Spoštovane kolegice in kolegi, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 4. seje Državnega zbora Republike Slovenije. V tem mandatu smo uspeli, da se seje začenjajo točno ob uri, tako da bodo ljudje rekli, da je kdo točen kot parlament. To nam bo v zadovoljstvo in kompliment. Pričenjam nadaljevanje 4. seje Državnega zbora Republike Slovenije. Prosim za mir v dvorani! Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: dr. Andrej Bajuk, kolegi Bojan Kontič, Jelko Kacin, kolegica Majda Potrata, kolega Jože Tanko, Franc Kangler, dr. Slavko Gaber, Janez Janša, Franci Rokavec za pričetek seje, Stanislav Brenčič do 16. ure in kolega Franc Sušnik od 17. ure dalje. Prosim za mir v dvorani! Prosim, da z vložitvijo kartice v glasovalno napravo ugotovimo sklepčnost. Ugotavljam, da je v dvorani navzočih 54 kolegic in kolegov. Zbor je sklepčen in lahko odloča. Na sejo sem vabil predstavnike vlade Republike Slovenije in vse prav lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 4. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo 38. točke dnevnega reda, to je predloga kandidata za podpredsednika Državnega zbora Republike Slovenije. Zatem bo zbor prešel na obravnavo 2. točke, to je predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gospodarskih družbah ter nato po vrstnem redu dalje. Prehajamo na 38. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA KANDIDATA ZA PODPREDSEDNIKA DRŽAVNEGA ZBORA. Komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve je v obravnavo zboru predložila predlog za izvolitev dr. Mihaela Brejca za podpredsednika državnega zbora. Želi poročevalec besedo? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem? Besede ne želi nihče. Na podlagi drugega odstavka 69. člena poslovnika državnega zbora predlagam zboru, da odloči, da lahko govornik v okviru razprave govori največ 5 minut, če bo kdo tako odločil. Se želi kdo prijaviti k besedi, še enkrat sprašujem? [[Nihče.]] Potem razpravo zaključujem. V skladu z 244. členom poslovnika državnega zbora je glasovanje za podpredsednika državnega zbora tajno. V skladu s 97. členom poslovnika vodi tajno glasovanje predsedujoči s pomočjo generalne sekretarke državnega zbora in štirih poslancev, ki jih izvoli državni zbor na predlog predsedujočega. Predstavniki poslanskih skupin so mi že posredovali predloge za člane komisije. To bodo: kolega Rudolf Moge, kolega Branko Kelemina, kolega Aurelio Juri in kolega Valentin Pohorec. Član te komisije sem tudi jaz kot predsednik. Želi kdo besedo v zvezi s tem predlogom? [[Nihče.]] Če je temu tako, prehajamo na odločanje o taki sestavi komisije. Glasujemo. Glasujemo o sestavi komisije. V dvorani je navzočih 66 kolegic in kolegov. Za jih je glasovalo 53, nihče temu ni ugovarjal. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu z drugim odstavkom 97. člena poslovnika državnega zbora bo poslancem vročena glasovnica tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Poslanec, ki mi bo pomagal pri izvedbi glasovanja, izroči vsakemu poslancu glasovnico, generalna sekretarka državnega zbora pa označi pri imenu in priimku poslanca v seznamu, da je bila glasovnica vročena. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži beseda [[Za]] ali [[Proti]] . V skladu z drugim odstavkom 98. člena poslovnika državnega zbora je neizpolnjena glasovnica ali glasovnica, ki ni izpolnjena v skladu s prej omenjenim navodilom, neveljavna. V skladu z drugim odstavkom 244. člena poslovnika bo kandidat izvoljen, če bo zanj glasovala večina vseh poslancev to je 46 ali več poslancev. Glasovali bomo v dvorani. Poslanke in poslanci bodo izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjo, ki bo v dvorani na mizici ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Poslanke in poslanci bodo izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani, kot rečeno, ob kabinah. Prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasijo v sobi 117, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo pričelo ob 15. uri in 20 minut, 14. uri in 20 minut. Trajalo pa bo do 14. ure in 40 minut. Sejo bomo nadaljevali ob 14. uri 50 minut.
Prosim, da nadaljujemo sejo. Kolegice in kolege vabim, da z vložitvijo kartice v glasovalno napravo izkažejo navzočnost v dvorani. Prosim, da pogledate pri svojih kolegih, ali niso morda po pomoti pustili kartice v napravi. Ali lahko še enkrat prosim, da pogledate pri kolegih. Nadaljujemo sejo. Z vložitvijo kartice v glasovalno napravo ugotavljamo sklepčnost. V dvorani je navzočih 70 kolegic in kolegov. Državni zbor Republike Slovenije je sklepčen in lahko odloča. Zapisnik o ugotovitvi izida volitev za podpredsednika državnega zbora Republike Slovenije. Komisija za volitve, imenovanja in kadrovske zadeve je v skladu z 244. členom poslovnika državnega zbora Republike Slovenije za podpredsednika državnega zbora Republike Slovenije predlagala dr. Miho Brejca. Glasovanje je potekalo v sredo, 21.3.2001,v prostorih državnega zbora Republike Slovenije. Razdeljenih je bilo 77 glasovnic. Oddanih je bilo 77 glasovnic. Neveljavne so bile 4 glasovnice. Veljavnih je bilo 73 glasovnic. Za je glasovalo 51 poslancev, proti pa je bilo 22 poslancev. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 22.]] Na podlagi izida glasovanja ugotavljam, da je državni zbor Republike Slovenije z 51 glasovi izvolil za podpredsednika državnega zbora Republike Slovenije dr. Mihaela Brejca. Čestitke. [[Aplavz.]] Želi gospod podpredsednik besedo?
Hvala lepa gospod predsednik. Jaz se zahvaljujem za podporo ob tej izvolitvi. Seveda si bom prizadeval to svojo vlogo opraviti tako, kot je pač predvideno s sedanjim in verjetno tudi bodočim poslovnikom. Rekel bi pa rad to, da vidim to izvolitev kot začetek enega postopka urejanja razmer v državnem zboru v tem smislu, da se tudi opoziciji zagotovi takšna vloga, da bo svoje mesto in poslanstvo lahko opravila. Hvala lepa še enkrat.
Hvala lepa. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O GOSPODARSKIH DRUŽBAH. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Sprašujem predstavnika vlade ali želi besedo. [[Da.]] Imate besedo. Izvolite, lahko govorite tudi izza govorniškega odra.
Hvala. Predlagatelj je pripravil besedilo zakona za drugo obravnavo v skladu s stališči, sprejetimi pri prvi obravnavi zakona. Največ razprave je bilo na odborih posvečenih dvema vprašanjema, ki bi jih predlagatelj želel malo bolj razložiti. Ocenjuje namreč, da je pri teh vprašanjih prišlo morda do nerazumevanja nekaterih, ki so bili zelo razburjeni, da se bo s takšno rešitvijo pač podrl oziroma ogrozil sistem. Prvi sklop vprašanj se nanaša na 2. in 15. člen novele, s katero se spreminjata 4. oziroma 75. člen novele in s katero se urejajo pogoji, kdaj lahko začne družba oziroma samostojni podjetnik, posameznik opravljati dejavnost. Sprememba obeh členov je namenjena podpori tako imenovanega antibirokratskega programa [[...]] [[Nemir v dvorani.]]
Spoštovani kolegi, dovolite, da predstavnica vlade v miru predstavi stališča. Hvala lepa.
[[...]]in na pregleden način urejata in upoštevata nekaj. Zakon o gospodarskih družbah kot korporacijski predpis ne ureja pogojev, posebnih pogojev za opravljanje različnih vrst dejavnosti, kot so, na primer, posebni zdravstveni, sanitarni, tehnični in varnostni pogoji, ampak ureja zgolj splošni pogoj za to, dagospodarska družba pridobi pravno osebnost in začne s poslovanjem, in splošni pogoj za samostojnega podjetnika, in sicer vpis v sodni register oziroma v primeru majhnih samostojnih podjetnikov vpis v ustrezen davčni register. Zato v spremembi 4. člena, torej novega šestega in sedmega odstavka, enako pa tudi v primeru podjetnika posameznika, zakon samo določa, da družba, kar se tiče korporacijskega prava, lahko začne opravljati svojo dejavnost, ko je vpisana v register. V sedmem odstavku pa loči dva položaja, in sicer položaj zakonov, ki ne urejajo kot izrecen pogoj za začetek opravljanja dejavnosti, da bi pred tem subjekt pridobil dovoljenje, ki potrjuje, da te pogoje izpolnjuje, to rešuje prvi stavek, ki pravi, da "če drug zakon za začetek opravljanja določene dejavnosti poleg pogoja, ki je vpis v sodni register, določa še posebne pogoje, lahko družba začne opravljati to dejavnost, ko izpolni posebne pogoje, določene z drugim zakonom". Drugi stavek pa rešuje položaj tistih zakonov, ki štejejo, da je potrebno zaradi posebne vrste dejavnosti - zlasti bodo to verjetno zakoni, ki so zlasti usmerjeni na tako imenovano potrošniško zaščito, torej zaščito potrošnikov, kot bo verjetno to zakon o gostinstvu in zakoni, ki urejajo zdravstvene in druge podobne dejavnosti - za te primere pa drugi stavek določa: "Če v primeru iz prejšnjega stavka drug zakon določa, da sme družba začeti z opravljanjem dejavnosti, ko pristojni državni organ oziroma organizacija z javnimi pooblastili izda odločbo, s katero ugotovi, da družbaizpolnjuje pogoje za opravljanje te dejavnosti, lahko družba začne opravljati to dejavnost, ko pristojni organ izda tako odločbo." Skratka, zakon o gospodarskih družbah ne želi posegati v matična področja opravljanja posameznih dejavnosti in način urejanja pogojev, posebnih pogojev za opravljanje posameznih vrst dejavnosti, istovrstna pa je rešitev tudi pri podjetnikih posameznikih. Druga skupina vprašanj, ki so se pojavljala, se tiče javne objave letnih poročil. Predlagatelj je v skladu s prvo publicitetno smernico v 55. členu osnovnega besedila zakona za drugo obravnavo predlagal rešitev, po kateri bi bilo potrebno zagotoviti javno objavo letnih poročil tako, da se ta predložijo sodnemu registru v zbirko listin, ki je javna in vsakomur dostopna. Na podlagi razprave na matičnem odboru, usklajevanja in nadaljnih razprav so v vse štiri poslanske skupine oblikovale amandma k 11. členu, torej novemu 55. členu, in pa amandma k 125. členu, ki je v bistvu rezultat teh razprav, ki pa ta vprašanja reši veliko racionalneje, osnovni očitek predlagateljevemu osnovnemu predlogu je bil, da je rešitev neracionalna in sicer tako, da se po predlogu teh amandmajev javna objava letnih poročil zagotovi s predložitvijo teh poročil organizaciji, pooblaščeni za obdelavo in objavo podatkov. Trenutno je to agencija za plačilni promet, ki mora javno objavo zagotoviti tako, da objavi to v elektronski obliki na ustreznih spletnih straneh. Hkrati pa sta po tem amandmaju minister za finance in pa minister za pravosodje pooblaščena, da predpišeta podrobnejše postopke predlaganja in obveščanja registrskega sodišča o tem, da je bila javna objava opravljena. S tem se pa omogoči, ker je minister za pravosodje tudi pristojen po zakonu o sodnem registru informatizirati celoten ali del zbirke listin, da se hkrati ta javna objava šteje kot del zbirke listin, ki je sestavni del sodnega registra in je s tem takšna ureditev ne samo racionalnejša, temveč tudi skladna s prvo publicitetno direktivo. Dodatno racionalnost pa za večino subjektov, večina naših gospodarskih subjektov ima namreč poslovno letu enako gospodarskemu, omogoča amandma k 125. členu, ki določa, da tisti subjekti, ki imajo poslovno leto enako koledarskemu, lahko tudi obveznost, sporočiti podatke iz letnih poročil za potrebe statističnih in makroekonomskih obdelav to obveznost opravijo hkrati, s tem, da izjavijo, da naj se ta njihova letna poročila, ki so bila predložena za namen javne objave po 55. členu, hkrati štejejo kot podatki za statistične namene. Predlagatelj je državnemu zboru predlagal še 13 amandmajev k predlogu zakona. Skupni namen teh amandmajev je odpraviti še nekatere pomanjkljivosti sedanje ureditve prava družb, tako da bo ta postala sistemsko celovito in zaokrožena. V zvezi s posameznimi predlaganimi amandmaji, se bo predlagatelj potem izjavil sproti. Hkrati pa predlagatelj državnemu zboru predlaga, da se tretja obravnava zakona opravi po drugem odstavku 194. člena poslovnika državnega zbora v sedmih dneh po prejemu besedila za tretjo obravnavo. Hvala.
Dr. Nina Plavšak, najlepša hvala. Predlog zakona je obravnaval odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, gospoda Blaža Kavčiča, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona.
Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovane kolegice in kolegi! Kratko poročilo o obravnavi predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gospodarskih družbah. Želel bi predvsem izpostaviti dejstvo, da smo ob obravnavi tega predloga prejeli zelo široko paleto mnenj, predlogov, sugestij, protestov, ki jih je vse odbor zelo skrbno obravnaval. Na prvi seji odbora za gospodarstvo smo obravnavali amandmaje vlade Republike Slovenije, amandmaje poslanca Blaža Kavčiča [[to je moje amandmaje, ki sem jih povzel na predlog inželjo agencije za plačilni promet]] , mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, sklepe in stališča državnega zbora, ki so bila sprejeta ob prvi obravnavi, pripombe zavoda za varstvo pri delu, predloge amandmajev območne obrtne zbornice iz Nove Gorice, gospodarske zbornice Slovenije, pripombe in mnenje komisije državnega sveta za gospodarstvo s predlogi amandmajev, pripombe in predloge amandmajev društva Delničar in stališča predlagatelja do podanih pripomb. Ne bom vas obremenjeval z detajli, saj je že dr. Plavšakova dovolj natančno opisala vsebinske gradnike. Želel bi izpostaviti morda predvsem vsebinsko to, da se je odbor dokaj odločno opredelil podpreti vse tiste predloge, tako predlagatelja kot nasprotujoče predloge, ki so podprli poenostavitve večjo preglednost poslovanja, ne kompliciranje oziroma ne uvajanje nadaljnjih omejitev pri registraciji in poslovanju podjetij in, kot sem že omenil, večjo preglednost poslovanja. Na samem odboru je bila zato sprejeta vrsta amandmajev. Želel bi vas opozoriti, da je bila tu vrsta amandmajev na moj predlog soglasno sprejetih, ki sem jih kasneje, kot boste videli v gradivu, umaknil, in sicer zato, ker je prišlo v vmesnem obdobju do realizacije tistega, kar si je odbor in tudi sam osebno želel. Namreč, prišlo je do vsebinske uskladitve predvsem med agencijo za plačilni promet in vlado Republike Slovenije. Ob tej priložnosti bi se rad izrecno zahvalil dr. Plavšakovi, ki je pokazala zelo visoko stopnjo pripravljenosti sprejeti koristne iniciative, tako da si upam zatrditi, da je prišlo do predloga zakona, ki je boljši od prvotnega predloga in tudi do sprememb, ki so boljše od tistih sprememb, ki sem jih jaz, na predlog, predvsem agencije za plačilni promet, predlagal. Med drugim je v tem postopku prišlo tudi do tega, da je še naprej omogočeno enostavno knjigovodstvo pri samostojnih podjetnikih posameznikih. Povedati pa moram že tudi to, da je prišlo še do nekaj sugestij, ki jih bomo poskušali vgraditi skupaj z vlado v besedilo predloga za tretjo obravnavo. Odbor za gospodarstvo tako predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da sprejme tudi naslednja dva dodatna sklepa. In sicer, prvič, da naj vlada Republike Slovenije nemudoma nadaljuje s pripravo antibirokratskega programa, tako da bo pripravila ustrezne podlage za odpravo vseh nepotrebnih ovir za začetek opravljanja dejavnosti tako družbam kot samostojnim podjetnikom, ki so določene v obrtnem zakonu ter v zakonih, ki določajo posebne pogoje za opravljanje posamezne dejavnosti. In drugič, da državni zborRepublike Slovenije predlaga vladi Republike Slovenije, da prouči pripombe in predloge amandmajev k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gospodarskih družbah, druga obravnava, ki jih je pripravilo društvo Delničar, ter na njihovi podlagi po potrebi pripravi in v zakonodajni postopek vloži ustrezen predlog zakona. O tem je nekoliko podrobneje že govorila tudi dr. Plavšakova. Hvala za vašo pozornost.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata za zakonodajo? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Izvolite. Gospod Kelemina v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice, kolegi. Naša poslanska skupina Socialdemokratske stranke bi rada opozorila, da gre pri spremembi zakona o gospodarskih družbah v tem primeru za zgodovinske spremembe. Namreč, ne gre samo za to, da usklajujemo del naše zakonodaje z nekimi smernicami pravnega reda Evropske skupnosti, ampak dejansko s temi spremembami posegamo korenito v sistemsko ureditev odnosov med lastniki in upravljavci kapitala in podjetij v Sloveniji. S temi spremembami, ki so zdaj pred nami v drugi obravnavi ni so nekako iz prve obravnave dokaj neopazno in tiho šli naprej, se nekako nagibamo k nekemu drugemu konceptu, ki smo ga imeli zdajle uveljavljenega pri nas. V svetu prevladujeta dva ekstremna modela upravljanja podjetij, in sicer ameriški, angloameriški, in pa germanski sistem. Mi seveda sedaj jemljemo neke elemente iz angloameriškega sistema, vključujemo pa tudi elemente nemškega sistema in delamo neko kompromisno rešitev. Po naši oceni je prevladujoč v svetu angleškoameriški koncept. Tudi ministrica za gospodarstvo je ta koncept v svojih predstavitvah vedno zagovarjala. Danes jo sicer pogrešam tukaj. Prav bi bilo, da bi bila prisotna. Tudi v samem gradivu je navedena kot zastopnica tega zakona in bi bilo prav, da bi bila danes prisotna in da bi tudi mogoče odgovorila na kakšno dilemo in na kakšno vprašanje. Po naši oceni gre za to, da se določene pravice jemljejo skupščini kot takšni in se pravice dajejo poslovodnim organom. Predvsem se te pravice koncentrirajo na direktorja podjetja ne samo pri razpolaganju z dobičkom in vsemi ostalimi odločitvami, ampak cel sklop odločitev, ki so dejansko zdaj bile na skupšini, se s spremembo tega zakona prenaša na poslovodske organe. Po naši oceni gre za izredno klorenite, temeljne spremembe, ki dejansko gredo razmeroma potiho naprej. Mi seveda takega koncepta nekako ne podpiramo. Ne zavzemamo se za to, da se koncentrira oblast in moč v poslovodnih organih, ampak menimo, da lastniki kapitala morajo imeti tisto pravico, ki je tudi v konceptu angloameriškega sistema nekako uveljavljena in ki se tudi razvija v tej smeri naprej. Mešanje teh dveh konceptov, nemškega in ameriškega, po naši presoji ni najboljše. Prav zaradi tega smo tudi vložili amandmaje v tej smeri, tako da vračamo določene pravice, ki se zdaj skupščini jemljejo, nazaj v svojih amandmajih. Jaz upam, da boste poslanci - nekoliko je nerodno zdaj, ker je zadeva pri odločanju o amandmajih - razmislili in pravilno odločili oziroma poskušali razumeti, da se dejansko spreminja koncept v tem sistemu. Dovolim si povedati, da je predvsem Združena lista nekako tudi zagovarjala ta koncept skupščinskega odločanja. Sedaj se mi pa zdi, ker je pač v vladi, da molči. Prav bi bilo, da bi tiste koncepte, ki so jih zagovarjali v prejšnjem obdobju, ko so bili v opoziciji, poskušali tudi zdaj uveljavljati. To je seveda tudi njihova stvar, ampak toliko, da pač spomnim. Da zaključim. Gre za zgodovinske spremembe. Tega se moramo zavedati in upam, da bomo v tem duhu tudi sprejemali določene amandmaje.
Gospod Kelemina, hvala lepa. Želi v imenu poslanske skupine še kdo besedo? [[Ne.]] Prehajamo na obravnavo in odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslancev. O tem predlaganem sklepu glasujemo. Glasujemo. Navzočih 70 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti 2. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev, z dne 28. 2. 2001. Na klop smo danes dobili še nekaj amandmajev. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 1. členu. Pod ena gre za amandma skupine poslancev, s prvopodpisano Majdo Širca. Ta amandma ste danes dobili na klop. In pod dva je amandma odbora za gospodarstvo. Želi kdo razpravljati? Gospa Širca, izvolite.
Hvala lepa. Potrebno je, če ne zaradi drugega, ker gre za sklop amandmajev, ki so obravnavani in priloženi za obravnavo k zakonom te seje. Amandmaje smo vložile poslanke, in sicer s predlogom, da se v bodoče v zakonih, ki jih obravnava državni zbor, uporablja v prvih ali pa smiselno v prvih členih tudi ženski spol. Kot se spominjate, je bil prvi amandma prvega zakona na prvi seji državnega zbora v tej sestavi sprejet, in to soglasno sprejet z dikcijo, kije uveljavil korekturo, ki je odpravila diskriminatorno obravnavo ženskega spola v slovenski zakonodaji, na nekaterih mestih pa celo v ustavi. S takrat sprejetim amandmajem - šlo je za spremembe in dopolnitve zakona o vladi - lahko vlado sestavljajo tudi ministrice, predsedovanje vladi pa lahko prevzame tudi ženska. Gre seveda za simbolno korekturo, boste rekli. Tudi takrat se je tako reklo, češ, da se je že pri sestavi tokratne vlade predsednik obnašal dovolj enakopravno, da ne bom uporabila izraza feministično, in vztrajal, celo trdno, da so v vladi tudi ministrice. Da pa ministrice ne bi bili ministri, smo s takratnim amandmajem v državnem zboru odpravili to formalno neskladje. A hkrati ta korektura zagotovo ni zgolj formalna, v obliki, ki jo predlagamo sedaj. Moške očitno to ne zanima. Skoraj vsi akti [[...]] [[Nemir v dvorani.]] Hvala. Skoraj vsi akti v slovenskem pravnem redu so izključno moškega spola, kar pomeni, da so politično nekorektni. Prav državni zbor kot zakonodajno telo, ki uzakonja pravice in obveznosti državljank in državljanov, se mora zavedati, da predstavlja oba spola, tako moške kot ženske. Zato podpisnice in podpisnik predlagamo, da v bodoče pri oblikovanju pravnih aktov uveljavljamo dosledno enakopravnost obeh spolov. Pričakujemo, da bo temu predlogu mogoče prisluhnil tudi urad za slovenski jezik, ki ga je na novo ustanovila prejšnja vlada in ki zaenkrat tega predloga še ni artikuliral. O tem predlogu in o tem pa je precej diskutiral odbor, ki je za slovenski jezik ustanovljen znotraj državnega zbora, pri odboru za kulturo, šolstvo in znanost. Zaradi nepraktičnosti dosledne uporabe obeh spolov v slovenski zakonodaji smo na prvi seji novo konstituiranega zbora poslanke in poslanci predlagali neko rešitev, da se načelo enakopravnosti obeh spolov aplicira v prvem oziroma v smiselno prvih členih vsakega zakona. Zato imate na mizi kopico amandmajev, skoraj vseh zakonov tokratne seje državnega zbora, s katerimi podpisnik in podpisnice želimo na smiseln, poudarjam, na smiseln način uveljaviti obojespolno dikcijo v začetnih členih obravnavanih zakonov. Izpustile smo tiste zakone, ki so v prvi obravnavi oziroma v tretji oziroma tiste, ki v tretji obravnavi nimajo več odprtih tovrstnih členov. Za tiste zakone, ki so v prvi obravnavi, pa predpostavljamo, da bodo predlagatelji pripravili ustrezno rešitev v drugi obravnavi. Skratka, predpostavljam, da ne boste imeli pomislekov pri glasovanju, tako kot nimate nikoli pomislekov, ko zagovarjate večjo prisotnost žensk v javnem življenju, sicer bomo razumeli, da se opredeljujete raje na načelni ravni kot na konkretni ravni. Hkrati pa predlagam, da se, kot je bilo že enkrat rečeno, ampak očitno zaradi preobilice drugih zaposlitev nerealizirano, v posebnem delovnem telesu, mogoče znotraj odbora za notranjo politiko, in skupaj s službo za zakonodajo ter s pristojnim telesom znotraj odbora za kulturo, šolstvo in šport, ki se ukvarja s slovenskim jezikom, dogovorimo o natančnejših pravilih in bolj konsekventnih pravilih izpeljave tega predlaganega načela. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Z zanimanjem sem poslušal kolegico Majdo Širca in moram reči, da se popolnoma strinjam. Moti me samo to, da tega, kar je storila tu in poskrbela za neko medijsko prezentacijo, ni kolegica uveljavila pri pisanju koalicijske pogodbe. Tam do zadnje vejice piše čisto vse, kaj bo koalicija delala. Ta koalicija očitno v tisti fazi ni bila pripravljena spoštovati enakopravnosti spolov. Sedaj pa dela propagando. Vidim, da je včasih tudi kovačeva kobila bosa, kajti tudi amandma pri zakonu o medijih, mislim, da je bil v osnovni verziji napisan takrat, ko ste bili vi državna sekretarka, tako da vaše izvajanje, mogoče se motim, jemljem tudi kot delno samokritično. Hvala lepa.
Hvala lepa. Samo v pojasnilo. Dr. Brejc želi repliko. Ampak v pojasnilo to ni amandma gospe Majda Širca, to je amandma, najmanj desetih poslank oziroma poslancev, ki so legitimirani v tej fazi postopka vložiti amandma. Dr. Brejc replika, izvolite.
Hvala lepa. No, jaz mislim, da je zagotovo upravičeno izenačevanje spolov, zlasti ko gre za zakonske dikcije. Seveda pa smo tu vezani tudi na tradicije, ki so različne v evropskih državah. Kot je vsem znano, je, recimo, na angleškem govornem področju striktno upoštevanje obeh spolov. Spet drugod pa ni. Oproščam se, ker ta hip ne morem natančno povedati, kako je s tem, kakšno je bilo stališče slovenske akademije znanosti prav o tej zadevi, pa bi prosil, če je mogoče, da bi se izognili tem razpravam v bodoče. Jaz mislim, da so sicer utemeljene, ampak da bi vendarle ravnali tako kot, kako naj rečem, znanost v slovenskem jeziku predlaga, da povprašamo eksperta na tem področju, ker mislim, da so svetovali, da se v slovenskem uradnem jeziku razume z moškim spolom oba. Ampak to je seveda interpretacija, ki jo jaz po spominu navajam in ne rečem, da je natančno takšna. Zagotovo pa bi vprašanje, kibi ga državni zbor naslovil na pristojne, pomagalo k rešitvi tega vprašanja. Da pa situacija ni tako črna, kaže pa tudi današnji dnevni red. Jaz nimam prav nič proti 39. točki, ki pravi: predlog odloka o imenovanju generalne sekretarke. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod Geza Džuban, izvolite.
Hvala lepa. Mi imamo v tem kompletu amandmajev kar nekaj zakonov zajetih, ki bi se reševali na tak način, način, katerega vsebino jaz spoštujem. Vendar s proceduralnega vidika bi morda kazalo dobiti odgovor, ali vzdrži način, da bomo mi amandmirali en člen in bo to potem pomenilo oba spola za celotni zakon. Kolegica Širca je v nadaljevanju sicer nakazala, da pri oblikovanju zakonov, ki bodo prišli vproceduro, bi kazalo na to misliti in celotni zakon temu prilagoditi. Vendar, če mi sprejmemo en člen z besedilom, ki je predlagano, pa naknadno ugotovimo, da bi celotni zakon moral biti tako obdelan, pomeni, da moramo spremeniti vsaj člene, ki vsebujejo tovrstne rešitve. Potem bi morali, ne vem na kakšen način v proceduri spreminjati veliko členov pri zakonih, ki jih imamo v tem šopu, na katere so vloženi amandmaji, z obema spoloma. Preden se odločimo, bi želel odgovor, ne vem, ali je to sekretariat ali kdorkoli drug, da reče, če je dovolj, da na tak način amandmiramo v uvodu te zakone in da smo potem rešili celotno vsebino zakona z obema spoloma na način, ki je predlagan v teh amandmajih z desetimi podpisi. Hvala
Hvala lepa. Besedo dajem najprej gospodu Rudiju Mogetu, potem gospodu Soku. Še prej pa vendarle dovolita, da gospa Tina Bitenc da pojasnilo kolegi Gezi Džubanu. Lahko? Hvala. Izvolite, gospa Tina.
Hvala lepa gospa podpresednica. Če sem jaz predlagatelje amandmajev razumela, zasledujejo zlasti simbolni efekt 1. člena, ne glede na nadaljnje zakonsko besedilo. V zvezi s tem bi pa jaz vendarle dodala, da ravno, recimo, zakon o gospodarskih družbah ima cel sklop nadaljnjih besed, ki so največkrat uporabljene in ki bodo uporabljene samo v moški obliki, to so družbeniki, to so delničarji, to so ustanovitelji in tako naprej. Tako je efekt, bom rekla, v nekem smislu majhen oziroma je res samo simbolen in ne vem, če je vseobči, ker je relativno malo pojmov zdaj v ženski obliki. Te pobude so do zdaj že bile. Jaz moram pojasniti, da smo se tudi mi že z njimi ukvarjali. Obvestila bi, da smo ugotovili, da je, bom rekla, striktno izvajanje dvospolne oblike zaradi posebnosti slovenskega jezika, ki se sklanja in ki ima stalni sklad spola s kakršnokoli obliko, jaz nisem slavist, ne znam teh besed pravilno uporabljati, zelo težaven za izvedbo in bi izjemno otežil zakonske tekste. Tudi ustavodajalec je bil soočen s tem problemom in jaz bi rada samo na to opozorila, da če ste pozorni, imajo splošne določbe, to se pravi, ustavna načela glede državljanov in državljank, obojno dikcijo, ki se pa potem že čez ustavo vendarle spremeni v državljane. Tako bi, neke kompromise, zlasti kadar uporabljamo pojmovnike v zakonu bilo v splošnih določbah mogoče delati, vendar poudarjam, da se je res treba dogovoriti in določiti potem tudi pravni standard na tem področju, ki ga bodo potem tudi vsi pripravljalci zakona, zlasti vlada kot velik pripravljalec zakonodaje, spoštovali in ga uveljavljali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Rudi Moge. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Državni zbor, pa tudi Odbor za kulturo in šolstvo se je še v prejšnjih obdobjih s tem problemom že ukvarjal, tako da bi bilo dobro, da bi, ne danes, ampak, recimo, v roku pa dveh ali treh dneh, poslancem razdelili tiste materiale, ki so bili narejeni tudi s strani delovnega telesa, ki ga ima ta odbor in skrbi za slovenski jezik. Državni zbor je sprejemal zakon, enega izmed zakonov, v takšni obliki, v dvospolni obliki. Moram povedati, da je bilo pisanje tega zakona in potem tudi sprejemanje ter upoštevanje semantike, sintakse in pragmatike izredno, izredno zahtevno. Zato bi vsem, ki boste odločali o tej zadevi, priporočil, da bi si najprej to stvar ogledali, kajti ta reč se je tu že dogajala, da to pregledate in potem na podlagi tistih izkušenj prenesete neke zadeve pred poslance. Problem, kakršenkoli je zdaj zastavljen, ni tako nedolžen, kot izgleda, in je, preden se o njem odločamo, treba odgovoriti na načelne stvari. Na načelne stvari pa danes tukaj, razen neke simbolike oziroma razen nekih navodil, nisem dobil odgovora.
Hvala lepa. Gospod Alojz Sok, potem gospod Jerovšek.
Hvala za besedo. Torej, gospa Širca, vaš poslanski kolega govori, da je treba materiale razdeliti samo poslancem, torej dodajamo še "in poslankam". Želel sem opozoriti na to, kar je pravzaprav že povedala gospa Bitenčeva, se pravi, da si ne bi z neko tako na hitro pridobljeno odločitvijo nakopali težav. Glejte, za tem zakonom imamo potem že zakon o veterinarstvu. Tu bi rad opozoril na zakon o akademskih nazivih in strokovnih naslovih. Se pravi to, kar je že nekako načel dr. Brejc. Morali bi videti in najprej verjetno zadeve spremeniti na katerem drugem področju, potem pa bi lahko to zadevo vnašali tudi v ostale zakone, kot ste v imenu poslank danes tu predlagali. Zakaj govorim o zakonu o akademskih nazivih in strokovnih naslovih? Zato, ker so tam v večini nazivi v moškem spolu. [[Oglašanje iz klopi: in ženskem.]] Ne vsi. Recimo, če povem za svoje področje, ta zakon ne pozna izraza: doktorica veterinarske medicine, ampak govori samo v moškem spolu. In ker imamo potem že zakon o veterinarstvu, bi morali cel kup členov v tem zakonu spreminjati tudi pogovorno v ženski spol. Ne vem, če bi bilo to skladno s tem zakonom. Zato bi morebiti res bilo treba prej povprašati in se potem odločati o takšnih predlogih. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek.
Podal bom kompromisni predlog. Resnično je malo tak, namreč hecen. Da ne bi kdorkoli ali pa naše kolegice bile zapostavljene, predlagam, da se za pisanje zakonov uporablja žargon iz vasi Gorje, kolikor vem, tam uporabljajo samo en spol, ženske in moški. Hvala. [[Smeh.]]
Hvala lepa. Gospod Leo Kremžar, izvolite.
Hvala lepa. Torej, milijon razlogov lahko najdemo "proti" in jih iščemo. Samo en razlog je lahko "za" in ta je korektnost. Sam predlagam, da smo do te pobude korektni in da jo sprejmemo tako, kot je predlagana. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje, in sicer bomo odločali najprej o prvem amandmaju k 1. členu. To je torej amandma skupine poslancev in poslank s prvopodpisano gospo Majdo Širca. Glasujemo. Navzočih 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 7. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je prvi amandma k 1. členu sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju, katerega predlagatelj je odbor za gospodarstvo. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 1. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 2. členu. Kot prvega bomo obravnavali amandma poslanske skupine Socialne demokracije Slovenije, ki ste ga dobili na klop, z opombo, če bo ta amandma sprejet, je amandma pod številko dva brezpredmeten. Pod 2 bomo obravnavali amandma, katerega predlagatelj je odbor za gospodarstvo. Ta amandma je povezan z amandmajem odbora k 15. členu. Želi kdo razpravljati? Izvolite gospod Kelemina.
Hvala lepa za besedo. Sedajle smo pri 2. členu oziroma pri 4. členu osnovnega zakona. Mi smo vložili nov amandma, ki se dejansko ni obravnaval na odboru, ker smo ga vložili po zaključeni seji odbora za gospodarstvo. Po pravici povem, da osebno sedajle pač ne bi želel, da bi se tukaj spet v zvezi z 2. členom oziroma s 4. členom osnovnega zakona razvila neka široka razprava. Namreč, že na samem odboru smo o tem členu veliko razpravljali in si poskušali pač razjasniti, kaj v bistvu ta nova sprememba prinaša. Naša ocena nekako je, in to potrditev smo dobili tudi s strani stroke, da taka liberalna, nekako svobodna opredelitev, ki je sedajle predlagana v 2. členu, lahko zaradi drugih sistemsko neurejenih zadev povzroči, da bo prišlo do hudih, hudih napak oziroma celo do kakšnih težjih nesreč, posegov v prostor, zdravje ljudi itn. Predvsem inšpekcijske službe v naši državi ugotavljajo, da glede na vse te trende, ki so pri nas prisotni, glede različnih novih obratovalnic, novih podjetij, preoblikovanja starih podjetij, poseganja v konstrukcije objektov, prostorov itn., te naše inšpekcijske službe tega, vsaj tako zatrjujejo - imamo tudi nekaj pisnih dokumentov - tega danes niso sposobne kontrolirati. Če olikor bomo mi dovolili, da neka družba lahko začne opravljati svojo dejavnost s tem, da se vpiše v sodni register, kar seveda pomeni, da mora ob vpisu v sodni register izpolnjevati tako rekoč vse z zakonom predpisane pogoje, se pravi upoštevati zakon o graditvi objektov in vse ostale zakone, kajti inšpektor lahko drugi dan pride in te podatke zahteva od tega podjetje. Če to podjetje teh podatkov nima, ni zadostilo pogojem, razen vpisa v sodni register, je lahko kaznovano. Ker pa naše inšpekcijske institucije ugotavljajo, da enostavno ne bodo sposobne tega obsežnega posla izvesti in kontrolirati pravočasno teh podjetij, bodo lahko - tako sami opozarjajo - kvečjemu ukrepali v primerih, ko bo že prišlo do nekih katastrof, nesreč in tako naprej. Zato smo mi predlagali kompromisni predlog, da bi družba lahko začela opravljati svojo dejavnost, ko je vpisana v sodni register in ko podpiše neko izjavo, da je izpolnila vse pogoje, začne opravljati to svojo dejavnost. V roku enega leta bi si pa le morala mogoče pridobiti neko dovoljenje, ki bi ga ustrezen organ izdal in v roku enega leta bi prav gotovo se to dalo pridobiti in bi naša administracija, ki zdaj, pravijo vsaj tako in to je bilo tudi na odboru rečeno, nekako zavira to svobodno gospodarsko, iniciativo da bi s tem verjetno zadostili temu pogoju, da bi potem pa družba tudi formalno pogoje za opravljanje svoje dejavnosti izpolnila. Mi smo, če čisto odkrito povem, prav zaradi te široke razprave na odboru za gospodarstvo, 2. člen amandmirali z minimalno spremembo, da smo si nekako tudi pustili odprt prostor, da bi mogoče lahko v tretji obravnavi še naknadno zadeve temeljito preštudirali in potem tudi mogoče sprejeli neko boljšo rešitev. Zdajle neke velike katastrofe, če ne bo sprejet ta predlog, ki ga mi predlagamo, ta kompromisni predlog, če ne bo sprejet, ne bo neke katastrofe, ker bomo lahko še v neki širši razpravi, v tretji obravnavi, lahko ta amandma oziroma ta člen spremenili tako, da ne bomo povzročili v Sloveniji neke katastrofe. Ne sme se zgoditi to, da bi na račun neke svobodne gospodarske iniciative, ki je prav gotovo zagotovljena z ustavo, šli v to, da bi pa povzročali neke druge anomalije, predvsem tiste, ki so v bistvu pomembne za ljudi, kjer gre za zdravje ljudi, okolja in tako naprej. Kajti vse te posledice, če bi bili neki pozitivni učinki na svobodno gospodarsko iniciativo kjer bi se s temi spremembami povzročila neka večja ekspanzija na tem področju, bi se naredila na drugem področju lahko nepopravljiva škoda pri zdravju ljudi, ki bi bili pa spet v breme države kot take, saj vemo, da so te stvari, socialne varnosti in zdravje, nekako strošek dela, ne pa neka čisto imaginarna postranska zadeva. Ne vem, ker pač na odboru o tem nismo razpravljali, kakšno mnenje ima v zvezi s tem vlada, če to sprejema ali ne. Mi smo to predlagali, dali smo tudi obrazložitev, zato pričakujemo, da tudi drugi v tej smeri razmišljate in da bilo mogoče ta predlog, ki ga predlagamo, pametno podpreti. Enako se tudi seveda nanaša na samostojne podjetnike. Tudi tam smo predlagali podobno rešitev in potem tudi pri tistem amandmaju ne bi ponovno stvari razlagal. Toliko mogoče za obrazložitev. Bi pa prosil tudi za komentar predstavnice vlade.
Hvala lepa. Želi še kdo? Želite pojasniti, gospa Nina Plavšak? Izvolite.
Hvala lepa. Želela bi opozoriti, da če bo ta amandma sprejet - zato sem prej še enkrat prebrala sedanje besedilo v predlogu zakona - da s tem ne bo prispeval k antibirokratskemu progamu, ampak bo v bistvu na nek način vzdržal, ampak prolongiral stanje, kakršno je sedaj. O tem je bilo v razpravi na odboru veliko razloženega, pa se je zaradi nejasnosti zakonodaje izoblikovalo stališče, da poleg teh posebnih dovoljenj za določene posebne dejavnosti, da je potrebno dobiti še neko splošno naddovoljenje, ki ni nikjer urejeno, nikjer niso urejeni pogoji, ki jih je treba izpolniti za to splošno naddovoljenje. To pa povzroča precej težav pri začetku opravljanja dejavnosti. Prav zato je predlagatelj pri oblikovanju tega člena za drugo obravnavo hotel zelo jasno povedati nekaj. Jasno, zakon o gospodarskih družbah kot korporacijskih predpis samo določi, kdaj korporacija kot pravni subjekt nastane. Torej, z vpisom v sodni register. Potem je pa v 7. odstavku novega 4. člena, ki se spreminja z 2. členom, razmejil dva položaja. Razmejil je najbolj običajne položaje, ko posebni zakoni določajo za določene vrste dejavnosti, določene posebne pogoje, kot so npr. za začetek opravljanja - ne vem - kakršnekoli dejavnosti je potrebno izpolniti ustrezne tehnične pogoje, povezane z varnostjo pri delu in podobno in za te primere določal, da kadar posebni zakon določa pogoje za opravljanje dejavnosti, da v takem primeru družba lahko začne opravljati to dejavnost šele, ko izpolni te pogoje. In s tem je predlagatelj razmejil od položaja, ki je urejen potem v drugem stavku tega sedmega odstavka, zakonov, ki pa zaradi "osebnih" nevarnosti, bodisi za zdravje ljudi izrecno določajo, da subjekt ne sme začeti opravljati dejavnosti, dokler ne izpolni določenih predpisanih pogojev in dokler pristojni organ z dovoljenjem ne odloči o tem, da je subjekt izpolnil te pogoje. Pa še na nekaj bi želela opozoriti, ker je bilo veliko govora tudi o tehničnih pogojih stavb. Presoja, ali določen objekt ustreza ustreznim tehničnim predpisom in s tem zato ne ogroža varnosti okolice, se opravi v posebnih postopkih, ki nimajo neposredne zveze z opravljanjem dejavnosti in sicer v postopkih izdaje lokacijskega dovoljenja, gradbenega dovoljenja in uporabnega dovoljenja. Ti postopki, zlasti postopek izdaje gradbenega dovoljenja in uporabnega, so namenjeni preverjanju, ali objekt - ne glede na to, ali se opravlja za poslovno dejavnost ali pa za kakšne druge namene - ustreza ustreznim tehničnim predpisom, ki jih je treba spoštovati zato, da je objekt varen. Nimajo pa ti postopki nikakršne zveze z materijo, ki se ureja v tem členu.
Hvala lepa. Mag. Andrej Vizja, izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovana predsedujoča. Poglejte, jaz se malo v nekaterih zadevah ne strinjam s predstavnico vlade. Lahko pa povem, da sem sam to službo opravljal pet let. Bil sem inšpektor za varnost in zdravje pri delu na celotnem Posavju in vem, kje so problemi. In ta zakon in ta sprememba gre čisto v vsebino in bo imela ogromne posledice na terenu. In se strinjam in podpiram antibirokratski program in v teh načelih podpiram antibirokratski program, kadar gre za skrajšanje postopkov, kadar gre za skrajšanje rokov, kadar gre za nepotrebno birokatiziranje, nepotrebno preverjanje nekih zadev. To vsekakor podpiram in sem prvi ki [[...]]- vendar pa ta sprememba posega pa v vsebino. Posega v spoštovanje določenih predpisov ali pa ne. Vprašanje postavljam predstavnici vlade in sicer pred seboj imam zakon o varnosti in zdravju pri delu. Ta zakon govori, da določbe tega zakona se uporabljajo v vseh dejavnostih in za vse osebe, ki so po predpisih o pokojninskem in invalidskem zavarovanju ter zdravstvenem zavarovanju zavarovane in ki kakorkoli drugače so navzoče v delovnem procesu. In kasneje člen v temeljnih načelih, zakon v temeljnih načelih govori, da je delodajalec dolžan zagotoviti varnost in zdravje pri delu in da je dolžan spoštovati preventivne ukrepe. To se pravi, da mora to narediti prej, ne da sanira sčasoma. Sprašujem, ali je to tisti posebni predpis, ker to ni posebni predpis. To je splošni predpis, ki tangira vse delodajalce in nihče doslej ni smel začeti opravljati svoje dejavnosti, preden v okviru svojega delovnega procesa ni poskrbel za varnost in zdravje pri delu. Takih področij je še nešteto drugih: tudi varovanje okolja, varovanje mimoidočih, požarno varovanje in podobno. To so vsi predpisi, ki so splošne narave. In sedaj sprašujem predstavnico vlade. Ali lahko v skladu s temi spremembami danes delodajalec prične z opravljanjem dejavnosti, ko se vpiše v sodni register in - bi rekel - ne izpolnjuje teh splošnih pogojev? Za primer vam samo lahko povem, danes lahko kdorkoli izmed nas verjetno izmed nas ne, ker nam to nezdružljivost preprečuje, registrira na primer določene eksotične zadeve, kot je potovanje na luno. V register, v sodni register to lahko vpišete, če gre po nekih standardni kalsifikaciji to. Vendar šele pristojni upravni organ oceni, ali vi za to izpolnjujete pogoje ali ne in po takem bo lahko res nekdo z nekimi improviziranimi raketami to počel, saj nihče ne bo preverjal, ali je tega zmožen ali ne. To je malo - bi rekel - ironičen primer, vendar takih primerov je dovolj. Kajti v teh dovoljenjih, želim povedati, ni birokratiziranja, ampak vsebina. In zakaj ljudje smatrajo dostikrat ta dovoljenja kot birokratski dokument? Zaradi tega, ker ne izpolnjujejo pogojev in jih ne morejo dobiti. To je tista težava in zato jih nimajo. Sam podpiram idejo, da so dovoljenja, recimo temu, odveč, vendar pa mora vsakdo, ko začne opravljati dejavnost, spoštovati v zakonu predpisane pogoje, in to je tudi osnovno vodilo zavoda za varnost in zdravje pri delu, ki ga je dalo v teh pripombah državnemu zboru Republike Slovenije. To je ena zadeva. Druga zadeva, kar povzroča - recimo - brisanje tega dovoljenja; pomeni tudi, bi rekel, zelo pomembno posledico v zakonu o preprečevanju dela in zaposlitve na črno. Kajti moramo vedeti, da se je danes za šušmarja, po domače povedano, smatral tudi tisti, ki opravlja neko dejavnost in za to nima ustreznega dovoljenja. Danes vam, recimo, za nekega kovinostrugarja nihče ne predpisuje nekih posebnih, razen z vsemi temi splošnimi zakoni, nekih posebnih predpisov; in nekdo bo začel s kovinostrugarsko dejavnostjo, ne bo se nikamor priglasil, za davkarijo sploh ne bo element nadzora, ker ni njihov davčni zavezanec in ga sploh ne nadzirajo. Edini doslej so to zadevo preganjali tržni inšpektorji in so iskali te odločbe v skladu s 4. členom zakona o gospodarskih družbah. Zanima me, kajti tako veje iz koalicijske pogodbe kot iz splošnih načel, da bomo preganjali šušmarje oziroma sivo ekonomijo. Kako bomo ugotavljali sivo ekonomijo poslej - kako, če ne bomo več imeli teh listin, na podlagi katerih smo jo doslej ugotavljali? Tako da bi v tem smislu razprave prosil za odgovore predstavnico vlade. Hvala.
Hvala lepa. Izvolite, gospa Nina Plavšak.
Hvala. Saj na večino vaših vprašanj, mislim, da sem odgovorila že pri prejšnjem odgovoru. Če pogledamo natančno, kako se začne - potem bom prišla tudi do varnosti pri delu - kako se začne sedmi odstavek 4. člena, se mu reče, "če drugi zakon določa", ne reče, "poseben zakon" v pomenu, kot ga pravniki razumemo kot "lex specialis". Tako da nedvomno tudi citirani zakon o varnosti pri delu spada med takšen "drugi zakon". Tudi sama imam kar nekaj znanja s področja varnosti pri delu, in zlasti na področjih najbolj tragičnih posledic, ker sem nekaj let sodila nesreče pri delu in vem, da največ nesreč pri delu ne nastane zato, ker takrat, ko je nekdo začel opravljati to dejavnost, ni nihče preveril, ali ima vsa pravila, ampak zato, ker se ta pravila bodisi zaradi naglice dela ali iz drugih razlogov med opravljanjem dejavnosti začnejo opuščati. Če samo pomislimo na nesreče z najhujšimi posledicami, kot so padci z gradbenih odrov v gradbeništvu. Tako da nedvomno predlagatelj ocenjuje, da s takšno spremembo, kot jo predlaga v zapisanem besedilu, do teh hudih posledic ne bo prišlo, ker ne nastajajo iz vzroka, da ob začetku opravljanja dejavnosti ni bilo preverjeno, ampak zato, ker med tekom opravljanja dejavnosti pristojne osebe, vključno z varnostnimi inženirji, teh pogojev niso preverjale. Hvala.
Hvala lepa. Izvolite gospod Vizjak.
Ja, hvala za besedo. Seveda ni prišlo na začetku doslej do nesreč, če je pa veljala taka regulativa, da je vsakdo moral predhodno izpolnjevati pogoje! In jaz se bojim, da če bomo to sprostili - jaz upam, da ne in iz vaše razlage sem razumel, da kljub temu mora spoštovati vse ukrepe varnega dela, varovanja okolja, samo pač ni potrebno več o tem imeti odločbe. To podpiram, naj inšpekcijski organi to ugotavljajo, čeprav jih je premalo. Recimo, trenutno za področje Posavja že pol leta ni inšpektorja. To se pravi, glejte, koliko je gospodarskih subjektov lahko tam. Ampak pustimo to. To se pravi, ta argument vaš ne vzdrži. Žal mi je, da na začetku ni [[...]]Seveda, zdaj pa če bomo to opustili, to se pravi, ne bo preventive več, bo še samo kurativa, bo se pa tudi na začetku več tega dogajalo. Kajti na začetku je do zdaj bilo drugače. Niste mi pa popolnoma nič odgovorili, glede šušmarstva oziroma glede kako [[...]]Kajti, če je to nekako je predloženo, mora biti tudi rešitev najdena, kako se bo streglo sedaj šušmarjem oziroma kako bomo ugotavljali delo na črno. Ne govorim o zaposlitvi na črno. Delo na črno. To se pravi, opravljanje dejavnosti - brez česa, če ne rabi nič. To sprašujem, prosim za odgovor.
Hvala lepa. Lahko gospa Nina Plavšak prej odgovori, potem pa dajem besedo. Repliko. Vprašanje, pa potem na koncu, izvolite dr. Mihael Brejc.
Ja, hvala lepa.
Se opravičujem, najprej se je k besedi priglasil kolega Brejc, potem gospod Kelemina. Izvolite.
Hvala lepa. Se oproščam. Zagotovo je pomembno, da vlada oziroma Republika Slovenija poskuša sprostiti pogoje za odpiranje teh dejavnosti, ampak jaz tudi razumem kolega Vizjaka, ki ima bogate izkušnje na tem področju iz neposredne prakse. Zato bi želel postaviti vprašanje vladi, kako namerava urediti ravnanje tistih oseb, ki bodo odprle, torej registrirale dejavnost, in zavestno izigrale vse tisto, kar bi moralo biti narejeno, pa ni. Dejstvo je namreč, da - tu se sklicujem na svoje izkušnjo iz prakse v tujini, ko sem pač videl, da v mnogih evropskih državah zadostuje registracija in seveda izjava tistega, ki odpira podjetje, dejavnost, da izpolnjuje in potem samo obkroža, katere vse mogoče predpise in se s tem seveda, ker sam podpiše, da je temu res tako, izpostavlja, če inšpekcija v treh, štirih dneh ugotovi, da temu ni tako. V Veliki Britaniji, denimo, imajo zelo jasno opredeljeno sankcijo za takšno ravnanje. Podjetnik, ki ne izpolnjujejo pogoje oziroma ki je ravnal v nasprotju s tistim, kar je izjavil, je deležen seveda zelo, zelo hudih sankcij, pa me zanima, kako bo vlada uredila to vprašanje oziroma kako ta sankcijski del nespoštovanja, sicer zelo liberalne določbe, urediti. Ker če bo prišlo do nespoštovanja, bodo mnogi ljudje lahko zelo prizadeti, tudi ko gre za njihovo zdravje, ne samo delom na črno in tako naprej. Tako, da prosim za pojasnilo v tej smeri.
Hvala lepa. Najprej gospod Kelemina, potem gospod Mitja Gaspari. Izvolite.
Ja, hvala lepa za besedo. Poglejte, jaz bi samo mogoče malo nadaljeval tisto, kar je moj kolega zdajle vprašal, ampak na nekem konkretnem primeru pri nas, pa bi prosil, če mi pač lahko gospa Plavšakova razloži. Namreč, poglejte, če bi nekdo začel opravljati neko dejavnost, s tem da je pač vpisal se v sodni register. Pred tem je pa naredil neke korenite posege na konstrukciji objekta, v kanalizaciji, kjer kaže, da odplake in te zadeve spušča nekontrolirano itn., in še cela vrsta drugih posegov, pa za to ni pridobil nobenega gradbenega dovoljenja, ni hotel pridobiti, ampak je vse zadeve kar na črno naredil. In ker pač ima prostore, ima vse ostale pogoje za vpis v sodni register, začne dejansko svojo dejavnost opravljati. Je pa mimo zakonov firmo pripeljal do tega, da bo lahko začel delati. In sedajle, če ne bo inšpektorja, ki bi prišel kontrolirati, ali je on dejansko z gradbenimdovoljenjem nek objekt dokončal, ali je zadostil tem predpisom, tistim predpisom. Če inšpektorja ne bo pet let, bo on pač pet let tako dejavnost opravljal, brez da bi ga kdorkoli kontroliral. Jaz bi prosil, če mi razloži, ali to to pomeni, če nekdo na črno poseže v konstrukcijske posege objekta in vse druge posege, ki so pač predvideni z ostalimi zakoni, splošnimi in posebnimi. In če ni inšpektorja, ali potem - no, predvsem splošnimi zakoni - lahko on začne opravljati dejavnost ali ne. To obrazložitev bi rabil in se bom na osnovi tega tudi lahko odločil. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Mitja Gaspari, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Moje vprašanje oziroma moj komentar ne gre toliko na te posebnosti, ki so jih kolegi omenili, ampak bolj na generalno odločitev državnega zbora o tem, kako bo zgledal antibirokratski program pri sprejemanju tistih zakonskih projektov, ki imajo z birokratskimi oziroma administrativnimi postopki neposredno zvezo. Zaradi tega sem predlagal in tudi je kolega predsednik odbora za gospodarstvo gospod Feri Horvat - mislim, da vsem poslanskim skupinam - razdelil tekst, sicer žal v angleščini, mednarodne institucije pri AFS-ju, to je FIAS, ki je naredila študijo v Sloveniji otem, kaj so v osnovi najbolj pomembne birokratske ali pa bolj rečeno administrativne ovire za normalno ali - bi rekel - boljše delovanje institucij in pa boljše postopke za potencialne domače in tuje investitorje. Gre za približno 6 strani dolgo oziroma 7strani dolgo analizo s priporočili. Nekatera od njih, mislim, da bi se dalo; in mislim, da jih je tudi vlada v tem delu, v zakonu o gospodarskih družbah - kolikor je bilo to mogoče - na določen način že upoštevala. Mislim, da bi bilo dobro, da pri vsakem zakonu od sedaj naprej, v kolikor bi se seveda večina strinjala, da so sporočila te študije in pa znotraj tega verjetno tudi odločitve vlade takšne, da vodijo v pozitivno smer, da se pri vsakem zakonu določi postopek, v katerem se ugotovi, ali zakon ne vsebuje rešitev, ki ovirajo takšen napredek v postopkih oziroma da se v zakonskem tekstu opredelijo tisti postopki, ki dopolnjujejo neke upravne postopke, komplicirajo upravne postopke in se ugotovi, ali je to nujno potrebno. Včasih je to nujno potrebno zaradi razlogov, ki jih tudi v tujini upoštevajo [[zdravje, nevarne snovi itn.]] , velikokrat je pa to zgolj prenašanje odgovornosti iz osnovnega akta na podzakonske akte in organe, ki potem seveda v praksi, če niso dobro predpisani, še dodatno komplicirajo življenje vsem tistim, ki se pojavljajo kot gospodarsko aktivni. Zato mislim, da bi bilo pametno - jaz sam nimam nobenega predloga, razen morda sklepa ob tem zakonu - da enostavno državni zbor naloži vladi, na drugi strani tudi sebi verjetno, da je pri vsakem zakonu, ki bo predmet obravnave, to formalna točka, ki jo je treba prej tudi pregledati in ugotoviti, ali je skladna s temi načeli, ki so pa mednarodno dovolj jasno sprejeta. In če boste pogledali to študijo, tisti, ki je še niste oziroma tisti, ki ste jo in ste se s tem seznanili, so napotki - se mi zdi - jasni in relativno enostavni za izvedbo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Nina Plavšak, izvolite.
Bom šla po enakem vrstnem redu, kot so bila vprašanja postavljena. Prvo se je nanašalo na preprečevanje dela na črno. Ponovno poudarjam, ta zakon ne omogoča niti ne dovoljuje - samo ta novela - nikomur, da bi kršil katerikoli drug zakon, ki ureja pogoje za opravljanje dejavnosti, vključno z obveznostmi delodajalcev, ki jih ureja zakon o preprečevanju dela na črno. In še zlasti samo z okoliščino, da bi nekdo dobil neko tisto globalno dovoljenje ob začetku opravljanja dejavnosti, ne boste ne povzročili ne preprečili dela na črno, ki se dogaja tekom opravljanja dejavnosti. Kar se tiče drugega vprašanja, kako namerava vlada urediti oziroma sankcionirati kršitve posameznih zakonov, ki urejajo te pogoje, je odgovor, da sankcije za kršitve pač določa vsak od teh zakonov. Če vzamemo za primer zakon o varnosti pri delu, so sankcije visoke in, kakor vem, so ravno zaradi zagroženih visokih sankcij gospodarski subjekti izredno resno vzeli uskladitveno obdobje, ki steče poleti letos z zakonom o varnosti pri delu. Potem ponovno poudarjam, da tudi če bi država dala šeneko posebno izjavo, ki je tipična za anglosistemski način urejanja, pa, zagrozila, da če pa si dal to lažno izjavo, še z neko sankcijo, bi spet ne odpravili vzroka in posledice, ker bi ponovno potrebovali ustrezno število kvalificiranih inšpektorjev, da ugotovijo, da je bila ta izjava lažna, in bi samo skozi drug žep prišli do enakega rezultata, da morajo tudi zdaj pristojni inšpektorji na podlagi različnih zakonov preverjati, ali gospodarski subjekti pri opravljanju dejavnosti spoštujejo vse zakone, ki urejajo pogoje opravljanja dejavnosti. Kar pa se tiče tretjega vprašanja, povezanega s primerom, da nekdo samo vpiše v sodni register gospodarsko družbo, nato pa naredi popolno rekonstrukcijo nekega objekta in potem inšpektor pet let hodi in šele čez pet let ugotovi, da ta objekt ogroža zdravje, pa zgolj okoliščina, da za začetek opravljanja dejavnosti ni potrebno neko posebno globalno dovoljenje, nedvomno ni vzrok temu - ker ta isti subjekt bi, na primer, v tem istem primeru lahko pridobil to globalno dovoljenje in en mesec po tem naredil takšno rekonstrukcijo objekta. Skratka, ponovno poudarjam: gradbeni posegi niso v bistvu pogoj za opravljanje dejavnosti, ampak so urejeni s predpisi o graditvi objektov, ne glede na to, ali je objekt namenjen opravljanju dejavnosti ali čemu drugemu.
Hvala lepa. Gospod Kelemina, izvolite.
Ja, hvala lepa za odgovor. Jaz se popolnoma strinjam s tem, kar je gospa povedala. Samo gre pa za to, da je pa pri tem, če bi mi uveljavili ali pa če bi še imeli po starem urejeno te zadeve, tako kot piše, da zdajle v obstoječem zakonu, da pač za opravljanje dejavnosti, da mora pač pristojni organ ugotoviti to, recimo, pred začetkom opravljanja neke dejavnosti ugotoviti to stanje, če je v skladu s predpisi, zadostil skratka pogoje za opravljanje te dejavnosti; takrat je zelo majhna verjetnost, da bo nekdo naredil čez mesec dni nek korenit poseg v nek objekt in potem si povzročil zaradi tega stroške, če je prej - recimo - zadostil vsem pogojem in si zgradil nek objekt, ki je bil pregledan, ki je bil tako rekoč verificiran z inšpektorji in z vsemi zapisniki in primopredajnimi oziroma z odločbami. Jaz ne verjamem, da bo nekdo potem čez mesec dni naredil nekakšen tak grob poseg. In ravno ta obstoječi zakon je take katastrofalne posledice preprečeval, zdajle pa mi to enostavno brišemo in teh pogojev več ne predpisujemo in je bistveno višja verjetnost, seveda bistveno višja, nekajkrat višja verjetnost, da bo prišlo do zlorabe zakonodaje, če več teh kontrol, ki so zdajle bile z obstoječim zakonom predpisane, ne bo. Zato smo mi predlagali pač neko kompromisno rešitev, da bi vsaj glede na to, da tako ali tako nekdo mora izpolniti te pogoje iz zakonov za opravljanje neke dejavnosti, da vsaj v enem letu pa pridobi tisto potrdilo, ki zagotavlja, da je tem pogojem dejansko nekako zadostil. Če pa tega ne bo, pa se resnično lahko zgodi [[...]]- to kar poglejte, jaz upam, da ste dobili vsi - vsaj del poročila - eno poročilo o delu inšpektorja Republike Slovenije za okolje in prostor, sicer za leto 1999, kjer lepo govori - s kakšnimi težavami so se - ne bom zdajle tega bral, verjetno ste dobili - s kakšnimi težavami se srečujejo, kako so zasedena delovna mesta, da gre za 100 tisoč prijav približno letno, glede sprememb dovoljenj, registracij in tako naprej in da s tem obsegom inšpektorja, ki ga zdajle ima, in s temi službami samo - recimo - inšpektor za okolje in prostor ni sposoben nekako vršiti kontrole nad temi subjekti, ki bi pač te, ki opravljajo določene dejavnosti oziroma kakorkoli spreminjajo svoje pogoje dela [[...]] Skratka gre za to, da po naši oceni bo ta - res sicer - pozitivna olajšava nekako vplivala mogoče tako, kot sem prej povedal, na neko svobodno gospodarsko iniciativo, po naši oceni pa lahko povzroči bistveno bistveno večjo škodo, ki jo bo potem država in skupnost kot taka v prihodnosti trpela. Zdaj, če je tudi tukaj zadaj mogoče to, da bo nekdo celo zaradi naše nesposobnosti, se pravi, iz Evropske skupnosti poskušal zlorabiti ta naš sistem,neučinkovit sistem kontrol in nadziranja, poskušal pri nas na ta račun odpirati neke umazane tehnologije ali karkoli drugo. Če gre za to špekulacijo, potem moramo biti toliko bolj previdni in enostavno neke pogoje tu postaviti, da ne bo prišlo do prevelikih posledic za naš sistem in za našo državo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Vizjak, izvolite.
Hvala lepa. Vidim, da sem dolžan določeno pojasnilo, nato pa bom postavil še eno vprašanje predstavnici vlade. In sicer tako, da bo jasno, ta predlog spremembe zakona ukinja obvezno pridobivanje odločbe upravne enote glede izpolnjevanja minimalnih tehničnih in drugih pogojev za opravljanje dejavnosti. To moramo vedeti, to ukinja in tega več v bodoče, če bo to sprejeto, ne bo. Bo samo v primerih, kadar to izrecno nek drug, poseben predpis določa, teh je pa zelo malo. To pomeni, da se bo poslej lahko določena družba registrirala in začela opravljati dejavnost, brez da bi preventivno kdo preveril, ali izpolnjuje za to določene pogoje ali ne, če seveda to v specialnih predpisih ni določeno drugače. To je ena stvar. Druga stvar pa, poglejte, pred seboj imam zakon o preprečevanju dela in zaposlovanja na črno, ki je tudi eden izmed temeljnih ciljev, kako izkoreniniti šušmarstvo in delo na črno, in govori, kaj je delo na črno. Delo na črno je opravljanje, tudi med drugim, dejavnosti, če subjekt - bodisi da je to pravna oseba ali pa, ne vem, čisto fizična oseba - nima predpisanih listin o izpolnjevanju pogojev za opravljanje registrirane dejavnosti. Zanima me, če to dovoljenje sedaj ukinjamo in to listino, ki dokazuje, da nekdo izpolnjuje pogoje za opravljanje dejavnosti, to je ta odločba po 6. točki 4. člena zakona o gospodarskih družbah, kateri je alternativni dokument, ki bo pričal, da nekdo ni šušmar? Primer: nekdo bo prišel v neko delavnico in bo ugotavljal zdaj, ali je ta šušmar ali ta ni šušmar. Kako bo ugotovil? Samo iz priglasitve davčnemu organu, samo iz te priglasitve. Hvala.
Hvala lepa. Spoštovani kolegi, če dovolite, da se s tega mesta oglasim tudi kot poslanka in se vključim v vašo razpravo, bi vendarle želela v delu, glede na svoje poznavanje dela v upravni enoti, dati pojasnilo, kje se v tem postopku vendarle začne birokratiziranje.
Od podjetnika, za katerega specialen predpis - to je, na primer, zakon o gostinstvu, zakon o trgovini - ni natančno določil pogojev, ampak je bil podvržen presoji samo splošnih pogojev, je upravna enota vedno kot prvo zahtevala uporabno dovoljenje za poslovni objekt, v katerem so se vse vrste dejavnosti, tudi za navaden poslovni prostor za opravljanje nekih storitvenih dejavnosti, opravljale. Tu pa pridemo do tega, da v postopku izdaje uporabnega dovoljenja za posamezni poslovni objekt na podlagi zakona o graditvi objektov sodelujejo po teh predpisih vsi organi. To je tako organ, ki ščiti požarno varnost, zdravstveno varstvo, potem to, kar je tu našteto, zdravje in predvsem varstvo okolja, v tem postopku so vsi strokovnjaki s polno odgovornostjo projektanta vključeni, da poslovni objekt, za katerega se v projektni, lokacijski in ostalih dokumentacijah ter v dovoljenju predpisujejo pogoji, da so ti pogoji pri tovrstnem poslovnem objektu upoštevani. Kje se začnejo podvajati tukaj postopki. Ko dobi nekdo uporabno dovoljenje za poslovni objekt, ki mu rečemo gostilna, je pravzaprav vse tehnične pogoje in varstva pri delu in varovanja okolja itd. izpolnil, ker je bil ves čas reguliran s strani državnih organov. Izvedenci ki so pa na oddelku za okolje v prostor šli ponovno gledati ta objekt, so gledali iste pogoje. In stranka je morala izvedencem, predvsem zavodom za varstvu pri delu, ponovno, nekontrolirano s tarifami s strani države poravnati znesek za isto opravilo, kiga je v imenu države že prej opravil upravni organ. To je bila birokracija, dvakratna. Človeku so v roku tednu dni prišle komisije, ki so gledale isto stvar, samo da je to drugo komisijo še enkrat plačal. Skratka, uporabno dovoljenje pa je seveda regulirano po zakonu o graditvi objektov in je to pristojnost gradbenega inšpektorja. To, da bo seveda nekdo v objektu, ki teh pogojev ne izpolnjuje, začel delati, pa okolju to ne bo všeč - zelo hitro mu bo gradbeni inšpektor tovrstno dejavnost prepovedal opravljati. Tukaj mislim, da bo trg sam reguliral tovrstne dejavnosti, ki jih okolje ne sprejema, in mislim, da - se pravi, ta predlog vlade vendarle pripelje do rešitve, da se ena stopnja birokratiziranja, ki jo tudi regulira država, tudi cen, ki se na trgu pojavljajo, tukaj ne regulira država, vendarle iz tega postopka pridobivanja dovoljenj, dovoljenj ni več. Da pa je dodatni dopolnilni predlog matičnega delovnega odbora v smeri, da pa vendarle za tiste dejavnosti, kjer pa država meni, da morajo posebni pogoji biti izpolnjeni, predpiše te pogoje in tudi organ, ki jih bo ugotavljal. Že pri zakonu o veterini se bomo srečali s tovrstnimi primeru. Tako, da mislim, da če podpremo vlado, bo en del birokratiziranja v postopku izdaje dovoljenj podjetnikom presekalo in jim bo tukaj olajšano delo. Čim prej pa mora seveda vlada pristopiti k obdelavi posameznih področjih, kjer mora ščititi javni interes. Hvala lepa.
Mag. Vizjak, izvolite. Izvolite.
Hvala lepa. Dolžan sem eno repliko. Poglejte, jaz se z vami strinjam, da je to v idealnem primeru tako; in vi ste to kot načelnica upravne enote verjetno videla iz pisarne. Jaz pa s terena vidim drugače. Poglejte! Prvič, uporabno dovoljenje se nanaša na objekt in popolnoma nič na pravni subjekt, ki bo notri opravljal dejavnost. Uporabno dovoljenje, tako kot gradbeno dovoljenje, dobi objekt. Objekt na vlogo pač določenega investitorja, ponavadi lastnika. In se nanaša zgolj uporabno dovoljenje, da je ta pa ta objekt, na tem in tem naslovu, poslovni objekt, sposoben, da se v njem izvaja ta pa ta dejavnost. To je uporabno dovoljenje. Nič pa ne govori o tem, ali ta in ta pravni subjekt, zasebnik, izpolnjuje vse minimalne tehnične in druge pogoje, da lahko v tem objektu to tudi izvaja. Primer vam povem. Uporabno dovoljenje se lahko nanaša, ko ste imenovali gostinstvo, za - bi rekel - eno gostilno in je notri - ne vem; Kramar s.p. izvaja gostinsko dejavnost. Jutri gre ta ven in pride novi Kramar notri ali pa drugi subjekt z drugo opremo. Ustreznost te opreme, ustreznost prezračevanja takrat, ker je tisti prvi to demontiral in odpeljal, pa ne preverja več nihče. To je pa delala zdaj ta bivša komisija iz vašega bivšega gospodarskega objekta. Jaz se strinjam, da kadar prihaja do podvajanja - bog nas varuj, da prihaja do podvajanja. In to bi z organizacijo znotraj upravne enote se dalo dogovoriti, da ko bi vloga prišla na gradbeni oddelek za uporabno dovoljenje in hkrati na oddelek za gospodarske službe, da bi pač ena komisija šla in oba postopka izpeljala. To bi bila stvar organizacije upravne enote. Ni pa ta stvar, bi rekel, načelna. In jaz mislim, da je to v enem idealnem primeru res tako. V večini primero pa ni tako. Bi bilo kljub vsemu potrebno. Še to bi poudaril, da sedaj prihajamo iz preventive v kurativo. To je najbolj bistveno. Sedaj se predhodno več ne bo preverjalo izpolnjevanje pogojev, ampak samo šele naknadno. Ko bo nekdo že začel delati, bodo pristojni inšpekcijski organi preverjali, ali on izpolnjuje ali ne, in bili seveda potem tudi zasebniki sankcionirani. To je tudi koncept. V končni fazi, jaz ga tudi delno pozdravljam. Še enkrat bi pa res prosil za odgovor, kako bo parirano zaposlovanju oziroma kako bo parirano delo na črno. Glede teh dikcij zakona, ki govorijo o listinah, ki dokazujejo izpolnjevanje pogojev.
Hvala lepa. Gospod Kelemina, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovana podpredsednica, sami ste se pač vključili v razpravo in podali določene pomisleke oziroma svoje poglede na to vprašanje in tudi prakso, ki ste jo pač doživeli. Jaz se popolnoma strinjam tudi s tistim, kar je že gospod Gaspari govoril na samem odboru, pa tudi danes tukaj, da se je veliko dejavnosti - recimo - v Ameriki in v razvitem svetu začelo - recimo - v garažah in tako naprej. Jaz osebno tudi trdim, da svobodna gospodarska iniciativa mora biti brezmejna. Ampak, poglejte, slučajno da se v neki garaži začne neka dejavnost opravljati, ali pa naj bo samo poslovni prostor, pisarna, pa vemo, da danes ljudje so tudi - recimo - električne instalacije sami delali doma. Brez vsakih meritev, brez vsega. Tam se bo priklopil neki instrument, karkoli pač bo, električna pečka ali karkoli; pride do požara - ne vem, karkoli se lahko zgodi, nihče tega ne bokontroliral. Nekdo bo začel opravljati to dejavnost, lahko pride do smrti, do česarkoli. Tako, da uporabno dovoljenje pa obratovalno dovoljenje to sta dva taka pojma, ki ju enostavno ne bi smeli zapostavljati. In moja ocena je, da v roku enega leta bi pa res lahko mogoče vsak dosegel to, da bi dobil obratovalno dovoljenje za nek prostor, ki kakršenkoli pač že je, če je bolj enostaven, ga bo prej dobil, če je bolj kompliciran mogoče nekoliko kasneje, da bi pa le nekako zavarovali zdravje ljudi in pa varstvo narave in vseh ostalih dobrih, ki jih v državi imamo. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Kelemina, če dovolite, vas še jaz nekaj vprašam. Kakšna je razlika med obratovalnim in uporabnim dovoljenjem za objekt? Ga ni. To so isti pogoji. Če ni posebnega predpisa, ki bi predpisal posebne pogoje, komisije, ki so bile zdaj, so ugotavljale iste pogoje. Iste, to je ena stopnja birokracije več. Gostinstvo je drugo. To je poseben predpis, kjer bo komisija še vedno ta ista, ki je opravljala zdaj v pomoč upravni enoti pregled obrata in naprav in blagajne in tudi v trgovini in sanitarne pogoje. Ker država želi zavarovati ta zdravstveno-higienski minimum. Hvala. Gospod Gaspari, izvolite.
Morda smo eno kratko repliko, ni na nikogar direktno. Ampak poglejte, iz te študije, ki sem jo prej omenil - jaz sem se največ naučil iz tega, ker nisem poznal tako tole slovensko prakso, kaže, da je naš postopek približno petkrat daljši od povprečja v Evropi. Nekaj mora biti narobe. Pričakujemo veliko tujih in domačih novih investitorjev, ki bodo prišli, bodo začeli tako rekoč iz nič, na polju zgradili tovarno in tako naprej. Spomnite se primera Save Kranj in Good yearja, kaj se je dogajalo. Še do danes stvar ni rešena. Tak investitor ne ostaja. Ima seveda mnogo drugih alternativnih pogojev, v katerih seveda lahko opravi tisto, kar smo mu mi z našimi, lahko v dobri veri pripravljenimi, ukrepi preprečili. In jaz moram reči, da tisto, kar sem se iz tega papirja naučil, je, da absolutna zaščita v tistih dejavnostih, ki so človeku tako ali drugače lahko nevarne. Saj jih poznamo: kemija, še kaj podobnega - tam je posebno dovoljenje v vsakem primeru nujno. In tam ima inšpekcija absolutno svoj smisel. In bo tudi morala opraviti to dobro. Sicer pa, jaz sem gledal tam primere, recimo Danska, večina teh manjših evropskih držav, tam je postopek za registracijo in začetek delovanja v najslabšem primeru dva meseca. Pri nas je najboljšem primeru, če gre za gradbeno in druge dejavnosti, dve leti. A veste, to so tako velike konkurenčne razlike, da nič ne pomaga davčna politika ali pa velika promocija Slovenije, če potem na licu mesta se ta promocija spremeni v tako jaro kačo, ki na koncu niti nujno ne pripelje do tega, da je zaščita res zagotovljena Recimo, če ste pogledali tiste požare, ki se dogajajo zdajle v Sloveniji v zadnjih nekaj mesecih, to so bili vse objekti, ki so bili verjetno redno inšpecirani, pa je vseeno zagorelo. Kar ne pomeni, da je bila slaba inšpekcija, ampak da je bila verjetno slaba napeljava. Dvomim, da je bila samo inšpekcija slaba. Ampak hočem reči, ne pomaga tudi to, da zdaj z ukrepom na ukrep sicer načeloma mislimo, da smo stvar uredili, konkretno jo pa nismo. Kdor je potoval po svetu, tudi po Ameriki, jaz vam jamčim, da jeAmerika mnogokrat slabše po tej plati zavarovana, kot je Evropa. Kar ne pomeni, da je moramo posnemati, razumeti pa moramo, da seveda na nek način to zmanjšuje to stopnjo konkurenčnosti, ki postaja v tej globalizaciji gospodarstva po svetu - bi rekel - kritična za mnoge dejavnosti, tudi v Sloveniji, ne samo zunaj. Zato mislim, da bi bilo tako nujno strokovnjake, ki se na to spoznajo, dobiti skupaj in ugotoviti, kaj se da na tem področju storiti. Tukaj pa mislim glede obratovalnega in tistega drugega dovoljenja, so pa tujci rekli - ti, ki so to gledali in se s tem ukvarjajo, niso to delali samo v Sloveniji, so šli tudi po drugih državah - da teh komplikacij pri nas enostavno ne razumejo. To je bil odgovor, če si boste ga prebrali. Ne razumejo, zakaj. In zato sem jaz prej postavil vprašanje, da je dobro to razčistiti čim prej - ta zakon na nekem majhnem segmentu, s tem čiščenje lahko začnemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kelemina, izvolite. Se opravičujem. Gospod Vizjak
Gospod Gaspari, jaz se z vami strinjam. In kadar se postopki podvajajo - in hvala bogu, da se ne podvajajo in da se skrajšajo in da se tudi tujim investitorjem omogoči čim prejšnji prihod in bog nas varuj! Repliciram pa v tem smislu. To se pravi, pozdravljate tudi to možnost, da nekdo pride v Slovenijo in dobi, recimo, eno kemično tovarno postavi in šele naknadno se ugotovi pač, da so malo čudni ljudje tam okoli, ker so - recimo - zdaj vdihovali ne vem, tri tedne ali pa štiri tedneali pa dva meseca azbest ali pa kake druge nevarne snovi. Kajti, če ni predhodnih ugotovljan izpolnjevanj pogojev, ki jih noben kemični zakon v nobeni kemični industriji ne predpisuje, potem amandma ni potreben, pomeni, da je to lahko tako.
Hvala lepa. Replika, gospod Gaspari, potem gospod Kavčič.
Mislim, da se nisva dobro razumela. Ravno to sem rekel, da v mnogih državah Evropske unije, in to se da enostavno empirično ugotoviti, imajo jasne določbe za dejavnosti, ki so lahko okolju ali človeku nevarne [[ta trenutek jih ne znam našteti]] . Ampak to ni tako grozno, bom rekel, narediti. In tam je postopek specifičen - odmik od standardnega mora biti. Ne vem, kako se to v principu lahko naredi, mislim, predpostavljam, kako se to lahko naredi, in to ne bi smelo biti problem. Imamo področno zakonodajo in ta področna zakonodaja lahko to, če je potrebno, zelo jasno predpiše, ni pa treba generalizirati primera, kot je ta, na vse ostalo, ker tega ne zahteva. To je bila, bi rekel, moja pripomba. Glede davčnega tretmaja, ki ne vem, kdo ga je točno omenil, bi pa rekel to. V Evropi vedno bolj prevladuje princip, ki ga pri nas težko uveljavljamo - obdavčljive so dejavnosti, ali so prijavljene ali pa niso prijavljene. Če se nekdo ukvarja z dejavnostjo, ki mu nosi dohodek, je davčni zavezanec. Pri nas se kot pijani plota držimo teorije, da dejavnost mora biti prijavljena [[da ne omenjam tistih mejnih dejavnosti, ki se jih ponavadi v takem primeru omeni]] . Mnogo takih dejavnosti je in inšpektorji bi morali, po mojem mnenju, po zakonu o davčnem postopku, vendar ker tega še ni, mislim, da še ni, v popravkih tega zakona pridobiti to možnost, da lahko po črki zakona v takem primeru ukrepajo. Sam vem za veliko držav v Evropi,da je to možno, ker je logično. Pri nas se pa pač ujamemo v to pravno zanko: ni prijavljeno. To se pravi, čeprav dela, ni dejavnost, je nekaj, kar ne obstaja - to je nemogoče. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kavčič, izvolite.
Hvala za besedo. Mislim, da se diskutanti v glavnem vsi strinjajo, in tudi sam se strinjam z njimi, v točki, ko želimo dobro opremljena, varna delovna mesta, tehnološke procese, ki bodo prijazni do okolja, in odvijanje delovnih procesov na ta način, da bodo tudi davščine plačane tako, kot se spodobi, da bodo procesi tekli tako, da bodo ustrezali pogojem požarne varnosti in tako naprej. Bistveno pa je doseči razumevanje v točki, kjer razmišljamo malo drugače. Namreč, po nepotrebnem poskušate nekateri obremenjevati zakon o gospodarskih družbah z materijo, ki je ta zakon ne ureja. Točka, o kateri se pogovarjamo, regulira ustanavljanje gospodarskih subjektov, bodisi pravnih oseb bodisi samostojnih podjetnikov posameznikov. In tisto, o čemer je tudi kolega Gaspari diskutiral, je, da se samega akta ustanavljanja gospodarskih subjektov ne sme obremenjevati z zakonodajo in z omejitvami, ki jih seveda morajo kvalitetno urediti drugi področni zakoni. Zato menim, da je primerno v celoti podpreti vladne predloge na tem področju, in predlagam, da podpremo tudi predlog vlade, tako v zakonu kot v amandmajih.
Hvala lepa. Gospod Kelemina, izvolite.
Hvala lepa. Sam se z gospodom Kavčičem prav gotovo strinjam. Dejstvo je pa to, da na osnovi poročil inšpekcijskih služb - različnih in bomo še druge pridobili, tistih, ki jih danes še nimamo, predvsem - če ne drugače - do tretje obravnave tega zakona in še druga mnenja si bomo prav gotovo pridobili. Problem je ravno v tem, da je sedanji zakon o gospodarskih družbah predvidel v svojem šestem odstavku nek krovni nadzor nad spoštovanjem vseh predpisov v državi oziroma vseh predpisov, ki jih mora nekdo izpolniti, če hoče začeti opravljati neko dejavnost. Se pravi, ta zakon je to nekako pokril. Če mi to sedaj izločimo iz tega zakona, se bodo drugi področni zakoni posamično uresničevali in nimajo več neke krovne zaščite in bo prihajalo po naši oceni do tistega, kar smo prej skozi opozarjali. Torej, naš sistem ni pripravljen in ni sposoben drugih področnih zakonov uresničevati učinkovito, tako kot se pač predvideva, da naj ne bi tega počel zakon o gospodarskih družbah. To razumem, samo žal niso izpostavljeni drugi instrumenti. Če bomo sprejeli neki sklep, če se bo zavezala vlada ali kdorkoli drug, da bomo z nekim učinkovitim sistemom se usposobili in bomo sposobni te druge področne zakone učinkovito uresničevati, potem sem takoj za to, da se sprejme čimbolj liberalna oblika svobodne gospodarske iniciative. Dokler pa teh drugih stvari nimamo urejenih, sem pa logično skeptičen. Žal. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi več nihče razpravljati, prehajamo na odločanje o dveh [[...]]Se opravičujem, pri odločanju o amandmajih k 1. členu sem pozabila dati na glasovanje odločanje o členu v celoti k prejšnjemu 1. členu, tako da vas vljudno prosim, če lahko to še opravimo, preden preidemo na odločanje o amandmajih k 2. členu. Odločamo o 1. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, nihče proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 1. člen v celoti sprejet. Sedaj pa prehajamo na odločanje o dveh amandmajih k 2. členu, in sicer pod 1 je amandma poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije z opombo, da če bo sprejet ta amandma, je amandma pod številko 2, to je amandma odbora za gospodarstvo, brezpredmeten. Se pravi, da najprej odločamo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 12, proti 21. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da amandma pod ena k 2. členu ni bil sprejet. Prehajamo [[...]]Proceduralno, izvolite.
Hvala lepa. Se opravičujem, ampak mislim, da ni korektno, še 40 nas, menda, ni tukaj notri. Jaz ne bi rad, da bi nam kdo očital neko, kaj jaz vem - saj veste, kaj. Dajte prosim zagotoviti, da bo resnično [[...]]
Hvala za opozorilo gospod Kelemina. Vljudno prosim, spoštovane kolegice, kolegi, da pregledate mesta svojih sosedov, v kolikor imajo neopravičeno [[...]] Ugotavljamo navzočnost! Navzočih nas je 44, kar pomeni, da je državni zbor nesklepčen in tudi ni veljavno odločal v primeru prvega amandmaja poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije k 2. členu. Ponovno bomo čez par sekund ugotavljali navzočnost, drugače bomo prekinili sejo. Prosim kolege, ki se nahajajo v bližini, da se nam pridružijo! Ponovno ugotavljamo navzočnost! Navzočih nas je 47, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. Ponovno bomo opravili glasovanje o prvem amandmaju k 2. členu, to je amandma poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije. Glasujemo. Navzočih 47 poslank in poslancev, za je glasovalo 10, 29 proti. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da prvi amandma ni bil sprejet. Tako prehajamo na odločanje o drugem amandmaju k 2. členu, to je amandma odbora za gospodarstvo. Glasujemo. Navzočih 49 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, eden proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o [[...]]Se opravičujem. Ponovno pozabljam. Glasovati moramo še o 2. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 2. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 5. členu. To je amandma odbora za gospodarstvo. Želi kdo razpravljati? Izvolite, gospod Rokavec.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Spoštovane poslanke in poslanci! Podpiram amandma odbora za gospodarstvo k 5. členu - kljub vsemu, ker amandma na nek način bo amandmiran na drugi obravnavi, vemo pa, da so na nek način tudi s strani Evropske unije bile kritike na to določbo v zakonu. Mislim pa, da je ta določba, ki govori tudi glede uporabe slovenskega jezika in pa seveda narodnostnega jezika, to je narodne skupnosti madžarske in pa italijanske narodne manjšine v Sloveniji, v gospodarskih družbah tako pomembna, da bi verjetno - sedaj se s to določbo črta zadnji stavek amandmaja k 5. členu. Verjetno bi bilo pa potrebno preučiti tudi, kako zagotoviti rabo slovenskega jezika za tretjo obravnavo tudi med člani uprave oziroma zaposlenimi, ki so zaposleni na podlagi pogodbe. Jaz mislim, da je tukaj ena od zelo občutljivih in pa pomembnih vprašanj, na nek način tudi varovanja slovenskega jezika po vstopu v Evropsko unijo. In bi predlagal, da bi na nek način vlada do tretje obravnave preučila to področje in na nek način ga tudi z amandmajem primerno uredila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje, in sicer na odločanje o amandmaju odbora za gospodarstvo k 5. členu. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 2. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, nihče proti. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 6.a člen, katerega predlagatelj je vlada. Matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, eden proti. [[Za je glasovali 34.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma za novi 6.a člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o štirih amandmajih k 11. členu, in sicer pod 1 je amandma, katerega predlagatelj so poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev, poslanski klub LDS, poslanska skupina SLS+SKD in poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov. Iste poslanske skupine so tudi predlagatelji amandmaja pod 2. Pod 3 je predlagatelj odbor in pod 4 so predlagatelji prvo navedene štiri poslanske skupine. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o prvem amandmaju k 11. členu. Glasujemo. Ponovno. Hvala lepa. Takoj bomo še enkrat ugotavljali navzočnost. Navzočih nas je 42, kar pomeni, da je državni zbor nesklepčen in ne more veljavno odločati, zato prekinjam sejo za deset minut. Nadaljevali bomo ob 16.55 uri. Vljudno prosim spoštovane kolege, ki se nahajajo v bližini, da se nam pridružijo, da bomo lahko nadaljevali z delom. Hvala lepa.
[[...]]Po desetminutnem odmoru v skladu s poslovnikom tretjič ugotavljamo navzočnost, zato vas vljudno prosim, da vstavite kartice. Navzočih je 49 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni sklepčen in lahko veljavno odloča. Prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju k 11. členu, katerega predlagatelj so štiri poslanske skupine. Glasujemo. Navzočih 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, nihče proti. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju k 11. členu istih predlagateljev. Glasujemo. Spoštovane kolegice in kolegi, jaz mislim, da nas je v dvorani več kot 44, zato prosim, če vsi pregledamo ali imamo v redu vstavljene kartice. Ponovno ugotavljamo navzočnost. Navzočih nas je 46, kar pomeni, da lahko ponovno veljavno odločamo. Prehajamo ponovno na odločanje o drugem amandmaju k 11. členu istih predlagateljev, štirih poslanskih skupin. Glasujemo. Spoštovane kolegice in kolegi, mislim, da v tem sklicu resnično nismo naredili še veliko, čaka nas res veliko dela. Vljudno prosim, da svoje delo jemljemo odgovorno. Prekinjam delo državnega zbora za 10 minut. Nadaljujemo ob 17. in 10 minut.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Ponovno ugotavljamo navzočnost in nadaljujemo z delom. Navzočih nas je 56, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju k 11. členu. Predlagatelji so štiri poslanske skupine, ki sem jih prej navedla. Glasujemo. Navzočih je 63 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, 1 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o tretjem amandmaju k 11. členu, katerega predlagatelj je odbor za gospodarstvo. Glasujemo. Navzočih 63 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, 1 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je tretji amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o četrtem amandmaju k 11. členu, katerega predlagatelji so štiri prej navedene poslanske skupine. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, 7 proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, 6 proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je 11. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 15. členu. In sicer pod [[...]]Se opravičujem - o amandmaju, o enem amandmaju k 14. členu, katerega predlagatelj je odbor za gospodarstvo. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 15. členu. Pod ena je amandma, ki smo ga danes dobili na klop, in sicer popravljen amandma poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije, z opombo, če je sprejet ta amandma, je amandma pod številko 2, katerega predlagatelj je odbor za gospodarstvo, brezpredmeten. Gre pa za isto oziroma podobno vsebino, ki smo jo obravnavali pri amandmaju istega predlagatelja k 2. členu, če se ne motim. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 12, proti 32. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da amandma pod številko 1 poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije ni bil sprejet. Tako prehajamo na odločanje o amandmaju pod številko 2, to je amandma odbora za gospodarstvo. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 2. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o 15. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, nihče proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 22. členu. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o 22. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju odbora za gospodarstvo k 25. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti eden. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 31. členu. Predlagatelj obeh je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? Gospod Kelemina, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Čisto na kratko bi ponovil tisto, kar sem že tudi v splošni razpravi na začetku poudaril. Naše mnenje je, da s temi spremembami nekako koncentriramo moč odločanja v teh izvršilnih organih, se pravi vodstvenih organih družb, in da je tudi oblikovanje teh rezerv, dodatno še za lastne deleže neupravičeno. Dejansko poslovodni organi te pravice ne bi smeli imeti. S tem ko bodo zagotavljali dodatno oblikovanje rezerv za lastne deleže, bo prihajalo do prevzemov podjetij s strani vodilnih delavcev. Naša ocena je, da to ni upravičeno in da je dovolj drugih inštrumentov, kjer se dobiček razporeja oziroma skupščina mora biti tisti organ, ki bo odločala o tem, kako se bo dobiček razporejal in kako se bodo tudi izplačevale dividende. Zato smo predlagali spremembo v prvem odstavku in da se črta tretji odstavek 228. člena. Predlagam, da se ta dikcija, ki smo jo predlagali, tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Nina Plavšak, ki želi pojasniti v imenu vlade. Izvolite.
Želela bi najprej opozoriti, da ta prva amandma poslanske skupine nima nikakršne zveze s tistim uvodnim govorom, ki ga je gospod Kelemina podal. Ureja namreč vprašanje rezerv za lastne deleže. To vprašanje je v ZGD že urejeno, pri čemer je bil ta institut strokovno napačno poimenovan kot sklad za lastne delnice. Gre za instrument, ki ni prepuščen diskreciji uprave, ampak za obvezne rezerve, kadar družba pridobiva lastne delnice. Če namreč družba pridobiva lastne delnice, ima to ekonomsko enak učinek kot dekapitalizacija, kot zmanjšanje osnovnega kapitala, in ker se zaradi načela ohranjanja kapitala v zakonu o gospodarskih družbah, tako kot tudi drugod v sodobnih korporacijskih ureditvah, v bistvu zaradi zaščite upnikov določajo zelo stroga pravila, v katerih primerih je dovoljeno opraviti izplačila delničarjem, in to samo, če je zadosti vira v dobičku, iz katerega se te rezerve oblikujejo, ker v nasprotnih primerih takšnih izplačil ni mogoče opraviti. S samo to je urejeno z institutom rezerve za lastne deleže, torej nekaj, kar je že tako ali tako urejeno v zakonu o gospodarskih družbah. Kar se pa tiče drugega amandmaja, gre [[...]] [[Nemir v dvorani.]]
Spoštovani kolegi, prosim, dovolite, da [[...]]
[[...]]pa v bistvu za rdečo nit vseh še preostalih amandmajev, ki jo je gospod obrazložil v svojem uvodnem govoru, bi pa želela pojasniti naslednje. Prvič, bilo je očitano, da je skozi prvo obravnavo vprašanje o tej ureditvi, da naj, tako kot je predlagano, o sprejemu letnega poročila odloča nadzorni svet, pač v družbah, ki imajo nadzorni svet, in ne več skupščina, tako kot sedaj ureja ZGD, da je šlo to vprašanje zelo na hitro mimo v prvi obravnavi. To ne drži. Vlada je, zavedajoč se, da gre za spremembo v primerjavi s sedanjo ureditvijo, v prvi obravnavi predlagala rešitve v variantah. V prvi obravnavi je bilo potrjeno, da obstane varianta, ki je sedaj uvrščena v zakon. Kar se pa tiče vprašanja ali pa razprave o tem, da gre za neko ureditev, sistemsko ureditev, ki drugod ni poznana, in da s tem v našem korporacijskem pravu mešamo angloameriški in pa germanski sistem, ki naj bi bila dva prevladujoča ali pa edina dva sistema korporacijskega urejanja, bi pa želela pojasniti naslednje. Naše celotno korporacijsko pravo je urejeno v celoti po vzoru nemškega prava in vsi ti instituti, povezani z razmejitvijo pristojnosti med skupščino in nadzornim svetom - naj pa poudarim, člani nadzornega sveta so predstavniki lastnikov, ni neka imaginarna uprava od nekje, ki si uzurpira, ker navsezadnje tudi upravo imenujejo lastniki in jo lahko razrešijo, če so z njenim delom nezadovoljni - gre torej za sistem, ki je točno, dosledno preslikan iz nemške ureditve v "Ackzengesetzu". Pa še na nekaj je treba biti pozoren. Ta sistem bo prišel do izraza samo pri velikih družbah, velikih delniških družbah in srednjih družbah, ki morajo imeti nadzorni svet. Večina po številu družb z omejeno odgovornostjo pa z zakonom ni zavezana imeti nadzorni svet in ga nimajo. Pri teh družbah bo seveda o sprejemu letnega poročila še vedno odločala skupščina. Pa še nekaj je treba poudariti. Samo s tem, da se odločanje o sprejemu letnega poročila razmeji v bistvu na nadzorni svet in samo v primeru, če se uprava in nadzorni svet ne strinjata, prevali na skupščino, se ne posega v "lastninska upravičenja delničarjev". Zakaj? Sestava letnega poročila je strokovno opravilo. Pri sestavi letnega poročila je treba upoštevati pravila računovodenja, določena v zakonu o gospodarskih družbah in podrobneje določena v slovenskih računovodskih standardih. Poleg tega pa, kar se tiče te svobode, ki jo zakon - pa ne zato, ker bi si to predlagatelj izmislil, ampak v celoti po nemškem vzoru - daje upravi pri dodatnem oblikovanju rezerv iz dobička, pa je ta omejena, ker zakon zelo jasno določa največji znesek, merjeno v deležih, ki se sme nameniti za te potrebe. Ne gre za tako zelo "salto mortale" spremembo, kot je bilo morda razumeti od strokovnjakov, ki so vam svetovali in na katere ste se sklicevali. Hvala. Iz tega razloga predlagatelj nasprotuje obema amandmajema.
Hvala lepa. Gospod Kelemina, izvolite.
Hvala za besedo. V bistvu vi lahko tako rešitev sprejmete, kot jo je vlada predlagala. Mi samo hočemo opozoriti na to, da se pač s to spremembo zakona, ko se v celoti skupščini jemljejo določene pravice, ki jih je po sedanji zakonodaji imela in se prenašajo na druge organe, mi menimo, da so delničarji tisti, ki pač odločajo o sprejemu letnega poročila. Oni morajo odločiti, kako se bo dejansko oziroma te najpomembnejše odločitve, morajo delničarji sprejeti na skupščini. Vi pač te stvari sedajle spreminjate, zato smo pač predlagali amandmaje, da ostane tako, kot je bilo do sedaj, da skupščina odloča o letnem poročilu. Če pa mislite vi drugače, pa pač tako odločite. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o prvem amandmaju k 31. členu. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 12, proti 34. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da prvi amandma k 31. členu ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju k 31. členu. Glasujemo. Navzočih 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 8, proti 36. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo še na odločanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 5. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je 31. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 33.a člen, katerega predlagatelj je vlada. Matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti eden. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma za novi člen sprejet, s pojasnilom, da je bil ta amandma povezan z amandmajem vlade za novi 33.b člen. Zdaj prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 33.b člen, katerega predlagatelj je vlada. Matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 4. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet, s pojasnilom, da je bil le-ta amandma povezan z amandmajem vlade za novi 33.a člen, o katerem bomo razpravljali zdaj in tudi odločali. Prehajamo na odločanje. Se opravičujem, moje pojasnilo je napačno. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije za novi 36.a člen. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, 4 proti. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 37. členu. Predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 16, proti 26. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo še na odločanje o 37. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 3. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je 37. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 40. členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 16, proti 24. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo pa še na odločanje o 40. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 4. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 41. členu. Predlagatelj prvega amandmaja je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije, z opombo, če bo ta amandma sprejet, je amandma pod številko 2, katerega predlagatelj so štiri poslanske skupine, brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? Gospod Kelemina, izvolite.
Hvala lepa. Sicer je zadeva pač zelo strokovna, kar se tiče samega zakona o gospodarskih družbah, in prav gotovo tudi vsebina izredno težavna. Tako razumem, da se poslanci ne spuščajo globoko v te zadeve, ampak glasujejo, kot jim je naročeno. Kakorkoli že, po naši oceni je povečevanja članstva v nadzornih svetih iz 3, kar je bilo v sedanjem zakonu, na 5, po moji oceni preobsežno oziroma tudi po oceni naše poslanske skupine kopičenje nekih funkcij v eni osebi v tolikšnem številu ni opravičljivo. Zdaj, ne vem, ali zmanjkuje strokovnega kadra ali kakšni drugi razlogi so tukaj. Prav gotovo, če bi šli po stroki, bi lahko bil iz kakršnekoli politične opcije nekdo v nekem nadzornem svetu. Če v eni politični opciji zmanjkuje kadrov, pa zaradi tega povečujete število članov v nadzornih svetih, ne vem. V glavnem, opozarjam vas, da je za našo poslansko skupino to nesprejemljivo in si težko predstavljam nekoga, ki bo profesionalno začel opravljati vse te funkcije v nadzornih svetih ali bo poleg svoje odgovorne službe še opravljal vse te funkcije. Na nadzorne svete se prenaša vedno več obveznosti, vedno težje odločitve in tako naprej. Kako bo vse to nekdo zmogel, ne vem. Mi temu nasprotujemo, zato tudi predlagamo amandma, da ostane tako, kot je bilo do zdaj. Maksimalno trije člani v nadzornem svetu v teh gospodarskih družbah, kot je bilo do zdaj. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Plavšakova izvolite.
Zdaj samo v lažjo ilustracijo. Primerjalno pravno: edina država, ki še pozna sploh omejitev števila članstva v nadzornih svetih, je Nemčija, ki to število omejuje na 10.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej bomo glasovali o prvem amandmaju k 41. členu. Glasujemo. Navzočih 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 13, proti 28. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da amandma pod ena ni bil sprejet. Prehajamo še na odločanje o amandmaju pod dva. Glasujemo. Navzočih 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 6. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma pod dva sprejet. Prehajamo še na odločanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 4. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 42. členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 15, proti 25. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Zato prehajamo še na odločanje o 42. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 4. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 44. členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije, z opombo, da je le ta povezan z amandmajem istega predlagatelja k 45. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 15, proti 24. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo še na odločanje o 44. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 2. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 45. členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije, z opombo, da je le-ta povezan z amandmajem istega predlagatelja k 44. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 15, proti 23. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o 45. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 3. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 46. členu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 15, proti 29. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo še na odločanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 7. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije za novi 47.a člen. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti eden. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 47.b člen, katerega predlagatelj je vlada. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti eden. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 55. členu, katerega predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 1. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 1. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 63.a člen, katerega predlagatelj je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti eden. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 68.a člen, katerega predlagatelj je vlada. Matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 68.b člen, katerega predlagatelj je vlada, matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 69.a člen, katerega predlagatelj je vlada. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 115.a člen, katerega predlagatelj je vlada. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, nihče proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 120.a člen, katerega predlagatelj je vlada. Matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 2. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 122. členu. Predlagatelji so štiri poslanske skupine, z opombo, da je amandma povezan z amandmajem istih predlagateljev. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 1. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o členu v celoti. Pardon, ni potrebno, ker je bil člen v celoti spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 123. členu. Predlagateljice prvega amandmaja so štiri poslanske skupine, predlagatelj drugega pa je odbor za gospodarstvo, z opombo, da je le ta povezan z amandmajem odbora za novi 125.a člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, 2 proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Prehajamo na razpravo in [[...]]Prosim. Po nepotrebnem? Izvolite.
Mislim, da smo tukaj napravili proceduralno napako. Sprejet je bil prvi amandma in drugi amandma je [[...]]
[[...]]brezpredmeten. Nepotrebno smo glasovali. Se opravičujem, pravkar smo to ugotovili in naše glasovanje o brezpredmetnem amandmaju pač ne bo upoštevano. Nadaljujemo z razpravo in odločanjem o amandmaju k 125. členu, katerega predlagateljice so štiri poslanske skupine in je povezan z amandmajem istih predlagateljev k 11. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 3. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 3. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 3.]] Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 125.a člen, katerega predlagatelj je odbor za gospodarstvo. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 4. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 126. členu, katerega predlagateljice so štiri poslanske skupine, za opombo, da je le-ta povezan z amandmajem istih predlagateljev k 11. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 5. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 6. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet Prehajamo še na razpravo in odločanje o zadnjem amandmaju k 128. členu, katerega predlagatelj je odbor za gospodarstvo. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 3. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 2. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 2. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 2. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je naslov zakona v celoti sprejet. V razpravo dajem še naslednji predlog sklepa: "Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi vlada Republike Slovenije." Želi v zvezi s predlaganim sklepom še kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 3. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Predstavnica vlade, izvolite.
Želela bi opozoriti, da je predlagatelj že v uvodni besedi predlagal, da državni zbor sprejme tudi sklep, da se tretja obravnava zakona opravi po drugem odstavku 194. člena poslovnika državnega zbora.
Želi v zvezi z navedenim predlogom vlade kdo razpravljati? Gospod Vizjak, izvolite.
Poslanska skupina Socialdemokratske stranke je tudi predlagala dodaten sklep, ki nekako definira neko delo še do tretje obravnave. Če je izvršitev tega dodatnega sklepa v skladu s tem predlogom sklepa [[...]]Prosil bi, da pojasni, kaj pomeni ta predlog dodatnega sklepa.
Če dovolite, da pojasnim [[...]]Predstavnica vlade, izvolite.
Glede na to, da po oceni predlagatelja, ki nasprotuje temu predlogu dodatnega sklepa, da naj predlagatelj, torej vlada, od lastnih organov pribavi mnenje o ustreznosti predlaganih sprememb, zlasti v zvezi s pojasnili, ki sem jih podala, da te spremembe ne posegajo v določanje pogojev za opravljanje dejavnosti, niti ne preprečujejo ali na kakršenkoli način ovirajo, da bi pristojne inšpekcijske službe še vnaprej opravljale vse pristojnosti, ki jih imajo na podlagi vseh zakonov, ki urejajo pogoje za opravljanje dejavnosti, predlagatelj predlaga zaradi racionalnosti - ker zdaj je preteklo, odkar je bil zakon sprejet v prvi obravnavi, iz različnih razlogov že več kot eno leto - da se opravi tretja obravnava v roku sedmih dni po tem, ko poslanci prejmejo besedilo zakona za tretjo obravnavo.
Hvala lepa. Če dovolite, da dopolnim. To je lahko najprej na naslednji seji, ko zaseda državni zbor. Gospod Horvat, izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Mislim, da je namen dodatnega sklepa, ki ga predlaga poslanska skupina SDS, pokrit z dodatnim sklepom oziroma s predlogom dodatnega sklepa, ki ga pod številko 1 predlaga odbor za gospodarstvo. Celo še več, vrsta diskusij, ki je bila danes na temo tega zakona, je pokrita s tem sklepom, ki pravi, da naj v okviru antibirokratskega programa vlada pregleda področne zakone in pri tem predlaga poenostavitve nepotrebne komplikacije, ki jih posamezni zakoni vsebujejo. Po drugi strani pa, če je kje potrebno, na primer, na področju, ki je bilo tukaj omenjeno, varstva pri delu ali na kakšnih drugih področjih, pa tudi eventualne izboljšave. Zaradi tega po mojem mnenju tega sklepa ni potrebno sprejeti.
Hvala lepa. Da si naredimo en vrstni red. Če dovolite, najprej je predlog sklepa podala vlada in vljudno prosim, da gremo po vrstnem redu. Se pravi, predlagam državnemu zboru, da o predlogu vlade glasujemo najprej, potem pa o predlogih dodatnih sklepov. Gospod Kavčič.
Prosil bi samo zaradi padca koncentracije, če bi se lahko vladni predlog še enkrat ponovil, prosim.
Gospa Nina Plavšak, prosim.
Vlada predlaga, da državni zbor sprejme sklep, da se tretja obravnava zakona opravi po drugem odstavku 194. člena poslovnika državnega zbora, kar pomeni, v roku 7 dni po predložitvi besedila v tretjo obravnavo.
Najprej v roku 7 dni. O tem sklepu bo državni zbor zdaj glasoval. O predlogu sklepa. Glasujemo. Razpravljali smo že. Spoštovane kolegice, kolegi, glede na to, da ni pravega miru v dvorani, se pravzaprav zelo hitro spregledamo. Gospod Kelemina, jaz se vam opravičujem, napravo za glasovanje sem vključila. Zdaj najprej smo opravili glasovanje o predlogu vlade, in sicer, da se tretja obravnava opravi po drugem odstavku 219. člena. Zdaj moramo pa opraviti še, če dovolite, kljub temu da je ura 18., še razpravo in odločanje o treh predlogih dodatnih sklepov. To sta dva dodatna predloga sklepov, ki ju je vložil odbor za gospodarstvo in poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Najprej dajem v razpravo dodatni predlog sklepa, ki ga je predlagal odbor. Prvi predlog dodatnega sklepa je v sledečem besedilu: Vlada Republike Slovenije naj nemudomanadaljuje s pripravo antibirokratskega programa, tako da bo pripravila ustrezne podlage za odpravo vseh nepotrebnih ovir za začetek opravljanja dejavnosti, tako družbam kot samostojnim podjetnikom, ki so določene v obrtnem zakonu ter v zakonih, ki določajo posebne pogoje za opravljanje posamezne dejavnosti. Želi o predlaganem dodatnem sklepu kdo razpravljati? Gospod Kelemina izvolite.
Hvala lepa. Najprej protestiram, ker mi niste dali, da bi razpravljal o predlogu sklepa vlade. Brez vsake obrazložitve, razumete, se mudi nekam sedajle s sprejemom tega zakona in ne pustite, da bi o sklepu vlade človek razpravljal. Rad bi vedel, zakaj se tako mudi sedajle naenkrat s tem zakonom, da ga moramo "ad hock" sprejeti že na naslednji seji državnega zbora. Glede razprave o sklepu odbora bi pa povedal, da sicer tale predlog sklepa odbora ni napačen ali kakorkoli že, v bistvu pa nikogar ne zavezuje, ampak samo naroča, naj se nadaljujejo vse te priprave in te aktivnosti itn. Do kakšnega roka, kdo bo to kontroliral, kako se bo to izvajalo, kdo je odgovoren, tega enostavno ni. Zelo ohlapen je tale predlog po moji oceni, ne glede na oba predloga, bi nujno bilo potrebno pridobiti še mnenje do tretje obravnave teh republiških inšpekcijskih služb. Če samo pogledamo eno poročilo inšpekcijske službe, in sicer inšpekcijske službe za okolje in prostor v letu 1999 - upam, da ste si ga prebrali vsi in ste ga videli, kakšne stvari pisujejo oziroma kako opozarjajo konstruktivno na vse pomanjkljivosti sistema kot takega in tudi povedo, da tem nalogom, ki se jim sedajle s spremembo zakona o gospodarskih družbah nalagajo, inšpekcijske službe ne bodo kos. Ne bodo kos jim in ne bodo tega mogle narediti, zato bi bilo prav, da dobimo njihovo mnenje. Saj v končni fazi ni zavajajoče za državni zbor, ampak prav bi bilo, da bi se poslanci seznanili s temi ugotovitvami inšpekcijskih služb, kako bo dejansko v praksi to izvajanje zakona o gospodarskih družbah v nadalje funkcioniralo. Jaz mislim, da ta predlog sklepa ni odveč in da seto poročilo oziroma mnenje inšpekcijskih služb lahko pridobi. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Kelemina. Prej je potekala razprava o predlogu sklepa vlade. Mag. Vizjak je razpravljal. Vi ste se sedaj javili k razpravi za 1. člen, pa ste obrazlagali svoj predlog, ki še pride na vrsto, se opravičujem, ampak dajmo iti po vrstnem redu, da ne zamešamo. Želi še kdo o predlogu dodatnega sklepa v besedilu, ki sem ga prebrala, razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o prvem dodatnem sklepu odbora za gospodarstvo. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je prvi dodatni sklep odbora sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o drugem predlogu dodatnega sklepa, katerega predlagatelj je ravno tako odbor in se glasi: Državni zbor Republike Slovenije predlaga vladi Republike Slovenije, da prouči pripombe in predloge amandmajev k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gospodarskih družbah, druga obravnava, ki jih je pripravilo društvo Delničar, ter na njihovi podlagi po potrebi pripravi in v zakonodajni postopek vloži ustrezen predlog zakona. Želi o tem dodatnem predlogu sklepa kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 5. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani dodatni sklep odbora pod številko 2 sprejet. Prehajamo še na razpravo in odločanje o dodatnem sklepu, katerega predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije, v naslednji vsebini: "Državni zbor Republike Slovenije predlaga vladi Republike Slovenije, da do sprejema zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gospodarskih družbah v tretji obravnavi pridobi od vseh državnih inšpekcijskih služb mnenje o ustreznosti predlaganih sprememb 4. in 75. člena zakona o gospodarskih družbah in morebitne negativne posledice teh sprememb." Želi o tem predlogu dodatnega sklepa kdo razpravljati? Mag. Vizjak, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Predlog dodatnega sklepa je usmerjen v to, da dejansko, ko prehajamo iz sistema preventive in predhodnega pridobivanja dovoljenja za izvajanje določenih dejavnosti v sistem kurative, to pomeni, da bodo inšpekcije nadzirale to [[...]] [[Nemir v dvorani.]] Predsedujoča, prosil bi [[...]]Tudi vi me ne poslušate. Moram protestirati. Tudi vi me niste poslušali, kaj šele kdorkoli drug, in mislim, da [[...]]
Resnično, koncentracija je padla. Spoštovane kolegice in kolegi, samo še nekaj sekund.
To je ignoranca, ne koncentracija. Moja želja je samo to, ker s temi spremembami zakona o gospodarskih družbah prelagamo veliko dela in tudi posegamo v operativno delo inšpekcijskih služb, ali to predstavnica vlade želi poudariti ali ne, kajti danes kontrolirajo zgolj te odločbe po 4. členu zakona o gospodarskih družbah, in to tržna inšpekcija. Zato predlagamo, da o teh strokovnih organih pridobimo mnenje, kaj to pomeni. Mislim, da to nima zveze s prvim sklepom, ki govori, da se nepotrebne zadeve ukinejo, kar zelo pozdravljam in bom vedno pozdravljal. Tu ne gre za določene nepotrebne zadeve. Menim, da bi bilo korektno do poslancev, da se lažje odločimo v tretji obravnavi, kako in kaj, da pridobimo mnenje državnih inšpekcijskih služb, ki se s tem ukvarjajo. Zlasti pa potrjuje umestnost tega sklepa dejstvo, da nam je stroka določena mnenja poslala in niso čisto takšna, kot jih zagovarja vlada. Zato bi prosil, da si ob tem tudi, nič iz političnega, temveč povsem iz vsebinskega stališča, zadeve razčistimo tudi z izjavami in mnenji strokovnjakov na tem področju. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje, in sicer glasujemo o predlaganem dodatnem sklepu poslanske skupine, kot sem ga prej predstavila. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 28. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da predlog dodatnega sklepa ni bil sprejet. V času, ko smo glasovali o predlogu sklepa, ki ga je podala vlada, sem pozabila razglasiti rezultat, in sicer: 56 je bilo navzočih poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 2. Razglašam, da je bil predlagani sklep predstavnice vlade sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Državni zbor bo delo nadaljeval jutri ob 10.00 uri, in sicer s 4. točko dnevnega reda, obravnavali bomo predlog zakona o javnih agencijah, prva obravnava, in po vrstnem redu dalje. Predlog zakona o veterinarstvu bomo začeli obravnavati v popoldanskem delu zasedanja državnega zbora. Hvala lepa za pozornost in lahko noč!