Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:01:13]] Зареєструвалися картками в сесійній залі 426 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошу відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження колеги народного депутата Миколи Баграєва. Прошу привітати його з днем народження, побажати йому здоров’я і успіхів. [[Оплески]] Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про підсумки пленарної роботи Верховної Ради України за період з 5 по 8 червня 2012 року. Відбулося 6 пленарних засідань Верховної Ради України. Розглянуто 59 питань порядку денного, за результатами їх розгляду: прийнято 20 законів та 42 постанови, 32 законопроекти прийнято за основу, один законопроект направлено до комітету для підготовки на повторне перше читання, два законопроекти повернуто на доопрацювання суб’єктам права законодавчої ініціативи, 22 законопроекти та три проекти постанов відхилено; за результатами розгляду пропозицій Президента України: один закон прийнято в цілому з врахуванням пропозицій Президента України, один закон відхилено; проголошено 239 депутатських запитів. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту у вівторок ми маємо 30 хвилин для виступів уповноважених представників депутатських фракцій і груп. Прошу представників від депутатських фракцій та груп записатися на виступ. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів. Наступний буде виступати Петро Симоненко. Народний депутат Корж, будь ласка, від Партії регіонів. Наступним буде виступати Петро Симоненко.
Шановні громадяни України, шановні виборці, шановні колеги! Сьогодні весь світ спостерігає за потужними кроками Президента України, реформуванням різних сфер життєдіяльності та зміцненням потенціалу нашої держави, серед них, звичайно, й реалізація загальнодержавного проекту Євро-2012 з футболу. Я хочу нагадати всім, що у 2007 році саме під час роботи уряду Віктора Януковича було вжито всіх організаційних та фінансових заходів задля перемоги у тендері та отримано право на проведення в Україні цього футбольного свята. У стислі терміни підготовлено та схвалено необхідні закони та Державна програма підготовки до чемпіонату. Однак, після незаконного розпуску парламенту та зміни уряду, популізм, бездіяльність "помаранчевої" влади поставила на межу зриву реалізацію цього надважливого завдання для України. Незважаючи на спадок "помаранчевих", нова команда Президента ціною надзвичайних зусиль лише за декілька місяців змінила ситуацію, ліквідувавши суцільний провал. Урядовці, місцева влада, будівельники відновили довіру та авторитет України в світі. Довгоочікуваною реальністю стали сучасні дороги, мостові переходи, аеропорти, стадіони, розвинена інфраструктура, запроваджено новий міський та міжміський транспорт. Проведення Євро-2012 року в Україні виходить далеко за межі спорту або окремого регіону. Цей проект – шлях до Європи, шлях до економічного зростання та добробуту українців. Його реалізація – це додаткові робочі місця, збільшення інвестицій, відродження вітчизняного потенціалу, покращення умов життя наших громадян. Будівництво спортивних палаців, футбольних майданчиків, басейнів для дітей та любителів спорту вже сьогодні – це пріоритет Партії регіонів і реалізація програми Президента. Така політика відкриває шлях до здорового способу життя, повноцінного формування молоді, як майбутнього нації. Вже перші дні проведення Євро-2012 продемонстрували усьому світу, що Україна – потужна європейська держава з великим потенціалом та майбутнім. Не маючи фінансової підтримки Європейського Союзу, ми з честю впоралися з поставленим завданням і витратили в шість разів менше коштів, ніж наші польські колеги. Ми бачимо помірні ціни на товари та послуги, спостерігаємо за святковим настроєм уболівальників, які поринули у вирій цього європейського свята та дають найвищі оцінки гостинності, культурі та доброзичливості українського народу. Офіційні представники іноземних держав та президент УЄФА Мішель Платіні стверджують, що за цей період Україна на шляху до Євросоюзу просунулася на десятки років. Сьогодні я з цієї трибуни хочу запитати у опозиції та так званих євроінтеграторів, які не сходять з екранів телебачення, а що ви зробили для України, окрім того що їздите по всьому світу та поливаєте нашу державу брудом та вимагаєте економічних санкцій проти свого народу? Переконаний, що Партія регіонів і надалі буде підтримувати зусилля та рішучі кроки влади і Президента на шляху до реалізації найамбітніших проектів щодо процвітання нашої держави та добробуту громадян. Лише усі разом ми зробимо все для кращого майбутнього нової, стабільної та квітучої, України! Шановні колеги, сьогодні наша збірна зіграє свій черговий, і, може, самий важливий матч, з командою Англії. Тож давайте ще разом побажаємо нашій команді впевненості і лише перемоги. А всіх українців закликаю підтримати нашу збірну. Дякую за увагу.
Петро Симоненко, фракція комуністів. Наступним буде виступати Микола Мартиненко.
Уважаемые граждане Украины! Коммунисты предупреждают, что продолжается наступление режима на права трудящихся. Автор печально известной пенсионной реформы, Налогового кодекса министр социальной политики Тигипко заявил о намерении правительства протащить закон о солидарной ответственности работников госпредприятий за погашение задолженности по зарплате, которая на сегодня превышает 1 миллиард гривен. С этой целью правительство предлагает, чтобы каждый работник часть своей зарплаты отчислял в специальный фонд для погашения задолженности по зарплате на тех предприятиях, где она имеется. То есть те, кому государство и олигархи не выплачивают зарплату, теперь сами же должны будут эти долги еще и оплачивать. Это закономерный итог экономических реформ, целью которых является полная ликвидация государственной собственности, тотальная приватизация, укрепление олигархического режима, а народ лишается всех прав кроме одного – пахать на власть олигархов за тарелку похлебки. Вместо того, чтобы поддержать отечественного производителя, обеспечить гарантированный госзаказ для украинских предприятий, вместо того, чтобы создать систему льготного государственного кредитования под три, пять процентов годовых, как предлагаем мы – коммунисты, а не так, как сейчас коммерческие банки дерут три шкуры, кредитуя госпредприятия под 20-30 процентов годовых. Вместо всего этого сегодня искусственно банкротятся все наиболее прибыльные госпредприятия, которые потом за бесценок переходят в руки олигархов. Коммунисты требуют принятия закона о национализации возвращений стратегических отраслей промышленности – энергетики, судо-, авиастроения, машиностроения, химической, горнодобывающей промышленности, металлургии и в госсобственность. Эти предприятия должны работать на бюджет всей страны, а не на карман сотни олигархических семей. Уважаемые избиратели, есть еще одна серьезнейшая проблема сегодняшней Украины и она связана с острейшей эпидемиологической ситуацией. Я приведу только несколько цифр. Почти 235 тысяч украинцев ВИЧ-инфицированы, три с половиной миллиона заражены различными гипатитами, ежегодно 46 тысяч наших граждан заболевают активными формами туберкулеза. Только от этих эпидемий страдает более четырех миллионов человек, а это около десяти процентов населения нашей Украины. Специалисты подсчитали, что для того, чтобы обеспечить только эти категории больных необходимыми медикаментами требуется не менее миллиарда гривен. И наша фракция, безусловно, будет предлагать эти средства включить при формировании бюджета на 2013 год. Но это временная мера и это очевидно. Если кардинально не изменить всю государственную политику в области здравоохранения, то катастрофические последствия не заставят себя ждать и, как вы видите, цифры тому подтверждение. Мы – коммунисты считаем, что необходимо первым шагом сделать все, чтобы принять программу вывода здравоохранения из того кризиса, в который его загнали за два постсоветских десятилетия в Украине. И начать надо с того, что немедленно прекратить проведение так называемой "медицинской реформы", о чем говорит уже все население Украины с тревогой и возмущением. Вместо бездумного сокращения лечебных учреждений надо обеспечить полноценное финансирование и техническую модернизацию, обеспечить финансирование отечественного медицинского приборостроения и производство медикаментов, обеспечить бесперебойное финансирование закупки и предоставление за государственный счет лекарств, ввести жесткий государственный контроль за квалификационным уровнем персонала медицинских учреждений. Мы, коммунисты, требуем ввести систему жесткого государственного контроля над качеством и уровнем цен на медикаменты, особенно в отношении детских лекарств и вакцин, медикаментов для социально незащищенных слоев населения, для наших пенсионеров. Надо в конце концов воссоздать систему качественного и бесплатного общедоступного медицинского.
Завершуйте, будь ласка.
Спасибо.
Микола Мартиненко, фракція "Наша Україна" – Народна самооборона". Наступний буде виступати Василь Шпак.
Шановні співгромадяни, шановні колеги! Фінал уже близький. Кажу, на жаль, поки не про фінал Євро-2012. Мова йде про закономірний фінал провальної соціально-економічної політики нинішньої влади. Наслідки її хазяйнування є вбивчими для України та українців. За даними авторитетного міжнародного ресурсу "Бізнес-інсайдер" Україна зайняла четверте місце у рейтингу країн, яким загрожує дефолт. Тільки за п’ять місяців цього року у Пенсійний фонд не добрали шість мільярдів гривень, а на так звані "соціальні ініціативи" Президента, за нашими розрахунками, потрібно ще 33 мільярди гривень, а грошей немає. З реальної економіки додаткових коштів не буде, з неї вже витиснули останні соки, а у кредит корупціонерам, які переслідують своїх політичних опонентів, ніхто в цивілізованому світі не дасть ні центу. Влада почала різати по живому соціальні пільги. В день голосування замовний закон провладна більшість у парламенті тихенько ухвалила ще одне підле рішення. Воно дозволяє уряду скасувати пільги тим громадянам, чиї права гарантовані державою. Навіть провладні засоби масової інформації пишуть, що відразу після завершення Євро-2012 влада почне друкувати десятки мільярдів порожніх гривень. Невипадково Міжнародний валютний фонд прогнозує в 2013 році обвал нашої національної валюти до понад 9 гривень за долар. Ми це вже проходили: гіперінфляція, стрибок цін, різке падіння рівня життя. Куди далі? Українець і так заробляє у 16 разів менше, ніж середньостатистичний європеєць. Режим Януковича намагається відволікти увагу людей від цієї трагічної і ганебної ситуації, коли влада не може забезпечити гідну зарплату і пенсію, вона говорить про мову, намагається штучно розколоти суспільство. Парадокс. В Україні сама влада виступає в ролі головного сепаратиста. Невід’ємні права і україномовних, і російськомовних громадян на гідне життя ця влада забезпечити навіть не намагається. Партія регіонів так боїться розплати, що вносить законопроект про створення нової силової структури, такої собі жандармерії, спеціально для розгону мирних акцій протесту. Хоче втриматися на багнетах. Вам нічого не допоможе. Об’єднана опозиція "Батьківщина" йде на парламентські вибори, щоб усунути сьогоднішній режим. У нас є чіткий план, як змінити країну, розчистити завали, під якими залишає нашу державу ця влада. Вся програма об’єднаної опозиції підкріплена десятками законопроектів. Їх уже близько 80, і вони торкаються усіх сфер життя. Найперші завдання, які ми почнемо вирішувати одразу після перемоги на парламентських виборах, це осучаснення нинішніх пенсій, виплата кожному пенсіонеру додатково по 334 гривень, вкрадених цією владою, підняття прожиткового мінімуму до двохсот. чотирьохсот гривень, зменшення витрат на центральні органи влада щонайменше вдвічі, створення антикорупційного бюро і проведення жорсткої люстрації державних службовців. Впевнений, виборець не дасть банкрутом з нинішньої влади обдурити себе ні затхлою гречкою, ні політичними спекуляціями. Об’єднана опозиція "Батьківщина" здобуде перемогу і Україна отримає гідне майбутнє. Дякую.
Василь Шпак, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Сорочинська-Кириленко.
Шановні колеги! Шановні виборці! Останнім часом у громадян України актуальним постало питання отримання державного акту права власності на землю. Процедура проходження проекту відведення земельної ділянки займає близько одного року. Після всіх пройдених експертиз в державних і не державних органах проект відведення земельної ділянки розглядає орган приватизації, який протягом протязі одного місяця приймає відповідне рішення і передає документацію в кадастровий відділ для присвоєння кадастрового номеру. І вже після цього документація передається в територіальний орган земельних ресурсів для виписки державного акта. І це також займає не мало часу. Щоб відвести ділянку в натурі і виготовити документацію районні земельні управління пропонують людям свої приватні фірми і вони за роботу по домовленості стягують від 2 до 5 тисяч гривень. Таких фірмочок підконтрольних спеціалістам земельних управлінь в кожному районі нараховується 20-30 і більше одиниць. Ці фірмочки сплачують єдиний податок і тримають дві людини на ліцензійній процедурі, а 20 працюють не офіційно, також існує ще цілий ряд платних послуг не передбачених нормативними нормативами з якими приходиться стикатися людям при оформленні державного акта власності на землю. По цим та іншим причинам на сьогодні у Хмельницькій області 211 тисяч громадян, що мають право на безкоштовне отримання у власність земельну ділянку їх не отримали. Литічівський районний відділ земельних ресурсів багато років утримує у себе пайові сертифікати мешканців села Волосівці і без всяких пояснень людям не видає їм державні акти на земельні паї. Трапляється, коли на одну і ту ж земельну ділянку видані акти двом, а то й трьом, власникам. Майже не мають місце випадки, коли земельні паї відводяться в натурі меншими по площі ніж вказані в сертифікатах. Наприклад, в селі Зяньківці Деражнянського району, Хмельницької області сертифікати видані на 2,54 гектара, а державні акти – на 1,4 гектара. В селі Капустин, Старокостянтинівського району громадянка Сполучених Штатів Америки, українського походження, обманним шляхом привласнила земельні паї, а також нерухоме майно селян, включила все це у власний бізнес і не розраховується з людьми. В цілому ж, незважаючи на вжиті урядом заходи, спростити процес приватизації землі не вдалося і сьогодні. Взагалі викликає непорозуміння роль територіальних управлінь в процедурі оформлення державних актів власності на землю. Оскільки більшість цієї роботи виконується підрозділами центру ДЗК, які також є структурними підрозділами Держземагенства. При цьому вартість послуг подорожчала в декілька разів і громадянам приходиться по три-п’ять разів ходити від ДЗК до територіального управління та банку, і відстоювати в чергах десятки годин. А тому необхідно у невідкладному порядку уряду прийняти рішення по спрощеній процедурі оформлення державних актів власності на землю, яка б задовольнила громадян України. Дякую за увагу.
Сорочинська-Кириленко, депутатська група "Реформи заради майбутнього". Наступним буде виступати Андрій Кожем’якін.
Дякую. Шановні колеги, поважні виборці, депутатська група "Реформи заради майбутнього" закликає привернути увагу уряду і громадськості до непростої ситуації в галузі охорони здоров’я, яка на сьогоднішній день ускладнюється недостатньо продуманими і зваженими кроками щодо її реформування. Суспільство до цих пір не має чіткого уявлення про основні пріоритети реформування медичної галузі. Ні громадяни, ні працівники медичної галузі не знають чого чекати від реформ і який позитивний ефект вони матимуть на виході. Проте владні структури, відповідальні за їх впровадження в центрі та на місцях, не обтяжують себе роз’яснювальною роботою про суть і об’єктивну обумовленість тих або інших заходів щодо їх реалізації. В результаті створюється враження, що реформа зводить до скорочення фінансування бюджетного, а не підвищення якості і доступності медичних послуг. Депутатська фракція "Реформи заради майбутнього" вважає, що значною мірою всьому сприяє те, що відповідні рішення ухвалюються кулуарно і за певних умов сприймаються як посягання на конституційне право громадян, на охорону здоров’я. А в контексті так званої оптимізації в мережі учбових закладів сприймається громадськістю як компанія по скороченню закладів інфраструктури в медицині. Такі підходи породжують не сприйняття в суспільстві. При цьому люди виступають не стільки проти реформ медицини, скільки проти підходів до їх впровадження. Так, батьки відмовляються розуміти, чому наприклад в рамках реалізації медичної реформи, фактично, ліквідовується педіатрична служба в країні. При цьому умови для медичного обслуговування дітей створених замість дитячих поліклінік в амбулаторіях неприйнятні, що змушує звертатися за платними медичними послугами. Окрім пацієнтів є і інша сторона, яка потерпіла – лікарі, які знаходяться в ситуації невпевненості і в стані постійного стресу, адже ліквідація медичних закладів означає для них безробіття. Особливо стоїть гостро кадрова проблема в районних лікарнях. Зокрема, недавно підчас відвідин Корюківської центральної районної лікарні Чернігівської області до голови депутатської фракції "Реформи заради майбутнього" Ігоря Рибакова поступили численні прохання: не допустити закриття єдиного акушерського відділення в районі через відсутність кваліфікованих кадрів. Крім того, ця Корюківська центральна районна лікарня єдина в районі, вона обслуговує 30 тисяч населення і укомплектована кадрами на 65 відсотків, із яких 20 відсотків люди пенсійного віку. Цю проблему необхідно терміново вирішувати. Невідкладного рішення потребує проблема декларування цін на ліки. Через недосконалість цієї процедури медичні заклади не можуть купити за бюджетні кошти вкрай необхідні ліки групи "А" для тяжкохворих, це стосується, в першу чергу, ліків тих, які повсякденно застосовуються. Ці і останні. Безумовно, надзвичайно багато проблем, але на сьогодні необхідно активізувати громадські та благодійні організації такі як здоров’я киян. Інститут соціальних проектів з їх проектом "Рука допомоги" та багато інших. Шановні присутні та виборці, депутатська фракція наш "Реформи заради майбутнього" вимагає більш зваженого і обґрунтованого підходу до.
Завершуйте, будь ласка.
медицини. Дякую за увагу.
Андрій Кожем’якін фракція "БЮТ - "Батьківщина".
Доброго дня! Перш за все, користуючись нагодою, від імені нашої фракції та політичної сили я щиро бажаю успіхів українській національній збірній у сьогоднішньому поєдинку зі збірною Англії. Але, на жаль, Євро-2012 може стати останнім європейським святом для України. Відмова лідерів найбільш впливових країн Європи відвідати матчі своїх збірних, які відбуваються в Україні, це найяскравіше підтвердження протесту і найбільша ганьба для влади. Саме через них Україна скоро стане державою-ізгоєм, ізольованою від світу, з бідним, заляканим народом, позбавленим будь яких надій і перспектив. Європейський Союз разом з Європейським парламентом висловили свою однозначну позицію: в Україні є політичні в’язні, засуджені за політичними мотивами. У влади залишився єдиний шанс виправити ситуацію і уникнути світову ізоляцію, це виконати основні вимоги Резолюції Європарламенту від 24 травня цього року. Однією з ключових вимог резолюції є гарантувати об’єктивність та прозорість процесу касації у справі Тимошенко, який повинен відповідати правовим стандартам справедливості та загальноприйнятим у Європі практикам. Резолюція вимагає припинити застосування вибіркового правосуддя, спрямованого проти політики опонентів. 26 червня цього року повинен відбуватися розгляд касаційної скарги Тимошенко Вищим спеціалізованим судом. Юлія Володимирівна направила листа до суду з проханням проводити засідання без її участі. Тобто немає жодних формальних причин для відкладення судового засідання. Вимога нашої політичної сили фракції "БЮТ - "Батьківщина" єдина - провести це судове засідання у відповідності до українського законодавства без будь-яких надуманих зволікань. Це буде останнім іспитом для всієї системи українського судочинства. Якщо судді знову знайдуть надумані причини для відкладання засідання – це стане переконливим аргументом, що незалежне судочинство в Україні більше не існує, і вся система від районного суду до Конституційного Суду перебуває в ручному управлінні однієї людини – пана Януковича. Тому, які б заяви про помилування чи незалежність судів він не робив, затягування розгляду касаційної скарги вкотре засвідчить, влада максимально затягує час, щоб не дати Юлії Тимошенко зробити подання до Європейського суду з прав людини, бо вирок цього суду може бути тільки один – виправдальний. Президент Янукович це чудово розумію. Тому він та представники Генпрокуратури вже звинуватили Тимошенко у вбивстві і винесли їй вирок. якщо гарант так добре володіє інформацією про вбивство Щербаня, чому Партія регіонів блокує створення парламентської ТСК по розслідуванню цього та інших резонансних вбивств політиків? Якщо у Віктора Януковича є підстави до таких заяв, то Генпрокурор і прокуратура відповідно до закону зобов’язана його допитати як свідка. Фракція "БЮТ - "Батьківщина" звертається до Президента, як гаранта Конституції з вимогою: докласти всіх зусиль, щоб розгляд Вищим спеціалізованим судом касаційної скарги Юлії Тимошенко відбувся без будь-якого тиску з боку посадових осіб. У разі чергових судових маніпуляцій наша політична сила буде апелювати до міжнародних інституцій – Європарламенту, Моніторингового комітету ПАРЄ, лідерів європейських країн. Також ми застосовувати всі законні важелі, аби змусити Президента Януковича дотримуватися основних демократичних засад функціонування системи судочинства і негайно звільнити Юлію Тимошенко, Юрія Луценка і всіх політичних в’язнів в Україні. Слава Україні!
Шановні народні депутати! Виступи від фракцій завершено. З приводу пропозицій, які потребують належного реагування з боку Верховної Ради України, прошу Секретаріат підготувати необхідні звернення, листи та доручення. Шановні народні депутати! Дві фракції – фракція Народної Партії і група "Реформи заради майбутнього" вимагають, відповідно до Регламенту, оголосити перерву для виголошення заяви. Із заявою виступить Сергій Терещук. Так я розумію? Будь ласка.
Сергій Терещук, фракція Народної Партії, Черкащина. Шановні колеги, шановні телеглядачі і радіослухачі! Ми, патріоти і громадяни України, пишаємося тим, що черговий чемпіонат Європи з футболу проводиться на теренах нашої Вітчизни. 5 років тому ми вибороли це право, добре підготувалися до великого спортивного міжнародного свята. Із відкритою душею, щедрою українською гостинністю приймаємо кращі футбольні команди Європи та їх вболівальників. Про це в своїй більшості відверто заявляють наші іноземні гості в бесідах, інтерв’ю, в засобах масової інформації. Рішення УЄФА провести чемпіонат у нас, змагання такого високого рівня з найпопулярнішого в світі виду спорту засвідчує міжнародний авторитет України, її великий внесок у розвиток всього світового спорту. Безперечно, ми переповнені гордістю тим, що до футбольних арен Києва, Львова, Донецька, Харкова прикута увага світової спортивної громадськості. Природно, що громадяни України переживають, вболівають за нашу збірну, радіють її перемогам і пізнають гіркоту поразки. Як би не розгорталися події на футбольному полі, але біля голубих екранів зібралися мільйони наших співвітчизників та гостей України. Футбол об’єднав усіх українців. За нашу збірну вболівають українців багатьох країнах світу. Зрозуміло, що в най вигіднішому становищі є жителі наших міст, де є кабельне та цифрове телебачення, де матчі переглядалися в кафе і барах, колективно сотнями вболівальників жваво обговорювався кожен їх епізод. Однак, в силу відомих причин такої можливості не мають мешканці наших українських сіл. Про це вони з гіркотою і образою не раз кажуть на зустрічах. А сталось це тому, що міністерство у віданні якого знаходиться спорт, Федерація футболу, Держкомтелерадіо та інші чиновники не врахували умов, в яких живуть жителі сіл. В цьому питанні вони суттєво недопрацювали. Як ви знаєте, прямі трансляції футбольних матчів, їх повтор ведуть лише 2 загальнодоступні канали: "Перший національний" і "Україна". Що, безперечно, недостатньо для такої країни як наша. Запитується: а чому відсторонилися від такої важливої справи "Інтер", "1+1", "ICTV" інші канали. Це дивує, бо з усіх точок зору Чемпіонат Європи з футболу подія більш важлива, ніж ток-шоу, яке аж ніяк не згуртовує наше суспільство. Зрозуміло, що виправити ситуацію сьогодні дуже важко. Однак був достатній час для того, щоб врахувати інтереси всіх прихильників футболу, а в селі не менші шанувальники футболу ніж в містах. На думку нашої фракції наші футбольні функціонери мали б врахувати, що телеканал "Україна" дивитись в сільській місцевості не мають можливості. Логічно було б ці футбольні матчі за участю збірної України показувати на.
Завершуйте, будь ласка.
Фракція Народної Партії звертає увагу, щоб не було подібних помилок і промахів в майбутньому. Адже в Україні ще будуть відбуватися масштабні міжнародні події великого політичного, культурного і спортивного значення. Сподіваємося, що таку впевненість поділяєте і ви, шановні народні депутати, як і кожен громадянин нашої держави. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні народні депутати! Переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на 19 червня 2012 року. Нам потрібно розглянути питання про включення до порядку денного низки законопроектів. Я прошу уваги. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про землі рекреаційного призначення [[реєстраційний номер 10367]]. Прошу голосувати. [[10:33:10]] За-215 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" щодо вільного вибору санаторно-курортного закладу [[реєстраційний номер 10437]]. Прошу голосувати. [[10:33:45]] За-230 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо випуску облігацій внутрішньої державної позики ПАТ "Укргідроенерго"]] [[реєстраційний номер 10612]]. Прошу голосувати. [[10:34:22]] За-260 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення зміни до статті 23 Закону України "Про акціонерні товариства" [[щодо цінних паперів ПАТ "Укргідроенерго"]] [[реєстраційний номер 10611]]. Прошу голосувати. [[10:34:54]] За-258 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо виробництва та використання моторних палив з вмістом біокомпонентів [[реєстраційні номери 10572,10572-1]]. Прошу голосувати. [[10:35:28]] За-257 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо врегулювання питань, що унеможливлюють виконання адміністративних стягнень [[реєстраційний номер 10429]]. Прошу голосувати. [[10:36:04]] За-240 Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту персональних даних [[реєстраційний номер 10472, 10472-1]]. Прошу голосувати. [[10:36:36]] За-261 Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо безпечності харчових продуктів [[реєстраційний номер 10495]]. Прошу голосувати. Зніміть голосування, будь ласка. Запишіться на обговорення. Прошу прізвища вивести на табло. Гривковський. Відмовляється. Карпук. Кармазін чи ви будете?
Прошу передати Кармазіну.
Будь ласка, мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників вітчизни, українська опозиція. Шановний Володимире Михайловичу, я просив слова. Бачте, простіше мені було давати, ніж оголошувати запис. Уряд вносить проекти змін до 12 законодавчих актів України, згідно яких закони: "Про безпечність і якість харчових продуктів", "Про дитяче харчування", "Про захист прав споживачів", "Про ветеринарну медицину", "Про забезпечення санітарно-епідемічного благополуччя населення", але разом з цим і в Кримінально-процесуальний кодекс внесення змін, в Кримінальний, в Господарський, Кодекс про адмінправопорушення і все це разом. Науково-експертне управління надало довідку, здається на 12-и, зараз точно вам скажу, на 11 аркушах, що законопроект потребує суттєвого доопрацювання. Тобто він не годиться, не годиться концептуально, не годиться через те, що нічого хорошого не привнесе, не годиться через те, що влізає в ті законодавчі норми, які вже визначені, не годиться через свою не прорахованість. Через це я просив би народних депутатів зараз не ставити його, не включати до порядку дня, а попросити в уряду допрацювати цей законопроект з тим, щоби, ну, ми не мали такої страшної ситуації. В нас на жоден проект, який сьогодні вноситься, нема такої кількості зауважень фахівців, на жоден немає. Тут на 11 сторінках, підкреслюю, цих зауважень. Я не буду за цей час, який в мене є, я не можу зупинитися на них і на порушеннях Конституції. Скажу тільки, що в цілому такий законопроект прийнятий нами не може бути. Дякую.
Сергій Шевчук, будь ласка.
Спасибі за надане слово. Шановний колего Юрію Кармазіну, я вдячний вам за те, що ви опрацювали цей законопроект. Однак, ми обговорювали на фракції ""Блоку Юлії Тимошенко – "Батьківщина" вранці і ми вважаємо, що проблема харчування безпечного, якісного для українців є надзвичайно важлива. І якщо якийсь законопроект треба виправляти, то це якраз можуть робити депутати профільних комітетів, а не довіряти це все уряду. Я просто приведу приклад з нашого футбольного фестивалю. Закордонні туристи задоволені гостинністю, прийомом, українським пивом. Єдине, що вони бояться, - це вживати українські продукти. Так, може, дійсно цей факт потребує пристального, оперативного втручання, а не розтягування в часі? Коли ж тоді ми будемо розглядати це питання? Чи, може, вже в наступній каденції новий парламент буде це робити? Тобто ми вважаємо, що включити це питання треба, пристально його розглянути – і прийняти виважене рішення щодо прийняття за основ або ж направлення на повторне перше читання.
Чорновіл, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги народні депутати! Знаєте, іноді за хорошими назвами криються не зовсім добрі речі. У цьому законі намішано і святе, і грішне. Є речі, про які тільки що сказав попередній виступаючий, які, дійсно, є позитивні, але за ними тягнуть знову ж таки зняття сертифікації, проти якої зал наш виступав вже не один раз, тягнуться інші речі, зміни до кодексів, які, очевидно, не можна тягнути в комплекті, в єдиному пакеті з іншими простими законопроектами. Тому було би найкраще, якби не робилося таких хитрих об’єднань, зараз не включати це до порядку денного. Уряд може перерозглянути, внести адекватні зміни відповідно окремо до кодексів – там, де дійсно вноситься покарання за неналежну якість харчових продуктів тощо. А окремо – дразливі питання, які не знаходили ніколи підтримки в залі, як якраз служать тому, що якість буде погіршуватися, а не покращуватися, вносити далі окремим законопроектом і шукати під це голоси. Тому я пропоную все ж таки не включати до порядку денного.
Шановні народні депутати, ми самі собі суперечим. З одного боку, ми говоримо про те, що тут відміняються сертифікати, а, з другого боку, не розглядати покарання, якщо неякісна буде продукція. Ми ж виконуємо європейські норми, щоб зменшити дозволи, але водночас підвищити відповідальність людей, які працюють у цій сфері. Тобто тут абсолютно логічно, можливо, недовершено, пропонується комплексно розглянути це питання, про що говорили тут наші колеги. Я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону [[реєстраційний номер 10495]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо безпечності харчових продуктів. Прошу голосувати. [[10:42:50]] За-228 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту [[реєстраційний номер10428]]. Прошу голосувати. [[10:43:25]] За-258 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до статті 34 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" [[щодо пропозицій спеціально уповноваженого органу]] [[реєстраційний номер 10426]]. Прошу голосувати. Зніміть голосування. Будь ласка, Юрій Ганущак.
Пані та панове, я попросив би не голосувати за цей законопроект, він вмішується у повноваження органів місцевого самоврядування і це свідчить тільки про централізацію управління. Тобто що пропонує проект? Що місцева рада не може розглядати акти, проекти щодо нормативних актів регуляторних, якщо немає висновку уповноваженого органу. Тобто схема така, що підвішується робота місцевих органів влади. А, насправді, схема буде мати інакше, тобто відкладальне вето, це коли дається десять днів щоб відповідний орган дав свої висновки, якщо він має що сказати. Ми не можемо блокувати роботу органу місцевого самоврядування. Тобто законопроект є поганий по своїй суті, він працює проти політики Президента щодо децентралізації влади. Пропоную його не голосувати. Дякую.
Шановні народні депутати, ставлю на голосування пропозицію про включення законопроекту до порядку денного [[реєстраційний номер 10426]]. Прошу голосувати. [[10:45:28]] За-256 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про захист суспільної моралі" [[щодо державного нагляду]] [[реєстраційний номер 10447]]. Прошу голосувати. [[10:45:59]] За-269 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про інформацію" [[у новій редакції]] та Закону України "Про доступ до публічної інформації" [[реєстраційний номер 10455]]. Прошу голосувати. [[10:46:38]] За-298 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про реалізацію соціальних ініціатив Президента України щодо здешевлення вартості іпотечних кредитів. Будь ласка, зніміть голосування, запишіться на виступи. Прошу, шановні колеги. Карпук Володимир. Станіславу Аржевітіну?
Прошу передати Аржевітіну.
Станіслав Аржевітін. Потім Євген Кирильчук буде, передає Ганущаку. Добре.
Шановні народні депутати, здається, дуже хороша як би ініціатива, яка спрямована на підтримку громадян, тобто фізичних осіб у частині державної підтримки при будівництві чи придбанні іпотечного кредиту, чи то часткова сплата цієї частини кредиту, чи часткова сплата від компенсації відсоткових ставок. Здається, все правильно. Але, з іншого боку, якщо почитати текст, то з точки зору нормативної законотворчої природи будівництва самих проектів законів і потім впровадження таких норм, просто по-іншому, як безглуздо, безграмотно написано, не скажеш. Незважаючи на те, що автор цього законопроекту є Кабінет Міністрів. Хто хоче в цьому переконатися, почитайте, будь ласка, заключення науково-експертного управління, того ж Міністерства юстиції. До чого я це все кажу. Якщо ми будемо приймати цей законопроект з хорошою ініціативою в такій редакції, ми потратимо багато часу, і в результаті ми його не приймемо. Тому я як би звертаюся з пропозицією, давайте його не включати. Один-два дні – і включити, і подати інший законопроект Кабінету Міністрів, який би усунув оті всі недоліки, які сьогодні вже закладені і конфліктна ситуація. Я прошу не підтримувати таку редакцію законопроекту.
Юрій Ганущак, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Пані та панове, я прошу, дуже уважно подивіться цей проект. Недивлячись на назву цього законопроекту, насправді там розглядається два питання. Перше питання – про передачу права оренди. Тобто ми узаконюємо по суті тіньовий обіг земель. Тобто назва самого проекту не відповідає сутності. Друга частина вроді стосується іпотеки. Що пропонується? Пропонується у захищені статті внести виплата по відсотках. Але, по-перше, захищені статті стосуються всіх бюджетів, в тому числі місцевих. В той час, як виплата по відсотках – це тільки державний бюджет. По-друге, ну, дуже вже мілко. Тобто ми можемо взагалі вважати, що всі абсолютно статті економічної класифікації мають бути захищені. Це не є статтею економічної класифікації. Реально це є програма, програма, яка виплата відсотків по іпотеці і так далі, і так далі. Тобто воно не проходить по економічній класифікації. І в цьому відношенні сам проект, я згідний з Аржевітіним, свідчить про те, що в Кабміні, на жаль, зараз вже не залишилось людей, які фахово можуть готувати законопроекти, які навіть не розуміють в чому є різниця між економічною класифікацією і програмною класифікацією бюджету. Тобто сам по собі проект він з двох позицій є безграмотним: перше – змішування двох понять оренда землі і друге іпотека. І друге. Якщо вже працюємо по іпотеці, то зробіть проект, щоб він був хоч по-людські, бо будуть з нас сміятися, і ми його не зможемо прийняти так як треба. Дякую.
Владислав Лук’янов, будь ласка, фракція Партії регіонів.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги народні депутати! Я пропоную підтримати цей законопроект і я поясню зараз чому. Ми маємо негативний досвід, коли в бюджет не закладалися відсотки щодо компенсації погашення громадянам, які брали кредити по молодіжним програмам кредитування, по програмам пільгового кредитування на придбання житла. І тоді ці громадяни, які повірили державі, пішли до іпотечних установ, до банків взяли кредити, залишились один на один з фінансовими установами і з своїми доходами, з своєю бідою. Я хочу сказати, що на протязі 2010-2011 і тільки в цьому році 2012 році нам вдалося закрити заборгованість по відсоткам по іпотечним кредитам, які нам залишили.
Шановні народні депутати, висловлені позиції з приводу цього законопроекту. Ставиться на голосування проект Закону про реалізацію соціальних ініціатив Президента України щодо здешевлення вартості іпотечних кредитів для включення його до порядку денного [[реєстраційний номер 10557]]. Прошу голосувати. [[10:52:34]] За-256 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, до цього питання, ми на Погоджувальній раді узгоджували пропозицію про те, щоб у п’ятницю, під час "години запитань до Уряду" на запитання народних депутатів відповідав міністр АПК Микола Присяжнюк. З’ясувалося, що він перебуває у відпустці до 23 червня. Тому, якщо ви не заперечуєте, давайте реалізуємо другу пропозицію на "годину запитань до Уряду", основним доповідачем запропонуємо бути міністру з питань регіональної політики для того, щоб обговорити ці питання, в тому числі, які ми сьогодні обговорювали. Я просив би підтримати цю пропозицію. Шановні народні депутати, ставиться на голосування пропозиція про включення, одну хвилиночку, до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо оподаткування розкоші та предметів розкоші. Я так розумію, що дуже чутливе це питання. Тому давайте таким чином. Запишіться, будь ласка, для того, щоб висловити свою позицію з цього приводу. Будь ласка, прізвище народних депутатів. Тарас Стецьків. Кому, Павловському? Будь ласка, Андрій Павловський. Потім – Степан Курпіль буде.
Андрій Павловський, фракція політично ув’язненої Юлії Тимошенко "Батьківщина". Проект Закону щодо оподаткування розкоші декілька разів, здається, тричі подавався за дорученням опозиції і мною, і в співавторстві з Іваном Кириленком, з Антоніною Болюрою і щоразу Партія регіонів – нуль голосів. А тут, перед виборами, згадали, що в суспільстві страшна соціальна несправедливість, що нувориші своєю показовою, хамським споживанням дратують людей, і перед виборами чергову профанацію уряд пропонує. І подивіться, знову в цьому законі залишаються шпарини, щоб не платити податків олігархам, ті ж офшорні чорні дири. Чому не сплачують податки на розкіш тільки фізичні особи, а не сплачують юридичні особи? Так вони, олігархи, всю свою розкіш на юридичних осіб будуть переводити. І хотів би звернути увагу, що опозиція дає більш комплексний підхід у своїх альтернативних законах, де передбачається і прогресивна шкала оподаткування зі зменшенням податкового тягаря на тих, хто має малі і середні доходи з пропозицією оподатковувати офшорні зони, нарешті, і з пропозицією збільшити ренту за користування природними копалинами. І в той же час, хотів би звернути увагу, що не зважаючи на таку гарну передвиборчу назву як оподаткування багатства і предметів розкоші, правильно було б називати цей Закон про боротьбу бджіл проти меду – це боротьба олігархів проти розкоші, боротьба Партії регіонів проти розкоші. Вони основні користувачі цієї розкоші. Не замулюйте очі людям, вам все рівно не повірять.
Будь ласка, Степан Курпіль, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Прошу передати слово Сергію Терьохіну.
Сергій Терьохін, будь ласка. Мікрофон, будь ласка.
Дякую, пане Степане. Шановні колеги! Якщо ви уважно почитає урядовий законопроект, то можете несподівано для себе з’ясувати, що він написаний для економічних ідіотів. Оскільки жодна нормальна економічно освічена людина, якщо користуватися урядовим законопроектом, всіх податків на розкіш платити не стане, оскільки елементарно це вводиться або в іншій юрисдикції податкові або до юридичних осіб. Це перше. По-друге, не треба ж дурити нашим виборцям голови. Оподатковувати треба не витрати, не хутряні шапки і крокодилові туфлі, які так любить Янукович і в тому, і в іншому випадку, а треба оподатковувати доходи, за які ці хутряні шапки і кродилячі туфлі купуються. По-друге, подивіться декларації, будь ласка, наших можновладців, членів уряду, припустимо, пана Азарова, і ви знайдете сотні мільйонів гривень, які вони показали, але не знайдете податків, які вони з цих мільйонів сплатили, бо вони їх не сплатили. Оскільки більшість цих сотень мільйонів отримані як пасивні доходи, всякі дивіденди, проценти, роялті і махінації з цінними паперами. В цьому урядовому законопроекті жодного "писку" не йде про оподаткування цих мільйонних, або мільярдних статків. Отут розкіш, а не розкіш в хутряній шапці, яку кожна жінка має, коли виїжджати буде за кордон, декларувати в митній декларації. Тому, ну "бред сивой кобылы", я перепрошую, знову уряд написав. От зверніть, будь ласка, увагу на проект пана.
Дякую. Петро Симоненко, будь ласка.
Симоненко, фракция коммунистов. Уважаемые коллеги, я хочу обратить ваше внимание на определенные непонятные вещи, которые происходят у нас при формировании повестки дня. Фракция компартии внесла предложение по Закону на роскошь, налоги на роскошь, еще в марте этого года. И получается, что все те, которые в июне внесены, они почему то включены в повестку дня, а наш, который внесен в марте месяце, не включен. Почему это сделано? По одной простой причине, что именно наш проект закона реально перераспределяет как раз вот эти налоги и богатые должны платить за все то, что связано с эксплуатацией людей, связано с тем, что они обогащаются на незаконно приобретенной собственности, а вернее украденной и так далее. Мы, безусловно, внесли предложение, которое радикально меняет ситуацию. И по всей видимости, поэтому те, кто хотели бы сегодня, в очередной раз, отмазаться, а вернее зафиксировать только, что они внесли перед выборами эти проекты закона и не внесли наш. Поэтому я настаиваю.
Завершуйте, будь ласка.
Владимир Михайлович, я настаиваю, чтобы наш проект Закона 10197 также был включен в повестку дня и по сути этого проекта законам мы изложим свою позицию.
Шановні народні депутати, будь ласка, Михайло Чечетов. Потім – Ляшко і будемо голосувати.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Давайте на серьезные вопросы смотреть не с позиции политической конъюнктуры, а с позиции страны. Это первое. Второе. Законопроект уряда, правительства, он тщательно готовился и выносится на включения в повестку дня. Третье. На сегодняшний день мы не принимаем за основу. Как раз есть три законопроекта по одной проблематике и я за то, чтоб поддержать Петра Николаевича Симоненко и включить четвертый законопроект и потом уже на процедуре первого чтения тщательно их обсудить, принять какой-то законопроект за основу. У меня нет сомнения, у нас нет сомнения в том, что разумные вещи заложены в каждом законопроекте, чтоб мы примем какой-то законопроект за основу, ко второму чтению опять-таки, абстрагируясь от политической конъюнктуры, приняли нужный для страны законопроект. По сути дела проблема, которая решается этим законопроектом, который будет принят, она на сегодняшний день находит разрешение и в странах европейской демократии в условиях кризиса. Поэтому я еще раз прошу, отойти от политической конъюнктуры, включить в законопроекте, включая Симоненка законопроект.
Завершуйте.
рассмотреть их в первом чтении, принять какой-то за основу и дальше в обязательном порядке до отпуска принять законопроект.
Дякую. Так, Олег Ляшко, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні громадяни України, зараз уряд робить вигляд, що начебто оподатковує розкіш. Я питаю: хто оподаткує будинки олігархів українських за 200 мільйонів доларів, які вони придбали по лондонах і парижах, Монако і так далі. Чи підпадає ця розкіш під оподаткування? Ні. Так само чи підпадає під оподаткування розкіш, яку має наш Президент, Прем’єр і всі інші? Ні, тобто це профанація і окозамилювання перед виборами. Для того, щоб наповнити бюджет, я нашому великому реформатору Азарову підказую, що треба зробити. Денонсувати угоду з Кіпром, внаслідок якої щороку з України виводяться десятки мільярдів доларів без оподаткування, радикально скоротити видатки на утримання чиновницького апарату, правоохоронних органів, лікування чиновників. Хай Азаров і Президент з’їдуть з державних дач, які утримуються за державний рахунок і зекономлені гроші на створення робочих місць, на освіту, на медицину – оце буде реальна боротьба з.
Звідки в олігархів такі гроші, про які ви говорите? Шановні народні депутати! Давайте поступимо таким чином. Оскільки ми включаємо до порядку денного всі законопроекти, плюс законопроект, який вніс Петро Миколайович Симоненко з колегами, [[реєстраційний номер 10197]] чотири законопроекти включимо до порядку денного. А потім їх опрацюємо і виберемо найкращий варіант. Оскільки проблема є. Вона полягає в тому, що податки, як ви знаєте, у нас градація 15-17 відсотків. Дивіденди в 5 відсотків вкладаються. Нам просто треба ввести прогресивну шкалу оподаткування доходів сукупних і зняти всю проблему. Те, що ми робимо, ми заганяємо економіку і життя ще далі в тінь. Тому прохання таке. Підтримати включення до порядку денного цих трьох законопроектів, розглянути після того їх в комітеті, винести на обговорення. Прийняти рішення, яке було б прозорим і об’єктивним. Тому я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проектів законів [[реєстраційний номер 10197, 10558, 10558-1, 10558-2]]. Прошу голосувати. [[11:03:58]] За-305 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 179, "БЮТ - "Батьківщина" – 44, "Наша Україна-Народна самооборона" – 6, комуністів – 25, Народна Партія – 18, "Реформи заради майбутнього" – 19, позафракційні – 14. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про державну підтримку сільського господарства України" [[щодо діяльності Аграрного фонду]] [[реєстраційний номер 10417]]. Прошу голосувати. [[11:04:45]] За-242 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо регулювання діяльності суб’єктів господарювання у сфері комунальних послуг [[реєстраційний номер 10368]]. Прошу голосувати. [[11:05:20]] За-231 Рішення прийнято. Шановні колеги, ми зараз з вами мали розглядати пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[реєстраційний номер 10575]]. Уряд просить відкласти розгляд цього питання скажімо там до п’ятниці, поки не будуть проведені додаткові обрахування в Кабінеті Міністрів України з приводу цього законопроекту. Немає заперечень?
Дякую. Шановні народні депутати, ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про міліцію" [[щодо спеціальної перевірки осіб, які претендують на зайняття посад в органах внутрішніх справ]], доопрацьований проект, [[реєстраційний номер 10559]] Прошу голосувати. [[11:06:30]] За-253 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо свободи мирних зібрань [[реєстраційний номер 10569]]. Прошу голосувати. [[11:07:02]] За-227 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до статті 21 Закону України "Про доступ до публічної інформації" [[щодо відшкодування фактичних витрат на копіювання та друк]] [[реєстраційний номер 10465]]. Прошу визначатись. [[11:07:41]] За-44 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про порядок висвітлення роботи Верховної Ради України шостого скликання" [[реєстраційний номер 10466]]. [[11:08:14]] За-3 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про колективні договори і угоди" [[щодо визначення сторін колективних переговорів]] [[реєстраційний номер 10106]]. Автори: Хара, Шевчук, Сухий. Про включення до порядку денного 10106. [[11:08:52]] За-228 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону [[реєстраційний номер 19108]] про організації роботодавців, їх об’єднання, права і гарантії їх діяльності. Прошу голосувати. [[11:09:28]] За-216 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до статті 4 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування" щодо уточнення окремих положень [[реєстраційний номер 10295]]. [[11:10:08]] За-47 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про обов’язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" щодо органів управління Моторного [[транспортного]] страхового бюро України [[реєстраційний номер 10626]]. [[11:10:47]] За-246 Рішення прийнято Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо усунення розбіжностей між окремими нормами Податкового кодексу України]] [[реєстраційний номер 1-300]]. [[11:11:22]] За-258 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 75-річчя утворення Житомирської області [[реєстраційний номер 10614]]. [[11:11:54]] За-288 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про законодавче визначення засад запобігання антропогенним змінам клімату [[реєстраційний номер 10537]]. [[11:12:27]] За-248 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 80-річчя з дня народження Анатолія Солов’яненка [[реєстраційний номер 10289]]. Прошу голосувати. [[11:12:59]] За-320 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 145-річчя з дня заснування Національного оперного театру імені Тараса Шевченка [[реєстраційний номер 10366]]. [[11:13:31]] За-304 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 100-річчя від дня заснування смт. Кача м. Севастополь [[реєстраційний номер 10427]]. [[11:14:03]] За-258 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 100-річчя з дня народження Сабріє Ереджепової [[реєстраційний номер 10438]]. Прошу голосувати. [[11:14:38]] За-308 Рішення прийнято. Ставиться на голосування проект Постанови про відзначення 100-річчя з дня народження вченого-астрофізика Сєвєрного Андрія Борисовича [[реєстраційний номер 10449]]. [[11:15:06]] За-293 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 150-річчя з дня народження вченого-кристалофізика Георгія Вульфа [[реєстраційний номер 10521]]. [[11:15:36]] За-277 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 1000-річчя від часу заснування Свято-Усікновенського Лядівського скельного чоловічого монастиря преподобним Антонієм Печерським [[реєстраційний номер 10471]]. Група народних депутатів: Зарубінський, Бевз, Матвієнко, Зварич, Каплієнко. Ставиться на голосування про включення до порядку денного пропозиції. Прошу голосувати. [[11:16:24]] За-292 Рішення прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 120-річчя з дня народження Степана Йосиповича Тудора. Будь ласка, запишіться, шановні колеги, бо може бути більше бажаючих виступити з цього приводу. Так, прізвища, будь ласка. Михайло Косів, мікрофон, будь ласка.
Михайло Косів, "Блок Юлії Тимошенко". Але я хочу виступити, власне, від імені нашого комітету, який розглядав обидві, обидва ці проекти Постанов про відзначення 120-річчя з Дня народження Степана Тудора і 100-річчя від Дня народження Ярослава Галана. То я вже по ходу по обидвох цих постановах і скажу свою думку. Шановні колеги, ну, дозвольте мені сказати непросто як депутатові, а і як літературознавцеві. Хто із вас знає, що написав Степан Тудор? Якщо ви не знаєте, то я вам скажу, що основний його твір, а думаю, що Адам Іванович точно знає, це повість-памфлет "День отця Сольки". І як пише автор цієї постанови, цей твір направлений гостро проти релігії, проти церкви, проти духовенства і проти Ватикану. Шановні колеги депутати, нам потрібно на державному рівні відзначати свято, яке є дуже конфліктним за своєю сутністю. Я знаю середовище, бо село Пониква, де народився Тудор, це в моєму виборчому округу. А що стосується Ярослава Галана, ну бійтеся Бога, це автор, який відомий своїм памфлетом "Плюю на Папу". Ну, ви що хочете зараз, на державному рівні відзначати це свято з цими плювками? Та побійтеся Бога, та яким, в якій ролі ми прокажемо державу перед усім світом? Та Папа Римський Іоан Павло ІІ був в Україні і ви всі пам’ятаєте, з яким пієтетом його приймали. Ну не дразніть людей.
Будь ласка, Ярослав Сухий.
Шановні колеги, давайте домовимося, я думав, що це питання вже вирішено, або ми тут, в сесійній залі показуємо всьому суспільству як представники нібито. політичної еліти приклади толерантності, порозуміння і нормального ставлення до інших точок зору, або ми дальше будемо перетворювати Верховну Раду України на якесь ристалище політичних, політиканських битв. При чому тут хто, що у памфлеті, про що йшла мова? Ярослав Галан загинув трагічно, Ярослав Галан мав свою платформу політичну, Ярослав Галан мав свою політичну точку зору. Степан Тудор, як і Василь Стефаник, відносяться до когорти тих західноукраїнських поетів, письменників, які відстоювали також лівоцентристську ідею. Якщо є бажання відзначити на державному рівні і нагадати, що Західна Україна – це не тільки певні там криваві герої, а є й люди творчі, то я пропоную підтримати ці дві постанови, і першу, і другу: 1276 і 0277.
Так, все? Шановні колеги, я почергово буду ставити на голосування ці постанови. Ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного Постанови 10276 про відзначення 120-річчя з Дня народження Степана Йосиповича Тудора. Так, іде голосування. [[11:21:10]] За-231 Рішення прийнято. По фракція, будь ласка. Шановні колеги, я не можу, ви подивіться, прочитати. В мене зараз залинила тут техніка, не працює, тому я не бачу. Ви ж бачите всі. Ну, я не бачу туди, що ж прочитайте! Адам Іванович, прочитайте, якщо ви бачите.
Партія регіонів – 181, "БЮТ – не голосували, "Наша Україна – 1, комуністів – 25, "Народна партія" – не голосували, "Реформи" – 12, позафракційні – 12.
Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 110-річчя з дня народження видатного українського письменника-антифашиста Ярослава Олександровича Галана [[реєстраційний номер 10277]]. [[11:22:22]] За-230 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 184, "БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 1, комуністів – 25, Народна Партія – 0, "Реформи заради майбутнього" – 7, позафракційні – 13. Будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Так получилось, что мы очень быстро перешли, оперативно перешли к голосованию, и первый законопроект [[10367]] люди просто не собрались для голосования, он не был проголосован. Просьба вернуться к 10367 повторно. И вернуться к 10108 – это проект Закону про організації роботодавців, їх об’єднання, права і гарантії. Это проект народного депутата Шевчука. Просьба вернуться для голосования, для включения в повестку дня. Спасибо.
Шановні колеги, у мене прохання, провести ще консультації. Бо зараз якщо ми повернемося, то завтра, післязавтра ми будемо постійно повертатися до всіх законопроектів. Спокійно. Потім, з одного боку, будемо вимагати не повертатися, а з другого боку, будемо вимагати повертатися. Давайте хай вистигне це все ще. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України. Я ще раз хочу вам сказати, відповідно до Регламенту не маю права ставити, бо завтра я буду голосувати про скасування статті 364, 365 – до скінчення віку. От і все, заспокойтеся. Шановні колеги, проведіть консультації, заспокойтеся, подивіться, а потім повернемося. Ну не можна так зразу, не ґвалтуйте. Хоч якусь совість майте, я прошу вас! Ярославе Михайловичу, я прошу вас. Ставиться на голосування. Я перепрошую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення заходів з протидії недобросовісній конкуренції. Пропозиція від комітету: розглянути його за скороченою процедурою. [[11:24:45]] За-210 Рішення прийнято. Доповідач – заступник голови Антимонопольного комітету Лариса Колісник. Співдоповідач – заступник голови комітету Юрій Воропаєв. Будь ласка.
Доброго дня шановні народні депутати! Я звертаюсь до вас, до тих кому небайдуже здоров’я наших громадян і здоров’я, і взагалі виборців, і ваше також. Я прошу вашої уваги і розглянути законопроект щодо внесення змін до деяких Законів України щодо вдосконалення заходів з протидії недобросовісній конкуренції. Цей законопроект передбачає запровадження порядку відбору у суб’єктів господарювання, сфері торгівлі і послуг зразків товарів для проведення експертизи у відповідних експертних установах. Метою такої експертизи є виявлення і припинення порушення законодавства про захист від недобросовісної конкуренції у вигляді поширення інформації, що вводить в оману. Зазначене порушення передбачене статтею 15Прім Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції". Відповідальність за вчинення цього порушення запроваджене з 2008 року і внесенням змін до Закону України "Про захист недобросовісної конкуренції". Протягом 2011 року органами комітету виявлено і припинено понад 390 таких порушень, що складає 87 відсотків з загальної кількості порушень законодавства про захист економічної конкуренції. Враховуючи те, що йде загальна тенденція до збільшення кількості цих порушень виникла нагальна потреба у запровадженні механізму здійснення органами комітету під час планових перевірок, а також у випадку виявлення ознак порушення статті 15Прім відбору у суб’єктів господарювання сфери торгівлі і послуг відповідних зразків для проведення експертизи. На одному із ринків, коли Антимонопольний комітет провів дослідження із 100 зразків продукції більше 40 виявилося таких, які не підлягають вживанню. Це здоров’я нації, це здоров’я ваше, ваших рідних, ваших близьких. Я прошу вас розглянути даний законопроект.
Я думаю, що цей законопроект настільки важливий, що спочатку Кабінет Міністрів визначив першого заступника, а потім ваша структура самовільно доручила вам прийти і розказати нам про важливість даного законопроекту. Я думаю, це свідчить про ставлення і спілкування з Верховною Радою і до якості підготовки законопроектів. Тим більше, не потрудилися навіть написати листа, що хто буде доповідати з цього приводу. Це просто ганьба. Сідайте, будь ласка. Заступник голови Комітету з питань економічної політики Юрій Воропаєв. Будь ласка.
Уважаемые коллеги, уважаемый головуючий, данный законопроект рассмотрен на Комитете Верховной Рады Украины по экономической политике 24 апреля этого года и комитет рекомендует Верховной Раде Украины вернуть его на доопрацювання Кабинету Министров Украины вот по каким причинам. Данный законопроект позволяет Антимонопольному комитету Украины получать образцы любых видов товаров, которые вырабатывает промышленность нашей страны, у любого субъекта предпринимательства за бюджетные средства. Возникает вопрос: необходимо ли это Антимонопольному комитету, если он борется только с монополистами на этом рынке? Если бы это касалось товаров или услуг, которые вырабатывает природная монополия или монополисты, которые существуют на этом рынке, это было бы понятно. Если же мы дадим такую возможность Антимонопольному комитету, то это, первое, траты из бюджета. И поэтому поводу ничего не написано в выводах о том, что на дополнительные расходы будет, это за счет бюджетных денег будет делаться. И второе, это третирование субъекта предпринимательской деятельности. Поэтому комитет и предлагает его отправить на доопрацювання.
Дякую. Шановні колеги, якщо є потреба висловитись з цього приводу, запишіться, будь ласка. Євген Кирильчук передає право на виступ Ганущаку, будь ласка. Потім – Володимир Каплієнко.
Пані та панове! Подивіться уважно цей проект, перша частина відсилає до законодавства, "у випадках передбачених законодавством". Я так думаю, що от та друга частина якраз і має розглядати от саме той випадок. Але, по-перше, хто такий Антимонопольний комітет? Тут я абсолютно згідний з головою комітету про те, що Антимонопольний комітет має розглядати на предмет монополізму. Друга позиція – витрати на здійснення і так далі, і так далі. Питання дуже просте: а чи здійснюється викуп у виробника даної продукції? Чи насправді, от так взяли, забрали, а потім всі інші речі, які здійснює сам Антимонопольний комітет, мають здійснюватися за рахунок державного бюджету? Тобто що ми бачимо? Ми бачимо, що до купи контролюючих організацій, які нависли на нашого виробника, добавляється ще один, якому, виявляється, якось малувато. Це загальне правило виходить таке, що як колись ПетроI казав: "лісникам не платити – вони зароблять під ногами свою зарплату". Так само й Антимонопольний комітет, тобто немає уже з кого брати, вирішили тепер мати прямий доступ до бізнесових структур. Я вважаю, що це неправильно, кожний має займатися тим, що йому прописано, навіть по назві. Хоча у нас зараз купа законопроектів прийшло там уповноважень з питань незрозуміло яких і люди після цього цікавляться, а яке все-таки міністерство займається тим чи іншим? Згадайте оті наші проекти, які зараз пішли, починаючи з 218 по 223 проект. Тому такий проект не можна приймати, тим більше, що презентація, дійсно, образлива для вищого законодавчого органу.
Володимир Каплієнко, група "Реформи заради майбутнього".
Дякую, Володимире Михайловичу. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати цей законопроект в першому читанні. Безумовно, сьогодні представники комітету багато говорили про те, що є вади в цьому законопроекті. Так і звернення до Антимонопольного комітету, можливо не зовсім доречне. І надання додаткових прав Кабінету Міністрів щодо визначення порядку проведення цих вилучень, цих товарів, або зразків, або навіть сировини, також трохи дивно виглядає. Також виглядає трохи дивно відповідальність за недоброякісну конкуренцію, на яку посилаються в цьому законопроекті, зокрема стаття 26-та. Але, ми впевнені, що це все можна виправити до другого читання, бо питання піднімається дійсно слушне і мова тут не в тому, що є монополії, з якими треба боротися Антимонопольному комітету. А є проблема в тому, в суспільстві, що є загальна монополія на підробку всіх товарів, в тому числі і нашого споживання, які є на прилавку. От дивіться, конкурент, який хоче заволодіти ринком, але він не здатний це зробити через пряму конкуренцію. Він фактично самотужки, порушуючи ГОСТи, ДБН, порушуючи ДСТУ, чи технічні умови, він зменшує частку тих, чи інших часток цієї сировини, в цьому продукті, пише зовсім інше. В такий спосіб вводить в оману тих людей, які споживають цей продукт. Ну хто ж з цим повинен боротися? На сьогоднішній день, фактично, краю цьому в державі ми не бачимо. То давайте хоч щось зробимо. Ми будемо підтримувати цей законопроект, ми вважаємо, що він цілком, в принципі, позитивний. І навіть не дивлячись на те, що держава бере на себе повноваження щодо сплати і відбору цих продуктів на проведення експертизи, також нічого поганого немає. Тому що, якщо це буде за інші кошти, цього не буде ніколи. Мало того, нагадаю, що державні витрати будуть компенсовані у разі доведення, що ці підприємства зловживають в цьому напрямку. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" підтримує цей законопроект в першому читанні. Дякую.
Федун, фракція Партії регіонів. Відмовляється? Шановні народні депутати, комітет пропонує повернути законопроект суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Головне Науково-експертне управління вважає, що законопроект також доцільно повернути на доопрацювання. Ставиться на голосування пропозиція про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання [[реєстраційний номер 9553]]. Прошу голосувати про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. [[11:34:45]] За-35 Я здогадуюсь, що треба поставити за основу. Дякую, що підказали. Оскільки рішення не прийнято, то я повинен поставити на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення заходів з протидії недобросовісній конкуренції [[реєстраційний номер 9553]]. [[11:35:25]] За-207 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Тому, шановні колеги, була розумна пропозиція спочатку, ви її спалили. Оголошується до розгляду проект Закону про товариства з обмеженою відповідальністю [[реєстраційний номер 5507]]. Комітет пропонує розглянути за скороченою питання процедурою. Я ставлю на голосування цю пропозицію. [[11:36:03]] За-211 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Микола Шершун, співдоповідач – заступник голови комітету Юрій Воропаєв.
Шановний Голово, шановні колеги, на сьогоднішній день порядок створення і діяльність об’єднань суб’єктів господарювання регулюється Господарським кодексом України, Цивільним кодексом та Законом про підприємництво. Проте в цих документах функціонування товариств з обмеженою відповідальністю викладено доволі схематично, оскільки вони врегульовують лише широкий спектр суспільних відносин. Тому досі наявні прогалини в правовому регулюванні даної сфери, зокрема, в питаннях утворення та припинення діяльності товариств з обмеженою відповідальністю, формування органів правління, створення статутного капіталу, виходу учасників із складу товариства тощо. Тому, з метою усунення вищеназваних прогалин, я пропоную на розгляд Верховної Ради даний проект закону. На відміну від регулювання, яке існує на сьогодні, прийняття Закону про товариства з обмеженою відповідальністю надасть можливість оновити застарілі норми сучасного законодавства, деталізувати їх, забезпечити захист прав та інтересів учасників товариств. У проекті закону передбачається визначення поняття "товариство з обмеженою відповідальністю", порядок його створення, права та обов’язки учасників органів управлінь товариства, правовий режим майна, умови та підстави виходу учасника із товариства, порядок припинення ним діяльності. Реалізація положень законопроекту під час його практичного застосування не впливатиме на видаткову та доходну частини державного або місцевих бюджетів. Прийняття зазначеного законопроекту забезпечить в повній мірі здійснення громадянами України підприємницької діяльності та дозволить повністю реалізувати зацікавленими особами свої ініціативи. Головне науково-експертне управління та Кабінет Міністрів висловлюють зауваження. Але вони можуть бути враховані під час доопрацювання законопроекту до другого читання. Тому прошу підтримати цей законопроект і дякую.
Все у вас? Дякую. Юрій Воропаєв, заступник Голови Комітету з питань економічної політики.
Уважаемые коллеги! Данный законопроект был рассмотрен на заседании Комитета по вопросам экономической политики 21 февраля этого года. И комитет рекомендует Верховной Раде Украины принять его в первом чтении за основу. К нему есть замечания. Есть замечания и Кабинета Министров Украины, есть замечания и у Главного экспертного управления. Но по сути этот законопроект впервые пытается создать стройную единую структуру такого органа, такого субъекта хозяйственного в нашей стране как Общество с ограниченной ответственностью. Как вы помните, мы с вами приняли Закон об акционерных обществах. И там вопросы все урегулировали. Эти общества, общества с ограниченной ответственностью, они в настоящее время регулируются в своей деятельности несколькими нормативными документами, несколькими законами Украины. В том числе Гражданским кодексом, в том числе Законом "О хозяйственных обществах" и так далее. И впервые есть такая, ну, попытка отдельным законом все урегулировать. Наше предложение подержать его и дальше дорабатывать его как полагается до второго чтения, устранив все необходимые замечания, в том числе экспертов и Кабинета Министров Украины.
Все у вас? Дякую, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, є потреба виступати з цього приводу? Запишіться, будь ласка. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Потім – Станіслав Аржевітін.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Я буквально декілька слів скажу щодо цього законопроекту. Можна абсолютно погодитись з тим аналізом, який зробив представник профільного комітету депутат Воропаєв. Зрозуміло, що там є певні, ну можливо, недоречності, можливо, дискутивні питання. Але дійсно спроба в одному законі унормувати повністю, комплексно, всебічно ті питання, які стосуються товариств з обмеженою відповідальністю, а ми знаємо, що їх величезна кількість в Україні, безумовно є позитивним. І я думаю, що це якраз той випадок, коли ми потурбуємося про ті тисячі людей, для яких прийняття цього закону буде позитивним, буде зручним, буде вигідним для користування, для діяльності, оскільки всі норми будуть комплексно зазначені в цьому законопроекті. Тому в першому читанні можна дійсно його приймати і фракція Народної Партії підтримає цей законопроект свого колеги Миколи Шершуна з тим, щоби дійсно до другого читання можна було його допрацювати. Дякую.
Станіслав Аржевітін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Фракція "Наша Україна – Народна самооборона" не буде підтримувати цей законопроект і от з яких причин. Ну, найперше, звичайно, хто знає російське законодавство, то зробить висновок, що цей законопроект майже точна копія російського законодавства. Ви знаєте, що наші. хоча Росія і прогресивна країна в деяких питаннях, але не можна ототожнювати законодавства. Ну, я приведу декілька прикладів. Є багато термінології, яка взагалі не існує в нашому законодавстві. От, наприклад, для мене самий яскравий приклад, коли в цьому законопроекті пропонується створювати банківські установи у формі ТОВ, тобто товариства. Ну, ми знаємо, що ми це вже пройшли і за нашим законодавством банківські установи можуть створюватися виключно у формі публічного акціонерного товариства або кооперативного банку. Тобто ми якби повертаємося назад. Не зрозуміло, чому в цьому законопроекті вживається така термінологія як "автономні утворення". Ну, звісно, в нас тільки одна є автономія - в Криму. Я не розумію, це що, натяк, що в Закарпатті знову треба якусь свою русинську автономію створювати? Я не розумію, чому в законодавстві ось отакі речі застосовуються. Звичайно, якщо ви прочитаєте знову ж таки заключення науково-експертного управління, ви побачите, яка суцільна невідповідність до вже діючих законів, які ми приймали з вами. Тому, звичайно, його потрібно відправити на доопрацювання автору, узгодити його, вийти з російського варіанту, подивитись на українське законодавство, накласти свої пропозиції на ці норми і тоді подати новий варіант хорошого Закону "Про товариства з обмеженою відповідальністю". Отже пропозиція повернути автору ще раз попрацювати над своєю ініціативою. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти за основу. Головне науково-експертне управління рекомендує направити на доопрацювання законопроект. Ставиться на голосування пропозиція комітету першою про прийняття за основу проекту Закону "Про товариства з обмеженою відповідальністю" [[реєстраційний номер 5507]]. Прошу голосувати. [[11:44:08]] За-212 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання [[реєстраційний номер 5507]]. Прошу голосувати. [[11:44:33]] За-268 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про житловий фонд соціального призначення" [[щодо безпритульних громадян]]. Комітет пропонує розглянути питання за скороченою процедуро. Я ставлю на голосування цю пропозицію. [[11:45:08]] За-224 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат Василь Хара. Співдоповідач – голова підкомітету Сергій Майборода.
Уважаемые коллеги, очень жаль, что Кабинет Министров так и не понял смысла этого закона. Я знаю, что он сегодня принят не был, но хочу еще рассказать очень коротко о нем и предисторию. В 2009 году наш комитет провел круглый стол по проблемам бездомных граждан и беспризорных детей. И работники Министерства внутренних дел и учреждения социальной защиты бездомных обратились с просьбой, чтобы мы подготовили такой законопроект, и мы его подготовили. Смысл в чем заключается? Две позиции. Первая. Гармонизация норм Закона "Про житловий фонд соціального призначення" с положениями Закона "Про основи соціального захисту бездомних громадян і безпритульний дітей" и устранить несогласованность между ними. И вторая норма. Обязать местные органы власти выдавать дубликаты удостоверения личности гражданам, не имеющих квартир, ставших на учет. Вот смысл очень простой и конкретный данного законопроекта. Но понятно, что он сегодня не будет принят. Поэтому просьба проголосовать по формальному признаку и отправить его в урну. Спасибо.
Будь ласка, Сергій Майборода, голова підкомітету Комітету з питань будівництва, містобудування і житлово-комунального господарства та регіональної політики.
Уважаемые народные депутаты! Комитет по вопросам строительства, градостроения и жилищно-коммунального хозяйства, региональной политики несколько раз рассматривал на своих заседаниях законопроект о внесении изменения в Закон Украины "О жилищном фонде социального назначения" [[регистрационный номер 4109]], внесенный народными депутатами Украины Марущенком и Хара. Этот законопроект призван согласовывать некоторые положения законов Украины "О жилищном фонде социального назначения" и "Об основах социальной защиты бездомных граждан и беспризорных детей" с целью более четко определить лиц из числа бедных и беспризорных, которым требуется социальное обслуживание соответствующими специализированными бюджетными учреждениями. Главное научно-экспертное управление рекомендует не исключать из указанных законов такой критерий, как "бедность", а дать его определение, а также обращает внимание, что право на социальную защиту такой категории граждан должно определятся с учетом их материального положения, и считает, что этот законопроект целесообразно направить на доработку. Комитет принял решение рекомендовать Верховному Совету Украины законопроект [[регистрационный номер 4109]] по результатам его рассмотрения в первом чтении вернуть субъектам права законодательной инициативы на доработку. Прошу поддержать решение комитета та рекомендацию Главного управления. Спасибо за внимание.
Так, шановні колеги, запишіться на обговорення. Будь ласка, прізвища народних депутатів виведіть на інформаційне табло. В’язівський, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Володимир В’язівський, "Наша Україна". Направду, ми розглядали цей законопроект і, як вже доповідачі говорили, ініціатори цього законопроекту, він, направду, досить технічний і речі, про які йдеться і про які дає зауваження науково-експертний відділ Верховної Ради, можна врахувати до другого читання. А тому цей законопроект можна було би прийняти. Він би зняв досить багато соціальних питань безпосередньо, які можна було би вирішити на місцях безпосередньо, які би могли вирішити місцеві органи самоврядування. І це би зняло соціальну напругу для тої категорії громадян, які в різних життєвих позиціях опинилися за тою межею, що зараз не мають можливості, де прописатися, і фактично в подальшому не можуть використати своє право як громадяни. Тому я пропонував би навіть його прийняти в першому читанні.
Дякую. Будь ласка, Володимир Бондаренко, мікрофон.
Володимир Бондаренко, „Блок Юлії Тимошенко”. Безумовно, порушена проблема потребує законодавчого розв’язання, тому що ті тенденції, які сьогодні є в суспільстві, не можуть не тривожити нас. Зростання кількості бездомних людей, особливо їхня концентрація у великих містах, іноді призводить до того, що ми маємо, ну, перекоси дуже серйозні в соціальний і декласований елемент. А його буде все більше і більше. Втрата роботи – а для сьогоднішньої влади це тенденція дуже характерна, - втрата житла, тому що законодавче забезпечення захисту житлових прав громадян практично відсутнє; моральний стан суспільства, коли діти забирають хати іноді в батьків, призводять до того, що велика кількість людей знаходиться на вулиці. Легалізуватись вони не можуть, бо паспорт не можна отримати, документи втрачені. І, таким чином, ми маємо сьогодні велику кількість такого стану суспільства, де криміногенність просто буде процвітати. Тому я би не відкидав, так, як це зробив Кабмін, а цей законопроект треба розглядати і ухвалювати.
Олег Ляшко, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Через політику нинішньої влади скоро бездомними буде вся країна - мільйони українських громадян, яких ця влада доводить до ручки, позбавляє роботи, позбавляє засобів до існування. Внаслідок цього в людей немає, чим оплачувати комуналку і утримувати квартири, і тому вони йдуть на вулицю. Я хочу навести конкретний приклад. У Києві є сім’я. Алла Буртова – мати 6 дітей – живе в Києві на вулиці Комарова. Оцю матір-героїню, шестеро дітей викидають на вулицю з двокімнатної квартири загальною площею 40 квадратних метрів. Тому я хочу з депутатським запитом зараз звернутися до міської адміністрації, до Прем’єр-міністра України. Будь ласка, знайдіть можливість і надайте житло для цієї жінки, позбавте її тих знущань, яким вона сьогодні піддається, ця жінка і її шестеро малолітніх дітей. І таких сімей тисячі й тисячі в Україні. Чому? Бо державна влада живе за державний рахунок на дачах, а матір шести дітей викидають на вулицю, не дасте квартиру – привезу на дачу до Азарова, поселю її там.
Шановні народні депутати, розгляд питання завершено. Комітет пропонує повернути законопроект суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Головне науково-експертне управління дотримується такої ж думки в своїх висновках. Тому прошу уваги. Я поставлю на голосування пропозицію комітету. В разі її не підтримки, тоді буде голосуватися пропозиція про прийняття законопроекту за основу. Нема заперечень? Тому сталю на голосування пропозицію комітету про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання [[реєстраційний номер 4109]]. [[11:52:42]] За-42 Рішення не прийнято. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття законопроекту за основу. [[11:53:07]] За-41 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону про основні засади впровадження та функціонування Єдиної державної системи моніторингу виробництва, постачання, транспортування, споживання та оплати за паливно-енергетичні ресурси і комунальні послуги, [[реєстраційний номер 9572]] Пропозиція комітету: розглядати питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати за цю пропозицію. [[11:53:45]] За-222 Рішення прийнято. Доповідати законопроект від групи народних депутатів буде Ярослав Сухий, від комітету зі співдоповіддю виступить Сергій Майборода.
Шановні колеги, вашій увазі представлений проект Закону України про основні засади впровадження та функціонування Єдиної державної системи моніторингу виробництва, постачання, транспортування, споживання та оплати за паливно-енергетичні ресурси і комунальні послуги. Хочу вам всім нагадати, закон цей не новий. У 2007 році робочу групу, яка розробляла цей закон, спільно з вченими Національної академії наук України очолював наш, на превеликий жаль, нині покійний народний депутат України Петросов Валерій Альбертович. До групи співавторів входили народні депутати України Куйбіда, Шкутяк, Сухий та деякі інші. Так ось, безпосередньо на цій базі, на базі того, напрацьованого у 2007 році спільно з вченими Національної академії України законопроекту, у грудні 2011 року в Росії було прийнято федеральний Закон "О государственной информационной системе топливно-энергетического компелкса". Що стосується України, то за всі роки незалежності тут жодного разу не був сформований об’єктивний загальнодержавний енергетичний баланс. Причиною цього є відсутність в країні постійно діючого державного інструменту збирання, накопичення та узагальнення інформації, яку потрібно використовувати як достовірну офіційну інформацію для оперативного аналізу стану секторів економіки. Держава повинна усвідомлювати і регулювати стан власних ресурсів на науково обґрунтованому рівні. Прийняття законопроекту дозволить створити необхідні умови для функціонування загальнодержавного інструменту формування та прогнозування енергетичного балансу України. У свою чергу, це дозволить у короткий час суттєво зменшити енергоємність ВВП. На сьогодні через штучно завищену енергоємність собівартість металургії, зокрема, продукції, перевищує відпускні ціни. Зрозуміло, це впливає не лише на конкурентоспроможність вітчизняної продукції, але й на соціальну політику. Особливо це відчувають найменш захищені верстви населення. Громадяни змушені оплачувати не фактичні об’єми та якість ресурсу, а міфічні норми споживання. Прошу підтримати цей закон.
Дякую. Сергій Майборода, голова підкомітету, про рішення комітету скажіть.
Уважаемые народные депутаты! Комитет рассмотрел этот законопроект 8 февраля 2012 года. Целью проекта авторский коллектив определил правые, экономические и организационные основы внедрения и функционирования единой государственной системы мониторинга производства, поставки, транспортирования, использования и оплаты за за топливно-энергетические ресурсы и коммунальные услуги. Главное научно-экспертное управление считает, что законопроект целесообразно отправить на доработку. В то же время управление считает, что вопрос создания отдельной государственной структуры со статусом центрального органа исполнительной власти целесообразно рассматривать в контексте существующих государственных институций. Комитет по вопросам бюджета отметил, что законопроект будет иметь влияние на показатели бюджета, увеличат расходы бюджета, что связано с созданием нового органа. Комитет по вопросам европейской интеграции предлагает принять проект за основу, поскольку он не противоречит праву Евросоюза и отвечает директивам по вопросам энергетической безопасности. Министерство энергетики и угольной промышленности, Министерство регионального развития и строительства жилищно-коммунального хозяйства, Государственное агентство энергоэффективности, энергосбережения, Государственная служба статистики считает принятие этого законопроекта нецелесообразным и за предложение создать уполномоченный орган с определенными функциями, которые дублируют полномочия ряда центральных органов исполнительной власти. В целом, поддерживая идею авторов относительно внедрения ДСМ, комитет, учитывая необходимость дополнительной доработки и согласования с правительственными органами, принял решение рекомендовать Верховной Раде за результатами рассмотрения в первом чтении вернуть проект субъектам законодательной инициативы на доработку. Прошу поддержать решение комитета.
Дякую вам також. Будь ласка, запишіться на виступ. Шановні колеги, пропозиція завершити розгляд цього питання і тоді оголосити перерву. Немає заперечень? Дякую. Будь ласка, запишіться на виступ. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Потім – Ярослав Сухий.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Як правильно зазначив народний депутат Сухий цей законопроект, точніше, ця законодавча ідея має велику історія. І розпочалася ця історія не в 2007 році, а ще раніше, коли, дійсно, у людей, які розбираються в цих двох основних базових галузях економіки, таких, як комунальне господарство і енергетики, виникло розуміння того, що не можна прогнозувати і планувати, робити стратегічні якісь викладки в цій сфері, не маючи уніфікованого аналізу. Бо правильно було сказано, що кожне міністерство, кожне відомство має свою методику підрахунку тарифів, певної, навіть скажімо, маніпуляції з тарифами і так далі. І тому, якщо це буде єдина позиція державна, за яку будуть ці автори і розробники моніторингу відповідати, серйозно відповідати, очевидно, тоді можна буде і з них питати і тоді можна буде деякі позитивні речі зробити, які я зараз скажу. Що мені подобається в цьому законопроекті, точніше, що є позитивним, це те, що він розроблений не, скажімо так, не зі стелі. Фактично він розроблений науковцями, Національною академією наук України. Розробкою займалися як Інститут економіки і прогнозування, розробкою займався Інститут кібернетики імені Глушкова та інші відомства. І пройшло апробацію ця законотворчість в Національній академії наук України. Я думаю, що це є позитивний приклад для подальшого співробітництва законодавця і справжніх науковців. І що вважаю позитивним, це, в принципі, є в прогнозних результатах, в прогнозах, які даються. Вони пишуть про те, автори в усякому разі, що енергоємність ВВП держави як мінімум може бути зменшена на 30 відсотків внаслідок наявності.
Завершуйте.
внаслідок наявності і функціонування цієї чіткої, єдиної системи моніторингу. І другий момент, він теж дуже важливий. Як чекати інвестицій в комунальну сферу, якщо ті, хто хоче вкладати інвестиції, не знає, куди їх вкладати, хто їх буде обраховувати, як обраховувати і яким чином буде функціонувати цей моніторинг? Позитивна ідея, правильна ідея. Дякую.
Будь ласка, Ярослав Сухий.
Прошу слово передати Володимиру Дмитровичу Бондаренко, мою хвилину.
Бондаренко, будь ласка, чотири хвилини. Чотири хвилини, він також записаний.
Володимир Бондаренко, "Блок Юлії Тимошенко". Згідно з тими висновками, які були дані експертною службою, а також певними відомствами в Україні, відчувається небажання структур, Мінрегіонбуду, який займається проблемою житлово-комунального господарства, взагалі наводити порядок у цій сфері. Мова йде про те, що цей законопроект, дійсно, передбачає дуже серйозні і дуже потрібні для держави речі. Давайте візьмемо деякі такі покажчики як, наприклад, стандарт послуги. Хто сьогодні може сказати, що є стандартною вода 55 градусів, 75 градусів чи просто вода з крана, на якому є червоний піптик і вона вважається гарячою чи теплою? Ніхто не може сказати. Стандарт повинен бути в основі, лічильник, який буде потім рахувати, повинен рахувати тільки стандартно гарячу воду. Опалення може бути оплачене лише тоді, коли воно стандартне і забезпечує комфортний, і температурний режим в квартирі. Сьогодні в цьому питанні ніхто не хоче навести порядок. А чому? Та тому що так можна списувати все що тільки хочеш і скільки хочеш. Зокрема, у мене є великі підозри, що там у певних містах, зокрема і в Києві, вода береться не з тих джерел, про які декларується, наприклад, дніпровська вода, яка потребує очистки, а береться з прекрасних свердловин, які знаходяться під п’ятою котелень. Вона не потребує очистки, а гроші на очистку списуються, я в цьому впевнений. Далі. Що таке облік? Облік і вимоги до громадянина чи до юридичної особи сплатити якусь послугу можуть бути пред’явлені лише тоді, коли є об’єктивний облік цієї послуги і коли людина розуміє, що все, що там на лічильнику, вона спожила. Адже не виникає ніяких проблем з лічильниками електричної енергії. Вийшов в коридор чи там в доступне місце подивився, заплатив, не заплатив тебе відключили і нема ніяких спорів, в судах немає справ. Разом з тим, маса справ у судах, коли люди хочуть доказати, що вони отримали цю послугу не стандартну, не обліковану, коли кажуть, що плати за кількість громадян, які зареєстровані в квартирі, коли кажуть, що оплачується площа квартири, а не кубатура обігрітого повітря. Тобто, спеціально створена система, яка заплутує все. У Києві взагалі пішли ще далі. Громадяни кияни платять за спожиту енергію через. розрахунок через гігакалорію. Вибачте, лічильники всі обраховують кубічні метри води спожитої, а тут за гігакалорію плати. Я зробив запит в Інститут комунального господарства і отримав відповідь, що одна гігакалорія нагріває 18 кубічних метрів води, прошу пробачення, 22,5 кубічного метра води. А мені кажіть: вона нагріває 18. І тільки 18 пройшло через лічильник, плати вже за гігакалорію. 4,5 куба недоотримує. Це в сфері виробництва. Далі транспортування. А тут також треба наводити порядок. На етапі транспортування від виробника до споживача втрачається до 18 відсотків послуги, гарячої води, холодної води, теплоносія. Наприклад, в Києві є котельня, яка в Біличах працює і обігріває за 11,5 кілометрів Південну Борщагівку, то від того теплоносія нічого не залишається, його треба догрівати вже на місці. Таким чином транспортування треба оптимізувати, а для того, щоб оптимізувати – треба облік, треба знати, де ми там втрачаємо і так далі. Я думаю, що є проблеми і в інших частинах цього якби великого комплексу. І тому та пропозиція, яка сьогодні внесена, вона стосується виробництва, транспортування, оплати. А що таке тариф? Хто його формує? Що туди входить? Його треба почистити від не властивих для нього речей. Тому закон потрібен. А те, що сьогодні він не пройде, майже вже зрозуміло, тому що він не вигідний був ніякій владі, а сьогоднішній тим більше. Тому що це сьогодні приватизується якби на окремих людей, на окремі структури, а наводити порядок для того, щоб громадяни розуміли, за що платити, а що ні – нікому не вигідно. Дякую.
Так, будь ласка, від фракцій, які не записалися, Кармазін.
Юрій Кармазін. Партія захисників Вітчизни, українська опозиція. Шановні народні депутати! Подивіться, будь ласка, чи кожного дня ви розглядаєте законопроекти і потім пропозиції від уряду про їх відхилення, авторами яких є хоч і народні депутати від більшості. Але, насправді, Патон Борис Євгенович, академік, президент Академії наук, Гейц Валерій Михайлович, академік, директор Інституту економіки і так можу продовжувати цілий ряд цих авторів. Мені здається, що попередній виступаючий блискуче сказав, чому ви не хочете цього робити? Тому що ви не хочете, щоб забезпечити стовідсоткову сплату за використані паливно-енергетичні ресурси, виключно за рахунок кінцевих споживачів. Ви не хочете знімати навантаження з бюджетів всіх рівнів, вам треба "зазор". Ви не хочете знімати соціальну напругу за рахунок економічно обґрунтованих тарифів, ви не хочете знижувати ці.
Завершуйте, будь ласка.
ви не хочете знижувати ці тарифи на 35-40 відсотків як тут получається. Ви не хочете створювати прозорі ринкові механізми. Через те, цей закон кардинально міняє систему і ситуацію в країні і його треба прийняти в першому читанні, іще до канікул, в цілому. Я закликаю змінити орієнтацію на любов до Батьківщини, до України і до людей, які її населяють. Дякую.
Будь ласка, Каплієнко, одна хвилина.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде голосувати за цей законопроект, ми підтримуємо його. Але хотілося б сказати декілька слів. Перше. Нам велика шкода, що наш Закон про енергетичний баланс, який голосувався саме в цьому залі, не отримав таких закликів щодо підтримання його. Хоча, нагадаю вам, він підкладав підґрунтя щодо створення енергетичного балансу в державі. В цьому законопроекті про енергетичний баланс є згадування, дійсно на нього є посилання, навіть деякі тези. Але ми наполягаємо на тому, щоб до другого читання в "Перехідних положеннях" саме цього Закону про створення ЄДСМ, як тут кажеться в нашій термінології, було внесено необхідність прийняття одночасно Закону про енергетичний баланс України. Тому що саме цей закон цього питання не регулює, зверніть на це увагу. Він каже, що робити, як утворити установи, до речі, з порушенням Конституції України чи Регламентного, Бюджетного кодексу, але створити нову установу як в Росії, коли вона прийняла в 2011 році відповідний законопроект про створення відповідної системи. Ми підтримуємо його, але в другому читанні будемо наполягати, без цього ми голосів не дамо.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про основні засади впровадження та функціонування єдиної державної системи моніторингу, виробництва, постачання, транспортування, споживання та оплати за паливно-енергетичні ресурси, комунальні послуги [[реєстраційний номер 9572]]. Прошу визначатись. [[12:09:15]] За-316 Рішення прийнято. По фракціях. Партія регіонів – 182, БЮТ – 41, "Наша Україна" – 17, комуністів – 25, Народна Партія - 20, Реформи – 19, позафракційні – 12. Так, шановні колеги, оголошується перерва до 12 години 40 хвилин.
Шановні колеги, продовжуємо засідання. Розглядаємо проект Закону про внесення зміни до статті 14 Закону України "Про поховання та похоронну справу" [[щодо безоплатного поховання батьків та вдів загиблих воїнів]] [[реєстраційний номер 4283]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[12:42:05]] За-135 Не прийнято. Будь ласка, доповідає Коновалюк Валерій Ілліч. Будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги! Я дуже стисло доповім цей дуже важливий законопроект. На мою думку, він дійсно більш має моральні цілі і значення, ніж ті державні витрати, які передбачаються для цих категорій людей. Цей законопроект розроблений в зв’язку з численним зверненням учасників бойових дій на території інших держав, членів сімей загиблих воїнів та ветеранів. Він передбачає поширення права на безоплатне поховання всіх учасників бойових дій і на батьків та вдів загиблих воїнів. Тож метою даного законопроекту є вироблення сучасної правової підтримки, згідно з якою, держава і суспільство матимуть можливість взяти на себе виконання обов’язків перед родинами потенційних годувальників, які пішли з життя. Також визначаються джерела фінансування відповідних ритуальних послуг. І, безумовно, важливим є фактор збереження пам’яті про загиблих захисників Вітчизни всіх поколінь. Ну, це на ті величезні державні витрати, які, мабуть, це піввідсотка від того, що держава витрачає на утримання і на придбання автомобілів, меблів, обладнання. Щодо соціальної складової законопроекту. Для сімей, де пенсія для вдів та матерів військовослужбовців, які загинули під час бойових дій, складає близько 1400 гривень. Прийняття відповідної поправки стане суттєвим підґрунтям. Я розумію, що для нас головним чином є розуміння, що людина, яка, виконуючи обов’язки, загинула за власну державу, і батьки, які залишаються наодинці і не можуть забезпечити себе те, що поховати і віддати певну шану за те, що вони зростили і сформували таку героїчну людину. Я переконаний, що це питання мусить все ж бути достатньо предметом серйозної уваги. Справедливості ради треба сказати, що були внесені зміни до деяких законів України щодо поховання учасників бойових дій і соціального захисту членів їх сімей, яким встановлено умови поховання всіх учасників бойових дій за рахунок бюджетних коштів. Цей законопроект був внесений в березні 2009 року. В певній частині він втратив актуальність, але не втрачена актуальність самої проблеми. Проблеми розуміння підтримки, соціальної підтримки тих людей, які дійсно залишилися без годувальників. Тому я звертаюся, враховуючи висновок науково-експертного управління, комітету відповідного, щоб ми все ж направили цей законопроект на доопрацювання і разом з урядом визначили ту частину мізерних відрахувань видатків бюджету, на моє, ну, скажімо, на мій погляд, це не більше там 3-5 мільйонів гривень для того, щоб забезпечити цих людей певною соціальною підтримкою. Дякую.
Дякую. Запитання будуть? Немає. Сідайте, будь ласка. Так, голова підкомітету Комітету з питань будівництва, містобудування житлово-комунального господарства та регіональної політики Сергій Федотович Майборода.
Уважаемые народные депутаты! Комитет по вопросам, строительства, градостроительства, жилищно-коммунального хозяйства и региональной политики несколько раз рассматривал на своих заседаниях законопроект о внесении изменений в статью 14 Закона Украины "О захоронении и похоронном деле" [[о безоплатных похоронах отцов и вдов погибших воинов]] [[регистрационный номер 4283]], внесенный народным депутатом Украины Коновалюком. Этим законопроектом предусматривается распространить право похороны, захоронения на всех участников боевых действий, а также на отцов и вдов погибших воинов за счет бюджетных средств. Главное научно-экспертное управление обращает внимание, что в соответствии с действующим украинским законодательством захоронение умерших одиноких граждан уже осуществляется с 1.07.2009 года за счет средств местных бюджетов, а также, что по этому законопроекту необходимо получить финансово-экономическое обоснование расходов, связанных с его принятием, и считает, что этот законопроект целесообразно направить на доработку. Комитет по вопросам Регламента, депутатской этики и обеспечения деятельности парламента обращает внимание, что законопроект внесен с нарушением требований Регламента Верховного Совета. Комитет по вопросам пенсионеров, ветеранов и инвалидов рекомендует данный законопроект отправить на доработку. Комитет принял решение рекомендовать Верховному Совету Украины законопроект, регистрационный номер 4283, по результатам его рассмотрения в первом чтении вернуть субъекту права законодательной инициативы на доработку. Прошу поддержать решение комитета и рекомендацию главного управления. Спасибо за внимание.
Дякую. Будемо голосувати чи будемо обговорювати? Так, зараз, зараз. Хто наполягає? Гасюк, раз. Більше ніхто не наполягає? Так, два. Будь ласка, тоді Гасюк, прошу. За ним – Мойсик.
Дякую, Адам Іванович. Шановні колеги, фракція "Реформи заради майбутнього" вважає, що потрібно підтримати законопроект [[№ 4283]] про безоплатне поховання батьків та вдів загиблих воїнів. Так, для прикладу візьмемо місто Київ. За інформацією управління ритуальних послуг Київської міської державної адміністрації мінімальний перелік необхідних послуг для поховання в Києві в 2011 році складав близько 4 тисяч гривень. При цьому в 2011 році в міському бюджеті було передбачено близько 1 мільйона гривень для цих послуг. Хоча свого часу один із депутатів Київської міської ради, голова Тимчасової контрольної комісії з вивчення ситуації, що склалася у сфері надання ритуальних послуг у Києві зазначив, що. комісія зверталася до родичів померлих і називали реальні ціни на похорони більші. Вартість поховання на Берківцях була приблизно 5 тисяч доларів, а середня вартість поховання на Байковому цвинтарі складала близько 20 тисяч доларів. Отже, виходячи з реальних сум, які треба заплатити за ритуальні послуги, зрозуміло одне – це досить недешево для наших громадян. І тому фракція "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати даний законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Володимир Мойсик.
Володимир Мойсик, Партія "За Україну!". Шановний Адаме Івановичу, я не маю зауважень до законопроекту, але я бачу, що колега Сергій Майборода доповідав законопроект і думку комітету, який він представляв. То, наскільки я знаю, всі комітети працюють українською мовою і тексти своїх висновків складають українською мовою. То, будь ласка, прохання до тих, хто доповідає від комітету, виконувати закон і Конституцію. Дякую за увагу.
Цибенко, будь ласка, одна хвилина.
Дякую. Фракція комуністів Петро Цибенко, голова Ради ветеранів України. Шановні колеги, можна дослухатись до всіх заперечень, які сьогодні лунали, зокрема і заперечення науково-експертного управління, у якого чомусь болить голова за фінансово-економічне обгрунтування, хоча є представники уряду, можна почути інші обгрунтування, і вони мають право на життя, але є проблема, є тема, яку треба вирішувати. Ця тема торкається і Закону "Про увічнення перемоги у Великій вітчизняній війні". Ми тривалий час боролися за те, щоб дати можливість інвалідів Великої вітчизняної війни і учасників бойових дій поховати за державний кошт. Це стосується Закону "Про статус ветеранів війни, гарантії соціального захисту" і це стосується Закону про похоронну справу". То я хочу висловити одне побоювання, щоб внесенням зміни до одного закону, ми не зробили цей закон таким, що не буде діяти. Але тим менше, фракція Компартія України буде підтримувати цей проект закону. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до статті 14 Закону України "Про поховання та похоронну справу" [[щодо безоплатного поховання батьків та вдів загиблих воїнів]] [[реєстраційний номер 4283]]. Прошу голосувати. [[12:51:25]] За-105 Не підтримано. По фракціях. Партія регіонів – 30, БЮТ – 26, "Наша Україна" – 5, комуністів – 25, Народна Партія не голосувала, "Реформи" – 18, позафракційні – 1. Є пропозиція направити суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу голосувати. [[12:51:59]] За-266 Рішення прийнято. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України [[щодо плати за надання в оренду ставків, що знаходяться у басейнах річок загальнодержавного значення]] [[реєстраційний номер 9461]]. Пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[12:52:32]] За-205 Пропозиція підтримана. Доповідає автор законопроекту Володимир Андрійович Даниленко. Підготуватись Баранову.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! До вашої увагу пропонується законопроект, основною метою якого є створення передумов для зацікавлення органів місцевого самоврядування у реальному забезпеченні ефективного використання розташованих на їх територіях водних об’єктів та їх збереження. На сьогоднішній день існує велика кількість проблем, що відносяться до формування місцевих бюджетів. Однією з таких проблем є встановлення ефективних ставок за здані в оренду ставки, що розташовані на територіях сільських, селищних рад або за їх межами. Кошти, які б могли надходити від оренди ставків, є реальним додатковим джерелом наповнення місцевих бюджетів, забезпечення зацікавленості органів місцевого самоврядування у їх впорядкуванні та раціональному використанні. Даний дохід майже ніяк не відображається на бюджетах місцевого самоврядування, що призводить до відсутності з боку органів місцевого самоврядування до належного контролю та мотивації у наданні зазначених вище водойм в оренду. Для вирішення даної ситуації вважаю за доцільне виключення із складу доходів обласних бюджетів, що враховується при визначенні обсягу міжбюджетних трансфертів, плати за надані в оренду ставки, що знаходяться в басейнах річок загальнодержавного значення, та включення їх до складу доходів, що закріплюються за бюджетами місцевого самоврядування та враховуються при визначенні обсягу міжбюджетних трансфертів. Зокрема, законопроектом передбачено внести зміни до окремих норм Бюджетного кодексу, виключити зі складу доходів бюджету Автономної Республіки Крим, обласних та районних бюджетів, що враховується при визначенні обсягу міжбюджетних трансфертів [[стаття 66 БКУ]], плату за надані ставки в оренду, що знаходяться в басейнах річок загальнодержавного значення. Прийняття даного, цього закону сприятиме збільшенню коштів.
Завершуйте, будь ласка.
для регіонального розвитку, оновлення місцевої інфраструктури, а також їх зацікавленості в забезпеченні ефективного використання розташованих на їх територіях водних об’єктів та їх збереження.
Дякую вам. Від комітету – голова бюджетного комітету Валерій Баранов. Будь ласка. Законопроект 9461.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, Комітет з питань бюджету 8 лютого розглянув законопроект про внесення змін до Бюджетного кодексу за цим номером. І результатом реалізації запропонованих змін стане перерозподіл ресурсів між обласними бюджетами та бюджетами місцевого самоврядування. Оскільки обсяг доходів кожного бюджету збалансований з їх видатковими повноваженнями, відбудеться збільшення дотацій вирівнювання з державного бюджету обласним бюджетам та їх зменшення для бюджетів місцевого самоврядування. При цьому законопроектом не досягається мета щодо збільшення коштів місцевих бюджетів для регіонального розвитку. І оскільки ідеться не про розширення джерел бюджету розвитку, а про доходи, які спрямовуються на виконання делегованих повноважень, крім того, що відповідно до статті 51 Водного кодексу, орендодавцями водних об’єктів загальнодержавного значення, в тому числі ставки, що знаходяться в басейнах річок загальнодержавного значення, є Уряд та місцеві державні адміністрації, тому плата за надані в оренду ставки надходить до бюджету орендодавця. Надання права органам місцевого самоврядування самостійно вирішувати питання здачі ставків в оренду потребує насамперед додаткового законодавчого врегулювання орендних правовідносин. Міністерство фінансів цей законопроект не підтримує. Головне науково-експертне управління висловило зауваження до законопроекту та пропонує повернути його на доопрацювання. Враховуючи наведене, Комітет з питань бюджету ухвалив таке рішення: рекомендувати Верховній Раді законопроект за номером 9461 повернути суб’єктам права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу підтримати рішення комітету.
Шановні колеги, прошу записатися на дискусію з приводу цього законопроекту. Так, Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Ну, перш за все, я хотів би подякувати своєму колезі Володимиру Андрійовичу Даниленко за намагання врегулювати це питання. Дійсно, питання із ставками – це є болючим питання для сільської місцевості і це питання – це питання розбрату. Чому? Тому що положеннями Водного і Земельного кодексу сьогодні, фактично, забрані повноваження у громад розпоряджатися своїми ставками. Хоча вони ці гро. хоча громади і створили ці ставки. Сьогодні це все, оренду ставків передано районним держаним адміністраціям. Часто районні державні адміністрації взагалі не консультуючись із місцевими територіальними громадами, передають їх в оренду приватним особам, що позбавляє жителів того чи іншого села доступу до води, рибної ловлі і іншого. Це викликає величезний супротив. Взагалі абсолютній більшості сьогодні територіальних громад не зрозуміло, якщо навіть і віддається даний водний об’єкт в оренду, чи надходять ці кошти, куди надходять ці кошти і що ж вони поліпшують для місцевої громади чи для того чи іншого об’єкту. Я можу погодитися із тими зауваженнями бюджетного комітету, який сказав, але питання серйозне. Дійсно, нам необхідно вносити зміни до Земельного, Водного і Бюджетного кодексу і направити всі ці кошти від оренди ставків, дійсно, у бюджет місцевих рад, і це тоді буде їхній інтерес, а не інтерес окремих голів адміністрацій, які за певну мзду передають їх в оренду взагалі невідомо, ким. Я думаю, що у першому читанні можна підтримувати і далі допрацьовувати.
Володими Каплієнко, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Представники депутатської групи "Реформи заради майбутнього", на превеликий жаль [[зі знаком оклику!]], не будуть підтримувати цей законопроект із суто технічних міркувань. Я хотів би, щоб ми всі, дійсно, побачили цю проблему набагато ширше, ніж є. Да, дійсно, село потерпає. На сьогоднішній день місцевого виробництва нема. Село живе за рахунок маленьких, ви знаєте, як залишків крихіток зі стола на рівні субвенцій, або сільський [[селищний]] голова на загальних зборах села вимушений збирати кошти там по 15-20 гривень на те, щоби починити огорожу на цвинтарі або, наприклад, поповнити лікарняну касу. Це – реальна картина, яка сьогодні знаходиться на селі. От, наприклад, у селі Василівка Житомирської області Андушівського району, коли ставок знаходився на території села, то село, дійсно, отримувало зиски від цього. А коли його поміняли чимось червону цю стрічку, то село втратило таку можливість,. Да, дійсно, проблема є, сільський бюджет треба наповнювати. Але, шановні суб’єкти законодавчої ініціативи, шановні наші колеги народні депутати, які подали цей законопроект, ну треба ж міняти не в такий спосіб ті речі. Водний кодекс і Земельний кодекс потребують змін, зокрема в 51 статті, де треба визначити іншу процедуру, щоб передати право на заключення угод оренди сільським, селищним радам на передачу ставків в оренду. І тоді, дійсно, ці гроші підуть сюди. В інший спосіб ми ж цього не зробимо. Ви сьогодні внесли слушну пропозицію. Але до другого читання вона не буде виправлена. Саме тому, що діючий Закон про Регламент Верховної Ради України передбачає 116 статтею заборону на внесення будь-яких змін, які не зачіплені в основному тілі закону, який був поданий і прийнятий в основній редакції. Тому ми закликаємо вас повернути на доопрацювання. Ми готові поставити своє плече, дати свої ради, консультації, можливо навіть підписати цей законопроект, внести і проголосувати, тому що такі законопроекти потрібні держави. Але без помилок.
Те, що від фракції.
Не можу, я не можу. Я прошу вас, не можу я. Шановні народні депутати, комітет пропонує повернути законопроект суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Головне науково-експертне управління також вважає, що законопроект доцільно повернути на доопрацювання. Відтак я поставлю зараз пропозицію комітету після того, якщо не підтримає Верховна Рада, буде розглядатися пропозиція про прийняття за основу цього законопроекту. Ставлю на голосування пропозицію комітету про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Реєстраційний номер 9461. [[13:03:09]] За-238 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до частини дванадцятої статті 21 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" щодо призначення пенсій по інвалідності. Доповідач – народний депутат України Микола Кульчинський. Співдоповідач – перший заступник голови комітету Ольга Боднар. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[13:03:47]] За-203 Рішення прийнято. Будь ласка, Микола Георгійович.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Законопроект спрямований на усунення різного підходу до одного і того ж явища в Законі про державну службу і в Законі про місцеве самоврядування. Отже йдеться про статтю 21 в Законі України "Про службу в органах місцевого самоврядування", яка приводить до однакового підходу з Законом про державну службу щодо призначення пенсій інвалідам першої та другої групи, які працюють, пішли на пенсію, мають 10 років стажу і пішли на пенсію з органів місцевого самоврядування. Йдеться про те, щоб до них був застосований той же принцип, який застосовується до цих категорій людей в Законі про державну службу. Тобто, щоб незалежно від того, де набута інвалідність, вони мали також пенсію державного службовця, якщо їх посада підпадає під перелік таких посад. Закон не складний, він простий, але він унормовує питання, яке наболіло для сотень і сотень інвалідів першої та другої групи, які працювали в органах місцевого самоврядування. Витрат з державного бюджету він понесе. державний бюджет понесе десь приблизно на суму 2,5-2,7 мільйони гривень. Як був зареєстрований цей проект, такий же аналогічний, абсолютно аналогічний законопроект подав уряд. І уряд зазначає введення в дію цього закону в разі його прийняття з 2015 року. Я особисто і не проти цього. Через те, прошу Верховну Раду підтримати не тільки за основу, а і в цілому з тим, щоб закон почав діяти у 2015 році та вирішив питання пенсійного забезпечення інвалідів першої та другої групи, працівників органів місцевого самоврядування.
Мікрофон, завершуйте. Будь ласка.
Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування підтримує законопроект. Прошу народних депутатів підтримати, проголосувавши за нього за основу і в цілому. Дякую.
Будь ласка, Ольга Боднар, перший заступник голови Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування.
Шановні народні депутати, шановний головуючий, запрошені на засідання! Комітет розглянув на своєму засіданні 4 квітня цього року доопрацьований проект Закону про внесення змін до частини дванадцятої статті 21 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" щодо призначення пенсій по інвалідності [[за реєстраційним номером 9453]], наданий народним депутатом Кульчинським. Законопроект внесений з метою зняття суперечностей між положеннями Закону "Про службу в органах місцевого самоврядування" та "Про державну службу" щодо пенсійного забезпечення посадових осіб органів місцевого самоврядування та державних службовців з числа інвалідів першої та другої груп. Суть проблеми, яка має бути вирішена з прийняттям законопроекту, полягає в тому, що за Законом "Про державну службу" право на пенсію мають особи, які визнані інвалідами першої та другої групи у період перебування на державній службі і мають не менше 10 років стажу державної служби. А також, які визнані інвалідами не в період перебування на державній службі, але мають не менше 10 років стажу державного службовця на посадах віднесених до категорій посад державного службовця. В той же час за Законом "Про службу в органах місцевого самоврядування" таке право мають лише особи, які визнані інвалідами першої та другої групи у період перебування в органах місцевого самоврядування і мають не менше 10 років стажу служби в цих органах. За розрахунками суб’єкта права законодавчої ініціативи додаткові видатки з державного бюджету на реалізацію положень даного законопроекту потребуватимуть 2,7 мільйона гривень на рік. Як зазначається у висновку Комітету з питань бюджету на даний законопроект, Міністерство фінансів підтримує законопроект і зазначає, що реалізація положень законопроекту буде забезпечуватися в межах видатків передбачених у державному бюджеті на виплату різниці між пенсією, визначеного відповідно до Закону "Про службу в органах місцевого самоврядування" та пенсію призначену на загальних підставах. Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів.
Завершуйте, будь ласка.
рекомендує парламенту прийняти даний законопроект за основу та зазначає, що Мінсоцполітики та Пенсійний фонд України також його підтримують. Комітет з питань правової політики у висновку на даний законопроект зазначає, що дана законодавча пропозиція кореспондується з відповідними приписами Закону "Про державну службу" і ґрунтується на належній конституційній правовій основі. Головне науково-експертне управління не має принципового заперечення щодо прийняття даної законодавчої ініціативи.
Дякую.
Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування рекомендує прийняти за основу даний законопроект.
Дякую. Шановні колеги! Хто буде виступати з приводу цього законопроекту? Будь ласка, запишіться. Так, прошу прізвища? Володимир Карпук, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Володимир Карпук, "Наша Україна – Народна самооборона". Хочеться подякувати Миколі Григоровичу. Дійсно, цей законопроект усуває суперечності між Законом про службу в органах місцевого самоврядування і державну службу щодо призначення пенсії державного службовця інвалідам першої та другої груп, незалежно від терміну виходу на інвалідність на призначення пенсії державного службовця. Якщо є експертна оцінка і сума 2,7мільйонів, я думаю не та сума, щоб такий законопроект не підтримувати. Ми будемо голосувати – за. Дякую.
Дякую. Уляна Мостіпан, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Шановні народні депутати! Вказаний законопроект, конче потрібний для працівників місцевого самоврядування. Він зніме суперечності між двома Законами про державну службу та про службу в органах місцевого самоврядування щодо повної тотожності одного й того ж питання – це призначення пенсії по інвалідності. Ця проблема в часі є вже застарілою. Фахівці системи пенсійного забезпечення та працівники органів місцевого самоврядування давно чекають на наше рішення. А тому законопроект не може мати політичних розбіжностей, адже він покращує пенсійне забезпечення працівників органів місцевого самоврядування. Звичайно, якщо буде прийнятий цей закон, то нам потрібно буде закласти кошти у Держбюджет 2013 року. Тому фракція "БЮТ - "Батьківщина" буде підтримувати даний законопроект і закликаю також провладну більшість проголосувати за цей законопроект як за основу, так і в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Юрій Литвин, будь ласка.
Прошу слово передати колезі Зарубінському.
Олег Зарубінський мікрофон.
Дякую. Олег Зарубінський фракція Народної Партії. Шановні колеги, виступаючі наголошували на наявності суперечності у двох законах, чинних законах. Ну, питання полягає в тому, що наявність цієї суперечності просто дає можливість по-різному тлумачити нарахування пенсії по інвалідності. І на практиці, дійсно, наявність цієї колізії між двома законодавчими актами на ту і іншу тему дає можливість, скажемо так, от в цьому тлумаченні йти в коридорі по нижчій ставці. Тобто з’являється ситуація, коли одні і ті ж люди тобто з одними умовами, інваліди І і ІІ групи, можуть бути в різних ситуаціях, в різних умовах, з різним нарахуванням пенсій, що є, в принципі, несправедливим. Тому законодавча ініціатива слушна і гуманна. І хотів би наголосити на тому, відзначити, що нечасто буває, але в цьому законопроекті фінансово-економічне обґрунтування дуже чітко виписано. Тобто ми бачимо кількість людей, які в разі прийняття даного законопроекту як закону, будуть підпадати під нього. І дійсно, от розрахунки показують, що збільшиться кількість таких осіб, яким пенсія за інвалідністю І та ІІ групи працівника місцевого самоврядування буде збільшена не більше, ніж на 10 відсотків. Тобто суб’єкт законодавчої ініціативи пан Кульчинський чітко прорахував, що це приблизно 100 осіб. Я думаю, що це і є той крок, якщо ми проголосуємо за цей законопроект, який призведе до більшої справедливості серед працівників місцевого самоврядування, щодо нарахування їм пенсії за інвалідністю, бо він є справедливим. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, Геннадій Задирко.
Дякую, Володимир Михайлович. Хотів довести позицію депутатської групи "Реформи заради майбутнього". Ми будемо, звичайно, підтримувати цей законопроект, тому що він є соціальний, тому що вій дійсно немає суперечностей між двома законами - Закон про службу в органах місцевого самоврядування і Закон про державну службу. Дійсно питання стосується людей, які мають інвалідність – І і ІІ групу. Вони виконують нібито однакову роботу, вони служать державі. Але чомусь те, що закони унормовують це питання по-різному, вони отримують різні пенсії. Тому, звичайно, згідно з Конституцією, згідно з тим, що треба принципу соціальної справедливості унормувати це питання. Ми будемо підтримувати цей законопроект, тому що він слушний і потрібний для держави і для людей. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління дотримується такої ж думки. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до статті 21 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" щодо призначення пенсій по інвалідності [[реєстраційний номер 9453]]. [[13:15:16]] За-144 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 12, "БЮТ - "Батьківщина" – 39, "Наша Україна - Народна самооборона" – 24, комуністів – 25, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 19, позафракційні – 5. Ставлю на голосування про направлення законопроекту на повторне перше читання пропозицію. Я ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання. Я ж не працюю по вказівках напевно. [[13:16:07]] За-310 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Постанови про присвоєння місту Путивль Сумської області почесного звання "Місто партизанської слави", [[реєстраційний номер 9675]] Пропозиція розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:16:37]] За-215 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Володимир Даниленко. Співдоповідач – Василь Демчишен.
Шановні народні депутати! Володимир Даниленко, Сумщина. Вашій увазі пропонується проект Постанови Верховної Ради України про присвоєння Путивль Сумської області почесного звання "Місто партизанської слави". 26 травня вся Україна відзначила 125-річчя з дня народження двічі Героя Радянського Союзу, одного з організаторів партизанського руху на Україні в роки Великої Вітчизняної війни Сидора Артемовича Ковпака. Першими добровольцями легендарного путивльського партизанського загону стали саме мешканці міста Путивль. Саме поруч даного міста розпочалась діяльність партизанів і підпільників Сумської області. Сьогодні Путивль перетворився у невелике провінційне містечко з чисельністю населення близько 16 тисяч жителів та є районним центром Сумської області. Залишившись осторонь залізниці, місто не має потужної промисловості. Зазвичай такі міста називають малими. Але саме ці малі міста і зберігають для прийдешніх поколінь нашу велику історію. Місто Путивль повинно зайняти гідне місто серед українських міст, оскільки вже з перших місяців Великої Вітчизняної війни увійшло в літопис найважливіших воєнних подій. Присвоєння місту Путивль почесного звання "Місто партизанської слави" є одним із способів увічнення безсмертного подвигу жителів міста Путивля, які стали одними з перших захисників-партизанів в роки Великої Вітчизняної війни. Беручи до уваги те, що питання щодо присвоєння місту Путивль партизанської слави належить до числа законодавчо неврегульованих, а Президент України присвоїв вищий ступінь відзнаки звання Герой України та інші почесні звання відповідно до Закону України "Про державні нагороди", дія якого на колективних суб’єктів, якими є місто Путивль, положення цього закону не поширюється. Хочеться зазначити, що імперативної заборони щодо прийняття рішення Верховною Радою України про.
Завершуйте, будь ласка.
про присвоєння місту Путивль почесного звання "Місто партизанської слави" немає. Тому прошу вас підтримати дану Постанову Верховної Ради України.
Дякую. Василь Демчишен, голова підкомітету Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування розглянув на своєму засіданні 21 березня 2012 року проект Постанови про присвоєння місту Путивль Сумської області почесного звання "Місто партизанської слави", поданий народним депутатом Володимиром Даниленком. Під час розгляду члени комітету ознайомилися із позицією з цього питання Комітету Верховної Ради України з питань Регламенту, який у своєму висновку зазначив і проаналізував відповідність даного проекту Регламенту і законодавству нашої держави. У своєму висновку комітет зазначив, що застування у проекті Постанови терміну "присвоїти місту почесне звання" не узгоджується з ідеологією чинного законодавства України про державні нагороди. Оскільки згідно із Законом "Про державні нагороди України" державні нагороди, зокрема почесні звання, встановлюються для відзначення за особисті заслуги перед Україною виключно громадян. І далі, теж вказано, що до, згідно Регламенту, постанова повинна бути. яка потребує фінансового забезпечення, повинно бути і фінансово-економічне обґрунтування. Цього теж немає. Тому, під час обговорення на засіданні комітету члени комітету визнали, що даний проект постанови потребує доопрацювання. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, прошу записатися на обговорення цього законопроекту. Так, Олег Зарубінський, фракція Народної Партії.
Дякую, Володимир Михайлович. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Ну, власне, в мене тільки запитання. Я не знаю, можливо, воно буде риторичним чи до суб’єкта законодавчої ініціативи. За змістом, ну, хто знає історію війни Великої Вітчизняної, Другої світової війни, можуть підтвердити, що партизанський рух на Путивльщині був дійсно інтенсивний і ефективний, можна сказати. Питання не в змісті, а в формі. Законодавством України, чинним законодавством України не передбачено присвоєння населеним пунктам оцього звання, яке пропонується - "Місто партизанської слави". І питання в мене полягає в тому, які юридичні наслідки можуть бути після прийняття відповідного рішення. Що це буде вести, якщо це не визначено законодавством? Може авторам законодавчої ініціативи піти іншим шляхом, якщо вони вважають, що таке звання має бути, що воно має бути унормоване в українському законодавстві, то починати з цього. Інакше, ну, погодьтеся з тим, що це просто буде, повисне в повітрі. Ще раз хочу сказати, юридичних наслідків то не буде. Дякую.
Петро Цибенко, фракція комуністів.
Дякую. Фракція комуністів. Петро Цибенко - Голова Ради ветеранів України. Шановні колеги, шановні громадяни України, найперше хочу сказати, що фракція Компартії України буде підтримувати цей проект закону. По-друге, хочу підкреслити, що цей законопроект розглядався не лише на профільному комітеті у справах місцевого самоврядування. Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів теж розглядав його, так би мовити в ініціативному порядку, і на відміну від наших колег із комітету з місцевого самоврядування ми підтримати ідею прийняття цієї постанови. Можна знаходити скільки завгодно, як-то кажуть, мотивів для того, щоб не приймати цей закон. Але я абсолютно переконаний, що це одна із форм увічнення Великої Перемоги і того всенародного подвигу, який здійснили радянські партизани під час Великої Вітчизняної війни. І справді це надзвичайно важливо і треба було приймати. Знаєте, один із наших колег, один із керівників Верховної Ради України колись сказав про те, що Верховна Рада не помиляється. Заперечуючи йому, я хочу сказати, що Верховна Рада України, мабуть, допустила помилку, коли свого часу не прийняла Закон про місто військової влади, бо це бела теж форма увічнення всенародного подвигу у Великій вітчизняній війні. Отже, все на якомусь етапі, те чи інше рішення було не прийнято, не передбачене чинним законодавством. Якщо не передбачено, то давайте передбачимо, ми для цього і є законодавцями, щоби приймати ці рішення. І я абсолютно переконаний, що є велика справедливість в тому, що було встановлено кілька років тому дату, день партизанської слави, що було виготовлено прапор партизанський, який поряд із штандартами фронтів виноситься на дні військових свят. Отже, Компартія України обов’язково підтримає цей законопроект і пропонує своїм колегам зробити те ж саме.
Юрій Ганущак, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступний буде виступати Федун.
З цього питання все-таки найкраще скаже Михайло Косів. Передайте йому, будь ласка, слово. Косів.
Михайло Косів, будь ласка. Мікрофон.
Михайло Косів, "Блок Юлії Тимошенко". Я просто свого часу займався проблемою державних нагород і навіть розробив проект Закону про державні нагороди. На превеликий жаль, тодішній склад Верховної Ради за цей закон не проголосував. Але все ж таки є перелік державних нагород, яким користуються президенти України. Так от у переліку тих державних нагород такого визначення, як "місто партизанської слави", не існує, існує "місто-герой", а "місто партизанської слави" треба було б туди ще ввести. І от ми би у цей Закон про державні нагороди ввели таке поняття, як "Місто партизанської слави", я нічого не мав би проти нагородження таким званням Путивля. Я думаю, що люди мого покоління читали та зрештою і виховувалися на такій книжці, яка називається "Від Путивля до Карпат". Так що є таке славне місто Путивль, але є і такі славні місця, як Карпати, зокрема таке селище у Карпатах, як Космач. Про Космач наш колега, депутат Верховної Ради першого скликання Роман Іваничук написав тетралогію і там є про бої вояків УПА у Космачі, які, по суті, там створили свою партизанську столицю, партизанську республіку. То може би ми, так би мовити, якщо шанувати "Від Путивля до Карпат", то визнали значення і Путивля у час воєнних дій, але і Космача визначили б як місце, де жорстокі бої відбувалися.
Дякую. Шановні народні депутати, тепер слово має Федун. Відмовляється чи буде виступати? Відмовляється. Обговорення питання завершено. Шановні колеги, можливо, нам треба, давайте таким чином запропоную я рухатись у прийнятті рішення. Оскільки комітет пропонує повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи, я поставлю цю пропозицію на голосування. Коли ви не підтримаєте, тоді пропозиція буде голосуватись про прийняття в першому читанні і, можливо, тоді треба ввести 1 пункт: установити почесне звання в Україні – "Місто партизанської слави" і тоді 2 буде пункт логічно: присвоїти місту, якщо так. Ну, бо інакше воно буде підвішене. Тому, одну хвилинку, тоді голосування іде в такій послідовності, обговорення закінчено. Перше, пропозиція комітету повернути законопроект суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. В разі не підтримки буде поставлена на голосування пропозиція про прийняття за основу з уточненням, про яке я сказав. А далі вже комітетська справа. Тому, шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання [[реєстраційний номер 9675]]. [[13:28:51]] За-264 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо удосконалення законодавства про захист економічної конкуренції]]. Ставиться на голосування пропозиція про розгляд питання за скороченою процедурою. [[13:29:26]] За-202 Рішення прийнято. Доповідач і співдоповідач – заступник голови Комітету з питань економічної політики Ірина Анатоліївна Белоусова. У вас 4 хвилини. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! З метою запобігання порушень законодавства про захист економічної конкуренції суб’єкти господарювання відповідно до статті 14 Закону України "Про захист економічної конкуренції" мають право звертатися до Антимонопольного комітету за висновками у вигляді рекомендаційних роз’яснень щодо відповідності їх дій положенням цього закону, а також статті 15 Закону України "Про захист від недобросовісної конкуренції". До 2011 року діяла норма, яка дозволяла суб’єктам господарювання отримувати відповідні висновки у всіх органах Антимонопольного комітету, зокрема і територіальних відділеннях. На сьогоднішній день відповідно до змін, внесених Законом України від 5 липня 2011 року, надавати зазначені висновки має право тільки Антимонопольний комітет як вищій колегіальний орган в системі органів комітету та адміністративна колегія Антимонопольного комітету. На практиці з’ясувалося, що прийняті зміни не виправдали себе, а лише погіршили умови отримання висновків суб’єктами господарювання. Адже товарні ринки України, крім загальнодержавних мають регіональні, обласні, районні, міські географічні кордони і суб’єкти господарювання, які діють на регіональних товарних ринках та знаходяться різних регіонах України змушені витрачати додаткові матеріальні ресурси для того, щоб надати до Антимонопольного комітету необхідні документи для отримання висновків щодо відповідності їх дій законодавству про захист економічної конкуренції. Цим законопроектом передбачається: повернути держаним уповноваженим та адміністративним колегіям територіальних відділень повноваження надавати зазначені висновки і таким чином створити сприятливі умови суб’єктам господарювання в цьому питанні. Комітет з питань економічної політки на своєму засіданні два тижні тому розглянув цей законопроект та прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді прийняти його за основу. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради вважає, що законопроект за результатами розгляду у першому читанні може бути прийнятий за основу з урахуванням висловлених зауважень. Кабінет Міністрів України також погодив зазначений законопроект. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, будь ласка, запишіться на виступ. Так, Володимир Мойсик право передає на виступ Олегу Ляшку, будь ласка. Наступним буде виступати Юрій Ганущак.
Олег Ляшко, Радикальна партія. За 21 рік Незалежності України ми нашу країну, ми наш внутрішній ринок перетворили на полігон, куди звозиться весь імпортний хлам, який втричі, в п’ять разів дорожче продається аніж за кордоном. Внаслідок цього мільйони українських громадян позбавлені можливості працювати, заробляти, мати гідне життя і бути впевненими у майбутньому своїх дітей. 7 мільйонів українців сьогодні горшки за європейцями виносять для того, щоб заробити 300-500 доларів у місяць і перерахувати своїм рідним ці гроші у країну. Розділені сім’ї, батьки зростають без дітей, діти – без батьків. От до чого привела недолуга економічна політика, яка проводиться останні 20 років у країні. І в цьому велика "заслуга", в кавичках, Антимонопольного комітету: дали можливість олігархам отримати загальнодержавну власність, створили олігархічний лад у країні, десяток сімей експлуатує мільйони українських громадян, висмоктує ресурси держави. Тому цю політику треба радикально міняти. Перше – це радикальне зниження податків, які знищують вітчизняний національний бізнес. Друге – це радикальне зниження процентних ставок по кредитах для того, щоб були дешеві кредитні ресурси, третє – це радикальне обмеження доступу імпорту в Україну. І тут важлива роль Держстандарту, Антимонопольного комітету, санітарної служби і інших державних служб, які мають захищати внутрішній ринок від імпортного непотребу. Це дасть можливість відродити національне виробництво, забезпечити робочими місцями мільйони українських громадян. От що має робити Верховна Рада. А ви що робите? Я питаю владу. А ви не робите нічого, бо вам "до лампочки" інтереси людей, бо ви дбаєте лише про себе, про своїх дітей і про своїх онуків. Хто про простих роботяг подбає? Тому гнати в шию цю.
Юрій Ганущак, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступний буде виступати Гривковський.
Пані та панове! Оце – перший відголосок отієї недолугої адміністративної реформи, яка зараз посувається, який свідчить про гіперцентралізацію. Гіперцентралізацію. Ну, один ви вже знаєте, це коли довідку про те, що людина закінчила той чи інший вуз, для того, щоб влаштуватися на державну службу, Міністерство освіти дає через 3 місяці. У той час, як би територіальний орган, який входить в структуру адміністрації, це би зробив за декілька днів. Тому що він зацікавлений був би в тому, тому що це все-таки державна служба. Подивіться, як. Перший, хто звернувся до нас, що, хлопці, ну давайте в кінці кінців змінимо цю гіперцентралізацію, це Антимонопольний комітет. Далі підуть інші. Ви ще не прийняли в другому читанні оцей комплект, недолугий комплект, починаючи з 218 по 223 ті законопроекти Мірошниченка, я взагалі не знаю, навіщо він підписує ці всі речі, які абсолютно недолугі, оці талмуди. Там теж гіперцентралізація. Система управління передбачає не тільки децентралізацію, а деконцентрацію також. Це коли органи, територіальні органи мають право приймати рішення в межах повноважень, функціонування яких визначені законом. Якщо цього не робити, то єдиний орган, який може приймати рішення, це міністерство. Все. А це повний параліч діяльності. Таке можливо в маленькій країні. Але це неможливо у такій великій країні, яка називається Україною. Тому схаменіться в кінці кінців. Все одно вам оця недолуга робота уряду, який. за великим рахунком.
Гривковський. Відмовляється? Шановні народні депутати, завершили обговорення законопроекту. Комітет пропонує прийняти його за основу. Головне науково-експертне управління також вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо удосконалення законодавства про захист економічної реконкуренції]] [[реєстраційний номер 10184]]. [[13:38:05]] За-256 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, зараз ми мали б розглядати проект Закону про внесення змін до Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" (щодо окремих об’єктів права власності) (реєстраційний номер 9664). В той же час автор законопроекту звернувся з листом, в якому просить Верховну Раду України перенести розгляд цього законопроекту у зв’язку з необхідністю додаткового опрацювання цих пропозицій із Кабінету Міністрів України. Немає застережень? Немає. [[Шум у залі]] Якщо пропонує, ну давайте підкладемо, а потім ще буде час провалити, ми встигнемо. Ми це вміємо це робити так що. Шановні народні депутати! Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про прокуратуру" [[щодо повноважень прокурора з попередження порушень закону]]. Доповідач – Віктор Шемчук і він же тут і від комітету має виступати. Разом з тим комітет пропонує повернути цей законопроект суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Так можливо ми б з вами прийняли відповідне рішення і нехай автор і комітет, а от є автор. Тоді давайте розглянемо питання за скороченою процедурою. Ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[13:39:48]] За-211 Рішення прийнято. Віктор Вікторович Шемчук, будь ласка.
Шановні колеги! Шановний Володимир Михайлович! До вашої уваги пропонується законопроект 9499 про внесення змін до Закону України "Про прокуратуру" [[щодо повноважень прокурора з попередження порушень закону]]. Метою законопроекту є надання додаткових повноважень прокурорам щодо попередження порушень закону, профілактики правопорушень у різних сферах суспільного життя, а від так і захист прав та основоположних свобод громадян. На сьогодні в арсеналі прокурорів передбачений повний ряд заходів прокурорського реагування, однак всі вони є реакцією вже на виявлений факт порушення норм чинного законодавства. Виконання передбачених Конституцією України та Законами України "Про прокуратуру" функцій видається неможливим тільки в напрямку реагування на вже виявлені порушення закону, а пропонується розширити за допомогою інструменту профілактики порушень закону. Передбачені чинним Законом України "Про прокуратуру" такі документи реагування як подання, припис, протест та постанова є реакцією наглядового органу вже на доконаний факт. Та найбільш ефективною роботою органів прокуратури буде в тому разі, якщо в комплексі із заходами реагування на порушення законів, будуть використовуватися інструменти запобігання цим правопорушенням. Надання прокурору повноважень щодо внесення застереження про недопустимість порушення закону стане дієвим профілактичним засобом в напрямку у боротьбі з правопорушеннями. Цей вид реагування може бути застосований не тільки при реалізації органами прокуратури функцій загального нагляду, як на цьому наголошує, наприклад, Головне науково-експертне управління, це стане дієвим механізмом при здійсненні нагляду за оперативно-розшуковою діяльністю, дізнанням, розслідуванням кримінальних справ. Тим більше, його позитивна роль матиме ефект в умовах запровадження нового кримінально-процесуального законодавства. Захист прав людини шляхом запобігання і порушень закону цілком співпадає з нормами міжнародного законодавства та міжнародними зобов’язаннями України. Зокрема і тими, які були прийняті Україною на Восьмій міжнародній конференції генеральних прокурорів членів Ради Європи. У законодавчих актах, що визначають організацію діяльності органів прокуратури різних країн, в тому числі СНД, передбачено таку форму прокурорського реагування як застереження. І досвід цих країн свідчить про те, що така форма реагування відіграє позитивну роль у захисті прав і свобод громадян. Для реалізації цієї ініціативи законопроектом пропонується внесення змін та доповнень до Закону України "Про прокуратуру", а саме: доповнити частину другу статті 20 повноважень прокурора пунктом 5.1 щодо внесення застережень про недопустимість порушення закону. Також доповнити статтею 24.1, яка передбачає підстави для повноваження прокурора із внесення застережень і доповнення статті 25 частиною другою, в якій містяться вимоги застереження до документу реагування. Прийняття цього законопроекту сприятиме більш ефективному використанню покладених на працівників органів прокуратури обов’язків, не потребує додаткових витрат із бюджету та сприятиме встановленню законності у державі. І на останок. Законопроект зніме одну із корупційних складових, у якій постійно звинувачують прокурорів, тобто забере у них так зване телефонне право, тепер будь-хто може вимагати від прокурора, який даватиме усні вказівки, припустимо, керівнику суб’єкту підприємництва чи кредитної установи про ті чи інші дії або контролюючому чи правоохоронному органу, наприклад, про припинення перевірки письмових застережень. Якщо прокурор переконаний в законності своїх дій, він це документально підтвердить застереженням, якщо ні, вимушений бути мати вже задокументований факт своєї протиправної діяльності. Прошу вас підтримати зазначений законопроект в першому читанні та в цілому як закон. Така думка і Науково-експертного управління, яке пропонує вказаний законопроект, погоджуючись з його необхідністю й прийняттям, і Комітет законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності одностайно підтримує зазначений законопроект. Дякую вам за увагу. Прошу підтримати.
Дякую, Вікторе Вікторовичу. Тільки лише я повинен внести уточнення, що комітет пропонує повернути законопроект суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання, а Головне науково-експертне управління вважає за доцільним рекомендувати його відхилити. Шановні колеги, прошу записатись на обговорення цього питання. Так, будь ласка, прізвища народних депутатів покажіть? Станіслав Аржевітін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Юрій Кармізн? Так, будь ласка, Юрій Кармазін, "Наша Україна – Народна самооборона". Потім буде виступати Бережна.
Юрій Кармазін, українська опозиція. Шановні народні депутати! Діяльність Генеральної прокуратури зараз обговорюється абсолютно кругом, починаючи від парламенту, кінчаючи чергами, потягами, які зараз знищує влада, вона проявляє турботу про громадян прямо зараз, прямо вже, особливо чомусь не сподобались їм одесити, харків’яни, львів’яни. Нічні поїзди скасовані, їздіть, витрачайте час в робочий час. Це турбота, турбота, яку проявляють, вже сьогодні покращують життя. Прокуратура не вживає заходів поки що. А, а треба було б запросити пана Колеснікова і зробити йому застереження по новій статті 24 прим. Я також. я буду голосувати за цей законопроект. І в разі, якщо він буде прийнятий, рекомендую Генеральному прокурору запросити ще двох осіб, як недивно, це Гаранта Конституції Януковича Віктора Федоровича, якому треба зробити застереження у відповідності до цієї статті закону і попередити, щоб він згадав, що в Конституції є стаття 62 де написано, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину, поки не має вироку суду, який набув чинності. Це до його інтерв’ю щодо Тимошенко, коли він сказав, що вона вчинила кілька вбивств, чи організувала кілька вбивств. Я також би просив Генерального прокурора запросити своїх заступників і провести з ними роботу щодо вивчення цієї статті Конституції, і попередити їх письмово, через застереження. Через це, я буду підтримувати цей проект закону, але прошу владу почати з себе його застосовувати. Дякую.
Дякую. Так, Ірина Бережна відмовляється? Відмовляється. Шановні колеги, ще раз нагадую вам висновок комітету повернути законопроект суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект треба відхиляти. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання [[реєстраційний номер 9499]]. [[13:47:22]] За-37 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття законопроекту за основу [[реєстраційний номер 9499]]. За основу. [[13:47:46]] За-26 Законопроект відхилено. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посилення відповідальності за невиконання батьками або особами, що їх замінюють, обов’язків щодо виховання дітей]] [[реєстраційний номер 9547]]. Ставиться на голосування пропозиція про розгляд питання за скороченою процедурою. [[13:48:27]] За-196 Рішення прийнято. Доповідач і співдоповідач – Мойсик Володимир Романович. Будь ласка.
Володимир Мойсик, Партія "За Україну!" Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати, як відомо, діти не несуть відповідальності за вчинки своїх батьків, а батьки навпаки - зобов’язані відповідати за вчинки своїх неповнолітніх і малолітніх дітей. В Кодексі про адміністративні правопорушення є стаття 184, яка передбачає відповідальність за невиконання батьками або особами, що їх замінюють обов’язків щодо виховання дітей. У цих нормах передбачені незначні штрафи за такі правопорушення. Але як показує статистика, зокрема, міліцейська і місцевих рад, ці сім’ї є, як правило, неблагополучні. Ті штрафи, які стягуються, реально стягнути є неможливим. Виписуються виконавчі листи. Отже, я запропонував як альтернативу замість штрафів, якщо вони не можуть бути сплачені, то суд може призначити громадські роботи. Тобто праця замість штрафу у лікарні, на автовокзалі, на підмітанні вулиць і таке подібне. Бюджетний комітет підтримує законопроект. Головне науково-експертне управління замість того, щоб дати оцінку законопроектові, вдалося до оцінки самого закону, який чинний сьогодні. І вони кажуть: що закон такий непотрібний, він не відповідає Конституції. Ну, це не справа Головного науково-експертного управління. Закон є чинний, є стаття в Кодексі про адміністративні правопорушення. Як автор і як доповідач від комітету, який підтримав законопроект, прошу вас підтримати. Він буде сприяти покращенню відповідальності за обов’язки по вихованню дітей. Дякую за увагу.
Так, будь ласка, шановні колеги, запишіться на обговорення цього питання. Анатолій Матвієнко, фракція "Наша Україна-Народна самооборона". Так Анатолій Матвієнко? Шановні колеги, ну, я прошу вас. Ольга Боднар, фракція "БЮТ - "Батьківщина". Мікрофон, будь ласка.
Ольга Боднар, "Блок Юлії Тимошенко", партія "Батьківщина". Шановні колеги! Фракція буде підтримувати законодавчу ініціативу колеги Мойсика. Тому що сьогодні більшість батьків або осіб, які їх замінюють і які ухиляються від виконання своїх обов’язків щодо забезпечення необхідних умов життя дитини, вони притягаються до відповідальності адміністративно за статтею 184 Кодексу України про адмінправопорушення. Однак, ці люди в основному, в більшій своїй переважній частині, це люди, які ведуть аморальний образ життя, це люди, які є алкоголіками, які проживають за рахунок соціальної допомоги, що виплачується малозабезпеченим сім’ям, або навіть живуть на ті виплати, що при народженні дитини отримали. Тому, якщо ми будемо у них забирати штрафи, то, таким чином, буде страждати ще раз та сама дитина. Тому я вважаю і наша фракція вважає, покарання у вигляді штрафу не повинно відображатися на матеріальному становищі таких сімей. І в даному випадку ми підтримуємо ініціативу колеги Мойсика щодо притягнення таких осіб до громадських робіт. Дякую за увагу.
Дякую за увагу. Сергій Гордієнко, одна хвилина.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України. Шановні колеги! Я хотів би нагадати вам, що ми вже в цьому скликанні не один раз у сесійній залі приймали різні законопроекти, направлені на те, щоб і обмежити перебування дітей певним терміном, і чуть лі не патрулювання на вулицях, і інше, і інше, і інше. Але я звертаю увагу на те, що, які б ми закони не приймали, вони не виконуються, на превеликий жаль. Володимире Романовичу, фракція Компартії України буде в першому читанні підтримувати цей законопроект, але вона привертає увагу до того, що ми зруйнували радянську систему виховання, яка базувалася на взаємозв’язку школи, сім’ї і громадськості, і уніфікованих підходів до виховання і відповідальності. Тепер ми їдемо вулицями – бачимо, як маленька дитина йде з пивом і з цигаркою, поруч ідуть учителі, батьки і не роблять ніякого зауваження. Тому, поки ми не повернемося до того, щоб відновити все-таки систему виховання, зав’язану на відповідальності школи, сім’ї і громадськості.
Завершіть думку. Князевич. Потім – Задирко.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Я дуже хочу від імені фракції подякувати Володимиру Романовичу за те, що звернув увагу на надзвичайно важливу соціальну проблему. Ми так багато піклуємося, так гучно говоримо про соціальні ініціативи, але що стосується якраз от дітей, то в цій частині ніхто жодних кроків не робить. Йде мова про те, що на превеликий жаль в разі безвідповідального і такого, знаєте, абсолютно, мені здається, брутального відношення батьків до дітей в окремих сім’ях карають гривнею не батьків по суті, а дітей. Оскільки штраф за неналежне відношення батьків до своїх батьківських обов’язків платить сім’я. Тобто з сімейного бюджету в тієї дитини батько забирає останню копійку і віддає а користь держави. Знаєте, як в цьому анекдоті каже: "Якщо ти думаєш, що я буду менше пити – ні. Краще ви будете менше їсти". Тут якраз спроба вирішити це питання шляхом абсолютно логічної пропозиції надати можливість застосовувати інші санкції до таких людей – щодо можливості притягнення їх до громадських робіт. Ми не встигаємо до Євро подекуди, у нас купа великих громадських робіт.
Геннадій Задирко, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович! Депутатська група "Реформи заради майбутнього". Насправді цей законопроект має таке соціальне навантаження. І ми розуміємо, що підвищення відповідальності, з іншого боку, ну, це дуже важливо, коли батьки несуть відповідальність за своїх дітей, і держава таким чином намагається, все ж таки, щоб виховували дітей більш-менш нормально. Але, мені здається, в парламенті треба говорити про інші речі. Позашкільна освіта – це те, що дає можливість дитині після того як вона прийшла зі школи, вона повинна займатися в творчому гуртку, займатися спортом, займатися іншими речами, які насправді виховують цю дитину. І треба говорити про те, що держава заборгувала з цього приводу. Ми пам’ятаємо ще, коли в нас були дома піонерів, які виховували цих дітей. І це дуже важливо. Мені здається, що тільки якимись адміністративними речами врегулювати це питання неможливо. Держава теж повинна нести відповідальність за виховання наших дітей. І мова повинна йти про.
Шановні народні депутати, розгляд питання завершили. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Науково-експертне управління негативний висновок з цього приводу зробило, з приводу цього законопроекту. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо посилення відповідальності за невиконання батьками або особами, що їх замінюють, обов’язків щодо виховання дітей]] [[реєстраційний номер 9547]]. Іде голосування. [[13:57:07]] За-301 Рішення прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 183, "БЮТ - "Батьківщина" – 21, "Наша Україна - Народна самооборона" – 21, комуністів – 25, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 19, позафракційні – 12. Шановні колеги, уже у нас немає можливості розпочинати розгляд питання, тому ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. З 16-ї години ми продовжуємо нашу роботу в пленарному режимі.