterjedő illetékességgel közlevéltárat létesíthet. A levéltár a fenntartó települési vagy nemzetiségi önkormányzat közvetlen felügyelete és irányítása alatt működik.” A nemzetiségi közösségek számára kiemelt jelentőségű ez a módosítás, ez a bekezdés korábban csak a települési önkormányzatokat nevesítette ugyanis. A közlevéltárak sorába tehát bekerülnek a nemzetiségi önkormányzatok levéltárai is, ezáltal pontosításra kerül a nemzetiségi marandó értékű magánokiratok gyűjtésének és megőrzésének törvényi kerete. A nemzetiségi önkormányzatok közlevéltárai esetében a közlevéltár vezetőjét pályázat útján a kultúráért felelős miniszter véleményének kikérésével nevezi ki a fenntartó és menti fel. A közfeladatot ellátó szervek, akárcsak más irattári anyaggal rendelkező szervek és személyek kötelesek a maradandó értékű iratok megóvását biztosítani, azok ugyanis a jelentős értékkel bíró, a történelmi múlt kutatásához és megismeréséhez, valamint a közfeladat ellátásához és az állampolgári jogok érvényesítéséhez szükséges iratok. Ez az alapszabály a nemzetiségi önkormányzatok képviselő-testülete, hivatala és intézményei működése révén keletkezett iratanyagra egyaránt érvényes. Belőlük számos előremutató tanulmány, elemzés is készülhet, mely a nemzetiségi szervezetek vagy éppen magánszemélyek fejlődése érdekében hordoz jól felhasználható információkat. A kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény szabályozza a védetté nyilvánítást és a védettség megszüntetésének törvényi feltételeit, az eltűnt kulturális javak felkutatására vonatkozó szabályokat, valamint a javak külföldre történő kivitelének módját. A továbbiakban a törvényjavaslat a nyilvános magánlevéltárakról és vallási közösségek levéltárairól hoz jogszabályi rendelkezéseket. Az egyházi közösségek levéltárai számos esetben tartalmaznak a nemzetiségek történelmére, kultúrájára és egyéb értékeire vonatkozó levéltári anyagot, a nemzetiség történelmének kutatása számára tehát kiváló forrásanyagot őriznek; fontosak a számunkra. A törvényjavaslat új felhatalmazó rendelkezést állapít meg a kultúráért felelős miniszternek az Országos Idegennyelvű Könyvtár jogállásának meghatározására vonatkozóan, figyelemmel arra, hogy az Országos Idegennyelvű Könyvtár törvény alapján a magyarországi nemzetiségek anyanyelvű könyvtári ellátását koordináló bázisintézmény. A törvényjavaslat 42. pontjában a településkép védelméről szóló 2016. évi LXXIV. törvény módosításának sorában a törvényjavaslat 94. §-a a hivatkozott törvény 12. § (4) bekezdésében felsorolja azokat a szervezeteket, melyekkel a településterv, kézikönyv és településképi rendelet készítéséhez partneri egyeztetést javasol a települési önkormányzatoknak. A nemzetiségi közösségek sajátos hagyományokon nyugvó épített környezete, építészeti hagyományai megőrzése érdekében a nemzetiségi önkormányzatokat célszerű lenne a partnerek sorába beépíteni. Javasoljuk ennek a megfontolását, illetve pótlását. Összességében a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a törvényjavaslatot a magyarországi nemzetiségek érintettsége vonatkozásában előremutatónak ítéli, javasolja annak elfogadását. Hvala za pozornost! Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, Kissné Köles Erika szószóló asszony. Tisztelt Országgyűlés! Kétperces felszólalásra jelentkezőt nem látok. További képviselő neve felszólalásra nem jelent meg a monitoron. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, Azbej Tristan államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Azbej Tristan jelzésére:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A vitát hallgatva szeretném visszajelezni, hogy az építő jellegű javaslatokat, felvetéseket megfontoljuk, és a további vitaszakaszokban fogjuk tárgyalni. A kritikus felvetésekre, a kritikus élű kérdésekre szeretnék válaszolni, vagy csak általában a feltett kérdésekre. A kritikus élű megjegyzéseket két csoportba osztanám. Az egyik csoport elsősorban nem a javasolt szabályozásra, a törvényjavaslatra vonatkozott, hanem azt kifogásolta, hogy miért nem szerepel több ebben a javaslatcsomagban. Ezzel kapcsolatban szeretném emlékeztetni a képviselő asszonyokat és urakat, hogy a nagyobb volumenű, az ingatlan-nyilvántartásra vonatkozó szabályozási, jogalkotási aktus a 2021. évi C. törvény volt az ingatlanszabályozásról, most az átmeneti szabályozásról, a finomhangolásokról beszélünk, ez fekszik előttünk a törvényjavaslatban. Például az említett törvény 2023 februárjában hatályba lépő fő rendelkezései előtt megindult eljárásokra vonatkozó átmeneti szabályozást tartalmazza ez a javaslatcsomag. [[14.40]] A további kritikus megjegyzések előtt sok esetben értetlenül állok, mert nemcsak a jogalkotói, az előterjesztői szándékkal ellentétes szándékokat vélnek kiolvasni ebből a szabályozásból, hanem magának a javaslatcsomagnak a tárgyával és a tartalmának a céljával ellentétes szándékokat vetnek a szemünkre. Az egyik ilyen Potocskáné képviselő asszonytól általánosságban nem minden politikai töltetet nélkülöző megjegyzés volt, ami arra utalt volna, hogy itt a területrendezési szabályoknak a lazítása lenne az érdekünk, hogy ez utat nyisson mindenfajta beruházásoknak, holott, ha megnézzük a javasolt intézkedéseket, tökéletesen az ellenkezőjéről van szó. Egy ilyen példát említve: azt ismerte föl a kormány, az előterjesztő, hogy a településrendezési illeszkedés követelményei jelenleg jogszabályban nem jelennek meg, és ez azért probléma, mert amelyik önkormányzat nem rendelkezik helyi építési szabályzattal, annak nem lehet szankciókkal betartatni, hogy az adott intézkedés, beruházás illeszkedjen követelményként a településrendezési illeszkedési megfontolásokhoz. Úgyhogy éppen ez az, amit orvosolni kíván ez a törvényjavaslat, a településrendezési illeszkedés követelmény egy kisegítő eszköz arra az időszakra, amikor még nincs helyi építési szabályzat. Tekintettel arra, hogy az előírás az önkormányzatok feladatellátását érinti, ezért szerintünk, az előterjesztő szerint elengedhetetlenül szükséges törvényi szinten ezt a kérdéskört szabályozni. Említette a képviselő asszony a balatoni beruházásokat is, és a javaslatcsomag értelmében a területrendezési törvény módosítása éppen az elért védettségi szint megnövelését szolgálja a Balaton-parti mezőgazdasági területeken is, ha már ez a téma szóba került itt. Egy nagyon rosszindulatú megjegyzést engedett meg magának Varga képviselő úr, amikor arra tett egy övön aluli utalást, hogy közokiratok eltüntetése lenne a kormányzat célja az itteni törvényjavaslattal. Megint a feketére tervezi azt mondani, hogy fehér, mert ez a törvényjavaslat-csomag azt mondja ki, hogy amennyiben közokiratok fennmaradása súlyosan veszélyeztetett, akkor hatósági felszólítást követően rendelhető el azoknak a központi szolgáltatónál való elhelyezése. Tehát éppen hogy a közokiratoknak a megmentését célozza ez a törvényjavaslat, és hatékonyan érheti is el azt. Nem emlékszem, hogy melyik képviselő úr kifogásolta azt, hogy megszűnne a világörökségi tanács. Erről szó sincs, 22 tagú testület lesz a világörökségi tanács, megfelelő szakemberekkel. Varga képviselő úrnak az az állítása, hogy ezt a tanácsot egy miniszter fogja kijelölni, finomítva a véleményemet, valótlan, téves, kormányrendelet fog ennek a világörökségi tanácsnak az összetételéről rendelkezni. Szintén Potocskáné képviselő asszony felvetésére válaszul szeretném elmondani azt, pontosabban ki szeretném javítani egy téves állítását, ez a jelen törvényjavaslat nem rendelkezik arról, hogy az önkormányzatoknak új településfejlesztési, településrendezési tervet kellene elkészíteni, erről egy korábbi törvény rendelkezett, de ez a véleményünk szerint nem ró áthághatatlan, megoldhatatlan terhet az önkormányzatokra. Az a törvény, az a szabályozás úgy rendelkezik, hogy ezeket a terveket 2027-ig kell elkészíteni, tehát hat év áll rendelkezésre. Ráadásul a kormány 3,5 milliárd forint forrást biztosít az ezzel megnövekedő feladatoknak az ellátására. A műemlékvédelmi védettség eltörlésére vonatkozóan annyit szeretnék itt rögzíteni, hogy minden ilyen védettségnek az eltörlése, megszüntetése az örökségvédelmi törvénnyel összhangban és a szabályoknak megfelelően történt meg. A kormány elkötelezettsége a kulturális örökségvédelem mellett szilárd, ezt nemcsak a szavak szintjén állítjuk, hanem azért tudom ezt az aktust idecitálni, mert pont én voltam itt a kormány képviselője a parlamentben az általános vita során. A kormányzat kezdeményezésére a parlament néhány héttel, talán néhány nappal ezelőtt ratifikálta az Európa Tanács kulturális örökséggel kapcsolatos bűncselekményekről szóló nicosiai egyezményét. Mi voltunk az ötödik ilyen ország, amelyik ratifikálta ezt, és az egyezmény alapokirata alapján pont a magyarországi ratifikálással lépett hatályba ez az egyezmény. Végezetül: kérdéseket, illetve kritikát kapott az előterjesztő azzal kapcsolatban, hogy milyen szakmai egyeztetéseken esett át ez a csomag. Ezzel kapcsolatban azt szeretném elmondani, hogy a közokiratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi törvény módosításának előkészítését az Emberi Erőforrások Minisztériuma végezte, a levéltári kollégium, valamint a levéltári szakmai szervezetek, így a Magyar Levéltárosok Egyesülete, a Magyar Levéltári Vezetők Tanácsa, a Magyar Egyházi Levéltárosok Egyesülete, a Magyar Felsőoktatási Levéltárosok Szövetsége bevonásával. Az elkészült javaslat széles körű társadalmi egyeztetést követően a levéltári és iratkezelési szakmai szempontok alapján került véglegesítésre és benyújtásra. Amint azt az expozéban is említettem, az ügyvédi törvény új rendelkezéseinek az előkészítésekor a Magyar Ügyvédi Kamarát bevontuk az előkészítő munkába, valamint az önkormányzati érdekszövetségekkel is volt egyeztetés a törvényjavaslatok előkészítése során. Részben a szakmai egyeztetésre vonatkozó kérdéssel, részben Keresztes képviselő úrnak az információbiztonsággal kapcsolatban feltett kérdésével kapcsolatban szeretném azt megemlíteni, hogy a végleges javasolt normaszöveget a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság számára is megküldtük, és az általuk tett észrevételeknek megfelelően módosítottuk a törvényjavaslatot, illetve a törvényjavaslat tervezetét. Ennek a vitának és a törvényjavaslatnak természetesen nem tárgya az, hogy az egyes technikai megfontolásokat részletezzük, úgy gondolom, hogy a NAIH bevonása garancia, hogy az információbiztonsági szempontokra is gondolt az előterjesztő. Mindezeknek a megfontolásával köszönöm még egyszer a lehetőséget, a figyelmet, és kérem a törvényjavaslat támogatását. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Azbej Tristan államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egykori Rozmaring Mezőgazdasági Termelőszövetkezet működési területén kárpótlásra váró személyek helyzetének rendezéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17427. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Nagy István agrárminiszter úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Miniszter úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! A rendszerváltást követően a kárpótlási és részaránykiadási törvény rendelkezései szerint a mezőgazdasági szövetkezeteknek a közös használatában álló, továbbá a bármilyen címen tulajdonába került földekből helyrajzi szám szerint meghatározva kimutatásokat, úgynevezett földalapokat kellett készítenie. Ezekben a földalapokban el kellett különíteni a részarány-földtulajdonosok tulajdonában lévő földet, a szövetkezetben a szövetkezeti tagok és alkalmazottak földhöz juttatása céljából meghatározott földalapot, a magyar állam tulajdonában lévő földeket és a kárpótlás termőföldben történő biztosítása érdekében árverés céljára meghatározott aranykorona-értékű földterületeket. [[14.50]] A földalap-kijelölés a vonatkozó törvényi előírások alapján olyan előzetes lépés volt, amely a további folyamatok előfeltételét képezte. Ennek nyomán vált lehetővé, hogy a különböző jogosultsági körökbe tartozó személyek számára a vonatkozó eljárásokkal a földek kiadhatók legyenek. Annak érdekében, hogy a földtulajdonviszonyok véglegesen rendeződjenek, a törvény összekapcsolta a folyamatot a kárpótlási törvényben meghatározott földek felosztásával. Ennek megfelelően a szövetkezetek feladata volt kijelölni a részarány-tulajdonosok és az állam földje mellett a földtulajdonnal nem rendelkező tagok és alkalmazottak, valamint a kárpótlásra jogosultak földhöz jutását szolgáló földterületeket. A Rozmaring Szövetkezet a hetvenes években több, korábban önállóan működő helyi mezőgazdasági termelőszövetkezet összeolvadásával jött létre. A törvényi szabályozás lehetővé tette, hogy a korábban összeolvasztott szövetkezetek 1996. év végéig közigazgatási területenként újjáalakuljanak és földjeikkel együtt kiváljanak. Ebből és az így létrejött aránytalanságból alakult ki az a konfliktus, amely a mai napig megoldatlanná és befejezetlenné tette a kárpótlási ügyeket. A Rozmaring Szövetkezet esetében az országban egyedüliként nem sikerült megképezni a földalapokat, ugyanis az arra vonatkozó döntéseket rendre megtámadták, és a bíróság minden esetben új eljárás lefolytatását rendelte el. A szövetkezet utolsó földalap-kijelölési tervezetét az ingatlanügyi hatóság készítette el, mely fellebbezés folytán másodfokra, majd bírósági szakig jutott el, ahol 2018-ban ítélettel hatályon kívül helyezésre került, és a bíróság az elsőfokú hatóságot új eljárás lefolytatására kötelezte. Új földalap kijelölésére azonban 2020. december 31. napjáig ezen új eljárás keretében sem került sor. Fűtötte a problémát, hogy Budapesthez közeli, így agglomerációs okokból felértékelt ingatlanokról van szó, annak ellenére, hogy tényszerűen, döntően mezőgazdasági művelés alatt állnak. Ez a spekulációs nyomás megjelent a bányászati, valamint közút-, illetve vasútfejlesztési célból történt kisajátítások vonatkozásában is. További nehézséget jelent, hogy 1995-ben az Alkotmánybíróság döntése, majd az az alapján elfogadott, a védett természeti területek védettségi szintjének helyreállításáról szóló törvény megszüntette a védett és a védelemre tervezett területek földalapba történő kijelölését, és előírta azok állami tulajdonba vételét. A Rozmaring Szövetkezet földjeinek egy része a Budai Tájvédelmi Körzet területén fekszik, így azok magántulajdonba adása fel sem merülhetett. A részaránykiadási eljárások lezárása érdekében a 2020. évben elfogadott, a termelőszövetkezeti földhasználati jog alatt álló földrészletek tulajdonjogának rendezéséről és egyes földügyi tárgyú törvények módosításáról szóló törvény alapján a szövetkezeti földhasználati joggal érintett földek 2021. január 1-jével állami tulajdonba kerültek, ezáltal egyrészről az állam kezében biztosított a földek sorsa, másrészről pedig a szövetkezet esetében a földalap-kijelölés eredeti szabályok szerinti lefolytathatósága ellehetetlenült. A részarányjogosultak tekintetében a helyzet rendezése biztosítottá vált az említett törvény alapján, amely az egész országra nézve az eljárásokat úgy rendelte lezárni, hogy a még ki nem osztott, szövetkezeti külön lapon nyilvántartott részarány-jogosultságok fejében aranykorona-jogosultságonként 50 ezer forint mértékű pénzbeli kártalanítást tett lehetővé. Egyidejűleg a részarányjogosultak által korábban birtokba vett földek tekintetében lehetőséget biztosított arra, hogy vételi joggal élve tulajdonba kaphassák az ingatlant, ha lemondanak a pénzbeni kompenzációról. Ez a megoldás a szövetkezet vonatkozásában a még ki nem adott részarány-jogosultságok esetében is alkalmazandó, és az érintett részarányjogosultak kártalanítására is megoldást biztosít. Rendezetlen maradt azonban a kárpótlásra jogosultak helyzete. A kárpótlási jeggyel rendelkezők számos módon használhatták fel kárpótlási jegyüket, amelynek egyike volt a földszerzés lehetősége. A szövetkezet solymári működési területén a kárpótlásra jogosultak esetében azonban a kárpótlási jegyük földvásárlásra irányuló hasznosítására földalap-elkülönítés hiányában az országban egyedüliként soha nem nyílt lehetőség. Ez a súlyosan méltánytalan helyzet mintegy 300 solymári családot érint, akik a második világháborút követően, a kommunisták rémtetteitől elszenvedett sérelmeik után a mai napig nem részesülhettek igazságban. A törvényjavaslat új kompenzációs eljárást tartalmaz a helyzet rendezésére. Az eljárás nem automatikusan, hanem kérelemre indul. Első körben ellenőrizni szükséges a kompenzációra való jogosultsági feltételeket, majd meg kell állapítani a kárpótlási jegyekben, illetve kárpótlási utalványban nevesített jogosultság valorizált aranykorona-értékét, és csak ezt követően kerülhet sor a tényleges kompenzációra. Erre tekintettel a kompenzációs eljárás kettő szakaszból áll. Első lépésként annak érdekében, hogy a harminc éve húzódó folyamat gördülékenyen és hatékonyan lezárható legyen, és a kompenzációra jogosultak belátható időszakon belül érvényesíteni tudják igényeiket , 2022. január 1. napjától három hónapon belül nyílik lehetőség a kompenzációs jogosultság fennállásának megállapítását és a kárpótlási jogosultság aranykorona-értékének meghatározását kérni az illetékes földhivataltól. A kompenzációra jogosultak esetében a jogosultságuk igazolását követően személyenként összesíteni szükséges az összes jogcímen fennálló és kárpótlási jegyben, illetve kárpótlási utalványban meghatározott, forintban kifejezett jogosultságot, majd meg kell határozni a kárpótlási összegnek megfelelő aranykorona-jogosultság mértékét. Az átváltás során a törvényjavaslat 1000 forint értékű kárpótlási jegyet vagy utalványt 1 aranykorona értékűnek feleltet meg. Ez a számítási metódus biztosítja a méltányos valorizációt. Az eljárás során az érintett kárpótlási jegyek további felhasználhatóságának megakadályozása érdekében az érintett kárpótlási jegyek bevonásra kerülnek. A kompenzációs jogosultság a hozzátartozókon kívüli személyre nem ruházható át, azonban természetesen örökölhető. A kompenzációs jogosultság fennállásának és a jogosultság mértékének aranykoronában történő megállapítását követően a jogosultak választhatnak a föld tulajdonjogának megszerzésére irányuló vagy pénzbeli megváltással való kompenzáció között. Az eljárás hatékonyabbá tétele érdekében a választás jogának gyakorlása a kompenzációra jogosultakat egyszer illeti meg az eljárás során, és az legkésőbb 2022. június 30-áig gyakorolható. A pénzbeli kompenzáció igénylése esetén a megállapított aranykorona-jogosultságonként 50 ezer forint kifizetése igényelhető. Ez az összeg megegyezik a részaránykiadási eljárásokat lezáró törvény alapján a részarány-tulajdonosok által igényelhető kártalanítás összegével, illetve a kárpótlási árveréseken hasonló területek esetében átlagosan kialakult árakkal. A kompenzációs összeg megfizetéséről az ingatlanügyi hatóság határozattal dönt. A kifizetésekre a kompenzáció megfizetése iránti kérelmek beérkezésének a sorrendjében kerülhet sor. Azok a jogosultak, akik földterületben kérik a kompenzációt, igényüket legkésőbb 2022. június 30-áig a Nemzeti Földügyi Központhoz kell bejelenteniük. A kompenzációra jogosultak részére kiadásra kerülő földterületeket a Nemzeti Földügyi Központ alakítja és jelöli ki az állami tulajdonú és a tulajdonosi jog gyakorlása alatt álló földek közül. A föld juttatására irányuló eljárás során a kompenzációra jogosultak által a kompenzáció tárgyát képező ingatlan meghatározására tett bárminemű javaslatot vagy igényt például annak elhelyezkedése, helyrajzi száma, művelési ága nem lehetséges figyelembe venni. [[15.00]] A kompenzációként juttatandó földterületeket a jogosultságok mértékének megfelelően kell csoportosítani, amelynek során figyelemmel kell lenni a településrendezési eszközökre: például a kis jogosultsággal rendelkezők számára ott kerüljenek kialakításra a kis parcellák, ahol a településen, a környéken most is ilyen művelési területek vannak. A kompenzációs eljárásban is cél, hogy érvényesüljenek a gazdaságosan művelhető birtokok kialakításának elvei. Erre való tekintettel a földterület-juttatást azok a kompenzációra jogosultak kérhetik, akiknek a kompenzációs jogosultság aranykorona-értékét megállapító határozata alapján legalább 15 aranykorona értékű jogosultsága van. Abban az esetben, ha a kompenzációs jogosultság aranykorona-értéke a 15 aranykoronát nem éri el, kizárólag pénzbeli kompenzáció igénylésére van lehetőség, kivéve, ha több jogosult kifejezetten közösen kéri az osztatlan közös tulajdonú ingatlan felajánlását, és az aranykorona-jogosultságok együttes mértéke eléri a 15 aranykoronát. Az ingatlanok kompenzációra jogosultak részére történő felajánlását, majd az ajánlat határidőben történő elfogadását követően az ingatlanok tulajdonba adása tárgyában a Nemzeti Földügyi Központ köt szerződést a jogosultakkal. A földjuttatással történő kompenzáció keretében kizárólag szántó, szőlő, kert, rét, legelő, nádas és fásított terület művelési ágú, védett természeti területeken kívül eső, bejegyzett földhasználattól és terhektől mentes, kifejezetten az osztatlan közös tulajdon kialakítása iránti kérelem hiányában I/I-es tulajdoni hányadú ingatlan adható a kompenzációra jogosult tulajdonába. A kompenzációs eljárás során szerzett föld esetében a jövőbeli mezőgazdasági művelés biztosítása érdekében, a tulajdonjog-átruházási szerződés keretében biztosítani szükséges a föld hasznosítási kötelezettségének és a szerző fél általi művelésének teljesülését, továbbá öt éves időtartamra kizárt a föld más célú hasznosítása, és a kárpótlási eljárások idején hatályban volt szabályokkal azonos módon az ingatlanokat ötéves elidegenítési tilalom terheli. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Arra kérem önöket, hogy tárgyalják meg e törvényjavaslatot, értsék meg benne azt a szándékot, annak a három évtizedes meg nem ítélt jogos kártalanításnak a lehetőségét, mondják el véleményüket, és a végén közösen tudjuk majd elfogadni, és pontot tenni végre a méltatlanul sokáig húzódó igazságtalanság végére. Kérem önöket erre, és várom a javító, jobbító szándékú hozzászólásaikat e törvénymódosításhoz. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Nagy István miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Czerván György képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Kevesen emlékeznek már a kárpótlási földalap kifejezésre és annak bonyolult szabályaira. Ez annak az örömteli körülménynek köszönhető, hogy a kárpótlási és részaránykiadási folyamatok a rendszerváltást követően a kilencvenes évek vidéki közbeszédét jellemezték, de néhány év leforgása alatt sikerült azokat úgy lefolytatni, hogy mára csak történelmi epizódként gondolunk vissza rájuk. Ma mégis ilyen régi szakkifejezések hangzanak el az Országgyűlésben, amikor több mint negyed évszázaddal később ezt a törvényjavaslatot tárgyaljuk. Ennek pedig az az oka, hogy maradt egy olyan közösség Magyarországon, akik ilyen hosszú időt követően sem tudtak hozzájutni ahhoz a kárpótláshoz, amit a még korábban, mintegy hetven éve, a második világháborút követően a kommunisták által okozott sérelmeik miatt jogosultak lennének megkapni. Elöljáróban szeretném kifejezni a köszönetemet és tiszteletemet ezen emberek felé, akik türelemmel várakoztak, hogy megkaphassák végre az ifjúságukban elszenvedett igazságtalanságok kompenzálását, vagy hogy az ő elhunytuk esetében az örökösök megkaphassák az elődeik jussát. Nem lehetünk ugyanis büszkék arra a folyamatra, amin nekik az elmúlt évtizedekben keresztül kellett menniük. Az államigazgatási szervek és bíróságok ezen hosszú idő alatt nem voltak képesek ügyüket még az első lépés megtételéig sem eljuttatni. Az országban egyedüliként ugyanis csak ebben az ügyben nem sikerült a földalapokat megképezni, amely lépés a kiindulópontja lehetett volna a solymári kárpótlásra váró személyek földhöz jutásának. Már magának az érintett Rozmaring Szövetkezetnek a története is fordulatokkal teli, ahogy azt az imént hallhattuk a miniszteri expozéban. Nem könnyítette meg a helyzetet a földek Budapesthez közeli fekvése sem, ami sokak fejében spekulációs gondolatokat ébresztett. Hallhattuk, hogy nehezítette továbbá a kérdést a területek nagy részének természetvédelmi minősítése. Nyilvánvalóvá vált az ügyben érintett valamennyi szereplő számára, hogy a korábban megalkotott jogszabályokkal kijelölt út esetükben járhatatlan. Ide sajátos és kifejezetten egyediesített megoldás kell, ami a gordiuszi csomó átvágásához hasonlóan gyors megoldást tud jelenteni. Az új szabályoknak ugyanakkor garantálniuk kell azt a biztonságot is, hogy illetéktelenek ne élhessenek vissza a helyzettel, azaz pontosan lehatárolt legyen azok köre, akik esetében méltányos, hogy az állam egyedi rendelkezéseket alkosson. Más ponton azonban kellő rugalmasságot kell biztosítani, hiszen az eltelt időre figyelemmel a jogosultságot igazoló dokumentumok már nem biztos, hogy maradéktalanul fellelhetőek. Külön vizsgálandó kérdés a kompenzáció összege. A kilencvenes évek elején kiadott kárpótlási jegyek értékük jelentős részét mára elveszítették. Ezek az emberek azonban hangsúlyozottan nem spekulációs célból nem használták fel és tartogatták a mai napig a kárpótlási jegyüket, hanem egész egyszerűen nem volt lehetőségük azt földre váltani. Ellenben bizalommal voltak az állam felé, hogy valamikor rendeződhet az ő ügyük is. A kárpótlási jegy olyan értékpapír, amit forintban megállapított összegű névértékre állítottak ki, és csak egy meghatározott ideig, 1991. augusztus 10. és 1994. december 31. között, a jegybanki alapkamat 75 százalékával kamatozott. Azóta viszont inflálódott az értéke, így valorizálni szükséges. A törvényjavaslat konkrét átváltási árfolyamot tartalmaz, amikor 1000 forint összegű kárpótlási jegyet feleltet meg egy aranykorona-értéknek. Ha figyelembe vesszük, hogy pénzbeli kompenzáció választása esetén aranykoronánként 50 ezer forint összeg jár, akkor kijelenthetjük, hogy méltányos átváltási mértéket tartalmaz a törvényjavaslat. Figyelemmel kell lenni arra is, hogy a jogosult személyek mára már nem feltétlenül gondolkodnak ugyanúgy a pályájukról, mint a kárpótlási jegy kiváltásakor, vagyis akár koruknál, akár megváltozott élethelyzetüknél fogva már nem feltétlenül a mezőgazdasági termelés áll elképzeléseik homlokterében. A törvényjavaslat ezért lehetőséget biztosít a választásra, hogy a kompenzációra pénzben vagy földjuttatásban tart igényt az arra jogosult személy. Az állam tulajdonában álló Solymár környéki földek mennyisége alapvetően határt szab a földosztásnak, hiszen a korábbi perek egyik okozója az volt, hogy az igények mennyisége meghaladta a rendelkezésre álló szövetkezeti földek területét. Nyilvánvaló, hogy védett terület, valamint erdő kiadására nem kerülhet sor. Nem feledkezhetünk meg arról sem, hogy időközben a földforgalmi szabályok is alapvető változáson mentek keresztül, aminek egyik sarokpontja, hogy az szerezhet földet, aki azon gazdálkodni is fog. Továbbá az osztatlan közös tulajdoni viszonyok felszámolása kapcsán megtanultuk, hogy kerülni kell a túlzott elaprózódást. A törvényjavaslat figyelemmel van az elmondott szempontokra, és az ott szereplő határidők megnyugtató garanciát jelentenek arra, hogy a folyamat egy éven, azaz belátható időn belül befejezésre kerülhessen. A földspekulációval szemben megfelelő biztosíték, hogy a földforgalmi szabályokkal egyező módon öt évig nem vonható ki a kapott föld a mezőgazdasági művelésből, és az állam javára öt évig elidegenítési tilalom kerül bejegyzésre. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Jelen törvényjavaslat az érintett 300 solymári család számára végre igazi elégtételt tud adni a második világháborút követően, a kommunista rendszer alatt elszenvedett sérelmekért, ezért jó lelkiismerettel javaslom, és kérem mindannyiuk támogató szavazatát. A Fidesz-frakció természetesen támogatja az előterjesztést. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[15.10]]
Köszönöm szépen, Czerván György képviselő úr. Most megadom a szót Magyar Zoltán képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Nem lesz hosszú a hozzászólásom. Egyrészt maga a törvényjavaslat is rövid, illetve miniszter úr az előzetes történetét, hogy mégis hogyan jutottunk el idáig, jól összefoglalta, így nincs is értelme ezt megismételnem. Értsék meg a szándékot, kérte miniszter úr, és ezt meg is fogjuk tudni tenni, a Jobbik-frakció fogja tudni támogatni ezt a törvényjavaslatot. Néhány technikai jellegű, illetve olyan kérdésem lenne, amit az érintett családok közül néhányan eljuttattak, hiszen olvasták a tervezetet, de számukra nem minden pontja egészen világos, vagy éppen lennének egyedi igények ezzel kapcsolatban. Ha esetleg miniszter úr meg tudná világítani, hogy vane mód még az ő kérdéseiket megfogalmazni és a jogszabályba betenni, azt megköszönném. Egyrészt van ez a 15 aranykoronás értékhatár, ami gyakorlati okokból világos, hogy miért született, ugyanakkor mivel relatív kevés embert érint most ez a probléma, nem hiszem, hogy országos szintű felbolydulást okozna az, ha a birtokaprózódás jogos elkerülését itt most nem vennénk figyelembe, és azt mondanánk, hogy ha már évtizedek óta várnak a megoldásra, de mégiscsak ragaszkodnának, még ha kis földterületről is lenne szó, ahhoz, hogy hozzájussanak földhöz, akkor ebben az esetben talán eltekinthetnénk ettől a 15 aranykoronás minimumértéktől. Érdekelne továbbá az is, hogy ez az 50 ezer forintos aranykorona-értékbeli, pénzbeli kompenzáció milyen átlag alapján jön ki, hogy képzeljük el ezt. Egy országos átlagból indultak ki, amikor úgy fogalmazták meg, hogy ez megfelelő összeg, vagy pedig akár a helyben lévő földpiacot is figyelembe vették? Hiszen ahogy itt elhangzott, azért közel van Budapesthez, és jellemzően itt a földterületek értéke is nagyobb. Miért nem automatikus ez a folyamat? Miért igényelni kell az érintetteknek? Nem biztos, hogy mind a 300 érintetthez, 300 családhoz eljut ez az információ, hogy most lehetőségük van végre ezt a több évtizedes problémát megoldani. Szerintem az abszolút életszerű, hogy nem mindennap követik ezt. Ha nem is automatikusan, de lehetnee legalább az államnak vállalni azt a feladatot, hogy értesíti őket? Biztos vagyok benne, hogy ezek az információk megvannak önöknél, hogy kik azok, akik jogosultak lehetnek erre a kompenzációra, és legalább egy hivatalos levélben őket erről tájékoztatni, hogy bizony ez a három hónap lassan elindul, és készüljenek. Nem hiszem, hogy ez akkora probléma. Illetve érdekelne az is, hogy milyen társadalmi egyeztetés történt, történte ilyen egyáltalán ott helyben ezzel az üggyel kapcsolatban, hogy az érintettek valóban ezeket az összegeket, ezeket a határidőket tartjáke célravezetőnek. Nagyjából ezekre szeretnék választ kapni. Ahogy már előzetesen közöltem, a céllal egyetértünk, a gyakorlati megvalósításban szeretnénk az érintetteket egy kicsit hatékonyabban segíteni. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr.
Köszönöm szépen, Magyar Zoltán képviselő úr. Most megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Szerintem ettől még én is rövidebb leszek. Igen, az MSZP részéről is csak támogatni tudjuk ezt a törvénymódosítást vagy magát a rendelkezést, hogy hogyan próbálja a kormányzat ezt a több évtizedes hiányosságot pótolni úgy, hogy önhibájukon kívül nem juthattak hozzá ezek a tulajdonosok a kárpótláshoz. Itt csak annyit szeretnék még ehhez elmondani, hogy én sem tartozom már a túl fiatal korosztályhoz, de el kell mondanom, hogy amikor a kárpótlásról beszélünk, mégiscsak egy zűrzavaros időszakról kell hogy emlékezzünk: volt, aki jogosan hozzájutott a tulajdonához, de volt nagyon sok károsultja még a kárpótlásnak is, és vannak hiányosságaink, több évtizedes hiányosságaink ezzel kapcsolatban, nemcsak a mostani kormányzatnak, hanem az előző kormányoknak is. Nagyon sokan elszenvedői voltak, és ez jól látszik ennél az ügynél is, hogy hogyan tudott maga a bürokrácia beavatkozni, akár a bíróságok. Ahogy a miniszter úr is elmondta, folyamatosan újrakezdődött és újrakezdődött ezeknek az ügyeknek a tárgyalása, vagy hogyan tudott beavatkozni, mondjuk, a spekuláció ezekbe az ügyekbe, amit láthattunk. Én csak reménykedni tudok, hogy tényleg a következő egy évben pontot tudunk ennek az ügynek a végére tenni, és természetesen támogatni fogjuk a kezdeményezést. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Most pedig megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az én hozzászólásom egy kicsit hosszabb lesz, mint ellenzéki társaimé. A Rozmaring Mezőgazdasági Termelőszövetkezet működési területén kárpótlásra váró személyek helyzetének rendezéséről szóló törvény, igen, 30 év után igyekszik pontot tenni azon solymári kárpótoltak ügyére, akik mindeddig nem tudták kárpótlási jegyeiket földtulajdonra váltani. Beszélhetnénk most az elhibázott kárpótlásról, a visszaélésekről, a nyerészkedőkről, de ez a korszak már jó 15 éve lezárult az ország nagy részében, és végre a solymári gazdák is megkaphatják, ami a törvény szerint nekik jár. Azonban mi úgy látjuk, hogy a kompenzáció módja egy kicsit komplikáltabb lett a szükségesnél. Először az érintetteknek három hónap áll rendelkezésre, hogy március végéig kompenzációs igényt nyújtsanak be az ingatlanügyi hatósághoz, majd az ingatlanügyi hatóság határozatának véglegessé válását követően, de legkésőbb június 30-áig van lehetőségük eldönteni, hogy pénzbeli kompenzációra vagy földterület-juttatásra tartanak igényt. Ez a határidő az ügyintézési határidőkkel és a határozat jogerőre emelkedésének idejével együtt azt jelenti, hogy az érintetteknek lehet, hogy csupán pár hetük lesz majd eldönteni, hogy pénzbeli kompenzációra vagy földterület-juttatásra tartanak igényt. Ráadásul, ha a földterület-juttatás mellett döntenek, akkor nem is a korábban határozatot hozó ingatlanügyi hatósághoz, hanem a Nemzeti Földügyi Központhoz kell fordulniuk ez irányú kérelmükkel. Ezeket a kérelmeket szeptember 30-áig összesíti az NFK, azonban csak 2022. december 31-éig határozza meg és ajánlja fel a jogosultak a részére. Aki pedig nem fogadja el a részére az NFK által felajánlott területet, az kizárólag a pénzbeli kompenzációt kérheti. Gondolataimban felsejlik a szolgáltató állam, az ügyfélbarát hivatalok, ahol nem az ügyfelet küldik az ügyintézés sűrűjébe, ahol a határidők nem csak az egyik felet kötelezik. Mennyivel egyszerűbb lehetne ez a történet is, ha rögtön az igénybejelentéssel együtt egy előzetes nyilatkozatot tehetne a jogosult arról, hogy elsősorban földjuttatásra vagy pénzbeli kompenzációra tart igényt! Így az NFK-nak is pontos információi lennének már márciusban arról, hogy várhatóan mekkora aranykorona-értékű földre van kompenzációs igény. Így a jogosultságok ellenőrzésével párhuzamosan az NFK is elkészíthetne egy listát a szóba jöhető ingatlanokról, és az aranykorona-értékek figyelembevételével a jogosultakkal közösen születhetne határozat a kiválasztott ingatlanról. Az igazságosság jegyében, ha többen igényelnének egy ingatlant, lehetne köztük sorsolással dönteni, aki pedig közben meggondolja magát, választhatná a pénzbeli kompenzációt, így akár már nyáron megszülethetnének az első tulajdonjog-átruházási szerződések. Mivel az érintettek zöme idős ember, a minél gyorsabb, gördülékenyebb ügyintézés még fontosabb lenne, mint más esetekben. Az NFK esetében a tapasztalatok pedig sok mindenről árulkodnak, csak így gyors ügyintézésről nem. Egy-egy pályáztatás nyertesének a vételi ajánlat útján bonyolított adásvételi szerződés megkötésére jellemzően több hónapot kell várni, de több olyan esetről is tudunk, ahol végül több mint egy év volt, mire a szerződéskötésre sor került, a megbízott ügyvédi iroda megkötötte az adásvételi szerződést. [[15.20]] De nem csak ezekben az esetekben lassú a Nemzeti Földügyi Központ. Ügyfélmegkeresésekre nem mindig érkezik válasz, vagy lehet, hogy csak hónapokkal később. Személyes ügyintézésre kizárólag Budapesten, egy irodájukban van lehetőség. A honlapjukon a legfrissebb hír márciusi, a pályázatok között nem találunk semmit, miközben még november 5-én megjelent egy felhívás, amelyben egy lovasberényi 20 hektáros halastó és a környező területek összesen több mint 47 hektáros értékesítési pályázata jelent meg. Nyilván a meghirdetett 290 milliós eladási árral nem vonz majd tömegeket a pályázat, de ideje lenne átláthatóan, közérthetően és ügyfélbarátan kommunikálni, hogy ne az ügyfélnek kelljen összevadásznia az őt érdeklő információt. Ebben az eljárásban pedig, ahol nagyon sok éves mulasztását igyekszik a törvényhozás kijavítani, ott még nagyobb figyelemmel kellene lenni az ügyfelek igényeire. Mivel nem tömegek kárpótlásáról van szó, csupán néhány tucat vagy esetleg néhány száz igénylővel kell számolni, szerintünk az lenne a minimum, hogy az ügyintézés terheit igyekezzünk maximálisan levenni az érintettek válláról, valamint az, hogy az NFK ne tőlük teljesen függetlenül döntsön arról, hogy mely földterület juttatásával valósítható meg a kárpótlás lezárása. [[Folytatás 222/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2021. november 10. szerda 222/2. szám Országgyűlési Napló Az LMP Magyarország Zöld Pártja szeretné elérni, hogy a hivatalok, hatóságok eljárásaik során a lehető legügyfélbarátabb módon viselkedjenek, ezért szeretné, ha már a törvények megalkotásakor a jogalkotó figyelemmel lenne arra, hogy az eljárásokban részt vevő ügyfeleknek ugyanazzal az üggyel ne kelljen több hivatalt is felkeresni, ha a hivatalok egymás közt az információt továbbítani is képesek. Az ügyfeleknek ne kelljen több tucat nyomtatványon kitölteni ugyanazon adataikat, mellékelni az ugyanolyan vagy nagyon hasonló tartalmú nyilatkozataikat, igazolásaikat. A hivatalok és a hatóságok sokkal jobban ismerik az eljárási rendet, így tudomással bírnak arról, hogy egy-egy eljárás kapcsán milyen adatok továbbítása szükséges melyik hivatalhoz, hogy az ügymenet gördülékeny legyen. A XXI. században alapvető elvárás kéne legyen minden állami, önkormányzati és egyéb hivatallal, hatósággal szemben, hogy az ügyfelek érdekeit tartsák mindig szem előtt, és az összes üggyel kapcsolatos információt a lehető legrövidebb határidőn belül osszák meg az ügyfeleikkel. Mivel a jelen eljárásban az LMP Magyarország Zöld Pártja szerint az érintetteknek a szokásos ügyfélbarát megközelítésen túl is kiemelt figyelem jár, ezért mi módosító indítványt fogunk benyújtani a törvényhez, hogy rövidebb úton és kevesebb ügyintézéssel kaphassák meg a több évtizede nekik járó kárpótlást. Törvénymódosítással kezdeményeztük ugyanakkor, hogy a földjuttatást igénylő jogosultak maguk is részt vehessenek a kompenzációként juttatható ingatlan kiválasztásában, így végeredményben gyorsabban és a kompenzációra jogosultak részéről nagyobb megelégedéssel fejeződhet be ez az eljárás. Miniszter úr, nagyon remélem, hogy a módosító javaslatainkat megfontolják, hogy még gyorsabban és még nagyobb hatékonysággal, nagyobb eredménnyel lehessen kompenzálni a Rozmaring Mezőgazdasági Termelőszövetkezet működési területén kárpótlásra váró személyeket. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, Schmuck Erzsébet képviselő asszony. Kétperces hozzászólásra igény nem jelentkezett. Most további képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselő úrnak.
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich meine Meinung, bezüglich des Gesetzesvorschlag mit Titel „Zur Regelung der Situation der auf Entschädigung im Betriebsgebiet der ehemaligen landwirtschaftlichen Produktionsgenossenschaft Rosmarin” wartenden Personen mit Nr. 17427 erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy kifejtsem véleményemet a T/17427. számú, az egykori Rozmaring Mezőgazdasági Termelőszövetkezet működési területén kárpótlásra váró személyek helyzetének rendezéséről szóló törvényjavaslattal kapcsolatban. Bennünket, a magyarországi német nemzetiséget hatványozottan értek a II. világháborút követő jogsértések, kifosztások, megaláztatások. Már a háború végén kezdődött a málenkij robottal, a magyarországi németek Szovjetunióba kényszermunkára történő elhurcolásával, ezt követte három éven keresztül a Vertreibung, a magyarországi németek erőszakos elűzése és kifosztása, majd folytatódott az itthon maradottak földjeinek, házainak, üzleteinek, üzemeinek kisajátításával, államosításával. Sarkítva lehet azt mondani, hogy ami jogtalanság velünk nem történt meg, az talán nem is volt. A rendszerváltást követő különböző szintű és formájú kárpótlások formálisan legalább részlegesen igyekeztek ezeket a bűnöket kompenzálni, de természetesen teljes kárpótlásra soha nem volt, nincs és nem is lesz lehetőség. Tanulságos volt, amikor a történtek után 60-75 évvel, 2017-ben a német állam egyszeri, 2500 eurós juttatást biztosított azoknak, akiket német állampolgárságuk vagy nemzetiségük miatt 1939. szeptember 1. és 1956. április 1. között idegen hatalom által, erőszakkal vagy fenyegetéssel kényszermunkára fogtak. Ez a juttatás kárpótlásnak nem lehet nevezni csak a civilként végzett kényszermunka után járt, a hadifogolyként végzett kényszermunka már nem jogosított ezen juttatásra. Mégis Európa szinte minden államából olyan nagy számú, jogos igény érkezett be, hogy a Bundestag többször is jelentősen meg kellett emelje az eredetileg egyszeri juttatásra szánt keretet, a közismerten jól szervezett német államapparátusnak pedig több évébe telt, amíg a jogos igényeket feldolgozta. És újra kiemelem, ez az egyszeri juttatás idézőjelbe téve csak a civil kényszermunkát elszenvedettekre vonatkozott, nem érintette az ezer más formában elkövetett bűnök megszenvedőit. Mindezek ellenére is elgondolkodtató a miniszter úr által elmondottak után nem megérthető, de magyarázat , hogy több mint 30 évvel a rendszerváltás után még mindig vannak Magyarországon a kárpótlásnak olyan területei, ahol mindmáig még részleges kárpótlásra sem került sor, mint a Rozmaring Termelőszövetkezet működési területén érintett, kárpótlásra jogosult solymáriak, pilisszentivániak esete. Éppen ezért külön köszönöm Menczer Tamás államtitkár úrnak, aki ezt a kérdést felkarolta, valamint dr. Nagy István miniszter úrnak és kollégáinak, akik erre kellő fogékonysággal rendelkeztek, és az előttünk álló, remélhetőleg megoldást jelentő törvényjavaslatot összeállították, Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úrnak, nemzetiségekért felelős miniszternek, aki ezt benyújtotta. Előrebocsátom, hogy a javaslat céljával és tartalmával természetesen maximálisan egyetértek. Tudom, hogy a törvényjavaslat előkészítése során jó néhány egyeztetés volt az érintett kárvallottakkal, ezen belül a solymári érdekegyeztető fórummal is. Ugyanakkor engedjék meg, hogy a benyújtott törvényjavaslathoz, éppen a solymári érdekegyeztető fórum többségi, és ha lehet azt mondani itt a parlamentben nyilván lehet , kisebbségi pilisszentiváni véleménye alapján néhány pontosító, módosító észrevételt tegyek, javasoljak. A törvényjavaslat alábbi pontjait javasolják kiegészíteni vagy módosítani. Először is a 2. § a) pontban: a tulajdonviszonyok rendezése érdekében, az állam által az állampolgárok tulajdonában igazságtalanul okozott károk részleges kárpótlásáról szóló 1991. évi XXV. törvény a továbbiakban: Kpt. , vagy az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló 1992. évi XXXII. törvény innen jön a kiegészítés , és az 1992. évi XXIV. törvény kiegészítés vége szerinti kárpótlási ügyben hozott jogerős közigazgatási határozat alapján kárpótlásra jogosult és kárpótlási jeggyel, a mezőgazdasági vállalkozási támogatás összegéről kiállított kárpótlási utalvánnyal vagy a kárrendezési hivatal által kiállított, kárpótlási árverésen felhasználásra nem került maradványértéket igazoló földlicit kárpótlási jegy utalvány átadás-átvételi bizonylattal rendelkezik, és… [[15.30]] Az indoklása: az 1992. évi XXIV. törvénnyel kiegészítve látjuk teljes körűnek a jogszabályi hivatkozást. Másodjára a 2. § aa) pontja „korábban a”, kiegészítés, „Solymáron kárt szenvedettek”, kiegészítés vége, „tulajdonában álló föld”, kiegészítés, „vagy más ingatlan”, kiegészítés vége, a Kpt. 1. vagy 2. számú mellékletében felsorolt jogszabályok alapján került a szövetkezet földhasználatába, kiegészítés, „vagy az állam”, kiegészítés vége, tulajdonába, vagy… és így tovább. Indoklása: egyrészt fontosnak látjuk a Solymáron kárt szenvedettekre korlátozni a jogosultak körét, egyébként beláthatatlan mennyiségű kárpótlási igény jelentkezhet. Másrészt az államosítás során a földön kívül más ingatlanok, így házak, üzletek kerültek állami nem feltétlenül szövetkezeti tulajdonba. Ennél a pontnál szeretnék kitérni arra, ami a pilisszentivániak kérése, hogy a törvényjavaslat Solymár mellett Pilisszentivánra is vonatkozzék, mivel jogerős földalap híján Pilisszentivánon sem volt kárpótlási árverés. Az összes többi településen volt. A törvényjavaslat kizárólag Solymárra történő leszűkítése véleményük szerint alkotmányossági kifogásokat is felvethet. Itt meg kívánom jegyezni, hogy Pilisszentivánon a bánya miatt, ahová a háború végén és után különösen kellett a munkáskéz, a német nemzetiség elhurcolása, elűzése minimális mértékű volt. A törvényjavaslat maximum 5-10 főt, családot érinthet, tehát a Pilisszentivánra való kiterjesztése nem okozhat semmilyen érdemi pénzügyi vagy földügyi problémát a mintegy 300 solymári érintett család mellett. Harmadjára a 3. § (2) bekezdése. A kompenzációra való jogosultság megállapítása és a kárpótlási jegyben vagy kárpótlási utalványban megállapított kárpótlás összegének megfelelő aranykorona-érték meghatározására irányuló kérelmet 2022. március 31-ig lehet benyújtani az ingatlanügyi hatósághoz, kiegészítés: személyesen vagy meghatalmazott útján. A kérelem indoklása, hogy több érintett a kora vagy egészségi állapota miatt nem tudja a kérelmet személyesen benyújtani. Ez mindössze egy konkrét pontosítás lenne, de amennyiben az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény szabályai eleve engedélyezik a meghatalmazott útján történő ügyintézést, akkor ez a kiegészítés ebben a törvényjavaslatban természetesen nem szükséges. Negyedjére a 7. § (3) bekezdés. Az új ingatlanok kialakítása során, azok megközelítésére szolgáló, önálló helyrajzi számon nyilvántartott utak kialakításáról és az utak tulajdonjogának rendezéséről is gondoskodni kell, kiegészítés: a település rendezési tervével egyeztetve. Azt gondolom, ez a kiegészítés magától értetődő és természetes igény a helyiek részéről. Tisztában vagyok vele, hogy az állam által végzett telekalakításnak a jelenlegi telekhatárok nem jelentenek determinációt, de ezt a kiegészítési igény nem is kívánja megváltoztatni, mindössze az egyeztetésre tesz javaslatot. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Még egyszer kiemelve és megköszönve, hogy ez a törvényjavaslat bekerült a parlament elé és ma tárgyalhatjuk, tisztelettel kérem miniszter urat, hogy az érintettek által felvetett 4-5 pontosító módosító javaslatot soron kívül egyeztessük, és ami ebből indokolt, támogatható, azt készséggel, soron kívül képviselői módosító indítványként benyújtom. Remélem, ezzel el tudjuk érni, hogy ez a több emberöltő óta méltatlan helyzet mindenki számára megnyugtató rendezést nyerjen. A megértést és segítő együttműködést előre is megköszönöm. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit!
Köszönöm, Ritter Imre képviselő úr. Most megadom a szót Font Sándor képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Néhány évvel ezelőtt Gödöllőn a Növényorvosi Kamarának volt egy szokásos éves közgyűlése, egyben növényorvosok napja. Annak szünetében odalépett hozzám most már tudom, de akkor még nem tudtam Jablonkay Sándor, és azzal hívta fel magára a figyelmet idézem , hogy gyümölcsoltó Boldogasszony árpával érő solymári körtefájáról szedett körtéből párolt pálinkát szeretne nekem ajándékozni. Ezzel levett a lábamról természetesen. Majd jelezte, hogy a beszélgetést szeretné folytatni egy ennél komolyabb ügyben, mint ez a nemes és általa megőrzött nagyon ősi körtefa. Erre sor is került néhány hét vagy hónap múlva, amikor a solymári kárpótlásban nem részesült gazdálkodók képviseletében, egész pontosan a solymári nagyközség érdekegyeztető fórumának alelnökeként keresett meg. Előadta azt a történetet, amelyről most már itt sokan beszélünk. Természetesen én, aki megéltem a kárpótlási folyamatot, bár a felelős és irányító édesapám volt, pontosan tudtam, hogy a történet azzal kezdődött, azzal kellett volna kezdődnie, hogy a téeszek, szövetkezetek földalapot képeznek. Ő mondta, hogy itt nem történt földalapképzés, mire mondtam, hogy az lehetetlen. Akkor internetes felületen megkerestük a számtalan solymári egyeztető fórumok felszólamlásait, amelyek arról szólnak, hogy miért nem történhetett meg a földalapképzés. A miniszter úr beszámolt róla: viták, állandó fellebbezések, bírósági határozatok és az idő előrehaladtával a 2020-as általunk hozott törvény, amely nem terjedt ki, nem terjedhetett ki arra a problémára, hogy Solymáron, egyedül Magyarországon nem történt földalapképzés. A le nem kárpótolt földeket végül a 2020-as törvényben állami tulajdonba vettük, így azokat a le nem kárpótolt solymári földeket is, amelyeknek még a földalapja sem képződött meg. Tudom, hogy nagyon kevesen értik, amiről most itt beszélek, de hála istennek, szűk körben a szakmaibeliek azért értik, hogy ez egy rendkívül kirívó probléma, olyannyira, hogy önálló törvény benyújtását kellett hozzátenni, nem volt elegendő az, amit Jablonkay úrral többszöri egyeztetés után végre kihámoztunk. Az Agrárminisztérium földügyekért felelős államtitkárságán voltam kénytelen javasolni, hogy üljünk le, ezt a találkozót megszerveztem, és jogi oldalról is nézzük már meg, hogy lehetségese ezen a folyamaton egyáltalán segíteni a rendkívül hosszú időmúlás miatt, és amiatt, hogy közben törvények jöttek létre, meg kárpótlási hivatal és egyéb intézmények már nem léteznek. Abba az időszakba kellett volna helyezni magunkat, mintha 1992-94-ben lettünk volna az összes akkori államigazgatási intézménnyel együttesen, csakhogy azok az akkori államigazgatási intézmények ma már nem léteznek. Történelmi visszalépést kellett volna tennünk, 30 évvel kellett volna visszamennünk. Innentől kezdődtek az elég bonyolult tárgyalási folyamatok. 2020 tavaszán-nyarán volt, amikor érdemi tárgyalások kezdődtek az Agrárminisztériumban az idézett érdekegyeztető fórum vezetőségi tagjaival, és ez az egyeztetés mind a mai napig tart. Ezért az ellenzéki képviselőknek csak szeretném jelezni, hogy értem az aggódásukat és még a jobbnál jobb ötleteket is, de az érdekegyeztető fórum képviselői ezeket a felvetéseiket mind eljuttatják az Agrárminisztérium illetékes osztályához, jelenleg a jogi főosztályhoz, hogy pontosítsam, 14 óra 39 perckor is még érkezett hozzám Jablonkay úrék részéről egy összegző javaslat. Nagyrészben tartalmazza azokat a felvetéseket, amelyeket itt hallhattunk, de hála istennek, a címzettek között ott van az Agrárminisztérium jogi főosztálya is, akikkel már megbeszéltük, hogy tisztázni kell mindazt, ami ma törvényesség, alkotmányosság szempontjából kérdéses, hiszen alkotmányos aggályokat is felvet egyik-másik gondolat. Nem tudjuk, ezt majd tisztázni kell a nálunknál ehhez a területhez jobban értő személyeknek, de a szándék nem kérdéses. [[15.40]] Hogyha 30 év után végre volt egy olyan Agrárminisztérium, amely fogadókészséget mutatott, hogy akkor tényleg tárgyaljuk már meg, hogy mi történt itt Solymáron, és próbáljuk meg 30 év után ezt valahogy rendezni, akkor tessenek azt elhinni, hogy a létező összes, ma jogi értelemben lehetséges utat be szeretnénk, be fogjuk járni az érintettek érdekében. Természetesen súlyos kérdések, hogy az azóta ismert földterületek és a Budapesthez való közelség és az áremelkedések a földeknél rendkívüli földéhséget generáltak mindenkiben, hát, a kárpótoltakra várókban különösen, érthető okból, mert ők még jogosultak is arra, hogy megkapják ezeket a földeket. De ezek a földek már csak részben fellelhetők, részben védettség alatt állnak, tehát a folyamat azt is leírja, hogy miután a jogosultságot tisztázni kell, hogy melyik település mikortól, ott lakó személy és milyen jogon kezdeményezhette volna akkor a kárpótlást, nos, ha kéri, ezt pénzbeli ellenkompenzációra is válthatja a miniszter úr által ismertetett aranykorona-átváltási forintális értékekkel. Ez egy elég tisztességes összeg, próbálva követni a valorizációt és minden egyebet, amit lehet, és természetesen ott van a lehetőség a fizikai földek igénylésére, de ezek a földek már csak részben igényelhetők vissza. A magyar állam egyszerűen most csak azt tudja tenni, hogy ami az ő tulajdonában lévő, az ország bármelyik részén lévő nyilvánvaló, Solymár a legközelebb lévő területeket is beleszámítja, ezek közül tud felajánlani nekik, de nem tud máshonnan, mert az összes többi föld magánszemély tulajdonában van. És ez már bizonyos sérelmekkel fog járni. Bármilyen jó szándékot is szeretne követni az Agrárminisztérium az eljárás lefolytatásában, ezt, ugye, mindenki érti, hogy azt a helyzetet, amire ’92-94 között lehetőség lett volna, és ott volt a két település határában a kárpótlásra váró földterület, azt ma fizikailag nem lehet ugyanabban a mértékmennyiségben felkínálni. Nem kérdéses, hogy nyilvánvalóan van olyan igényük az érdekegyeztető fórum tagjainak, hogy az állam tulajdonában lévő és a számukra felkínálható földterületet fizikai bejárással és minden egyébbel tegyék meg. Ez ezután létrejövő folyamat, nem kérdéses. És vannak még az előbb említett felszólalásban is, a képviselő úr által említett felszólalásban is olyan kérdések, amit valóban meg kell nézni, hogy a jelenlegi EU-s és magyar és alkotmányos szabályok szerint ezek a kérések teljesíthetőke vagy sem. Mondom, ez a folyamat jelenleg is tart. Nem kérdéses, hogy módosító indítvány benyújtására van lehetőség, a Mezőgazdasági bizottság várhatóan jövő hét szerdán fogja tárgyalni az összes mezőgazdasági tárgyú törvényt, a bizottság részéről is van lehetőség módosító indítvány benyújtására, ha addig az érdekegyeztető fórum által felvetett kérdések és a jogi lehetőség ezt engedélyezi. Tehát minden, ami a jobbító szándékot és a kárpótlandók maximális kielégítését jelenti, arra a minisztérium és az agrárbizottságunk készen áll. Én el tudom képzelni, hogy lesz olyan kérés, amire egyszerűen azt kell mondani, hogy a jelen helyzetben ezt nem tudjuk megtenni, pedig mindent meg szeretnénk tenni az ő érdekükben. Én nagyon bízom abban, hogy ez a sánta kárpótlás, ami a solymáriakat érinti, mégis pontot tesz az ő 30 éves kálváriájuk végére, ha nem más, akkor mi most ehhez járuljunk hozzá, és annak a lehetőségét, hogy ők dönthetnek pénzbeni vagy természetbeni kárpótlásról, ezt nekik kell eldönteni majd. Nem egyszerű kérdés, de ennél többet és jobbat létezhetetlen, hogy most bárki a részükre, feléjük ígérjen. Nyilvánvaló, hogy támogatni szeretnénk ezt a törvényt. Köszönöm figyelmüket.
Köszönöm szépen, Font Sándor képviselő úr. Két percre megadom a szót Magyar Zoltán képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm, elnök úr. Csak azért kértem szót, mert mind miniszter úr az expozéban, mind pedig Font Sándor bizottsági elnök úr kitért arra, hogy lehet, hogy lesznek csalódott érintettek, akik a kompenzációt termőföldben szeretnék megkapni, de nem fogják tudni, mert Solymár térsé-gében erre nem lesz mód, esetleg majd olyan területet lesznek kénytelenek elfogadni, ami, mondjuk, jóval távolabb található az ő szülőföldjüktől. Azért kitérnék arra, hogy ennek nemcsak az lehet az oka, hogy természetvédelmi területté lett nyilvánítva a volt solymári termelőszövetkezet földjének egy jelentős része, és ezért ez értelemszerűen csökkenti azon földterület részét, ahol ez kialakítható és kiadható, hanem az is oka lehet, hogy mondjuk, a magyar állam privatizálta a térségben lévő termőföldeket. Ugye, milyen jó lett volna, ha nem adják el az állami földek jelentős részét, és most például erre a célra is fel lehetne ajánlani a solymáriaknak, főleg azoknak, akik, ugye, termőföldet szeretnének kapni, teljesen joggal. Ezt csak azért kívántam megjegyezni, mert mi már akkor, a termőföld privatizációjának idején elmondtuk, hogy lesznek ilyen ügyek, akár a csereföldek kapcsán is, amikor nagyon jó lenne, ha az államnak lenne mozgástere. Köszönöm.
Köszönöm szépen. További felszólalásra senki nem jelentkezett. Az általános vitát… Illetve közben megnyomta a gombot Font Sándor mezőgazdasági bizottsági elnök úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Én sajnálom, hogy politikai vetületet hozunk ide be ehhez a kőkemény történelmi és szakmai ügyet tárgyaló törvénytervezethez. Én csak annyit szeretnék mondani Magyar Zoltán alelnök úrnak, hogy ilyen felvetésre, hogy milyen jó lett volna, ha, és akkor most nem lenne úgy, én is azt mondanám, hogy milyen jó lett volna, hogyha az önök mostani baloldali szövetségeseinek az élő elődjei törvénytelenül nem vették volna el ’47 után a gazdáktól a tulajdonaikat, nem verik őket téeszbe, és akkor nem kellett volna az első szabadon választott kormánynak, az Antall-kormánynak egyáltalán a kárpótlás gondolatával foglalkozni. Tetszenek érteni? Mert ez onnan eredeztetődik, ami ’47 és ’50 között történt itt, Magyarországon. Teljesen értelmetlen ezek után az ilyen típusú felvetés, én nem is fogok viszonválaszolni, bármilyen reflexió is jön a kérdésemre. A jelenlegi helyzetben a lehető legjobb megoldást akarjuk a solymári jogos kárpótlásra váróknak. Ez a szándékunk, ezt nem tudja senki sem felülírni, ezt meg fogjuk mutatni ezzel a törvénnyel és a még esetleg befogadható módosító indítványokkal.
Köszönöm szépen, Font Sándor képviselő úr. Két percre Magyar Zoltán képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm. Elnök úrral egyetértünk abban, hogy a világháborúk utáni államosítás egy szörnyű tragédia volt, aminek a következményeit a mai napig szenvedjük. Tehát ebben teljes mértékben egyetértünk, és örülök, hogy nem tudta megcáfolni azt sem, hogy az állami földprivatizáció kitolt a solymári érintettekkel, hiszen most, akik szeretnének termőföldet kapni mint jogosultak, azok valószínűleg nem fognak kapni a térségben, lehet, hogy csak jóval távolabb, emiatt. Tehát akkor elmondhatjuk, hogy ez a jelenlegi kormánynak is bűne. Ettől függetlenül természetesen támogatjuk a jogszabályt, ahogy elmondtam korábban, csak jelezni kívántam, hogy nyilvánvalóan az államnak sokkal nagyobb mozgástere lett volna e tekintetben, ha nem privatizálják ezeket a földeket. Köszönöm.
Köszönöm szépen. További felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megadom a szót az előterjesztőnek, miniszter úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Így van, elnök úr. Kedves Képviselőtársaim! Megható az a pillanat, amikor az ember azt érzi, hogy az üléstermen keresztülvonul a történelem, megcsap bennünket a történelem szele, és bizony itt némely hozzászólásból kifejezetten érzékelhető volt, hogy mily sérelmek, mily emberi sorsok, tragédiák azok, amelyek felől még mindig rendelkezni kell, és még mindig megoldásra várnak, és ez a pillanat ez ilyen. Az egyik ilyen pillanat, amiben vagyunk. És bizony, ha belegondolunk, hogy generációkon átívelő sérelmeket próbálunk rendezni most, ettől ez a pillanat egy kitüntetett pillanat, megkülönböztetett pillanat az én életemben is. Köszönöm szépen, hogy a képviselőtársam megértették azt, hogy fontos, hogy lépjünk, fontos, hogy megoldásokat keressünk, és köszönöm szépen azokat a javító szándékokat, észrevételeket, amiket tettek is a törvényjavaslathoz, hogy szerintük hogyan lehetne mindezt megtenni, mindezt még jobbá tenni. [[15.50]] Amikor az 50 ezer forintot kicsinylik, akkor azt kell mondanom, hogy a kárpótlási jegy névértékének ötvenszerese kerül valorizálásra, és ez szerintünk egy igen korrekt felszorzás. A 15 aranykorona értékhatárt pedig azért tettük bele, mert éppen aztán Ritter Imre is előhozta az utaknak az alakítását, hogy akkor a föld értékének megnövelése miatt olyan pici területek lennének érvényre juttatva, amely nehézséget okozna. De semmi sem akadályozza meg azokat, akiknek érzelmi töltése van ehhez, hiszen a föld a legtöbbször óriási érzelmi kérdés, hogy összeállnak ketten-hárman osztatlan közöst létrehozva és máris kiadják a 15 aranykoronát, tehát teljességgel tud működni, és megtarthatják, jogosultan hozzájuthatnak ahhoz a területhez, amit akarnak, ha mindenképpen a földterülethez ragaszkodnak. Magyar képviselőtársam azon felvetésére, hogy történte társadalmi egyeztetés, azt hiszem, képviselőtársaim is visszaadták azt történeti hűséggel, hogy nem is kevés társadalmi egyeztetés volt ez ügyben, hogy mindezekre a kérdésekre megfelelő választ tudjunk adni. Köszönöm szépen Bangóné Borbély Ildikó felszólalását és támogatását a törvényjavaslat kapcsán. Schmuck Erzsébet képviselő asszony felvetésére, hogy komplikáltabb, mint kellene. Komplikált, mert harmincéves történet, ami nincs megoldva, és generációkon átívelő sérelem, amely rendkívül mély sebeket és nyomokat hagy az emberi lélekben, ezt próbáljuk megoldani. Azt kell mondanom, hogy gyakorlatilag egyszerű, mert arról kell nyilatkoznia az embernek, vagy saját maga, vagy meghatalmazott útján, hiszen ez természetesen következik a szabályrendeletből, a szabály rendezettségéből, hogy készpénzt vagy földet szeretne. Ezt az egy döntési jogosultságot kell tenni. De muszáj, hogy nyilatkozzanak, és ezzel Magyar képviselőtársamra is visszautalok, mert az állam nem tartja nyilván, nem tudjuk, hogy kinél van ilyen, hogy kinek volt a málenkij robot vagy a kitelepítés ügyében kárpótlási jegy a birtokában. Emiatt szükséges az, hogy nyilatkozni lehessen, és szükséges egy jogvesztő határidőt is tenni, hogy egyszer s mindenkorra le lehessen zárni ezt a folyamatot. Amit még mindenképpen szeretnék Ritter Imre képviselőtársamnak elmondani, hogy azok a felvetések, amiket tett, szinte mindegyik támogatható, a pilisszentivániak kérése is természetszerűleg, hiszen ugyanúgy őket is érinti, ugyanolyan lelki sebeket hordoznak, és ugyanolyan igazságtalanságban volt részük, tehát az szerintünk természetesen támogatható. A telekalakításoknál a területrendezési elvek figyelembevétele megint csak támogatott. Amikor szóba került szintén a képviselő asszonynál, hogy na, bezzeg az NFK-nál hosszabb a határidő, akkor itt látszik, hogy máris nem olyan egyszerű a dolog, mert mire mindent egybevezetnek, és megpróbálják azokat a telekkialakításokat megtenni, ez nem egy egyszerű folyamat, mire végbemegy; és véleményem szerint az is teljességgel támogatható, hogy a harmadik kárpótlási törvénnyel való kiegészítés is bekerüljön a jogosultságot előidéző folyamat rendszerébe. Én azt remélem, hogy mindezekkel a módosításokkal, ezeknek a figyelembevételével erre a történelmi igazságtalanságra megfelelő választ tudunk adni. Engedjék meg, hogy végül köszönetet mondjak Menczer Tamásnak, a Külügyminisztérium államtitkárának, aki meghallgatta, fölvállalta a solymáriaknak a problémáját, és nagy segítséget nyújtott a törvényjavaslat kidolgozásában, a helyiek érdekeinek a jogalkotás során való képviselete tekintetében. Bízom benne, hogy a törvényjavaslat elfogadásával úgy törlesztheti az állam ezen régi adósságát, hogy az az érintettek legteljesebb megelégedését okozza, és végre egy olyan megnyugvást hozzon el a két település életében, az ott élők életében, amire azt tudják mondani, hogy végre sikerült elérnünk, amit szerettünk volna, mi pedig azt tudjuk mondani, hogy igen, sikerül ezt a kérdést is tisztességesen megoldani, tisztességgel lezárni. Ez becsületbeli kérdés, azt hiszem. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Nagy István miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk. Most pedig soron következik az agrárgazdaságok átadásáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17428. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Nagy István agrárminiszter úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Jelenleg a magyar agrárium meghatározó többségét a kis- és középvállalkozások körébe tartozó, egyénileg vagy családi gazdaság keretein belül dolgozó mezőgazdasági őstermelők alkotják. Jelentőségük vitathatatlan, így működésük támogatása elengedhetetlen a magyar mezőgazdaság és élelmiszeripar további fejlődése szempontjából. Ezt felismerve fogadta el a tisztelt Ház tavaly sokpárti támogatással a családi gazdaságokról szóló törvényt, amely az első lépcsője volt a mezőgazdaságban megcélzott generációs megújulási törekvéseinknek, és amelynek következtében mintegy 30 ezer fő jelentkezett be újonnan az őstermelői nyilvántartásba. E folyamat következő lépése az agrárgazdaságok átadásáról szóló törvény, amely új, önkéntes lehetőséget teremt a gazdaság átadására azoknak a gazdálkodóknak, akik az átdolgozott évtizedeket követően, a gazdaság működőképességének fenntartását szem előtt tartva biztosítanának lehetőséget utódaik számára. Úgy is fogalmazhatnánk ezt, lehetővé tesszük az apáknak, hogy gyönyörködjenek fiaik keze munkájának eredményében. A törvénytervezetet a Nemzeti Agrárgazdasági Kamarának és a Magyar Gazdakörök és Gazdaszövetkezetek Szövetségének aktív és támogató közreműködésével készítettük el, amelyért ezúton is köszönetemet szeretném kifejezni. Az agrárpolitika alapvető célja, hogy a generációs megújulást elősegítve modernizálja, fenntarthatóvá és hatékonnyá tegye a termelést, a vidéki térségek demográfiai folyamatait kedvezőbb irányba fordítsa, horizontális és vertikális együttműködésre ösztönözzön, erősítse a termelők piaci megjelenését, ezáltal is biztosítva a lakosság minél szélesebb körű, hazai minőségi termékekkel történő ellátását. A Központi Statisztikai Hivatal a 2020. évi gazdaságszerkezeti összeírásának adatai alapján mind az egyéni gazdálkodók, mind a gazdasági szervezetek irányítóinak korösszetétele kedvezőtlen, többségük az idősebb korosztályhoz tartozik. Az egyéni gazdálkodók több mint 60 százaléka 55 év feletti, és ennek a csoportnak több mint fele 65 éves vagy idősebb, a gazdasági szervezetek irányítóinak pedig a fele idősebb 55 évesnél. Ugyanakkor a 40 év alattiak aránya az egyéni gazdálkodók között 10 százalék, a gazdasági szervezetek irányítói között pedig 12 százalék. Összességében elmondható, hogy a KSH gazdaságszerkezeti összeírásának 2016-os és ’20-as adatainak összevetésében mindkét csoport korösszetétele romlott, másrészt a probléma nagyobb súllyal jelentkezik az egyéni gazdaságok körében, mivel számosságukban több személyt érint, rosszabbak az adatok, továbbá esetükben a társas vállalkozásokkal, a gazdasági szervezetekkel szemben nincsenek meg a gazdaságátadás kiépített jogi lehetőségei. Mostanra azonban a gazdálkodók gerincét adó rendszerváltó generáció elérte a nyugdíjkorhatárt. Ha az átadás még az átadó gazdálkodó életében történik meg, akkor tudásával, tapasztalatával segíteni tudja az átvevőt. A tudásátadás eme formája nagyon értékes a fiatalok számára, ezért mi is kiemelten támogatjuk a generációk közötti együttműködésnek a megvalósulását. Az agrárium fiatal termelőinek mintegy 90 százaléka elsősorban működő gazdaságot vesz át. A sikeres generációs megújulás főként a gazdaságok minél hatékonyabb átadásán múlik. Szerencsés esetben ez családon belül történik meg. A nemzedékváltásnak ugyanakkor nincsenek meg a hazai hagyományai, bejáratott rendje. Az elmúlt időszak felméréseinek eredményeit tekintve a megkérdezett érintettek számára a saját megítélésük szerint a gazdaságátadásnál, -átvételnél a legnagyobb nehézséget az adminisztrációs feladatok jelentik. [[16.00]] Az átadás során problémaként merül fel, hogy rendezni kell a különböző beszállítói, termékértékesítési, vállalkozási szerződésekben a különböző támogatásokhoz kapcsolódó kötelezettségek átvállalását, a jogutódlást és a hatósági engedélyek módosítását. Ez így egy átlagos gazdaságot nézve tízes nagyságrendben kötendő átruházási szerződést, jó pár szerződésmódosítást, támogatásiokirat-módosítást és számos hatósági engedély módosítását jelenti, amelyek összességében akár nyolc-tíz hónapig is eltartanak. Ezért a generációs megújítás folyamatában következő lépésként az átadáshoz kapcsolódó adminisztrációs terhek könnyítését céloztuk meg annak érdekében, hogy még a gazdálkodók életében végbemenő gazdaságátadások megvalósulhassanak. Az egyeztetések eredményeként kerül kialakításra a gazdaságátadási szerződés, melyet e tervezet tartalmaz. (Az elnöki széket dr. Brenner Koloman, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Az új törvénycsomag fókuszában az élők között családban megvalósuló vagy hosszú együttműködésen alapuló gazdaságátadás áll, amely a felek gazdaságátadó és gazdaságátvevő, valamint a családtagok konszenzusán alapul, és föld tulajdonjogának, használatának megszerzése, hatósági engedélyek módosítása, szerződések átruházása és a pályázatok, támogatások átadása-átvállalása kérdésköre minél gyorsabb és gördülékenyebb rendezését célozza. Újra felhívom a figyelmet, hogy ez az új szerződéstípus csak egy lehetőség azoknak, akik úgy döntenek, hogy végleg fel kívánnak hagyni a gazdálkodással. Aki nem vállalja a tervezetben meghatározott feltételeket, az a jelenleg hatályos szabályok szerint eladhatja, átadhatja a gazdasága egy részét, vagy folytathatja a tevékenységét akár élete végéig. A gazdálkodás eredményeképpen olyan vagyon jött létre, amely ebben a formában nagyobb értékkel bír, mint az egyes vagyonelemek összessége, és amely elkülönül a mezőgazdasági őstermelőként tevékenykedő gazdálkodó személyes vagyonától. Agrárpolitikai célunk e vagyon egyben tartása és folyamatos működtetése. A gazdaságátadási szerződés négy szerződéstípus lehet: adásvételi szerződés, ajándékozási szerződés, tartási szerződés és járadéki szerződés. Annak érdekében, hogy a családon belüli vagyoni viszonyokat a családtagok kiegyenlíthessék, lehetőséget ad a tervezet arra, hogy a négy szerződéstípust a felek kiegészítsék a mező-, erdőgazdasági célú földek használatával, azaz a felek megállapodása alapján a gazdaságátadó a mező- és erdőgazdasági hasznosítású földek tulajdonjogát megtartja, s a gazdaságátadási szerződésben a jogszabályokban meghatározott leghosszabb időtartamra átengedje a gazdaságátvevőnek. A gazdaságátvevő így a gazdaságátadónak, annak halála esetén a földek tulajdonjogát megszerző örökösöknek biztosít egy folyamatos jövedelmet. Az egyes szerződéstípusok vegyesen is alkalmazhatóak annak érdekében, hogy a felek a saját élethelyzetükhöz igazítsák a szerződést. Az öregségi nyugdíjkorhatárt elérő vagy ahhoz közeledő gazdaságátadó kötelezettségeiről is szót kell ejteni. A gazdaságátadónak vállalnia kell, hogy a gazdaságátadási szerződésben meghatározott gazdaságban végzett tevékenységéhez képest új tevékenységet nem folytat, a gazdaság tulajdonjogának átruházása után pedig a gazdasághoz kapcsolódó tevékenységeit megszünteti, a gazdaságátadás célja ugyanis, hogy a gazdaságátadó befejezze a tevékenységét, és ne kezdjen új mezőgazdasági és erdőgazdasági tevékenységbe. A törvény csak egy megoldást kínál a gazdaságok átadására, így más, a már ismert szerződésekkel is átadható a gazdaság akár e kötelezettség nélkül is. A gazdaságátvevő a földforgalmi törvénynek megfelelően a földet maga használja, más célra nem hasznosíthatja, és teljesítenie kell a hasznosítási kötelezettséget. Egy gazdaság értékét nemcsak az egyes vagyonelemek adják, hanem a gazdálkodó tudása, kapcsolatrendszere is. Annak érdekében, hogy a generációváltás sikeresen valósuljon meg, a törvény megteremti a gazdaságátadó és a tőle legalább tíz évvel fiatalabb gazdaságátvevő közötti hosszabb, a gazdaságátadó ismereteinek átadását lehetővé tevő együttműködés feltételeit. A felek így közös döntésük alapján legfeljebb öt évre vállalhatnak együttműködést. A felek az ügyek vitelére együttesen jogosultak, az ügyvitel a gazdaság működtetése érdekében való döntéshozatal. A gazdaságátadási szerződésben vállalt együttműködés a gazdaságátadó és a gazdaságátvevő jövőbeni együttműködésének biztosít keretet, mégpedig oly módon, hogy az együttműködés részletei nem határozhatóak meg a szerződés kötésekor, következésképpen a lehetséges konfliktusok, döntési helyzetek megoldása sem várható el a szerződéstől. Ehelyett azzal kell számolni, hogy az együttműködés folyamatos döntéseket igényel, és e döntéseket a gazdaságátadónak és a gazdaságátvevőnek egyhangúlag kell meghoznia. A gazdaságátadási szerződésben vállalt együttműködés esetében főszabályként a gazdaság tulajdonjoga az együttműködés időtartamának végén száll át a gazdaságátvevőre, aki eddig az időpontig teljesíti a feltételeket vagy fizeti meg a teljes vételárat. Ha a gazdaságátvevő a vételárat részletekben fizeti meg az együttműködés időtartama alatt, akkor a gazdaságátvevőt a megfizetett vételárrészletek erejéig jelzálog illeti meg a gazdaság elemein, amelyet a felek a gazdaságátadási szerződésben rögzítenek. A gazdaságátadásról szóló szerződést a mezőgazdasági igazgatási szerv az okiratok beérkezésétől számítva 60 napon belül hagyja jóvá. A gazdaságátvevő a gazdaságátadási szerződéssel minden, a gazdasághoz kapcsolódó polgári jogi kötelemben a gazdaságátadó helyébe lép a szerződésben maradó harmadik fél hozzájárulása nélkül, a Ptk. szerződésátruházásra vonatkozó szabályai alapján jogutódlással. Ehhez szükséges, hogy a felek a gazdaságátadási szerződésben rögzítsék, hogy egyes szerződések alapján a gazdaságátadót az átadás előtt milyen kötelezettségek terhelik, és hogy ezeket a kötelezettségeket a gazdaságátvevő az egyes szerződéseknek megfelelően vállalja, ami különösen a szóbeli szerződések esetében fontos. A jogutódlás során a szerződésből kilépő gazdaságátadó jogai és kötelezettségei a szerződésbe belépő gazdaságátvevőre szállnak át úgy, hogy a szerződésben maradó féllel szemben a jogviszony folytonossága fennmarad. Ennek következtében a szerződésben maradó fél és a szerződésbe belépő gazdaságátvevő között a jogviszony a szerződésben maradó fél és a szerződésből kilépő gazdaságátadó közötti jogviszony folytatásának tekinthető, a gazdaságátvevőt ugyanazok a jogok és kötelezettségek illetik meg, mint a gazdaságátadót. Így a szerződés időtartama nem kötődik és nem kezdődik újra, az elévülés nem szakad meg, egyéb határidők sem indulhatnak újra. A gazdaságátvevő a gazdaságátadási szerződéssel minden, a gazdasághoz kapcsolódó mező- és erdőgazdasági tevékenység végzéséhez szükséges hatósági engedélyben a gazdaságátadó helyébe lép, ha azt kérelmezi, és megfelel a jogszabályban foglalt feltételeknek. Ha a hatóság az engedélyek módosítását megtagadja, akkor a gazdaságátvevő az engedélyben meghatározott tevékenységet nem folytathatja, azonban emiatt a gazdaságátadási szerződés nem szűnik meg. Az átadással érintett mezőgazdasági gazdaságok jogokat, például támogatásra való jogosultságot, illetve kötelezettséget, például fenntartási kötelezettséget megalapozó agrártámogatások esetében is a jogutódlással a gazdaságátvevő a gazdaságátadó helyére lép a gazdaság tulajdonjogának átruházását követő napon. Ha a gazdaságátvevő nem felel meg a támogatás jogosultsági és tartalmi feltételeinek, akkor a támogatási jogviszonyt meg kell szüntetni, és a gazdaságátadó mentesül a támogatás visszafizetésének kötelezettsége alól. A tervezetben foglalt rendelkezések és a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény közötti koherencia biztosítása érdekében az alábbi módosítások szükségesek: elővásárlási jog a gazdaságátadási szerződésben meghatározott mező- és erdőgazdasági hasznosítású földekre nem terjed ki; a földhasználat tekintetében a polgári jogi jogutódlás következtében a gazdaságátvevő átveszi a gazdaságátadó által használt földeket, és a földhasználati nyilvántartásba a gazdaságátvevőt kell bejegyezni földhasználóként; harmadikként: előhaszonbérleti jog tekintetében a gazdaságátvevő a gazdaságátadó ranghelyére kerül. A földnek minősülő ingatlanon fennálló osztatlan közös tulajdon öröklése esetén sem alakulhat ki a törvényben meghatározott területi minimumot el nem érő tulajdoni hányad. [[16.10]] Ennek érdekében, ha az örökhagyó kizárólagos tulajdonában álló ingatlant a törvényes öröklés szabályai szerint több örököstárs közösen örökli, az örököstársak a következő lehetőségek közül választhatnak: 1. Osztályos egyezség útján az egyes vagyonelemekről akként rendelkeznek, hogy a földnek minősülő ingatlan tulajdonjogát egy örökös szerzi meg. 2. Megkísérlik az ingatlan megosztását, vagy egy személy általi tulajdonba vételét. 3. Közösen értékesítik a hagyatéki eljárás keretei között az ingatlant, és a kapott ellenérték válik a hagyaték részévé, vagy felajánlják az állam részére. A tervezett hatálybalépést 2023. január 1. napjára javasoljuk. Ennek oka, hogy a most elfogadandó törvény egy keretszabályozás, amelynek mostanra kiforrott szabályainak elfogadása után történik meg a gyakorlati alkalmazáshoz szükséges olyan feltételek megteremtése, mint a hatóságok elektronikus rendszerei közötti kapcsolat kiépítése és eljárási szabályainak összehangolása, de emellett ugyanolyan fontos, hogy kellő időt kell hagyni az új szerződéstípus bevezetésére, az alkalmazására történő szakmai felkészülésre. Összességében elmondható, hogy az új gazdaságátadási szerződést a felek a saját élethelyzetükhöz illeszkedve készíthetik el, és a tervezetben foglalt rendelkezések jelentősen könnyítik az átadás adminisztrációs terheit. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat és a hozzá kapcsolódó intézkedések fontos lépést jelentenek az agrárium területén zajló generációs megújulás terén. A magyar mezőgazdaság fejlődése érdekében kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy hozzászólásaikkal, szakmai javaslataikkal és majd természetesen a szavazataikkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, miniszter úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Font Sándornak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem egyedi az a probléma, amelyet valamelyest részben orvosolni szeretnénk. A gazdatársadalom elöregedése egész Európára jellemző. Ha pontosabban megnézzük az adatokat, azt látjuk, hogy Nyugat-Európára még jobban, súlyosabban jellemző ez a helyzet. Mi is követjük ezt a trendet, amelyben, úgy látjuk, hogy nincs elégséges fiatal gazdautánpótlás a kiöregedő gazdák helyére, de azért van egy-egy halvány remény, amikor például fiatal gazdáknak szóló pályázati felhívás megjelenik, ott rendszerint többszörös a túljelentkezés a rendelkezésre álló támogatási forrás tekintetében vagy annak arányához mérten. Tehát mégiscsak van egy szikra, egy halvány fény, ami esetleg nagyobb lánggal is éghetne, ha a környezetet, a körülményeket olyanná tennénk, hogy többeket vonzana az agrárgazdálkodás, az ebből való megélhetés. A kormány több lépésben próbálja ezt az ösztönzést megtenni a fiatalabb gazdálkodók felé. Az idei évtől hatályos egy előző évben elfogadott adózási jogszabály, amely például európai összevetésben is kirívóan erős segítséget szeretne nyújtani adózás szempontjából a családi gazdálkodásnak, a családi őstermelőknek és a családi alapon szerveződött társas vállalkozásoknak. Ez a törvény az idén januártól már él. Ez azt jelenti, hogy most vagyunk az első olyan gazdálkodási évben, amelynek a nagyon kedvezményes adózási következményeit a jövő év adóbevallásakor már érvényesíthetik a gazdálkodók. Hangsúlyozom, európai összevetésben sem látunk hasonló mértékű adókedvezményt, lehetőséget, mint amit megteremtettünk itt a családi gazdálkodóknak. Talán ehhez a lépéshez társul a most benyújtott, agrárgazdaságok átadásáról szóló törvényjavaslat, hiszen a miniszter úr által mondottakból és a törvény szövegéből is többször kiderül, hogy egy fiatalabbnak lenne jó, kellene hogy átadja, a fiatalabb pedig legyen szíves, vegye át, ha ebben egyezségre jutnak; tehát egy teljes gazdasági egységet a nyugdíjkorhatárához legalább öt éven belül érkező tulajdonostól átvesz egy nála legalább tíz évvel fiatalabb gazdálkodó. Mondhatnánk azt, hogy ezt megtehetné most is, hát mi ennek az akadálya. Pont az, amit le szeretnénk győzni ezzel a törvénnyel. Először is tudjuk, hogy kérdéses, hogy egy átadást családon belül teszünke vagy családon kívüli, nem rokoni viszonyban lévő személynek teszünk-e. A törvény egyértelműsíti, hogy a családon belüli hozzátartozói láncolatban állóknál nem képez akadályt, azonban ha kívülálló személy jön, ezt már megengedi, de feltétellel, legalább hétéves munkaviszonyban kell állnia a fiatalabb gazdálkodónak azzal a gazdasági egységgel, amely átadásra kerülne. Tehát nagyon lényeges lépés, hogy egy teljes kívülálló számára is megtörténhet ez az úgynevezett átadás. Természetesen az átadást nem úgy vesszük, hogy tessék, a tiéd, és nekem már semmi közöm hozzá, neked pedig csak feladatod van ezzel. Épp ezt az elég bonyolult helyzetet próbálja a jogszabály a hétköznapi élet nyelvére lefordítani, hogy kinek mit is kell tenni, amikor az átadás, az egyezség létrejön az átadó és a birtoktestet, az egész gazdasági egységet átvevő között. Hangsúlyozni szeretném, ha a termőföldet és minden jószágot, ami a gazdálkodáshoz tartozik, egyenként szerette volna a jelenlegi szabályok szerint valaki átadni egy átvevőnek, akkor minden gazdasági egységet föld, gépek jogosultság, például támogatás, pályázat, kötelmek, szerződések, beszállítói szerződések a felvásárlók felé és minden egyéb egyenként kellett volna az érintetteknek tisztázni jogi értelemben minden szereplővel, például a felvásárlóval is, merthogy új szereplő lép az eddigi szerződés helyébe. Ebből már érezhetjük, hogy ez egy egész bonyolult folyamat lenne, különösen, ha ismerjük, hogy a termőföldvédelmi törvényünk hogyan szabályozza az adásvétel lehetőségét a termőföld esetében. Tudjuk, hogy egy szigorú, a magántulajdont védő termőföldvásárlás van életben az Európai Unió szabályozásai korlátozó lehetőségeinek a lejárta után. Ez egy kifüggesztéses eljárást, egy vásárlási erősorrendbeli eljárást követel meg a jelen pillanatban. Magyarul, én mint eladó nem dönthetek egyértelműen egy leendő vásárló javára, hogy neked adom el a termőföldet, ha azt a leendő vásárlót elővásárlási sorrendben egy gazdatárs megelőzi. Pontosan tudjuk, hogy ha az elővásárlási sorrendben valaki megelőzi az általam elképzelt vevőt, akkor a megelőző gazda helyébe léphet az általam gondolt vevőnek. De ezt ki kell küszöbölni, hiszen célzottan szeretnénk, hogy egy nyugdíjkorhatárhoz közelítő gazda átadja egy fiatalabb gazdának a teljes gazdasági rendszert. Éppen ezért egy úgynevezett egyablakos, egyszerződéses rendszer került felépítésre, amit egy teljesen új fogalommal, a gazdaságátadási szerződéssel kell hogy megtegyenek. Ilyen eddig nem volt, majd meg kell tanulnia mindenkinek, hogy mit jelent a gazdaságátadási szerződés, mert ez ki fogja váltani az előbb általam említett elég sokféle egyedi szerződéses típust, akár az ingatlanokra, mint említettem, akár gépekre, felszerelésekre, eszközökre és egyéb, az előző gazda által megkötött szerződések tovább folytatására. Ezt az egészet, mint említettem, egy szerződéssel lehet majd rendezni. Ebben benne van persze a hatósági engedélyek módosítása, hiszen sokaknak ez is kell a gazdálkodáshoz, és a szerződések esetleges átruházása, hogy én kötötteme valakivel akár egy felvásárlási, akár egy beszerzési szerződést, de már nem én leszek az, aki ezért mindent megtesz, hiszen egy új szereplő lép ezen szerződések helyébe. És ott vannak a klasszikus esetek, a pályázatok, a támogatások, például a napjainkban, novemberben beadható agrár-környezetgazdálkodási pályázatok, amelyeknek az időszaka most teljesen aktuális. [[16.20]] Aki egy ilyen rendszerbe belép, ott neki kötelme van, hogy ezt az AKG-szerződést egy időtartamra köti. A mostani felhívás hároméves időtartamot ad meg, de az előzőekben ötéves időtartam volt. Az nem úgy van, hogy abból csak úgy kilépek menet közben, mert súlyos szankciók járnak, hogyha a gazdálkodó önkényesen befejezi közben az agrár-környezetgazdálkodás körében előírt művelési kötelezettséget. Tehát ezt nem lehet csak úgy megtenni. Na, de ennek a gazdaságátadásnak ilyenre is természetesen figyelemmel kell lennie. Ezért nyugodtan mondhatom, hogy egy olyan új eleme kerül be a magyar gazdálkodás területére, amelyet eddig nem ismertünk. Hallottunk már ilyenről, hogy vannak ilyenek, valahol valakik csinálják, de élesben ezt még nem gyakoroltuk. Hiszen itt az említettek körében mondtam például termőföldnél a kifüggesztési kötelmet, hogy vane vajon a várható vásárlót megelőző, elővásárlási sorrendben előrébb lévő személy, aki igényt tartana arra a földterületre; és ennek egy meghatározott, nagyon bonyolult folyamata van, de ez fél év, egy év is mire ez tisztázódik egyes esetekben. Itt pedig ezzel a gazdaságátadási szerződéssel kiváltjuk ezt a kifüggesztési kötelmet, azaz itt nem kell ezt az eljárást véghez vinni. Ez viszont akár spekulációra is adhat okot, mert legyünk őszinték, a 2014-ben életbe lépő törvényünket, amely a termőföldvásárlásról szól, többször kellett azért módosítani, mert a spekulánsok mindenáron ki akarták játszani az elővásárlási sorrendben leírt sorrendiséget különféle trükkökkel, hogy én akkor azt írom, hogy hogy, és akkor már ki is játszottam, meg így adom el, és akkor közben még különféle kötelmeket teszek mellé, azt más nem fogja teljesíteni. Tehát akkor mégiscsak az fogja megvenni a termőföldet, akire én gondoltam, nem pedig a helyben lakó szomszéd állattartó, akinek sokkal nagyobb jogosultsága lett volna egyébként a termőföld megvásárlására. Tehát itt arra is kell gondolni, hogy azzal, hogy kiváltjuk a termőföldvásárlás kifüggesztéses eljárásának rendszerét, azzal esetleg valakik elkezdenek spekulálni, hogy én akkor ezt a rendszert használom arra, hogy megszerezzem a termőföldet, hogy mindenki mást kiszorítsak ebből a rendszerből. Ezért aztán nem véletlen, hogy itt a feltételeknek is szigorúnak kell lenni. Mint említettem, öt éven belül kell lenni a gazdaságátadónak az öregségi nyugdíjkorhatárhoz, tíz éve legalább gazdálkodónak kell hogy legyen; és a legsúlyosabb kötelem, hogy be kell hogy fejezze a mezőgazdasági tevékenységet. Tehát az nem megy most, hogy egy nagyon kedvezményes rendszerben átadom, és utána itt vásárolok, ott vásárolok, és újra elkezdek gazdálkodni. Ezt tisztázni kell, hogy ő befejezte a mezőgazdasági tevékenységet. A törvény elő is írja majd, hogy kivezetik a földműves minősítésű gazdálkodói rendszerből, ő ezt a tevékenységet nem folytathatja, fel kell hagynia az árutermelői mezőgazdasági tevékenységgel. És a gazdaságátvevőnek is természetesen komoly kötelmeinek kell ezek után lennie. Mint említettem, legalább tíz évvel fiatalabbnak kell lennie, mint a gazdaságátadónak, és legfeljebb 60 éves lehet ez a személy, hiszen mint már említettük, itt egy fiatalítás, egy gazdageneráció fiatalítását szeretné majd végeredményként látni a jogalkotó, és nyilvánvaló, hogy használói kötelezettség is terheli majd természetesen a gazdaságot átvevőt; azaz teljes jogszabályi kötelemmel neki művelnie kell az adott művelési ágba tartozó területet az adott előírásoknak megfelelően. Nem kérdéses, hogy ebben az egységes szabályozásban, ebben a gazdaságátadási szerződésben kvázi automatikus lesz, hogy a földhasználat az ő nevére, a gazdaságátvevő nevére fog bejegyződni, mintha egy kifüggesztéses eljárás következményében vásárolta volna meg. Tehát minden tekintetben teljes jogú követője, jogutódja lesz a gazdaságot átadó gazdálkodónak. Ennek persze minden egyéb feltételeit teljesíteni kell, hiszen mint említettem, mi arról beszélünk, hogy átadja meg átveszi, de hát ehhez társulhat természetesen ellenérték, tehát egy adásvételi összegben is megállapodhatnak; de hogyha olyan szoros családon belüli kötelék van, akkor miért ne lehetne egy ajándékozás vagy netán az élete nyugdíjas időszakára gondolva egy tartási vagy életjáradéki szerződést kötni ezzel a gazdaságot átvevővel. Tehát próbál a jogalkotó minden életszerű variációt lehetővé tenni az érintetteknek, hogy teljes körben tehessék meg a gazdaság átadását és átvevését. Természetesen azt várjuk tőle, hogy egy nemzedékváltást segítsünk elő, hogy gazdasági stabilitás jöjjön létre, és hogy a vidéki térségek lakosságmegtartó ereje tovább növekedjen, netán még vonzó is legyen; főleg az általam már említett, például adókedvezményes jogszabály, amiről mondtam már, hogy az idei évtől, tehát ez az első év, hogy érvényes, tehát mindezek a vidék megtartóképességét is szeretnék erősíteni. És ahogy miniszter úr is említette, 2023. január 1-je az életbelépés, és ebben benne van, hogy igen, teljesen új rendszerről van szó, tanulni kell mindenkinek, hogy mi ez a kötelem, mi ez az egész gazdaságátadási szerződés, miket kell tartalmaznia, lesz dolga mindenkinek ezzel. De még egy pont van, ami 2023-ra kell hogy reflektáljon, ez pedig az, hogy ettől a dátumtól lesz várhatóan érvényes az Unió általi új feltételrendszer a gazdálkodók számára, hiszen itt még tudjuk, hogy itt nincs lezárva, pontosabban: komoly lépések történtek már, de még nincs kihirdetve, nem ratifikálták. 2023. január 1-jétől új rendszer kerül bevezetésre, és ekkor többek között egy gazdaságátadási támogatási rendszer is és egy fiatalgazda-támogatási rendszer is reményeink szerint életbe lép [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ami szintén erősíti ezt az agrárgazdasági átadásról szóló lehetőséget. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük. A következő felszólalónk Magyar Zoltán képviselő úr, aki a Jobbik képviselőcsoportjának véleményét ismerteti. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Ház! Teljes mértékben egyet tudunk érteni azzal, hogy az agrár-generációváltás problémáját megpróbáljuk megoldani, könnyíteni ezt a folyamatot. És ahogy már elhangzott, ez valóban nemcsak egy magyar probléma, hanem jellemzően egész Európát sújtja, de nekünk itt a hazai viszonyokkal kell elsősorban foglalkozni. Azt sajnálom, hogy ennyi időnek el kellett telnie, hogy lépéseket intézzenek e tekintetben, hiszen azért már jó tíz éve folyamatosan téma ez itt az Országgyűlésben, már hogy az agrár-generációváltást jogszabályokkal is elő kellene segíteni. Főleg azokhoz a pontokhoz szeretnék hozzászólni, illetve azokhoz nyújtunk be majd módosító indítványokat, melyek, úgy érzem, hogy vagy indokolatlanul szűkítik néhol a célt, a cél elérését, máshol meg éppen lehetőséget teremtenek, úgy gondolom, esetleg spekulációs célú kihasználására is a jogszabálynak. Itt ezt a 60 éves kort sem értem igazán, két tekintetben sem. Egyrészt nyilvánvalóan az a cél, hogy fiatalítsuk a gazdálkodói társadalmat, akkor túl sok a 60 éves kor. Ha tehát ezt a célt el akarjuk érni, akkor lehetnénk bátrabbak, és fiatalabb korosztálynál is meg lehetne húzni. Másrészt pedig azt gondolom, hogy nem feltétlenül kell valakinek 60 évesnek lennie ahhoz, hogy úgy gondolja, hogy meg akarja őrizni a gazdaságának az egységét, és egyben szeretné átadni. Lehet számtalan olyan élethelyzet, amikor ezt 60 évesnél fiatalabb korában is az ember végig szeretné vinni, és nem szeretné a mostani folyamatokon keresztül bonyolultan, darabokra szedve, kockáztatva az évtizedes elért eredményeket, hanem tényleg egyben szeretné a gazdaságát továbbadni. Itt tehát ebben az esetben is indokolatlannak érzem ezt a konkrét kormeghatározást. A hozzátartozói láncolatos kitétel teljesen jogos, egyértelműen az elsődleges cél az, hogy amennyiben ezt lehetséges, ez családon belül maradjon és adódjon tovább. Értelemszerűen ez a legkedvezőbb élethelyzet, és ezt minden eszközzel a jogszabálynak is segítenie kell. Ugyanakkor, azért járva az országot, találkozva az idősebb gazdálkodókkal, egyre többen mondják el azt panaszként, hogy nem tudják ezt családon belül megoldani, egészen egyszerűen a gyermekek, az utódok nem feltétlenül a mezőgazdaságban gondolkodnak, akár külföldre kényszerültek ki a gazdasági helyzet miatt, akár teljesen más pályát választottak, tehát értelemszerűen meg kell adni annak a lehetőségét, hogy családon kívül megoldódjon ez a történet. [[16.30]] Akkor viszont ezt a hétéves foglalkoztatási viszonyt érzem ebben az esetben túlzónak, sőt egyáltalán nem életszerű, kevés gazdálkodó tudja ezt már programszerűen… eleve nem is ismerhette, hogy ez a jogszabály meg fog születni, már évekkel korábban valakit alkalmaznia kellett volna, vagy valamilyen munkajogviszonyban kellene állniuk ahhoz, hogy aztán majd neki tervszerűen ezt a gazdaságot át tudja ezen jogszabályi keretek között adni. Tehát úgy gondolom, hogy ez túlzó szűkítés, aminek nem igazán látjuk az értelmét. Érdekelne még az is, ugyan érintették szóban, hogy például az AKG-nál is és egyéb olyan támogatásoknál, ahol több év, akár öt év fenntartási kötelezettség van, ezt a problémát is egyben meg fogja tudni oldani ez a gazdaságátadási szerződés, hogy ez akkor ezek szerint az Európai Unió szerveivel egyeztetve lett, vagy a már most meglévő átadási formák kerültek beépítésre ebbe a gazdasági szerződésbe, vagy ezt mégis hogyan képzeljük el, nehogy ebből később az Európai Uniónál probléma legyen, és a korábbi gazdaság tulajdonosán kérjék számon a gazdaságátadás utáni helyzetben is, mondjuk, a fenntartási kötelezettséget. Beszéltek arról is itt az előttem szólók, hogy a nemzedékváltás feltételrendszerét ilyen formában is szeretnék elősegíteni. Azért hadd ragadjam meg az alkalmat, hogy nyilván ez a jogszabály is egy lépés lehet erre, de számtalan egyéb dolog is hiányzik ahhoz, hogy ma egy fiatal jellemzően szívesen akarjon gazdálkodni, és ezt a terhet magára vegye. Itt a XXI. században azért elvárnak már, mondjuk, olyan vidéki életminőséget és életkörülményeket a mindennapjaikban, ami nagyon-nagyon messze van a mai Magyarországon egy nagyvárosban elérhető körülményekhez képest, gondolok itt akár már a szórakozási lehetőségekre, akár a kulturálódási lehetőségekre, akár az utak állapotára, akár a közösségi közlekedésre, az egészségügyi rendszerre, a szociális rendszerre vagy az oktatás minőségére. Tehát olyan ordító különbségek vannak hazánkban a vidéki régiók és jellemzően a fejlettebb nagyobb városok minősége között, ami mind-mind hátráltatja ezt a folyamatot. Tehát amellett, hogy ezt a jogszabályt meghozzák, érdemes lenne ezeknek is sokkal nagyobb figyelmet szentelni. Vagy a kiszámíthatóság kérdésköre. Értem én, hogy egy szántóföldi növénytermesztéssel foglalkozó gazdaság esetében ez most egy járható út lehet, de sokkal komolyabb kiszámíthatóságot várnának el például az állattenyésztők, például a zöldség-gyümölccsel foglalkozó gazdaságok esetében ez a pluszlehetőség lehet, hogy nem lesz sokkal vonzóbb, mivel az ő helyzetük egyáltalán nem olyan kiszámítható, mint mondjuk, a szántóföldi növénytermesztés esetében. Ha már beszéltem arról, hogy hol érzem túl szigorúnak a jogszabályt, arra viszont például nem kapunk garanciákat, hogy egy konkrét példát mondjak, hogy Mészáros Lőrinc majd egyszer megkapja az utasítást arra, hogy a valódi tulajdonosnak végre ki kellene juttatni ezeket a megszerzett termőföldeket. Remélem legalábbis, most legyünk jóindulatúak, hogy a jogszabálynak nem ez az egyik célja, de például az ő lehetőségeit viszont nagyon könnyűre fogják. Tehát az arra való garanciákat, hogy spekulációs célú nagybirtokszétírásra ne lehessen használni ezeket a könnyítéseket, nem tartalmazza a jogszabály. Majd erre vonatkozóan szeretnénk tehát módosító indítványokat benyújtani, és reméljük, hogy ezek támogatásra találnak a többség részéről. Összefoglalva: teljes mértékben egyetértünk magával a céllal. Én azt nem gondolom, hogy ez radikálisan fogja növelni a gazdaságátadásoknak a számát, bár tényleg ne legyen igazam, és próbáljuk meg a lehető legnagyobb mértékben ezt elősegíteni, mindenkinek ez kell hogy legyen a célja. A módosító indítványokkal pedig, még egyszer mondom, azt szeretnénk elérni, hogy ahol feleslegesnek érezzük a jogszabály életszerűtlenségét, a szigorúságát, ott enyhíteni, ahol pedig ezeket hiányoljuk, ott pedig szeretnénk szigorúbbakat bevezetni. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr, és remélem, hogy miniszter úr lehetőséget ad arra, hogy már a vitába beszáll, és majd tudunk reagálni esetleg a válaszban elmondott érveire is. Köszönöm.
Köszönjük. Most szót adok Földi Lászlónak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Jegyző úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Kedves Képviselőtársaim! Az agrárgazdaságok átadásáról szóló törvényjavaslat célja az, hogy a gazdasági stabilitás erősítése érdekében hozzájáruljon az agrárium fejlesztéséhez, generációkon átívelő együttműködésre ösztönözzön, ezáltal is javítva a mezőgazdaság fenntarthatóságát és versenyképességét. Hazánkban és az egész Unióban fontossá vált a mezőgazdaság megújulásának kérdése, a gazdaságátadás lehetőségeinek megteremtése. Az elmúlt évek alatt ugyanis a gazdálkodók gerincét adó középréteg, középgeneráció kiöregedett, és egyre kevesebb a fiatal gazdálkodó, akik átvehetnék a helyüket. Ezek a trendek nem fenntarthatók, ezért fontos az állami beavatkozás, mivel kizárólag folyamatos generációs megújulás mellett biztosítható az agrár- és élelmiszer-gazdaság működőképessége. Ez egy világszintű probléma, amit a számok is bizonyítanak: jelenleg a világ mezőgazdaságának egy igen jelentős része családi alapon zajlik, Európában ennek aránya 63 százalékot tesz ki, de Ázsiában például a 85 százalékot is eléri. A családi gazdaságok középpontba állítását indokolja, hogy világszerte mintegy 570 millió gazdaság több mint 90 százalékát egyén vagy család kezeli, és elsősorban a családi munkára támaszkodik. A családi gazdaságok termelik meg a világ élelmezésének több mint 80 százalékát. Kevésbé a számok nyelvén szólva, de annál érzékletesebben citálom ide a régi, megszívlelendő mondást: ha a paraszt nem termel, az úr nem vermel. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvénytervezet legfontosabb céljai között jelenik meg a közfeladatok hatékonyabb ellátása, az ügyfelek adminisztrációs terheinek csökkentése. Az előterjesztés továbbá a hatósági ügyintézők terheinek csökkentését is eredményezheti. A jogalkotás koncepciójának kialakítása során figyelembe vették a felmérések eredményeit, mely szerint a megkérdezett érintettek számára a legnagyobb nehézséget az adminisztrációs feladatok jelentik. Ezért az új törvénycsomag fókuszában az élők között megkezdett gazdaságátadás áll, amely a felek konszenzusán alapulhat, és az alábbi kérdések minél gyorsabb és gördülékenyebb rendezését célozza: a föld tulajdonjogának és használatának megszerzése, hatósági engedélyek módosítása, szerződések átruházása, adó- és társadalombiztosítási kérdések rendezése, pályázatok, támogatások átadása, átvállalása. Ennek szellemében új jogintézményként bevezetésre kerül a gazdaságátadási szerződés. A kapcsolódó módosítások az alábbi célt szolgálják, jelen előterjesztésben foglalt rendelkezések és a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény közötti koherencia biztosítása érdekében az alábbi módosítások szükségesek: elővásárlási jog a gazdasági átadási szerződésben meghatározott mező- és erdőgazdasági hasznosítású földekre nem terjed ki. Földhasználat tekintetében a polgári jogutódlás következében a gazdaságátvevő átveszi a gazdaságátadó által használt földeket, és a földhasználati nyilvántartásba a gazdaságátvevőt kell bejegyezni földhasználóként. Előhaszonbérleti jog tekintetében a gazdaságátvevő a gazdaságátadó ranghelyére kerül. Tisztelt Ház! Az előterjesztés tehát a közfeladatok hatékonyabb ellátását és az ügyfelek adminisztrációs terheinek csökkentését szolgálja, továbbá, mint ahogy említettem, csökkenti a hatósági ügyintézők terheit is. Nagyon aktuális egy tömeges és mindennapi problémára megoldást kínáló jogalkotás ez, hiszen a generációs ügyek kezelése az agrárnemzedék-váltás gördülékenyebbé tétele a magyar mezőgazdaság jövője szempontjából alapvető fontosságú. A generációs megújulás segítheti kedvezőbb irányba fordítani a vidéki térségek demográfiai folyamatait, erősíteni a termelők piaci megjelenítését, ezáltal is biztosítva a lakosság minőségi hazai termékekkel történő ellátását. A generációváltás problémája nagyon összetett, mivel rengeteg tényező nehezíti a sikeres váltást. [[16.40]] Két olyan problémakörrel is szembe kell nézni, amelyek nagymértékben egyéni döntésen alapulnak. Az egyik, hogy az idősebb korosztály foglalkozike a gazdaság átadásával, a másik pedig, hogy a fiatal korosztály átveszie a gazdaságot. E problémákra kínál megoldásokat ez az előterjesztés, amelyről szólva még megemlítem, hogy egy gazdaság átadása természetesen nemcsak üzleti, hanem legalább olyan mértékben érzelmi kérdés is az alapítók számára. A gazdaságátadás az emocionális kérdésekkel és az adminisztratív feladatokkal egy hosszú folyamat, amely során az első lépések, az átadásról való döntés meghozatalának elmaradása vezet a nem kellőképpen megtervezett s ezért a gazdaság feldarabolásával, működtetésének megszüntetésével, tehát kudarccal végződő átadáshoz. Hogy ezt elkerüljük, kérem önöket, támogassák ezt a javaslatot, legyen a föld azé, aki megműveli. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, jegyző úr. Most szót adok Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, aki az MSZP képviselőcsoportja véleményét ismerteti. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Azt gondolom, ahhoz, hogy egy kicsit jobban megértsük ezt a problémát, amiről ez a törvénytervezet készült, menjünk bele azokba az adatokba, amit miniszter úr is említett a felszólalása elején. 2020-ban a KSH 234 ezer gazdaság termelési szerkezetéről és azok főbb jellemzőiről gyűjtött adatokat. Nagyon érdekes, ha ezt a felmérést megnézzük, hogy milyen következtetésekre jutott a KSH. Engedjék meg, hogy ezeket elmondjam! 2010 óta a gazdaságok száma kétharmadára csökkent Magyarországon. A főként állattartással foglalkozó gazdaságok aránya folyamatosan mérséklődik, csökken Magyarországon. 2010-hez képest arányuk 46 százalékról 25 százalékra csökkent. Ezzel ellentétben a főként növénytermesztéssel foglalkozók aránya közel ennyivel nőtt. 2020-ban a több mint 4,8 millió hektár mezőgazdasági földterület legnagyobb része, 82 százaléka szántóterület volt. A mezőgazdasági terület jelentős része az 5-300 hektárral rendelkező gazdaságok használatában van. A szőlő- és a gyümölcsterület közel háromnegyedét ezek a közepes méretű gazdaságok használják. A fiatal gazdálkodók által használt terület aránya a gyümölcsösök esetében a legmagasabb, a szőlőterületek esetében a legalacsonyabb. 2010-hez képest az egy gazdaságra jutó földterület nagysága minden művelési ágban nőtt, a szőlő esetében több mint kétszeresére emelkedett. A felsőfokú mezőgazdasági képzettséggel rendelkező 40-64 év közötti irányítók nagyobb területű gazdaságokat vezetnek, átlagosan 109 hektárt használtak. 2020-ban a használt mezőgazdasági terület felét bérelték a gazdaságok, 45 százaléka pedig a gazdaságok saját tulajdona volt. 2010-hez képest a saját tulajdonú földterület aránya a 300 hektárnál nagyobb területen gazdálkodók esetében nőtt, míg az annál kisebb területek esetében csökkent. Itt engedjék meg, hogy megjegyezzem, ez nem a családi gazdaságokat jelenti, ha már 300 hektárnál nagyobb területeket művelnek. Földtulajdonhoz az egyéni gazdaságok juthatnak, közülük a fiatal gazdálkodók bérelnek nagyobb arányban területet. Az életkor előrehaladtával a saját tulajdonú területek aránya természetesen nő. Az állattartó gazdaságok irányítói nagyobb arányban rendelkeznek szakirányú képzettséggel, 32 százalékuknak van legalább középfokú mezőgazdasági végzettsége, a növénytermesztő gazdaságok irányítóinál ez csak 19 százalékos arányt mutat. A kérdőív adatainak előzetes feldolgozása alapján 2020-ban a 40 év alatti irányítók aránya csak 10 százalék volt. Azt hiszem, ezt miniszter úr is említette. A gazdaságok irányítását tekintve 2010 óta megfigyelhető, hogy az irányítók életkora nőtt, a 65 év alatti gazdálkodók aránya 72 százalékról 65 százalékra csökkent. Itt még engedjék meg, hogy érdekes adatokat is mondjak, ami nagyon fontos lenne, hogy egy kicsit többet foglalkozzunk vele. A női irányítók aránya az idősebb korosztályban volt magasabb, a legalább 65 éves gazdálkodók 30 százaléka nő, és lehet, hogy több figyelmet kellene fordítani a vidéki élet megszerettetésére, lehet, hogy többet kellene foglalkozni a nőkkel ebben a témakörben is, maguknál a gazdaságoknál is. A női irányítók körében alacsonyabb a mezőgazdasági képzettség előfordulása, 18 százalékuk rendelkezett legalább középfokú végzettséggel, szemben a férfiak 31 százalékos arányával. 2020-ban a gazdaságirányítók fele gyakorlati tapasztalatok alapján gazdálkodó 40 éves vagy annál idősebb. Pozitív változás, hogy 2010 óta nőtt a mezőgazdasági végzettséggel rendelkezők aránya. A fiatalabb gazdaságirányítók nagyobb arányban rendelkeznek valamilyen szakirányú képzettséggel, mint az idősebb gazdálkodók. A felsőfokú mezőgazdasági képzettséggel rendelkezők aránya a legnagyobb termelési értékkel rendelkező gazdaságok esetében már 60 százalék. 2020-ban több mint 97 ezer állandó, 84 ezer időszaki és 33 ezer nem a gazdaság által közvetlenül foglalkoztatott alkalmazott dolgozott a gazdaságokban. Itt lesz egy nagyon érdekes adat, a mezőgazdaságban dolgozó időszaki alkalmazottak esetében a nők aránya magasabb, 46 százalék, mint az állandó alkalmazottak között. Ez egy nagyon érdekes adat. A gazdálkodók legnagyobb része nem tudja vagy még nem gondolkodott rajta, hogy mi történik a gazdaságával a következő években, különösen érdekes, hogy a 65 év feletti gazdálkodók esetében ez 51 százalék. Ez egy nagyon-nagyon rossz adat, nagyon fontos odafigyelni rá. Azok a gazdálkodók, akik már tervezik az irányítás átadását, leginkább természetesen a családon belül gondolják ezt. És egy kicsikét arról, hogy a XXI. századról mit tartalmaz ez a felmérés. Leggyakrabban a banki ügyintézéshez használtak számítógépet a gazdálkodók, mindegyik digitális eszköz használata a fiatalabb irányítók körében a legelterjedtebb, a precíziós gazdálkodáshoz kapcsolódó leggyakrabban használt eszköz a növényállapot-felmérés, a gazdaságok 5,3 százaléka végzi ezt saját eszközzel vagy vesz igénybe ilyen szolgáltatást, illetve ezt tervezik legtöbben használni. A legtöbb gazdálkodó azért nem használ precíziós eszközt, mert úgy gondolja, hogy nincs rá szüksége a termelés folyamán. Az említések gyakorisága eltér a különböző korcsoportokban. A második helyen a fiatal gazdálkodók a digitális eszközök magas árát jelölték meg a legnagyobb problémának, míg a 40 éves és annál idősebb gazdálkodók a szükséges ismeretek hiányát jelölték meg, hogy miért nem használják ezeket az eszközöket. Szaktanácsadót a gazdaságok 15 százaléka alkalmaz, a fiatalabb irányítók az átlagosnál gyakrabban, 22 százalékuk. A magasabb mezőgazdasági képzettséggel nő a cégektől és a szaktanácsadóktól tájékozódó gazdák aránya. Nagyon szerettem ezt a felmérést olvasni, mert nagyon érdekes adatok vannak benne, és rávilágít arra, hogy mi is a legnagyobb probléma most, ha arról beszélünk, hogyan kellene generációváltást elérni a vidéken meg a gazdaságokban, de sokkal összetettebb a probléma, mint ha csak ezt a felmérést nézzük meg. Font Sándor képviselőtársam elmondta, hogy nagyon fontos, hogy arról beszéljünk, hogy a vidék népességmegtartó ereje hogyan fog alakulni a következő években. Én többször elmondtam már a parlamentben, hogy van egy felmérés, a Megyei Jogú Városok Szövetsége készítette jó néhány évvel ezelőtt, és az a felmérés tartalmazza, hogy a következő néhány évtizedben, ez körülbelül ötven év, 400-450 település fog Magyarországon eltűnni. Leírják, hogy szinte megmenthetetlenek ezek a települések. Most nem látnak olyan módot, hogy sikerülne ezt a folyamatot megállítani, 3200 településről beszélünk Magyarországon, ami most létezik, és ez egy igen magas arány, ha ezt a felmérést nézzük. Képviselőtársam mondta, hogy talán el tudjuk azt érni, hogy vidékre visszaköltözzenek a fiatalok nem csak akkor, ha a mezőgazdasági tevékenységeket nézzük. [[16.50]] Ami az utóbbi években kialakult, mi is látunk egy visszarendeződést, hogy talán egy kicsit többen költöznek vissza vidékre. Ennek egyetlenegy oka van: a nagyon magas ingatlanárak, amik meggátolják őket abban, hogy nagyvárosokban tudjanak lakást szerezni vagy építeni. Én ezt látom, hogy ez az egyetlenegy oka, hogy a fiatalok inkább a vidéki, kisebb településeken vásárolnak ingatlant vagy építkeznek. Nagyon fontos lenne, hogy ne csak ez okozza azt, hogy visszaköltözzenek vidékre. És hogyan is lehetne megszerettetni a fiatalokkal, és hogyan lehetne ezt a generációváltást megoldani? Én azt gondolom, hogy nemcsak Magyarország, hanem az európai országokban az összes többi állam keresi rá a választ, hogy hogyan lehetne ezt megoldani, és lehet, hogy nem is tudunk rá választ adni, mert ha azt mondjuk, hogy a vidéki élet, mindig az jut eszünkbe, hogy egy nagyon kemény, nagyon nehéz életformát választ az, ha valaki akár az állattenyésztéssel, akár növénytermesztéssel akar foglalkozni ezen az ágazaton belül. Hogyan lehetne ezt jobban csinálni, milyen törvényekkel? Jobbikos képviselőtársam elmondta, hogy nem elég, hogy erre törvényeket alkossunk, hanem olyan életkörülményeket is kell teremteni vidéken, hogy megérje ott a fiataloknak letelepedni, ott maradni. Ehhez nemcsak az tartozik, hogy az agrárvállalkozásokat hogyan tudjuk generációkon át megtartani meg vonzóvá tenni, hanem a vidéki életnek ugyanazokat a perspektívákat vagy azokat a lehetőségeket kell biztosítani, amiket egy nagyvárosban megkapunk: legyen megfelelő oktatás, egészségügyi ellátás, úthálózat és a többi. Még a törvénnyel kapcsolatban és Font Sándor mondta el -: nekem nagyon érdekes, hogyha egy kicsit könnyítik ezt a földszerzéshez való jutást, mert ugyebár ma Magyarországon igen nehéz földhöz jutni. Egyetlenegy példát engedjenek meg, hogyha az ember egy külterületen meg akar vásárolni egy 0,1 vagy 0,2 hektáros területet, az most elég bonyolult folyamat, hogyha hozzáfogunk. Ugyebár megegyezik az eladó a vevővel, majd megírják a szerződést; az önkormányzatnál ki kell függeszteni, mert a szomszédos földtulajdonosoknak elővásárlási joga van. Az önkormányzatnak ugyebár 8 napja van, hogy kifüggessze, 60 napig kint kell lenni, majd, ha nem jelentkezik senki, jobb esetben, akkor az önkormányzatnak megint 8 napja van, hogy kiértesítse az eladót, hogy na, akkor mehet a művelet. Ez még nem azt jelenti, hogy most már megtörtént az adásvétel, hanem az Agrárkamarának el kell küldeni, és akkor az Agrárkamara majd jóváhagyja, hogy az adott árú értékesítés most áron alul történik, vagy ez magasabb, vagy egyáltalán elfogadja-e. És ha jól tudom, úgy van, hogy ha az Agrárkamara jóváhagyta, akkor utána megtörténhet az adásvétel, de ha nem, akkor az egész procedúra kezdődhet elölről. Tehát így is akár 1-1,5-2 év eltelhet, hogy egy ilyen bizonyos területet az ember meg tudjon vásárolni, ami eredményezheti azt, hogy az eladó is fél, hogy egyáltalán ennyit kibíre a vevő. A vevőnek is nagy türelemre van szüksége, hogy egyáltalán odáig eljusson, hogy egy ilyen minimális, pici területet megvásárolhasson. Talán azt is mondhatjuk, az rendben van, hogy magát a földtulajdont védjük, de lehet, hogy ez kicsit túl is van szabályozva ilyen esetekben. De nem tudom, hogy ha itt engedményt teszünk, nem foge okot adni ez visszaélésekre, hogy azért láttunk már erre példát, hogy azért, ha a jogot ki lehet kerülni, meg kicsikét mellékutakat lehet szerezni, akkor azt a magyar ember ki is fogja használni. Azért lehet, hogy nem teljesen van rendben ez a módosítás. A másik meg, hogy kicsit politikát is vigyek ebbe az ügybe, Orbán Balázs államtitkár úr egy konferencián „A magyar jogalkotás minősége” 2021. március 23-án elismerte, hogy a kormány nem fordít túl nagy energiákat a döntések előkészítésére; szeretik inkább a gyakorlatban kipróbálni a meghozott döntéseket, aztán vagy így sikerül, vagy nem úgy. Nagyon sokat láttuk már, hogy önálló képviselői indítványként nagyon hamar bekerülnek ezek a nagyon fontos törvények, nagyon gyorsan átverjük a parlament falai között, majd a gyakorlatban meg kiderül, hogy nem is volt az annyira jó, és gyorsan visszakerül, vagy nem is annyira gyorsan, hanem egy fél év múlva vagy egy év múlva a Ház elé, és akkor módosítani kell. Nagyon sokat láttuk már ezt az elmúlt időszakban. Nagyon-nagyon sok kérdést tudunk ezzel kapcsolatban feltenni, hogy ez a törvény elegendőe ahhoz, vagy csak egy lépcsőfok, hogy megtörténhessen a generációváltás. Én azt gondolom, hogy sokkal összetettebb problémáról beszélünk, sokkal több mindent kellene változtatni a kormányzatnak ahhoz, hogy vonzóvá tudjuk tenni a vidéki létet és magát az ezekkel a gazdaságokkal való foglalkozást. És persze, lehet, hogy többet kellene magukkal ezekkel a vállalkozókkal is foglalkozni, mert látszik ezekből a felmérésekből, hogy ezek a vállalkozók maguk sem tudják sok esetben, merthogy nem is gondolkodnak rajta, hogy mi áll előttük, hogy valamikor majd át kellene ezt a gazdaságot adni. Lehet, hogy egy roppantul jól működő gazdaságról beszélünk, és hirtelen oda jutunk, hogy egyik napról a másikra oda jut, hogy nincs örökös, vagy egyáltalán nincs, aki továbbvigye. Ezeket megelőzve, én azt gondolom, hogy nagyon-nagyon sok mindent kellene a kormányzatnak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] tenni ahhoz, hogy ez a probléma megoldódjon. Köszönöm szépen, elnök úr, és lehet, a következő hozzászólásomban még folytatom. Köszönöm.
Köszönjük. Most megadom a szót Varga Zoltánnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! Az előttem szóló Bangóné Borbély Ildikó feltett egy kérdést, és szerintem ez a legfontosabb kérdés a jelenlegi törvényjavaslat vitájánál, hogy ez a törvény elegendőe a generációváltás elindításához. Ha a rövid válaszomra kíváncsiak, amennyiben kíváncsiak egyáltalán, akkor a rövid válaszom az, hogy nem. Ha hosszabban szeretném kifejteni, akkor ennek lesz egy elvi oldala, és nyilván a törvényjavaslattal szemben konkrét gyakorlati kérdéseim is lesznek. Az kétségtelen, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat célja nem más, mint hogy a mező- és erdőgazdasági tevékenység során létrejött gazdaságok átadását elősegítse. Az viszont már kérdéses, hogy az előttünk fekvő javaslat miképp is fogja szolgálni majd a mezőgazdaság sokszínűségének megőrzését, az alkalmazkodóképességét, valamint a gazdaságok hatékonyságát, működőképességét segíteni. Mit ne mondjak, ez számomra azért mégiscsak talány, és tisztelt miniszter úr, tegye a szívére a kezét, szerintem az ön számára sem teljesen nyilvánvaló, hogy a törvény ezt hogyan fogja segíteni. Az viszont kétségtelen, és ez itt most talán a dicséret helye is kell hogy legyen, hogy majd a 2022-ben leköszönő agrárkormányzat ezzel a törvényjavaslattal valamifajta mérföldkőhöz ért a magyar agrárium átalakításában. És még csak azt sem mondhatjuk, hogy az Orbán-kormányok minisztériumaira jellemző teljes dilettantizmussal hajtja végre az ágazat átalakítását, de azt azért valljuk be, hogy látható és érthető bizonyos érdekkörök keze nyoma a mostanra kialakult viszonyokon. Azonban az biztos, hogy az ágazatban dolgozó agrárkormányzatot és mindenki fogja tudni, hogy miről beszélek , a fideszes árnyékkormányzatot, Lázárral az élen, valamint azok szövetségeseit elnézve, azért a kormánypártok jelentős káderhiánnyal, káderdeficittel küzdenek már a mezőgazdaság területén is. Ugyanis bő két évtizede, ezzel sem mondok újat, ugyanazokat az embereket, arcokat látjuk vezető pozícióban, és én attól tartok, hogy nem ártana különben a kormánypártoknál is elkezdeni valamifajta generációváltást. És ami a szörnyű, hogy ez a benyújtott javaslat ide elénk, a tisztelt Ház elé abban az időszakban érkezik, amikor az élelmiszerek ára 12 hónap alatt magasabb mértékben emelkedik, mint az infláció, pedig hát az sem alacsony; abban az időszakban érkezik, amikor az energiaválság miatt a termelés költsége az égbe szökik, az üzemanyagárak rekordmagas ára miatt pedig sok esetben már maga a termelés is bizonytalanná válik. És mindezek oka természetesen, hogyha most megkérdezzük a nagy látnokot, a kedves vezetőt, Orbán Viktort, akkor Brüsszel, mi más. Erről a gazdáknak természetesen teljesen más a véleménye. És lassan eljutunk most már oda is, hogy hiába tudja a magyar gazda megtermelni az élelmiszer-alapanyagot, hiába készítik el azt jó minőségű élelmiszerré, azt az élelmiszeripari vállalkozások nem fogják tudni eljuttatni már a boltokba, mert egyszerűen például nem lesz üzemanyag, vagy nem lesz sofőr, sofőrhiány lép föl. [[Dr. Nagy István: Ez Anglia…]] [[17.00]] Tisztelt Ház! Biztos vagyok abban, hogy ezek a tényezők is vannak olyan fontosak, mint az előttünk fekvő konkrét törvényjavaslat. A törvényjavaslat persze akár még jó alap is lehet a jövőre nézve, de jelen formájában ez így, ahogy van, majdnem csak elfogadhatatlan, és ennek az okait most szeretném is kifejteni. Az kétségtelen, hogy ha már az elmúlt 12 év alatt, háromszori kétharmad után szakmai oldalról sem tudták véghez vinni a mezőgazdasági generációs megújulást, akkor az most jogi és adminisztratív eszközökkel áterőltetett módon nem biztos, hogy sikerülni fog. Bár becsülendő, de attól tartok, hogy ez már kevés lesz. Elősegíthették volna a generációs megújulást például azzal, hogy fiatal gazdálkodókat állami földdel látnak el, de sajnos ehelyett ez NER-közeli oligarchák és a holdudvar kezébe került. Annyira így van ez, és annyira kilóg a lóláb ebben az esetben, mondhatnám azt is, hogy látjuk az ördög patás lábát, szőrös kezét, hogy az árverések vagy inkább az átverések hátterét Ángyán József rendszeresen és megyékre bontva szokta közölni; nyilván ezt önök is érdeklődve szokták olvasni. [[Dr. Nagy István: Tévedés! Hazugság az egész!]] Érdekes információ különben Ángyánnal kapcsolatban, hogy a volt államtitkár szerint rá is csak azért lehetett szüksége Orbán Viktornak és a Fidesz-kormánynak, mert a hatalomért folyó versenyben kellettek a vidéki szavazatok, amelyeket csak ő tudott biztosítani a Fidesz számára. [[Dr. Nagy István: Ne viccelj már!]] Tehát most mondjuk azt, hogy őt is átverte Orbán Viktor a hatalom megszerzése érdekében. És talán elősegíthették volna a generációváltást, tisztelt miniszter úr, tisztelt uraim, azzal is, hogy a haldokló vidéki települések esetében nem lakosságcserében gondolkoznak, hanem a helyben lakó fiatalokat támogatták volna az elmúlt tíz évben, de tudjuk nagyon jól, hogy nem ezt tették. Most azt láthatjuk, hogy az a fiatal, akinek a családja két vagy három generáció óta a mezőgazdasággal foglalkozik [[Horváth István közbeszól.]] beköltözik a városba dolgozni. Én megértem, hogy önnek külön véleménye van, nyomjon gombot, és majd elmondhatja, jó? Ha zavarja az, hogy az ellenzéknek hangja van, akkor pedig szerintem keressen magának helyet a mezőgazdaságban, a kapálás egy nagyon nyugalmas feladat. [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból.]] Tehát ott tartottunk, hogy…
Képviselőtársaim! Hallgassuk meg talán a vezérszónokot, tisztelettel kérem önöket.
Az, hogy a fiatal vidékről beköltözik a városba, merthogy dolgozni akar, a városi családok pedig bármilyen oknál fogva kiköltöznek vidékre, így önmagában egy nagyon jó dolog lenne, viszont ezzel a föld szeretete és a mezőgazdasági tudás fog eltűnni a vidéki települések nagy részéről. Tudjuk nagyon jól, hogy a jelenlegi helyzetet nem lehet már igazán orvosolni se a falurehabilitációs programmal, se a falusi CSOK-kal. Az pedig egyenesen dráma, és cáfoljanak meg, ha nem így van, hogy a hazai fiatal gazdálkodó nem jut rendszeresen földhöz a települése környékén, mert ott a Fideszhez kötődő helyi földesúr vagy földesurak már mindent felvásároltak. [[Font Sándor: Az egész országot!]] Ez egyszerűen élhetetlenné teszi a vidéket a fiatal gazdák számára. De térjünk vissza a generációs megújuláshoz, hiszen erről van szó, és látom, hogy ennek örül miniszter úr is. Nagyon sok számot említett előttem Bangóné Borbély Ildikó, és valóban az agrárcenzus előzetes eredményeit ismerve elég lesújtó képet kaphatunk a mai magyar agrárkorfáról. Engedjék meg, hogy ne ismételjem meg előttem szóló képviselőtársnőm számait, talán csak annyit tegyek hozzá, hogy a jelenlegi NER-rendszer mezőgazdaságot támogató politikáját leginkább az a számadat mutatja jól, miszerint a legfőbb tevékenységük alapján a gazdaságok kétharmada elsősorban most már növénytermesztéssel foglalkozik, ami bizony szörnyű és jelentős változás a 2010-es évekhez képest, ugyanis akkor az állattartás és a növénytermesztés aránya 46 százalék és 41 százalék volt. Tehát rájöttek a fideszes nagyurak arra, hogy elég megszerezni a határban lévő összes földet, és ott kézen-közön valamifajta növénytermesztéssel foglalkozni, a támogatást úgyis megkapják, és nem kell hogy az állattenyésztéssel járó nehézségeket magukra vállalják. Ezzel a termelési felállással viszont lehetetlen lesz a generációs megújulás. Úgy gondolom, a generációs megújulásnak nem csak abból kell állnia, hogy az idős gazda átadja a fiának a stafétabotot, mint ezt hallottuk különben sok kormánypárti hozzászólótól, ezzel biztosítva a családi név fennmaradását. Úgy gondolom, elő kell ezt segíteni azzal, hogy minél több új, fiatal, 40 év alatti gazdálkodó találja majd meg a számítását vidéken. És most néhány konkrét észrevételt engedjenek meg a törvényjavaslattal kapcsolatban! A javaslat 2. §-ában a gazdaság átvevőjének a fogalma és a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony meghatározása nem elfogadható szerintem. Ugye, a gazdaság átvevője olyan, 60. életévét el nem érő személy lehet, aki a gazdaságátadónál legalább 10 évvel fiatalabb. Kérjük, hogy a maximális életkort itt 50 évben határozzák meg, vagy legalábbis ez lenne a szerencsés. Ez azért is lenne fontos, mert ha a 60 évet jelöljük meg, akkor nem tesz a törvény mást, mint konzerválja a jelenlegi állapotot, figyelembe véve a 10. §-ban meghatározott maximális 50 éves együttműködési időszakot is. Ezenfelül pontosítani szükséges lehet, hogy mit is jelent a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony, milyen arányt kell képviselnie a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonynak a vállalkozás életében. Elég, ha valakinek van egy 100 ezer forintos szerződése egy több száz milliós vállalkozásban, akkor is átveheti a gazdaságot? A 4. §-ban rögzítve van, hogy a gazdaságátadó vállalja, hogy az élelmiszerlánc-felügyeleti információs rendszerben nyilvántartott, a gazdaságátadási szerződésben meghatározott gazdaságban végzett tevékenységéhez képest új tevékenységet nem folytat, a gazdaság tulajdonjogának átruházása után a gazdasághoz kapcsolódó tevékenységeit megszünteti. Ez azért került talán bele a javaslatba, mert a gazdaságátadás célja az, hogy a gazdaságátadó befejezze a tevékenységét, és ne kezdjen új mező- és erdőgazdasági tevékenységbe. Azonban itt is szükséges tenni egy fontos pontosítást, miszerint a gazdaságátadó semmilyen mezőgazdasági jellegű tevékenységet ne végezhessen, ezt pedig TEÁOR-besorolással lenne szükséges rendezni vagy megadni. A 10. §-ra valószínűleg azért van szükség, legalábbis az indokolás szerint, mert egy gazdaság értékét nemcsak az egyes vagyonelemek adják, hanem a gazdálkodó tudása, kapcsolatrendszere is. Annak érdekében tehát, hogy a generációváltás sikeresen valósuljon meg, a törvény megteremti a gazdaságátadó és a gazdaságátvevő közötti hosszabb, a gazdaságátadó ismereteinek átadását lehetővé tévő együttműködés feltételeit, azonban ha a gazdaságátadási együttműködés időtartama alatt a gazdaságátvevő a gazdaság működtetésében személyesen is részt vesz, akkor bizony nem történik meg a valós gazdaságátadás. Itt az a kérdés, hogy ha személyesen is részt vesz a gazdaság működtetésében a gazdaságátadó, akkor aláírási joga is lesz neki? Mert ha a kérdésemre a válasz most az, hogy igen, akkor bizony valóban nem történik meg a gazdaság átadása semmilyen módon. A 12. §-ban rögzítve van, hogy a gazdaságátadásról szóló szerződést mezőgazdasági igazgatási szerv hagyja jóvá. A kérdésem ezzel kapcsolatosan az, hogy ez az Agrárkamara lesze, és ott mely szerv fogja ezt ellátni. Szintén a 12. § esetében az általános indokolást és a jogszabályt összhangba illene hozni, mert míg a jogszabály 60 napban határozta meg a döntést, addig az indokolás már csak 30 napban. A 16. § alapján a kormány felhatalmazást kap, hogy rendeletben szabályozza a mezőgazdasági igazgatási szerv eljárásával kapcsolatos szabályokat. A paragrafusban megemlített részletszabályokat mikor tervezik meghozni? Mert ez a tervezet csak arra jó szemmel látható módon, hogy lekommunikálják, foglalkoztak a gazdaságátadással és a generációs megújulással. Tudom, továbbá, de az ördög a részletekben rejlik. A 17. § alapján a törvény 2023. január 1-jével lép hatályba. Már csak azért is fontos lenne a jelenlegi ellenzék javaslatait ugye, a Jobbik részéről is elhangzott jó pár beépíteni a jövőbeli törvényjavaslatba, mert 2022-ben, a választások után bizony kormányváltás lesz, erre készüljenek önök is. Örülnénk, ha ez a törvényjavaslat konszenzusos megállapodás alapján kerülhetne kihirdetésre, mi erre partnerek vagyunk. És nyilvánvaló módon ígérjük, hogy a generációs megújulás eredményeiről a kormányzásunk alatt a regnáló agrárminiszter viszont rendszeresen be is fog számolni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. Várom miniszter úr válaszát. Köszönöm. [[17.10]]
Köszönjük. Végezetül megadom a szót Schmuck Erzsébetnek, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A gazdaságátadásról szóló törvény egy régóta várt, az agrár-generációváltáshoz kapcsolódó nagyon fontos törvény. Az LMP Magyarország Zöld Pártja ennek megfelelően kiemelt jelentőséget tulajdonít a törvénynek, viszont már az elején le kell szögeznem, hogy a törvénytervezettel nem vagyunk elégedettek. Ennek okairól részletesen is fogok beszélni, de előtte ki kell térnem rá, hogy mennyire súlyos és sürgető a generációváltás elősegítése, és egy, a jelenlegi kormányétól gyökeresen eltérő politika megvalósítása a mezőgazdaság területén. Az elmúlt évtizedekben két egymással párhuzamos, részben összefüggő, rendkívül aggasztó folyamat zajlik a magyar gazdatársadalomban. Az egyik a gazdaságok számának jelentős csökkenése, a másik pedig a mezőgazdasággal foglalkozók elöregedése. A két folyamat más aggasztó szociológiai adatokkal együtt nagyon dermesztő jövőképet fest elénk. Erről a problémáról nem tudok úgy beszélni, hogy ne említsem Ángyán József professzor urat, aki nem is annyira régen még a Fidesz-KDNP-kormány államtitkára volt. 2006-ban még a Fidesz is számított Ángyán tanár úr segítségére, aki jelentős szereplője volt annak, hogy a Fidesz meg tudta szólítani a vidéki gazdálkodói társadalmat. 2010-ben, amikor a Fidesznek még volt választási programja, akkor úgy tűnt, önök is tisztában vannak az aggasztó folyamatokkal, és kezelni is kívánják azt. Aztán kormányzásuk során nagyon hamar bebizonyosodott, hogy a gazdatársadalom támogatására csak a hatalom megszerzésében számítottak, valójában eszükbe sem jutott a vidék alapvető problémáira választ adni, vagy ha eszükbe jutott, akkor nem tudtak. Ma a magyar gazdatársadalom már tudja, megtanulta, hogy önöknek a családi gazdálkodás elsősorban a saját családjaiknak a gazdagodását jelenti. Az önök agrárpolitikájának az eredménye, hogy Magyarország mezőgazdasága lassan csak latifundiumokból áll, ahol a NER hűbérura gazdagodása alá van minden rendelve. A NER-társakat kitömték földdel, akkora méretű gazdaságok alakultak ki, amik még a feudális Magyarországon sem léteztek. A mai NER-földbárók nagyobb birtokokon gazdálkodnak, mint az egykori Széchenyi és Batthyány grófok vagy Wesselényi bárók. A különbség azonban az önök földbárói és az egykori főurak között az, hogy ők még az ország sorsát fontosnak tartották, míg önöknek csak a saját gazdagodásuk, a közpénz magánosítása számít. Szomorú, hogy ilyeneket kell mondanom. Ehhez az agrárpolitikához csatlakozik, ahogyan a rendkívüli mértékű uniós támogatásokat fölhasználják. Ebből a támogatásból önök megtehették volna, hogy az ország gazdatársadalmát felemelik, helyzetbe hozzák, de ezt nem tették. Milliárdos támogatásokat osztogattak az eleve érdemtelenül meggazdagodott NER-báróknak, miközben a parasztságról megfeledkeztek, őket csak kizsákmányolni akarták, hogy a földjeiket minél gyorsabban, minél olcsóbban vásárolhassák fel. Ezt jól szemlélteti az az adat, hogy a közös agrárpolitika forrásainak több mint 90 százaléka a gazdálkodók legnagyobb 10 százalékához jutott. Ha ezt a számot megnézzük, azt gondolom, nagyon nehéz ezt cáfolni, amiket itt elkezdtem felsorolni. Önöknek így az utókor nem fogja megadni azt a tiszteletet, ami az egykor hazafiként viselkedő főuraknak méltón kijár. Önökre az utókor a számlálhatatlan bűneikről fog emlékezni, amik közül a földprivatizáció és a földkoncentráció, a parasztság ellehetetlenítése az egyik legjelentősebb. Nézzük meg számokban, hogy a Fidesz NER-bárókat szolgáló agrárpolitikája mit okozott nemzetünknek, és most számokat fogok mondani: 2010-ben 525 ezer egyéni gazdaságot regisztráltak, számuk 2020-ra mindössze 270 ezerre csökkent, majdnem a felére. Kormányzásuk alatt, a soha nem tapasztalt támogatásbőség idején a gazdatársadalom közel felét elvesztette hazánk. Mára a gazdatársadalomnak mindössze 12 százaléka fiatalabb 40 évnél, mindössze 30 ezer 40 évnél fiatalabb gazda él még ebben az országban. Ez társadalmunknak mindössze 3 ezreléke. Ennek a 3 ezreléknyi gazdának kellene az ország élelmezését hosszú távon biztosítani? Erre a 30 ezer emberre kell számítanunk, hogy a mindenki bőrén érzékelt klímaváltozás és a kevesebbek által tapasztalt, de ennél is súlyosabb ökológiai válság közepette is elegendő és jó minőségű élelemmel lássuk el az országot? Ha az önök politikája folytatódik, akkor mi a biztosíték arra, hogy 2050-re, amikor az országunk fele sivataggá válhat, lesze, aki megműveli azt a földet, azt az éltető termőtalajt, amit az önök bárói éppen most zsigerelnek ki, tesznek talán örökre tönkre az iparszerű gazdálkodás módszereivel? Miközben önök a propagandaüzeneteik szerint világszínvonalú agrár-felsőoktatást építenek a Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetemen, addig a valóság az, hogy az egyre zsugorodó magyar gazdatársadalom mindössze 6 százaléka rendelkezik szakirányú felsőfokú végzettséggel. Ez 16 ezer embert jelent. A MATE Agrár- és Környezettudományi Karára, több képzési helyre felvettek 2021 szeptemberében 244 hallgatót, közülük 66 lótenyésztő, lovassportszervező. A magyar agrárium igényeit nem tudja az agrár-felsőoktatás kielégíteni, nemhogy világszínvonalú képzést nyújtani. Persze nem meglepő ez a tragikus szám, és ez tényleg tragikus, hiszen milyen perspektívát kínál hazánk fiataljainak, hogy a kipusztuló magyar gazdatársadalom utolsó tagjai lehetnek, ahol munkájukra csak a NER-bárók uradalmainak tiszttartójaként van szükség? Önök szerint hova vezet ez a folyamat? Erre a valóban égető problémára próbálnak most választ adni ezzel a törvénytervezettel, szerintünk sikertelenül, ugyanis még csak koncepciójuk sincs arra, hogy mit kellene tenni, pontosabban a koncepciójuk kizárólag a földrablás elősegítése, a lopás, az uradalmak, kastélyok és vadászkúriák eltulajdonítása. Ha nem így lenne, akkor talán eszükbe jutott volna, hogy a gazdaságátadást nagyon-nagyon aktívan ösztönözni kell annak érdekében, hogy lehetőleg tapasztalt, illetve képzett fiatalok ezrei jelenjenek meg évente a mezőgazdaságban. Kérdés, hogy egyáltalán vane még ilyen tartalék a nemzetünkben. A feladat az lenne, hogy a következő tíz évben legalább 80 ezer ma 65 évnél idősebb gazdálkodó adja át a gazdaságát a fiatalabb generációnak, majd a következő 20 évben, 2050-ig további 160 ezer gazdálkodó, a mai 40-65 évesek is átadják a gazdaságukat egy újabb, fiatalabb generációnak. Ekkor és csakis ekkor, tehát évi 8 ezer új fiatal belépővel van esély arra, hogy megőrizzük a mai gazdatársadalom méretét. Évi 8 ezer fiatal. Mennyien is jönnek ki az agrár-felsőoktatásból? Azt gondolom, hogy évi ezerrel már sokat mondok. És mekkora részük lesz utána valóban, mekkora rész lesz belőlük később gazdálkodó? Lehet, hogy csak pár száz. Jól látjuk a feladat nagyságát a trendekhez képest, ennek ellenére a gazdaságátadás ösztönzéséről a törvénytervezet egyetlen szót sem ejt. Szó sem esik a gazdaságátadást segítő, államilag támogatott hitelről, állami hitelgarancia-vállalásról. Szó sem esik arról, hogy a gazdaságátadáshoz hogyan kapcsolódhatnak az uniós vidékfejlesztési források, például a fiatal gazdálkodók induló támogatása vagy a más tagállamokban használt gazdaságátadási támogatás. Fontos leszögeznünk, hogy a közeli hozzátartozók közötti gazdaságátadásnak a mai jogi keretrendszerben egyébként semmilyen nehézsége nincsen, ezért a törvénytervezetnek abban lenne hozzáadott értéke, hogy kibővíti a gazdaságátadás lehetőségét családon kívüliekre is. Azonban az átadás ösztönzése helyett a törvénytervezet olyan szigorúan korlátozza az átadás körülményeit, ami a magyar önfoglalkoztató családi munkaerőre, idénymunkára építő gazdaságoknál szinte elképzelhetetlen. A törvénytervezet kiköti, hogy a gazdaság átvevőjének legalább 7 éve munkavégzésre irányuló jogviszonyban kell állnia az átadóval, aki egyébként további 5 év együttműködést is kiköthet az átadási szerződésben. [[17.20]] Ez a mai magyar gazdatársadalom jelentős részénél eleve kizárt, míg egy kisebb szeleténél pedig azt jelenti, hogy az átvevőt először 7-12 évre röghöz köti. Ez önmagában zárja ki, hogy a törvény sikeres legyen. Miközben a törvénytervezet egyrészről végletesen ellehetetleníti a gazdaságátadás életszerű eseteit, addig máshol teljesen érthetetlen kiskapukat nyit ki. Erre egy példa a teljesen atipikus, határozatlan idejű haszonbérlet lehetősége, ami teljesen ellentétes a földforgalmi szabályozással. Elrettentő példaként említhetem, hogy a törvénytervezet 15. § (3) bekezdése egyes esetekre intézményesített kiskaput nyit a támogatás visszafizetésének kötelezettsége alóli mentesüléshez. Természetesen módosító indítványokat nyújtunk be a törvénytervezethez, hogy legalább ezeket a legkézenfekvőbb szabályozási hibákat javítsuk, illetve hogy az intézményesített kiskapukat becsukjuk, azonban attól tartunk, hogy ez önmagában nem lesz elég. Ambíciószintjében annyira távol áll ez a törvény a kívánttól, hogy az az álláspontunk, hogy nem segít, hanem már kontraproduktív. Azt szeretném kérni miniszter úrtól, hogy a téma fontosságára való tekintettel a bizottsági vitákat követően vonja vissza ezt a nem eléggé végiggondolt törvénytervezetet. Túlságosan nagy a baj, túlságosan égető a probléma, hogy azért veszítsünk még esetleg éveket, mert egy rossz törvényt fogad el az Országgyűlés. Miniszter úr, érdemes még dolgozni ezen a törvénytervezeten. Készüljön egy átfogó koncepció arra vonatkozólag, hogy legalább a közelébe kerülhessünk az évi 8 ezer gazdaságátadásnak, ami ahhoz szükséges, hogy nemzetünk javára a gazdatársadalom hosszú távon fennmaradhasson, és a magyar gazdaság, a magyar gazda ne legyen egy klíma- és ökológiai válság hatására tömegesen elhagyó, meghaló. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Képviselőtársaim, most kétperces hozzászólásra megadom a szót Font Sándor képviselő úrnak, a Fidesz képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem is annyira önökhöz szólok, mint inkább azokhoz, akik esetleg belenéznek, belehallgatnak az itt, ma délután folyó mezőgazdasági tárgyú törvények vitájába, illetve akik majd beleolvasnak a jegyzőkönyvbe. Szeretném enyhíteni a meglepetésüket a tekintetben, hogy miért van az, hogy a DK, az MSZP és a Szabó Timea által vezetett Párbeszéd aki egyébként nem vesz részt a vitában, a mezőgazdasági törvény egyetlenegy pontjában sem szólaltak meg eddig, elképesztő sokak által nem érthető gondolatokat hoznak fel egy véleményünk szerint nagyon komoly, az agrárgazdaság megújítását célzó és a gazdatársadalmat fiatalító törvény beterjesztésekor. Számukra szeretném jelezni, hogy a DK, az MSZP és a Párbeszéd 2018-ban a parlament szakmai bizottságába, a Mezőgazdasági bizottságba még tagokat sem delegált. Négy év óta halvány fogalmuk sincs arról, hogy mi folyik a parlament Mezőgazdasági bizottságában. Ezek után, ugye, senki sem csodálkozik azon, hogy teljesen életidegen, a magyar vidékre nem jellemző álproblémákat vetnek fel, és azokra drámai válaszokat próbálnak találni, próbálván hitelteleníteni ezzel a parlament Mezőgazdasági bizottságának munkáját és a kormány munkáját is. Meg szeretnék nyugtatni mindenkit. Akik vidéken élnek és valamilyen kapcsolatban vannak a mezőgazdasággal, azok pontosan tudják, hogy ezek álproblémák, nem igazak és a rájuk adott, a társadalmat ingerlő válaszok csak az ő bosszantásukra szolgálnak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm. Szintén kétperces hozzászólásra szót adok Bangóné Borbély Ildikónak, az MSZP képviselőjének. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Font Sándor képviselőtársamnak mondanám, hogy azt gondolom, eléggé visszafogott voltam, a problémáról beszéltem, arról, hogy mi a baj ma vidéken. A másik meg az, hogy miért nincs tagunk a Mezőgazdasági bizottságban. Bizony azért, mert annyira kevés helyet kap az ellenzék, és azt az ellenzéken belül kell… [[Font Sándor: Nem igaz! A Jobbik hármat is delegált ellenzék létére!]] Jó, képviselő úr, minden bizottságnak az összetételét…
Font képviselő úr!
…ha megnézzük… Én is meghallgattam, engedje meg, hogy befejezzem, ön is hallgasson meg bennünket! Nem menekülés. [[Font Sándor: De, de!]] Attól függetlenül, hogy bizottsági tagunk nincs, vagy kevesebb létszámmal vagyunk jelen, a munkájukat még nyomon követjük, eleve a jegyzőkönyvek rendelkezésre állnak. Higgye el, attól függetlenül, hogy én a Törvényalkotási bizottságnak vagyok tagja és a Vállalkozásfejlesztési bizottságnak, nyomon követem a Népjóléti bizottságnak meg akár, ha törvényekre felkészülünk, a Mezőgazdasági bizottság munkáját is. Ez nem függvénye annak, hogy ne tudjunk hozzászólni egy törvényhez. Ön azt mondja, hogy minden egyes dolog, amire felhívtuk a figyelmet, az álprobléma lenne: azt gondolom, kijelenthetem, hogy ez nem igaz. Az, hogy vidéken hogyan tudnának a mezőgazdaságból megélni, hogyan tudnánk vonzóvá tenni a mezőgazdaságot, és hogyan tudnánk magát a vidéki létet, életet vonzóvá tenni, ez alapkérdés. Én is vidéken élek, kistelepülésen. Tudom, hogy mitől szenvednek ma a fiatalok és miért nem akarják ezt az életformát választani, és közösen akarunk erre megoldást találni. Azért ne vitassa el azt minden esetben a jó szándékot! Az nem igaz, hogy minden esetben rosszat akarunk, meg rosszul látjuk. Ez nem igaz, képviselő úr. Az, hogy a vidéki élet vonzó legyen és jó legyen ott lenni, fontos, én is azt kívánom a gyerekeimnek, hogy ott maradjanak, mert szeretek vidéken élni, és szeretném, ha ők is maradnának. Ez közös cél, önöknek is meg nekünk is. Ezt ne vitassa el tőlünk, képviselő úr! Köszönöm szépen.
Köszönöm. A következő kétperces hozzászólónk Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Font képviselő Úr! Az az igazság, hogy kicsit meghökkentem a kétperces hozzászólásán. Ön az ellenzéken kéri számon, hogy egy bizottság munkájával kapcsolatban nincs rálátásunk, mert az ellenzék nem ül abban a bizottságban. Csak halkan emlékeztetném az új botrányra. A rendészeti és honvédelmi bizottságban önök benn ülnek. Az önök egyik képviselője ott az elnök, és szemmel láthatóan lövése nincs, hogy ott mit lehet és mit nem lehet. Innen kívánok különben Kósa Lajosnak jobbulást és jó egészséget [[Font Sándor közbeszól.]] de ha egyszer számon lehet valakitől kérni [[Font Sándor: Az egész felszólalás nem idetartozik!]] hogy tisztában vane azzal [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] , hogy az általa vezetett bizottságot egyáltalán hogy irányítja vagy hogy ott mi is történik, akkor az pont az önök képviselője. Ön azt mondja, hogy álproblémákat hozunk fel, és ezekre drámai válaszokat próbálunk adni, és erről meg kell kérdezni a vidéket. Képviselő urak, azt kérem önöktől, szálljanak ki a repülőgépekből, szálljanak ki a luxusautókból, menjenek le egyszer vidékre, akár Debrecen mellé, Hosszúpályiba is, és nézzék meg, hogy ott hogy élnek az emberek. [[Farkas Sándor: Nekem beszélsz?]] Igen, önnek is mondom, mert valószínűleg lövése nincs róla, hogy egy kis vidéki településen hogy élnek az emberek [[Horváth István: Nekünk nincs lövésünk?]] , és hogy valójában hogy legyintenek arra, hogy milyen földek hova kerülnek. Tehát szégyen az, amit önök művelnek! Hála istennek, ennek az időszaknak már vége, el fogjuk felejteni. Egy nagyon sötét légypiszok lesz Magyarország történelemkönyvének lapjain, amit önök fognak majd jelezni, de ki fogjuk törölni önöket még a történelemkönyvekből is. Köszönöm szépen.
Mielőtt további kétperces hozzászólásra szót adok, tisztelettel felhívnám képviselőtársaim figyelmét arra, hogy a törvény miről szól, és az Országgyűlés működésére vonatkozó megjegyzéseit Font képviselőtársam is majd fontolja meg legközelebb. Farkas Sándor képviselő úr, a Fidesz képviselője szintén két percre jelentkezett. Megadom a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Miniszter Úr! Kedves Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy elmondjam, megrökönyödtem ezeken a felszólalásokon, amit a baloldaltól hallottunk ma délután. Azért merem ezt mondani, mert bár a koromra nem illik mindig hivatkozni, de 1974 óta egy kis faluban kimondottan mezőgazdasággal foglalkozom. Huszonkét település tartozik a választókörzetemhez. Amit tisztelt Varga képviselő úr itt felhozott, azt határozottan visszautasítom, egyszer azért, mert semmi köze nincs a törvényhez annak, amit elmondott. Hangulatkeltés, kihasználta ezt az alkalmat, hogy elmondhassa e törvény keretén belül; másrészt azért, mert a vidék sokkal jobb helyzetben van. A vidéken élő emberek sokkal jobban tudják, mint önök, hogy mit akarnak. Sokkal jobban, és majd az elszámoltatás nem 2022-ben, hanem majd valamikor 2040-ben lesz, amikor önök már a föld színén sem lesznek. Tisztelt képviselő úr, ön azzal, amit mondott, megsérti a vidéket, megsérti a gazdákat, megsért minden, mezőgazdaságban dolgozó embert. Ön semmibe se nézte ezeket az embereket, akik mindennap folyamatosan dolgoznak azért, hogy ön, ha bemegy a Sparba vagy bármelyik áruházba, megfelelő élelmiszert kapjon. Ön semmibe nézi, önök semmibe nézik ezeket az embereket. Felháborító, higgye el! [[17.30]] Vidéki emberként, vidéken élő emberként mondom, ott élek az összes mezőgazdásszal, parasztemberrel, akikre büszkék vagyunk, hogy parasztemberek, és nyíltan vállaljuk, hogy parasztemberként én is itt ülök ebben a parlamentben, tudja? A családom származásából és a saját munkám származásából. Úgyhogy ezt kikérem magamnak a többi képviselőtársam nevében. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Szintén két percre adok szót Varga Zoltán képviselő úrnak, a DK képviselőjének.
Köszönöm szépen. Az az igazság, kezd tragikomikussá válni ez az egész helyzet. [[Moraj és derültség a kormánypárti padsorokban.]] Nem kell nekem magyarázni, az én nagyapám [[Az elnök csenget.]] egy vidéki parasztházban egy parasztember volt, rámás csizmában járt és kötényt hordott. Tehát hogyha valaki, akkor én tudom, hogy milyen egy olyan parasztház, ami még nádtetejű. A másik, amiről ön beszél, elég szomorú, hogy elfelejtette, hogy milyen vidékinek lenni. Igen. Nem azt jelenti a vidék, hogy ön ott él, hanem azt jelenti, hogy átérzi azoknak az embereknek a búját-baját. Hányszor kérdezte meg a maga főnökétől, hogy miért lopják szét a földeket? Hányszor kérdezte meg a maga főnökétől különben, hogy miért teremt ilyen helyzetet? Hányszor kérdezte meg a maga főnökétől, hogy miért ennyi az üzemanyag ára? Hányszor kérdezte meg a maga főnökétől, hogy hogy van az, hogy a Dunántúlnak a java különben Mészáros Lőrinc zsebébe került? Hányszor kérdezte ezt meg? Mert hogyha egyszer sem, akkor maga nem vidéki ember, hanem maga Orbán Viktornak a bábja. Köszönöm szépen.
Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelettel megkérdezem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Ilyet nem látok. Az általános vitát lezárom. Tisztelettel kérdezem a miniszter urat, kíváne reagálni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Bekövetkezett az, amit, én reméltem, hogy el tudunk kerülni. De van ebben nagy igazság, mert a föld az mindig meghatározó kérdés, valljuk be, mindig indulatot kiváltó kérdés volt. Én egy olyan családban nőttem fel, ahol a megélhetést mindig ez biztosította. Esküszöm önöknek, amikor megjöttek a rokonok, családtagok, barátok, szomszédok, az első öt percben megkérdezték egymástól, hogy szervusz, hogy vagytok, és öt perc után már csak az volt a kérdés, hogy az ügyvéd azt a nyomorult földet hogy intézte, ki kinek adta el, ki ki elől tudta megszerezni, és már megint amaz vette meg, ahelyett a másiknak kellett volna megvenni. Ez teljességgel a velejárója a magyar mezőgazdaságnak, minden paraszti kultúrában ott van, és nincs olyan ország a világon, ahol a parasztemberek egymás között nem a földkérdésről beszélnek. Azt is elmondom, hogy miért. Mert soha nem lesz belőle több. Mindig kevesebb lesz. Amikor autópályát építünk, amikor várost fejlesztünk, amikor új iparfejlesztés érkezik vagy bármi, ebből mindig kevesebb lesz. Jön az új generáció, aki szeretne persze az előtte lévő generáció egy élet munkájával természetes, hogy már előrébb tart. Az új generáció mindig helyet követel magának, ezért ez mindig érzelmeket és indulatokat kiváltó kérdéskör, és ez így van rendjén. Nekünk azt kell biztosítani, hogy a lehető legkevésbé kelljen beleavatkozni, hogy az emberek ezt el tudják dönteni. Tudják, miért van szigorú földtörvény Magyarországon? Erzsike bocsánat, Schmuck Erzsébet képviselő asszony vetette föl, hogy mennyire nehéz az egész folyamatot végigvinni. Meg kellett védeni! Amikor hatalomra, kormányra kerültünk, akkor azzal szembesültünk, hogy a Dunántúl majdnem a Dunáig zsebszerződéssel el volt idegenítve. Vissza kellett szerezni! Nem lehetett hagyni, hogy a természetes útján menjen, meg kellett védeni a magyar termőföldet. Átváltva politikai színbe, mert persze közeledik a választás, és a legkevesebb az, hogy itt törvényt teszünk, mert egyébként el kéne ismerni, hogy végre van egy kormány, amelyik felismerte, amelyik energiát fordított arra, hogy törvényt alkosson arról, hogy a generációváltás kérdése hogyan is történjen. Hiszen itt vagyunk a folyamatnál, pontosan ezt a folyamatot igényli a gazdaság. Jön a választás, persze, kampányolni kell, és akkor jönnek azok a szövegek. De akkor tegyük tisztába ezt a kérdést! Magyarországon van a legszigorúbb finanszírozása az európai uniós támogatáselosztásnak. 1200 hektár föld nullát adunk. Minden más országban végig fizetik, nálunk nulla! Értik? 300 hektár egy család, egy ember birtokában lévő földterületnek a nagysága. Ha bérel hozzá, 1200 hektárig növénytermesztésre, utána semmit nem kaphat. Ha állattenyésztő, maximum 1800 hektárig. A legszigorúbb! Amikor összemossák, és ez egy nagyon nagy ravaszság, mert összemossák az európai uniós támogatásoknak az első pilléres és a kettes pilléres lábát, és azt mondják, hogy persze, mert az viszi el, a 10 százalék viszi el a többit. De miért? Mert az állattenyésztési beruházásokhoz, a gazdaságfejlesztésekhez európai uniós forrásokat vesznek igénybe, és a kettőt egybemossák. Ezt nem lehetne! Ha ezt kettéválasztjuk, akkor rögtön tisztázódik, hogy teljességgel rendben van, és az egyik legszigorúbb szabályozási módja van Magyarországon az európai uniós támogatáselosztásoknak. Hogyha teljesen lebontjuk a politikai köntösöket, és javaslom is, mert végül is a törvényről kell beszélni, akkor minden hozzászólás a következőkről szólt, és ez nagyon igaz és nagyon helyes. Vidéken élni, mezőgazdaságból élni, paraszti tevékenységet folytatni, gazdálkodni az nem egy szakma, nemcsak egy szakma, hanem életmód, életforma. Mi a probléma? Az a probléma, hogy ebbe az életformába, életmódba drasztikus beavatkozás történt, és ezt nagyon nehezen heverjük ki, mert a kommunista időkben, amikor a parasztoktól elvették, és beverték a parasztokat a téeszbe, akkor megszűntek gazdának lenni. Mindenki menekítette a gyerekét, amerre csak tudta, mert nem volt biztos megélhetés. Alkalmazotti réteget csináltak a parasztemberből. Ez olyan fokú megváltozása a paraszti létnek, kultúrának, aminek a sebeit ma is viseljük. Minden bajunk pontosan ebből ered. Föladtuk az életformát. Persze! Melyik gyerek akar menni és a disznószart lapátolni minden reggel itt ez a kérdés, ez a fő kérdés , ha nem ebbe születik bele? Nem úgy van, mint Ausztriában, akik egy szerencsésebb történelmi konstellációban élhetik az életüket. Mert ott mi történik? Generációról generációra, egyik generáció adja át a másiknak, és mindegyik hozzáteszi magának a pluszt ahhoz, hogy hogyan lehet akkor élni és gazdálkodni. Mindegyik generáció hozzáteszi, és megvan a családban mindig, hogy akkor melyik gyermek viszi tovább, és hogyan tudnak ebből megélni. Ez egy egészen másik kérdés, és ezért nem vetődhet föl ott, hogy akkor majd a városban több szórakozási lehetőség van, több diszkó, több McDonald’s, és lehetne sorolni a kérdésköröket, mert számára az az életút az elfogadható és járható, majd este bemegy, vagy megoldja ezt a kérdést, mert ott ez a természetes. Voltam én is, csodálatos kis falvak, Viehofen, Zagging, 80-90 ház egy településen, abból egy kivételével mindenki sertéstartó, egy tehenes van, mert a tejet ki kell vinni a többi embernek. Zseniálisan jól tud működni, mert mindenki szépen fölosztotta a feladatokat egymás között. Ez hiányzik nálunk, mert egy történelmi beavatkozás volt és akkor folytatom, mert sajnos nincs vége. Az első európai uniós források elosztása, az első közös agrárpolitika forrásai. Az akkori szocialista kormány elkövette azt a nagyon nagy hibát, hogy nem a gazdaságfejlesztésre fordította a támogatások 60 százalékát, hanem szociális típusú beruházásokra. Óriási hiba! Az összes kelet-európai gazdaság, tehát főleg a lengyelek akkor mentek el mellettünk. Akkor, amikor most generációváltásról beszélünk és gazdaságátadásról beszélünk, a következőt kell megkérdezni, hadd kérdezzem meg. Az a fiatalember, aki ma ott van az apja mögött, ül a családi asztalnál, az elmúlt harminc évben a vasárnapi családi ebédnél zokszót hallotte többet vagy a büszkeség szavát hallottae többet? Itt a probléma, mert a zokszót, a panaszt, jajszót hallgatta, hogy így sem jó, ez sem jó, kevés, nem, nem, nem, nem, nem. Azt gondolják, hogy ezeket a történelmi bűnöket le lehet dolgozni egy évtized alatt? Akkor elmondom, miket csináltunk az egy évtized alatt vagy csak az én miniszterségem alatt, ami ebben az időszakban jött. Ha megnézik, történelmi léptékű döntést hozott a magyar kormány azzal, hogy a közös agrárpolitika nemzeti társfinanszírozásának mértékét 17,5 százalékról 80 százalékra emelte, megháromszorozta azokat a forrásokat, amelyeket vidéki beruházásokra tudunk adni. 4265 milliárd forint. Háromszor több, mint ami korábban volt. Képesek leszünk megújítani azt az infrastruktúrát, azt a termelési közeget, ami már egy fiatalnak jó, mert valóban igaz, kellenek a technikák, a precíziós eszközök, a technológiai fejlesztések, mert a fiatalok ebben tudnak gondolkodni, fizikaimunkaerő-könnyítés, kiszámíthatóság, biztonság. [[17.40]] Ez a 4265 milliárd forint egy óriási lehetőség arra, hogy előre tudjunk menni, nagyon-nagyon szükséges, hogy legyen. Mind-mind olyan lépések, amelyek végtelenül fontosak ahhoz, hogy legyen. Ha megnézik, mert nem csak ezt a törvényt kell nézni, hogy mit tesz egy kormány, a „Magyar falu” program mennyire az élethelyet segítő dolog, a CSOK-rendszerünk mennyire a megteremtése, a lehetőséget teremti meg a fiataloknak. De mondom az ellenpéldát, hogy mennyire nehéz és mennyire kell a társadalmi párbeszéd: hallgattak önök, amikor Balatonberényben a harangszót betiltatják, aztán jön az aláírás a kakasszóért, hogy azt is be kell tiltani, és le kell vágni vagy ki kell vágni a kakasnak a hangszálát. Ezek is mi vagyunk, mi, a magyar valóság. Tehát nagyon kell egyensúlyoznunk ahhoz, és itt kell minden politikai színezetet félretennünk azért, mert egy nagyon fontos feladatunk van: örökséget kaptunk az unokáinktól, és ezt az örökséget meg kell őriznünk számukra termőföldben, gazdálkodásban, élelmiszer-előállításban, mindenben, mert ezt nekünk tenni kell előre, nekünk ezt muszáj vinnünk, hogy számukra olyat tudjunk biztosítani, hogy nekik az életkörülményeik és -minőségük jó legyen. Ez egy óriási történet. Végtelenül fontos, hogy meg lehessen tenni. Magyar képviselő uram szóvá tette, hogy a kiszámíthatóság. Igen, érzékeltük. De jelzem: Európában először pont mi csináltuk meg a négypilléres biztonsági rendszert. Azért az utolsó, a krízisbiztosításos pontosan a mostani állattenyésztési helyzetre szól, amikor 30 százalékos árbevétel-csökkenés van egy állattenyésztési vállalatnál, azonnal életbe lép a kiegyenlítő rendszer, és máris tudunk működni. Előre gondolkoztunk, mintha éreztük volna. Európában nálunk van legelőször, mi vezettük be legelőször. Tehát tudatosan, szisztematikusan építjük föl az egész rendszert. Hogy spekulációs célból vissza lehet élni ezzel a törvénnyel, szeretném jelezni, hogy a törvény arról szól, hogy családon belül hogyan lehet átadni, és főleg generációkon átívelve. Pontosan ez a célunk, a családon belüli átadás. Miért? Mert arra a legkevesebb esélyünk van, hogy aki ma informatikus, az holnap odaáll a tehenek mögé vagy odaáll a sertéstelepre, és elkezd dolgozni a mezőgazdaságban. Az esetleg indít egy startup vállalkozást, mert kitalál valami jó ötletet, valami olyan újat, ami kell a világban, és azzal sikeres lesz, de nem fogja a hagyományos típusú mezőgazdaságot folytatni. De arra sokkal nagyobb esélyünk van, hogy az apja mögött lévő gyermek, az azt fogja mondani, hogy átveszem apám gazdaságát, mert látok benne fantáziát, mert megnőttek a támogatási lehetőségek, megnőtt az élhetési biztonság, megnőtt a vidéki infrastruktúrának az a minősége, aminek lenni kell. Igen, Bangóné Borbély Ildikó képviselőtársam mondta, hogy kemény élet. De még mennyire, hogy kemény! [[Bangóné Borbély Ildikó bólogat.]] Ezt kell tudnunk vonzóvá tenni intézkedésről intézkedésre, egyik lépésről a másikra, mert máskülönben nem fogják választani, mert a város mindig színesebb lufikat ereget, a városban mindig ott van a nyolcórás munkaidő, a 13-14. havi bér, meg ilyen bónuszok, meg olyan bónuszok. Nekünk pedig ott van, hogy karácsony szent napján is föl kell kelni, és meg kell etetni a jószágot, ez ilyen egyszerű, negyven fokban pluszban és mínuszban is, és nincs, nincs mellette kitétel. De mi pont szeretjük ezt, mert önállóak vagyunk, függetlenek vagyunk, gazdák vagyunk, tudjuk, hogy a teremtett világunk mit takar, mit jelent, milyen erők vannak benne, mik mozognak benne, és mi ezeket uraljuk ugyanakkor kiszolgáltatottjai is vagyunk mindennek, és tudjuk, hogy mekkora porszem vagyunk az egész univerzumban azokhoz az erőkhöz képest. De ez a legcsodálatosabb szakma, a legcsodálatosabb életmód gazdának lenni, és ezért én hiszem is azt, hogy mindazok a törvénymódosítások, amiket teszünk, amiket hozunk a Ház elé, és amivel szeretnénk ezt megvalósítani, az vonzó is lesz a fiataloknak. Elegendőe a törvény a generációváltáshoz? Jó kérdés, kedves képviselőtársam. Nem. De hogy út afelé, az igen. Hogy megteremti azokat a kereteket, amiket majd kitaposunk, ahogy elkezdődnek sorra, egyik a másikkal. Azt kell mondjam, hogy fogjuk módosítani többször is. Nem véletlen a ’23. január 1., adunk időt magunknak. Én, aki hetente több nagy fórumon vagyok ott, és beszélek a gazdákkal, mindig arról volt szó, azzal a meghökkentő dologgal kezdtem, amikor ez a kérdéskör előjött, megkérdeztem a gazdákat, hogy vane már végrendeletük, tegye fel a kezét, akinek végrendelete van. És bizony meghökkentek, el kellett mondani, hogy egyébként ha biztonságban át akarja adni, akkor végrendelkeznie kell, és lehetne sorolni. Mindaddig, amíg egyszer egy tisztes gazda föltette a kezét, és nagyon megszégyenített engem. A következő kérdést tette föl: miért akar engem, fiam, meghalasztani? Szeretnék gyönyörködni a gyermekem keze munkájának eredményében. Óriási hatással volt rám. Igaz, megszégyenített, igaza volt. Miért nem tudnak a gazdák nyugdíjba menni? Ez, amit önök elé letettünk, ennek a kereteit teremti meg, hogyan tudjuk biztonsággal azt mondani a gyermeknek, amelyik akarja a kettő, a három, az egy, a négy közül, amennyi van, hogy tessék, akkor vidd te. És emellé jönnek, amit hiányolnak teljesen jogosan, jön a banki feltétel, jön minden egyéb olyan kérdéskör, jön a közös agrárpolitikának a támogatási lába, mind-mind itt van, hiszen nem biztos, hogy pontosan fiatalgazda-támogatásnak akarjuk nevezni, hanem gazdaságkezdő támogatásnak fogjuk nevezni, és úgy adunk oda reményeink szerint pénzt, forrást a fiataloknak, hogy meg tudjanak indulni vele. De nem akarom bekorlátozni 25 évben, 30-ban, mert lehet, hogy 35 évesen vagy 40 évesen fogja elkezdeni. Tehát egy kezdőtámogatás kell. Én azt megfontolandónak tartom, elfogadom, hogy nem is muszáj megkötnünk, hogy hány éves kortól léphet életbe. Legyen ez egy családi egyezség kérdése! Tehát nyitott vagyok arra, mi is most próbáljuk. Próbáljuk kizárni belőle az összes ügyeskedést, hogy tényleg azt a célt szolgálja, hogy aki elhatározza, mert beteg lehet, mert elfáradt, bármi történhet, és szeretné átadni, akkor ne életkorhoz kössük, hanem tegyük lehetővé, hogy életkortól függetlenül meg lehessen ezt az egészet tenni. A növénytermesztés aránya elbillent az állattenyésztésétől. Komoly probléma. Nem is kicsit komoly probléma. Ha megnézzük, a világban sajnos minde-nütt így van. És hogy ezt helyre lehessen hozni, hadd mondjak csak egyetlenegy példát önnek, és akkor majd eldönti, hogy jó úton vagyunke vagy sem. Tavaly ősszel, a Covid-járvány kellős közepén, októberben 50 milliárd forinttal írtunk ki állattenyésztési telepek korszerűsítése, fejlesztése című pályázatot. Azt gondoltuk, hogy Covid is van, és ez az 50 milliárd forint elég. 360 milliárd forintra érkezett igény, tehát hatszorozták a gazdák, amit mi akartunk. Valami olyan fokú bizalom, erő árad belőlük, hogy fejleszteni akarnak és itt jön az, hogy az állattenyésztés végre helyre tud billenni. És persze jön a döntés, hogy akkor minden beadott és érvényes pályázatot támogattunk. Ez tehát egy nagyfokú változást tud az egész arányban elérni, és abban a vidéki megújulásban, ami végtelenül fontos, hogy bekövetkezhessék, az a technológiai fejlesztés, ami az állattenyésztés elmaradásában van, most tudjuk bepótolni mindazokat az elmaradásokat sajnos, amelyekkel szembesülnünk kellett, hiszen egy kormány nem zéróról kezd, örökséget visz, és meg kell oldja az előtte lévők elkövetett dolgainak is a helyrehozatalát vagy annak a problémafelvetéseit. Szintén Varga képviselő úr vetette még fel, hogy ki hagyja jóvá majd a szerződést. Természetesen a kormányhivatalok fognak jóváhagyni minden egyes ilyen szerződést. Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak szeretném még mondani, hogy ott a MATE-számok, azok nincsenek rendben. Szóljon annak, aki készítette, hogy ne egy karnak, egy szaknak a számait adja az ön szájába, hanem járjon utána legalább egy telefonnal, és kérdezze meg, hogy hányszorosa ennek az a szám, aminek működni kell! Hiszen odáig teljesen rendben van, és elfogadom, hogy igen, az ön hozzászólása is pontosan azt igazolta, hogy szükséges az agráregyetem megújítása, szükséges az agrár-felsőoktatás megújítása, mert kellenek az új információk, végtelenül fontos, anélkül sikert nem tudunk elérni, hiszen látjuk, hogy mennyire fontos az, hogy a természeti kihívásoknak meg tudjunk felelni, mennyire fontos az, hogy a társadalmi kihívásoknak meg tudjunk felelni, mind-mind egyedül a tudás az, ami adja nekünk a megoldást, ezért lépni kellett, és hiszem azt, hogy a MATE átalakítása az új struktúrában már eleve olyan jelentős változásokat idézett elő, ami záloga eme válasz megtalálásának. És zárszóként csak egy mondat még: csak a hírre, hogy átalakul, és hogy végre foglalkozunk vele, 24 százalékkal több hallgató jelentkezett most, az első esztendőben, mint a megelőzőben. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[17.50]]
Köszönjük, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes agrártárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/17436. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Ismételten megadom a szót Nagy István agrárminiszter úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Az önök előtt lévő törvényjavaslat 17 törvény módosítására tesz javaslatot. Szeretném röviden összefoglalni az egyes módosítások leglényegesebb tartalmát. Az őstermelői tevékenység tavaly elfogadott új szabályaival egyidejűleg a személyi jövedelemadóról szóló törvény módosítása kedvező szabályokat vezetett be az őstermelők adókötelezettségére vonatkozóan, ezért egyre több mezőgazdasági tevékenységet végző egyéni vállalkozó tért át az őstermelői formára. Az egyéni vállalkozói jogállás megszüntetésének esetére a törvény a megszűnés szabályait rendeli alkalmazni, amely sajnálatosan olyan esetekben is adókötelezettség keletkezéséhez vezetne, ahol a mezőgazdasági termelő a tevékenységét nem fejezi be, csak a tevékenység végzésének formáit változtatja meg. A mezőgazdasági tevékenység további folytatására figyelemmel indokolt tehát, hogy speciális adózási szabályok segítsék azokat, akik a tevékenységüket nem megszüntetni szeretnék, hanem őstermelői keretek között folytatni. A javaslatban szereplő szabályok lehetővé teszik a korábban igénybe vett kedvezmények korábbi érvényesítését, az értékcsökkenés folytatását és az elhatárolt veszteség további figyelembevételét. A vadászati törvény módosításának célja a vadgazdálkodási ágazat szabályainak a megváltozott közigazgatási környezethez való igazítása, egyes rendelkezéseknek az egységes jogalkalmazás elősegítése érdekében történő egyértelműsítése, pontosítása, továbbá az ágazati szereplők és a hatóságok adminisztrációs terheinek csökkentése. A vadászkamarai törvény módosítása pedig lehetőséget ad az elektronikus ügyintézés bevezetésére a vadászkamara feladatellátásában. Ezzel egyidejűleg lehetőség nyílik a vadászkamara egységes tagnyilvántartó rendszerének megújítására, hogy a mintegy 67 ezer magyar hivatásos és sportvadász ügyféli adatigényeit ki tudja elégíteni. Az új tagnyilvántartó rendszer első lépcsője egy online elérhető rendszer kialakítása volt, melyet a vadászkamara a 2021. évre a pandémiás helyzetre tekintettel soron kívül végrehajtott. Ehhez szorosan kapcsolódik a jelenlegi papíralapú vadászjegyek új típusú műanyag vadászjegyre történő cseréje. A vadászjegy érvényesítésének és a vadászjegy formájának megváltoztatására szolgáló törekvések már több évre visszavezethető, jogos ágazati igények, melyek kialakításához a módosítás a jogszabályi alapokat adja meg. Az erdőtörvény módosítása rövid terjedelmű, azonban fontos problémára kíván megoldást adni. Az úgynevezett megbízási szerződés útján történő erdőgazdálkodás 2021. december 31-ével megszüntetésre kerül. Egyes esetekben azonban az ilyen területeken többéves uniós támogatási programok futnak, ahol a támogatási jogviszonyok megszűnése adott esetben szerződésszegéshez és a támogatás visszafizetési kötelezettségéhez vezethet. Habár az érintetteknek több év állt rendelkezésére, hogy új szerződés megkötésével biztosítsák a gazdálkodás folytonosságát, azonban nem cél, hogy a támogatottak kedvezményezett erdőgazdálkodói jogosultságai megszűnése miatt a támogatások visszafizetésének elrendelésére kerüljön sor. Ilyen védendő eredmények a már elvégzett vagy folyamatban lévő erdőtelepítések, erdőszerkezet-átalakítások, erdő-környezetvédelmi gazdálkodási vállalások, illetve erdőérték-növelő beavatkozások. A módosítás lehetőséget biztosít a jogviszony további fenntartására a támogatási időszak végéig. A Nemzeti Földalapról szóló törvény módosításával pontosításra kerülnek a mintagazdasági cím megszerzésének feltételei földművesek, illetve elismert vállalatcsoportok esetében, valamint a „Tokaji életpálya” program megvalósításához szükséges földjuttatás szabályai kerülnek meghatározásra. A „Tokaji életpálya” program célja megállítani a tokaji borvidékről a fiatal, képzett, diplomás munkaerő elvándorlását, valamint kedvező feltételek megteremtésével elősegíteni az ország más területéről a szőlőtermesztésre és borászatra fogékony fiatal szakemberek tokaji borvidéken történő letelepedését. E cél elérése érdekében azok a tokaji borvidéken szőlőültetvényt birtokló magánszemélyek, akik a továbbiakban nem kívánják a jó termőhelyeken található, de jellemzően rossz állapotban lévő ültetvényeiket hasznosítani, a Tokaji Borvidék Hegyközségi Tanácsának felhívására lehetőséget kapnak, hogy felajánlják egyes területeiket megvételre az állam számára. Ezt követően a Nemzeti Földügyi Központ az érintett területek vagyonkezelési jogát a Tokaji Borvidék Hegyközségi Tanácsának tulajdonában álló Tokaji Szőlő- és Bortermelési Közösségi Infrastruktúra Központ Nonprofit Kft. részére adja át. A nonprofit kft. pedig gondoskodik arról, hogy az ültetvényeket négy-hat év alatt egységes szakmai szempontok szerint az ültetvények kezelési igényeinek megfelelő állapotba hozza annak érdekében, hogy azokat a művelési szándékkal rendelkező képzett fiatal gazdák használatába vagy tulajdonába adja. Ezzel olyan új perspektívát nyújt a valódi termelőknek, amely jelenleg nem létezik, valamint a minőségi területeken korszerű ültetvények által biztosítja a minőségi előrelépést anélkül, hogy nehezen értékesíthető feleslegeket generálna. A népegészségügyi termékadóról szóló törvény módosítása mindössze egy technikai pontosítást tartalmaz az Apis mellifera, azaz a házi méh tudományos megnevezése vonatkozásában. Az agrárkamarai törvény módosítása pontosító rendelkezéseket tartalmaz a kamarai tagnyilvántartás, a területalapú támogatási kérelmek beadásával kapcsolatos meghatalmazás, továbbá az agrárkamara megyei küldöttjeinek megválasztásával összefüggő szabályok tekintetében. Ez utóbbi azért lényeges, mert a legutolsó kamarai választások eredményével kapcsolatban a szabályozás pontatlansága miatt végül a bíróságnak kellett állást foglalnia. A módosítás követi a bíróság által kialakított jogértelmezést, hogy a jövőre esedékes kamarai választásokat ne terhelje jogalkalmazási bizonytalanság. A halgazdálkodásról szóló törvény rövid módosítása azt kívánja szolgálni, hogy a halgazdálkodási jog átadása során olyan jogosult legyen választható, amely esetében a jó és jogszerű halgazdálkodási gyakorlat alkalmazása reálisan elvárható. A földforgalmi törvény módosítása egyrészről az idén elfogadott új ingatlan-nyilvántartási törvényre történő áttéréshez szükséges rendelkezéseket tartalmazza, másrészről az adásvételi szerződések, illetve a haszonbérleti szerződések hirdetményi úton történő közlésének és a hatósági jóváhagyási eljárásnak a kapcsolata kerül újraszabályozásra, harmadrészt az Európai Bíróság által a haszonélvezetek megszüntetése miatt hozott ítélet végrehajtására vonatkozóan állapít meg rendelkezéseket. Azon hatósági jóváhagyáshoz kötött szerződések esetében, amelyeknél helye van az elővásárlási, illetve az előhaszonbérleti jog gyakorlásának, a jelenleg hatályos eljárásrend alapján a hatósági eljárás megindítására csak a közzétételi procedúra lefolytatását követően kerül sor. Emiatt sajnos a kifüggesztett szerződés azon alapvető hibáira, amelyek a jóváhagyás azonnali megtagadását vonják maguk után, csak a kifüggesztési időszak lejártát követően derül fény. Ebben az esetben a probléma kizárólag új szerződés megkötésével orvosolható, melyet értelemszerűen újabb kifüggesztési eljárás követ. Ez időben elhúzódó folyamat, valamint felesleges terhet ró a közzétételben operatív módon részt vevő jegyzőkre, és hátrányos az elővásárlási, előhaszonbérleti jogosultságukkal élni kívánó személyek számára is. Szükséges ezért az eljárás olyan irányú módosítása, mely lehetővé teszi az azonnali megtagadásra okot adó hibában szenvedő szerződések előzetes kiszűrését még a kifüggesztést megelőzően. Az új szabályozás értelmében azon hatósági jóváhagyáshoz kötött szerződések esetében, amelyeknél helye van az elővásárlási, illetve előhaszonbérleti jog gyakorlásának, a feleknek nem a jegyző, hanem a földhivatal felé kell benyújtaniuk a megkötött szerződést. A hatóság az előzetes vizsgálata során kiszűri az alapvető hibában szenvedő szerződéseket, és megtagadja a jóváhagyásukat. [[18.00]] Amennyiben megtagadásra nem kerül sor, úgy a hatóság hivatalból intézkedik a jegyző felé a szerződések közzététele érdekében. A jogalkalmazói visszajelzések, valamint az irányadó kúriai joggyakorlat áttekintése alapján indokolt a több föld dologösszességként történő átruházása egyes eseteinek pontosítása. Több föld egybefoglalt vételáron történő eladásának továbbra is az egyik alapesete, ha azok egymással szomszédosak. A használó személyéhez kötődő kritérium azonban módosul: eszerint egybefoglalt vételáron történő eladásra sor kerülhet akkor is, ha a földek azonos vagy szomszédos járás területén fekszenek, de a földek bejegyzett földhasználója csak az eladó vagy legalább három éve a vevő lehet. A visszaélések megakadályozása érdekében több föld egybefoglalt vételáron történő eladása esetén a földműves tulajdonostársat megillető elővásárlási jog csak akkor gyakorolható, ha ezen elővásárlási jogosultság valamennyi érintett ingatlan vonatkozásában fennáll. A haszonbér aránytalansága a szerződés jóváhagyása megtagadásának oka. Akkor kell a haszonbér értékét aránytalannak tekinteni, ha az érintett föld nem rendelkezik olyan objektív előnyös tulajdonságokkal, amelyek a helyben szokásos haszonbér mértékétől való eltérést indokolják. A törvény meghatározza a figyelembe vehető előnyös tulajdonságokat: a föld fekvése, a föld minősége, aranykorona-értéke, öntözhetősége, művelhetősége, közútról való megközelíthetősége. Nem lehet azonban figyelembe venni bizonytalan, jövőbeni eseményeket és szubjektív, azaz a haszonbérlő elhatározásától, kockázatvállalásától függő körülményeket. Az átlagos haszonbértől való eltérés esetén a bizonyítási teher a haszonbérbe adóra esik arra vonatkozóan, hogy a haszonbér értéke arányos. Az agrárkamara jelzéssel élhet a földhivatal felé a haszonbér aránytalansága tekintetében. Ebben az esetben a kamarát az eljárásában az ügyfél jogállása, a mezőgazdasági igazgatási szerv haszonbérleti szerződést jóváhagyó vagy megtagadó határozata elleni közigazgatási per vonatkozásában pedig keresetindítási jog illeti meg. Változnak a haszonbér fizetésének szabályai is. A transzparencia érdekében a haszonbér fizetése átutalással vagy postai utalvánnyal történhet, amely alól kivételnek az egy hektár területnagyságot el nem érő földekre vonatkozó haszonbérleti szerződés, a hozzátartozók közötti ügyletek, valamint a tanya haszonbérletére irányuló ügylet minősül. A haszonélvezetek ügyében született európai bírósági ítéleteknek való megfelelés érdekében a kormány több mint két éven keresztül egyeztetett az Európai Bizottsággal. Ennek nyomán az érintettek lehetőséget kapnak a törölt jogosultságuk visszajegyeztetésére vagy pénzbeli kompenzációra. A visszajegyzésre azonban számos objektív oknál fogva nincs mód, például, ha az ingatlan időközben tulajdonost váltott vagy megosztásra került. A visszajegyzést meghatározott határidőn belül lehet kérelmezni, amely határidő jogvesztő. A feltételek fennállását a földhivatalnak vizsgálnia kell. A pénzbeli kompenzáció összege függ a volt haszonélvező életkorától, alapja az ingatlan értékének 5 százaléka. A jövedéki adóról szóló törvény módosítását az új bortörvény hatálybalépése indokolja, így a hivatkozásokat az új törvényre vonatkozóan kell cserélni. A szociális hozzájárulási adóról szóló törvény módosítása szintén az őstermelői szabályokhoz kapcsolódik, lehetővé téve, hogy az év közben történt váltás esetén is a kedvezőbb adózási szabályokat lehessen alkalmazni. Az öntözéses gazdálkodásról szóló törvény 2020. január 1. napján hatályba lépett. A hatálybalépés óta eltelt időszak gyakorlati tapasztalatai szükségessé tették ennek felülvizsgálatát. Az öntözési közösségekben a jövőben a mezőgazdasági vízszolgáltatók is tagok lehetnek, továbbá az öntözési körzet területén található földrészletek használati jogával már nemcsak a tagok, hanem az öntözési közösségi elismerést kérvényező gazdasági társaság vagy szövetkezet is rendelkezhet meghatározott százalék erejéig. A klimatikus viszonyok egyre erősödő változása miatt egyre több növény esetében jelentkezik az öntözési igény, így nemcsak a kertészeti zöldség-gyümölcs termesztés, hanem minden kertészeti növénykultúra esetében lehetséges lesz az öntözési közösség alapítása. A módosítás következtében a környezeti körzeti tervek elkészítésére és a vízjogi engedélyezési eljárás során öntözési igazgatási szerv általi képviselet igénybevételére egyedi elbírálás alapján is sor kerülhet, továbbá a nem önkormányzati tulajdonú harmadlagos művek üzemeltetésének és fenntartásának a kérdése is rendezésre kerül. A részaránykiadási eljárásokat lezáró törvény módosítása lehetőséget ad arra, hogy az állam tulajdonába került, korábban téeszföldhasználati joggal érintett földrészletekre vonatkozó vételi jog kapcsán a miniszternek döntési joga legyen, hogy védett terület ne kerüljön ki automatikusan az állami tulajdoni körből. A földeken fennálló osztatlan közös tulajdon felszámolásáról szóló szabályok módosítását az elmúlt időszak jogalkalmazói visszajelzései indokolják. Számos technikai pontosítás mellett részletesen meghatározásra kerülnek a bírósági letét útján történő fizetés szabályai, valamint az erdőkre vonatkozó területi minimum szabályok egyszerűsödése. Végezetül pedig a családi gazdaságokról szóló törvény módosításával fogalmi, nyilvántartási és eljárási kérdések kerülnek pontosításra. Tisztelt Országgyűlés! Az elmondottak alapján láthatják, hogy a tárgyalt módosítások apróbb és javarészt technika jellegűek. Ugyanakkor ezek a kisebb korrekciók az érintett gazdák vagy vállalkozások számára mégis értelmezhető segítséget nyújtanak. Kérem tehát a tisztelt képviselőtársaimat, hogy az elmondott indokok alapján a törvényjavaslat elfogadását támogassák. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm szépen, elnök úr. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm szépen, Nagy István miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Horváth István képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő, egyes agrártárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat egy átfogó, több törvényt módosító tervezet, amely által 17 törvény kerül módosításra. Az egyes agrártárgyú törvények módosításának szükségességét az indokolta, hogy a bennük szereplő törvények anyagi jogi és eljárási szabályait technikailag pontosítani kell, az elmúlt időszak hiányosságait pótolni, egyes európai uniós irányelveket átültetni a magyar jogrendbe, továbbá más törvényekkel megteremteni a szabályozási összhangot. A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény kedvező szabályokat állapít meg az őstermelők adókötelezettségére vonatkozóan, ezért egyre több mezőgazdasági tevékenységet végző egyéni vállalkozó jelezte, hogy a jövőben őstermelőként folytatná tevékenységét. Az egyéni vállalkozói jogállás megszüntetésének esetére az szja-törvény a megszűnés szabályait rendeli alkalmazni, amely olyan esetekben is adókötelezettség keletkezéséhez vezet, amikor a mezőgazdasági vállalkozó tevékenységét nem fejezi be, csak a tevékenység végzésének kereteit módosítja. A mezőgazdasági tevékenység továbbfolytatására tekintettel indokolt, hogy speciális adózási szabályok segítsék azokat, akik a tevékenységüket nem megszüntetni szeretnék, hanem őstermelői keretek között folytatni. A szabályok lehetővé teszik a korábban igénybe vett kedvezmények további érvényesítését, az értékcsökkenés folytatását és az elhatárolt veszteség további figyelembevételét. A vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi XLVI. törvény módosításának célja a vadgazdálkodási ágazathoz kapcsolódó egyes törvényeknek a megváltozott közigazgatási környezethez való igazítása, egyes rendelkezéseknek az egységes jogalkalmazás elősegítése érdekében történő egyértelműsítése, pontosítása, az ágazati szereplők és a hatóságok adminisztrációs terheinek csökkentése, az elektronikus ügyintézés bevezetése a vadászkamara feladatellátásában, továbbá az egyes ágazati szintű törvényi szabályok összhangjának megteremtése, valamint a vadászattal és vadgazdálkodással összefüggésben az utóbbi években már többször felmerült és jelenleg szakmapolitikailag is támogatott, jóváhagyott, valamint az érdekképviseleti szakmai szervezetek által is egyetértően véleményezett szabályozási javaslatok és társadalmi igények kodifikálása. [[18.10]] Az Országos Magyar Vadászkamaráról szóló 1997. évi XLVI. törvény módosítása vonatkozásában ágazati stratégiai cél a digitális környezet megújítása és ezzel párhuzamosan egy új, egységes tagnyilvántartó rendszer létrehozása. Az elsődleges szempont, hogy a vadászkamara a jogszabályok által előírt ügyviteli feladatait maximális hatékonysággal tudja ellátni. Az új tagnyilvántartó rendszer első lépcsője egy online elérhető rendszer kialakítása volt, melyet a vadászkamara a 2021. évre a pandémiás helyzetre tekintettel soron kívül végrehajtott. Ehhez szorosan kapcsolódik a jelenlegi papíralapú vadászjegyek új típusú műanyag vadászjegyre történő cseréje. A vadászjegy érvényesítésének és a vadászjegy formájának megváltoztatására szolgáló törekvések már több évre visszavezethető ágazati igények, melyek kialakításához e módosítás a jogszabályi alapokat megadja. A jogszabály-módosítás további fontos összetevői, hogy a fenti célok eléréséhez a vadászok nyilvántartásba-vételi eljárásának pontosítására, a vadászkamarai kötelező tagság előírásaival való összhang megteremtésére, a vadászkamara által alkalmazott eljárások pontosítására, valamint számos, adminisztrációval kapcsolatos kérdés egyszerűsítésére, más jogszabállyal való koherenciájának kialakítására jelentkezik ágazati igény. A kamarai törvény módosítása ezen célokat szolgálja, megalapozva a vadászati törvény egyes módosításaival az új típusú vadászjegyek érdekképviselet általi kiadásának és kidolgozásának feltételeit. Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény módosítása a törölt haszonélvezeti jog visszajegyezhetőségének vizsgálatára irányuló eljárással egészíti ki a törvényt. Továbbá az ingatlan-nyilvántartásban az ingatlanokhoz kapcsolódó kötelező, jogilag jelentős tények felsorolását kiegészíti a törölt haszonélvezeti jog visszajegyezhetőségének vizsgálatára irányuló eljárás megindításával kapcsolatban. Az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény módosításának célja: az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvény 2017-ben történt módosításával a formátlan, kötetlen tartalmú, a földtulajdonosokkal való elszámolás garanciáit általában nem tartalmazó, régi erdőgazdálkodási megbízási szerződések a törvény erejénél fogva kivezetésre kerülnek. Helyette új, a hatályos földforgalmi szabályozással összhangban álló földhasználati szerződéseket kell kötni. A szerződéseket eredetileg 2018. december 31-éig kellett volna kivezetni, azonban a határidő többször is módosult. Végül 2021. de-cember 31-ére módosult a végső határidő. A Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvény módosítása a magyar állam javára öntözésfejlesztési céllal megszerzett illetve a jövőben megszerezni kívánt , a Nemzeti Földalapról szóló törvény hatályát meghatározó rendelkezéseknek meg nem felelő, kivett területek Nemzeti Földalapba történő kerülését, a Nemzeti Földügyi Központ útján történő gyakorlását biztosítja. Az elismert vállalatcsoportként működő mezőgazdasági termelőszervezetek, valamint a földművesek mintagazdaságként történő kijelölésének különös szabályait állapítja meg. A javaslat szövegcserés pontosításokat, jogtechnikai célú módosításokat hajt végre; továbbá a törvényjavaslat segíti a „Tokaji életpálya” program megvalósítását is. A népegészségügyi termékadóról szóló 2011. évi CIII. törvény módosítása csak szövegezést pontosít. A Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamaráról szóló 2012. évi CXXVI. törvény módosítása, az agrárkamarai tagdíj megállapításához szükséges adatok átadása a tagság adminisztrációs terheit csökkenti, mivel az adatok hatóság általi szolgáltatásával az érintettek részéről való adatszolgáltatás az agrárkamara részére elkerülhető. A tagságmegszűnés megállapításához a tag elhalálozása időpontjának ismerete elengedhetetlen. Több esetben szükséges a NAK számára kiegészítő adatkérés, többek között a kamarai tagdíjmegállapítás, valamint a tagságijogviszony-keletkezés és -megszűnés megállapítása vonatkozásában. Ezeken felül pedig jogtechnikai célú szövegpontosításokat hajt végre a javaslat. A halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló 2013. évi CII. törvény módosítása azért szükséges, mert a hatályos megfogalmazás nem biztosítja maradéktalanul a jogalkotói szándék érvényesítését arra vonatkozóan, hogy a halgazdálkodási jog átadása során olyan jogosult legyen választható, amely esetében a jó és jogszerű halgazdálkodási gyakorlat alkalmazása reálisan elvárható. A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény módosítása azért szükséges, mert a visszaélések megakadályozása érdekében pontosításra kerülnek a személyes művelési kötelezettséggel kapcsolatos rendelkezések. A földforgalmi törvény módosítását indokolják még a jogalkalmazói visszajelzések, valamint az irányadó kúriai joggyakorlat áttekintése alapján indokolt a több föld egybefoglalt haszonbér ellenében történő haszonbérbe adása egyes eseteinek pontosítása. A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény módosítására jogtechnikai pontosítás szempontjából, a visszaélések megelőzése miatt kerül sor. Az ökológiai gazdálkodás az elővásárlási, valamint az elő-haszonbérleti jogosultság sorrendjében olyan privilegizált helyet jelent, amely mellé kellő garanciális szabályok szükségesek a jogtalanság megakadályozásához. A jogalkalmazói gyakorlat alapján a visszaélések megelőzéséhez szükséges a már meglévő kötelezettség kiegészítése, így a jogosultnak azt is igazolnia kell a mezőgazdasági szerv felé, hogy megkezdte az ökológiai gazdálkodásra való átállást. Az eredetvédett termék előállítása az elővásárlási, valamint az elő-haszonbérleti jogosultság sorrendjében szintén olyan privilegizált helyet jelent, amely mellé kellő garanciális szabályok szükségesek a visszaélés megelőzésére. Ilyen rendelkezés az a kötelezettségvállalás, amely szerint legalább tízéves időtartamban az ilyen elővásárlási joggal megszerzett földön eredetvédett termék előállítására fog sor kerülni, amely kötelezettség a tulajdonjog időközben történő átruházása esetén a vevőt is köti, kötelezi. A jövedéki adóról szóló 2016. évi LXVIII. törvény számos esetben hivatkozik a borászati termékekkel kapcsolatos szabályok megállapítása során az agrárpolitikáért felelős miniszter rendeletére. A szőlészetről és borászatról szóló 2020. évi CLXIII. törvény megalkotásával azonban a korábban miniszteri szinten szabályozott követelmények egy része kormányrendeleti szinten kerül megállapításra, így szükséges a hivatkozások erre figyelemmel való pontosítása. A szociális hozzájárulási adóról szóló 2018. évi LII. törvény módosítása azért szükséges, mert 2021. június 10-én hatályon kívül helyezték a szociális hozzájárulási adóról szóló törvény egy bekezdését, mely szerint a családi gazdálkodó, illetve az őstermelők családi gazdaságának tagja az őstermelőként fizetendő szociális hozzájárulási adó alapjából levonhatta az egyéni vállalkozóként megfizetett szociális hozzájárulási adó alapját. Erre a levonásra 2021. június 10e után nincs lehetősége. Tekintettel arra, hogy a járványügyi intézkedések miatt az őstermelőnek a veszélyhelyzet végéig lehetősége van azt a döntést meghoznia, hogy az őstermelők családi gazdasága tagjaként mint őstermelő folytatja a tevékenységét és ezzel párhuzamosan az őstermelői tevékenységeit törölteti az egyéni vállalkozói nyilvántartásból , vagy pedig egyéni vállalkozóként, így indokolt a hatályon kívül helyezett törvényi rendelkezés lehetőségének visszaállítása 2021. december 31-éig. Az öntözéses gazdálkodásról szóló 2019. évi CXIII. törvény módosítása szakmailag indokolt. Az öntözési körzet fogalma a gyakorlati tapasztalatok alapján pontosításra kerül. A cél, hogy elkerüljük a túlzottan nagy és szétdarabolt körzetek kijelölését. Az öntözési kerület átnevezésre kerül öntözésfejlesztési területre, ezzel megkönnyítve a mindennapi szóhasználatban öntözési körzettől való elhatárolást. [[18.20]] Az állami tulajdonba került harmadlagos művek üzemeltetése érdekében bevezetésre kerül az üzemeltetési szerződés fogalma. Továbbá a folyamatos és biztonságos vízszolgáltatás biztosítása érdekében szükséges az öntözési közösségi taggá válás lehetőségének megteremtése az öntözési körzet területén mezőgazdasági vízszolgáltatást biztosító természetes vagy jogi személyek számára is. A termelőszövetkezeti földhasználati jog alatt álló földrészletek tulajdonjogának rendezéséről és egyes földügyi tárgyú törvények módosításáról szóló 2020. évi XL. törvény módosítása indokolt, mert az állam tulajdonába került, korábban tsz-földhasználati joggal érintett földrészletekre vonatkozó vételi jog kapcsán indokolt a miniszter számára döntési lehetőséget adni, hogy védett terület ne kerüljön ki automatikusan az állami tulajdoni körből. A földek fennálló osztatlan közös tulajdona felszámolásáról és a földnek minősülő ingatlanok jogosultjai adatainak ingatlan-nyilvántartási rendezéséről szóló 2020. évi LXXI. törvény módosítására jogtechnikai pontosítások miatt kerül sor, melyek a törvényt egyrészt kiegészítik, másrészt az ellentmondásokat feloldják; és végezetül a családi gazdaságokról szóló 2020. évi CXXIII. törvény módosítása szükséges, mert a családi gazdaságokról szóló törvény értelmében a mezőgazdasági őstermelő kiegészítő tevékenységből származó bevétele után a kedvező őstermelői adózást csak akkor tudja alkalmazni, ha a kiegészítő tevékenységből származó éves bevétele nem haladja meg az őstermelői tevékenységből származó bevételének az egynegyedét. Tekintettel arra, hogy a mezőgazdasági üzemhez tartozó termelési tényezők hasznosítása, értékesítése a földforgalmi törvény alapján kiegészítő tevékenységnek minősül, így a termelési tényezők hasznosítása, értékesítése gyakran azt eredményezi, hogy az őstermelő kiegészítő tevékenységének bevétele meghaladja a bevételi arányt. A bevételi arány [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] átlépése miatt a kiegészítő tevékenység teljes bevétele nem tekinthető őstermelői tevékenységből származó bevételnek, és így nem folytathat kiegészítő tevékenységet mezőgazdasági termelőként. Az értékesítés során felmerülő egyszeri nagybevétel viszont semmilyen módon nem illeszthető be az őstermelői [[Az elnök ismét csenget.]] [[Az elnök ismét csenget.]] [[Az elnök ismét csenget.]] bevételekbe. Annak érdekében, hogy a mezőgazdasági őstermelő a kiegészítő tevékenység vonatkozásában se essen el az őstermelői adózás adta kedvezményektől (Az elnök ismét csenget.), a termelési tényezők értékesítése miatti speciális szabályozás szükséges, különös tekintettel arra (Az elnök ismét csenget.), hogy a termelési tényezők értékesítése nem gyakran fordul elő, így egyfajta rendkívüli gazdasági eseménynek tekinthető. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, hogy az elhangzottak fényében támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Bocsásson meg, képviselő úr, hogy közbecsöngettem, de kicsit elszaladt az idő. Megadom a szót Steinmetz Ádám képviselő úrnak, jegyző úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. [[Dr. Steinmetz Ádám a szónoki emelvényre lép.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Először is, engedje meg, hogy megköszönjem, hogy személyesen jött el közénk, és terjesztette elő ezt a nagyon fontos törvénymódosítójavaslat-cunamit, ha egy kicsit az agráriumhoz közelebb álló nyelven fogalmaznék, akkor salátatörvényt, hiszen ahogyan önök is említették, 17 törvény módosítása szerepel itt előttünk, a személyi jövedelemadóról szólótól kezdve a vadászati törvényen át, a földforgalmi törvényen át, az öntözéses gazdálkodás, a családi gazdaságokról szóló, és még sorolhatnám hosszan tovább. Ami viszont valóban közös bennük, hogy mindegyik az agrárium érdekét szolgálja, ha úgy tetszik, akkor agrártárgyú törvényekről beszélünk. Engedje meg, hogy egy kis kritikával is éljek, hiszen ezeket a törvényeket, amelyek most módosulnak, az elmúlt években fogadtuk el, többek között egyébként teljes egyetértésben például a földeken fennálló osztatlan közös tulajdon felszámolásáról szóló törvényt, amit most újra módosítani kell. Úgy gondolom, hogy ez közös felelősségünk is, hogy nem sikerült olyan törvényt alkotni, ami hosszú időn keresztül meg tudta volna őrizni eredeti állapotban magát. De az élet már csak ilyen, a törvényalkotó, jelen esetben a magyar Országgyűlés kullog az események után tessék idézőjelben érteni , és próbálja a gyakorlati szempontokat becsatornázni, és ez mindig elkésik. És mindjárt egy pozitívum: összességében ezekről a törvényekről elmondható általánosságban, hogy ezek jó szándékú változtatások, valóban a gazdálkodók gyakorlati életét megkönnyítő módosítások. Engedje meg, hogy hármat kiemeljek ezek közül, ami különösen tetszik. Az ajándékozással történő kijátszása a földforgalmi törvény előírásainak egy olyan kiskapu volt, amit már valóban illett volna becsukni, sajnálom, hogy korábban nem került erre sor, de valóban, ez egy nagyon szükséges változtatás. Mint ahogy az indokolatlanul a piaci árnál bőven magasabb haszonbérleti díjon kifüggesztett szerződések is a gazdatársaimat, haszonbérleti jogosultságukkal élni kívánó gazdatársaimat is elriasztották, többek között Somogy megyében az indokolatlanul magas haszonbérleti díj, ami természetesen, látjuk, hogy egyszerűen kigazdálkodhatatlan és az élettől elrugaszkodó, és most végre van egy hatósági kontroll, amely ezt semmissé tudja tenni. De ilyen, ha már a hatósági kontroll, az előzetes vizsgálat az adásvételi szerződéseknél, ahogy miniszter úr is említette, hogy egyáltalán jogosulte, a vételi ajánlatot tevő, a vevő, megfelele azoknak a kritériumoknak, aminek meg kell, hogy termőföldtulajdonhoz jusson. Ez nem a 60 napos kifüggesztés után derül ki, hanem azt megelőzően. Majd ezzel kapcsolatban lenne is javaslatom, és el is érkeztünk odáig, hogy javaslatokat és kérdéseket is megfogalmazzak a törvényjavaslatokkal kapcsolatban. Mindjárt vágjunk is bele! A vadászati törvény lenne az első ilyen, és bízom abban, hogy miniszter úr nem véletlenül jött el személyesen, meg fogja fontolni ezeket a javaslatokat, és akár a zárszóban választ ad majd rájuk, illetőleg majd a Mezőgazdasági bizottság előtt, hiszen nem árulok zsákbamacskát, én már ezeket a módosító javaslatokat be is nyújtottam, tehát ez már ott van a bizottság asztalán. És hogy miről is van szó, a teljesség igénye nélkül: egypár, tényleg abszolút szakmai kérdés, amibe most belemennék. Ilyen a hivatásos vadászoknak a maroklőfegyver-használata, amire a törvényjavaslat szerint csak és kizárólag abban az esetben kerülhet sor, amennyiben a sebzett vad felkutatása során annak végül is terítékre hozására, kegyelemlövés megadására használhatja. Mégiscsak azt gondolom, hogy a hivatásos vadász munkája végzésének során többször kerülhet olyan helyzetbe, hogy rapsicokkal, orvvadászokkal találkozik, és nyilván a rapsicnál, az orvvadásznál lőfegyver is van, akik bizonyítottan ezt használták is korábban. Úgy gondoljuk, hogy a törvény szövegébe megfontolandó beletenni az önvédelmi célú használatot is ilyen esetekben a hivatásos vadász életének és testi épségének megóvása érdekében. Aztán, továbbmegyek, akként változik a tervezet szerint a vadászati törvény, hogy a trófeás vadakat az elejtésüket követő 30 napon belül kell trófeavizsgálatra vinni, eljuttatni. Ezzel egyébként önmagában nem is lenne semmi probléma, hiszen a vadász, aki talán élete egyik legmeghatározóbb élményét éli át egy trófeás vad elejtése során, nyilván szeretné a trófeát, a zsákmányt minél előbb birtokba venni. Azonban az már megfontolandó, hogy a dögön talált és a közúton gépjárművek által elgázolt vadak esetében is 30 napon belül kelljen eljuttatni a hivatásos vadásznak. Ez jelentős utazást jelent, és most nemcsak a költségekről beszélek, hanem az az idő, ami kiesik, nem tudja érdemben elvégezni a feladatát, van, hogy akár egy teljes napot is igénybe vehet egy ilyen dögön talált vagy elütött trófeás vadnak a vadászati hatósághoz trófeabírálatra eljuttatása. Ezt megfontolásra javasolnám, hogy ez alól tegyünk kivételt, és ahogy régen volt, a vadászati idény végeztével 30 napon belül kelljen ezt akár együttesen is bemutatni. [[18.30]] Továbbmegyek. A következő ilyen javaslatom, illetve egy kérdésem lenne a vadászati törvényhez. Úgy szól a javaslat, hogy nem minősül a vadászat rendje megsértésének a gímszarvas, dámszarvas, az őz, a muflon hajtóvadászata, illetve elektronikus optikai eszközök használata, adott esetben, nem tudom, hőkamerára is gondol itt az előterjesztő. Erre szeretnék választ kapni, hogy ez tényleg így lesze a jövőben, mert ez egyébként vadászetikailag abszolút kifogásolható. Ez korábban, ugye, nem volt így. Akkor áttérve a mintagazdaságok ügyére, egy észrevétel: való igaz, hogy kiemelten kell kezelni és támogatni azokat a gazdaságokat, amelyek egy minőségi kategóriát képeznek a magyar mezőgazdaságban, rendkívül kiterjedt, nagy területen gazdálkodnak, több száz munkavállalót foglalkoztatnak, és egyébként a termelési láncban is nagy szerepet vállalnak a termőföldtől az asztalig többféle szegmensben. Ez abszolút támogatható, viszont itt a feltételek között szerepel az, hogy az a gazdaság pályázhat, kandidálhat vagy egyáltalán kaphatja meg a mintagazdaság minősítést, amelyik egyébként erdő- és vadgazdálkodási tevékenységet is folytat. Ezt nem tudom értelmezni, miniszter úr; hogy mi szükség van erre, ezt legyen kedves megindokolni, hiszen van olyan gazdálkodó, például alföldi gazdálkodók, ahol egyszerűen nincs is erdősült terület, hogyan tudna akkor erdőgazdálkodó tevékenységet végezni? Vagy például annak a szarvasmarhatartónak, aki tényleg prémium kategóriát képvisel nemcsak Magyarországon, hanem mondjuk, európai viszonylatban is, miért kellene neki erdőgazdálkodási vagy akár vadgazdálkodási tevékenységet végezni egy mintagazdaságnak? Ezt nem tudom értelmezni, legyen kedves megvilágítani ennek az értelmét. Beszéltem arról, hogy zene füleimnek ez az előzetes kontroll megfordítása kifüggesztés előtt. Itt azonban azt látom, hogy a mezőgazdasági igazgatási szervnek 15 napos határideje van annak megállapítására, hogy kiderüljön, hogy a vevő rendelkezike 300 hektárnyi földtulajdonnal avagy sem, vagy egyébként regisztrált földhasználó vagy sem. Mi úgy gondoljuk, úgy értékeljük, hogy túlzó ez a 15 napos határidő, és indokoltnak tartanánk az ügymenet amúgy is gyorsítása végett. Ne felejtsük el, négy-hat hónapot, de van, ahol másfél évet vesz igénybe egy földadásvétel jóváhagyása. Tehát miniszter úr, szeretnénk, ha 15 nap helyett 8 nap lenne ez a határidő, hiszen egyébként a 8 napos határidő szerepel, a földforgalomban szintén szerepet játszó települési önkormányzat jegyzőjének határideje is ennyi, pontosan 8 nap. Úgy gondoljuk, hogy ezt a munkát el lehet végezni ennyi idő alatt, ezt a döntést meg lehet hozni ennyi idő alatt. Még egy apróságnak tűnő, de sok ember jóérzését bántó ügy, ez pedig az, hogy az osztatlan közös földtulajdon megszüntetéséből eredően a kimérést követően a korábbi osztatlan közös tulajdonban út, közút lesz kimérve, ami az önkormányzatok tulajdonába kerül. Természetesen azért, hogy meg lehessen közelíteni ezeket a darab földeket, tehát megvan ennek a létjogosultsága és a rációja. A probléma az, hogy az önkormányzatok ingyenesen jutnak hozzá ehhez. Mondom én, úgy, hogy nem kívánják ők ezt nyilván a vagyonleltárba venni, nem ők szeretnék, nem ők kérik, de ettől függetlenül a tény tény, a vagyonelemek nőnek, ennek van egy forgalmi értéke is egyébként, tehát ő végül is gazdagodik ezen a jogcímen, míg a földtulajdonosok földterülete, a művelhető földterülete csökken, ezáltal a földjük mérete csökken, kevesebb terményt tudnak előállítani, az aranykorona-érték is ezáltal csökken. Úgy gondolom, hogy mindenféleképpen szükség lenne valamiféle kártalanításra, a polgári törvénykönyv rendelkezik a kisajátítás esetére, tekinthetjük valamilyen szinten kisajátításnak is ezt a lépést. Egy teljes, feltétlen és azonnali kártalanítás, úgy gondolom, hogy megilletné a földtulajdonosokat, és a magyar állam vagy adott esetben a Nemzeti Földkezelő, aki ezt fizethetné ezeknek a tulajdonosoknak. Úgyhogy végezetül azt tudom mondani, hogy miniszter úr és a miniszter úr által vezetett tárca már többször meglepett, kellemes meglepetést okozott nekünk azzal, hogy több jó szándékú és szakmai alapú módosító javaslatunkat elfogadták az elmúlt időszakban. Nem véletlen, hogy több alkalommal is teljes támogatással szavazta meg ezeket az indítványokat, javaslatokat az Országgyűlés. Abban kérem a konstruktivitását, hogy fontolja meg ezeket a javaslatokat, lehetőség szerint építsék be, és amennyiben ez megtörténik, akkor én jó szívvel a Jobbik-frakciónak ennek a salátatörvénynek a támogatását fogom javasolni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Steinmetz Ádám képviselő úr, jegyző úr. Most megadom a szót Földi László jegyző úrnak, képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Ház! Az egyes agrártárgyú törvények módosításáról szóló javaslatcsomag, ahogy hallottuk, nem kevesebb mint 17 jogszabály megváltozását indítványozza egészen a személyi jövedelemadótól a családi gazdaságokig. Úgy vélem, hogy az öntözéses gazdálkodásról szóló 2019. évi törvény módosításai számomra ez a legszimpatikusabb, úgymond több szempontból is kiemelt jelentőségűek. Közös bennük ugyanis, hogy az öntözéses terület nagyságának növelését mozdítják elő, ami szó szerint létkérdés az agráriumban, közvetve tehát az egész társadalmat érinti. Engedjék meg, hogy emlékeztessem önöket arra, hogy Magyarországon 1901 és 2019 között mintegy 24 százalékkal csökkent a csapadékos napok száma, és 26 százalékkal nőtt az évi átlagos középhőmérséklet. 2020-ban a vízjogilag engedélyezett öntözhető területek nagysága közel 180 ezer hektár volt, amelyből a ténylegesen öntözött terület azonban csak mintegy 80 ezer hektár, ennek is mintegy 75 százaléka az Alföldön. Szintén fontos adat, hogy az öntözött területek közül 90 százalékát felszíni vízzel és csak 10 százalékát felszín alatti vízzel öntözték a gazdálkodók. A globális klímaváltozás, a mindennapokban is tapasztalható felmelegedés elengedhetetlenné teszi az öntözés fejlesztését. Annál is inkább, mert Magyarország mezőgazdasági adottságai kiválóak, így megfelelő szárazságtűrő, de nagyhozamú fajtákkal, a hozzájuk kapcsolódó korszerű technológiákkal és nem utolsósorban az öntözéssel nem csupán az önellátásra vagyunk képesek, hanem a nemzetgazdaság eredményeiben is érdemi részt vállaló exportra is. Tisztelt Ház! Földünk kétharmadát víz borítja. Ennek a készletnek csupán 3 százaléka édesvíz, melyből 1 százalék használható fel közvetlenül, a többi hó és jég formájában van jelen a természetben. Ennek a csekély mennyiségnek nagy részét az ipar és a mezőgazdaság hasznosítja. Az ENSZ szakértői szerint a XXI. század végére a víz drágább lesz az aranynál. Jelenleg a Föld lakosságának 40 százalékát érinti vízhiány. A kék aranyként is aposztrofált természeti erőforrás felértékelődésének több oka is van, a globális felmelegedés és az ezzel párhuzamosan megfigyelhető csökkenő csapadékmennyiség világszerte felborítja a korábbi éghajlati jellemzőket. Elemzések szerint hazánkban 2012 óta az aszálykár nagyságrendje jelentősen nőtt. 2018-ban több mint 86 ezer hektárra regisztráltak aszálykár-bejelentést Magyarországon. A fokozódó vízhiányt nem csupán az éghajlati tényezők megváltozása okozza, de a meglévő vízkészletek pazarló felhasználása, illetve a nem megfelelő vízkészlet-gazdálkodás is. Az elsődleges szektor szinte teljes egészében a vízre támaszkodik a termelés során. Magyarországon az évi átlagos csapadékmennyiség 500-750 milliméter között mozog. [[18.40]] Csak szélsőséges években esik megfelelő mennyiségű csapadék a tenyészidőszakban, ezért a mezőgazdaság számára a közvetlen esőzésen alapuló gazdálkodás mellett egyre nélkülözhetetlenebb az öntözéses gazdálkodás. Minderre és a javaslatcsomag egyéb, nemkülönben fontos elemeinek jelentőségére figyelemmel arra kérem tisztelt Házat, hogy szavazataikkal támogassák a benyújtott törvényjavaslatot, mint ahogy a KDNP-csoport is ezt teszi. Köszönöm szíves figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Földi László képviselő úr, jegyző úr. Most megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, a Magyar Szocialista Párt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Egy hosszú délutánon vagyunk túl, és több agrártárgyú törvénymódosítást meg törvényt tárgyaltunk az elmúlt órákban. Jobbikos képviselőtársam már elmondta, hogy az előttünk álló törvény amúgy egy salátatörvény, amely 17 törvényt módosít. Persze, mindegyik törvény, hála a jó égnek, most az agrárhoz köthető, mert van olyan salátatörvény, amelyik, amikor elénk kerül, akkor mindenféle ágazatot, akár az egészségügytől kezdve az agrárcélú törvényeket is módosítja. Ez most egy kivétel, mert szorosan kapcsolódik minden módosítás az agráriumhoz. Lényegében azt mondhatnám, hogy az elmúlt évek gyakorlatából azt láttuk, hogy salátatörvények azért keletkeztek a kormányzat részéről, mert volt nagyon sok pozitív módosítás, de mindig el volt rejtve benne egy-két olyan törvény, amit meg nem tudtunk elfogadni, és lényegében a végén úgy alakult, hogy az ellenzék nem támogatta ezeket a törvényeket. Lényegében azt mondhatnánk, hogy akár támogatható is lehet ez a salátatörvény, de egy kicsit menjünk bele a részleteibe. Lényegében képviselőtársam már előttem elmondta, hogy nagyon sok mindenről a személyi jövedelemadóról, a vadvédelemről, a vadgazdálkodásról, a vadászkamaráról, az ingatlan-nyilvántartásról szól ez a törvénymódosítás. Az egyik legkényesebb része nem kényes, hanem ugyebár a vadászati törvény, a vadvédelemről és a vadgazdálkodásról szóló törvény , ha meghalljuk ezt a törvényt, meg ezt, hogy vadgazdálkodás… nem is vadgazdálkodásnak hívjuk, mert a hétköznapi nyelvben csak vadászatról beszélünk, ez egy ilyen kényes része a mai, úgymond agráriumnak, és nem is pozitív, ha a mindennapokat nézzük. Pedig, ha visszamegyünk egy kicsit az időben, mindig szerves része volt az emberiségnek maga a vadászat. Ha én a gyermekkoromra emlékszem vissza, akkor az én keresztapám is egy egyszerű ember volt, perzekutor, úgy hívták akkor még ezeket az embereket, ő is vadászott. Nem egy ilyen kiemelkedő dolog volt, nem beszéltünk róla; nem volt negatív dolog, én legalábbis úgy emlékszem vissza a gyermekkoromra, hogyha felhoztuk a vadászatot. Nem volt a hétköznapok beszédtémáiban az, hogy ha a vadászatot kiejtették, akkor csak negatív dolgok jöttek előtérbe. El kell mondani, hogyha ezt most így kiejtjük a hétköznapokban, beszélünk róla, akkor egész negatív dolgok jutnak az eszünkbe, és negatív felhangot üt fel ez a kérdés. Persze, mondhatjuk azt, hogy a politikának mindig sok köze van ahhoz, hogy valamit hogy ítélünk meg, és sajnos ezt kell mondanunk, hogy most is sok köze van ahhoz, hogy a vadászatot… És nem úgy emlegetjük magát a vadászatot, hogy a vadászat maga a vadgazdálkodás, szerves része az életünknek, és egy szükséges dolog, amit meg kell tenni; része volt eddig is az életünknek, ezután is a része lesz. De sajnos nagyon sok mindent megtesznek a politikusok, hogy ne pozitívan beszéljünk erről a dologról, és lényegében ez a törvénymódosítás és ezek a paragrafusmódosítások, hogyha egyenként végignézzük, végül is maga a nyilvántartásnak a könnyítése, vagy az elektronikus akusztikai eszközöknek a használata, ami lényegében tiltott, de vannak esetek, és itt is módosít a törvény aranysakál, róka , hogy ezt az eszközt hogyan lehet törvényesen használni, ez teljesen rendben van. Vagy a vadvédelmi bírság kiszabása, annak a módosítása is teljesen rendben van, mert persze, hogyha van egy magánszemély, aki nem rendelkezik vadászjeggyel, ennek a megfékezése egy nagyon-nagyon fontos probléma, mert aki vadászik és vadásztársaságnak a tagja, az tudja nagyon jól, hogy egy velünk élő probléma, hogy ezek az emberek hogyan végzik ezt, és micsoda károkat tudnak okozni, meg akár még veszélyesek is lehetnek, mint ahogy a képviselőtársam is elmondta, hogy nemcsak a vadász rendelkezik fegyverrel, hanem az is, aki illegálisan végzi ezt. És ez egy velünk élő probléma, és nagyon jó, hogyha ebben szigorításokat végez a kormány, ezt természetesen az ember el is tudja fogadni. De hogy egy kicsikét a vadászatra visszatérjünk, én azt gondolom, hogy a mostani kormánynak van ebben felelőssége, hogy mennyire negatív a megítélése Magyarországon magának a vadászatnak és azoknak az embereknek, akik ezt űzik, pedig nem kellene, hogy így legyen. Én azt gondolom nagyon furcsa lesz ez tőlem , hogy sok minden kapcsán beszélünk érzékenyítésről, és hogy hogyan lehetne a mindennapokban ezen változtatni. Én azt gondolom, remélem, hogy még én is megélem azt, hogy mondjuk, az oktatási célba beemeljük akár majd azt, hogy miről is szól a vadászat, a vadgazdálkodás; nem a vadászat, hanem hogy miért van szükség vadgazdálkodásra, és ez nemcsak Magyarországon téma, hanem az egész világon, hogy miért kell ez. Csak egyetlenegy dolgot hadd hozzak fel példának, és lehet, hogy ez egy kiragadott dolog, hogy persze, az állatokat szeretjük, védjük. Ma volt az állatvédelmi törvénynek a módosítása, ebben egyet is értünk, és minden eszközzel kell is tenni érte. Normális keretek közötti, felelős állattartásról beszélünk, amikor az állatvédelemről is beszélünk, de olyankor már nem szoktuk szeretni az állatot, amikor kiszalad a kocsink elé, vagy nem szoktuk szeretni, amikor balesetet okoz; akkor mindig keressük a felelőst, hogy ki is a felelős ezért. Ezért szoktam azt mondani, hogy mindig mindennek két oldala van. Maga a vadgazdálkodás az én számomra, azt mondom, a természetszeretetet is tükrözheti, hogy én szeretem a természetet, szeretem a benne lévő állatokat. Nem mindig arról szól a vadgazdálkodás és a vadászat, hogy az emberek gyilkolnak és esztelenül lövöldözik le az állatokat ez nem igaz. És nagyon fontos téma lenne, hogy a kormányzat ezt a negatív képet, amit kialakított az elmúlt években vagy évtizedben, valamilyen úton-módon kezelje, vagy kezelni tudja, és mert tényleg politikusok vagyunk erre nem egy vadászati kiállítás volt a legjobb eszköz, én azt gondolom. Visszatérve magához ehhez a salátatörvényhez, a 17 törvénynek a módosításához, itt megint megjelenik az, és tényleg utalni tudok képviselőtársamra, hogy hogyan lehet ma Magyarországon földtulajdonhoz jutni. Az előző felszólalásomban is elmondtam, hogy ez mennyire körülményes, persze, védve a magyar földeknek a tulajdonát. És az utolsó lépés volt az, amit elmondtam, hogy az agrárkamara végül is, amikor már a 60 napos kifüggesztésen túl vagyunk, vagy a kamarák még beleszólhatnak abba, hogy áron alul vagy áron vettük meg a földet, vagy akarjuk megvenni, vagy netán sokkal magasabb árat kínáltunk a földért, és nagyon-nagyon hosszú procedúrává válhat ez az egész folyamat. A törvénymódosítás erre kezdeményezi, hogy ez előtte derüljön ki, de mégis azt mondom, hogy még mindig nagyon szigorú szerintem ez az eljárás, és nagyon sok esetben szerintem megakadályozza azt, hogy a végén akár az adásvétel megtörténjen, vagy egy hosszú-hosszú évekre nyúló folyamat alakul ki. A legegyszerűbb esetben is egy 1,5-2 éves folyamatról beszélünk, amikor eleve megszületik az, hogy valaki tárgyal és földtulajdonhoz akar jutni, még ha egy minimális földtulajdont akarunk is megvásárolni, megtörténik az egyezség, és mire a nevére kerül az illetőnek, addig lehet, hogy két év is eltelik, amikor teljesen rendben van a dolog, akkor is. Én még azt nem látom, hogy attól függetlenül, hogy hamarabb derülhet ki, ha jól értettem a törvényt, hogy a kamara hamarabb fogja kimondani, még a kifüggesztés előtt kiderülhet, hogy az a megállapított ár rendben van, ez mennyivel fogja lerövidíteni ezt az adásvételt. [[18.50]] Hogy ez hónapokat fog jelenteni vagy tényleg meggyorsítja, ez még nekem nem világos, de remélem, miniszter úr megnyugtat, hogy teljes mértékben arról beszélünk, hogy egy könnyítés fog kialakulni. Én csak annyit tudok mondani, hogy ha ezek a módosítások… Ja, igen, egyet elfelejtettem, még a vadászati törvényre visszatérve: itt a trófeabírálatnál egy icike-picike módosítást én eszközölnék. Az rendben van, hogy 30 nap, szerintem ezzel semmi probléma nincsen, hogy ne a vadászati idény végéig, hanem 30 nap legyen. Nem minden vadásztársaság gazdag vadásztársaság, ráadásul a Covid okozott nagyon sok problémát az elmúlt másfél évben, a vadásztársaságoknál is nagyon sok anyagi problémát okozott, úgy gondolom. Azt gondolom, a trófeabírálat tényleg nem egy nagyon nagy összeg, de sokszor, ha pénzszűkében van egy vadásztársaság, lehet az is. Az elhullott állatok után szerintem el lehetne engedni a trófeabírálati díjat, amit megtalálunk, mert aki vadásztársaságnak tagja, az tudja, hogy visszaélésekre is adhat okot, amikor egy-egy elhullott állatot megtalálunk, és vagy leadjuk bírálatra, vagy sem. Szerintem ezt a díjat minimálisan el lehetne engedni. Az, aki állatot lő ki, fizesse ki annak a díját, de én azt gondolom, hogy az elhullott állatok és az elütött állatok után ezt nyugodtan el lehetne engedni. Úgyhogy én is csak azt tudom mondani, hogy ha a pontosítások megtörténnek a törvénnyel kapcsolatban, akkor a Magyar Szocialista Párt részéről is lehet az a vége, hogy támogatjuk ezt a salátatörvényt. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Most megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem szívesen kezdem azzal, hogy mi megmondtuk, de a helyzet az, hogy mi már egy évvel ezelőtt tényleg mondtuk, hogy a családi gazdaságokról szóló törvény kiegészítő tevékenységeinek meghatározása nem jó. Persze, tisztelt képviselőtársaim, legyinthetnek is egyet, hogy ez bizony csak egy fogalommeghatározás. Miért olyan fontos ez? Mint tudjuk, az ördög mindig a részletekben rejlik, és a törvényalkotásnál figyelemmel kell lenni az ilyen részletekre, és csak azért elutasítani egy törvénymódosító javaslatot, mert azt az ellenzék nyújtotta be, azt gondoljuk, felelőtlenség. Felhatalmazást a választóinktól kaptunk arra, hogy az ő és az országunk érdekében dolgozzunk, és akár tetszik, akár nem, együtt kell dolgoznunk, kormánypártnak és ellenzéknek. Mindenki hibázhat, mindenki tévedhet, de a tévedéseket be kell látni, és minél gyorsabban ki kell javítani a hibát. Kérdezem, vajon miért kellett egy évet várniuk a kistermelőknek erre a törvénymódosításra, amikor már egy éve is megtörténhetett volna. De beszéljünk arról, hogy miért is fontos ez a törvénymódosítás! A családi gazdaságokról szóló törvény fő célja, hogy a jelenlegi mezőgazdasági őstermelők, illetve családi gazdálkodók működésének jogszabályi háttere rendezésre és egyszerűsítésre kerüljön. A törvény célja, hogy hozzájáruljon a gazdaság kifehérítéséhez, az adminisztrációs terhek csökkentéséhez, horizontális és vertikális együttműködésre ösztönözzön, erősítse a termelők piaci alkuját, javítsa a versenyképességet. Ezzel szemben a törvény mindazon őstermelők számára, akik a termékeiket nem alapanyagként, hanem magasabb hozzáadott értéket képviselő, feldolgozott termékként értékesítették, azt eredményezte, hogy az ebből származó bevételekre nem alkalmazhatták az őstermelőkre vonatkozó kedvezményes adózási módot. A családi gazdaságokról szóló törvény egyik fontos célja lenne, hogy segítse a legkisebb gazdálkodók versenyképességét is, viszont egészen mostanáig, azaz az adózási év 11. hónapjáig ezek az őstermelők úgy tudták, hogy adót, járulékokat és adóelőleget is aszerint kell fizessenek, hogy ezen jövedelmeikre nem alkalmazhatják az őstermelőkre vonatkozó kedvezőbb adózási szabályokat. A mezőgazdaságban nem lehet a gazdaság szekerét egyszer erre, aztán arra tolni, itt minden változáshoz, változtatáshoz időre van szükség. Csodálkoznak, amikor a piacokon egyre kevesebb a termelő és egyre szűkebb a kínálat? Úgy látjuk, hogy nincs rajta mit csodálkozni. A növekvő alapanyagárak és munkaerőárak mellett legalább egy kiszámítható jogi helyzetre, egyszerű és átlátható adózásra lenne szükségük ezeknek a gazdáknak. Ha a kormány önérzetességből nem söpri le egy évvel ezelőtt a módosító indítványunkat, mármint az LMP-ét, akkor a kistermelők már tavaly november-decemberben tudták volna, hogy idén hogyan fognak adózni. Annak ellenére, hogy nagyon fontosnak tartjuk a törvény ez irányú módosítását, mégis fogunk módosító indítványt benyújtani, ugyanis azt szeretnénk, hogy azonos fogalmak a különböző törvényekben azonos dolgokat jelentsenek. Jogbiztonságot, átláthatóságot csak úgy tudunk teremteni, ha nem minden egyes törvény szintjén határozzuk meg az alapfogalmakat. Az eredeti családi gazdaságokról szóló törvény is a földforgalmi törvény megfelelő megfogalmazásaira hivatkozott, így egy évvel ezelőtt és most is arra adtunk be módosító indítványt, hogy a földforgalmi törvényben meghatározott fogalmakat pontosítsuk a törvénymódosításnak megfelelő szellemben, és vegyük ki a kistermelői termék-előállítást a kiegészítő tevékenységek közül. De természetesen nem csak erről szól a törvénymódosító javaslat, ismét sikerült 17 törvény egyidejű módosítását kezdeményezni. Megint elmondjuk, hogy csak olyan törvények módosításait szabadna egy egységként kezelni, amelyek logikailag, tartalmilag összetartoznak. Ismét változtatásra kerül a földforgalmi törvény. A legnagyobb újdonság, hogy ezentúl az adásvételi szerződések még a közzététel előtt a mezőgazdasági igazgatási hivatalhoz kerülnek előzetes jóváhagyásra, hogy formai, alaki hibák miatt ne csak hónapok múlva kerüljön elutasításra egy-egy szerződés. Ez egyrészt örvendetes, mert sok eladót, földet vásárlót kímélünk meg egy felesleges, több hónapos várakozástól. Másrészt nem lenne egyszerűbb legalább az ügyvédek részére egységes tájékoztatást, könnyen hozzáférhető segédleteket rendelkezésre bocsátani? Máris megkímélnénk a hivatalt egy felesleges előzetes ellenőrzéstől, másrészt az adásvételt lebonyolítani szándékozó feleket a plusz várakozási időtől. A hivatalok elsődleges feladata az emberek tájékoztatása, az ügyintézéshez szükséges nyomtatványok, segédletek rendelkezésre bocsátása, az ügyfélközpontúság kellene hogy legyen. Egy másik lényeges változtatás a földforgalmi törvényben, hogy az egyházaknak jogot biztosít temető létesítése vagy bővítése esetén, hogy az elővásárlásra jogosultak ne élhessenek ezen jogukkal. Nem világos a számunkra azonban, hogy az önkormányzatok ugyanilyen célú földvásárlása esetén miért nem biztosít azonos jogokat a jogalkotó. A földforgalmi törvény módosítása kapcsán felhívnám az érintettek figyelmét, hogy még mindig hiányzik a földforgalmi törvény végrehajtási rendelete, amely végre részletezné az elővásárlási és az előhaszonbérleti jog gyakorlásának feltételeit, és ezzel megszüntetné az ezzel kapcsolatos mulasztásos jogszabálysértést ezt is sokadjára mondjuk el. Illetve a földforgalmi törvény jelen módosítása is tartalmaz hivatkozást a törvény végrehajtására kiadott rendeletről, amelyben szabályozzák, hogy az adásvételi szerződésekhez milyen elektronikus regisztrációt igazoló dokumentumot kell csatolni. A törekvés jó, mert 2021-ben elvárás kell legyen, hogy az élet minél több területén elérhető legyen az elektronikus ügyintézés, de ha a törvény végrehajtására kiadott rendelet a törvény hatálybalépése után vagy csak közvetlenül előtte jelenik meg, akkor elég nehéz felkészülni. Ha már az elektronikus ügyintézésnél tartunk, lehet, nem csak nekünk fura, hogy törvényben kell rögzíteni, hogy 2022. december 31. napjáig nem kezdeményezhető elektronikus ügyintézés az őstermelők, a családi gazdaságok nyilvántartásba vétele, adatmódosítása vagy törlése kapcsán. Vagyis ez azt jelenti, hogy részben a gazdálkodók pénzéből fenntartott, részben az állami költségvetésből finanszírozott Nemzeti Agrárgazdasági Kamara a 2021. év végén azon a szinten áll technikailag, hogy nem képes egy adatmódosítást elektronikusan lefolytatni. [[19.00]] Sőt, törvénybe foglalják, hogy 2022. év végéig nem is lesz, és ha addig nem sikerül, semmi gond, majd újra törvényt módosítunk, mert nyilván a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara elsődleges feladata a gazdatársadalom megfelelő információval való ellátása, segítése az ügyintézésben; ehhez meg is kap egyébként minden felhatalmazást. Az agrárkamaráról szóló törvény módosítása kapcsán, mint technikai közreműködő, jogosult képviselni a kamara tagjait az agrártámogatások igénybevételével kapcsolatos elektronikus ügyintézések során. Szóval, mégiscsak képesek az elektronikus ügyintézésre. Akkor ez hogy van? Sőt, a NAV-tól most már nemcsak az őstermelők, családi gazdálkodók és mezőgazdasági tevékenységet végző cégek bevételei adatairól kapnak adatokat, hanem a jövedéki adóról, a népegészségügyi termékadóról és a mezőgazdasági támogatásokkal kapcsolatos összegekről is, sőt nemcsak évente egyszer kapnak adatot, hanem soron kívül bármikor kérhetnek adatokat. Nyilván ezt a temérdek adatot sem kockás füzetben fogják vezetni. Egyszerűen érthetetlen, hogy akkor miért nem lehet az őstermelők, családi gazdaságok nyilvántartását is elektronikusan megoldani. Ki kell még térnem az öntözésfejlesztés témájára. Egyrészt örvendetes, hogy eljutott önökhöz is a hír, hogy bizony a klímaváltozás nem csak olyan mendemonda, itt kopogtat az ajtón, vagy inkább dörömböl. Másrészt nagyobb lenne az örömünk, ha legalább a saját szakembereiket meghallgatnák vízgazdálkodási témában, és elhinnék, hogy nem azért nem akar öntözőcsatornát építeni a gazda, mert neki nem osztanak vissza a csatornaépítési költségekből, hanem azért, mert attól nem lesz több víz, hogy egyik helyről a másikra vezetjük. Harmadrészt jól látják önök is, hogy a klímaváltozás nem egy lineáris folyamat, hanem a változások egymás hatását erősítve, egyre gyorsabban változtatják közvetlen környezetünket. Ilyen gyorsan változó környezetben törvénybe foglalni, hogy az öntözésfejlesztési tervek a kiadásuktól számított 20 évig hatályosak, ezt nehéz megérteni. A Nemzeti Földalap kezébe adni a művelés alól kivont öntözőcsatornákat, rendben van, de hogy ezeket pályáztatás nélkül oda lehessen adni, az inkább egy kicsit sötétebb jövőt vetít előre. És ha már szóba került a Nemzeti Földalap, egy újabb gyöngyszem, egy újabb alapítvány, egy újabb lehetőség, hogy ingyenesen vagyonkezelésbe adhassunk földeket, a „Tokaji életpálya” program. A törvény magyarázatából kiderül, hogy azok a tokaji borvidéken szőlőültetvényt birtokló magánszemélyek, akik a továbbiakban nem kívánják a jó termőhelyeken található, de jellemzően rossz állapotban lévő ültetvényeket hasznosítani, a Tokaji Borvidék Hegyközségi Tanácsának felhívására lehetőséget kapnak, hogy felajánlják egyes területeiket megvételre az állam számára. Ezt követően a Nemzeti Földügyi Központ az érintett területek vagyonkezelési jogát a Tokaji Borvidék Hegyközségi Tanácsának tulajdonában álló Tokaji Szőlő- és Bortermelési Közösségi Infrastruktúra Központ még kiejteni, vagy elmondani is hosszú Nonprofit Kft. részére adja át. A nonprofit kft. gondoskodik arról, hogy az ültetvényeket 4-6 év alatt egységes szakmai szempontok szerint az ültetvények kezelési igényeinek megfelelő állapotba hozza annak érdekében, hogy azokat a művelési szándékkal rendelkező, képzett fiatal gazdák használatába vagy tulajdonába adja. No, ha ez valakinek így nem egyértelmű, a lényeg az, hogy az NFK közpénzből megveszi a lerobbant ültetvényeket egy nonprofit kft. részére, aki újabb közpénzek felhasználásával 4-6 év alatt felvirágoztatja ezeket az ültetvényeket, majd odaadja képzett fiataloknak. Csak én gondolom, vagy mi gondoljuk azt, hogy nem tudjuk, ennek mi lesz a vége, és lehetséges, hogy már megint a NER-rokonság jutna majd ingyen értékes földterülethez, ezúttal a tokaji borvidéken. Remélem, miniszter úr ezt már majd előre a jövőben cáfolja. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. A törvénytervezethez módosító indítványokat fogunk megint benyújtani, és majd a bizottsági szakasz lezárása után fogunk dönteni a tervezetről, hogy kialakítsuk a végleges álláspontunkat. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, Schmuck Erzsébet képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megadom a szót Magyar Zoltán képviselő úrnak, aki felszólalásra jelentkezett, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm, elnök úr. Ígérem, nem fogom kihasználni az időt. Engem igazából néhány dolog érdekelne itt a salátatörvénnyel kapcsolatban roppant mód. Az egyik például a törölt haszonélvezeti jog visszajegyezhetőségével kapcsolatban, hogy nem láttáke ezt előre, hogy ebből baj lesz. Hiszen azért tudtuk, hogy az ilyen ügyekre az Európai Unióban gyakran aggállyal tekintenek. Mégis mennyibe fog kerülni, mondjuk, az adófizetőknek ez a visszajegyezhetőség? Vane arra valamiféle becslés, hogy hányan fogják kérni ezt a lehetőséget, és közülük hánynak van meg még egyáltalán a jogosultsága arra, hogy ezt végig is tudja vinni? Ez lenne tehát az egyik, ami érdekelne miniszter úrtól. A mintagazdaságokkal kapcsolatban mindig el szoktam mondani, ha szóba kerülnek, hogy azért egy bocsánatkéréssel mindenképpen tartozik a kormányzat, mondjuk, Kishantossal szemben, hiszen szerintem bőven megfeleltek volna azoknak a céloknak, amit megfogalmaznak a mintagazdaságokkal kapcsolatban. Tehát itt lenne az ideje szerintem, hogy nyilvánosan bocsánatot kérjenek azért, amit például ott elkövettek. Illetve, ha már mintagazdaságok, akkor mégis mi jár a kormány fejében? Mit terveznek, hány ilyen mintagazdaság várható, mondjuk, a következő néhány évben, amit, ha tehetik, mintagazdasággá minősítenek még a meglévők mellé? És miért van az, hogy az eddigi mintagazdaságok jellemzően az önök környezetét érintették pozitívan? Illetve Schmuck Erzsébet LMP-vezérszónokhoz szeretnék csatlakozni azzal, hogy a Nemzeti Agrárgazdasági Kamarával kapcsolatban mi sem értjük azt, hogy ez az elektronikus adatmódosítás miért nem válik lehetővé, főleg annak tükrében, hogy ha megnézzük, amióta az Agrárgazdasági Kamarát megreformálták, hány milliárd forint közpénzt legyen az európai uniós vagy éppen hazai forrás költöttek el évről évre informatikai fejlesztés címszóval a kamaránál. Ezt érdemes lenne összeadni. Akkor végképp érthetetlen, hogy 2021-ben, lassan ’22-ben hogy tarthatunk itt. Illetve én is kíváncsi lennék arra, hogy ha ezt a nemes célt a tokaji elhanyagolt szőlőterületek kapcsán véghez visszük, amit a jogszabály világosan felvázol, akkor a végére miért nem lehet esetleg olyan garanciákat beépíteni, hogy valóban az ott, az indoklásban leírt célokat szolgálják ezek a földterületek. Sokkal több garanciát akarunk látni, főleg olyan előzmények kapcsán, amit láthattunk, mondjuk, a földprivatizáció tekintetében, amikor a megfogalmazás arról szólt, hogy földet a gazdáknak, és majd hogy fogjuk a magyar paraszti kultúrát ezen keresztül feltámasztani, és hogyan fogunk életerős vidéki gazdaságoknak lehetőséget teremteni. Mindeközben tudjuk, hogy a zsíros, nagy, állami földterületek hol kötöttek ki. Hát, nem ennél a célokban megfogalmazott körnél, az egészen nyilvánvaló. Tehát én már azzal is elégedett lennék, ha tartós bérletet tartalmazna végkimenetként kizárólag ez a jogszabály és nem tulajdonba juttatást. Nem tartom én azt problémásnak, hogy a magyar állam minőségi szőlőültetvényekkel rendelkezik tulajdon szempontjából, mondjuk, Tokajon. Ha ezekre miniszter úr megtenné, hogy válaszol, azt megköszönöm. Összességében pedig a jogszabályról Steinmetz Ádám képviselőtársunk elmondta, amit a Jobbik-frakció részéről tudni kell és lehet. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, Magyar Zoltán képviselő úr. Két percre megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen. Miniszter úr, elnézést, szeretném megragadni az alkalmat, egy kérdést feltenni. Kapcsolódik, de nem annyira szorosan, a törvénytervezethez. Ha tud most válaszolni, örömmel veszem, ha nem, akkor írásban meg fogom önnek küldeni. A lényeg az, hogy világszerte veszélyeztetett vadludat lőttek le a Hortobágyi Nemzeti Parkban, miután a kormány lazított a vadászati szabályozáson. A Magyar Madártani Egyesület a korábbi tiltás visszaállítását kéri. Azt mondják, hogy lelőtt madár védelmére nemzetközi egyezmények is kötelezik a magyar államot. Tude erről nekem miniszter úr valamit mondani. Köszönöm szépen, és elnézést, hogy ilyen kérdést itt közben felteszek. Ha nem, akkor én megírom önnek levélben, és köszönöm. [[19.10]]
Köszönöm, képviselő asszony. Két percre Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony!
Köszönöm szépen, elnök úr. De mégiscsak van, aki figyeli, és remélem, nem merül le a telefonom. Egyetlenegy megjegyzés, mert vannak, akik figyelik a közvetítést. Az osztatlan közös tulajdont megszerző csókos jogot kap a korábban megkötött előbérleti szerződés egyoldalú változtatására. Ez rendben vane, miniszter úr? Ennyit írtak nekem, hogy ezt kérdezzem meg mindenféleképpen. Az osztatlan közös tulajdont megszerző. Az agrárkamara által visszamenőleges törvénykezés léphet életbe ki kellene keresnem, hogy melyik szakasz. Csak ennyit írtak, hogy ezt mindenféleképpen kérdezzem meg, hogy ez nincsen rendben. A visszamenőleges törvénykezéssel mindig voltak bajaink, és nem lenne jó, hogyha egy ilyen salátatörvényben újra előkerülne, amit végül is ezekkel az apró pontosításokkal talán még az ellenzék is tudna támogatni, csak ne kerüljenek bele ilyen dolgok. Az mindig rossz szájízzel van felénk, hogyha azt mondjuk, hogy valamit visszamenőlegesen módosít a kormányzat, azzal eddig nem volt jó tapasztalatunk. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. További felszólalásra senki nem jelentkezett; az általános vitát lezárom. Megadom a szót Nagy István miniszter úrnak, aki láthatóan válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Igen, köszönöm, mert mégiscsak egyrészt nagyon komoly mennyiségű törvény módosításáról van szó, másrészt meg mégiscsak az ember élete mindez, és felelősséggel tartozik azért, hogy megfelelő hangnemben, megfelelő jogszabályi körülmények között a gazdáknak olyan termelési hátteret tudjunk biztosítani, amiben biztonsággal és eredményesen tudnak működni mindennap. Steinmetz képviselőtársam vadászati törvény módosítása kapcsán tett megjegyzésére hadd kezdjem ott, hogy a hőkamerát a világért sem támogatjuk továbbra sem. Pontosítani szeretnék, hogy hogy kell érteni: a hőkamerát csak a felderítéshez lehet használni, fegyverre szerelni továbbra sem szabad, szó sem lehet róla, hiszen az mindenféle vadászati etikába ütközik. A rapsicokkal szembeni eljárás során a fegyverhasználat kérdése nem vadászati törvény által szabályozott, hanem a Btk. által szabályozott, és az alapján használhatják és igényelhetik is azt a fegyvert, ami számukra ehhez szükséges. A trófeabírálati kritikákkal kapcsolatos javaslatot megfontoljuk, és kérem, hogy terjessze is be azt mint módosító javaslatot. Az utak önkormányzati tulajdonba adásával kapcsolatosan, amikor ezt szóvá tette, azt szeretném mondani, hogy az nem egy új jogszabály, csak áthelyeztük. Eddig is így volt, nem kisajátításként szerepel továbbra sem, és nem is úgy lesz. Bangóné Borbély Ildikó felszólalásához a következőt szeretném mondani, és olyan jólesett, mert igazolta mindazt, amit belül én is érzek. A vadászat nem volt negatív megítélésű, mondta ön, míg a falujában éltek. Tökéletes helyzetleírás. Hol negatív megítélésű ez a vadászat? Abban a faluban mindenki tudja, hogy miről szól a vadászat. Rendkívül furcsa, és én rendkívül élveztem, mert szinte polgárpukkasztásként hatott, amikor azt a mondatot elmondtam, hogy a vadászat az egyik legaktívabb természetvédelem, és hogy a vadászok az egyik legaktívabb természetvédők. A visszhangból látszik, mennyire elszakadtak az emberek a természettől, látszik, mennyire más közegben élnek, és fogalmuk nincsen, hogy miről szól a vadászat. Egy nagyon fontos dologról szeretnék most beszélni itt, e törvény zárókérdései kapcsán, és szerintem ezzel tisztázhatunk dolgokat. A képviselő asszony is pedzegette, hogy a politika mit hibázik benne, a politikusok szerepét, a kormány szerepét, hogy milyen negatívumokat tett. Szerintem itt hiba van a megfogalmazásban, mert a vadászat megítélése és annak az általános negatív kontextusba helyezése szerintem súlyos hiba. Azt kell elmondani, hogy ki viselkedik etikátlanul, mert a vadászat maga egy aktív természetvédelem, egy szükségszerű ténykedés, az emberiséggel együtt kialakult tevékenység. Valljuk be, ha nincs, az egész minőségi vadgazdálkodás nincs, az egész védelem, amire építjük, nincs, és egyesek túlkapásaiból, zömmel hirtelen, gyorsan gazdagodott vállalkozók, etikátlanul viselkedő emberek kérdésköréből nem lehet általánosítani, és nem lehet kimondani azt, hogy a vadászat egy káros és természetellenes cselekvés. A legszervesebb, ahogy kapcsolódik a természet, az ember és a vadállat, a három együtt, és ennek az összhangjáért, ennek a minőségéért, a vadgazdálkodásért felel az ember, felel a vadász, mert el kell döntse, szabályoznia kell ezt az együttélést, egymás mellett élést. Én javaslom, hogy fontoljuk meg, hogy akkor, amikor a vadászat negatív megítéléséről beszélünk, akkor azt kell mondanom, hogy egyes emberek helytelen, etikátlan viselkedéséről beszélünk. De nem maga a vadászat az, ami káros és negatív hatású. A vadászati világkiállítás megítélése szerintem csak egy politikai kommunikáció volt, hogy sikertelen volt. Elementáris sikerű volt, ezt nyugodtan fogalmazhatom így, elementáris sikerű volt. Ott mindenki próbálta menteni az ellenérdekelt felek közül a kommunikációs sémákat, de ez elementáris siker volt, annyi résztvevővel, akik ott voltak, csillogó szemmel mentek el, és megértették, hogy mi is az a vadászat, és ez egy fantasztikus dolog volt, ez utólag is igazolta ennek a szükségességét. Megfontolandó a javaslat a törvénymódosításnál, a trófeabírálat és az elejtett vad díjának az elengedése; ez, azt mondom, megfontolandó. Schmuck Erzsébet képviselőtársamnak szeretném mondani, hogy teljesen igaza van, nincs különbség egyházi temető és önkormányzati temető között. Mivel az önkormányzatok eddig ingyen kaptak temetőhasználatra földterületet, teljesen joggal jár nekik, és megfordítva a logikát, akkor az egyházaknak is oda kell tudnunk adni a temetőt. Egy nagyon fontos kérdéshez érkeztünk el: tokaji életpályaprogram. Emlékeznek, hogy hányszor vetették a szemünkre, hogy csinálnunk kell életpályaprogramot? Íme, itt van! Minden, amit a nagykönyvben olvasni lehet, ahogy azt az ember elgondolja, ahogy azt kell, pontosan, a fiatal értelmiség kikerül, dolgozni szeretne, de nincs terület. A generációváltás probléma Tokajban is. Jó termőterületen lévő, elhanyagolt szőlő, mert nincs erő, nincs már lehetőség, nincs utód, aki gondozza, nincs vevő, aki megvásárolja, mert egy fiatalembernek, aki pályakezdő, aki új életet, új életpályát, új életmódot szeretne folytatni, nincs elég befektetnivaló lehetősége. Közbelép az állam, megvásárolja, betelepíti, hogy az korszerű legyen, felújítja, majd egy pályázat útján meghirdeti és odaadja azoknak, akik művelni akarnák. Szerintem ez egy nagyon fontos program, mert ahogy általában mindig a magyar szőlő- és borágazat, főleg a borászok mindig úttörő szerepet vállalnak, és élen járnak minden egyes marketingtevékenységben, piaci értékesítési módokban, ők mindig az elsők, akik megmutatják nekünk azt, hogy milyen érzékenységek vannak, és merre kell menni. Hiszem azt, hogy pontosan e példa alapján számos más életpályaprogramot is meg fogunk tudni csinálni, de ez egy nagyon kiváló, ráadásul a térség széles egyetértésével bíró javaslat, amit szerintem érdemes megfontolni és érdemes bevezetni. [[19.20]] Magyar képviselőtársamnak pedig hadd mondjam, hogy a haszonélvezetek ex lege megszüntetése mennyibe kerül, megértee, tudtuke előre igen, tudtuk, de megérte. Mert mi is ez igazából? Mondjuk ki, mi történik itt? Miért hoztuk és miért csináltuk? Mert megvédtük a magyar földet. A zsebszerződéseket így tudtuk fölszámolni. Elküldtük az egyértelmű üzenetet a külföldiek számára, hogy itt nincs lehetőség és nincs pálya. Tudtuk, hogy… nem egészen konform, bár azt nyugodtan el lehet mondani, hogy egyáltalán nem lehet egyetérteni azzal, hogy a termőföld értékesítése ugyanabba a kategóriába essen, mint mondjuk, egy műanyaggyárnak az értékesítése, mert az egy különleges tulajdon, és különleges jogállású helyzetbe kellene tenni. Ezt Európának is meg kéne értenie. Látjuk, hogy minden országban milyen érzékeny kérdés. És az, hogy nálunk egytizedéért lehetett földet kapni, és egészen a Dunáig érkeztek már gyakorlatilag, milliós hektár nagyságrendben voltak zsebszerződéssel külföldi tulajdonokban ezek a területek, ennek megálljt kellett parancsolni, drasztikusan, határozottan, és tudtuk, hogy ára lesz. Üzenet elment? A folyamat megállt? Működött? Megérte. Ezt kell mondjam önnek. És ez egy nagyon fontos, nagyon nagy szerep volt. Schmuck képviselő asszony, ami kérdést a vadlúddal kapcsolatosan feltett, arra azt kell mondjam, nem törvényfüggő, hogy a vadász szabályt szeg, vagy sem. A vadász egyéni felelősségét kell megkeresni, és végtelenül megbüntetni; megvizsgálni, hogy követhette ezt el, miért követte el, megfelelő képzésben volte részesítve, minden szabály be volte tartva, hogy fordulhat ilyen elő, és úgy meg kell büntetni, hogy soha többet ne legyen kedve ilyet csinálni. Mert amikor az ember eldönti, hogy meghúzzae a ravaszt, vagy sem, akkor mindig háromszor inkább a biztonságra törekszik, mint arra, hogy valakit célkeresztbe vegyen. Azt mindig meg kell fontolni. És aki ezt nem fontolja meg, annak pedig nagyon meg kell fizetnie. Azt kell tehát mondjam, hogy nem attól lőtte le, hogy a vadászati vagy a vadlúd elejtésével kapcsolatos szabályok, hogy mikortól lehet lőni, vagy sem, bekövetkezett, hanem azért, mert felelőtlen volt a vadász, azt pedig nagyon el kell kapni, és meg kell büntetni. Bangóné képviselőtársam kérdésére hadd adjak írásbeli választ [[Bangóné Borbély Ildikó: Azt megköszönöm!]] mert nem értettem az elejét [[Bangóné Borbély Ildikó: Elmondom!]] és meg kell tudnom pontosan, hogy mi az, mert ezek nagyon érzékeny kérdések, és ahhoz, hogy én erre pontos választ adjak, engedje meg nekem, hogy írásban megtegyem. [[Bangóné Borbély Ildikó: Átküldöm, jó?]] Köszönöm szépen. [[Bangóné Borbély Ildikó: Köszönöm szépen!]] Arra kérem és arra biztatom képviselőtársaimat, hogy ezzel a földtörvény- és az egész földügyi saláta módosításával kapcsolatban módosítóikat fogalmazzák meg, küldjék el, beszéljük meg majd ezeket a részletes vitában, és aztán arra kérek mindenkit, hogy értve a törvény szándékát majd szavazatukkal támogassák ennek elfogadását. Elnök úr, köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok és a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Nagy István miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Dúró Dóra képviselő asszony: „Nem lehetünk Cigányország” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz és a balliberális tömb együtt, nagykoalícióban szavazta meg a képviselői irodám elvételét Józsefvárosban, az Alaptörvényben garantált politikai véleménynyilvánításhoz való jogomat semmibe véve. Igenis nemzeti sorskérdés az, hogy a magyarság jövője, Magyarország jövője hogyan alakul, és valóban kisebbség leszünke a saját hazánkban, ahogyan az elmúlt évtizedek tendenciái mutatják azt. Pokol Béla, akit a Fidesz választott kétharmaddal alkotmánybíróvá, társadalomtudósként az Európa végnapjai A demográfiai összeroppanás következményei című munkájában rávilágít arra, hogy míg a magyarság lélekszáma generációnként nagyságrendileg megfeleződik, addig a cigányság lélekszáma ugyanennyi idő alatt megduplázódik. Nemrégiben írásbeli kérdéssel fordultam a Belügyminisztériumhoz, hogy tervezneke változtatni azon az elmúlt harminc évben bevált gyakorlaton, miszerint nincsen hivatalos statisztika arról, hogy az egyes nemzetiségek, etnikumok körében mekkora a gyermekszületésszám, ám Kontrát Károly államtitkár úr mintha nem értette volna a kérdésemet, és egy egészen cinikus válasszal, egy szinte egysoros válasszal intézte el ezt a rendkívül fontos kérdést. Látszik tehát, hogy továbbra is a probléma szőnyeg alá söprését választja a kormány ahelyett, hogy érdemi megoldásokat adna azokra a társadalompolitikai problémákra, amelyek a magyar-cigány együttélés kapcsán igenis jelen vannak a társadalomban. Póczik Szilveszter munkájából tudjuk azt például, hogy az elítéltek körében a büntetés-végrehajtási intézetekben a cigányság részaránya öt-hatszorosa a teljes társadalomban betöltött arányuknak, és azt is tudjuk az oktatási jogok biztosának munkájából, hogy az iskolai erőszak is azokban az intézménytípusokban és abban a régióban magasabb, ahol a cigányság magasabb arányban van jelen, tehát az északkelet-magyarországi régióban és a szakképzésben találkozhatunk ezzel. A Mi Hazánk Mozgalomnak megoldási javaslatai is vannak. A mi elképzeléseink szerint nem fordulhatna elő még egyszer az, ami Gyöngyöspatán is megtörtént, hogy még azok kaptak kártérítést, akik egyébként a problémát okozták. Magyarországon több száz olyan település van, ahol azok a családok kényszerülnek a gyermekeiket másik településre vinni iskolába, akik az ő tanuláshoz való jogát szeretnék garantálni, illetve biztonságban szeretnék tudni a gyermeküket, és az állam nem őket védi meg. A Mi Hazánk szerint nem nekik kellene odébbállniuk, hanem azokat a gyerekeket kellene kiemelni ezekből az osztályokból, akik a problémát okozzák, és a legszélsőségesebb esetekben bentlakásos iskolákban nevelnénk őket. De hogy a politikai kultúra is változzon, és az elmúlt harminc év gyakorlata ne folytatódjon tovább, miszerint mind a Fidesz, mind a balliberális tömb csupán egy olcsón megvásárolható szavazórétegként tekint a cigányságra, a Mi Hazánk azt is javasolja, hogy kössük írni-olvasni tudáshoz a szavazást, hogy ne fordulhasson elő az, hogy olcsón, egy zsák krumpliért megvásárolhatják valakinek a szavazatait. Az a plakát, amely szintén a „Nem lehetünk Cigányország!” feliratot viselte, és ami miatt az önkormányzat illetékes bizottsága egyhangúlag, a Fidesz és a balliberálisok közös szavazataival döntött a bérleti szerződés felmondása mellett, egyébként nem törvénysértő, és azt rendkívül fontos hangsúlyozni, hogy a politikai véleménynyilvánítás körébe tartozik, hiszen eljárás sem indult velem szemben e miatt a plakát miatt, és korábban mind a Nemzeti Választási Bizottság, mind a Legfelsőbb Bíróság kimondta egyébként a hasonló „cigánybűnözés” szó kapcsán, hogy az igenis használható a politikai közbeszédben, amiatt nem érheti joghátrány annak használóját. Ahogyan a kormányzat is beszél arról, hogy nem lehetünk bevándorlóország, ugyanúgy ezt a nemzeti sorskérdést sem lenne szabad szőnyeg alá söpörni. Hiába próbálnak meg akár Józsefvárosban, akár az Országgyűlésben vagy a közterületeken elhallgattatni, mi igenis foglalkozni fogunk ezzel a kérdéssel, mert a magyar-cigány együttélésből adódó feszültségek az elmúlt harminc évben rendkívül sok kárt okoztak az országnak. És hiába próbálnak elhallgattatni, mi akkor is kimondjuk: akkor sem lehetünk Cigányország. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, Dúró Dóra képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Aradszki András, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője: „Iskolák és egészségügyi intézmények fejlesztése Pest megye 1. számú választókerületében” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A mai napirend utáni felszólalásomnak az a célja, hogy mintegy alulnézetből megmutassam azt, hogy milyen változások történtek az egészségügy és az oktatás területén az országban és ezen belül a választókerületemben. Pest megye 1. számú, érdi választókerületéhez tartozik Érden kívül Törökbálint, Sóskút, Pusztazámor, Tárnok és Diósd. Ha ezeken a településeken az egészségügyet nézzük, akkor örömmel lehet elmondani, hogy például Érden az összes háziorvosi rendelő megújult, és két új rendelő is épült, köztük a Karolina utcai, az magántőke-beruházásból, valamint a Staud József rendelőintézet, egészségház, amely egy teljesen új épületként biztosítja az ellátást. [[19.30]] Ezenfelül azt kell elmondanom, hogy Törökbálinton új szárnnyal bővült a tüdőkórház, amelyben járóbeteg- és fekvőbeteg-ellátás is megtalálható, s teljesen új és korszerű alapokon működik. Ezenkívül Törökbálinton a háziorvosok elhelyezése is megváltozott. Egy korszerűen felújított épületben egy helyen találnak lehetőséget a feladatuk, hivatásuk végzésére. Azt lehet mondani, hogy az egészségügy területén igen jelentős fejlesztések mentek végbe, amelyek összege több milliárd forintra tehető, ami azt is jelenti, hogy az egészségügy alapvetően megújult. Ebből is kiemelkedik az érdi Dr. Romics László Egészségügyi Intézmény felújítása, amelynek a második ütemére 858 millió forintot költött a város a „Modern városok” programján keresztül. Ez a beruházás a meglévő épülettömböket újította föl, a műszerezettségét javította, korszerű tájékoztatási és informatikai rendszerrel látta el, és lehetőséget biztosított a tüdőgondozó beköltöztetésére is, ami jelentős könnyebbséget jelent az érdi és a környékbeli betegeknek. Fontosnak tartom megemlíteni, hogy a szociális területen is történtek komoly beruházások. A Topoly utcai komplex szociális és gyermekjóléti intézmény nettó 3 milliárd forintból újult meg; egy kis részben megújult, nagyobb területen pedig új épületekkel, XXI. századi követelményeknek megfelelő épületekkel gyarapodott Érd város vagyona. Az idősotthon leromlott épületét teljesen felújították, és a családok átmeneti otthona, valamint a hajléktalanszálló is elszeparáltan, külön bejárattal itt került elhelyezésre, teljesen új és korszerű körülmények között. Azt lehet mondani tehát, hogy az egészségügyben jelentős fejlesztések történtek a választókerületemben, s mindez városi, kormányzati és pályázati pénzekből, kiemelkedően a „Modern városok” programjával is, amely jelentős összegeket biztosított. Érdemes végignézni az oktatás helyzetét. Érden számos óvodát újítottunk fel, két új óvoda épült, és a bölcsődéket is korszerűsítettük, bár a bölcsődei fronton vannak még hiányosságok. Két pályázatot nyújtott be a 2019 előtti önkormányzat, de a mostani liberális városvezetés eltolta és ezeket a pályázatokat sikertelennek kellett tekinteni. Fontosnak tartom személyes sikeremként megemlíteni, hogy felhívtam a figyelmet arra is, hogy a családi bölcsődék ellátása területén meglévő anomáliát szüntesse meg a kormány. Ez meg is történt, és nem olyan régtől kezdve havonta 40 ezer forint támogatásban részesülnek az ilyen otthonokban elhelyezett gyerekek után a szülők. El kell mondanom azt is, hogy új iskolák épültek. A Batthyány Általános Iskola, valamint egy oktatási centrum jött létre a Fenyves-Parkvárosban. Mind a kettőnek az a jellemzője, hogy az elkészülte után kezdett el a helyi városvezetés vakarózni azért, hogy a bútorokat beszerezze, és például a fenyves-parkvárosi iskola tekintetében ott tartunk, hogy augusztusban vonult le a kivitelező, és várhatóan csak jövőre lesz ebből az iskolából valami. Azt lehet látni, hogy amit 2018-ban elkezdtünk, azt eredményesen folytattuk végig, és erre törekszünk a következő ciklusban is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Aradszki András képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám képviselő úr, jegyző úr, a Jobbik képviselője. Öné a szó, jegyző úr, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Fonyódi ügyeket hoztam a tisztelt Ház elé. Az elmúlt időben sokszor szóba hoztam már a fonyódligeti gyermektábor ügyét, amely a kormányzati ígéretekkel ellentétben sem 2019-ben, sem 2020-ban nem táboroztatott, nem fogadott gyermekeket, de idén is csak augusztus hónapban, az ott lévők visszajelzése alapján finoman fogalmazva sem ideális körülmények között. A gyermekek némelyike éjszaka fázott az esőzéstől a sátrak alatt, amelyek egyébként levegőtlenek és fűtetlenek. Befolyt a víz, amit a tűzoltók szivattyúztak ki. A magyar adófizetők pénzéből Mészáros Lőrinc cégei közel 5 milliárd forintért újíthatták fel ezt a tábort, amely egy szögesdróttal körbevett sátortábor, és leginkább menekülttáborra hasonlít. Szeretnénk megtudni azt, hogy pontosan mire költötték ezeket a pénzeket. Fonyódon zajlik az élet, s több más problémás ügy is van. Ilyen a Sirály Szálló esete, amelynek a tulajdonosai két évvel ezelőtt nagy dérrel-dúrral bejelentett módon horribilis összegű támogatást kaptak, mégsem történt semmi. Egy táblán láthatjuk, hogy ezt a pénzt elnyerték, de a Sirály nemhogy nem szárnyal, még csak nem is egy helyben van, az állaga folyamatosan romlik, és a fonyódligeti gyermektáborhoz hasonlóan ez sem termel, generál közvetett módon adóbevételt a városnak. Szintén nem termel adóbevételt a városnak a két éve bezárt kilátó, a várhegyi széplátó. Egyesek szerint Fonyód a Balaton kilátója, s aki korábban fölment erre a csodálatos kilátóra, az a Nagyberek irányában is és a Balatonra tekintve is páratlan panorámával találkozhatott. Ennek a műnek a karbantartása mégis elmaradt az elmúlt években, s így baleset- és életveszélyessé vált. A városnak erre nyilvánvalóan megint csak nincs pénze, nincs forrása, mert ha lenne, már felújították volna. Aztán itt van a Fonyódi Hírmondó ügye is, ami igazából egy fideszes városvezetés által üzemeltetett és kiadott lap, melyben ellenzéki kritikus hangok évek óta nem szerepelhetnek, mert az politikai tartalom lenne, ellenben a legújabb számban egy oldalt szenteltek arra, hogy a fonyódi előválasztást kutyakomédiának, Gyurcsány-show-nak és megkomponált színdarabnak titulálják. Erre csak azt tudom mondani, hogy akkor elég jól sikerült ez a színdarab, hiszen a néhány nap alatt közel ezer fonyódi ember mondhatta el a véleményét arról, hogy változást szeretnének Fonyódon, változást szeretnének Somogyországban. S ha ez így marad, akkor a finálé sem fog elmaradni, ugyanis jövő tavasszal választásokat rendeznek. Bízom benne, hogy a változás meg is érkezik, és akkor talán nem kellene a városnak további adókat emelnie, mint ahogy ez megtörtént az elmúlt időszakban. Igen, tisztelt hölgyeim és uraim, ahelyett, hogy a városvezetés felhívta volna a kormányzat figyelmét, hogy ne vegye el az iparűzési adót, hogy ne vegye el a gépjárműadót, inkább adót emeltek. Felemelték a telekadót, az ingatlanadót, és felemelték az idegenforgalmi adót, megsarcolva az itt élőket és az itt nyaralóval rendelkezőket. Amikor változásról beszélünk, akkor ezen a téren is szeretnénk változást. Bízom benne, hogy ez jövő tavasszal el is érkezik Somogyországba és elérkezik Fonyódra, s akkor talán majd lesz miből ezeket a létesítményeket felújítani, és lesz miből adóbevétele a városnak. Köszönöm szépen mindazoknak, akik támogatják a munkámat. Nagyon szépen köszönöm a megtisztelő bizalmukat. Én elkötelezett vagyok a változás mellett és tenni is fogok érte, önöknek pedig köszönöm a megtisztelő figyelmet.
Köszönöm szépen, Steinmetz Ádám képviselő úr, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Nyugodalmas jó éjszakát kívánok. Az ülésnapot bezárom.