За – 407. Перепрошую. Зареєструвались картками в сесійній залі 407 депутатів, точніше кажучи, карток. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, продовжуємо розгляд питань визначених розкладом на вівторок 19 січня. Вашій увазі пропонується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну систему біобезпеки при створенні, випробуванні, транспортуванні та використанні генетично модифікованих організмів". Доповідає міністр аграрної політики Юрій Федорович Мельник. Співдоповідач голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Перестенко Марина Володимирівна. Прошу вас.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державну систему біобезпеки при створенні, випробуванні, транспортуванні та використанні генетично модифікованих організмів" розроблено з метою приведення у відповідність та узгодження між собою чинних правових актів в сфері поводження із генетично модифікованими організмами, які є джерелами для виготовлення кормів, кормових добавок та ветеринарних препаратів. На сьогодні згідно з чинною редакцією Закону України „Про державну систему біобезпеки при створенні, випробуванні, транспортуванні та використанні генетично модифікованих організмів” ці повноваження віднесенні до компетенції центрального органу виконавчої влади з питань аграрної політики. Однак відповідно до положень Закону про ветеринарну медицину таку реєстрацію здійснює Державна служба ветеринарної медицини, тобто центральний орган виконавчої влади – Державний комітет ветеринарної медицини України. Таким чином, щоб не розмежовувати два взаємопов’язані процеси реєстрації, а відповідно і контролю пропонується перерозподілити зазначені повноваження шляхом доповнення чинного закону додатковою статтею 11прим. На переконання уряду прийняття даного законопроекту дозволить підвищити ефективність функцій центральних органів виконавчої влади в сфері поводження з генетично модифікованими організмами та вдосконалити систему державного контролю та нагляду за обігом кормів, кормових добавок та ветеринарних препаратів, які можуть бути вироблені з використанням генетично модифікованих організмів. Шановні народні депутати, враховуючи важливість питання, прошу підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую, Юрію Федоровичу. Сідайте, будь ласка. Марина Володимирівна, будь ласка, рішення комітету.
Шановний головуючий, шановні народні депутати України! Комітет Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин на своєму засіданні 8 вересня 2009 року розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України „Про державну систему біобезпеки при створенні випробуванні, транспортуванні та використанні генетично модифікованих організмів”, внесений Кабінетом Міністрів України [[№ 5029]]. Прийняття проекту закону визначить повноваження Державного комітету ветеринарної медицини України у Законі України „Про державну систему біобезпеки при створенні, випробуванні, транспортуванні та використанні генетично модифікованих організмів”. На даний час вище зазначеним законом ці повноваження надані Міністерству аграрної політики України. Відповідно до Закону України „Про ветеринарну медицину” та Постанови Кабінету Міністрів про затвердження Положень про державну реєстрацію ветеринарних препаратів, кормових добавок, преміксів та готових кормів здійснює Державний комітет державної медицини. Таким чином, щоб не розмежовувати два взаємопов’язані процеси реєстрації, а відповідно і контролю пропонується перерозподілити зазначені повноваження шляхом доповнення чинного закону додатковою статтею 11 прим. Проект сприятиме більш чіткому розподілу управлінських функцій у даній сфері суспільних відносин. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України пропонує за результатами розгляду у першому читанні законопроект прийняти за основу. Зважаючи на викладене, комітет рекомендує Верховній Раді України проект закону прийняти за основу та в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую вам, Марина Володимирівна. Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроекту, якщо є бажаючі. Проводиться запис. Прошу прізвища на табло вивести. Сергій Рижук, фракція Партії регіонів. Потім виступатиме Володимир Яворівський. Будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Рижук, Житомирщина, фракція Партії регіонів. Звичайно, цей законопроект потрібно, оскільки він, власне, нічого не міняє у функціях органів виконавчої влади, він тільки технологічні питання, оці спеціалізації забирає у центрального органу – міністерства і передає тому, хто має займатися контролем реалізації в системі ветеринарної медицини. Але я, підтримуючи це, хочу сказати, що гірко на душі, шановні колеги, коли ми таке питання розглядаємо з подачі Кабінету Міністрів так вузько, я би сказав, куцо і примітивно. Людина є те, казали древні, що вона їсть. Абсолютна більшість українського народу знає, що вона їсть сьогодні, навіть не своє сало, а всяку непотріб і генномодифіковані організми. Кабінет Міністрів, подаючи от такий куций з точки зору законодавчої ініціативи законопроект, нещодавно прийняв постанову, яка на 70 відсотків звужує повноваження контролю Держспоживстандарту і взагалі ліквідовує сертифікат якості імпортної продукції. А ми 500 тисяч тонн вже вперли, я б сказав, в Україну от таких харчів, які харчами назвати не можна. То давайте ми приймемо оцей закон, але доручимо Кабінету Міністрів дати інформацію народу України, Верховній Раді, який стан справ с якість харчування, насамперед з генномодифікованими організмами, взяти це під контроль. Мине хочемо жахати людей, що все так кепсько, но ми повинні знати, ніхто не знає сьогодні, тільки здогадуємся. Я прошу весь зал і депутатів, який є і іншим передайте.
Дайте можливість звершити. Все у вас? Все тоді. Володимир Яворівський. Будь ласка, мікрофон увімкніть.
Володимир Яворівський, „Блок Юлії Тимошенко” , Кіровоградщина. Шановні колеги, шановні наші виборці, стрімкий розвиток цивілізації нових технологій, щоразу висипає на наші голови якісь колосальні проблеми і одна зараз із них це модифіковані продукти, які фактично сьогодні стають однією із загроз здоров’ю людини на планеті. Через те ми хочемо все-таки впорядкувати і звузити оце „вушко”, через яке проникають на територію України модифіковані продукти, я переконаний, що це дуже добре. Коли виступав міністр аграрної політики Юрій Мельник, я думав, що Міністерство аграрної політики десь буде чинити навіть якийсь можливо певний спротив прийняттю цього закону, випускаючи щось із своїх рук і передаючи їх до комітету. Але виявилося, що тут якраз діє дуже нормальна логіка, нормальна національна політики, і я просто на закінчення – "Блок Юлії Тимошенко" підтримуватиме однозначно цей законопроект. А моєму колезі Рижуку хочу просто отаку маленьку репліку, не злу, до речі, репліку. Якби ви не були міністром свого часу і тривалий час міністром, то я б зрозумів, що це справді ви, так би мовити, піклуєтеся про це. Але коли ви були, то треба було все робити, а не кинутися зараз навздогін. Дякую.
Народний депутат Гордієнко, фракція комуністів. Мікрофон.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Я записався у розділі „проти” не тому, що буде голосувати фракція проти чи я проти даного законопроекту, ми будемо його обов’язково підтримувати. Але я записався проти, тому що в нас у державі подвійні стандарти до генно-модифікованої продукції. Юрій Федорович, я вам задаю питання, ви тут є доповідачем по ньому, але ви повинні сказати сьогодні всьому народу України чому з кожним роком у нас збільшується кількість сої, соняшника, інших саме сільськогосподарських саме культур на полях, які є фактично генно-модифікованими, про це кричать люди. Ця продукція потім попадає у продукти харчування. Найголовніше те, що ми людей не попереджуємо, ніде немає маркування про те, що у даному продукті, який реалізовується, є генно-модифіковані продукти, що дуже небезпечно, особливо це небезпечно у продуктах дитячого харчування. І сьогодні я звертаюся до всіх своїх колег: давайте ми все-таки підтримаємо ініціативи депутатів-комуністів, які сьогодні зареєстровані в Верховній Раді, про те, щоб оголосити Україну вільною від геномодифікованих продуктів, а це значить – заборонити сіяти, переробляти, додавати і так дальше. Я прошу це підтримати і мати на увазі.
Шановні колеги, будь ласка, зараз, одну хвилинку. Репліку в кінці. Олег Зарубінський, одна хвилина.
Дякую, Володимире Михайловичу. Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Ви знаєте, шановні колеги, що мене насторожує? Отут сам законопроект дивіться, як формулюється: „Про державну систему безпеки при створенні, випробуванні, транспортуванні та використанні ГМО”. Тобто передбачається як нормальне явище, як звичайне явище, що в Україні будуть створюватися продукти з вмістом генетично модифікованих організмів. В Україні, де земля, де кліматичні умови, де інфраструктура дає можливість нам бути ексклюзивним поставником у весь світ чистих продуктів сільського господарства, екологічних чистих, які не використовують ГМО. Я думаю, що треба глибше дивитися на цю проблему і думати про світовий розподіл праці, де Україна може відігравати суттєву роль якраз у виробництві без вмісту ГМО. Мені здається, що цей орган, в тому числі, і має зайнятися тим, щоб мінімі.
Завершуйте, будь ласка.
мінімізувати оцю частку товарів, які взагалі знаходяться на території України. Достатньо нам приходить і з-за кордону, а тут ми ще самі будемо це виробляти. Я категорично проти цього.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Пропозиція комітету. А, я перепрошую. Перед голосуванням репліку. Сергій Рижук, фракція Партії регіонів.
Дякую. Добре, що наші критичні виступи пожвавили обговорення і привернули всіх нас увагу, це от. Я лише хочу дати відповідь, що коли я працював міністром, то як раз не тільки повноваження оці, які передали комітету ветеринарної медицини, а тоді ще нинішній комітет ветеринарної медицини був лише департаментом системи міністерства. І саме з моєї подачі він став Державним комітетом ветеринарної медицини, це перше. Ми функції ввели, віддали великі. Друге, що за бутність мою і Прем’єр-міністра Віктора Федоровича Януковича саме ми вступили в ФАО і стали повноправним членом. Але нинішня влада до цього часу не спромоглася навіть туди в Італію відрядити своїх спеціалістів, щоб ми захищали там свої інтереси. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, обговорення законопроекту [[реєстраційний номер 5029]] завершено. Комітет пропонує прийняти за основу і в цілому. Відповідно до процедури я поставлю, тобто до Регламенту, на голосування про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про державну систему біобезпеки при створенні, випробуванні, транспортуванні та використанні генетично модифікованих організмів”, [[реєстраційний номер 5029]] Прошу голосувати. [[16:16:20]] За-323 Рішення прийнято. Шановні колеги, комітет пропонує прийняти його в цілому цей прект. Є заперечення?
Ні, треба підтримати.
Немає?
Підтримати.
Вношу на голосування пропозицію комітету про прийняття в цілому проекту закону про внесення змін до Закону України "Про державну систему біобезпеки при створенні, випробуванні, транспортуванні та використанні генетично модифікованих організмів”, [[реєстраційний номер 5029]] Прошу голосувати. [[16:17:04]] За-328 Закон прийнято. Дякую. Пропонується вашій увазі, шановні колеги, проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання”. Реєстраційний номер 4123). Доповідач – голова Державної служби експортного контролю Петроченко Юрій Адамович, співдоповідач – голова підкомітету Комітету з питань національної безпеки і оборони Анатолій Кирилович Кінах. Прошу вас.
Шановні народні депутати України! Практичне застосування Закону України „Про державний контроль за міжнародними передачами товарів подвійного використання та товарів військового призначення”, прийнятого Верховною Радою у лютому 2003 року, а також необхідність наближення визначених цим законом процедур до таких, що прийняті та застосовуються більшістю розвинутих країн світу, низку проблем, які необхідно вирішити для подальшого вдосконалення системи експортного контролю держави. Головною метою наданого на ваш розгляд законопроекту є створення підґрунтя та умов, необхідних для впровадження в Україні процедур експортного контролю, наближених до аналогічних процедур європейської спільноти, які, до речі, за значною кількістю показників є більш простими, ніж в Україні. Наприклад, там відсутній тотальний контроль переговорів, зайвий контроль деяких операцій міжнародних передач, імпорту тимчасового ввезення-вивезення окремих категорій товарів тощо. А також використовуються більш прості порівняно з Україною вимоги до кількості документів, що подаються суб’єктами експорту. Наступним завданням законопроекту є внесення до зазначеного вище закону змін, що обумовлені вимогами статті 4 Закону України "Про дозвільну систему господарської діяльності” у частині встановлення конкретних термінів прийняття відповідних рішень у галузі експортного контролю, а також Закону України "Про державну таємницю” у частині використання терміну „матеріальні носії секретної інформації”. Практична реалізація зазначених основних завдань здійснюється шляхом внесення до деяких статей низки змін, основними з яких є більш чітке визначення сфери застосування закону, стаття 2, та розмежування сфери дії цього закону із сферою дії дозвільної системи Міністерства внутрішніх справ України, введеня норми, які дозволяють оптимізувати.
Завершуйте, будь ласка.
та інше. Законопроект розглянуто і підтримано.причетними до. комітетами Верховної Ради України, у тому числі Комітетом закордонних справ, Комітетом з питань європейської інтеграції, Комітетом з питань національної безпеки. Прийняття закону дозволить здійснити вагомий крок по наближенню законодавства у галузі експертного контролю, до європейських вимог, удосконалення процедури державного експертного контролю та сприятиме збільшенню експертних можливостей національних виробників. Дякую за увагу.
Дякую вам. Сідайте, будь ласка. Анатолій Кирилович Кінах, голова підкомітету Комітету з питань національної безпеки і оборони.
Шановні народні депутати, проект Закону України „Про внесення змін до Закону України "Про внесення відповідних змін про державний контроль за міжнародними передачами товарів подвійного призначення та подвійного використання” має принципове значення для подальшого удосконалення як державної політики експертного контролю спецтехніки зброї, так і для реалізації потужного потенціалу науково-технічного, промислового, який є, в оборонно-промисловому комплексі України. Україна входить в першу десятку держав світу по обсягах експорту спецтехніки і зброї. На цьому ринку панує дуже жорстка конкуренція. Тому питання міжнародного авторитету, виконання відповідних міжнародних процедур із зобов’язань України мають принципове значення, включаючи чітку координацію держави за діями суб’єктів експорту спецтехніки зброї з території України. На основі накопиченого досвіду мета цього закону подальше вдосконалення використання не тільки експортного потенціалу України, але і відповідне завантаження невитребуваних потужностей, підсилення контролю за діяльністю експортерів, не підсилюючи одночасно монополію держави, дуже серйозно спрямувати зусилля на недопущення проявів недобросовісної конкуренції з боку інших держав, в тому числі тих обмежень, які не відповідають міжнародним нормам стандартів з точки зору інтересів України. Законопроект пройшов відповідні слухання в профільних комітетах Верховної Ради, включаючи Комітет з питань національної безпеки і оборони і пропонується до прийняття в першому читанні. Дякую за увагу.
Дякую, Анатолій Кирилович, вам також! Шановні колеги, прошу записатись на обговорення законопроекту. Проводиться запис. Олег Зарубінський, будь ласка, наступним виступати Ярослав Сухий.
Дякую, Володимир Михайлович! Олег Зарубінський, "Блок Литвина". Шановні колеги! Цей проект намагається регулювати надзвичайно складну сферу, сферу суперечливу і сферу, яка завжди викликає багато дискусій, адже йдеться про те, за чим слідкує дуже багато міжнародних організацій. Товари подвійного використання, це цілий перелік товарів, які по-різному кваліфікуються в різних країнах, я вже не кажу про товари відвертого, або прямо військового користування. Тому налагодження і регламентація цієї системи, або удосконалення цієї системи з боку України, зрозуміло йде в річищі цих процесів на міжнародному ринку. Ринку зброї, ринку товарів подвійного використання. Але я в даному випадку хотів би звернути на дві, мені здається слушні пропозиції, які були висловлені Науково-експертним управлінням. От перша з них. Проектом пропонується розширити коло учасників міжнародних передач товарів шляхом вилучення положення про обов’язкову участь у таких передачах, лише суб’єктів здійснення міжнародних передач товарів. Однак, у такому разі, я цитую: „.не ясно, хто ще крім суб’єктів здійснення міжнародних передач товарів може брати участь у міжнародних передачах товарів». Якщо коло таких учасників доповнюється лише іноземними суб’єктами господарської або іншої діяльності, то доцільно було б знайти спосіб вказати це, очевидно у статті 1. Я думаю, що це дуже важливе питання, бо це є та проблема, яка викличе найбільше суперечок і найбільше, я думаю, незадоволення міжнародних, в тому числі, організацій. Тому я думаю, що при підготовці до другого читання треба буде це обов’язково врахувати авторам законодавчої ініціативи. Дякую.
Дякую також вам. Ярослав Михайлович Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, безумовно, слід вітати внесення цього законопроекту аби привернути увагу принаймні громадськості, а особливо народних депутатів України до нового факту очевидно, що існуюча практика державного контролю за товарами груп спецекспорту не є ефективною в цілій системі. Вона, на превеликий жаль, роками не тільки не сприяє піднесенню конкурентоспроможності підприємств військово-промислового комплексу, а навпаки дуже часто якимись рішеннями необдуманими ставить палки в колеса, забороняючи чи просто затягуючи видачу дозволів. Така система працює, на превеликий жаль, на наших закордонних конкурентів. Як представник, як лобіст в цьому сесійному залі, я цього ніколи не скривав, інтересів військово-промислового комплексу, я можу назвати безліч прикладів, коли ми з вами профукали мільйони доларів, а які мали б потрапити в бюджет, розповідаючи чи розтягуючи можливість надання такого дозволу і тому подібне. Тому сьогодні ми можемо говорити не тільки про втрату бюджету, але про втрату темпів динаміки виходу із затяжної кризи реального сектору економіки. Щодо законопроекту, чому я записався «проти». Безумовно його можна буде підтримати в першому читанні, але я проти прийняття цього законопроекту в цілому, бо подивіться на статтю 30, розмір плати сьогодні не повинен перевищувати 500 неоподаткованих мінімумів. Якщо не буде чітко зафіксована цифра, якою ж має бути та плата, то це буде стягання до бюджету за рахунок, знову ж таки, підприємств сільського промислового комплексу. І ще одне, у 2007 році нам вдалося таки, і постановою Кабінету Міністрів України Януковича, було дозволено повноваження підприємствам України, які раніше здійснювали поставки військової техніки аби поставляти запасні частини. В місті Запоріжжі є легендарне підприємство державне, казенне підприємство „Іскра”, яке колись поставляло радіолокаційні установки по всьому периметру Радянського Союзу. Сьогодні потрібно підприємство „Іскра” включити в перелік тих підприємств, які мають право експертного контролю. Дякую.
Шановні колеги! Хто ще наполягає на виступі? Немає. Значить, обговорення законопроекту завершено. Комітет пропонує прийняти його за основу. Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання” [[реєстраційний номер 4123]]. Прошу голосувати. [[16:28:22]] За-325 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" [[щодо страхового стажу]]. Доповідач – народний депутат України Олександр Миколайович Стоян. Співдоповідач – голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Сушкевич Валерій Михайлович. З місця? Так. Хорошо.
Шановні народні депутати! Під час зустрічей з виборцями [[виключно представників всіх фракцій]] нам працюючі пенсіонери задавали питання: чому така соціальна несправедливість? Вони працюють, і коли треба переглянути пенсію, то береться рік за один до цього, а не в той який працював. Наприклад, в 2009 році ті пенсіонери, які хотіли переглянути свою пенсію їм дозволялося брати роботу за 2007 рік, а не за 2008 рік. В цьому році, наприклад, якщо пенсіонери будуть переглядати свою пенсію, вони повинні брати за 2008 рік. Таким чином втрачається цілий рік страхового стажу. Саме цей закон – зміни до пенсійного законодавства – передбачають, що при перегляді пенсії треба брати рік, який передує року звернення. Тобто ще раз підкреслюю, якщо в 2010 році працюючий пенсіонер звертається, переглянути його розмір пенсії, то береться страховий стаж за всі інші роки, включаючи 2009. Це цілком справедливо. Чому? Тому що за працюючого пенсіонера перераховує держава, Пенсійний фонд, перераховує сам пенсіонер, нараховується страховий стаж, таким чином при призначенні пенсії буде враховуватися страховий стаж. Ось ми і вносимо зміни до статті 42, яка дозволить відновити соціальну справедливість у сфері пенсійного забезпечення для працюючих пенсіонерів. Друга позиція. Ми вносимо зміни до статті 11 та 19. Дуже важливі зміни, прошу послухати. Мова йде про те, щоби дозволити відновити норму, вона раніше діяла щодо зарахування до страхового стажу перебуванню у відпустках в зв’язку з вагітністю та пологами, тобто жінка знаходиться у відпустці в зв’язку з вагітністю та пологами. І було би доцільно також зараховувати це в стаж. Зараз це не зараховується. Тому це відповідає рішенню Конституційного Суду, ця норма. Вона підтримувалася практично всіма нашими фракціями. Хочу сказати, що Науково-експертне управління пропонує прийняти за основу.
Дайте можливість завершити.
Науково-експертне управління рекомендує прийняти за основу. Я прошу, прийняти його за основу. Там треба зробити деякі уточнення і цей закон буде працювати. Таким чином нашы працюючі пенсіонери зможуть перерахувати пенсії відповідно до стажу, який вони заробили після того, як вони вийшли на пенсію і продовжили працювати. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка, Олександре Миколайовичу. Будь ласка, Валерій Михайлович Сушкевич. Мікрофон ввімкніть, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, законопроект за номером 4694 був розглянутий на засіданні комітету. І комітет дуже комплексно підійшов до розгляду цього законопроекту. Тому що серед питань, які пропонуються до врегулювання, найбільш актуальними є визначення чіткого механізму перерахунку пенсії працюючим пенсіонерам. Я хочу підкреслити, що з цього питання у Верховній Раді зареєстровано два законопроекти: один той, що я сказав 4694, а другий за номером 4217. Враховуючи, що порушені питання, питання пов’язані з чітким механізмом перерахунку пенсії працюючим пенсіонерам і стажу, потребує комплексного, скоординованого опрацювання задля гармонізації всіх положень цих обох законопроектів із системою, нинішньою діючою системою пенсійного забезпечення і страхування комітет звернувся до Міністерства праці, Пенсійного фонду, Федерації профспілок України з проханням спільно з іншими сторонами соціального діалогу вишукати такий шлях по цим двом законопроектам, який вирішує порушену проблему і дозволить досягти збалансованості між фінансовою спроможністю Пенсійного фонду України та соціальну справедливістю у пенсійному страхуванню. Я хочу сказати, що ми розглянули, маємо ці пропозиції, вони зараз опрацьовуються і, з огляду зазначення, комітет пропонує прийняти в першому читанні вказаний законопроект і потім він буде доопрацьований до другого читання з урахуванням всіх поданих пропозицій і в тому числі ще одного законопроекту, який зареєстрований і також розглядається в нашому комітеті. Дякую за увагу. Прошу підтримати в першому читанні.
Дякую. Шановні колеги, є потреба обговорювати? Запишіться, будь ласка. Прошу прізвища народних депутатів вивести на інформаційне табло. Олександр Стоян, фракція Партії регіонів передає право на виступ Ярославу Сухому. Будь ласка, мікрофон Ярослава Сухого, наступним Олег Зарубінський буде виступати.
Дякую. Шановні колеги, цілком зрозуміло, що відновлення соціальної справедливості у сфері пенсійного забезпечення є питанням надзвичайно гострим і актуальним. Мене трошки здивувала позиція голови профільного комітету у справах пенсіонерів про те, що, він сказав таку фразу цікаву: „В залежності від фінансових можливостей Пенсійного фонду”. Якщо ми будемо підлаштовувати пенсійне законодавство під фінансові можливості Пенсійного фонду, то в нас скоро буде не 45 мільйонів, а 46 чи 44, вірніше, чи 42, тому що те, що зараз відбувається в пенсійному забезпеченні інакше як знущанням над людиною, колишньою людиною праці назвати не можна. А тепер конкретно. В місті Запоріжжі, зокрема, надзвичайно гострою стоїть зараз проблема забезпечення висококваліфікованими, професійними кадрами робітників, на промислових підприємствах, зокрема, машинобудівної галузі. Тому для нас надзвичайно актуальним і гострим є питання відновлення соціальної справедливості для працюючих пенсіонерів, для тих людей, які ну нібито маючи вже можливість сидіти з вудочкою на березі, вони пішли дальше на промислові підприємства і, повірте, працюють вони важко і працюють надзвичайно високопродуктивно. Більше того, сьогодні ці люди, наші ветерани, виконують функції, втрачені функції, на превеликий жаль, професійно-технічних училищ. Бо професійно-технічні училища починаючи з 2008 року позбавлені державного фінансування, перейшли на підготовку візажистів і масажистів замість того аби готувати фрезерувальників, токарів чи наладчиків станків з числовим програмним управлінням. Тому цей законопроект є надзвичайно важливим. Мене тільки дивує, я, наприклад, номера не знаю, що це за другий такий закон, який буде внесений, який нібито зареєстрований і потім на цій основі буде зведено два законопроекти. Є цей законопроект. Він реальний, він конкретний, він пройшов всі стадії обговорення. Я пропоную його, він має свій зареєстрований номер, я пропоную підтримайте його в першому читанні в сесійній залі. Дякую.
Олег Зарубінський мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановні колеги, на наш погляд цей законопроект є не тільки актуальним, але він по суті є справедливим, гуманним. І погоджуючись з попереднім виступаючим з приводу того, що держава має ставитися з повагою, з розумінням до працюючих пенсіонерів, адже людина яка вже заробила пенсію, коли вона одержує зарплату, то це не є благодіяння з боку держави, бо вона виконує ту ж саму роботу. Але я хотів би наголосити, в чому я бачу гуманітарне і гуманний характер цього законопроекту. Що об’єктами, на які поширюються норми запропоновані в законопроекті, є дуже вразливі категорії нашого населення, крім уже сказаного, працюючи пенсіонери, крім жінки, які мали відпустку при вагітності, тут мова іде ще і про тих хто проходив строкову військову службу у Збройних Силах України, у Службі безпеки України. Тут мова іде і про тих хто здійснює догляд за дитиною інвалідом, інвалідом першої групи або за пристарілим, який за висновками медичного закладу потребує постійного стороннього догляду, або досяг 80 річного віку. І тому викидати права, конституційні права цих людей ми просто не маємо права. На наш погляд, законопроект врегульовує справедливо ці норми і вартий, і потребує підтримки. „Блок Литвина” буде підтримувати його повністю. Дякую.
Шановні колеги, хто ще наполягає на висловленні позиції своєї? Петро Цибенко. Будь ласка, одна хвилина.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко, голова Ради організації ветеранів України. Шановні колеги, справді, законопроекти надзвичайно важливі, вони регулюють надзвичайно важливу сферу, сферу трудового, страхового стажу. І це питання, справді, треба вирішувати. Говорю про це ще і тому, що будь-яке законодавство потребує удосконалення, але це вдосконалення має сенс лише у тому разі, якщо ми збираємось жити по цим законах. Це я говорю ще і для того, що останнім часом з’явилось бажання з боку Міністерства праці, соціальної політики і з боку Пенсійного фонду України регламентувати деякі норми закону ще і своїми роз’ясненнями. Так було у минулому році, коли Міністерство праці, соціальної політики і Пенсійний фонд України видали спільне розпорядження щодо використання для призначення пенсій у 2009 році середньої заробітної плати за 2007 рік. То я ще раз хочу застерегти.
Петро Степанович, у вас все чи ви завершите? Все. Будь ласка, Олена Гаряча. Міністерство що з цього приводу думає?
Шановні народні депутати, ми дуже були б вам вдячні, якщо б ви сьогодні у першому читанні схвалили цей законопроект і ми б його швиденько доопрацювали на друге читання. Цей законопроект чекають люди, а міністерство і уряд підтримує його у першому читанні. І ми зацікавлені у законодавчому вирішенні цього питання. Дякую вам.
Шановні колеги, ніхто більше не наполягає? Я вношу на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону [[4694]] про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" [[щодо страхового стажу]]. Прошу голосувати. [[16:39:52]] За-294 Рішення прийнято. Дякую. Володимир Яворівський. Будь ласка, мікрофон увімкніть.
Володимир Яворівський. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я просто хотів би звернутися до вас із проханням, Володимире Михайловичу, це у вашій владі фактично. Вже кілька разів на сесіях ми ставимо питання про прийняття переліку ювілейних дат загальноукраїнських, і весь час ми до нього не доходимо. Тепер, судячи з усього, що сьогодні ми до нього знову не дійдемо, він стоїть, хтось моделює так, що останнім. Потім ми підемо на нашу перерву, а вже січень місяць. Я би просто попросив, це забере дуже мало часу, винести це питання трішки раніше, Володимире Михайловичу, щоби дати уряду все-таки в руки той документ по відзначенню пам’ятних дат всеукраїнського рівня. Дякую.
Дякую. Я гарантую, що ми сьогодні розглянемо цей законопроект, оскільки тут у розкладі є ряд питань, які пропонують перенести у зв’язку з відсутністю доповідачів. Я зараз буду говорити вам, ми дійдемо до цього питання. Шановні колеги, зараз оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо розмежування повноважень державних органів у сферах природних монополій та у галузі зв’язку. Доповідач – заступник голови Антимонопольного комітету Мороз Світлана Михайлівна і співдоповідач – заступник голови Комітету з питань економічної політики Білоусова Ірина Анатоліївна.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Цей законопроект розроблено на виконання плану організації підготовки проектів актів необхідних для забезпечення реалізації Указу Президента України „Про концепції вдосконалення державного регулювання природних монополій”. Метою законопроекту є підвищення ефективності державного регулювання у сфері природних монополій та на ринках телекомунікацій. Передбачається внесення змін до Законів України „Про Антимонопольний комітет України”, про захист економічної конкуренції, про телекомунікації, про природні монополії та у Кодекс України „Про адміністративні правопорушення”. Їхньою метою є чітке розмежування повноважень Антимонопольного комітету та органів регулювання природних монополій і телекомунікацій в частині дослідження ринків та визначення правового статусу суб’єктів господарювання на цих ринках відповідно для цілей їх регулювання та для цілей застосування законодавства про захист економічної конкуренції. Органом-регулятором природних монополій надається повноваження визначати конкретних суб’єктів природних монополій чи суб’єктів ринку телекомунікацій, діяльність яких буде регулюватися відповідно до Закону про природні монополії і Законом про телекомунікації. На підставі цього регулятори будуть вести галузеві реєстри таких суб’єктів господарювання. Хочу зазначити, що сьогодні Закон України „Про природні монополії” передбачає введення регуляторами таких реєстрів, але не визначені підходи щодо того, щоб ці суб’єкти регулювання визначали суб’єктів господарювання, які будуть включатися потім до таких реєстрів. Ця прогалина зараз пропонується для усунення. При цьому порядок визначення суб’єктів природних монополій буде розроблено Антимонопольним комітетом та центральним органом виконавчої влади, який забезпечує проведення державної економічної політики. Водночас передбачається, що Антимонопольним комітетом буде вестися зведений перелік природних монополій на основі реєстрів, що будуть складатися і вестися національними комісіями регулювання природних монополій.
Завершуйте, будь ласка.
монополій та про телекомунікацій пропонується більш чітко визначати також права національних комісій регулювання отримувати інформацію, необхідну їм для здійснення всього регулювання. На даний час є сфери природних монополій, у яких не створені національні регулятори і не визначено комплекс прав і повноважень інших органів, галузевих органів, органів місцевого самоврядування, які таке регулювання можуть здійснювати. Ця прогалина також пропонується до врегулювання. Поряд з цим в Законі України про захист економічної конкуренції пропонується визначити механізми участі органів регуляторів ринків природних монополій та телекомунікацій в реалізації державної політики в сфері розвитку економічної конкуренції. Стосовно сфери телекомунікацій пропонується змінити термін „монопольне становище на ринку”, що застосовується в законі, на термін „оператор – провайдер телекомунікацій” з істотною ринковою перевагою. Дослідження ринків у сфері комунікаційних послуг для визначення операторів з істотною ринковою перевагою, які підлягатимуть регулюванню, буде покладатися на регулятора. Антимонопольний комітет погоджує порядок, за яким НКРЗ призначає, визначає операторів і провайдерів з істотною ринковою перевагою. І зазначені зміни дозволять усунути колізію норм законодавства про захист економічної конкуренції та про телекомунікації в частині визначення правового регулювання. Прошу прийняти цей закон, підтримати цей закон в першому читанні.
Дякую. Белоусова Ірина Анатоліївна, заступник голови комітету, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Настоящий законопроект, поданный Кабинетом Министров, вносит изменения в следующие законы Украины: это об Антимонопольном комитете Украины, о защите экономической конкуренции, о телекоммуникациях, о природных монополиях, а также в Кодекс Украины про административные правонарушения. Эти изменения законодательно закрепляют разграничение полномочий Антимонопольного комитета Украины и органов регулирования в сфере природных монополий и связи, в частности четко разграничены полномочия государственных органов в части осуществления исследования рынков и определен правовой статус субъектов хозяйствования на этих рынках, что позволяет обеспечить эффективное регулирование данных субъектов хозяйствования, уточняет механизм участия органов-регуляторов рынка природных монополий в реализации государственной политики в сфере развития экономической конкуренции и ограничения монополизма. Главное научно-экспертное управление Аппарата Верховного Совета считает, что по результатам рассмотрения данного законопроекта он может быть рекомендован для принятия за основу. Комитеты Верховного Совета: по вопросам законодательного обеспечения правоохранительной деятельности и по вопросам европейской интеграции также поддерживают данный законопроект. Нашим комитетом этот законопроект был рассмотрен еще 24 июня 2009 года, и единогласно члены нашего комитета поддерживают этот комитет и рекомендуют Верховному Совету принять его за основу.
Дякую вам, Ірина Анатоліївна, сідайте. Шановні колеги, якщо є бажаючі, будь ласка, запишіться. Проводиться запис. Так, будь ласка, на табло прізвища народних депутатів. Юрій Анатолійович Кармазін, мікрон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. З більшою частиною тих зауважень, тих доповнень, які подаються зараз до закону, можна погодитися, це до Закону про природні монополії, про Антимонопольний комітет. Але я думаю, що Кодекс про адміністративні правопорушення, зокрема, зауваження, які. зміни, які подаються до статті 148 зі значком „5”, де міняється терміни і записано „провайдер з істотною ринковою перевагою” – термін іде, замість тих слів, що було написано: „який займає монопольне, домінуюче становище”. Я б цього не робив. Не робив би цього і в іншому плані, коли замінюється термін „монопольне становище”, чи „домінуюче становище на ринку”, тому що це міжнародна практика, яка визначає, що таке домінуюче становище суб’єкта господарювання. Це як раз відповідає діючому Закону про захист економічної конкуренції. Тому я хотів би, щоб ми уточнили ці терміни і подивилися, чи приведе це якусь користь чи навпаки дасть шкоду. У зв’язку з тим, що розглядається цей закон, я хотів би звернути увагу абсолютно всіх народних депутатів на ситуацію, яка у нас сьогодні відбувається з бездротівним радіо. Воно знищується сьогодні Міністерством транспорту і зв’язку. І я просив би комітет, який сьогодні доповідав, підготувати і.
Дайте можливість завершити думку.
Я дякую, Володимир Михайлович. Це питання національної безпеки, це питання оповіщення людей в разі надзвичайного лиха і знищення такого надбання українського є величезною шкодою національній безпеці. Я не знаю, чому мовчить Служба безпеки України? Я прошу зреагувати Валентина Наливайченка на це моє звернення, бо це надзвичайно шкідлива діяльність, яка проводиться в цьому плані на знищення провідникового радіо. І ті.
Дякую. Шановні колеги, хто ще наполягає? Немає наполягань? Обговорення законопроекту завершено. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких Законів України щодо розмежування повноважень державних органів у сферах природних монополій та у галузі зв’язку [[реєстраційний номер 4524]]. Прошу голосувати. Прошу голосувати, голосування йде. [[16:51:25]] За-150 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання проекту закону реєстраційний номер 4524, Прошу голосувати. На повторне перше. [[16:51:49]] За-160 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. Шановні народні депутати, зараз ми мали розглядати проект Закону „Про фонд гарантування вкладів кредитних спілок”, дуже важливий законопроект. Але є звернення від автора законопроекту, Клименка Олександра Івановича, і від фракції з проханням у зв’язку з його відрядженням віднести на завтра. Немає заперечень? Відкладаємо на четвер. Я просив би це питання обов’язково, щоб ми завтра розглянули. Наступний проект, це, точніше, Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про запобігання та протидію легалізації [[відмиванню]] доходів, одержаних злочинним шляхом” [[нова редакція]] з пропозиціями Президента України від 08.12.2009 року. Реєстраційний номер 3062. Нагадую вам, шановні колеги, що ми домовлялися на Погоджувальній раді, якщо комітет розгляне його сьогодні під час перерви, то ми його обговоримо. Якщо комітет не встигне його розглянути, то ми відкладемо розгляд цього питання на четвер. В середу засідання комітетів. Комітет не встиг розглянути і підготувати всіх необхідних матеріалів, оскільки закон не так давно поступив до Верховної Ради. Тому є пропозиція відкласти його розгляд на четвер. Немає заперечень? Дякую. Шановні народні депутати, ми зараз мали б розглянути. маємо розглянути проект постанови про рекомендації парламентських слухань на тему: „Закордонне українство: сучасний стан та перспективи співпраці”, реєстраційний номер 5326. Доповідач – голова Комітету з прав людини, національних меншин, міжнаціональних відносин Олег Олександрович Зарубінський. Будь ласка.
Шановні колеги хочу нагадати, що 14 жовтня 2009 року у Верховній Раді України відбулися парламентські слухання на тему: „Закордонне українство: сучасний стан та перспективи співпраці”. Уперше парламент провів слухання з такою тематикою. Без перебільшення можу зазначити, що слухання викликали великий інтерес, насамперед, серед закордонних українців, понад 80 представників громадських організацій закордонних українців Росії, Білорусі, Казахстану, США, Канади, Італії, Латвії, Литви, Естонії, Франції, Іспанії і багатьох інших країн за власний кошт прибули до України, щоб взяти участь у цьому заході. Загалом у слуханнях взяли участь близько п’яти сотень учасників. Кількість накопичених проблем і бажаючих висловити зумовила тривалість слухань впродовж чотирьох годин, а це вдвічі довше за час відведений Регламентом. В рекомендаціях, які були розглянуті комітетом 4 листопада 2009 року, зокрема з акцентовано увагу на необхідності удосконалення правових засад в сфері співпраці із закордонними українцями. Проведення послідовної державної політики у цій сфері з належним її фінансуванням. Поліпшені координації дій між органами державної влади і провідними осередками закордонних українців. Збереження національно-культурної самобутності закордонних українців, задоволення їхніх мовних, освітніх, інформаційних потреб, проблемах трудових мігрантів, сприянні у поверненні громадян України, що перебувають за кордоном на батьківщину тощо. Цей проект рекомендацій був вчасно розданий народним депутатом, прошу від комітету його підтримати. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! Я ставлю на голосування пропозицію. Прошу уваги! Прошу підготуватись до голосування. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу і в цілому проекту Постанови про рекомендацію парламентських слухань на тему: „Закордонне українство – сучасний стан та перспективи співпраці”. Реєстраційний номер 5326. Відмініть голосування, будь ласка, Юрій Кармазін. Мікрофон, відмініть голосування.
Юрій Кармазін. Шановний Володимир Михайлович! Я уважно передивився текст, є русизми, воно буде якось не зовсім красиво, наприклад: „. на сьогоднішній день українська держава має певні здобутки і так далі.”. Не можна такого вживати, коли ми таку серйозну постанову приймаємо для закордонного українства і для нашого суспільства. Тому я просив би, голосуючи і підтримуючи цю постанову, доручити редакційному управлінню, дозволити виправити граматично тут деякі речі. Тому що є такі, які треба підправити речі. Спасибі, Володимире Михайловичу. Я просив би, щоб ви одночасно за цим протокольним дорученням зробили, щоб ми проголосували. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, враховується пропозиція внести редакційні уточнення. Шановні колеги, я прошу уваги, мова не йде про діаспору, а мова йде тих людей, які живуть і працюють за кордоном, в тому числі в Росії, в інших країнах. Я прошу вас, давайте ми поступимо таким чином, що будь-хто, ми їх поважаємо, рівно щоб вони поважали нас. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу і в цілому Проект Постанови Верховної Ради України про рекомендації парламентських слухань на тему „Закордонне українство. Сучасний шлях та перспективи співпраці” [[реєстраційний номер 5326]]. Прошу голосувати. [[16:58:27]] За-206 Рішення не прийнято. Шановні колеги, я прошу вас, давайте не обговорювати. Я поставлю на голосування за основу зараз, а потім будемо приймати в цілому. Я просив би тільки одне зрозуміти, що коли ми приймаємо рішення про проведення парламентських слухань, то ми давайте будемо не зневажати себе. Закордонні українці – це ті що живуть і в Росії, ті живуть в Білорусії, в інших країнах. Що ви робите. Я ставлю на голосування про прийняття за основу Проекту Постанови Верховної Ради України про рекомендації парламентських слухань на тему „Закордонне українство. Сучасний стан та перспективи співпраці” [[реєстраційний номер 5326]]. Прошу голосувати. [[16:59:29]] За-218 Рішення не прийнято. Я поставлю на голосування про направлення доопрацювання проекту постанови. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 1, "Блок Тимошенко" – 138, "Наша Україна" – 57, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 20, позафракційні – 2. Шановні колеги! Ми ж нормально працювали. Це ж треба так себе не поважати і не поважати тих людей, які живуть за межами країни. Я ставлю на голосування про повернення до розгляду проекту постанови [[реєстраційний номер 5326]]. Повернення до розгляду проекту постанови. [[17:00:23]] За-222 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування про повернення на доопрацювання проекту постанови [[реєстраційний номер 5326]]. Прошу голосувати. [[17:00:50]] За-204 Постанову не прийнято. Постанова відхилена. Будь ласка. Шановні колеги! Постанова відхилена. Олег Зарубінський і все. Давайте голосувати картками, а не руками.
Шановні колеги! От ці всіх клятв і присяг щодо турбот про тих людей, мільйонних людей які працюють, живуть за кордоном: в Росії, в Білорусії, в Канаді, в Іспанії, в Польщі – от ціна всього того, що говориться на публіку, а насправді є зневага до наших співвітчизників, тих людей, які вимушені працювати за кордоном, які тут не можуть утримувати свої сім’ї. От ціна слів.
Дякую. Розгляд питання завершено. Все. Шановні колеги! Розгляд питання завершено. Я одне тільки скажу, треба так себе зневажати, щоб зневажати людей, які силою долі виявились за межами країни. Шановні колеги! Зараз на часі розгляд законопроекту [[реєстраційний номер 5435]] про внесення змін до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні". Пропонують відкласти розгляд цього закону в зв’язку з технічними обставинами, що склалися під час підготовки законопроекту, до підготовки. Нема заперечень?
Відкладаємо. Тепер, шановні колеги, оголошується до розгляду проект Постанови про. а де ж тут вона? Проект Постанови про відзначення 300-річчя заснування м.Лисичанськ Луганської області [[Шум у залі]] Володимир Яворівський, мікрофон.
Володимир Яворівський, голова Комітету з питань культури і духовності. Шановний Володимире Михайловичу, шановний Володимире Михайловичу, я пропоную тут така річ, Лисичанськ, відзначення ювілею Лисичанська уже є в проекті постанови загальному, де ми всі дати. Через те я не думаю, що потрібно окремо голосувати, він є в нашій постанові. Відзначення Кожедуба, ювілею, так само є у нашій постанові. Єдине чого немає – це Бібрки тільки, ось і все. Через немає потреби гаяти час. Все це є вже в нашій, в проекті нашої постанови.
Володимир Олександровичу, я з вами тут абсолютно згоден, але разом з тим автори наполягають, я нічого не можу зробити. Тому оголошую до розгляду Проект Постанови про відзначення 300-річчя заснування м.Лисичанськ Луганської області [[реєстраційний номер 4539]]. Ми ж будемо довше вести дебати, ніж розглядати питання. З процедури Мартинюк, будь ласка, потім - Карпук Володимир.
Дякую, Володимир Михайлович. Я попросив з процедури, тому що ви дійсно були відсутні, коли розглядалося це питання. Мова йде про повернення до голосування. Ми вже слухали цей проект постанови, ми його обговорювали. Зараз наше завдання полягає в тому, щоб проголосувати ці проекти постанови, бо ми його, так як і закордонне українство, уже обговорювали, і тоді не вистачило необхідної кількості голосів. Те саме стосується і Лисичанська. Немає необхідності ще раз слухати, просто давайте перейдемо до процедури прийняття рішення. ІЗ ЗАЛУ Давайте!
Дякую.
Шановні колеги, зараз Володимир Карпук і я уточнення внесу, тут я технічну помилку допустив. Володимир Карпук, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона".
Володимире Михайловичу, дійсно це питання розглядалося раніше і не набрало необхідної кількості голосів причому декілька разів ставилося на голосування. Якщо ми підемо таким шляхом, то я також буду настоювати на тому, щоб розглядалися питання про відзначення 925-річчя з Дня заснування міста Луцька і 700-річчя міста Ковеля постановою, які зареєстровані також мною. Тому, що якщо ми вирішили, що будемо це робити єдиною постановою, то я з цим погоджуюся і прошу розглянути постанову 5413, а не розглядати окремо постанови. Щодо постанови 800-річчя міста Бібрики, то вона буде тільки в 2011 році, а 540-річчя Магдебурзького права уже відбулося в Бібрки в 2009 році. Давайте виробимо якісь дійсно принципи розгляду цих питань, тому що ми весь час розглядаємо так: хтось, комусь, щось подобається – вноситься до зали, не подобається, не вноситься. Давайте дотримуватися єдиних принципів.
Дякую. Шановні колеги, давайте внесемо ясність. Що стосується міста Лисичанськ Луганської області, не було підтримане при голосуванні в залі тоді було внесено два законопроекти 5435 і 4539 в розділ для повернення до розгляду раніше не підтриманих питань. Що стосується закордонного українства, то це питання обговорювалось на парламентських слуханнях, але не голосувалось. Тому, шановні колеги, ці всі питання, які перейшли ще з попередніх пленарних засідань. Тому давайте зараз в такій спосіб, пропозиція Володимира Карпука також має право на життя, він буде наполягати і будемо окремо розглядати. Але в нас затверджений є розклад на вівторок, ми будемо йти за цим розкладом. Але зараз я поставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України „Про відзначення 300-річчя заснування міста Лисичанськ Луганської області” [[реєстраційний номер 4539]] і прошу визначатися. Прошу визначатись, а потім повернемося в пакеті. [[17:07:12]] За-166 Шановні колеги, оце результат наших політичних процесів. Коли питання стояло про закордонне українство – не проголосували. А тепер отримали наступний результат. Я ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання проекту закону. проекту Постанови Верховної Ради України про відзначення 300-річчя заснування міста Лисичанськ Луганської області [[реєстраційний номер 4539]]. Прошу визначатися. [[17:07:57]] За-175 Рішення не прийнято. Проект постанови відхилено. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 142, „Блок Тимошенко” – 5, „Наша Україна” – 27, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 0, позафракційні – 1. Оголошується до розгляду проект Постанови про відзначення 800-річчя заснування м. Бібрки Львівської області та 540-річчя надання місту Магдебурзського права. Реєстраційний номер 4755. Михайло Косів - доповідач, народний депутат України. Співдоповідач – голова Комітету з питань культури та духовності Володимир Олександрович Яворівський.
Михайло Косів, фракція „Блоку Юлії Тимошенко” партія „Реформи і порядок”. Шановні колеги, я вважаю, що ми зробили неправильно. 300-річчя міста Лисичанська треба було проголосувати. Я не знаю чи ви це пам’ятаєте з шкільної лави Володимира Сосюри „Лисиче над Дінцем, де висне дим заводів”. Так от якби ми проголосували оце, то ми мали би можливість оту всю атмосферу відродити. Те, що ми не проголосували проект Зарубінського про закордонних українців, це взагалі ганьба, це провал. А тому, колеги, я вас дуже прошу, 800 років – це кругла дата. Одначе, навіть не про це. Ви знаєте, йдеться про річницю Магдебурзького права. А я запропоную, коли ми будемо отут у нашій залі розглядати Закон про місцеве самоврядування, ми маємо внести окрему доповідь про Магдебурзьке право як ідеальний закон Середньовіччя, до речі, який стосувався багатьох наших міст і який так би мовити започаткував наші нинішні традиції місцевого самоврядування. Бо Магдебурзьке право мали не тільки міста Західної Європи, але і наше місто Київ. Проголосуйте, я вас прошу, це важливе питання.
Шановні колеги, Володимир Олександрович Яворівський, будь ласка.
Шановні колеги, Володимир Яворівський, голова Комітету з питань культури і духовності. Дійсно, Михайло Косів трішки, можливо, припізнився із цим проектом постанови і відзначення цього дивовижного ювілею, справді, який нагадує нам про глибоку нашу історію і глибоку нашу демократію і про те, що багато міст не тільки на Західній Україні, а і в Центральній Україні ще в давні часи мали дивовижний статус, маючи Магдебурзьке право, самоуправління. Це дивовижно, я просто не знаю, як ми можемо відмовлятися від таких речей, адже це наша історія, це якісь ознаки нашої ранньої української державності. Через те ми ювілей Бібрки просто не встигли внести до цього переліку. Але я хочу звернутися до колег із Партії регіонів: „Пане Михайле, пане Михайле Чечетов, Чечетов, я звертаюся до вас, місто Лисичанськ є у переліку знаменитих дат. Тоді не проголосували, проголосуйте за нього у пакеті, це ж усе дуже легко зробити”. Через те Комітет з питань з питань культури і духовності, куди входять представники всіх наших політичних сегментів, які є у нашому парламенті, проголосував „за” і підтримує цей проект постанови. Ну, а як ви проголосуєте, давайте зараз побачим.
Шановні колеги, є потреба обговорювати це? Будь ласка, запишіться. Будь ласка, на табло виведіть. Народний депутат Парубій, потім Камчатний.
Парубій Андрій. Я хотів би зазначити, що в розгляд питань, які насправді не мають жодного відношення політики, почала включатися політика, і від того у залі відбулись протистояння. Коли йдеться про дане місто – місто Бібрка – це є місто з дуже славною історією, і я думаю, що народні обранці просто не мають морального права вносити політичні протистояння у питання, які стосуються і святкування цього міста, і долі тих людей, які живуть у невеличкому Львівському місті. Я переконаний, що в цьому питанні, принаймні, наші депутати, депутати від Львівщини, будуть одностайними не залежно від того, до якої політичної фракції у парламенті вони відносяться сьогодні. І якщо ми проголосуємо спільно, я переконаний, це питання пройде. Я хотів би підтримати пана Яворівського. Справді, питання про Лисичанськ є у переліку дат, які ми будемо голосувати буквально через одне питання. Ми зможем виправили можливо цю недоречність, яка відбулась у цьому залі. І тому, якщо від цього моменту ми відкинемо будь-які політичні протистояння, а будемо працювати так, як і личить народним депутатам, я переконаний, і питання по Бібрці, і питання по Лисичанську, і питання по цілому ряду інших дуже важливих датах ми зможемо спільно проголосувати у цьому залі. Отже, закликаю всіх відповідати званню народних обранців, відкинути політичні протистояння і підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Валерій Камчатний, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Дякую, Володимире Михайловичу. Камчатний, "Блок Юлії Тимошенко", Харківська область. Під впливом надзвичайно серйозної ситуації, пов’язаної. під девізом „Схід і Захід разом!” я прошу передати слово моєму колезі Тарану-Терену.
Мені слово передали? Я дякую. Все. Володимире Михайловичу, я передусім хотів би солідаризуватися з вами в тому контексті, що справді політичні баталії вони переходять на міста. Ми голосували за закордонних українців. Якби знали шановні регіони про те, що майже половина рекомендацій туди від вашої Карпачової, але вони зараз не слухають. Чечетов! Там половина рекомендацій про закордонних українців – про тих моряків, про тих моряків, які там гинуть, який беруть сомалійські пірати і таке інше. І ви за це не голосуєте. Але тут мудрий Михайло Косів намагався вговорити, розумієте, комуністів, що це наша історія і таке інше. Це не пройде, дорогий друже Михайло! Слово „історія” для них це, ну, страшне, знаєте. І коли сьогодні ви цитуєте, мої дорогі колеги, їм вірші про. прекрасні вірші Сосюри, то їм ближче ті вірші, які сьогодні звучать біля ЦВК, де бігають напівп’яні люди і агітують такими віршами: „Опа-опача, ми – за Януковича!”. Оце ваша історія сьогоднішня. І тому, на превеликий жаль. на превеликий жаль, у мене є дуже величезний сумнів, що за цю прекрасну дату – дату надання місту Магдебурзького права, дату, коли нас справді визнавали в Європі, ми були разом з ними, я дуже сумніваюся, що сьогодні це найде підтримку в залі. я думаю, що це, на превеликий жаль, сьогодні слово „історія” і для Партії регіонів, і для комуністів це є слово заборонене „терра-інкогніто”. Дякую.
Дякую. Вадим Колесніченко. Одна хвилина, будь ласка.
Уважаемые коллеги! Вы знаете, мне достаточно странно сейчас рассматривать вопрос, который касается города Бибрки Львовської області. Только что фракция Тимошенко от шимени Тимошенко не проголосовала за 300-летие основания города Лисичанска Луганськой области. Это тот регион, который по сути кормит большую часть западноукраинских регионов. Ну по крайней мере это просто гадко, это раз. И "Блок Тимошенко" нам показал, как они разделили Украину пополам, тем, кто им выгодны, а тем, кто им невыгодны. Но коль это правящая коалиция, наверно, нужно дать им право и дальше продолжать делить Украину. Еще осталось немного, буквально два недели, слава богу. Тогда мы поменяем и эту власть, и власть наша будет очень простая и нормальная. Жить в Украине должны все жители Украины, ознаменовать нужно все города, уважать всех людей, особенно юго-восток, который действительно является донором для большого числа областей Западной Украины. Поэтому давайте думать, как нам голосовать.
Шанвні. Будь ласка, будь ласка, Володимир Яворівський. [[Шум у залі]] Я прошу вас, шановні колеги, давайте не збурювати ситуацію. Зараз ми вийдемо із цієї непростої колізії, яка склалася через гарячковість. Бо якщо с одного боку там слово „закордонне українство” вже щоразу одні втрачають свідомість. Лисичанськ – інші втрачають свідомість. Але скрізь люди і всіх годують вони, в тому числі нас, які ми сидимо в цій сесійній залі. Будь ласка, Володимир Яворівський.
Шановні колеги, найголовніше – шановні наші виборці, я просто хочу спростувати дезінформацію попереднього виступаючого. Ми не голосували повністю. Ми не голосували за Лисичанськ тільки через те, що зараз я буду доповідати загальний перелік. І Комітет з питань культури і духовності одностайно вніс відзначення ювілею міста Лисичанськ до переліку загальноукраїнських дат. Через те, шановний, не провокуйте, будь ласка, нас. Ми любимо Лисичанськ і південь, і північ, і захід, і схід України однаково. І в цьому переліку є всі дати, є Іван Кожедуб, якого мабуть теж не варто голосувати окремо, а разом у цьому пакеті. Давайте продемонструємо нашу єдність, давайте, а не, будь ласка, пересмикуйте факти.
Шановні народні депутати, давайте зараз таким чином я запропоную, щоб ми прийняли рішення, вийшли із цієї колізії. Давайте ще розглянемо проект Постанови, який стосується Івана Кожедуба, а потім, якщо ви не будете заперечувати, я поставлю на голосування, щоб повернутися до розгляду цих чотирьох проектів постанов і проголосувати їх разом. Бо ми зараз починаємо проводити. [[Шум у залі]] Ну, не хочете – не треба. Не хочете – не потрібно. [[Шум у залі]] Не потрібно. За Регламент помовчить, не потрібно. Значить, я зараз поставлю на голосування. Немає заперечень? [[Шум у залі]] Одну хвилиночку! Ви ж послухайте! Зараз ми завершили обговорення законопроекту 4755, який стосується відзначення 800-річчя заснування міста Бірки Львівської області та 540-річчя надання місту Магдебурзького права. Я ставлю на голосування про схвалення проекту постанови (реєстраційний номер.) [[Шум у залі]] Відмініть голосування, будь ласка. Юрій Кармазін.
Дякую. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Володимир Михайлович, от зараз надійшла пропозиція народного депутата Литвина. Не Голови Верховної Ради, народного депутата Литвина. Він запропонував за всі чотири законопроекти поставити і одночасно проголосувати. Хто там почав з місця кричати, я не знаю, но така пропозиція є. Я наполягаю, щоб пропозиція народного депутата Литвина була зараз поставлена про те, щоб ми ліквідували оце розрізнення зали і щоб ми поставили, не політизували питання, поставили львівське місто, якому 800 років, поставили луганське місто, якому 300 років, поставили тричі Героя Радянського Союзу Кожедуба Івана Микитовича, який заслуговує на те, і поставили разом закордонних українців. І це буде абсолютно правильно, тому що там є доручення і МВС, і є доручення уряду цих закордонних українців.
Шановні колеги, я дякую за пропозицію. Давайте таким чином: Верховна Рада України. ну, прошу уваги! Верховна Рада України не підтримала прийняття рішення по парламентським слуханням, хоча закордонні українці, а найбільше хочу сказати тим ревним захисникам, проживає в Росії. Далі, не підтримала по 300-річчю міста Лисичанськ, не підтримала. які ще там рішення? Ну, зараз буде по місту Бірки Львівської області. Потім пройдемо по Кожедубу, знову тут зганьбимося, не підтримаємо. Потім повернемося усі разом і проголосуємо у пакеті. [[Шум у залі]] Ну, не хочете? Ну, не потрібно, все! Прошу уваги! Не треба. Я ставлю на голосування про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 4755]] про відзначення 800-річчя заснування міста Бібрки Львівської області та 540-річчя надання місту Магдебурзького права. Прошу голосувати. [[17:22:21]] За-224 Рішення не прийнято. Рішення не прийнято. Прошу, шановні колеги, прошу заспокоїтися. Оголошується до розгляду проект Постанови про відзначення. Прошу, повернемося до всіх законопроектів. Про відзначення 90-річчя з дня народження тричі Героя Радянського Союзу Кожедуба Івана Микитовича. Реєстраційний номер 4673, 4673-1. Доповідають народні депутати України Матвєєв Валентин Григорович, Колесніченко Вадим Васильович і співдоповідач – Цибенко Петро Степанович.
Дякую. Шановні виборці, шановні колеги! Залишається зовсім не багато часу до 90-річного ювілею з дня народження славного сина українського народу, маршала авіації Івана Микитовича Кожедуба. Це, до речі, буде 8 червня 2010 року. Іван Микитович народився в селі Ображіївка Шосткінського району Сумської області. Це єдиний, підкреслюю, шановні колеги, єдиний українець – тричі Герой Радянського Союзу. Іван Микитович воював на Воронезькому, Степовому, Другому українському і Першому білоруському фронтах. Брав участь у боях на Курській дузі, за визволення рідної української землі - у штурмі Берліна. За роки Великої Вітчизняної війни він здійснив 330 бойових вилетів, збив 62 літаки противника, у тому числі один реактивний. Бойовий і трудовий життєвий шлях Кожедуба відзначений орденом Леніна, сіма орденами Червоного прапора, орденом Олександра Невського, двома орденами Червоної зірки, багатьма медалями. Кожедуб був депутатом Верховної Ради СРСР чотирьох скликань, свою політичну діяльність він спрямовував на прискорення економічного і соціального розвитку України, зокрема її північно-східного регіону від якого обирався депутатом Верховної Ради Радянського Союзу. Ім’я Кожедуба було і залишається символом мужності і відваги, зразком виконання військового обов’язку для багатьох поколінь українців і шанується в усьому світі. З урахуванням величезного внеску Івана Микитовича Кожедуба у визволенні України і інших республік.
Завершуйте, будь ласка.
від німецько-фашистських окупантів в роки Великої Вітчизняної війни, усвідомлюючи його значимий вклад у прискорення розвитку України та у відбудову народного господарства у післявоєнні роки і пропонується прийняти рішення про відзначення на державному рівні 90-річчя з дня народження Івана Микитовича Кожедуба. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Вадим Колесніченко щодо проекту постанови, реєстраційний номер 4673-1.
Уважаемые коллеги и уважаемые избиратели! Наш проект постановления является альтернативным, мы считаем, что он написан более полно, потому что он отражает не только вопросы чествования Ивана Никитовича Кожедуба только на малой родине, а мы считаем, что тот проект, который мы предлагаем является знаком внимания Ивана Никитовича Кожедуба на общегосударственном уровне, на всей территории Украины. В нашем проекте заложена идеология объединительного фактора всего украинского народа путем формирования общенациональной гордости за выдающегося сына Украины. В названии постановления, в тексте указывается воинское звание Ивана Кожедуба маршал авиации, что говорит о том, что он был профессиональным военным, летчиком и носил высшее воинское звание, это имеет значение для военно-патриотического воспитания молодежи. Проектом предусмотрено провозглашение 2010 года годом Ивана Кожедуба. Проектом предусмотрено строительство памятника Кожедуба в городе Киев, а не окончание его строительства, как указывается в альтернативном проекте. Потому что строительство еще не начиналось. Проектом предусмотрено переименование улицы в столице Украины, Президенту предложено присвоить Ивану Кожедубу звание Героя Украины и предложено создать аэрокосмический лицей имени Кожедуба для детей-сирот на 500 мест в городе Харькове. И проект постановления, который предлагается нами, прошел общественные слушания во всеукраинских ветеранских воинских организациях, которые поддержали наш проект постановления и предложили его принять за основу. Спасибо.
Володимир Олександрович Яворівський від комітету, будь ласка.
Шановні колеги, Володимир Яворівський, голова Комітету з питань культури і духовності. Я хочу доповісти вам про те, що комітет розглядав обидві ці постанови, внесені двома нашими колегами. Комітет абсолютно одностайно підтримав цю постанову, одностайно вона заведена, вона внесена до нашого переліку загальних дат, вам просто хочу нагадати, що це справді легендарний українець, легендарна людина. Я вам скажу, що в Люфтваффе німецький тільки двоє людей, які були двічі мали ці німецькі хрести чи як вони там називаються і в Нормандія-Неман ще був один пілот, який теж був двічі нагороджений. Тобто це не лише людина, скажімо там, з мілітарної системи, не лише представник України, це взагалі унікальний погляд, унікальне явище, коли людина тричі була нагороджена найвищим тодішнім званням Радянського Союзу. І накінець скажу, що це була за людина, Кожедуб, для того, щоб ми проголосували. Коли він одного разу був підбитий і його врятував один чоловік на окупованій території, а потім переправив – почекайте! - не волайте тільки, повірте мені. Коли одного разу він здійснив посадку, дослухайте до кінця, один дід забрав його до себе додому, нагодував і таке інше, пізніше все було нормально. І він запитав діда: що вам за це зробити, що ви мені допомогли? Дід сказав:»Хороший самогонний апарат». І після війни він йому завіз цей самогонний апарат. Хіба за такого чоловіка не можна проголосувати?
Петро Степанович Цибенко, будь ласка, від комітету зараз перейдемо до голосування. Прошу всіх заспокоїтись.
Шановні колеги! Шановні громадяни України! Я хочу внести ясність щодо цих двох постанов, які стосуються однієї і тієї ж видатної особи часів Великої Вітчизняної війни. На момент проведення засідання Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів було зареєстровано один законопроект під номером 4673, авторами якого є народні депутати України: Матвєєв Валентин Григорович і Даниленко Володимир Андрійович. І комітет розглянувши той проект постанови рекомендував Верховній Раді України підтримати його за основу і в цілому. Дещо пізніше було зареєстровано законопроект, автором є якої народний депутат Колісниченко. Він по суті не є альтернативним, він значною мірою є тотожним в якійсь мірі він повторює, в якійсь мірі є тут окремі нюанси. Комітет змушений був призначити окреме засідання щодо цього засідання законопроекту, він був розглянутий. Але оскільки на момент його розгляду було прийнято рішення комітету щодо підтримки законопроекту 4673, то комітет прийняв рішення наступним чином, що все-таки рекомендувати Верховній Раді підтримати в сесійній залі законопроект 4673 за основу і в цілому. А що стосується законопроекту 4673-1, то цей документ надіслати до Кабінету Міністрів, Секретаріату Президента для врахування його по суті, і підготовки до святкування цієї знаменної дати. Дякую.
Шановні колеги, нема заперечень, щоб поставити на голосування? Немає. [[Шум у залі]] Так я по одному буду ставити. Не треба зводити до купи.
Володимир Михайлович, шановні колеги.
Я. Так. Одну хвилиночку.
Шановні колеги, ми зараз одноголосно підтримуємо Постанову про відзначення 90-річчя з дня народження Івана Микитовича Кожедуба. І наше прохання, зокрема нашої фракції, після цього голосування ми повертаємося до трьох постанов, які залишилися не підтримані. Можливо хтось не читав цю постанову про закордонних українців, я вів тоді парламентські слухання, там левова частина йдеться про так званих заробітчан чи трудових емігрантів, яких ми захищаємо, і які, до речі, тут один колега виступав, сьогодні найбільший інвестор України, вони нас годують, не тільки одні регіони, а ці люди нас годують. Скільки грошей привозять з Росії, Італії чи ще чогось. Тому наша пропозиція така, БЮТ зараз голосує за Постанову по відзначення 90-річчя, і ми повертаємося до трьох пропущених постанов: Лисичанськ, Бібрки і закордонне українство, і так само голосуємо всі ці три документи.
Шановні народні депутати, прошу уваги! Я поставлю на голосування зараз першим проект Постанови автор Валентин Матвєєв. Проект Постанови про відзначення 90-річчя з дня народження тричі Героя Радянського Союзу Кожедуба Івана Микитовича [[реєстраційний номер 4673]] для прийняття проекту постанови як постанови. Прошу голосувати. Йде голосування. Прошу голосувати. [[17:33:25]] За-227 Постанову прийнято. По фракціях, будь ласка, прошу уваги, Партія регіонів – 7, "Блок Юлії Тимошенко" – 128, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 42, комуністів – 27, "Блок Литвина" – 20, позафракційні – 3. Все. Прошу, шановні колеги, ну я прошу вас давайте заспокоїмось, у нас залишилось не так багато розглянути питань. Тепер, шановні колеги, я поставлю, так разом всі ставимо, да. Шановні колеги, прошу уваги для того, щоб нам не демонструвати протистояння нам треба прийняти рішення, які стосуються пам’ятних дат міста, у Львівській області міста Лисичанськ у закордонне українство. Моя була пропозиція повернутись до розгляду цих законопроектів і проголосувати рішення щодо них у пакеті. Я прошу підтримайте, щоб ми зняли ці політичні нашарування. Я ставлю на голосування свою пропозицію повернутися до розгляду проектів документів 5326 - це проект Постанови про рекомендації парламентських слухань, 4539 про відзначення 300-річчя заснування міста Лисичанськ і 4755 про відзначення 800-річчя заснування міста Бібрки Львівської області та 540-річчя надання місту Магдебурзького права. Прошу проголосувати за цю мою пропозицію. [[17:35:20]] За-230 Ми повернулись до розгляду цих проектів. Я ставлю на голосування, прошу уваги, про прийняття проектів постанов Верховної Ради України як постанов: реєстраційний номер 5326 - про Рекомендації парламентських слухань на тему „Закордонне українство: сучасний стан та перспективи співпраці”; 4539 – про відзначення 300-річчя заснування міста Лисичанськ Луганської області; 4755 – про відзначення 800-річчя заснування міста Бібрки Львівської області та 540-річчя надання місту Магдебурзького права. Прошу голосувати. [[17:36:16]] За-323 Рішення прийнято. Прошу уваги. По фракціях, будь ласка. Прошу уваги. Партія регіонів – 92, „Блок Тимошенко” – 148, „"Наша Україна-Народна Самооборона" – 60, комуністів – 0, „Блок Литвина” – 20, позафракційні – 3. Тепер нам треба розглянути питання про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення пам’ятних дат і ювілеїв у 2010 році. Реєстраційний номер 5413. Ставлю на голосування про включення до порядку денного. Прошу голосувати. [[17:37:05]] За-226 Включили до порядку денного. Доповідач – народний депутат України Яворівський Володимир Олександрович. Співдоповідач – заступник голови Комітету з питань культури і духовності Кендзьор Ярослав Михайлович. Будь ласка.
Володимир Яворівський, "Блок Юлії Тимошенко", голова Комітету з питань культури і духовності. Шановні колеги, я дуже просив би вас як ваш колега заспокоїтись. Ми стільки пристрастей віддали дуже рядовому, дуже простому, я б сказав елементарному питанню, який, мабуть, в іншому парламенті чи польському, чи будь-якому за кілька хвилин було б вирішене. Комітет з питань культури і духовності ще у вересні місяці розіслав кожному народному депутату, я підкреслюю, кожному персонально народному депутату, у кожну фракцію депутатську, яка є, розіслав листи у всі без винятку міністерства, особливо культури, Міністерство освіти і в інші міністерства з проханням. І ми [[Володимир Михайлович це може підтвердити]], ми домовилися про те, що ми спробуємо не сіпатися щоразу з окремими якимись датами і персоналіями, що ми і Комітет з питань культури, ми систематизуємо це все і приймемо однією постановою. Наш підхід абсолютно універсальний. Ми готові. Комітет готовий підтримати і видатні, от, скажімо, так, як ми проголосували за Кожедуба, ми готові проголосувати за видатні дати і радянської історії так само, я вже не кажу про історію нашу давню чи ближчу, особливо про ті дати, які до не давнього часу були під певною забороною. Ми всім розіслали, ми нагадували кілька разів: народні депутати, не запізнюйтесь. Ми, скільки могли, зволікали, аж у грудні місяці ми розглянули повністю весь список, кожну дату. Ми думали про те, щоб і переборщити, щоб не перетворити ці святкування у суцільне свята і суцільні гульки, але, з іншого боку, щоби відзначити, щоби у цьому 2010 році постала вся наша українська історія, я ще раз підкреслюю, вся наша історія, не викидаючи з неї справді видатних пам’ятних дат. Ми підготували для вас такий документ, у який, я ще раз повторюю, ми включили.
Завершуйте, будь ласка.
ми включили і той-таки Лисичанськ, і Кожедуба, і тому подібне. Через те я би дуже просив нам, це наша історія тут, у цьому списку, ви його переглянули всі. Через те я б дуже просив відкинути будь-які якісь наші політичні непорозуміння і проголосувати. Вже почався рік, ці дати Кабінет Міністрів мусить вже організовувати їхнє відзначення. Я дуже дякую і вірю в наш колегіальний розум.
Дякую. Ярослав Кендзьор, будь ласка. Нема Ярослава Кендзьора? Шановні колеги, будь ласка, запишіться, запишіться, будь ласка. Шановні колеги, продовжуєм роботу на 15 хвилин, щоб ми ще розглянули звіт ТСК щодо міста Києва. І таким чином на сьогодні ми вичерпаєм розклад нашої роботи. Володимир Карпук, будь ласка, мікрофон. Потім Андрій Шкіль.
Шановні колеги, я прошу всіх депутатів незалежно від політичної приналежно, незалежно від політичних пристрастей проголосувати за цю важливу постанову. Україна завжди гордилася своїми синами незалежно від національності, незалежно від місця народження, і багато українців прославили інші краї. Відома виставка, яка в Українському домі є, зініційована Петром Андрійовичем Ющенком, Скільки українців прославило себе в інших світах, стали знаменитими людьми, видатними людьми, керівниками інших держав, будівниками космосу, співаками, архітекторами і багато інших країн присвоїли свої. присвоїли українців, вони стали невід’ємною частиною їхньої науки, культури, суспільного життя. В той же час, якщо працювати над цією темою, то дуже багато наших відомих людей не має навіть в енциклопедичних словниках дати народження. Багато є змін, багато довідників трактують по-своєму ці дати чи стоїть знак запитання. Тому це надзвичайно кропітка робота, яку провів і комітет, і яку провели і інші народні депутати. У списку ювілярів на 2010 рік і двічі Герой Радянського Союзу адмірал Горшков, і льотчик, двічі Герой Радянського Союзу кримський татарин Ахмед Хан Султан, і багато інших людей. І тому, якщо ми будемо відзначати і говорити лише про одну постать чи про одну особистість, і робити навколо цього чвари, то це до добра не приведе. Ми повинні шанувати кожного великого українця, кожну видатного сина українського народу, проголосувати ці постанови і зробити все, щоб їх відзначення пройшло як на загальнодержавному, так і на місцевому рівні на. надзвичайно широко, щоби наше молоде покоління знало про тих, хто родився і жив в Україні. Дякую.
Андрій Шкіль. Наступним буде виступати Адам Мартинюк.
Дякую, Володимире Михайловичу. Ну звичайно "Блок Юлії Тимошенко" підтримає цю постанов. Ми взагалі вважаємо, що всі, хто доклався до того, до української історії, всі, хто буде залишений в українській історії сучасної української держави заслуговують на те, щоб кожна дата, яка пов’язана з історичною постаттю, була вшанована і належним чином відмічена українською державою. Знаєте, але з іншого боку мене вкрай здивувала позиція фракції Партії регіонів. От я не можу зрозуміти, як і чому? Тепер тут тільки зараз, тобто я починаю аналізувати і здогадуватися, чому саме Партія регіонів не проголосувала за тричі Героя Радянського Союзу Івана Кожедуба, який знищив десятки тисяч фашистів, який знищував фашистських асів, який боровся з фашизмом тоді. Тоді, може, і не чутками є інформація про те, що один з лідерів Партії регіонів мав батька поліцая. Можливо, це не чутка, можливо, це дійсний факт, можливо, це стало причиною того, що фракція Партії регіонів не проголосувала за Героя Радянського Союзу, за людину, яка знищувала, боролася з фашизмом. Невже це, справді, тою головною причиною? Я вважаю, що ганьба тим, хто в такий спосіб бореться за політичну владу в Україні. Дякую.
Адам Іванович Мартинюк, фракція комуністів.
Шановні колеги, кожен, хто виступає, починає з того, що, мовляв, тут немає політики, але, як показує наше голосування, то це перетворилося в політику і політизацію. Я підтримую ідею про те, щоб ми приймали постанови з приводу відзначення пам’ятних дат і осіб нашої держави, які долучилися до її слави. Але ж треба підходити, дійсно, об’єктивно. Абсолютно зрозуміло, дуже шкода, що ми голосуємо, абсолютна більшість із нас голосує, не знаючи про що і що там написано в тому, що ми голосуємо. Ми почули назву постанови, чи закону, одержали команду, а що там і як – нехай як хоче. Тому, шановні колеги, давайте те, що стосується цієї постанови. Про Гребінку, 200 років буде йому у цьому році, забули, про 65 років завершення возз’єднання українських земель і створення української держави у тих межах, яка вона сьогодні є, я маю на увазі Закарпаття, забули. І так далі, і тому подібне. Зате про Мельника, організатора ОУН, не забули, відзначається, зате про Шептицького також не забули, відзначаємо. І так далі і тому подібне. І третє. І третє, ще одне. Шановні колеги, я хотів би нагади просто невеличку довідочку вам. Все те, що колега Яворівський розповідав про тричі Героя Кожедуба,має відношення до двічі Героя Радянського Союзу Лавриненка, який у книзі „Повернення у небо” описав той приклад, про який він розказує. Добре, що він у той час читав книги, але нехай не плутає авторів. І ще раз повторюю, шановні колеги, хочете – ваша справа голосувати. Але якщо голосувати, то не забувати про всю історію, а не вибірково, як ви тут у профільному комітеті, який очолюють „національно озабочені”, створюєте саме такі дати. Дякую.
Так, одну хвилиночку. Виступи завершено. Репліка. Михайло Васильович Чечетов, будь ласка.
Уважаемые коллеги, есть такая поговорка «Ложь порождает ложь». Тот, кто строил на лжи выборную кампанию, он продолжает лить ложь и сейчас. Фракция Партии регионов подготовила более широкую постанову о чествовании трижды Героя Кожедуба, которая предусматривала чествовать на государственном масштабе, переименовать лицей, воздвигнуть памятник, музей, присвоить звание Героя Украины ему, она более широкая. Это была альтернативная, но за нее просто не проголосовали. Вот это правда. Еще раз повторяю, очень жаль, что ложь порождает ложь в отдельных политических сил, которые это стеля у основания своей предвыборной кампании. Спасибо.
Хто ще наполягає на обговоренні? Будь ласка, репліка, Володимир Яворівський.
Шановні колеги! Володимир Яворівський. Я просто шановну Адаму Івановичу. Тут нічого, я не маю ніякого зла. Але, Адаме Івановичу, я близько знав Лавриненка. Він, до речі, був членом Національної спілки письменників України. Через те сам Лавриненко розповідав на творчому вечорі своєму, коли чули безліч письменників про те, що у них були абсолютно аналогічні історії. Тільки це були зовсім різні діди, Адаме Івановичу, і зовсім різні самогонні апарати.
Шановні колеги, більше немає наполягань? Така буде пропозиція. Я просив би підтримати. Давайте ми зараз розглянемо його за основу. І якщо Верховна Рада України, прошу уваги, підтримає, то треба тоді запропонувати до п’ятниці щоб прізвища, які там вважають за потрібне, внесли, і тоді поставити на голосування остаточно. Щоб зняти оці всі протистояння, ми налагодили діалог. Тому я пропоную прийняти. поставити на голосування за основу. А далі тоді, щоб Верховна Рада України остаточно прийняла рішення. Бо там є святкування 65-річчя Перемоги у Другій світовій війні, а термін „Велика Вітчизняна” ще ніхто не знімав. Я у всякому випадку не чув ці дослідження. Так що давайте, щоб воно ж було у нас, справді, все відповідно. Тому моя пропозиція, і вона відповідає Регламенту, - за основу проект постанови Верховної Ради, реєстраційний номер 5413. [[17:49:23]] За-224 Рішення не прийнято. Давайте таким чином. [[Шум у залі]] Шановні колеги! Давайте таким, я прошу вас, попросимо зараз, давайте приймемо таке рішення, кожній фракції дати свої доповнення до цього проекту, це перше. Друге. Якщо вони вважаються, що хтось там не прийнятний не є історичною особою, нехай тоді напишуть. Ми тоді, де не викликає заперечення проголосуємо, потім окремо і приймемо рішення. Зараз буде у нас сутичка. Шановні колеги! Оголошується до розгляду Звіт Тимчасової слідчої комісії з питань розслідування обставин порушення Конституції України та законів України, прийняття протиправних рішень посадовими особами Київської міської ради та її виконавчого органу. Доповідач – голова ТСК Кирило Борисович Куликов, він пропонує такий Регламент, шановні колеги, десять хвилин доповідь, п’ять хвилин запитання-відповіді, потім обговорення з таким чином, щоб ми протягом 25 хвилин розглянули це питання. Немає заперечень? Я вам дякую, переходимо до розгляду.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Я буду намагатися доповідати як можливо коротше для того, щоб у вас був час задати запитання. Але я вважаю, що сьогодні запитань, що відбувається в Києві, немає, є тільки відповіді. Я хочу сказати, що це друга доповідь Тимчасової слідчої комісії, перша відбулася в червні цього року і була прийнята постанова Верховної Ради. Згідно до звернень багатьох громадян, багатьох народних депутатів, правоохоронців, 19 лютого цього року Постановою Верховної Ради України була створена Тимчасова слідча комісія по розслідуванню зловживань і порушенню законодавства посадовими особами Київської міської державної адміністрації. Ця комісія працювала рік, працювала плідно, працювали всі 11 членів цієї комісії. Комісія провела приблизно 50 засідань, участь в засіданнях комісії взяли приблизно 500 громадян мешканців Києва, експертів, правоохоронців, постійна участь комісії брала прокуратура міста Києва. Було направлено приблизно тисячу звернень до різних органів, тисячу запитів до Київської міської адміністрації. Що я хочу сказати, найголовніше. Сьогодні місту Києву надано другий ступінь хімічної безпеки. небезпеки України. Сьогодні на території Києва розташовано 40 хімічних об’єктів, які несуть собою загрозу більш ніж декільком мільйонам киян. Я хочу сказати, що найнебезпечнішим об’єктом є Бортницька станція аерації, яка несе в собі не тільки загрозу Києву, вона несе в собі загрозу всьому Придніпров’ю і комісія про це попереджала. І коли восени запалала Бортницька станція аерації і Київська міська адміністрація два тижні не могла з цим вправитися – вона доповіла, що вправилась. Але вправилась погода – тому що були дощі. І я не знаю, що буде наступного року. І можна казати про багато таких об’єктів, можливо, казати про наші київські мости, які були створені, і останнім разом оглядалися 30 років тому. Що буде ми не знаємо? Відбувається сьогодні безконтрольне знищення Київських зелених насаджень. Колись Президент Сполучених Штатів Америки казав: „що я бачив багато садів у містах, але я вперше бачу город – сад”. Сьогодні це все знищено. Сьогодні норма європейська в Києві щодо зелених насаджень на кожного громадянина зменшена у два рази, в порівнянні з будь-яким містом Європи. Сьогодні внутрішні водойми міста забруднені. А Київська міська адміністрація створює всі умови для того, щоб реформувати будь-яке комунальне підприємство, яке за це відповідає, і повинно нести за це відповідь, і не тільки адміністративно, а й кримінально, вона реорганізовує ці підприємства. Кількість сміттєзвалищ на території Києва. Ми не знаємо, але це кожне подвір’я, це кожна наш вулиця. Сьогодні Київ – це смітник. Це сором України, це сором в Європи. Що я хочу сказати, що те, що відбувається сьогодні з островами на Дніпрі, я хочу сказати, що це справа окремої Тимчасової слідчої комісії. Тому що Труханів острів перероблено в бордель. А Жуків острів, який є найкращим, такого немає. сьогодні, перероблено в бордель Труханів острів сьогодні. А Жуків острів сьогодні, землі його роздаються будь-якими заявами. Що я хочу звернути вашу увагу, що в Києві порушено законодавство практично у всіх галузях, починаючи від основного закону України, і закінчуючи законом про охорону тварин. Те що відбувається в Києві з тваринами, те що відбувається з собаками, те відбувається це є сором для Європи. Я вважаю, що багато людей, які не тільки ставляться з душею до міста Києва, вони ставляться з душею до тварин і те, що буде сьогодні в Києві з тваринами така зневага до людей і до тварин це ще питання Європи. Що я хочу доповнити. Київська міська адміністрація ухвалює те рішення, яке не відповідає будь-якому закону, коли київський міський голова підписує наказ щодо порядку дозволу допуску до сесійної зали Київської адміністрації, Київській міській ради Президента України, Голови Верховної Ради України, народних депутатів, я не знаю, що можна прокоментувати з цього боку. Те, що сьогодні київська земля є предметом підкупівлі будь-яких рішень, будь-яких депутатів – це факт. Відповісти мені чому у центрі Києва приблизно півгектару землі може бути сьогодні, може коштувати мільйон гривен, півгектара землі в центрі міста на вулиці Інститутській як це можливо. Я хочу сказати, що немає сфери, де в Києві сьогодні є лад. Київ – це техногенна яма, техногенна яма України, це сьогодні ще столиця України. Але нам ще довго не вистачить часу для того вирішити всі ці питання, які нам, нашим дітям і нашим онукам залишить за собою ця адміністрація. Я вважаю, що залишилось небагато часу їй головувати в місті Києві. Але та постанова, яку запропонувала сьогодні комісія, Тимчасова слідча комісія вона нейтральна. Вона вимагає мати повагу до вищого законодавчого органу Верховної Ради, яка влітку цього року проголосувала більшістю голосів за постанову і звернулись до Президента України зробити кроки щодо рятування країни, до Кабінету Міністрів, що повинна робити, до прокуратури. Тобто ця постанова, практично, проігнорована. Тому постанова яка винесена Тимчасовою слідчою комісією нагадує, що потрібно сьогодні рятувати столицю України місто-герой Київ. Я хочу сказати найголовніше. Шановні колеги, сьогодні велике свято. Сьогодні свято Господнього водохрещення. Сьогодні свято очищення, водного очищення. Ми сьогодні своїми голосами повинні очиститися від цієї влади. Давайте це зробимо в таке велике свято. Дуже дякую, вам колеги.
Шановні колеги, прошу записатися на запитання до Кирила Куликова. Прошу на табло вивести прізвища народних депутатів. Володимир Яворівський, будь ласка.
Шановний пане Куликов, Володимир Яворівський, "Блок Юлії Тимошенко", Кіровоградщина. Я член нашої комісії, яку ви очолюєте. І повірте мені, я був у дуже багатьох комісіях, працював у продовж своєї політичної біографії, але повірте мені, що більш продуктивної, педантичної роботи ніж та, яка проводилась у нашій комісії, не було. Я прекрасно вас розумію, що охопити все те, що відбувається сьогодні у Києві, за кілька хвилин – це неможливо. Я хотів би запитати конкретно вас як юриста. Скажіть, будь ласка, де вихід із цієї ситуації? Як ви його бачите? Найпростіший вихід, звичайно, переобрати голову і переобрати. Але ви самі розумієте, що на сьогоднішній день це нереально. Який шлях цієї постанови, якщо за неї сьогодні ми проголосуємо?
Дуже дякую за запитання, Володимир Олександрович. Ви знаєте, як ми працювали. Що я хочу сказати, нагадати лише, що це рішення, цю постанову підтримала більшість членів комісії з одинадцяти. Підтримали практично всі, але два голоси після того відкликали свої підписи. Я хочу сказати, що в цій партії – це в Партії регіонів дві людини підписали і підтримали ці постанови. Тобто це не політичне рішення, яким вони не підтримали цю постанову, а це особиста зацікавленість тих людей, які відкликали свої підписи. Але все ж таки більшість, тобто 7 народних депутатів з 11-ти цю постанову підтримали. Щодо постанови. Вона не містить у собі вимоги проведення позачергових виборів. Для того, щоб проводити у Києві позачергові вибори, ми повинні здійснити два кроки, по-перше, щоби київського міського голову обирала більшість Киян, не 300 приватизованих тисяч людей на місто, в якому мешкає приблизно 4 мільйони, а більшість, тобто 50 відсотків. Це повинні бути.
Будь ласка.
І що ми пропонуємо? Кожному посадовцю виконувати свої обов’язки: Президенту, поки що він залишається там, виконати свої обов’язки; Кабінету Міністрів терміново заслухати ситуацію і звільнити тих службовців, тих заступників, які призначені з порушенням законодавства. Давайте починати чистити Київську міську адміністрацію. Дякую.
Народний депутат Павловський, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Шановні народні депутати, шановний доповідач, хотів у вас запитати чи не тому проблема в місті Києві з прибиранням вулиць Києва від снігу, проблема з наповненням міського бюджету, що всі ресурси і сили йдуть на рознесення пакетів з простроченими продуктами харчування. На пакетиках написано „Черновецький”, а листівочки за Януковича. І туди всі сили, всі ресурси, всі грошенята. І може дійсно набратись сил і прийняти в другому читанні Закон про вибори мера Києва, це все ж таки столиця, європейська, вибори мера Києва в два тури. Дякую.
Колего, коротко відповім. Я згоден з вами, але найголовніше: воруют, нещадно воруют. Тобто ця адміністрація, яка працює в Києві, це окупаційний режим, який має на собі лише одну. один обов’язок – це розпродавати київську землю. А всі інші – відповідальність – це кияни, це райони, це ми з вами відповідають, це уряд. Вони ні за що не відповідають. Вони відповідають за те тільки, щоб продати землю і на карман собі покласти гроші. Це лише одне. А прийняти закон про двотуровість ми повинні. І прийняти закон, який регулює діяльність столиці – міста-герой Київ, європейський закон, тому що той закон, який сьогодні керує Києвом, дуже застарілий, і він, ми знаємо, був прийнятий під одну людину. Сьогодні це повинно бути людина, яка любить це місто, любить Україну, любить столицю.
Народний депутат Чорноволенко.
Шановний пане Кирило, я зрозумів вашу позицію щодо призначення виборів після того, як буде прийнятий закон про два тури голосування, це мудра позиція. От, але ви в своєму от звіті зупинялися на багатьох питаннях. Ви не зупинилися, можливо, я не звернув уваги, транспортна проблематика. Я б вам хотів сказати, що метро в Києві не будується, в бюджеті на цей рік взагалі не записана жодна копійка, хоча це комунальна власність, завжди фінансувалося з міського бюджету. Плюс, не роблять кроки, щоб отримати гроші з державного бюджету, плюс, за минулий рік досі не виплачені борги працівникам „Метробуду” і не тільки „Метробуду”, а я знав, що і „Київміськбуду”, і іншим підприємствам так, чи інакше пов’язаним з київським господарським комплексом, плюс, вчителі жаліються, плюс, лікарі. Мені би хотілося от, щоб ви на цих питаннях ось так зупинилися більш уважно.
Шановний колего, це була тільки доповідь. Звіт Тимчасової слідчої комісії має двісті сторінок: перша частина, яка доповідалась влітку цього року, і друга частина, яку я доповідаю сьогодні і передаю до прокуратури, Президента та уряду. Там є про транспорт, там є про лікарів, там є те, що ми будуємо, наприклад, перехід, який потребує два місяці, а ми будуємо п’ятирічку. Ми будуємо швидкий трамвай. Вже кошти вкрадені, тому і не можемо нічого збудувати. Ми обіцяємо станції метро – не можемо, а ті, які є, провалюються. Тому що нас у цьому місті. Я попереджую, якщо ми не змінимо цю владу, нас очікує техногенна катастрофа. Не важливо, хто сьогодні яку позицію займає, важливо, що сьогодні Президент України може переїхати в інше місто, тому що Київ ми втратимо як столицю.
Дякую вам, сідайте, будь ласка. Шановні колеги, тут голосувати можна. Давайте таким чином, може домовимося,зараз висловимо позиції від фракцій, так? А завтра тоді визначимося щодо рішення. Бо. [[Шум у залі]] Так я зараз прошу, давайте. Ми ж з вами домовилися, і прийняли рішення, що до 18.15 ми розглядаємо це питання, Верховна Рада погодилася. Залишилося десять хвилин. Будь ласка, запишіться на обговорення. Та встигаємо. Так, на табло, будь ласка, прізвища виведіть. Володимир Яворівський. [[Шум у залі]] Все правильно. Мікрофон, будь ласка.
Володимир Яворівський, „Блок Юлії Тимошенко”, місто Кіровоград, член цієї слідчої комісії. Шановні колеги, тут, справді, ви розумієте, мені здається, що це питання уже настільки очевидне. Прислухайтеся, як стогнуть кияни. Я вже не кажу про цей сніг, яким завалено сьогодні столицю. І приїхали міжнародні спостерігачі і дивляться на нас, як на папуасів, країна, в якій взагалі нічого немає. Я вже не кажу про те, що що відбувається, скажімо, сьогодні із культурою у місті Києві. Практично з центру міста виметено всі якісь точки культури, які були. Фактично ми вже не маємо жодного книжкового магазину сьогодні на нашій центральній вулиці і фактично не маємо жодного закладу культури. Я вже не кажу про те, як злочинно забудовується Київ. Якщо якісь речі можна потім поправити, вирівняти їх з цієї деформації, яка сьогодні є, то є речі, які поправити буде абсолютно не можливо. Як забудовується сьогодні з колосальним несмаком, з викликом, називайте це, як хочете, забудовується сьогодні історична частина нашої з вами столиці. Я вже не кажу про те, що стоїть у нас у порядку денному, і ми будемо це питання обговорювати теж поза політикою, поза конфесійними якимись там непорозуміннями, ситуація, яка склалася довкола Києво-Печерської Лаври, яка перебуває сьогодні під повним протекторатом Київської адміністрації. Ви би побачили, хто хочете, зайдіть подивіться це праве крило Києво-Печерської лаври, подивіться, які збудовані там сьогоднішні буквально офіси на унікальних, історичних фундаментах. І коли питаєш чиї ці офіси, ніхто відповісти не може, на це ж давала дозвіл міська влада, міська адміністрація. Через те, ми сьогодні буквально і зависли на тому рівні, що нам погрожують вже сьогодні дирекція ЮНЕСКО про те, що ми можемо бути, як шкідливі коти викинуті разом з Лаврою, разом із Софією, довкола якої також будуються зараз будинки, а ви знаєте, що за рішенням ЮНЕСКО є буферна зона в один кілометр. В цій зоні не можна нічого будувати, ремонту навіть не можна зробити без дозволу ЮНЕСКО. Київська влада абсолютно не звертаючи на це увагу буквально під боком у Софії, знаменитої нашої з вами Софії, найдорожче, практично, що ми сьогодні маємо, сьогодні будує на вулиці Гончара, будується цей будинок довкола яких такі величезні пристрасті. Через те, справді ми маємо сьогодні, склалося так, через десятиліття, добре десятиліття після проголошення незалежності і тому подібне, ми маємо сьогодні, тут вже була повторена моя фраза, коли я сказав про те, що ми маємо окупаційну владу в місті Києві, крім цього іншого, вона ще і мародерська абсолютно, де все продається з молотка і за це ніхто відповідальності не несе. І те що вони всі поїхали на час цих снігопадів в теплі краї це ще один доказ. Ми просимо підтримати цей проект постанови.
Дякую. Народний депутат Бобильов, будь ласка, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Олександр Бобильов, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона", партія „Народна Самооборона”. Шановні колеги, всі ми бачимо ті жахливі речі, які сьогодні ходять в місті Києві. Майдан Незалежності завалений брудним снігом, в столиці якої країни це можна ще побачити, подивіться на ті забудови, які проводяться з порушенням будівельних норм. Роздається земля, яка є святиня України. Транспортна система. Люди стоять в чергах – дикі пробки. І це все можливо в тому разі, бо не проводиться загальний нагляд прокуратури на тому рівні на якому повинно. Я був один раз на засіданні комісії, де звітував заступник прокурора міста Києва – загальні фрази, набір слів, якісь кримінальні справи, які не відповідають дійсності і не мають до цього ніякого відношення. Тому шановні колеги, в мене є, я хотів би це питання звіт прокуратури запропонувати викликати до Верховної Ради прокурора міста Києва з належним звітом по всіх цих питаннях. Дякую за увагу. Але в мене ще є час, я просив би передати Юрію Кармазіну.
Юрій Кармазін, хвилина одна, будь ласка.
Дякую колезі. Шановні народні депутати, Юрій Кармазін. Я хочу, щоб ви почули ту стурбованість, яка була висловлена всією слідчою комісією про те, що Києву може загрожувати техногенна безпека. Не місту, а людям. Я не говорю про славетне місто з неоднотисячолітньою історією. Я хочу звернути увагу на те, що мало нам звіту прокуратури міста, дещо вона робить в межах можливість, але коли вона щось робить, а тут же меру міста, його заступникам і заступничкам, і маленьким, маленьким студентам, якім ще треба вчитися, які взялись керувати містом і, насправді, займаються його продажем вручаються найвищі державні ордени Президентом держави, дуже важко в такій ситуації. Тому я прошу включити звіт Генерального прокурора України і зробити це на цьому ж тижні негайно по вжитим заходам.
Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Вся Полтавщина, як і весь український народ, дуже любить прекрасне місто Київ і киян. Але те, що відбувається з Києвом, воно жахає не тільки тих хто живе тут у Києві, всю Україну і, як сказали, що ми вже схожі на папуасів. Так ми схожі на папуасів. Я не хотів би, щоб ми так грубо говорили про папуасів, як про плем’я. Я хотів би сказати, що те, що відбувається в Києві і в Україні після 1991 року воно нас робить папуасами, починаючи з 1991 року у нас у Києві і у владі якраз та влада, яка робить нас тими хто є. І ми казали яка влада, і що вона робить із людьми. Я звертаючись до киян і звертаючись до своїх колег, хотів би сказати, що фракція Компартії України завжди була послідовна у своїх діях. І нагадати, шановні кияни, шановні колеги, коли ви пам’ятаєте в цьому залі голосувалася постанова за проведення дочасних виборів у місті Києві, то на адресу фракції, на адресу народних депутатів України надходили мішки з листами киян, що що ви робите, який у нас прекрасний мер, яка прекрасна у нас саме ситуація у місті Києві, а ви такі негідники проголосували за цю постанову. У вас був такий шанс, шановні кияни, підтримати тоді усіх, хто відноситься негативно до того, що відбувається у місті Києві, своїми власними руками, своїми власними діями навести той порядок, але ви не схотіли погодитися із цим, і ви в черговий раз проголосували за те, щоб був мером саме Черновецький. Сьогодні тут виступаючий, звітуючи, і на трибуні, як голова тимчасової слідчої комісії розказував про багато ганебних явищ і, зокрема, казав те, що відбувається у Києві сьогодні, коли ці замети. Я хочу сказати, що не лише у Києві, а по всій Україні люди не могли дістатися до виборчих дільниць. Це вирок всій владі. Я хотів би сказати те: „Шановні Кияни, давайте все-таки підтримаємо ми те, що викладено у звіті тимчасової слідчої комісії, а фракція Компартії України буде голосувати за нього”. І я знаю, що є зареєстрована Постанова про проведення виборів дочасних у місті Києві, необхідно негайно підтримувати і цю постанову і наводити нарешті порядок у столиці нашої України, а потім, аналогічні черновецькі у багатьох-багатьох містах України є, необхідно їм показувати куди необхідно йти: гуляй владо.
Шановні колеги, обговорення завершено. Народний депутат Чорноволенко, одна хвилина, будь ласка. Мікрофон.
Шановні депутати, я хотів би вашу увагу звернути на серйозну ситуацію, яка з бюджетом міста Києва є. бюджет міста Києва, який запланований в обсязі 16 мільярдів гривень на минулий рік був на початок грудня принаймні виконаний. не до виконаний на 7 мільярдів гривень по доходах і десь більше 6 мільярдів гривень по видатках, тобто проблема міста Києва – це комплексна абсолютно проблема, і ми дійсно маємо дуже серйозно поставитися до цього. ільше того, я хотів би звернути ще раз увагу, що та транспортна проблема, яка зараз виникла в місті Києві, і готова паралізувати столицю України, а не просто велике місто, вона вимагає не просто мільярдів, а на десятки мільярдів і це теж надзвичайно серйозна проблема. Тому взаємодія між центральною владою і міською є дуже важлива і тут велика наша відповідальність, чи зможемо ми правильно вирішити це питання. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Така є пропозиція, щоб. зараз я попросив, щоб Головне юридичне управління попрацювало над проектом рішення. А також я попросив би голову комісії, бо тут є які питання, які викликають запитання. Ну, наприклад, звернутися до судових органів щодо невиконання Президентом України, Генеральною прокуратурою, МВС вимог Постанови Верховної Ради від такого-то числа. Кому звернутися? Далі, утворити спеціальний урядовий орган. Ну, ми не можемо спеціальний урядовий орган керувати містом. Ну, тут є ряд питань, над якими треба допрацювати і привести їх у відповідність із законами і чинною базою законодавчою, а також треба подивитися по датам. Деякі дати вже втратили сенс. Тому я просив би таким чином відпрацювати, а завтра ми повернемося до прийняття рішення з обговореного питання, правильно? Будь ласка, Кирило Куликов, і будемо завершувати.
Я дуже дякую, Володимир Михайлович, я дуже дякую, колеги! Дійсно, постанову треба доопрацювати, тому що є питання з датами і тому, що постанова подавалася у листопаді, тому є питання з датами. Щодо створення органу, про це треба подумати, тому що у Києві чрезвичайна ситуація. І цю ситуацію якимось чином потрібно вирішувати. Але це ж питання, яким чином це правильно прописати юридично. Я хочу сказати, що сьогодні це питання потрібно вирішувати терміново, тому що кожного дня до травмпунктів звертаються тисячі громадян, „любимих”, тих, які проголосували колись за діючого київського мера. Те, що сьогодні в Києві дуже низька явка на виборах – це теж завдяки тому, що в київські вулиці не убираються, і тому ми не можемо зрозуміти кого ми оберемо тільки за те, що у нас кучугури, лід на вулицях, люди падають, розбиваються. Тому я дуже вдячний, що ми зможемо завтра зранку всі разом показати свою позицію киянам: хто, дійсно, захищає інтереси киян. Дуже дякую вам.
Шановні колеги, розгляд питання завершено. Рішення з обговореного питання ми приймемо завтра, бо зараз ми не маємо права, час завершився. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми розпочнемо засідання о 10 годині за розкладом на середу. Дякую.