Шановні колеги, прошу зареєструватися. [[16:00:53]] Зареєструвалися картками в сесійній залі 412 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, ми з вами на Погоджувальній раді прийняли рішення про те, що о 16 годині Верховна Рада України заслухає інформацію від Генеральної прокуратури та Служби безпеки України щодо обставин затримання і взяття під варту колишнього голови Державної митної служби України Макаренка Анатолія Вікторовича, так? І до Верховної Ради України прибули перший заступник Генерального прокурора України Пшонка Віктор Павлович і заступник Голови Служби безпеки України Породько Володимир Михайлович. Голова Служби безпеки перебуває в закордонному відрядженні, доводжу до відома тих, хто буде ставити відповідне питання. У розгляді питання бере участь начальник Головного слідчого управління Служби безпеки України Дерев’янко Іван Михайлович. Шановні колеги, пропонується таким чином. Ну я читаю те, що мені підготували. Шановні колеги, я прошу вас. Шановні колеги, давайте спокійно. Давайте таким чином, запросимо першого заступника Генерального прокурора України Пшонку Віктора Павловича для короткої інформації. Потім у вас можливість буде поставити запитання. [[Шум у залі]] Ну виконувач обов’язків. Шановні колеги, головне, що ви всі знаєте Віктора Павловича і отримаєте вичерпну інформацію. Віктор Павлович, прошу вас. Будь ласка.
Доброго дня! До відома народних депутатів: перший заступник, не виконуючий обов’язки, тому що Генеральний прокурор України на цей час присутній на нараді, яку проводить Президент, яка раніше була запланована, це громадське слухання по конституційним правам громадян. Це до відома. Дякую. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати України! Зазначена кримінальна справа, яка стурбувала народних депутатів, порушена 8 червня цього року за фактом розтрати невстановленими службовими особами НАК „Нафтогаз України” шляхом зловживання своїм службовим становищем чужого майна, яке перебувало у їх віданні, в особливо великих розмірах, а саме 11 мільярдів кубічних метрів природного газу вартістю 33 мільярди 880 мільйонів гривень, що належить компанії „РосУкрЕнерго” за ознаками злочину, передбаченого частиною 5 статті 191 Кримінального кодексу України, тобто привласнення, розтрата майна або заволодіння цим шляхом зловживання службовим становищем. 23 червня 2010 року цим же органом досудового слідства порушено кримінальну справу стосовно Макаренка Анатолія Вікторовича за ознаками злочину, передбаченого частиною 2 статті 367 Кримінального кодексу України „Службова недбалість”, яку об’єднано в одне впровадження з попередньою. Відповідно до вимог статті 100 Кримінально-процесуального кодексу України нагляд прокурора за законністю порушення кримінальної справи протягом доби у Генеральну прокуратуру надійшла копія постанови про порушення зазначеної справи. З вивченням матеріалів справи перевірено законність винесення цієї постанови та достатності приводів і підстав відповідно до статті 94 Кримінально-процесуального кодексу України. генеральна прокуратура погодилася з висновком органу досудового слідства, що протиправними діями службових осіб НАК „Нафтогаз України” та Державної митної служби в особі її колишнього голови Макаренка, який, займаючи вказану посаду, 27 лютого 2009 року, ігноруючи відсутніх законних підстав, доручив начальнику енергетичної регіональної митниці здійснити митне оформлення природного газу обсягом 11 мільярдів кубічних метрів вартістю 33 мільярди 800 мільйонів гривень, який знаходився у підземних сховищах та належав компанії „РосУкрЕнерго”, чим заподіяно вказаній іноземній компанії майнової шкоди, яка в 250 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян є тяжкими наслідками. Більше того, рішенням арбітражного інституту торгової палати міста Стокгольма від 8 червня цього року повністю підтверджено факт заподіяння вказаних збитків компанії „РосУкрЕнерго”. Згідно статті 41 Конституції України право приватної власності є непорушним. Статтею 346 Цивільного кодексу України передбачено підстави припинення права власності. Із матеріалів, на підставі яких порушена кримінальна справа, не вбачається, що компанія „РосУкрЕнерго” відмовилася від права власності на нього. Також відсутня відмова компанії „РосУкрЕнерго” оплатити вартість газу, поставленого їй ВАТ „Газпром”. Таким чином, кримінальну справу стосовно Макаренка порушено відповідно до вимог частини другої статті 94 Кримінально-процесуального кодексу України, дії якого містять ознаки злочину, передбаченого частиною другою статті 367 Кримінального кодексу України – „Службова недбалість, що спричинила тяжкі наслідки”. Дана кримінальна справа знаходиться у провадженні органів досудового слідства Служби безпеки України відповідно до вимог частини 5 статті 112 КПК України, оскільки, якщо під час розслідування кримінальної справи за статтею 191 Кримінального кодексу України встановлено злочині, передбачені статтею 367 Кримінального кодексу України, то досудове слідство проводить орган, що порушив справу. 23 червня 2010 року слідчим Служби безпеки України було прийнято рішення про затримання Макаренка у порядку статей 106, 115 Кримінально-процесуального кодексу України, і протягом доби 24 червня 2010 року копія протоколу про його затримання надійшла до Генеральної прокуратури України. Цього ж дня до Генеральної прокуратури України надійшло подання про обрання запобіжного заходу взяття під варту підозрюваного Макаренка з метою запобігання спроб ухилитися від слідства і суду, перешкодити встановленню істини у кримінальній справі, для забезпечення виконання процесуальних рішень, враховуючи те, що за злочин, у вчиненні якого він підозрюється передба.
Мікрофон включіть, будь ласка.
три роки.
Будь ласка.
Дане подання було вивчено у Генеральній прокуратурі України, розглянуто на оперативній нараді за участю слідчих та керівництва Головного слідчого управління Служби безпеки та погоджено із заступником Генерального прокурора України Блажівським. З урахуванням наявності оперативної інформації щодо можливого ухилення Макаренка від слідства. Постановою Печерського районного суду міста Києва від 24 червня цього року подання слідчого задоволено та відносно Маренка обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Таким чином судом також підтримано позицію слідства. При цьому суд відхилив клопотання захисника Макаренка про передачу його під особисту поруку. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України! Поважаючи волю народних депутатів, я повинен керуватися вимогами статті 387 Кримінального кодексу України, це про нерозголошення даних досудового слідства. Тому по цій справі надана інформація є вичерпною. Крім того, у кримінальній справі є матеріали з грифом „Таємно”. І кримінальній справі присвоєно гриф таємності. Дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися на запитання до Віктора Павловича. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Олександр Стешенко, фракція БЮТ.
Прошу Олегу Ляшку передати слово. Олегу Ляшку передайте, будь ласка.
Мікрофон Олега Ляшка.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Я звертаюся до доповідача, першого заступника Генерального прокурора. Кілька питань. Перше. Ви щойно сказали, що рішенням арбітражного суду у Стокгольмі підтверджено начебто вину Макаренка. Скажіть, будь ласка, ви особисто бачили це рішення, чи є воно у матеріалах кримінальної справи, ким воно легалізовано, хто його завірив і так далі, тобто коли воно було отримано тощо? Якщо ви на нього посилаєтеся, то де це рішення? І чи є його офіційний переклад, щоб була можливість і нам з ним ознайомитися. Я сподіваюся, що йому ви гриф „Таємно” ще не встигли присвоїти. Друге питання. Які підстави для арешту Макаренка, адже відповідно до статті 148 Кримінально-процесуального кодексу, у вас мали бути достатні підстави аби вважати, що підозрюваний не буде ухилятись від слідства. Назвіть, будь ласка, які це достатні підстави, які ви начебто оперативним шляхом встановили.
Завершуйте, будь ласка, питання.
І останнє, шановний Вікторе Павловичу, ми – група народних депутатів –– вчергове щойно підписали клопотання про взяття Макаренка на поруки, ви помилились, коли сказали, що суд відхилив клопотання Макаренка, це було клопотання народних депутатів. І ми вчергове звертаємося до Генеральної прокуратури, до Служби безпеки з пропозицією обрати міру запобіжного заходу Макаренку не пов’язану з позбавленням волі і звільнити його під поруку народних депутатів України. І прошу відповіді на мої питання.
Дякую. В матеріалах кримінальної справи є рішення арбітражного інституту Торгової палати города Стокгольма. Це рішення з переводом і воно значиться в матеріалах кримінальної справи. Це на перше запитання. Я сказав у своїй інформації уже про мотиви і обставини затримання підозрюваного Макаренка. Всі норми Кримінально-процесуального кодексу, які визначені для затримання підозрюваного, витримані слідством, це право слідства, процесуальні дії слідства і Генеральна прокуратура порушень не знайшла. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Юрій Кармазін. Шановний Віктор Павлович! Я читав зараз всі ті матеріали, які ви зачитали. На превеликий жаль, це тільки постанова про порушення і постанова про отримання запобіжного заходу. Разом з тим в країні зараз існує понад мільйон не виконаних рішень іменем України винесених. Наше ж правосуддя береться виконувати рішення арбітражного суду Стокгольму, це ганебно, ви знаєте чому? Бо воно ж поки що у нас в державі не легалізовано, ви це добре знаєте, воно не визнано. Чи вивчала Генеральна прокуратура ті обставини, які повідомлялися в засобах масової інформації щодо відмови від захисту інтересів держави там в Стокгольмі, фактично проти посадового злочину, який вчинений найвищими посадовими особами держави. Це перше. І друге. Які такі оперативні матеріали, коли людина сама прийшла. Чесний офіцер сам приходить на допит, його беруть.
Дякую. Шановні депутати, я не хотів би, щоб у вас було враження, що тільки по матеріалах арбітражного інституту Торгової палати міста Стокгольма було підозрено Макаренка, заарештовано, взято під варту. Я сказав вже, що є інші матеріали, зараз можу сказати, що це матеріали Контрольно-ревізійного управління і це інші матеріали, які в основу були покладені для порушення кримінальної справи, допитів і затримання. Дякую.
Сергій Подгорний, фракція БЮТ.
Прошу передати слово народному депутату Міщенко Сергію.
Сергій Міщенко мікрофон.
Дякую. Шановний Віктор Павлович, ми знаємо всі вас як професійного прокурора і в органах прокуратури, не тільки в органах прокуратури вас поважають за це і тому в мене будуть тільки професійні питання до вас, їх два. Перше, ми зрозуміли, що цю справу розслідують органи Служби безпеки України, прокуратура наглядає за цією справою. Так от з цього приводу питання, я так розумію, що вона була порушена по 191 статті відносно Віденко. І в цій ситуації, всі розслідування цієї справи, була потім виявлена 367, тобто халатність у Макаренко. А на якій підставі вони розслідують, тому що Макаренко відноситься до службовців першої категорії, а це підслідність виключно прокуратури. І ніхто інший не має права цього розслідувати цю справу. І друге питання відносно того, що стаття „Халатність” не відноситься до.
Завершіть питання, будь ласка, мікрофон.
Службова недбалість у нас не відноситься до тяжких і до особливо тяжких злочинів. І я, чесно кажучи, не пам’ятаю таких випадку, коли б по ній арештовували людей. Чи буде наглядовий орган дивитися на ці два питання з професійної точки зору, а не з якоїсь іншої. Дякую.
Дякую вам. Генеральна прокуратура тільки з професійної точки дивиться на цю ситуацію і пояснюю, дійсно, стаття 191 частина 5 є підслідністю альтернативною, її розслідують органи прокуратури, Служби безпеки і слідство міліції. Вона була порушена фактова, по 191 частини 5 була порушена по фактам, не проти якої особи. При розслідуванні фактової кримінальної справи була порушена інша кримінальна справа 367 за підозрою Макаренка в скоєнні цього злочину. Тому цих дві кримінальні справи об’єднані і згідно українського законодавства як одна кримінальна справа, на законних повноваженнях може розслідуватися слідчим відомством Служби безпеки України. Ви дуже знаєте і тут багато юристів-професіоналів, що Кримінально-процесуальний кодекс передбачає кого і при яких обставинах можна затримувати. Макаренко якраз є тією особою, якого згідно закону.
Мікрофон, будь ласка.
закон дозволяє затримувати і взяття під варту. Дякую.
Валерій Бевз, фракція комуністів.
Дякую. Слово народному депутату Аександровській.
Алла Александровська, мікрофон.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Виктор Павлович, я не сомневаюсь, что вы как высокопрофессиональный юрист соблюдаете закон и тем более Уголовно-процессуальный кодекс. Но вы знаете, вот у меня возник такой вопрос. У нас на Украине обворованы миллионы людей, в момент приватизации земли, розпаевания колхозов, имущества колхозов, которое составляло тоже сотни и десятки сотен миллиардов гривен, оно было присвоено и люди пострадали. Все мои обращения на пример депутата в правоохранительные органы, в том числе в прокуратуру, чтобы были возбуждены уголовные дела, чтобы было проведено расследование? Мне отвечают одно и тоже: пусть идут в суды. А что в наших судах по этим вопросам – всем понятно. Почему Генеральная прокуратура не занимается этим массовым обворовыванием граждан Украины? Почему вы этим вопросом не занимаетесь? Почему вы занимаетесь вопросом Фирташа?
Дякую. Шановні народні депутати! Генеральна прокуратура і цими питаннями займається. І перевірками, і завданнями для контролюючих відомств по цим перевірками, і прийняття від контролюючих відомств матеріалів, порушення кримінальних справ, розслідування, наглядом за цих кримінальних справ. І я не хотів би, щоби сьогодні в цьому шановному залі склалося таке бачення, що справа по Макаренко є тільки прецедент. Це не так. І ми можемо кожному з вас представити завтра, навіть сьогодні ті статистичні дані, які говорять про те, що по таким кримінальним справам заарештовувалися люди, осуджувалися і ці вироки вступали в силу. Так, що я просив би вас, шановні народні депутати, визначити, що це не є прецедент в цій справі, повірте мені. Дякую.
Андрій Павловський, фракція БЮТ.
Андрій Павловський, прошу передати слово народному депутату Роману Забзалюку.
Роман Забзалюку, мікрофон увімкніть.
В мене запитання два. Перше. Ну безперечно, замовний арешт Макаренка був санкціонований Печерським судом Києва, тоді як статі 37, 42 КПК передбачають юрисдикцію суду або за місцем вчинення злочину, або за місцем перебування органу досудового слідства. Тобто або за місцем перебування держмитниці у Святошинському районі, або за місцем перебування СБУ у Шевченківському районі. Чому ж справу розглядав Печерський суд? Це перше питання. І друге питання. Ще зовсім недавно екс-народний депутат Портнов, нині який працює в Адміністрації Президента України публічно офіційно звинуватив громадянина Хорошковського щодо його латентного відношення до рейдерського захоплення телеканалу „Інтер” і підробки документів у покійного власника Плужнікова. Чи відреагувала на ці заяви Генеральна прокуратура? Дякую.
По першому запитанню. Дійсно, законодавство визначає той коментар, який ви зараз сказали. Але я звертаю вашу увагу, народні депутати, що кримінальна справа затаємнена, вона таємна і Печерським судом, і тільки Печерськими судом визначені судді, які мають допуск до розгляду таємних справ і всіх матеріалів таємності.
Дякую. Дякую. Шановні колеги, дякую. [[Шум у залі]] Віктор Павлович.
Шановні.
Шановні колеги, час на запитання вичерпано. Віктор Павлович, якщо у вас все, я вам буду дякувати тоді. Так, дякую. Для надання інформації з цього питання запрошую заступника Голови Служби безпеки України Породька Володимира Михайловича. Будь ласка, Володимир Михайлович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати України! Як уже зазначалося, Макаренко Анатолій Вікторович був затриманий слідчим органів Служби безпеки України 23 червня поточного року як підозрюваний у кримінальній справі, яка була порушена щодо нього у рамках кримінальної справи номер 558 за фактом розтрати шляхом зловживання службовим становищем чужого майна в особливо великих розмірах, тобто за ознаками злочину, передбаченого частиною п’ятою статтею 191 Кримінального кодексу України. У той же день було у відповідності до вимог кримінально-процесуального законодавства здійснено його допит як підозрюваного за участю адвоката. Точно так же і затримання було проведено за участю адвоката. Під час цих слідчих дій будь-яких скарг з боку Макаренка та захисника Солодкої на дії слідчих не надійшло, про що свідчать складені про це протоколи. Процесуальною підставою для прийняття рішення щодо затримання підозрюваного у даній кримінальній справі послужили положення пункту другого частини першої статті 106 Кримінально-процесуального кодексу України щодо того, що на нього безпосередньо вказали інші учасники процесу як на особу, яка вчинила суспільно-небезпечні протиправні діяння. 24 червня Печерським районним судом міста Києва щодо підозрюваного Макаренка було обрано запобіжний захід взяття під варту. Процесуальною підставою для прийняття цього рішення, як вказується безпосередньо у постанові Печерського суду та як витікає з положень Кримінально-процесуального законодавства, послужила підозра щодо вчинення ним злочину, за який за законом може бути призначено покарання – позбавлення волі терміном понад 3 роки. Зазначу, що суд у своїй постанові також сказав, що з огляду на певний соціальний статус та службове положення, яке займав підозрюваний, він має можливість впливати на хід досудового слідства у даній кримінальній справі, що і було визначено судом. На даний час досудове слідство у кримінальній справі номер 558, по якій кримінальна справа порушена всього щодо 4 осіб, хочу сказати, що на сьогоднішній день статус Макаренка процесуальний не змінився, він і залишається підозрюваним і обвинувачення йому ще не пред’явлено, триває. Нагляд за розслідуванням цієї справи здійснюється Генеральною прокуратурою. Конкретних зауважень на порушення вимог законодавства під час проведення конкретних слідчих дій від учасників кримінального судочинства не надходило. Дякую.
Дякую. Питання? Будь ласка, запишіться, шановні колеги. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Юрій Кармазін, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Юрій Кармазін. У мене таке питання, шановний Володимир Михайлович. Воно з двох складається. Перше питання, це чому не виконано до сьогоднішнього часу доручення Президента України Януковича, який сказав: з’ясуйте, куди подівся газ. І зразу відповідь, а газ нікуди не дівався, шахрайським шляхом оформлено, що він нібито у „РосУкрЕнерго”. Шахрайським, повторюю, шляхом. Друга відповідь, яку треба, щоб спецслужба дала. І тут вже, очевидно, треба притягати до відповідальності когось із спецслужби буде. А відповідь таку треба дати, на таке питання: „А хто супроводжував розгляд справи у стокгольмському інституті, хто супроводжував, хто здійснював контррозвідувальне забезпечення, хто наглядав за тими рішеннями, які приймалися, чому зараз не захищені інтереси держави, і чому все поставлено з ніг на голову?” Тому, мені здається, що вам треба переглянути поки людина ще підозрювана, вибачитись, випустити його. У мене питання.
Завершуйте питання, Юрій Анатолійович.
Завершую, дякую. У мене питання: „Чи стоїть у вас у плані розгляду оці три дуже важливі питання, чи вам заважає, можливо, те, що є певні інтереси у керівництва служби з тим же Фірташем чи з „РосУкрЕнерго” і так далі, чи вам нічого не заважає?” Скажіть мені будь ласка. І, можливо, для об’єктивності треба справу все-таки було передати до Генеральної прокуратури України, як сьогодні тут говорив державний радник юстиції Міщенко, бо, очевидно, поки.
Будь ласка.
Дякую за запитання. Ви знаєте, що Служба безпеки веде розслідування лише у тих кримінальних справах, які визначаються її підслідністю відповідно до статті 112. Ми у цій ситуації є люди підневільні. Якщо приймається рішення про те, щоб передати справу до розслідування іншому органу досудового слідства, ми це рішення виконуєм. На сьогоднішній день перший заступник Генерального прокурора аргументував позицію, чому сьогодні ця справа находиться в органах Служби безпеки України. Хочу сказати, що ми дивилися досить уважно на питання, яке було пов’язане з тим, що особа займає статус першої категорії. Справа в тому, що законодавство чітко визначає: займає. На сьогоднішній день ця особа не займає. Повірте, це було предметом розгляду і це питання. І хочу сказати, що на сьогоднішній день в рамках кримінальної справи досліджуються абсолютно всі обставини, які надаються і підрозділами, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність.
Мікрофон, будь ласка.
і всі інші обставини, які стосуються цієї справи. Що ж стосується рішення Стокгольмського суду, то хочу запевнити, що досудове слідство буде приймати їх лише в правовій площині. На сьогоднішній день це рішення має значення лише для однієї кваліфікуючої обставини, а саме до наслідків, які є обов’язковими для злочину, передбаченого статтею 367, так, і на сьогоднішній день визначені у постанові і інші наслідки, тобто завдання шкодить іміджу України. Ви чудово знаєте як правник, що наслідки бувають матеріального характеру і не матеріального. Але в кінцевому рахунку рішення про те, правильно чи неправильно кваліфіковані саме ці обставини, воно може дане бути тільки судом. На сьогоднішній день вони детально з’ясовуються в ході досудового слідства в даній справі.
Так, Антоніна Болюра, фракція „БЮТ”, будь ласка.
Антоніна Болюра, „Блок Юлії Тимошенко”. Ви порушили кримінальну справу 8 червня. На той час рішення суду ще не було, тобто воно не було опубліковано. І на сьогодні рішення суду являється незаконним, тому що воно не легалізовано. На підставі яких документів ви зробили такі висновки, про які зараз говорите? На підставі яких документів пред’явлені такі звинувачення? Тобто є первинні документи, є матеріали перевірки, ким вони перевірялися? Чим ви взагалі керувалися? Ви зараз говорите, що ви захищаєте інтереси України. Такого позору навіть важко взагалі уявити. Тому відпустіть людину, захищайте честь України, українські інтереси і українських людей. Тому що в результаті такого рішення буде нанесена дуже велика шкода саме Україні. Дякую.
Дякую за запитання. Безумовно, при порушенні даної кримінальної справи були враховані і приводи, і підстави для прийняття процесуального рішення. І ці підстави чітко викладені у поставної щодо порушення кримінальної справи, всі матеріали, які містять ці дані, зберігаються в кримінальній справі. На жаль, я не можу говорити конкретно які конкретно документи і які дані містять ці підстави, тому що це буде порушенням таємниці досудового слідства, я на це не маю право, але повірте, всі ці матеріали представлені Генеральній прокуратурі України. вони були глибоко проаналізовані при прийнятті рішення щодо погодження із постановою про порушення кримінальної справи чи скасування цієї постанови, вони всі у матеріалах кримінальної справи є. І хочу ще раз зауважити, що не лише рішення суду, на яке вже наголошувалось, приймалося до уваги. вірніше, при порушенні кримінальної справи воно взагалі не могло прийматися. І наостанок хотів би зауважити, що наявність складу злочину необхідно для того, щоб.
Мікрофон, будь ласка.
що здійснює суд. Для того, щоб порушити кримінальну справу, необхідно мати ознаки злочину. На жаль, вони процесом не визначені, яка сукупність цих ознак повинна бути. Так. І рішення прийнято слідчим у відповідності до вимог КПК.
Андрій Шкіль, фракція БЮТ.
Дякую. Шановний пане Породько, скажіть, будь ласка, яку суспільну небезпеку. яку шкоду державній безпеці завдали Діденко, по якому була порушена стаття 191 Кримінального кодексу і Макаренко [[стаття 367]]. Яку. Які збитки були завдані державі Україна? Тому що Служба безпеки, яку ви тут представляєте, і голову Служби безпеки відсутнього дбає за те, щоби не було завдано збитків державі. Українська держава отримала завдяки їхнім діям 11 мільярдів кубів газу, це стало власністю держави, а вашими діями. після ваших дій ці 11 мільярдів стануть власністю приватної компанії. От поясніть мені, будь ласка, в чому полягає роль Служби безпеки: захищати інтереси української держави чи захищати інтереси, як тут перед нами виступав представник Генеральної прокуратури, одної іноземної компанії? От я хотів би знати. Тому що, звичайно, приватна власність є непорушною. Але ви представляєте не захист приватної власності, а державної.
Дякую за запитання. Як ви чудово знаєте, на сьогоднішній день завдяки змінами, які відбулися в законодавстві незалежної української держави, у нас власність не розділяється. Це раніше Кримінальний кодекс передбачає відповідальність за посягання на державну власність, яка була на багато вищою, чим посягання на особисту власність. Сьогодні питання йде про посягання на чужу власність, на чуже майно. І тут немає значення, чия це власність. Що стосується шкоди. Я вже сказав про те, що шкода є матеріального характеру. Якщо в справі визнається хтось потерпілим або якщо потерпілим є держава і визнається цивільний позивач, то тоді ця шкода вимірюється у матеріальних вимірах. Вони чітко визначені в Кримінальному кодексі України. Але крім цього є ще шкода не майнового характеру, яка деколи не може вимірятися будь-якою кількістю або сумою. І ця шкода, я сказав, що в рішенні суду, яке є, тут вказано, що завдана шкода інтересам держави Україна. Дякую.
Народний депутат Тищенко, фракція БЮТ.
Прошу слово передати Олегу Ляшку.
Олег Ляшко, мікрофон.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Ви знаєте, я абсолютно впевнений, що через якийсь час тут чи ви стоятиме разом із паном Пшонкою, чи ваші наступники, які будуть розказувати по цій справі зовсім протилежне. Як тільки зміниться політична ситуація. Ви знову закриєте цю справу, розкажете, що складу злочину немає і навіть не вибачитеся перед людиною і перед людьми, які страждають. Але я хотів би задати таке питання. От ви посилаєтеся на рішення Стокгольмського суду, яке не легалізовано в Україні. Як ви можете це робити? Де воно, яким судом українським воно легалізовано? Це перше. Друге. Пан Пшонка сказав, що справа таємна. На якій підставі ви присвоїли цій справі гриф таємності. Якщо ви стверджуєте, що Макаренко і інші завдали збитків компанії Фірташа, 11 мільярдів газу там кудись діли, на якій підставі це таємна справ? Ви в такому ж таємному режимі 5 мільярдів доларів будете Фірташу і компанії віддавати, забираючи це з бюджету, з громадяни України.
Дякую за запитання. Що стосується обставин чому є таємною справи, ви знаєте, що якщо у кримінальній справі є хоч один матеріальний носій таємної інформації, то кримінальній справі також надається гриф „таємно”. Хочу сказати, що це питання не стосується конкретного газу про який ви говорите, це питання стосується сфери економіки і ці відомості є утаємничені відповідно до зводу відомостей, що становлять державну таємницю, який складений на підстави Закону „Про державну таємницю”. Більше того, ці відомості не відносяться до сфери державної безпеки і їх таємними не робили експерти Служби безпеки, а робили експерти відповідних відомств, тому вони такі є у кримінальній справі і слідчий їх не може ні розсекретити, ні викинути. Я також не маю права розповідати конкретно, що це за відомості, але, повірте, вони стосуються економічних питань нашої держави, наших угод, наших запасів. Це все передбачено в ЗВДТ у сфері економіки. Дякую.
Дякую вам також Володимир Михайлович, сідайте, час вичерпаний. Шановні колеги! Інформацію з вами ми прийняли до відому. Що від комітету? Так який комітет засідав сьогодні, що від комітету? Давайте не будемо, шановні колеги, робити дива, при чому тут комітет, коли ми слухали інформацію. Шановні колеги! Інформація не обговорюється, коли ми будемо слухати звіти, шановні колеги, ми завершили розгляд питання, якщо є від фракцій по одній хвилині своє ставлення, будь ласка. Є від фракції комуністів хтось? Немає. Від фракції Партії регіонів, немає? Немає. Від фракції "Блок Литвина"? Немає. Від фракції, будь ласка Кожем’якін і Зварич і далі працюємо. Все.
Шановні колеги! Шановний Віктор Павлович! Я хочу сказати, що відповідаючи на запитання народних депутатів ви були не зовсім відверті, тому що у мене от в раках. Віктор Павлович! У мене в руках постанова суду Печерського і тут якраз тут немає ніякого грифу, бачте ніякого грифу, більше того, на засіданні Печерського суду були присутні десять камер і десять представників засобів масової інформації. Тобто це така унікальна засекреченість така по-українськи, це перше. І по-друге, ви не були знову ж таки відверті, коли казали, що справа стосовно Діденка не порушена, вона порушена стосовно Діденка, а фахова справа, це друге. І третє, шановний пане із коаліції діючої, справа в тому, що головна мета цієї групи, групи так званих газових ділків Фірташа, Бойка, Льовочкіна, руками Хорошковського зробити наступні дії до 1 вересня. Це зробити рішення суду, українського суду.
Будь ласка, завершуйте, 20 секунд. Будь ласка.
Негайно отримати рішення суду, чому вони так зараз поспішають, тому що їм треба відмінити всі законні дії „Нафтогазу, а також відмінити всі дії, які були зроблені митницею. До речі, Шевченківський суд рівно рік назад признав всі дії митників законними. Тобто вийде так, що сьогодні вони легалізують всю свою схему, виведуть 5 мільярдів доларів чи 11 кубометрів газу.
Дякую. Роман Зварич, будь ласка.
Шановні колеги, таке враження, що сьогодні дежавю. Я хочу вам нагадати, що приблизно півтори року тому ми мали подібну ситуацію, коли був затриманий перший заступник енергетичної митниці і знову ж таки це викликало доволі широке обурення. Можу тільки єдине сказати, що трішечки більш компетентно представники прокуратури і Служби безпеки відповідали на питання, які були поставлені народними депутатами. Однак привертаю вашу увагу, панове, якраз я вам зараз говорю про те, що є кілька обставин, пов’язаних з цією ситуацією. По-перше, 191 стаття передбачає корисливі мотиви звинуваченого чи в даному випадку всього-на-всього підозрюваного. Взагалі ви про це ні слова не сказали, тобто де є корисливі мотиви підозрюваного у цій ситуації, я ж ніяк не можу для себе зрозуміти. По-друге, хотів би також вам нагадати, що якраз той же сам перший заступник енергетичної митниці Шепітько був притягнений до відповідальності по 191-й. Суд відмінив заходи, які були тоді задіяні прокуратурою, вірніше Службою безпеки власне також з тих причин.
Ну завершуйте, 10 секунд, завершуйте, будь ласка.
І по-третє, хотів би звернути вашу увагу на ще дві обставини. Ви говорили про те, що рішення Стокгольмського суду у вас у матеріалах справи? Немає натомість виконавчого листа суду, який як тут уже говорили народні депутати легітимізував це рішення тобто воно було би таке, що тоді в.
Так, дякую. Так, Михайло Чечетов, будь ласка.
Уважаемые народные депутаты! С нашей точки зрения чем меньше политики будут влазить в работу правоохранительных органов, тем объективнее они будут работать и они будут не обслуживать интересы отдельных политических сил, а будут работать в интересах государства. Я хочу обратиться к присутствующему здесь руководству Генпрокуратуры и СБУ, и казать, чтобы они не рассматривали сегодняшнюю информацию как элемент политического давления парламента на них. Нет, вы честь не запятнали в предыдущие годы и СБУ, и Генпрокуратура, вы честно служили стране. И сейчас работайте в рамках закона и дальше, это делает вам честь. Спасибо.
Так, шановні колеги, ми завершили, так як з вами домовлялися, розгляд цього питання, нам треба зараз, я вам дякую за те що ви надали інформацію Верховній Раді України. Шановні колеги, тепер нам треба розглянути питання щодо включення до порядку денного ряду проектів законів з тим, щоб комітети мали можливість готувати їх до розгляду у Верховній Раді України. Прошу уваги, шановні колеги. Я зараз поставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про адміністративні послуги [[реєстраційний номер 6199]] для включення до порядку денного. Автор Валерій Коновалюк, для включення до порядку денного. [[16:42:32]] За-217 Рішення не прийнято. Так. Тепер я ставлю, шановні колеги, прошу уваги, на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Містобудівного кодексу України [[реєстраційний номер 6400]] [[за авторством народних депутатів Сербіна, Рибака, Мартинюка, Поляченка, Баранова, Радовця]]. Прошу голосувати. [[16:43:14]] За-331 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про визнання такою, що втратила чинність, Постанови Верховної Ради України "Про присвоєння найменування "Україна" ракетному крейсеру [[проект 1164, заводський № 2011]] " [[реєстраційний номер 6357]], це документ від Кабінету Міністрів України. Прошу голосувати. [[16:43:57]] За-293 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про боротьбу із захворюванням на туберкульоз" [[нова редакція]] [[автори законопроекту народні депутати України Бахтеєва і Сорочинська-Кириленко]]. Прошу голосувати. [[16:44:33]] За-331 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про акціонерні товариства" [[щодо вдосконалення механізму діяльності]] [[реєстраційний номер 6216]] [[автори законопроекту народні депутати Воропаєв і Мальцев]]. [[16:45:10]] За-244 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" та інших законодавчих актів України [[реєстраційний номер 6488]], [[автори Горіна, Куликов і Боднар]] Прошу визначайтесь. [[16:45:51]] За-15 Рішення не прийнято. Ксеня Ляпіна, мікрофон.
Дякую. Ксеня Ляпіна, група „За Україну!”. Шановні колеги, нас дуже хвилює, що сьогодні з порядку денного зник законопроект Президента України 6517. Це той закон, яким Президент Янукович намагався виправити помилку і забрати у Податкової адміністрації право в будь-який момент входити на будь-яке підприємство і допитувати працівників щодо так званого виконання трудового законодавства. Була правильна ініціатива. Куди вона поділася? Ми хвилюємося за долю Президента Януковича.
Шановні колеги, цей законопроект на пропозицію від суб’єкта права законодавчої ініціативи відкликано на доопрацювання для того, щоби у Верховній Раді був він прийнятий. Так, шановні колеги, прошу, ну прошу спокійно з розумінням сприймати те, що відбувається у Верховній Раді України. Шановні колеги, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо запровадження системи електронної державної реєстрації суб’єктів господарювання]] [[реєстраційний номер 6261]]. Вношу пропозицію розглянути цей законопроект за скороченою процедурою. [[16:47:38]] За-210 Рішення прийнято. Доповідач – заступник голови Державного комітету з питань регуляторної політики та підприємництва Третяков Сергій Іванович, співдоповідач – заступник голови Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Ксенія Ляпіна.
Вельмишановний Володимир Михайлович, вельмишановні народні депутати! Проект закону про внесення змін до деяких законів України щодо електронної реєстрації, підготовлений з метою запровадження норм, спрямованих вперше на механізм електронної державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб, підприємців, у тому числі, і реєстрації їх установчих документів, реєстрація припинення суб’єкта господарювання, подання звітів щодо отримання відомості про них в електронному вигляді. Причлму зберігається можливість проведення відповідних реєстраційних дій зазначеного порядку через подання документів у паперовому вигляді. Реалізувати зазначене передбачається удосконалення правової основи системи. державної системи реєстрації. Суттєвим моментом законопроекту є ідентифікація заявника через можливість використання ним унікального захищеного спеціальним програмним засобом електронно-цифрового підпису, використання якого встановлюється ще з 2001 року законами України про електронний документообіг та електронний цифровий підпис. Прийняття законопроекту призведе до спрощення всіх процедур державної реєстрації за рахунок впровадження електронної реєстрації, зменшення кількості реєстраційних дій і післяреєстраційних процедур. Існування в Україні системи електронної державної реєстрації суб’єктів господарювання, що запроваджується на виконання вказаних законопроектів, вказаних законів про електронний цифровий підпис та про електронний документообіг також сприятиме приведення національної системи державної реєстрації до рівня провідних країн Європи. Тобто суб’єкту господарювання із впровадженням такої системи не потрібно буде бігати самому по шести органах виконавчої влади з метою стати на облік, а саме ці шість органів виконавчої влади визначені законами, тобто обов’язково він повинен їх пройти. І за нього за впровадження системи електронної реєстрації все зробить державний реєстратор в автоматичному режимі. Конкретно це призведе до скорочення кількості реєстраційних процедур з 10-ти до 5-6-ти, що дозволить значно покращити міжнародний рейтинг України за ознаками забезпечення сприятливих умов для розвитку бізнесу, що визначає.
Будь ласка, завершуйте.
Крім того, запропоновані норми щодо зберігання реєстраційних справ в електронній формі є одним із дієвих засобів щодо протидії такому явищу як рейдарство, оскільки наявність сканованої копії реєстраційної справи робить неактуальним підробку таких документів. Система електронної державної реєстрації не виключає можливість подання, ще раз повторюю, подання документів у паперовому носії. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Ксенія Михайлівна Ляпіна – від комітету. Прошу вас, заключення комітету.
Дякую, шановні колеги. Комітет з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва на засіданні 12 травня 2010 року розглянув цей законопроект. Метою зазначеного законопроекту є створення в Україні системи електронної державної реєстрації суб’єктів господарювання, що забезпечить більшу прозорість реєстраційних процесів та збільшить гарантії щодо захисту майнових прав юридичних осіб. На засіданні комітету депутати відзначили, що власне законопроект дозволить суттєво зменшити кількість випадків, коли підробка робиться документів, необхідних для здійснення тих чи інших реєстраційних дій, прискорить процеси реєстрації, дійсно, зробить це більш прозорим цей процес. Ми підтримуємо цей законопроект, рекомендуємо Верховній Раді ухвалити його за основу, однак саме за основу, тому що у нас є ще низка зауважень, що необхідно зробити до другого читання, які треба доповнення внести. Дуже дякую.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроекту. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Станіслав Аржевітін. Кому? Ксенія Ляпіна, будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Ксенія Ляпіна, група „За Україну!”. Я хочу звернути увагу на те, що цей законопроект, дійсно, в основі своїй несе серйозний позитив, у першу чергу для підприємців, тому що це суттєво дасть можливість скоротити час реєстрації. Однак, ми хотіли б внести низку зауважень і пропозицій для того, щоб якраз з цього законопроекту не вийшло те, що вийшло з електронною звітністю в податкову інспекцією, ви пам’ятаєте. Коли на цьому зробили власне якийсь приватний бізнес. Замість того, щоб держава просто отримала прискорення і полегшення обробки звітності. В результаті ми знаємо вже, як це іноді буває. Тому ми хотіли б застереження ці внести до другого читання, що ця вся процедура мусить бути виключно в межах тих, тієї ж оплати, яка робиться і за неелектронну реєстрацію. Обов’язково мусить залишитись вибір. Сам суб’єкт має вирішувати, чи це паперова, чи це електронна реєстрація. Таким чином, ми унеможливимо роблення якогось незрозумілого, паразитарного бізнесу на державній функції. Оце є наше головне застереження. Дуже дякую.
Михайло Чечетов. Фракція Партії регіонів.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Метою законопроекту є створення в Україні системи електронної державної реєстрації суб’єктів господарювання, що забезпечить прозорість реєстраційних процесів та збільшить гарантії щодо захисту майнових прав, власності юридичних осіб та їх власників. Тому основним завданням законопроекту є досягнення зазначеної мети шляхом запровадження порядку проведення електронної державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, в тому числі і подання запитів щодо отримання відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб–підприємців в електронному вигляді. Прийняття зазначеного проекту закону створить умови для подальшого спрощення реєстраційних процедур, зменшення корупційних проявів за рахунок відсутності контактування заявника із державним реєстратором та стане дієвим заходом протидії так званому рейдерству. Оскільки підробка документів рефлексійної справи у разі її втрати втратить ценз, що в свою чергу збільшить гарантії щодо захисту майнових прав власності юридичних осіб та їх власників. Крім того, значно спроститься порядок отримання відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб–підприємців, зробивши його максимально оперативним завдяки можливості подання запитів у електронному вигляді. Вагома користь запровадження в Україні і механізму електронної державної реєстрації суб’єктів господарювання підтверджується практика і застосування електронної реєстрації компанії у багатьох країнах Європейського Союзу, що показала свою високу ефективність. Фракція Партії регіонів пропонує підтримати законопроект діючого уряду в першому читанні. Дякую за увагу.
Шановні колеги, обговорення проекту Закону [[реєстраційний номер 6261]] завершено. Комітет пропонує прийняти за основу. Висновок Головного науково-експертного управління збігається із рішенням комітету. Отже, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо запровадження системи електронної державної реєстрації суб’єктів господарювання]] [[реєстраційний номер 6261]]. Прошу голосувати. [[16:56:07]] За-238 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проекту Закону про впорядкування механізму подання звітності та проведення перевірки страхувальників щодо нарахування і сплати страхових внесків на загальнообов’язкове державне соціальне страхування [[реєстраційний номер 6329]]. Шановні колеги, пропозиція розглядати законопроект за скороченою процедурою. Прошу проголосувати за цю пропозицію. [[16:56:49]] За-205 Рішення прийнято. Доповідач – заступник голови Державного комітету з питань регуляторної політики та підприємництва Сергій Третьяков, співдоповідач – голова Комітету з питань соціальної політики та праці Хара Василь Георгійович.
Вельмишановний Володимире Михайловичу, вельмишановні народні депутати, на сьогоднішній існують чотири контролюючі органи – це Фонд загальнодержавного обов’язкового страхування, який здійснює до 497 тисяч перевірок суб’єктів підприємницької діяльності щорічно. Поряд з тим на суб’єкти підприємницької діяльності покладається обов’язок подання великої кількості звітів до зазначених фондів. В результаті зазначеної ситуації суб’єкти підприємницької діяльності отримають велику кількість перевірок, оформлень і подання звітності до відповідних пунктів. Ми пропонуємо спростити механізм подання звітності та проведення перевірок страхувальників щодо нарахування і сплати страхових внесків на загальнообов’язкове державне соціальне страхування шляхом зосередження функцій по збору звітності та проведення перевірок з зазначених питань в одному контролюючому органі – Пенсійному фонді. Проблема, на врегулювання якої спрямований законопроект, існуючі чотири контролюючі органи у відповідних сферах загальнодержавного соціального страхування. Так, наприклад Пенсійний фонд: щомісячно йому треба подавати 619 тисяч звітів, а кількість проведених, наприклад, у 2009 році перевірок складає 58 тисяч. Фонд загальнодержавного обов’язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття: йому щоквартально подається 877 тисяч звітів, а кількість перевірок щоквартально – 135 тисяч і таке інше. Ми пропонуємо скоротити максимально і кількість звітів і передати все це тільки до одного органу – Пенсійного фонду. Ми очікуємо від цього, що скорочення звітності і зменшення кількості перевірок буде зменшено орієнтовно в п’ять разів, що призведе до зменшення рівня корупції, втрат часу підприємців і таке інше. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Від комітету Хара Василь Георгійович. Будь ласка, рішення комітету.
Уважаемые коллеги, на прошедшей сессионной неделе мы приняли с вами в первом чтении законопроект [[6525]] о едином социальном взносе. Нужно сказать, что законопроект 6329, который рассматриваем мы сегодня, фактически является элементом того законопроект 6525, который мы приняли. Он регулирует главную идею упрощения механизма предоставления отчетности и проведения проверок страхователей относительно отчисления уплаты страховых взносов на общеобязательное государственное социальное страхование и уменьшение количества контролирующих органов. То есть, такой узкий сектор в том широком законе 6525. К этому закону наш комитет принял решение рекомендовать его принять в первом чтении, но хочу сказать, что есть достаточно серьезные замечания Главного научно-экспертного управления, с которым комитет согласился. Комитет предлагает принять данный законопроект за основу и объединить его с ранее принятым законом, а точнее все достойные положения данного закона внести ко второму чтению в законопроект 6525, который мы будем рассматривать в следующей сессионной неделе. Прошу поддержать решение комитета.
Так, дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, якщо є потреба обговорення, по обговоренні законопроекту, прошу записатись. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Петро Цибенко. Мікрофон, будь ласка. І Станіслав Аржевітін.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко, голова Ради ветеранів України. Шановні колеги, я хотів би продовжити те, про що було сказано зараз Василем Георгійовичем, що на минулому тижні ми справді. з вами прийняли Закон про єдиний соціальний внесок. Я розумію, що той законопроект, який зараз пропонується, він автономний, самостійний і так далі, але певною мірою він є похідним від Закону про єдиний соціальний внесок, оскільки він пропонує ряд практичних, конкретних кроків на шляху впорядкування, уникнення дублювання, впорядкування звітності і так далі, і тому подібне. Тому ми маємо бути послідовними, оскільки ми прийняли те рішення щодо підтримки ідеї єдиного соціального внеску, оскільки ми, власне кажучи, до цієї ідеї йшли досить довго. Я маю на увазі те, що свого часу проводився експеримент на базі Пенсійного фонду України щодо адміністрування органами пенсійного фонду звітності по іншим страховим фондам. І ця апробація показала ефективні результати, то ми маємо бути, ще раз підкреслюю, послідовними і підтримати цю ініціативу, оскільки вона направлена на впорядкування, зменшення дублювання, впорядкування звітності. І це буде певним кроком на шляху реалізації того закону, який ми з вами проголосували трошки раніше. Отже, фракція Компартії України буде підтримувати цей законопроект. Дякую.
Станіслав Аржевітін.
Ляпіна.
Ксенія Ляпіна, мікрофон, будь ласка.
Дякую, шановні колеги. Ксенія Ляпіна, група „За Україну!”. Ми підтримуємо цей законопроект в його ідеї, тому що це дійсно спрощує суттєво для суб’єктів підприємницької діяльності звітність, що є сьогодні обтяжливим і абсолютно невиправданим, тому що об’єкт оподаткування соціальними внесками він є єдиний, і ми вже давно про це говорили. І тому звітність в 4 окремих фонди в принципі носить скоріше символічний характер, але забирає у підприємця значну частину витрат, ну власне, і часу. Тому ми підтримуємо законопроект. Але з точки зору законодавчої практики я не дуже розумію навіщо його сьогодні ухвалювати за основу, якщо зрозуміло, що його просто треба внести як частину в закон про єдиний соціальний внесок, просто як частину адміністрування єдиного соціального внеску. І зрозуміло, що це має виконувати саме Пенсійний фонд України. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу підготуватися до прийняття рішення. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект доцільно направити на доопрацювання. Я ставлю на голосування першою пропозицію комітету – про прийняття за основу проекту закону про впорядкування механізму подання звітності та проведення перевірки страхувальників щодо нарахування і сплати страхових внесків на загальнообов’язкове державне соціальне страхування [[реєстраційний номер 6329]]. Прошу голосувати. [[17:04:27]] За-239 Рішення прийнято. Шановні колеги, вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо акредитації на території України відокремлених підрозділів іноземних юридичних осіб [[реєстраційний номер 5148, 5148-1]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд законопроектів за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:05:07]] За-199 Рішення прийнято. Доповідачі: заступник голови Державного комітету з питань регуляторної політики та підприємництва Третьяков Сергій Іванович і народний депутат України Ксенія Михайлівна Ляпіна. Співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Плотніков Олексій Віталійович. Будь ласка.
Вельмишановний Володимире Михайловичу, вельмишановні народні депутати! За останні часи нами була з’ясована певна бреш в Єдиній державній системі реєстрації. З метою зупинення проникнення на територію України несанкціонованих товарів, медичних препаратів, ліків, шкідливих відході, різних виробництв тощо, що можуть направлятися філіями іноземних юридичних осіб, створених ними на території України, нами підготовлений такий законопроект. На сьогоднішній день функціонування філій іноземних компаній на території України законодавчо взагалі не врегульоване. Але фактично вони існують, наприклад, санітарні заклади бувших країн СНД, посередницькі фірми, які завозять сюди певні ліки тощо. Тому законопроектом встановлюється, що іноземні суб’єкти господарювання, що мають намір здійснювати економічну діяльність на території України мають право на відкриття своїх відокремлених підрозділів на території України шляхом їх акредитації. Так зроблено в усіх країнах Європи. Акредитацію відокремлених підрозділів іноземних суб’єктів господарювання за рішенням, наприклад, Національного банку здійснюється уже філіями іноземних банків, Міністерство юстиції, здійснює акредитацію структурних осередків іноземних громадських організацій тощо. Цим законопроектом передбачається створити в Україні єдину державну систему реєстрації юридичних осіб і неюридичних осіб, в тому числі громадських організацій за принципом єдиного вікна. Тобто сама процедура акредитації та включення відомостей про відокремлені підрозділи до Єдиного державного реєстру буде проводитися за принципом єдиного вікна. Законопроектом запроваджується порядок включення до Єдиного державного реєстру фізичних осіб і фізичних осіб підприємців про акредитацію представництв та філії іноземних компаній, а також про прийняття рішення про їх діяльність, в тому числі і за судовим рішення. Це буде сприяти забезпеченню юридичних, фізичних осіб достовірною інформацією про такі підрозділи, які діють на нашій.
Будь ласка, завершуйте.
Таким чином ми утворимо єдину державну систему реєстрації для всіх суб’єктів, які працюють на нашій території. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте, будь ласка. Ксенія Михайлівна, будь ласка, право у вас на виступ.
Дякую, шановні колеги! Дійсно, існує сьогодні проблема. Фактично іноземні суб’єкти працюють на території України через свої представництва, які не мають статусу юридичної особи і через це, власне, випали з усіх процедур легалізації, які існують в Україні. Це є проблема, яка терміново мусить бути вирішена. Однак постає питання, в який спосіб вирішувати цю проблему, що ми мусимо легалізувати, або кредитувати? Уряд пропонує акредитувати саме представництво. В моєму законопроекті, докорінна відмінність в тому, що я пропоную легалізувати або акредитувати, власне, суб’єкта, який існує на підставі прав іншої держави в Україні. Тому що представництво не є юридичною особою і не має власної суб’єктності. Іншими словами, хто несе відповідальність за ті дії, що вчинить на території України представництво? Несе відповідальність материнська компанія, бо представництво власних прав не має. І от, власне, якщо сьогодні йти тим шляхом, який запропонував уряд, це значить ми надаємо суб’єктність представництву, воно буде діяти фактично, як юридична особа, хоча статусу юридичної особи ми йому не надаємо. Якщо йти шляхом, яки пропоную я, тобто акредитувати все ж таки материнську кампанію, ми тоді отримаємо більшу прозорість, ми отримаємо розкриття інформації про материнську компанію, у нас не буде запитань, хто діє, хто має це представництво, хто вчиняє ті чи інші дії і хто відповідає за них? А акредитувати свої представництва вони можуть легко, шляхом надання інформації, просто місце розміщення таких представництв. І така юридична особа іноземна може мати на території України кілька.
Будь ласка, завершуйте.
Але відповідальність за дії кожного з таких представництв несе саме особа, створена за законодавством іншої держави. Тому я прошу зал концептуально визначитися і підтримати за основу мій законопроект, в усіх інших питаннях ми можемо з урядовим законопроектом знайти спільні точки і до другого читання зробити спільні зусилля.
Дякую вам. Плотніков Олексій Віталійович, голова підкомітету Комітету з питань економічної політики. Будь ласка, Олексій Віталійович.
Шановний голово, шановні народні депутати, у Комітеті з питань економічної політики знаходиться на опрацюванні проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо акредитації на території України відокремлених підрозділів іноземних осіб, номер 5148, поданий Кабінетом Міністрів України, та відповідний проект 5148, поданий народним депутатом як альтернативний. На засіданні 15 червня 2010 року комітетом було заплановано розгляд зазначених законопроектів. Усвідомлюючи необхідність прийняття рішень щодо обох законопроектів, комітетом був розглянутий лише проект закону 5148, поданий Кабінетом Міністрів України щодо якого було прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді повернути його на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи. У зв’язку з відсутністю на засіданні автора законопроекту 5148-1, комітет не зміг розглянути його. У зв’язку з тим, що альтернативні законопроекти, відповідно до Регламенту Верховної Ради України розглядаються на пленарному засіданні одночасно з основним, просимо народних депутатів визначатися з позицією щодо проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо внесення до єдиного державного реєстру юридичних осіб, підприємців, відомостей про акредитованих іноземних осіб 5148-1, поданого народним депутатом України Ляпіною шляхом голосування в сесійній залі. Спасибі.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроекту. Прошу прізвища народних депутатів винести на інформаційне табло. Ксенія Ляпіна, будь ласка, мікрофон.
Дякую, шановні колеги, Ксенія Ляпіна, група „За Україну!”. Ну, по-перше, я мушу вибачитись за те, що не була присутня на засіданні комітету, але на жаль комітети засідають одночасно і в цей час розглядався мій же законопроект на нашому комітеті з питань промислової і регуляторної політики і підприємництва, тому є такі незручності. Але я би хотіла, щоб ми всі зрозуміли, що зараз нам треба визначитись, яким шляхом ми йдемо, ми хочемо мати прозорість в нашій державі, чи не хочемо, власне саме так стоїть питання. Я переконана, що якщо ми за основу приймемо мій законопроект, то далі ми з урядом відпрацюємо, врахуємо зауваження Науково-експертного управління і зробимо нормальну, гармонійну систему акредитації нормальних, адекватних, юридичних осіб інших держав. Дуже дяку.
Шановні колеги, висновок комітету, ще раз нагадую, повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи законопроект 5148 на доопрацювання, це законопроект Кабінету Міністрів України. А щодо законопроекту 5148, оскільки комітет не встиг його розглянути, він пропонує визначитись шляхом голосування. Головне науково-експертне управління також підтримує рішення комітету щодо необхідності доцільності повернення законопроекту 5148 тобто урядового, на доопрацювання. А законопроект 5148-1, автор Ксенія Ляпіна, пропозиція Науково-експертного управління така: направити до комітету для підготовки на повторне перше читання. Тому, шановні колеги, я поставлю на голосування першою пропозицію про прийняття за основу проекту Закону 5148, це урядовий, про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо акредитації на території України відокремлених підрозділів іноземних юридичних осіб. Прошу голосувати. [[17:14:47]] За-233 Рішення прийнято. Тоді при підготовці до другого читання пропозиція Ксенії Ляпіної, я думаю, що комітет врахує. Шановні колеги, тепер вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до статті 52 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" [[щодо доповнення підстав відновлення дії акта Кабінету Міністрів України, зупиненого внаслідок звернення Президента України до Конституційного Суду України щодо конституційності такого акта]] [[реєстраційний номер 4089]]. Доповідач – народний депутат України Фельдман Олександр Борисович, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Трайдук Микола Федорович. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд законопроекту за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:15:56]] За-197 Рішення прийнято. Так, будь ласка, автора. Немає. Будь ласка, тоді Микола Федорович від комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, за дорученням Голови Верховної Ради України Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування розглянув на своєму засіданні проект Закону України про внесення змін до статті 52 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" [[щодо доповнення підстав відновлення дії акта Кабінету Міністрів України, зупиненого внаслідок звернення Президента України до Конституційного Суду України щодо конституційності такого акта]] [[поданий народними депутатами Фельдманом і Гейманом]]. Комітет відзначає, що законодавча ініціатива спрямована на вдосконалення Закону України „Про Кабінет Міністрів України” і дозволяє охопити інші варіанти рішень Конституційного Суду України за наслідками розгляду звернення Президента України [[щодо конституційності акту Кабінету Міністрів України, зупиненого на підставі пункту 15 частини першої статті 106 Конституції України]]. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку вказує, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу. З огляду на зазначене та після обговорення, комітет ухвалив висновок рекомендувати Верховній Раді України проект закону України про внесення змін до статті 52 Закону України "Про Кабінет Міністрів України”, поданий народними депутатами України Фельдманом і Гейдманом за результатами розгляду у першому читанні прийняти за основу. Просимо підтримати.
Шановні колеги, якщо хтось наполягає на висловленні своєї позиції з приводу цього законопроекту, прошу записатися, ні – то будемо голосувати. Прошу прізвища вивести на інформаційне табло. Юрій Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні народні депутати, ми з вами бачили за попередні роки конфлікти, які складалися між Президентом і урядом, коли виникали штучні ситуації, коли призупинялися акти Кабінету Міністрів України, потім приймалися рішення, через значний час, Конституційним Судом України, і. щодо відновлювання цього акту і питання зависало як би. Цей закон робить можливим зразу автоматичне відновлення цього акту, зупиненого акту. Тому, на мій погляд, та пропозиція, яку дало науково-експертне управління, а воно запропонувало варіант такий дати, я цитую: „В разі прийняття Конституційним Судом України рішення про відмову у відкритті або про припинення конституційного провадження у справі за конституційним поданням Президента щодо відповідності Конституції України акту Кабінету Міністрів України, а також у разі визнання Конституційним Судом України акту Кабінету Міністрів України таким, що відповідає Конституції України, дія зупиненого акту відновлюється”. На мій погляд, ця формула є кращою, і вважаю, що законопроект Фельдмана і Геймана номер 4089 треба прийняти у першому читанні, і якскоріше прийняти його і у другому, доопрацювавши, з тим, щоб могли відновлюватися дії цих актів, які призупинялися. Такі зміни до Закону „Про Кабінет Міністрів України” суттєво покращить цей законопроект. Дякую.
Шановні колеги, комітет пропонує прийняти за основу цей законопроект. Головне науково-експертне управління дотримується такої ж точки зору. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 52 Закону України „ Про Кабінет Міністрів України” [[щодо доповнення підстав відновлення дії акта Кабінету Міністрів України зупинено внаслідок звернення Президента України до Конституційного Суду України щодо конституційності такого акта]] [[реєстраційний номер 4089]]. [[17:20:43]] За-7 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні колеги, пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" [[щодо строку перебування на посаді]]. Вношу на голосування пропозицію про розгляд законопроекту за скороченою процедурою. [[17:21:16]] За-196 Рішення прийнято. Доповідач, будь ласка, давайте заключення комітету. Голова підкомітету Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Павленко Едуард Іванович.
Шановний Голово! Шановні колеги! 15 квітня 2009 року на своєму засіданні Комітет з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" [[щодо строку перебування на посаді]] [[реєстраційний номер 2702]] внесений народним депутатом України Шаровим Ігорем Федоровичем. Для гарантування конституційного принципу незалежності інституції уповноваженого з прав людини строк перебування на посаді уповноваженого не повинен збігатися зі строком повноважень парламенту. Відповідно до Конституції України у редакції 1996 року Верховна Рада України обиралась на 4 роки, а Уповноважений відповідно до закону на 5 років. Із внесенням у 2004 році змін до Конституції України було збільшено строк, на який обирається парламент, з 4 до 5 років. Проте Закон України „Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини” відповідних змін досі не зазнав. Зазначеним законопроектом пропонується змінити термін перебування Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини на посаді з 5 на 7 років. Позиція Науково-експертного управління: законопроект може бути прийнятий за основу і в цілому. За висновком Комітету з питань бюджету законопроект не матиме впливу на доходну та видаткову частину Державного бюджету України. Враховуючи викладене, комітет пропонує Верховній Раді України прийняти зазначений законопроект за основу і в цілому. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Так, дякую. Шановні колеги, якщо є необхідність висловити свої міркування, прошу записатися, ні – будемо голосувати. Прошу записатися. Іван Попеску, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Юрій Кармазін.
Дякую. Попеску, фракція Партія регіонів. Вельмишановні колеги, даний законопроект пропонується внести зміни до частини четвертої статті 5 Закону України „Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини”, встановивши строк перебування на посаді уповноваженого 7 років, а в чинній редакції закону тільки 5, з метою посилення гарантій незалежної стабільної діяльності Уповноваженого з прав людини, створення передумов для уникнення спроб політизації інституту омбудсмену, що у підсумку позитивно вплине на ефективність його діяльності. Як було зазначено попереднім виступаючим, дія даної норми не розповсюджується на уповноваженого, призначеного на посаду до набуття чинності даного закону. Останній продовжує здійснювати повноваження згідно з чинним законодавством до закінчення його строку, на який його було призначено. Слід зазначити, що передбачені зміни набирають чинності з дня опублікування закону. Однак, із пункту 2 розділу 2 фактично випливає, що нинішня редакція частини 4 статті 5 залишається чинною до припинення повноважень Уповноваженим з прав людини, призначеного на цю посаду до прийняття даного закону. Але цю суперечність можна врахувати редакційно. Тому фракція Партії регіонів вважає за доцільне прийняти цей законопроект за основу. А якщо буде воля парламенту, і в цілому. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановні народні депутати! Сьогодні ви побачили при розгляді питання про законність утримання під вартою колишнього Голови Митної служби України Макаренка, що права громадянина в Україні ніхто не захищає. Вони абсолютно незахищені, на жаль, Генеральною прокуратурою України, яка не задала дуже просте питання представникам Служби безпеки України. Шановні, а є ваша зацікавленість? Очевидно, що зацікавленість є. Яка не задала запитання, а хто представляв інтереси уряду України в Стокгольмі? Ніхто не представляв. А чому були відкликані люди? Ніхто не запитав. А як потім з цим рішенням? А хто оскаржував? А хто проводив експертизи? Ніхто не проводив! Тобто 5 мільярдів чи 40 мільярдів гривень, народ український, віддай, забудь. А це фінансування і армії, і всієї освіти, охорони здоров’я і всього разом. Це все в одні руки. Через те у нас залишається на захист Конституції тільки інститут омбуцмана, тобто Уповноваженого Верховної Ради з прав людини. В цьому законопроекті, який дуже-дуже простий, пропонується слово п’ять замінити на слово сім. І все. Тобто нам треба прийняти з вами політичне рішення. Політичне рішення заключається в тому, ми хочемо, щоб омбуцмен залежав в якійсь частині від Президента, від Генерального прокурора, який призначається на той час, чи він мав таку ж саму гарантію незалежності, як, скажем, голова Рахункової палати, який також призначається на 7 років. На мій погляд, думка колеги з Регіонів абсолютно слушна. Чому слушна? Це підвищить гарантії незалежності омбудсмена, і він не буде оглядати, хто там Президент, він буде дивитись на Конституцію. Тому давайте приймемо у.
Олег Зарубінстький, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу, шановні колеги. Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Я хотів би трошки поправити Юрія Кармазіна. Ми не політичне рішення зараз приймаємо, воно є правове. І правова природа цього рішення полягає у тому, що практично у всіх країнах, де є омбудсмен, а це стосується сьогодні ледве не всіх країн, які входять в Організацію Об’єднаних Націй, навмисно зроблено так, щоби каденція омбудсмена не відповідала, не була тотожною каденції національного парламенту. Інакше у такому разі ця посада буде автоматично ,хочемо це чи не хочемо, політизуватись і включати в розподіл різноманітних квот. Що стосується омбудсмена, цього допускати не можна. І правильно було сказати, що у нас є правильний прецедент щодо голови Рахункової палати, який обирається не залежно від каденції. І один момент хочу сказати, що сама процедура навіть обрання омбудсмена в Україні передбачає необхідність його абсолютної незалежності, аполітичності, тому що він обирається навіть таємним голосуванням на відміну від багатьох інших обрань. Пропоную.
Шановні колеги, закінчимо розгляд питання. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини” [[щодо строку перебування на посаді]] [[реєстраційний номер 2702]]. [[17:29:47]] За-252 Рішення прийнято. Шановні колеги, була пропозиція поставити на голосування вцілому. Ніхто не заперечує? Давайте тоді таким чином, поставимо на голосування вцілому з урахуванням тих зауважень, які були висловлені науково-експертним управлінням, щоб привести у відповідність. Немає заперечень? Тому з урахуванням того, що будуть враховані зауваження науково-експертного управління, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини” [[щодо строку перебування на посаді]] вцілому як закон, реєстраційний номер 2702. [[17:30:43]] За-248 Рішення не прийнято. Рішення прийнято, перепрошую. Тобто закон прийнято. Мікрофон Кармазіну.
Юрій Кармазін. Я хотів відповісти колезі, що ми зараз прийняли політико-правове рішення. А в любому випадку, коли стоїть мова про 5 чи 7, і парламенту треба визначитись, то парламент визначає з ситуації доцільності. І ми зараз прийняли рішення на підставі Конституції, але ми його приймали як політичне рішення. Я б дуже хотів, щоб Президент підписав це рішення, тому що у мене є великі сумніви, оскільки Президент Віктор Янукович не приймав омбудсмена, тобто Уповноваженого Верховної Ради з прав людини з приводу тих ганебних порушень Конституції, які допускалися. У тому числі з цієї трибуни озвучувалися порушення в останній час, які допускалися щодо Котельникова при затриманні його в Криму, капітана I рангу, керівника порту євпаторійського. Через це я хотів би, щоб закон був підписаний і щоб омбудсмен зміг доповідати тут позачергову доповідь. Дякую.
Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо охорони дитинства]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд законопроекту за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[17:32:25]] За-210 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Даниленко Володимир Андрійович, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань забезпечення правоохоронної діяльності Прокопчук Юрій Володимирович. Будь ласка. Прошу вас.
Шановні народні депутати! Шановний Володимире Михайловичу! Основним положенням цього законопроекту встановлюється особливий законодавчий захист неповнолітніх осіб від можливих посягань на їхнє життя, фізичний, духовний та моральний розвиток, зокрема передбачено адміністративну відповідальність на керівників окремих розважальних закладів за допуск неповнолітніх осіб в клуби, дискотеки, відеотеки, в нічні клуби, а також в інші подібні розважальні та гральні заклади, перебування в яких може зашкодити їх фізичному здоров’ю, духовному та морально-естетичному розвитку з 22 до шостої години. Встановлення такого адміністративного відповідальності на керівників кафе, ресторанів, барів та інших подібних закладів за допуск в такі заклади осіб, що не досягли 16-ти річного віку з 22 до шостої години без батьків, або осіб, що їх замінюють. Відповідно до проекту у випадку допущення батьками, або особами, що їх замінюють перебування своїх малолітніх дітей без нагляду у громадських місцях з 22 до шостої години, на них також покладається адміністративна відповідальність. Я просив би і хочу сьогодні сказати, що дану норму слід розглядати та сприймати не як обмеження свободи пересування, а як дозвіл пересування та перебування у певних місцях і у певний час дітям тільки під наглядом батьків. Таким чином проектом передбачається норми, що спрямовані на ефективну охорону дитинства і гідне виховання підростаючого покоління. Цей проект, шановні товариші, розроблений на заміну від 20.03.09 з врахуванням зауважень Головного науково-експертного управління Верховної Ради України, Комітету Верховної Ради з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності та інших комітетів Верховної Ради України, а також враховані пропозиції численних органів державної влади, установ і організацій. Я вас прошу підтримати даний законопроект.
Дякую, сідайте, будь ласка. Від комітету – голова підкомітету з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності Юрій Володимирович Прокопчук.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Вам пропонується законопроект 4243, який спрямований на законодавчий захист неповнолітніх осіб від можливих посягань на їх життя фізичний, духовний та морально-етичний розвиток. Зокрема, передбачається доповнити Кодекс України про адміністративні правопорушення положеннями, встановивши покарання за порушення розважальними та іншими закладами правил щодо заходів сприяння охороні дитинства, допуск неповнолітніх осіб у комп’ютерні клуби, на дискотеку, відеотеку, нічні клуби, також інші подібні розважальні та гральні зааклади, перебування в яких може зашкодити фізичному здоров’ю, духовному, морально-етичному розвитку дитини. І цей час встановлений з 22-ї до шостої години. Допуск осіб, які не досягли 16-річного віку в кафе, ресторани, бари, а також інші подібні заклади з 22-ї до шостої години без батьків або осіб, що їх замінюють. Також пропонується встановити покарання у вигляді попередження або накладання штрафу на батьків або осіб, щоб їх замінюють, від одного до трьох неоподаткованих мінімумів доходів громадян за допущення батьками або особами, що їх замінюють, перебування своїх малолітніх дітей без нагляду в громадських місцях з 22-ї до шостої години. І крім того, передбачається доповнити Закон України „Про охорону дитинства” положеннями, визначивши права, обов’язки та відповідальність батьків за виховання і розвиток дитини. Загалом, якщо говорити, законопроект, дійсно, є необхідним, з одного боку, але з іншого боку, зважаючи на те, що відбувається сьогодні в країні. У нас два студенти закатовано у міськвідділах у Києві, я хочу ще повідомити суспільство, що після спілкування з міліцією повісився підліток в Радивілові. І теж поки що, як то кажуть, ніяких рухів, тому що міліція займається зовсім іншим, то випискою рекомендованих газет, то інше, як призначається, коли не пройшов Львівське МРЕО, то ти вже ніхто.
Дякую. Ні, говоріть по темі. Сідайте. Це до дітей не стосується. Завершуйте.
Увага! Головний комітет пропонує відправити на доопрацювання, так як там є ряд норм, які суперечать саме Декларації захисту дитини, яке є міжнародним правом.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Хто бажає виступити, прошу записатися. Кармазін, прошу.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хотів подяувати народному депутату Даниленку за його законодавчу ініціативу. Через те, що вивчення цього питання, прийоми громадян і ті листи, які я отримую, показують, що такі проблеми сьогодні дуже серйозні. І хоча науково-експертне управління у своєму висновку пише, що ми законом заборонили гральний бізнес в Україні. Да, законом ми заборонили. Але гральний бізнес в Україні залишився. Він якось законів не читає, ті, хто прибуток хочуть мати. І він зараз закамуфльований під інтернет-клубами, під всім іншим. І гральний бізнес сьогодні реально існує. Закривати на це очі – це значить бути сліпими людьми. Через це можна по-різному дивитися на ті зауваження, які дані до цього законопроекту. Законопроектом пропонується внести зміни про адміністративні правопорушення, яким, по-перше, заборонити допуск неповнолітніх осіб в комп’ютерні клуби чи в нічні клуби, а також в інші розважальні і гральні заклади. Також забороняється допуск цих осіб з 22 години до 6 години без батьків в ресторани, кафе, бари підвищується відповідальність самих осіб і вносяться зміни в закон про охорону дитинства, де покладаються певні обов’язки на батьків підвищені. Я вважаю, що в цілому це буде сприяти одужанню нації і ці заходи треба приймати поки ще наше покоління не зовсім затягнулося в ці ігри, ігроманії і так далі. А це сьогодні вже діагнози, діагнози, якими займаються сьогодні лікарі, лікують від залежності. Тому що для того, щоб врятувати, мало відкладати закон, треба приймати його, доопрацювати термінологічно і цей закон має працювати, і має право на життя. Дякую.
Дякую, Юрій Анатолійович. Завершення питання, обговорення питання завершено, будемо визначатися. Я ставлю на голосування про прийняття за основу в першому читанні законопроект за номером 4243 про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо охорони дитинства. Прошу голосувати. [[17:40:33]] За-38 Не підтримано. Ставлю на повторне перше читання. [[17:40:54]] За-45 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Переходимо до розділу Друге читання. Слухається. Нема з процедури, бо нічого з того не буде. Я ще раз повторюю, немає процедури, закон знятий. Я ставлю на голосування пропозицію авторів законопроекту за номером 3470 про перенесення розгляду питання. Прошу підтримати. [[17:41:41]] За-236 Законопроект за номером 3470 перенесено. З процедури чого?! Ну не розглядаємо ми законопроект, просто хочеться поговорити. Немає такого в регламенті, немає! От вам може Зварич сказати, що немає. Аржевітін біля мікрофона, 1 хвилина.
Шановні народні депутати, я взяв слово для того, щоб звернутись до авторів цього законопроекту Симоненка та Кравченка, щоб вони уважно ще раз подивились на законопроект який у нас був 3585, це про подолання фінансової кризи. І Закон потім, який підписав Президент 1533. В цьому законі ми врегулювали всі питання, що стосуються іпотеки між іпотекодавцем, іпотекотримателем, ми захистили іпотекодавців. Тому я просто звертаюсь, щоб вони уважно вивчили уже діючі норми щодо цього прийнятого закону в частині іпотеки.
Дякую. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо митного оформлення товарів, призначених для підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу [[друге читання]] [[6411 – реєстраційний номер]]. Перший заступник голови комітету Віталій Юрійович Хомутиннік. Будь ласка.
Шановний Адам Іванович, шановні колеги, дозвольте нагадати, що вказаний проект закону було розроблено з метою реалізації державної цільової програми підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Євро-2012 з футболу, яка передбачає надання спрощеної та безмитної процедури ввезення та вивезення учасниками чемпіонату та призначеними особами товарів, необхідних для підготовки до проведення фінальної частини чемпіонату Європи з футболу. Під час підготовки законопроект у до другого читання комітетом було проведено низку нарад та робочих зустрічей з питань, що порушені в проекті закону. Зауваження і пропозиції, що надійшли від народних депутатів в основному враховані. Це народні депутати: Святаш, Кармазін, Терьохін, Хомутиннік та інші. Комітет під час розгляду вказаного проекту закону на своєму засіданні прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти проект закону в другому читанні та в цілому.
Дякую, Віталію. Шановні колеги, всі пропозиції, за виключенням однієї – поправки за номером 13 колеги Кармазіна, враховані. Будь ласка, Юрій Анатолійович, будете аргументувати.
Вона практично теж врахована, там редакційне.
Юрій Кармазін. Мова йде про 4 поправку. Я хотів би, щоб ми повернулися, Адам Іванович, почали з чотирьох рахувати. Я пропоную новий абзац частини один статті 206 Митного кодексу України викласти в такій редакції: «тимчасово на період з 1.08.2010 до 1.07.2012 будівельної техніки, устаткування та обладнання для виконання робіт з будівництва об’єктів чемпіонату за переліком, визначеним Кабінетом Міністрів України». Кінець цитати. Оскільки інакше фраза, цитата: на період дії Закону України „Про організацію та проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 з футболу в Україні», фактично, допускає можливість звільнення від оподаткування товарів, які ввезення з 01 січня ще 2008 року, оскільки відповідно до статті 1 цього закону періодом підготовки визначено строк з 01 січня 2008 року. До того ж відповідно до частини першої статті 58 Конституції України закони і інші акти не мають зворотної дії в часі. Я хочу, щоб ми не допустили.
Дякую. Будь ласка, думка комітету.
Справа в тому, що комітет і Кабінет Міністрів в першому читанні посилався на проект, на закон, на діючий Закон про організацію та проведення фінальної частини чемпіонату Євро-2012 і ми відпрацьовували це рішення. Далі. По цьому закону ми надаємо певні пільги, але перелік на які товари будуть пільги з податку на додану вартість – це буде ще окремий закон. Цей законопроект буде напевно в наступному році, коли буде відомо, яка саме техніка буде заходити в Україну, які саме товари і ми будемо розуміти, які коди треба буде проводити через парламент. Тому я вважаю і комітет, що нема сенсу схилятися до пропозиції Кармазіна.
Наполягаєте на голосуванні? Я ставлю на голосування поправку 4 депутата Кармазіна. Прошу визначатися. [[17:47:02]] За-31 Не підтримана. Будь ласка, по 13 поправці є? Кармазіна мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я так бачу, що ми. Якщо є конкретна якась фірма, яка хоче сказати, що під неї закон – це одне питання. Тобто я хотів би, щоб ми тут вичистили це і не дали можливості зловживання цим законом. Щодо поправки 13, то пропонується пункт 4 статті 11 Закону України про організацію проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу викласти у такій редакції, замінити на четвертий: у Законі України про організацію та проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу в Україні доповнити статтею 8 прим. І тут дивна ситуація, що ця 8 прим. написано, що вона врахована по суті ця стаття. Тобто 13-та нібито відхилена, хоча вона є передумовою до 14-ї, а 14-та врахована. То мабуть, якщо вона врахована по суті, а вона приблизно так і врахована по суті, то, мабуть, немає сенсу, Адаме Івановичу, по 13-й проводити голосування, бо їх не можна.
Дякую, Юрій Анатолійович. Таким чином, шановні колеги, ми обговорення питання завершили. Я ставлю на голосування про прийняття у другому читанні і в цілому як закону Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо митного оформлення товарів, призначених для підготовки та проведення в Україні фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу [[6411 реєстраційний номер]]. Прошу голосувати. [[17:48:59]] За-241 Закон прийнято. Дякую. Продовжую засідання на 15 хвилин. Будь ласка, слухається проект Закону про внесення зміни до статті 13 Закону України "Про державну підтримку сільського господарства". Реєстраційний номер 5277. Голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Перестенко Марина Володимирівна. Шановні колеги! Тут одна поправка Смітюха відхилена. Не наполягає він? Не наполягає, тому я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону Закону про внесення зміни до статті 13 Закону України "Про державну підтримку сільського господарства". Реєстраційний номер за номером 5277. Прошу голосувати. [[17:50:01]] За-242 Закон прийнято. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо племінної справи у тваринництві. Реєстраційний номер 5034, Марина Володимирівна Перестенко. Будь ласка.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! Законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо племінної справи у тваринництві, реєстраційний номер 5034, вноситься на розгляд Верховної Ради України до другого читання. Основною метою законопроект є подальше удосконалення правового регулювання системи управління племінною справою у тваринництві та контролю шляхом внесення змін до діючих у цій сфері законів України. Також законопроектом уточнюються відповідні функції органів виконавчої влади та визначається їх повноваження. Зокрема положення законопроекту містять норми щодо повноважень управління та контролю, функціонування Державної інспекції з племінної справи у тваринництві; діяльності державної системи управління племінною справою у тваринництві; координації діяльності та фінансування використання програм, селекції у тваринництві; збереження генофонду існуючих локальних та зникаючих порід. Під час підготовки законопроекту народними депутатами України були внесені три пропозиції: дві враховані, одна відхилена. Передбачається, що в разі прийняття законопроекту його норми створять умови для подальшого розвитку племінної справи у тваринництві та вдосконалення вітчизняної системи селекцій у тваринництві. Стосовно зауважень Головного юридичного управління апарату Верховної Ради України до зазначеного законопроекту, дійсно, слід погодитися, що сам Закон про племінну справу у тваринництві потребує вдосконалення відповідно до міжнародних вимог. Але, на жаль, цей перехід потребує великих матеріальних затрат, що потребує значного навантаження на державний бюджет. Тому цей перехід повинен бути поступовим, а вдосконалення законодавчої бази поетапними. Тому прошу розглянути законопроект у другому читанні, підтримати рішення комітету і прийняти його, як закон.
Дякую, Марина Володимирівна. Будь ласка, є у Юрій Анатолійовича Кармазіна? Прошу мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я хотів би звернути вашу увагу, що до цього дуже малесенького законопроекту на цілих п’яти аркушах є зауваження юридичного управління. Це вони рідко таке роблять, повірте мені, я читаю всі зауваження, тобто суттєві зауваження, скажемо так. Я ж хотів поправити трішечки законопроект і хотів допомогти в такій частині. Ну, на жаль, чомусь тут відхилили мою поправку, мова йде про поправку номер 2. Я пропоную частину сьому статті 7, четверту, вибачте, статті 7 викласти в такій редакції: „використовувати для відтворення маточного поголів’я тварин тільки атестованих у встановленому порядку та допущених до відтворення плідників вищої племінної або генетичної якості”. Тобто замість того, що зараз поки що написано: „та допущених до відтворення плідників” підкреслити, що це мають саме бути вищої, племінної або генетичної якості. Держава не має вже будь що підтримувати, маємо дивитися як найкраще.
Ставлю на голосування поправку колеги Кармазіна. Прошу визначатись. [[17:53:53]] За-18 Поправка не підтримана. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо племінної справи у тваринництві [[реєстраційний номер 5034]]. Прошу голосувати. [[17:54:23]] За-240 Закон прийнято. Розглядається проект Закону про внесення змін до статті 37 Закону України "Про державну службу" та статті 21 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" [[щодо пенсійного забезпечення]] [[друге читання]] [[реєстраційний номер 4389]]. Секретар Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування Сергій Володимирович Гордієнко. Будь ласка.
Шановний головуючий! Шановні колеги! Відповідно до Постанови Верховної Ради України комітет розглянув на своєму засіданні пропозиції народних депутатів, які були подані до другого читання даного законопроекту. Народні депутати України, члени комітету одноголосно погодилися щодо відхилення пропозицій народного депутата України Юрія Кармазіна, які, на думку комітету, доцільно розглянути при опрацюванні законопроекту про державну службу у новій редакції, оскільки вони суттєво змінюють концепції законопроекту та не узгоджуються з вимогами норм частини 1 статті 116 саме Регламенту. Комітет підтримав пропозицію народного депутата Гордієнка щодо зміни дати набрання саме чинності саме цим законопроектом. До даного законопроекту висловило свої зауваження Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради, яке, в цілому, підтримало ідеї авторів законопроекту, але запропонувало вирішити його в інший спосіб. Комітет дуже уважно розглянув зауваження Головного юридичного управління саме на своєму засіданні, і виходячи із конституційної природи рівності доступу до державної служби та служби в органах місцевого самоврядування та те, що до 2001 року дія Закону „Про державну службу” поширювалася і на посадових осіб місцевого самоврядування і до них застосовуються ідентичні критерії і принципи доступу прийняття та проходження саме служби, комітет вважає, що для державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування мають бути встановлені однакові норми щодо призначення пенсій за наявності цього 20-річного стажу. Комітет не погодився із твердженням Головного юридичного управління, що це значно розширить коло осіб. За результатами обговорення комітет цим дійшов до висновку рекомендувати прийняти даний законопроект у другому читанні та в цілому.
Дякую. Будь ласка, Юрію Анатолійовичу, ваші пропозиції відхилені. Які у вас думки?
Юрій Кармазін. Дуже прикро, що у нас тут знову є зауваження Головного юридичного управління. Я ж пропоную до частини першої статті 37 Закону України "Про державну службу” викласти її в такій редакції. На одержання пенсій державних службовців мають право особи, які досягли у встановленому законодавством пенсійного віки за наявності страхового стажу для чоловіків – не менше 25 років, для жінок – не менше 20, у тому числі стажу державної служби – не менше 10 років і, підкреслюю, на посадах, віднесених до категорії посад державних службовців та або в категорії посад в органах місцевого самоврядування не залежно від місця роботи на час досягнення пенсійного віку, починаючи з 1990 року. Пенсії державним службовцям призначаються у розмірі 80 відсотків від суми їх заробітної плати, на які нараховуються страхові внески на загальнообов’язкове державне пенсійне страхування, а особам, яким на час звернення за призначенням пенсії не є державними службовцями, 80 відсотків плати працюючого державного службовця відповідної посади та рангу за останнім місцем роботи на державній службі.
Завершуйте.
Дякую, Адаме Івановичу. Я вважаю, що це суттєво покращить захист прав людей, в тому числі і держави, бо я говорю про те, що вони не просто мають бути там в державному органі, а на посадах віднесених до категорій посад державних службовців. Тому я не розумію чому не врахували цю поправку? Дякую.
Юрій Анатолійович, комітет саме вважав, що це змінює концепцію і суттєво розширює коло осіб. Забігаючи наперед. і він відхилив цю пропозицію. Забігаючи наперед я скажу, що я бачу і знаю, що в залі змінилася ситуація і цей законопроект не набере голосів, тому ми з вами будемо над цими нашими ідеями працювати в новому законі про державну службу, який буде зареєстрований і викладений у новій редакції.
Не наполягаєте на голосування? Ні. Будь ласка наступна поправка, мікрофон Кармазіна.
Дякую. Я хочу озвучити другу поправку, я пропоную частину сьому, статті 21 Закону України „Про службу в органах місцевого самоврядування” викласти в такій редакції: „Пенсійне забезпечення посадових осіб місцевого самоврядування, які досягли у встановленому законодавством пенсійного віку за наявності страхового стажу для чоловіків не менше 25 років, для жінок не менше 20, і мають стаж служби не менше десяти років на посадах, віднесених до категорій посад державних службовців або категорій посад в органах місцевого самоврядування, починаючи з 90-го року, незалежно від місця роботи на час досягнення пенсійного віку, здійснюється в порядку, визначеного Законом України про державну службу. Я знаю, що мені знову скажуть, що це розширить. Але людина відпрацювала на цих посадах, вона несла відповідальність, вона була чи селищним головою, чи секретарем, вона несла відповідальність за цілий регіон. І ми сьогодні її позбавляємо цього права, очевидно це не є справедливим. Через це я і говорю, да, воно робить додаткове навантаження, але ж воно соціально справедливе. Давайте.
Завершуйте.
Юрій Анатолійович, я вважаю.
Я дякую.
Будь ласка, Сергій Володимирович.
Юрій Анатолійович, я вважаю, що це є абсолютно справедливим, особливо до тих категорій, які відпрацювали багато років і пішли, і не мають цього. Але знаючи, що не буде голосів у сесійній залі, ми з вами будемо над цією ідеєю працювати в новому законопроекті.
Є ще зауваження, Юрій Анатолійович? Будь ласка, ще є одна поправка, мікрофон Кармазіну.
Юрій Кармазін. Я концептуально. Я радий, що я бачу однодумців, в тому числі з осіб комітету. Я пропонував частину десяту статті 21 викласти в такій редакції, що посадовим особам місцевого самоврядування, які працювали на виборних посадах в органах місцевого самоврядування десять років і більше, починаючи зі скликання 1990 року, за винятком припинення повноважень з причин визначених і статтями, пишу якими: 78, пунктами 2, 3 і 4. Бо в нас є зараз парадоксальні випадки, ви знаєте, під Києвом позбавлений судом повноважень керує голова селищної ради, значить випущений за хабар 4,2 мільйона доларів США в Криму зараз голова вийшов, керує і вже 40 гектарів там „накерував” як зараз приїхали, люди говорять. Тому, я думаю, що і ці теж думки треба зараз концептуально розробити і гарантувати.
Дякую. Шановні колеги, таким чином ми обговорили всі поправки, я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону, реєстрацій номер 4389 про внесення змін до статті 37 Закону України „Про державну службу” та статті 21 Закону України „Про службу в органах місцевого самоврядування” [[щодо пенсійного забезпечення]]. Прошу голосувати. [[18:02:51]] За-42 Рішення не підтримано. Закон відхилено. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" [[реєстраційний номер 3239]], доповідає голова підкомітету Комітету з питань екологічної політикиприродокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Олійник Віктор Степанович. Будь ласка.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати, на ваш розгляд пропонується проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", прийнятий за основу 15 квітня 2009 року. Даний проект спрямований на підвищення рівня соціального захисту дітей-чорнобильців, в першу чергу, дітей-інвалідів чорнобильців і ліквідаторів, які сьогодні є найменш захищеними і найбільш вразливими групами населення. Прийняття цього законопроекту дозволить забезпечити рівні права дітей-чорнобильців, які навчаються у державних і комунальних навчальних закладах. Тобто в цьому, власне, є головна суть цього законопроекту. Законопроектом пропонується позачергове обов’язкове забезпечення дітей-громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, віднесених до категорії 1 та 2 місцями у середніх навчальних закладах державної та комунальної форми власності незалежно від відомчої підпорядкованості, а також надання права громадянам, віднесених до відповідних категорій осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи. Вступу поза конкурсом не тільки до державних, а й до комунальних вищих закладів освіти, професійно-технічних закладів освіти та на курси для професійного навчання з обов’язковим наданням гуртожитку на час навчання тим хто немає житла і виплатою підвищеної стипендії. До законопроекту надійшло 9 пропозицій. 5 враховано. 4 відхилено. Це власно пропозиції, які стосуються набрання чинності законом. Пропонується термін набрання чинності з 01 січня 2011 року. Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи рекомендує Верховній Раді прийняти проект закону [[реєстраційний номер 3239]] в другому читанні та в цілому як закон. Прошу підтримати рішення комітету. Я думаю, що це буде сьогодні реальна допомога дітям чорнобильцям. Ці діти, власне, громадян першої, другої категорії - це в основному інваліди чорнобильці. Прошу підтримати.
Дякую. Так, шановні колеги, тут частина поправок Юрія Кармазіна враховано, а одна не врахована. Наполягаєте? Будь ласка, 6 поправка. Мікрофон Кармазіна.
Юрій Кармазін. Спасибі, Адаме Івановичу, за таку увагу. Я хотів би сказати, що цей Закон про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи і ті зміни, які ми вносимо вони мають покращувати життя людей. Я розумію уряд, що він хоче пізніше ввести у дію закон. Але тут було записано у першому читанні така фраза: цей закон набирає чинності з дня його офіційного опублікування. Вона юридично трошки не коректна. І через те я записав і запропонував написати: набирає чинності з дня його опублікування – так як це передбачено чинною Конституцію України, просто так, як написано в Конституції. Очевидно, пішли по іншому шляху і у поправці 8 Миколи Івановича Деркача записали з 1 січня 2011 року. Я виходив з того, щоб чим раніше почав закон працювати, тим людям буде легше жити і невелике навантаження носити на бюджет. Тому я просив би.
Дякую. Я думаю, тут є моменти, пов’язані ще з Бюджетним кодексом. Юрію Анатолійовичу. Я ставлю на голосування про прийняття у другому читанні і в цілому як закону з реєстраційним номером 3239 проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" [[щодо посилення соціального захисту]]. [[18:07:22]] За-120 Рішення не прийнято. Закон відхилено. Розглядається проект Закону про мораторій на видалення зелених насаджень на окремих об’єктах благоустрою зеленого господарства м.Києва. Реєстраційний номер 2393. Заступник Голови Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Іван Олександрович Заєць. Будь ласка.
Шановні народні депутати! Даний законопроект спрямований на зупинення подальшого знищення зелених насаджень в зелених зонах міста Києва. Він передбачає ввести мораторій на 5 років на видалення зелених насаджень в найважливіших об’єктах зеленого благоустрою міста, таких як сквери, ботанічні сади, парки, лісопарки і берегозахисні ділянки та водоохоронні зони тощо. Законопроект було прийнято в першому читанні 31 березня цього року. До тексту законопроекту надійшло 20 поправок. Пропонується врахувати 10 поправок. А врахувати частково 3 поправки і відхилити 7 поправок. Враховані та частково враховані поправки. Частина із них носять технічний характер. Це перенесення строків виконання доручень в прикінцевих положеннях та техніко-юридичні поправки. Інші враховані поправки також сприяють більш чіткому техніко-юридичному формулюванню відповідних частин законопроекту. Тому у нас є прохання до народних депутатів все-таки підтримати цей законопроект, якщо ми дбаємо про майбутнє нашого народу, якщо ми дбаємо про Київ, як не тільки столицю України, а ще і зелене місто. Ситуація у Києві сталася дуже тривожна, і ви це знаєте без мене. Кожен день фактично у кожному районі ми спостерігаємо якісь інциденти, люди захищають зелені насадження, люди захищають сквери, прибудинкові території, а влада все нищить і нищить зелені насадження. І пройде небагато часу, коли ми просто побачимо Київ не як зелену столицю, а як нагромадження великої кількості бетону, великої кількості цегли. І це буде, власне, не місто, а якийсь кам’яний мішок. Тому я все-таки прошу, не дивлячись на ті позиції фракцій, підтримати його. Я хочу нагадати вам, що у першому читанні цей законопроект, за нього проголосувало 354 депутати, в тому числі 147 депутатів від Партії регіонів. Всі як один проголосували, КПУ, і всі інші проголосували за цей законопроект.
Дякую, Іван Олександрович. Ідемо за поправками. Кармазін, наполягаєте 1-ша? Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я виходив з того, запропонувавши змінити назву Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо збереження зелених насаджень на об’єктах благоустрою зеленого господарства з тим, щоби розповсюдити його норми на всю територію України і ввести ці зміни до Закону про охорону навколишнього природного середовища, про рослинний світ, про Червону книгу та про благоустрій населених пунктів. Замисліться, будь ласка. Зараз ми що окремо маємо приймати закон по Харкову, по Одесі, по Львову, по Донецьку. Ну це ж неможливо! Саме через це зараз в Харкові. 600 дерев, які знесли, і коаліція мовчить про це, 6 чоловік було кинуто за грати – тих, хто захищав природу, тих, хто захищав Конституцію. Тому я думаю, тут ви неправий, Іване Олександровичу. Треба міняти назву, розповсюджувати на всю державу такий мораторій і не допускати знищення зелених насаджень. Дякую.
Пропозиція дуже слушна, але ми вирішили розв’язати цю проблему в інший спосіб. По-перше, Київ – це столиця України і має окремий закон, і ми можемо діяти у цьому напрямку. Друге. ми підготували законопроект, і він буде скоро поданий, про зелені насадження в Україні, і там ці питання будуть регульовані у всьому національному рівні. Сьогодні мова йде лише про столицю, бо ми знаємо, наприклад, тут робиться. Ви всі живете у Києві, і ви всі чудово знаєте, що тут робиться. Тому. і третє ще є. Третє – це те, що є ще один законопроект, який говорить про мораторій на зміну цільового призначення земель рекреаційного призначення. І от цей законопроект, він, дійсно, поширений на всю територію України. І тому там будуть так само вирішуватися всі ці проблеми. Тому ваша постановка питання є абсолютно вірною, але спосіб її вирішення відрізняється від того, що ви запропонували.
Дякую. На четвертій наполягаєте? Юрій Анатолійович, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! Подивіться, як у нас записана норма статті два. Вона написана, м’яко кажучи, неінтелігентно: просто ввести мораторій строком. і все. А як я пропоную записати? Я пропоную записати так: до прийняття відповідних законів, спрямованих на посилення правової охорони зелених насаджень у містах та інших населених пунктах, ввести мораторій на видалення зелених насаджень на наступних об’єктах благоустрою зеленого господарства. І далі йде перелік. От так, Іване Олександровичу, треба писати, і я вам показую, як має бути зразок нормотворчої техніки. І ми з вами завжди розуміли один одного, навіть при написанні Конституції, яку якось так мало відзначили, а вчора день був Конституції. Тому там ми знаходили спільну мову, а тут ви берете таку грубувату техніку і так жорстко пишете. Я просто не розумію, чому ви не хочете прислухатися.
Пане Юрію, є на це, знову ж таки, кілька причин. Перша причина полягає у тому, що в тексті вашої поправки мова йде про умову, це прийняття відповідних законів, спрямованих на посилення правової охорони. І будь-який депутат, тобто мені логіка знову ж таки зрозуміла, ваша і вона мені близька. Але будь-який депутат встане у Верховній Раді і скаже, Іване Олександровичу, а який закон тут мається на увазі, адже ми пам’ятаємо досвід накладання мораторію на продаж земель сільськогосподарського призначення. І тому в законопроекті така сама формула використовується, але більш точно, там написано, що до прийняття Закону „Про Державний реєстр” і там інші закони, тому, якби було у цій пропозиції конкретні закони, тоді б депутати прийняли, зараз вони не приймуть. Це перше. Друге. Ми даємо за такою логікою, ми знаємо, що сьогодні зупинити варварське винищення зелених насаджень у місті Києві можна дуже жорстким мораторієм. І якщо ми накладаємо мораторій на п’ять років, так як це ми робили із вирубкою суцільною лісів у Карпатському регіоні, це змусило тих, хто там займався цією діяльністю, врешті-решт, зрозуміти, що.
Дякую, Іван Олександрович. Є ще декілька поправок не врахованих колеги Карпука. Наполягаєте, Володимир. Будь ласка, мікрофон Карпука і будемо визначатися.
Я не наполягаю на п’ятій поправці, але на десятій я наполягаю, щоб проголосували. Мова йде про відповідальність за порушення мораторію. Іван Олександровичу, я не розумію, чому ви не підтримали цієї поправки, адже мораторій то накладається. Якщо порушення мораторію буде, що в іншому. І ще одна поправка є, відхилена 16-та, де відхилена.
Давайте окремо по кожній. 10-та, а потім 16-та.
Будь ласка, говоріть. По 16-й говоріть.
По 16-й я хочу, щоб все-таки був термін встановлений, тому що якщо те що запропоновано, щоб провести інвентаризацію протягом 2011 року, Іване Олександровичу, до 2011 року вже не буде що проводити інвентаризацію. Я наполягаю, щоб до 1 вересня 2010 року інвентаризація була проведена, хоч вже термін досить короткий. В 2011 році не буде що інвентаризувати.
Дякую. Будь ласка, Кармазін по 15, вона пов’язана з 16-ю.
Давайте я дам відповідь, Адам Іванович.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, суть моєї поправки зводиться, вона трошки більш ширша получається, я пропоную абзац 4 частини два викласти в такі редакції: „Забезпечити проведення протягом 2010 року інвентаризацію природоохоронних об’єктів у містах та інших населених пунктах, зокрема зелених, паркових, лісопаркових і рекреаційних зон”. Колега Карпук пропонує до 1 вересня, оскільки сьогодні уже 29 червня, то ми не встигнемо за ці два місяці ніяк. А от до кінця року ми можемо це встигнути. А вже на наступний рік, якщо не проведемо інвентаризацію, то там уже буде все порубано, ось Харків, інші, Київ рубають ще поки що, ви розумієте як, весь час треба реагувати. Тому я не розумію комітет, який відкладає, сам пропонує зараз встановити мораторій, і сам же відкладає на цілий рік, оцього я не розумію, Іван Олександрович.
Дякую.
Давайте так. Адам Іванович, давайтте я буду відповідати на ці, ну, зауваження, тому що у людей може скластися враження, що ми справді не розуміємо, про що йде мова. Що стосується 10-ї поправки Карпука, ви ж чудово розумієте, що у нас зараз діє Регламент Верховної Ради як закон. І в Регламенті Верховної ради там написано, що можна подавати поправки до тих статей, які були предметом розгляду у першому читанні. на це є відповідний лист Голови Верховної Ради до комітетів. І я сам розумію, що нам потрібно сьогодні ввести відповідальність за порушення мораторію. І я тут підтримую і вас, пане Карпук, і вас, пане Кармазін, тому що безвідповідальності цей закон провисає. Але відповідно до нашої процедури ми маємо формувати механізм відповідальності, на жаль, через інший закон. Так говорить сьогодні Регламент.
Дякую, Іване Олександровичу. Дякую. Шановні колеги, обговорення дуже жваве, проблема надзвичайно болюча. Відповідно до нашої процедури я ставлю на голосування про прийняття в цілому як Закон (реєстраційним номером 2393) „Про мораторій на видалення зелених насаджень на окремих об’єктах благоустрою зеленого господарства міста Києва”. Прошу визначатись. [[Шум у залі]] [[18:18:53]] За-87 Була пропозиція на повторне друге. Я ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу підтримати. Голосуємо. [[18:19:15]] За-283
Хочемо. 283. Направляється на повторне друге читання. Шановні колеги, вечірнє засідання Верховної Ради оголошую закритим. Завтра розпочинаємо роботу з 10 години і розглядаємо питання, які відповідно до Регламенту запропонувала опозиція.