Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[16:01:45]] Зареєструвалися в сесійній залі картками 430 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, продовжуємо розгляд питань, визначених розкладом на четвер. Оголошується до розгляду Проект Закону про термінові заходи з упередження наслідків світової фінансової кризи та про внесення змін до деяких законів України. Доповідач: голова Комітету з питань податкової та митної політики Сергій Анатолійович Терьохін. Будь ласка, Сергій Анатолійович.
Шановний пане Голово, єдине прохання, у зв’язку з тим, що я є один з авторів цього закону і я маю спів доповідати від імені комітету не 2 хвилини, а 4 хвилини має бути від, знову так і від авторів, від співдоповідачів. Якщо буде ваша згода, дозвольте мені подати загальний огляд цього законопроекту. Комітет Верховної Ради з питань податкової та митної політики розглянув Проект Закону про термінові заходи з упередження наслідків світової фінансової кризи та про внесення змін до деяких законів, внесений колективом авторів, серед яких знаходжуся я, Микола Круглов і Катерина Ващук, реєстраційний номер 3306 від 23.12.2008 року. Ви, мабуть, коли дивилися цей законопроект звернули увагу, що запропонована структура є дещо незвична, оскільки вона побудована за галузевим принципом, а не по видах податків. На нашу думку, запропонована структура законопроекту на етапі його обговорення є більш зрозумілою, оскільки чітко прослідковується, які галузі необхідно підтримати та які заходи для реалізації підтримки необхідно здійснити. Здійснити побудову законопроекту до звичного нам нормотворчого процесу необхідно під час його опрацювання до другого читання. Головною метою законопроекту є запровадження преференційних стимулів та податкових провізій громадянам та компаніям у період фінансової кризи. Проект закону охоплює внесення змін до ряду законодавчих актів України, а саме: до деяких податкових законів, законів, що регулюють питання функціонування фонду гарантування вкладів, іпотеки, в тому числі механізмів фінансування житлового будівництва, страхового ринку.
Дайте можливість завершити позаяк і від комітету відразу.
Дякую дуже.
Ні, а справа в тім, що від комітету тоді ж треба ще раз виступати голові комітету.
Я тоді буду виступати те саме від голови комітету, від комітету, я перепрошую.
Зараз завершився виступ автора проекту, а зараз від комітету, а потім будемо обговорювати. Будь ласка.
Кожний з авторів, кожний з розділів направлений на запровадження антикризових заходів за напрямами законодавчого регулювання питань. Цей закон має 9 розділів і 37 статей. Законопроект спрямовано на стимулювання залучення інвестицій в економіку України, шляхом впровадження активної антикризової амортизаційної політики – це розділ перший; на відновлення рівноваги платіжного балансу шляхом збільшення розміру неторгових платежів – розділ другий; на захист фінансових інтересів громадян – розділ третій; на захист інтересів суб’єктів іпотечного ринку та забудовників – розділ четвертий; на підтримку ліквідності банків та інших учасників валютного фондового ринків - п’ятий розділ; на підтримку суб’єктів страхового ринку - шостий розділ; і на підтримку лізингової діяльності – розділ сім законопроекту. Ну, щоби було зрозуміло, тільки по першому розділу пропонується ввести прискорену та бонусні амортизацію для компаній, які використовують активні фонди з метою утилізації переробки відходів у видобуванні газу метану чи газу бутану з вугільних шахт або інших родовищ природних покладів, у металургійній промисловості, для цілей транспортування газу, у виробництві відновлених джерел енергії, альтернативних видів палива, електричної, теплової енергії або утилізації ядерних відходів для цілей збереження зернових культур і агропромислового комплексу тощо. У мене, на жаль, немає часу повністю надати огляд цього законопроекту. Можу вам сказати, рішення комітету таке. Цей законопроект, наступні три законопроекти Януковича, Кінаха, Круглова і Катеринчука ми запропонували прийняти у першому читанні, тому що там всі цікаві ідеї, які мають бути обговорені Верховною Радою України. Тому прохання від імені комітету, одноголосне було рішення прийняте, прийняти цей законопроект за основу.
Дякую, Сергій Анатолійович. Сідайте будь ласка. Шановні колеги, прошу записуватись на виступи. На табло прізвища народних депутатів, які записались, будь ласка. Роман Ткач. Що, що? Шановні колеги, зараз після виступу ще раз запишемось. Хорошо? Роман Ткач, будь ласка.
Шановний, Роман Ткач, група „За Україну”, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Загалом підтримуючи те, що сказав Сергій Анатолійович, що тут є дійсно дуже багато пропозицій, що стосуються багатьох напрямків реального сектору економіки, я би все-таки хотів ще раз нагадати ту річ, про яку я говорив при обговоренні так званого широкого антикризового законопроекту. Мова йде про те, що ми зробили перший крок. І ввели нульову ставку ввізного ПДВ на племінну худобу. Я вважаю і про це ми говорили минулого разу, я вважаю, що зараз треба зробити другий крок і ввести, і ввести ввізну ставку ПДВ на те обладнання, на, яке не виробляється у країні. Минулого разу, коли ми це обговорювали, в принципі і Сергій Анатолійович, і з зала підтримали цю ідею. Мова ішла тільки про те, щоб узгодити перелік кодів з Міністерством аграрної політики. Це зроблено і тому я би хотів під протокол, під стенограму запропонувати таку річ, що підтримуючи ідею про те, що у першому читанні можна його прийняти, до другого читання увести зміни до статті 37 Закону України "Про податок на додану вартість”, де йдеться мова про те, що за нульовою ставкою увізного ПДВ доповнити, пункт 5.18 статті 5 доповнити підпунктом 5.18.3 такого змісту: техніка та обладнання для тваринницьких комплексів і за відповідними кодами. Дякую. Підтримую ідею Терьохіна проголосувати за перше читання. Дякую.
Шановні колеги, тут або не встигли, або не спрацювала, як кажуть, можливість, щоб записатися. У нас один виступ, і у нас ще є, будь ласка, право трьох виступів. Запишіться ще раз. Але прошу бути уважним. Там „за” і „проти” треба записуватися. Прошу вивести на табло прізвища народних депутатів, що записалися. Катерина Ващук і Роман Ткач. Шановні колеги, там треба дивитися або „за”, або „проти”, ви ж правильно нажимайте, будь ласка. Катерина Ващук, будь ласка.
Шановні колеги, цей закон, який доповідав щойно Сергій Терьохін, дуже уважно обговорювався і розглядався нашим комітетом. Більшість позицій, яка є у цьому законі, спрямована на те, щоб удосконалити те законодавство, яке існує сьогодні, адаптувавши його до нинішніх вимог. Ми багато приймали правок різними законами. І ті правки часто не узгоджуються в цілому із законом: або суперечить, або викликають якесь подвійне толкування. Тому прийняття цього закону може вирішити дуже багато таких питань, які сьогодні, від яких потерпають наші господарники. І головне, там є можливість удосконалити законодавство, за яким працюють люди виробничники. Оце головне. Сьогодні ми маємо борг перед виробничниками. За цей закон у першому читанні.
Народний депутат Аржевітін. Право на виступ передає Роман Ткач.
Шановні депутати, якщо ви уважно читали цей законопроект, я поважаю Сергія Анатолійовича, але цей документ важко назвати законопроектом. Це нагромадження безліч всяких ініціатив до десятка законопроектів. Між іншим управління юридичне теж стверджує, що структура документу є вкрай складною і не відповідає нормам законопроектної техніки. Крім всього іншого цей закон уже втратив свою актуальність на 50 відсотків щонайменше, тому що ми приймали спеціалізовані закони, що стосується житлового будівництва, банківської сфери. Це вже є неактуальним. Крім всього іншого ми зараз стали на шлях і правильно ми розглядає спеціалізовані Закони про фонд гарантування, по кредитних спілках тощо. Тому, мені здається, актуальність втрачена. Далі. Я думаю, що у законопроекті, коли пропонується наділити Національний банк не притаманними функціями, у той же час забрати притаманні функції, я думаю, що не правильно. Фонд гарантування вкладів населення тепер повинен забезпечувати державну підтримку і тим особам, які займаються підприємницькою діяльністю і працюють по спрощеній системі оподаткування. Я думаю, що стосується прискореної амортизації, можливо, це і правильно, але треба порахувати, а які ціни будуть в країні, а скільки бюджет недоотримає. Тому, мені здається, потрібно попросити автора, щоб він його відкликав, почистив цей законопроект, вилучив норми, які не притаманні і не є функціями цього комітету, і тоді подати новий варіант цього законопроекту. Дякую.
шановні колеги, розгляд питання завершено. Позиція уряду. Є якісь зауваження, пропозиції?
Микола Полудьонний, заступник міністра фінансів. Позиція уряду викладена в експертному висновку, який розданий народним депутатам України, Мінфін не підтримує цей проект через те, що негативний вплив, який може виникнути внаслідок запровадження цих норм, оцінюється для Державного бюджету в 9 мільярдів гривень, для місцевих бюджетів в 4,5 мільярди гривень.
Шановні колеги! Будь ласка, заключне слово Сергій Терьохін.
Шановні колеги, я хотів би підсумувати ту дискусію, яка відбулася сьогодні. Хотів би сказати, що висновки Міністерства фінансів з приводу оцих збитків, вони були створені два місяці тому на абсолютно іншому проекті. Такого зараз немає. Більше того, уявіть собі, в цьому проекті говориться про можливість прискореної або конусної амортизації для реального сектору економіки по нових основних фондах. Мінфін рахує, що це будуть збитки бюджету. Да слава тобі, Господи, якщо в цю країну приведуть нове обладнання для того, щоб робити економію по енергозбереженню, робити екологію, робити металургію, робити сільське господарство. Цих основних фондів зараз не існує. Але, на жаль, ви знаєте, ці розрахунки були зроблені Міністерством фінансів півтора місяці тому. Вони базуються абсолютно на іншому тексті і не мають зараз під собою жодного підґрунтя. І ще одне. Зараз виступав народний депутат, який заперечив, припустимо, включення до фонду гарантування вкладів фізичних осіб людей, які займаються підприємництвом. А яка різниця, чи є це депозит фізичної особи, чи є це депозит маленького підприємця? Жодної різниці немає. Я вас закликаю від імені комітету взяти за основу цей проект, взяти за основу наступні чотири проекти, два яких від опозиції, і зробити нормальний антикризовий пакет, який буде впливати позитивно не на банки, а на реальний сектор економіки і на людей. Дякую за увагу.
Шановні колеги, розгляд проекту закону [[реєстраційний номер 3306]] завершено. Я просив би, шановні колеги, і прошу вас дослухатись до пропозицій голови комітету. У нас іде цілий пакет законопроектів, які в своїй зв’язці мають дати користь країні. Якщо виникають сумніви, давайте ми разом з тим приймемо ці законопроекти за основу, а при підготовці до другого читання буде можливість нам визначитися і прийняти остаточне рішення. Я прошу уваги і з урахуванням такої пропозиції ставиться на голосування для прийняття за основу проект Закону про термінові заходи з упередження наслідків світової фінансової кризи та про внесення змін до деяких законів України. Реєстраційний номер 3306. прошу голосувати. [[16:16:54]] За-216 Рішення не прийнято. Що „не встигли”? Шановні колеги! Будь ласка, я ставлю на голосування про повернення до розгляду законопроекту, реєстраційний номер 3306. Про повернення. Будь ласка. [[16:17:32]] За-216 Рішення не прийнято. Розгляд питання завершено. [[Ш у м у з а л і]] Оголошується. Хорошо. Є пропозиція про направлення проекту закону 3306 на повторне перше читання. Прошу голосувати. [[16:18:05]] За-227 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону [[реєстраційний номер 3355]] про внесення змін до деяких законів України щодо відновлення економічного зростання в Україні. Доповідач: народний депутат України Микола Катеринчук. Співдоповідачем буде виступати голова комітету Сергій Терьохін. Прошу, Микола Дмитрович.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Шановні радіослухачі! Перед тим як представляти цей законопроект, я хотів би ознайомити вас з висновком Світового банку, що міститься в її останній доповіді, яка називається: „Сплата податків в 2009 році”. Отже, Україна та Білорусь залишаються двома країнами, в яких найважче сплачувати податки. А рейтинг податкового навантаження – ми займаємо 147 місце. В рейтингу про час сплати податків – 172 місце. В рейтингу легкості сплати податків – 178 місце. Отже, висновок тільки один: треба знижувати, панове, податки. В умовах, коли обсяг промислового виробництва знижується, і парламент, і уряд повинні приймати антикризові кроки саме на підтримку економіки України, і робити це швидко. Саме таку модель ми і запропонували в нашому законопроекті. Перше: ми пропонуємо абсолютно новий підхід до сплати податку про додану вартість – це практично нова редакція. Зокрема, передбачається знизити ставку податку до 15 відсотків та змінити механізм сплати ПДВ. Суть нововведення полягає в безпосередньому стягненні ПДВ при продажу кінцевим споживачам товарів, робіт, послуг платниками цього податку. При продажу чи перепродажу товарів кінцевим споживачам підприємство повинно відразу – в 3-денний термін – сплатити ПДВ. Проектом також передбачається звільнити від ПДВ інвестиції в основний капітал, ввести податкові стимули для інвестицій, зокрема ввести інвестиційну пільгу з податку на прибуток та збільшити амортизаційні відрахування. Прийняття цього законопроекту спрямовано на вирішення проблеми основних фондів української економіки, зношеність яких сьогодні складає більше ніж 60 відсотків. Крім того, законопроектом встановлюють контроль за цільовим використанням коштів платників податків, вивільнених у зв’язку з наданням податкової пільги.
Дайте можливість завершити думку, будь ласка.
В цих умовах ми повинні свідомо піти на те, щоб знизити податки, для того щоб дати можливість вийти промисловості з того штопору, в якому вона знаходиться. І, на жаль, іншої альтернативи не існує. Дякую за увагу. І просив би підтримати в першому читанні.
Шановні колеги, перед тим як оголосити запис. А?! Будь ласка, Сергій Анатолійович Терьохін. Але я хотів би нагадати, коли ми записуємося для обговорення, коли ми виступаємо „за”, кнопку ми натискуємо зелену, коли „проти” – червону, щоб потім не було нарікань, що не записалися. Будь ласка, Сергій Анатолійович.
Дякую. Пане Голово, шановні народні депутати, цей законопроект був ретельно вивчений Комітетом з питань податкової та митної політики. Є багато зауважень, є багато зауважень науково-експертного управління Верховної Ради. Але, як я вам доповідав раніше, ми домовилися про те, що всі законопроекти мають бути підтримані за основу. На жаль, ця домовленість, яка була озвучена представником Партії регіонів - паном Азаровим в комітеті, зараз не дотримується фракцією Партії регіонів, ну, бог їм суддя. Тому комітет пропонує, за виключенням змін до податку на додану вартість, оскільки ці зміни є в тому вигляді, як вони виписані, призведуть до неконтрольованості наповнення бюджету, прийняти цей законопроект за основу. В разі якщо позиції по податку на додану вартість залишаться в цьому законопроекті, то тоді пропозиція: направити його на повторне перше читання. Комітет, ще раз, пропонує прийняти за основу, за умови вилучення норм, що стосується змін до закону України про податок на додану вартість. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, прошу записуватися на обговорення. Прошу вивести прізвища народних депутатів, що записалися на табло. Народний депутат Писаренко, потім Катеринчук.
Шановні колеги, ну, звичайно, нам потрібно саме в цей кризовий час думати про податкову реформу. Адже всі країни світу зараз пішли на зниження податкового тиску на підприємців. І для того, щоб зараз дати поштовх розвитку економіки і створенню нових робочих місць, нам потрібно голосувати саме такі законопроекти, в тому числі який поданий моїм колегою, паном Катеринчуком. Але давайте розуміти, що у нас на порядку денному ще знаходиться Податковий кодекс, який вже роками ми не можемо прийняти і в якому потрібно і вдосконалити і перелік податків, які будуть стягуватися підприємцю, і їх розмір. Тому що мені здається, що сьогодні вирішувати долю, наприклад, ПДВ в окремому законі, можливо, це тільки сьогодні змінить ситуацію і заведе його у глухий кут і не дасть вирішити тих проблем, які є. Можливо, треба говорити, що треба знижувати ставку податку без зміни самих процедур по зміні сплати цього податку, але в цілому я хотів своїх колег з опозиції, які сьогодні не голосують за такі важливі закони, все ж таки переконати у тому, що нам потрібно самих себе заставити сьогодні працювати над такими законопроектами. Тому зараз потрібно його голосувати у першому читанні, потім переходимо до роботи у комітеті, і після цього розпочинаємо роботу над вже поданим Податковим кодексом. Дякую.
Миколо Дмитрович Катеринчук, будь ласка, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона".
Шановні народні депутати, якось дивно виглядає це все, тому що Партія регіонів вносить антикризові законопроекти і потім сама за них не голосує. На всіх шоу ви розповідаєте, що у вас є антикризова програма, ми з вами у комітеті це відпрацювали все. Чому ви не голосуєте? Це по-перше. По-друге, відносно ПДВ. Реформування ПДВ сьогодні є, я думаю, одна з основних проблем, з якою стикаються експортери. Тому це, до речі, ще й передвиборча обіцянка БЮТ. Вибачте, що я зробив цю роботу за вас, але хотів би, щоб все ж таки ми цю дискусію обов’язково продовжили, ми прийняли і цей законопроект у першому читанні і прийняли Податковий кодекс, тому що питання виходу з кризової ситуації – це зміна, перш за все, фіскальної політики. І дай нам Бог впоратися із цим на цьому тижні. Дякую за увагу.
Микола Кравченко, фракція комуністів.
Кравченко, фракция коммунистов. Мы не будем голосовать за 3355, я даже и причину не буду объяснять. Но хочу сказать следующее. Вот здесь и 3306, и 3355 так расхваливают, так расхваливают! Но я считаю себя уже депутатом вроде бы с опытом, но мне не понятно как может быть проправительственная фракция голосовать за закон, который полностью разрушает предыдущую законодательную базу. Мы приняли закон антикризисный по развитию промышленности. Там амортизация по группе 3-4 выписана. Мы четко и однозначно он вступил в действие, вернее, этот закон будет работать. Какая необходимость готовить этот талмуд, который перечеркивает полностью законодательную базу, принятую ранее. Я не понимаю этого, когда сидит заступнык министра финансов и говорит о том, что это на девять миллиардов разрушит и так зыбкий негодный бюджет, проправительственная фракция бегает и заставляет всех голосовать по этому законодательству. Я этого не понимаю.
Дайте можливість завершити. У вас все, Микола Васильович? Будь ласка. Ганна Миколаївна Герман, будь ласка.
Партія регіонів. Шановні колеги, шановні народні депутати, шановні виборці! Партія регіонів безперечно підтримує кожну ініціативу, яка зменшує податковий тиск на підприємців і полегшує життя людей. І це не залежить від того, хто пропонує ці законопроекти, чи це пропонує опозиція, чи це пропонує коаліція, чи це пропонують люди, які не належать ні до коаліції, ні до опозиції. Ми не ділимо добрі справи на коаліцію і опозицію. Ми підтримуємо завжди ті ініціативи, які полегшують життя людей у такі надзвичайно тяжкі часи. Тому ми будемо голосувати за законопроект Катеринчука і будемо робити все, щоб знизити податки в Україні.
Дякую. Шановні колеги, прошу уваги. Терьохін, будь ласка.
Шановні колеги, дозвольте мені протранслювати ще раз рішення комітету. Комітет пропонує взяти за основу законопроект розроблений народним депутатом Катеринчуком 3355 за умови вилучення норм, що стосуються змін до Закону України „Про податок на додану вартість”. Ті норми, які містяться в цьому законопроекті запропонованому оптимістично можуть призвести до втрат біля 9 мільярдів гривень, 9,8 мільярди гривень до кінця цього року. Тому давайте експерименти в кризу такі не проводити. Прошу поставити на голосування рішення Комітету з питань податкової та митної політики.
Дякую. Шановні колеги, я буду ставити на голосування так як того вимагає Регламент про прийняття за основу проекту закону, реєстраційний номер 3355 про внесення змін до деяких законів України щодо відновлення економічного зростання України, а при підготовці до другого читання потрібно вести дискусії і виходити на оптимальне рішення. Тому ще раз пропозиція про прийняття за основу проекту закону, реєстраційний номер 3355. Прошу голосувати. За основу. [[16:30:07]] За-215 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка, Партія регіонів – 153, "Блок Тимошенко" – 2, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 40, комуністів 0, "Блок Литвина" – 20. Шановні колеги, ми повернемося, я хочу ще раз сказати, пропозиція колеги Терьохіна голови комітету, але відповідно до регламенту ми приймаємо за основу, а при підготовці до другого читання треба виходити із тих поправок і пропозицій, які є, я не можу ставити на голосування умови, бо першою голосується пропозиція виключно та, яку вимагає Регламент. Тому, шановні колеги, я ставлю на голосування про повернення до розгляду законопроекту 3355. Повернення до розгляду! Повернення до розгляду. [[16:31:15]] За-224 Рішення не прийнято. Тепер ставиться на голосування про направлення на повторне перше читання проекту закону 3355. На повторне перше. [[16:31:39]] За-381 Рішення прийнято. Я просив би при підготовці на повторне перше читання узгодити розбіжності. Оголошується до розгляду проект Закону [[реєстраційний номер 3391]] про внесення змін до Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств" та внесення змін до деяких інших законодавчих актів з питань оподаткування. Доповідач: народний депутат України Анатолій Кирилович Кінах, співдоповідачем буде виступати голова комітету Сергій Анатолійович Терьохін. Будь ласка, Анатолій Кирилович.
Шановні народні депутати, я маю велику надію, що коли в нашому пленарному в залі ми розглядаємо питання, які спрямовані на подолання кризи в економіці і в промисловості України, то незалежно від політичного кольору ми будемо об’єднувати наші зусилля. Відбувається безпрецедентне падіння промисловості в Україні: в січні – мінус 34 відсотка, аналогу якому немає за всю історію незалежності України. Промисловість України працює в дуже скрутних умовах, починаючи з несприятливої кон’юнктури на світових ринках, різкого збільшення вартості енергоресурсів і, по суті, руйнації на внутрішньому просторі України інвестиційної, інноваційної політики, що поглиблює кризу у всіх галузях нашої економіки. Більш того енергоємність нашої продукції в 2-3 рази вище, чим у наших конкурентів як на Сході, так і на Заході. Фізичний моральний знос основних фондів біля 60-70 відсотків. І в тому числі у системі оподаткування України відсутні практичні стимули для реінвестування прибутку підприємств, модернізація виробництва і реальний сектор економіки сьогодні практично повністю ізольований від доступу до кредитних ресурсів. Як крок по вирішенню цих проблем фракція Партії регіонів пропонує вищезазначеним законопроектом прискорити модернізацію основних фондів України, їх технологічне і технічне переозброєння і ввести відповідні нормативи прискореної амортизації з точки зору стимулів спрямування прибутку підприємств на їх конкурентноздатність, енергозбереження, створення нових робочих місць. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую, Анатолію Кириловичу, дякую вам. Сергій Анатолійович Терьохін, голова Комітету з питань податкової та митної політики, будь ласка.
Шановні народні депутати, Комітет Верховної Ради України з питань податкової і митної політики 5 грудня 2008 року розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про оподаткування прибутку підприємств" та внесення змін до деяких інших законодавчих актів з питань оподаткування [[3391 – номер]], внесений народними депутатами України Януковичем і Кінахом. Законопроектом пропонується, ви вже чули, автор сказав, один з авторів сказав, що завдяки впровадження цього законопроекту втрати бюджету по одній позиції 1,2 мільярда гривень, по другій позиції – 2,8 мільярда гривень. Але, розуміючи, що нам треба шукати спільний пошук виходу з кризових явищ, які є в реальному секторі економіки, ми прийняли на своєму засіданні рішення про те, щоб підтримати два законопроекти, які надає опозиція, за основу у першому читанні. На жаль, голосування за 3306 показало, що нічого домовлятися на рівні комітету, де проголосувало, між іншим, абсолютна більшість. не абсолютна більшість, а всі проголосували: і опозиція, і коаліція за такий підхід. Так от, нічого зараз сподіватися, що опозиція буде підтримувати ті обіцянки, яка вона давала привселюдно, при камерах на засіданні комітету. Я хотів би зробити резюме. Комітет офіційно, в офіційному висновку пропонує взяти за основу. Але, шановні мої друзі, маючи на увазі таку політичну поведінку опозиції, вирішуйте самі. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатися на виступ. Прошу вивести на табло прізвища народних депутатів, що записалися. Народний депутат Климець, фракція Партії регіонів. Мікрофон Герман, будь ласка.
Шановні колеги, сьогодні в цьому залі міг відбутися, могла відбутися подія, якій би всі українці били браво. Ми могли об’єднатися навколо ідеї зниження податків для малого, середнього бізнесу, для всіх людей, хто хоче вижити в цій Україні. Опозиція пішла назустріч члену коаліції і підтримала його законопроект. Але "Блок Юлії Тимошенко" відмовився голосувати за цей законопроект. Таким чином, продемонстровано подвійні стандарти. З одного боку, Прем’єр-міністр Тимошенко в усі мікрофони, на всіх телеканалах говорить про те, що вона зменшує податковий тиск, що вона робить все для виходу з кризи. З іншого боку, політична сила, яку вона контролює, не підтримує законопроектів їхнього ж колеги, їхнього ж колеги законопроекту, який міг би полегшити життя людей. Ми хочемо, щоби виборці, щоби люди в Україні знали це. Ми зараз будемо знову голосувати за законопроект, який полегшує життя людей. І ми закликаємо "Блок Юлії Тимошенко", усю коаліцію приєднатися до того нашого голосування. Ми закликаємо вас не ділити Україну і не ділити парламент, а в той час, коли весь світ об’єднується у подоланні кризи.
Народний депутат Писаренко. Ну я бачу, в кінці, давайте ж виступи завершимо.
Шановні колеги, перш за все нам потрібно навчитися тримати слово один перед одним. Якщо ми сьогодні вирішили приймати пакет законів по податкам, то нам потрібно приймати пакет законів. А якщо ми хочемо поділитися там, хтось краще печеться про людей, хтось гірше, то давайте не будемо після цього, після драки махати кулаками. Тому на сьогоднішній день всі законопроекти, на жаль, підуть на комітет, і там давайте попросимо, щоб наші колеги якнайшвидше їх знову подали до залу. Дякую.
Так, будь ласка, Сергій Терьохін, мікрофон.
Дякую дуже. Відповідь у порядку репліки. Було зачеплено „Блок Юлії Тимошенко”. Шановні народні депутати, шановні виборці наші! Знаєте, диявол криється у дрібницях. Якщо у 3306 ми пропонували, дійсно, поліпшити життя реальному сектору економіки, громадянам, нашим трударям, які приїздять або працюють за кордоном, приїздять з-за кордону, поліпшити можливість нестягнення квартир закладених і так далі. То в законопроекті, який сьогодні, от зараз розглядається, написана проста штука. Такими прийомами, як пропонуються Януковичем і Кінахом, найбільше зменшення оподаткування буде на дві категорії компаній – це імпортери і фінансовий сектор. Громадян, пані шановна Герман, тут і не пахне у цьому законі, немає тут громадян. Є інтереси великого бізнесу, зав’язаного на імпорті або фінансових оборутках. Оце от різниця між тим, що подав „Блок Тимошенко” і те, що подала Партія регіонів.
Я прошу вас, шановні колеги, ну послухайте. Ганно Миколаївно, ну ви можете послухати. Ви виступали, не було людини, яка у залі записалась. Просто я дав, щоб виступив представник. Ви виступили, ну, відповіли, обмінялись репліками, давайте ж будем. Будь ласка, Герман мікрофон, будь ласка. Але давайте, колеги, домовимось у такий спосіб, що тих людей, кого нема у залі, не треба передавати слово на виступ. Будь ласка.
Шановні колеги, я ще раз звертаю вашу увагу на те, що опозиція сьогодні підтримала законопроект зі зниження податкового тиску, який запропонував член коаліції пан Микола Катеринчук, і ми могли тут разом продемонструвати єдність у відстоюванні інтересів народу. Те, що зараз говорять, що там бізнесу великому не треба понижувати податковий тиск і так далі, у великому бізнесі працюють мільйони простих українців, які мають робочі місця, і ми мусимо ті робочі місця зберегти сьогодні. І я вас ще раз закликаю, не діліться по фракціях, не діліться по інтересах, давайте разом приймати ті законопроекти, які полегшують життя людей, залиште партійні амбіції у своїх кишенях.
Дякую. Шановні колеги, обговорення проекту закону 3391 завершено. Пропозиція комітету – прийняти за основу і підготувати до другого читання. Я ставлю цю пропозицію на голосування, а саме, про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до закону України про оподаткування прибутку підприємств та внесення змін до деяких інших законодавчих актів з питань оподаткування, реєстраційний номер 3391. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[16:42:57]] За-208 Рішення не прийнято. Давайте, можливо, на повторне перше направимо читання? Немає застережень. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 165, „Блок Юлії Тимошенко” – 1, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 14, комуністів – 14, „Блок Литвина” – 1. Шановні колеги, я ставлю на голосування про направлення на повторне перше читання проекту закону 3391. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[16:43:41]] За-219 Рішення не прийнято.
По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 173, „Блок Тимошенко” – 0, "Наша Україна – Народна Самооборона” – 18, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 1. Шановні колеги, у нас тут більшою мірою зараз говорять – не такий раціональний прагматичний підхід, а, очевидно, політичне зведення рахунків. Давайте відійдем від цього, я вас прошу. Оголошується до розгляду проект Закону 3396 про внесення змін до деяких законів України щодо зниження податкового тиску та стимулювання розвитку вітчизняного ринку. Доповідач – народний депутат України Анатолій Кирилович Кінах. Співдоповідачем буде виступати голова Терьохін Сергій Анатолійович.
Шановні народні депутати, знову звертаючись до вас від фракції Партії регіонів, ще раз, ми не тільки звертаємося, а й вимагаємо: припиніть війну на знищення економіки України! По рівню падіння обсягу промисловості в січні 2009 року, коли в основних бюджетоутворюючих галузях економіки України падіння машинобудування – мінус 58 відсотків, металургійний комплекс – мінус 46, будівництво – мінус 57, хімія – мінус 40, це той рівень падіння який був тільки в червні 1941 року, але тоді розпочалася війна! З ким воює правляча коаліція і уряд? З власним народом і державою? Це по-перше. По-друге, на сьогоднішній день економіка України по своїм показникам, як підтверджує ООН, найгірша в світі, займає перше ганебне місце. Зовнішній товарообіг: від’ємне сальдо – мінус 18,5 млрд., ставка вартості кредитних ресурсів, включаючи облікову Національного банку, сама висока в Європі, по енергоємності, ще раз нагадую, в два-три рази вища, чим в світі, по продуктивності праці – в 4-5 нижче разів, ніж в Європі. І цей пакет законопроектів, який ми пропонуємо, якраз спрямований на те, щоб створити умови не популістської політики знищення економіки України, а на її розвиток. Тому є пропозиція, шановні народні депутати, відійдіть від політичний амбіцій, згадайте про власну державу, економіку і підтримати вищезазначений законопроект, який дозволяє забезпечити систему лізингу, зниження оподаткування, покращити ситуацію з зовнішнім сальдо торгівлі і створювати десятки тисяч робочих.
Дайте можливість завершити. Так, будь ласка, Сергій Анатолійович. Від комітету.
Шановні народні депутати! Дозвольте мені ще раз повторитися від імені тих депутатів, членів Комітету з питань податкової та митної політики, які мають політичну честь. Ми домовилися в комітеті підтримати всі законопроекти в першому читанні, включаючи і цей. Маючи на увазі, що новели цього законопроекту є більш, ніж спірними, я дуже вдячний розробникам цього законопроекту, що вони взяли і про транслювали частину законопроекту 3306, за який ви не голосували, прямо переписали без. з тими помилками, які в комах були, з 3306 в свій законопроект, але додали, як кажуть [[я перепрошую]] не в парламенті, „хотелок”. „Хотелки” такі. Припустимо пропонується знизити в 3 рази оподаткування дивідендів, процентів і роялті, отриманих від нерезидентів. Грубо кажучи, щоб не морочитися з переводом грошей в офшори, а потім переводом назад, пропонується всі пасивні доходи, які мають громадяни або компанії України в офшорах, оподатковувати втричі менше, ніж сьогодні є. або, припустимо, пропонуються новели в податку на прибуток, які коштують Державного бюджету в сьогоднішній ситуації мінімально 19,5 мільярдів гривень; пропонуються новели в податку на додану вартість, які коштують прямим рахунком 18 мільярдів гривень, а при застосуванні векселів так званих плюс ще 30 мільярдів гривень. Ми домовлялися з розробниками цього законопроекту, що найбільш одіозні норми, про які я сказав, будуть вилучені на другому читанні. Але я так розумію, що ці домовленості повністю порушені. Тому я доповів вам рішення комітету, яке знову-таки базувалося на принципах політичної честі, а вам вирішувати, як голосувати. Дякую. За увагу.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення законопроекту. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Народний депутат Карпук фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”.
Володимир Карпук, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Ми багато чули від Партії регіонів про те, що у них є великий антикризовий пакет законів, основним автором якого є їх лідер. Однак сьогодні, дійсно, хотіли послухати до тих пропозицій, про які так багато говориться: про великого менеджера, який може вивести країну з кризи. Однак, якби дійсно цей великий менеджер побув на трибуні та розповів, які є заходи, а те, що ми почули сьогодні, ми не можемо підтримувати. Дякую.
Ярослав Сухий, будь ласка. Шановні колеги, ще раз хочу сказати: червона і зелена. Червона – проти, зелена – за. Так, щоб не було проблем.
Шановні колеги, я так, ну, відповідаючи колезі про опозицію, яка щось там має чи не має, що ми пропонуємо. Ви бачите: ми пропонуємо законопроекти, які вами відхиляються. Це ваше право, ви для того є більшість. Ви для того взяли на себе відповідальність за майбутній розвиток економіки України. Я хочу сказати про інше. Ці законопроекти, які ми сьогодні розглядали, в тім числі законопроект 3306, я щиро, Сергій Анатолійович, жалкую, що ми за нього не проголосували. Але я вам хочу сказати: не ми висловлювали застереження стосовно цього законопроекту. Я думаю, що ми за нього обов’язково потім проголосуємо, коли він пройде ще раз доопрацювання. Тому що те, що там є, дійсно, стосується мого індустріального Запорізького регіону, тому що мова йде про зміну форми амортизації, а ви знаєте, це те, що розвантажує податковий тиск. Шановні колеги, нинішня криза, яка супроводжується погромом базових галузей народного господарства, катастрофічним зубожінням людей, вона ж почалася задовго до світової кризи. Пам’ятаєте в 2005 році тодішня влада, яка прийшла з Майдану, законом про новий бюджет, нагадаю, Регіони України - тодішня фракція за нього не голосувала, зупинила всі преференції вітчизняному автомобіле-, судно-, літако- і сільськогосподарському машинобудуванню. І те, що мало закінчити в 2008, 2009 році оновленням основних засобів виробництва в реальному секторі, було зупинено. І ми сьогодні маємо негатив, який ми повинні подолати тут спільно в цій сесійній залі. Якісь образи тут демонструвати, якийсь гнів на якісь там слово честі, недомовленості, воно просто нікому тут, повірте мені, не до лиця. І ще одне, ініціативи тодішні, коли тодішній міністр фінансів наказав підтопити жирок олігархів, олігархам, коли були зупинені всі преференції, сьогодні тут зовсім недоцільно виступати. І мені просто, ну, неприємно слухати про велику промисловість, про базовий капітал, знову про поганих олігархів, знову хтось в офшори щось поїхав. Давай.
Шановні, шановні колеги, прошу підготуватися до голосування. І ще одна пропозиція: у нас ще є один законопроект, який відноситься до заходів щодо упередження і пом’якшення фінансової кризи. Давайте ми ці законопроекти приймемо за основу, якщо ви не будете заперечувати, потім проголосуємо, повернемося назад, всі ці законопроекти для, для того, щоб можна було прийняти, ну, зважене рішення. Нема заперечень? Тому зараз я ставлю на голосування проект закону, реєстраційний номер 3396, про внесення змін до деяких законів України про зниження податкового тиску та стимулювання розвитку вітчизняного ринку, 3396, прошу голосувати. Прошу голосувати. [[16:53:27]] За-193 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 166, "Блок Юлії Тимошенко" – 0, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 1, комуністів – 21, „Блок Литвина” – 1. Що, на повторне перше читання поставимо, да? Можна поставити на повторне перше? Я ставлю пропозицію про направлення на повторне перше читання проекту закону, реєстраційний номер 3396. Прошу голосувати. [[16:54:17]] За-205 Рішення не прийнято. Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо послаблення негативного впливу світової фінансової та економічної кризи на вітчизняну нафтопереробну галузь]], реєстраційний номер 3515. Доповідач Сергій Осика. Будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, все уважаемые коллеги! Я представляю очень короткий закон, в нем всего две статьи, но я думаю, что он имеет достаточно большое значение для нашей нефтепроизводной отрасли. О чем идет речь? Статья 1. В протоколе СОТ, проратифицированном в мае прошлого, стоит на пять лет ставка переходного периода 10 процентов. У нас почему-то на сегодня она ноль, то есть мы не защищены по импорту. При этом мы имеем примерно такой баланс, вот Анатолий Кириллович меня подтвердит. Мы споживаємо десь приблизно 600 тисяч тонн на рік, із них тільки по минулому року ми мали 300 тисяч тонн по імпорту. А можемо виробляти біля мільйона тонн. Тому ми пропонуємо, щоб ставка 10 відсотків трохи цю ситуацію збалансувала і ми могли би повністю задовольняти свої потреби за рахунок власного виробництва. На сьогодні зайвий бітум просто зжигається разом з мазутом, йде в мазут. Це перша обставина. Друга обставина. Така стаття, у нас чомусь існує експортний тариф, тобто обмеження на експорт скрапленого газу. Наводжу цифри. В минулому році його було призведено 756 тисяч, тобто ми повністю свої потреби задовольняємо, але експорт при цьому склав всього.
Дайте можливість завершити.
склав всього 55 тисяч. Якщо ми відмінимо цей безглуздий експортний тариф, то ми зможемо експортувати на рівні двохсот тисяч тонн на рік. Ці країни зараз дотують виробництво скрапленого газу. Дякую.
Дякую. Сергій Анатолійович Терьохін, будь ласка. Хто буде від комітету виступати? Будь ласка, Сергій Анатолійович.
Я перепрошую. Остаточні переговори з фракцією Регіонів були. Шановні народні депутати! Доповідач вже розповів про суть цього питання, дійсно з одного боку ми не використовуємо всі можливості для того, щоб захищати внутрішній ринок від поставки не якісних бітумозних продуктів і дешевих, які конкурують з нашими виробниками, з іншого боку, у нас існує експортне мито на скраплений газ – це призводить до нерозвитку промисловості, промисловці про це знають більше, ніж макроекономісти, скажімо так. Резюме. Комітет повністю підтримав це одноголосно, між іншим, підтримав це рішення. Знову-таки всі представники фракцій, всі фракції. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради підтримало і Кабінет Міністрів. Саме тому комітет пропонує прийняти цей закон за основу і в цілому сьогодні. Дякую за увагу.
Так, дякую. Шановні колеги! Прошу записатися на обговорення. Прошу показати прізвища народних депутатів. Народний депутат Зейналов, будь ласка.
Эдуард Зейналов, фракция «Наша Украина - Народна Самооборона». Я хотів би додати до виступаючих те, що українська нафтопереробна галузь завжди мала, забезпечувала потреби України в нафтопродуктах і мала дуже великий експертний потенціал. Сьогодні ми бачимо, що крім того, що Україна сама не забезпечує себе нафтопродуктами, дуже багато, велика кількість нафтопродуктів імпортується Україною. Тому введення 10-відсоткової митної ставки, я вважаю, що абсолютно підставне. Крім того, сьогодні, якщо ми кажемо про скраплений газ, який не є природною субстанцією, а є продуктом нафтопереробки, маючи експортне мито на скраплений газ, ми сьогодні не використовуємо ті можливості, які мають українські нафтопереробні заводи по експорту саме цього продукту. Тому я прошу своїх колег народних депутатів підтримати цей законопроект. Дякую.
Так, шановні колеги, всі хто записався виступили. Пропозиція комітету. Що? Пропозиція комітету прийняти його у першому читанні і в цілому як закон. Але я поставлю спочатку про прийняття за основу. Тому прошу уваги! Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону [[реєстраційний номер 3515]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо послаблення негативного впливу світової фінансової та економічної кризи на вітчизняну нафтопереробну галузь]]. 3315 – прошу голосувати. [[17:01:37]] За-404 Рішення прийнято. За основу. Пропозиція комітету прийняти в цілому як закон. Немає застережень? Всі за? Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в цілому як закон проект Закону [[реєстраційний номер 3515]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо послаблення негативного впливу світової фінансової та економічної кризи на вітчизняну нафтопереробну галузь]]. Прошу голосувати. [[17:02:25]] За-410 Закон прийнято. Шановні колеги, прошу уваги! Як би ви поставилися до такої пропозиції, якби ми до цих законопроектів повернулися, які ми розглядали перед цим і не прийняли рішення, і все-таки переголосували за прийняття їх за основу? Є заперечення? Будь ласка, не будемо повертатися тоді. Тоді ті законопроекти, які ми направили на повторне перше читання, треба готувати на повторне перше читання. Ті законопроекти, які не підтримані, щоб відправити на повторне перше читання, вони відхилені, щоб було розуміння у вас у всіх. Шановні колеги, переходимо до розгляду законопроектів у другому читанні. Оголошується до розгляду проект Закону, реєстраційний № 2606 про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо документів, які посвідчують право власності на земельну ділянку, а також порядку поділу та об’єднання земельних ділянок]], доповідач – Роман Ткач, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, шановні присутні! На ваш розгляд вноситься проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів відносно документів, які посвідчують право власності на земельну ділянку, а також порядку поділу та об’єднання земельних ділянок. Цей законопроект уже прийнятий у першому читанні, доопрацьований нами у другому читанні. Я би все-таки хотів сказати, що це є дуже важливий законопроект і хотів би подякувати групі авторів на чолі із Анатолієм Матвієнком, які подали цей законопроект. Окрім того, всім тим нашим колегам, які подали свої зауваження і пропозиції до другого читання, це і пан Микола Круць, і депутати: Міщенко, Писаренко, Кармазін і ряд інших. Але я хочу сказати, що це дуже важливий законопроект і коли ми уже у себе на комітеті розглянули цей законопроект і, в принципі, подали його на засідання Верховної Ради, надійшло ще ряд пропозицій від наших колег депутатів, зокрема, нашого колеги Олега Ляшка і мої зауваження. Тому ми у себе на комітеті прийняли рішення і звертаємося до вас, шановний Володимире Михайловичу, щоб цей законопроект із тими пропозиціями, які вже надійшли і які ще надійдуть, зняти сьогодні з розгляду і відправити на друге читання до нас у комітет і на найближчому засіданні розглянути. На повторне друге читання.
Автор Анатолій Матвієнко, будь ласка.
Українська республіканська партія „Собор”, Блок "Наша Україна - Народна Самооборона". Володимире Михайловичу, я хочу звернутися до вас і може попросити у зв’язку із таким прецедентом про одну справу. Ми дійсно, коли приймали рішення про друге читання, скоротили термін до одного тижня. І за рахунок того, що скорочений термін до одного тижня, дійсно наших багато колег в тому числі і пан Ляшко не вспіли вчасно подати свої пропозиції. Але я з другого приводу хочу висловитися, що очевидно нам потрібно на профільних комітетах хоча б автора?? повідомляти коли буде розглядатися законопроект до другого читання, поскільки тут є дуже багато новацій, які ну трошки в інше русло ведуть цей законопроект і докорінно інколи змінюють. Тому, я думаю, що було б варто ваше якесь, я знаю, втручання в це, щоб ми надалі це робили. А сьогодні пропонується, якщо можливо, продовжити термін розгляду у другому читанні, а ні, то проголосувати на повторне друге читання і в такий спосіб вирішити з цим проблему і зробити його якісним.
Шановні колеги, немає застереження, щоб ми прийняли рішення на повторне друге, але чітко визначили термін, скажімо, на 5 березня, я думаю, цього достатньо буде. Валерій Писаренко, будь ласка.
Дякую. Володимир Михайлович, я саме хотів вашу ініціативу підтримати, тому що, ну щоб ми цей закон ніде не заховали, щоб ми на перший же робочий день наступного тижня його поставили в порядок денний. Дякую.
Ну це якраз буде четвер, давайте тоді ми проголосуємо на повторне друге читання і одночасно доручення включити його в розклад засідання на 5 березня, а на 6, да, тобто на четвер пленарного тижня. Таку пропозицію підтримується? Я ставлю на голосування, да, на повторне друге читання і розгляд цього законопроекту в найближчий пленарний тиждень у четвер. [[17:08:01]] За-389 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект закону [[реєстраційний номер 2331]] про внесення змін до деяких законів України з питань приватизації. Олександр Миколайович Бондар, будь ласка, голова підкомітету Комітету з питань економічної політики.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Так вже приватизації нашій багатостраждальній везе, що в кінці дня ми розглядаємо дуже концептуально важливі закони. Вчора розглядалась важлива Державна програма приватизації. Сьогодні розглядається в новій редакції двох законів: про приватизацію державного майна і про малу приватизацію, а також зміни і доповнення до законодавства про особливості приватизації незавершеного будівництва і в агропромисловому комплексі. Я хотів би звернути, в першу чергу, увагу депутатів на те, що ці зміни законодавства пов’язані безпосередньо з Державною програмою приватизації, яку ми вчора обговорювали. Всі норми узгоджуються між собою. До законопроекту надійшло 125 пропозицій від народних депутатів. 81 з них врахована, 18 – враховано частково, 26 пропозицій відхилено. Хочу наголосити, що, переглянувши пропозиції депутата Мармазова [[номер 74/115]] щодо обов’язковості визначення однією з умов конкурсу здійснення прибуткової діяльності підприємств, комітет врахував їх і пропонує підтримати. Я хотів би, що б ми зараз уважно поставились до цього законопроекту і зрозуміли, що тут не дозволяється і не забороняється приватизація. Тут вносяться абсолютно нові механізми прозорої і відкритої приватизації, про яку так багато говорять народні депутати. Ну, наприклад. Ми вводимо в 5 статтю весь перелік заборонених до приватизації об’єктів, які незалежно від включення їх у заборонений чи незаборонений перелік, не можуть бути приватизованими при будь-яких ознаках. Тобто, не треба включати в заборонений перелік, вони в 5-ту статтю попали цього закону і все. Вони заборонені. Якщо ми хочемо додатково ввести заборону на приватизацію об’єктів, ми їх включаємо в заборонений перелік. Друге. Ми забороняємо Фонду держмайна самостійно оголошувати чи припиняти конкурс на власний розсуд. Тільки за рішенням суду, якою ввійшло в законну силу. Тобто, не було оскаржень. Третє. Заборонено Фонду держмайна самостійно встановлювати додаткові умови, тобто умови, які відсікають потенційних покупців, крім випадку досвіду роботи в певній галузі. Ви знаєте, що з цього приводу було багато нарікань до Фонду держмайна і багато нарікань з цього приводу. І наостанок. Оскільки законопроектом вносяться фактично дві нових редакції двох законів, а потім зміни ще в два закони, то за узгодженням з Юридичним управлінням і з Олександром Володимировичем Лавриновичем я це узгодив, я пропоную голосувати ці закони окремо. Це буде легше і в підписанні, і накладанні вето, і внесення поправок. Тобто пройти поправки по першому закону, проголосувати потім по другому, а потім зміни третьої, голосуванням по трьом останнім. У мене все.
Шановні колеги, пропозиція зрозуміла. Для того, щоб не завалити весь закон, а пройти частинами, прийняти три закони окремо, розглянувши відповідно поправки. Олександр Володимирович, будь ласка, з цього приводу.
Шановні колеги, це буде дійсно прецедент. Такого не було ніколи у нас, у Верховній Раді, і не було в законодавчій практиці взагалі. Але ви пропустили просто, коли приймали в першому читанні, неправильний підхід, коли в одному проекті закону викладено два закони повністю, з початку до кінця в новій редакції і потім ще зміни до інших. Тобто по нормотворчій техніці це неприпустимі речі. Але, оскільки це отримало схвалення вже в першому читанні, тобто кожен з них схвалено в першому читанні. Для того, щоб вийшли на нормальне оформлення законів, пропозиція, яку сказав зараз голова комітету, заслуговує на підтримку при окремому голосуванні в другому читанні і в цілому за кожен з цих законів. Щоб ми могли вийти з тої ситуації, яку ми створили голосуванням в першому читанні. Я просив би підтримати пропозицію комітету.
Немає застережень? Ну, тоді йдемо по поправках. Сторінка два поправка Євгена Мармазова. Вона відхилена. Ви не врахували її? Ви наполягаєте на цій поправці, ні? Поправка 5-та, Анатолій Семинога наполягає? Ні. Поправка 8-ма, Олійник, наполягаєте на ній? Ні. Поправка 15-та Анатолія Семиноги. Не наполягає. 17-та Семиноги. Наполягає? 18-та. Ні, не наполягає. Так, далі йдемо. Поправка 41-ша Євгена Мармазова. Немає наполягання? Немає. 43-тя. Не наполягають? Ні. 49-та. Ні, не наполягають. 57-ма. Немає наполягання. 70-та, Семиноженко. Не наполягає. 71-ша, Мармазов. Не наполягає. 74-та. Не наполягають.
Володимире Михайловичу, 74-та комітет пропонує врахувати.
74-ту поправку комітет врахував. Будь ласка, Євген Мармазов, мікрофон, будь ласка.
Александр Николаевич, вот в 74 поправке это что, обязательно какие условия должны быть приняты при проведении приватизации. Я внес предложение, чтобы обязательно там было включено здійснення прибуткової діяльності підприємств. Это обязательная умова конкурса. Почему его отклонили? Потому что многие принимают, ставят на приватизацию прибыльные предприятия, а потом им показывают нуль прибыли, и государство ничего не получает. Так почему мы не включаем требование конкурса – обязательная прибутковая дияльнисть предприятия?
Євгене Васильовичу, я на початку доповіді сказав, що 74-ту поправку і 115-ту з цього приводу комітет пропонує врахувати. Ця поправка 74-та врахована комітетом. Якщо її треба переголосувати, мабуть, да?
Шановні колеги, комітет врахував 74 поправку. Автор поправки аргументував її. Ми просто врахуємо. Немає потребі голосувати? Немає. Йдемо далі. 78-ма поправка, Євген Мармазов. Наполягаєте на ній? Ні. Олійник, 80-та. Наполягає колега наш? Ні. Поправка Олександра Лавриновича 88-ма. Погоджується. Микола Іванович Деркач, 89-та. Ви наполягаєте на ній? Ні. Олійник, 92-га. Наполягає? 93-тя? Не наполягає. Євген Мармазов, 95 поправка. Ні. Поправка 111 Олександра Лавріновича. Мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, в даному випадку мова йде про те, щоб зараховувати кошти до спеціального фонду Державного бюджету, тобто скеровувати на розвиток, а не на використання цих коштів від приватизації на фінансування загальне, яке має формуватися зовсім з інших джерел. Тому я просив би таки дослухатись до того, щоб і в цей час кризовий, нам необхідно розвиток, без якого не може бути виходу з кризи. Тому я просив би підтримати цю поправку.
будь ласка, позиція комітету.
Олександре Володимировичу, дійсно, кошти від приватизації, у тому числі штрафні санкції надходять до Спеціального фонду Державного бюджету. Оскільки Бюджетним кодексом визначено, що надходження від приватизації поступають у державний бюджет, ми так і написали. А Спеціальний фонд Державного бюджету – це один із підрозділів. Тому це включає вашу поправку, ми не заперечуємо, але вона відповідає Бюджетному кодексу. Це по Бюджетному кодексу.
Я розумію тут певний нюанс. Можна розуміти таким чином, як записано у Бюджетному кодексі, але оскільки у Законі про бюджет все-таки є дві складових, і ми чудово розумієм, як вони використовувались, на власному досвіді знаю, що таке загальний фонд, що таке спеціальний фонд. Тому якщо є розуміння, що це саме так і має бути, я просив би вашої підтримки, щоб ми таки записали „спеціальний фонд”.
Ні, ну справа в тому, що всі кошти від приватизації в бюджет ідуть, і штрафні санкції теж. Ми не можемо зараз змінювати назву. Тоді треба повертатись до попередньої статті. Але вони всі ідуть в спеціальний фонд зараз по бюджету. Я просив би просто з розумінням поставитись, що це Бюджетним кодексом передбачено.
Оскільки ви були переконливі, то автор знімає своє наполягання. Таким чином, шановні колеги, перший закон ми. Євген Мармазов, будь ласка.
Владимир Михайлович, там есть 24 поправка. Написано, что враховано частково, а там, по сути дела, мою поправку не учли. Это страница 15, третий абзац. Ну, что не принадлежит приватизации, перечисляется: надра, корисні копалини, загальнодержавного значення водні ресурси, в скобочках, крім штучно створених водойм не більш ніж одного мільйона кубометрів. Я предлагал «крім штучно створених” опустить, потому что ну до чого мы дожили? В каждом селе уже приватизировали водоем.
Яка це поправка?
Это моя поправка, 24-я.
24-та, да?
Моя. Написали, что она учтена частично. Она, по сути дела, не учтена. Водоемы, водоемы не должны подлежать приватизации. Сейчас в селах практически все водоемы приватизировали, подойти к водоемам невозможно и так далее, и так далее. Кроме того, это ж по Конституции надра, вода – это общенародное достояние. Поэтому я предлагаю вот эти скобочки опустить, Александр Николаевич.
Будь ласка, Олександр Миколайович.
Справа в тому, що 24 поправка, вона стосується набагато більшої кількості об’єктів, вони вводять нову зовсім градацію п’ятої статті. Якщо тільки окремо водоємів, то я не заперечую, але 24 поправка більша за текстом. Ну ваша ж 24 поправка іде на п’яти сторінках. Тому ми ї частково врахували.
Будь ласка, мікрофон Євгена Мармазова. Прошу уваги!
Ну я ж говорю, Александр Николаевич, посмотрите внимательно, это страница, она ж 24-я, но касается. Вот вы излагаете ее, 15-я страница третий абзац. «Надра, корисні копалини, водні ресурси, скобочки, крім водоемов”. Это опустить надо.
Ну-то погоджується, саме з цією позицією погоджується, для стенограми. Шановні колеги, так як ми домовилися, зараз ми поставимо першу частину на голосування, це проект закону. нова редакція Закону про приватизацію державного майна. Прошу підготуватися до голосування. Ставимо для прийняття нової редакції Закону України про приватизацію державного майна, яке визначає механізм, а не об’єкти. Прошу голосувати. [[17:21:59]] За-220 По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 1, „Блок Юлії Тимошенко” – 155, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 44, комуністів – 0, „Блок Литвина – 20. Олександр Миколайович, ще раз скажіть, що йдеться, шановні колеги, про визначення процедур і механізмів, що мова не ведеться про конкретні об’єкти. Якщо ми чітко не випишемо правила, так тоді ми будемо нарікати, що приватизують, як кому заманеться, на свій розсуд.
Я прошу депутатів народних сконцентрувати увагу. Ми жодного об’єкту тут не дозволяємо чи забороняємо до приватизації, ми забороняємо всі корупційні схеми, всі обхідні маневри по проведенню невідкритої непрозорої приватизації. Тут дозволяється тільки відкриті конкурси. Я не розумію, чому такі ідеї не підтримуються депутатами, які з усіх екранів критикують сьогоднішню ситуацію в приватизації. Я звертаюся до „Нашої України”, що тут поганого для країни, якщо ми будемо, введемо механізми відкритої і прозорої приватизації? Ми ж не дозволяємо тут нічого конкретно.
Роман Зварич, будь ласка. Шановні колеги! Я прошу уваги! Я розумію, стомилися, емоції, але ж треба приймати рішення ті, які нам належить приймати країні. Будь ласка, Роман Зварич.
Шановні колеги! Рідко коли в цьому залі розглядається законопроект, в якому так чітко виписані процедурні норми. Я би просив, щоби ви не думали тут політичними категоріями, бо якби я був на місці Кабміну, я би якраз цього закону не хотів би, тому що там настільки чітко виписані норми, які навіть обмежують Кабмін в певній підготовчій роботі щодо приватизації окремих об’єктів державної власності. Але цей закон потрібен для того, щоби впорядкувати процедуру приватизації об’єктів державної власності. Я тому наполягаю, просто прошу вас підтримати цей законопроект.
Валерій Писаренко, будь ласка. І запросіть депутатів до сесійної зали!
Шановні колеги! Ви знаєте, останній весь рік ми з вами дуже багато говорили по приватизації, про те як потрібно її проводити, і ми з вами демонструємо лише одне, що ми бажаємо все в нашій країні завалити, що ми можемо завалити. Подивіться, Державну програму приватизації з вами приймати не хочемо? Не хочемо. Сьогодні вдосконалювати процедури по приватизації – це також ніхто не хоче це робити. Я навіть вам розповім чому ви це не хочете робити. Тому що Президент України Віктор Ющенко сьогодні поставив основне завдання, щоб бюджет України не наповнювався за рахунок приватизації. Через це сьогодні ви блокуєте прийняття необхідних законів, на яких Президент в своїх указах наполягає, що вони потрібні для країни задля того, щоб розпочати процедуру приватизації. Скільки можна партії регіонів разом з ЄЦ блокувати приватизацію в Україні? І я хочу звернутись до Комуністичної партії. У вас Комісія з питань приватизації, ви її очолюєте. В чому проблема, щоб сьогодні розблокувати.
Так, Іван Стойко, будь ласка. І зараз будемо далі продовжувати роботу. Хорошо, буде репліка.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Я хочу наголосити на тому, що „Наша Україна”, пане Олександре, голосувала саме за цей законопроект. Ми розуміємо, що він сьогодні потрібний, але зараз виступив молодий чоловік, депутат, і просто звинувачував не тільки мене, але й ту групу, яка сьогодні відкрито підтримує Президента. Тому я з огляду на те не буду більше голосувати. Дякую.
Будь ласка, Олександр Єфремов. І Адам Мартинюк. І всі якраз виступили, будем зараз голосувати.
Уважаемые наши коллеги из коалиции, у нас к вам одна просьба: не мешайте в своей голове все, что есть, в один стакан. Если вы не научились работать и не научились управлять экономикой, а пытаетесь наполнить Государственный бюджет только за счет продажи предприятий, которые были построены нашими предками, - один момент, и второй момент – за счет того, что с протянутой рукой бегаете уже по всему миру и что-то просите, то при чем здесь мы, с Партии регионов? Мы не будем поддерживать ваши предложения, направленные на проедание той собственности, которая еще осталась в Украине. И не склоняйте нас к этому, уважаемые наши коллеги. Мы будем поддерживать только в том случае, если это будет направлено на развитие нашей экономики, на строительство новых предприятий. А здесь ни одного предложения мы с вашей стороны не слышали. И ваша активность.
Адам Мартинюк, будь ласка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, ну, я можу простити дійсно колезі-депутату, який погано знає програму Комуністичної партії, хоча її варто вивчити. Комуністи не можуть голосувати за поліпшення законів про приватизацію, тому що вони категоричні противники приватизації. Тому нас не треба в цьому питанні звинувачувати. Друге. Я хотів би нагадати, що ми очолюємо комісію не по приватизації, а по контролю за приватизацією. Це зовсім інші речі. І третє. Учора у вас було досить спокійно набрано 239, 236 голосів по реабілітації чи по прийняттю законів щодо НАТО. Зберіться, мобілізуйтесь і проголосуйте про приватизацію, якщо вас вона так пече.
Так, будь ласка, Олександр Миколайович.
Шановні народні депутати, я вам хочу нагадати, що на сьогоднішній день існує закони про приватизацію, вони діють. Сьогодні існує Державна програма приватизації прийнята ще в 2000 році. І приймемо ми ці закони, чи не приймемо, все рівно приватизація буде йти. Але я наполягаю на тому, що з 2000 року багато що змінилося. І треба вносити туди кардинальні зміни і ми це намагалися зробити. Майже всі поправки, в тому числі, в першу чергу депутата Мармазова, від контрольної комісії ми врахували. Я абсолютно розумію Комуністичну фракцію, вона ніколи не голосувала за приватизаційні закони. Але я не розумію Партію регіонів. Я не розумію, чому? Ви ж не робите новий закон, який дозволяє приватизацію, він вже є. Ви вносите зміни, які вже назріли давно і чекає наше суспільство. Я прошу уважно підійти до цього і не робити з цього, дійсно, відкриття, що начебто ми дозволяємо, відкриваємо приватизацію. І я вам хочу сказати, жодного слова на адресу Президента, чи якогось позиції я не сказав. Я – доповідач закону і я прошу слухати мої слова, і прохання підтримати цей закон. Я звертаюсь до фракції "Наша Україна".
Шановні колеги, ми обмінялися думками. Я хочу ще раз акцентовано сказати про те, що сказав наш щойно колега – доповідач. Законодавча база є, вона недосконала, інколи вона недолуга, вона буде діяти. Якщо ми не приймемо нові, нову редакцію для того, щоб забезпечити прозорість і відповідальність у цих питаннях. Якщо ми зараз із політичних мотивів і аргументації не будемо приймати це рішення, значить будуть розвиватися події за гіршим сценарієм. І я просив би тут не переконувати один одного, а тим, кому належить, проголосувати. Давайте ми ще раз повернемося до розгляду цього питання і проголосуємо. На превеликий жаль, ми заклали протистояння, коли ми розглядали закони щодо упередження, попередження фінансової кризи, кожен голосував за свої. Треба нам було прийняти ці рішення, а потім ми при підготовці до другого читання вийшли б на узгоджену позицію і припинили б нас ділити нас тут, у сесійній залі. Тому прошу ще раз уваги вашої, я поставлю зараз на голосування про повернення до розгляду закону щодо нової редакції Закону України "Про приватизацію державного майна”, нової редакції, не більше того, про повернення. Прошу голосувати. [[17:31:11]] За-216 Рішення не прийнято. А? Ну, на повторне друге читання пропонує комітет поставити проект нової редакції Закону України "Про приватизацію державного майна”. Прошу голосувати. [[17:31:37]] За-214 Рішення не прийнято. Ідемо далі. Будь ласка, тепер проект Закону „Про приватизацію невеликих державних підприємств”, так звану, малу приватизацію. Будь ласка, це сторінка 76.
Ну, це теж нова редакція закону, який стосується малих об’єктів. Там теж врахована більшість поправок. Я не буду давати детальний аналіз. Прошу по поправках іти.
По поправках. Так, шановні колеги, цей закон закінчується на сторінці 97. Так, Олександр Миколайович?
Зараз скажу. Да, на 97-й.
Всі поправки враховані. Тому, шановні колеги, я прошу. Шановні колеги, я прошу припинити тимчасово проведення нарад, підготуйтеся до голосування. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття нової редакції проекту Закону України про приватизацію невеликих державних підприємств, [[малу приватизацію]] Прошу голосувати. [[17:33:35]] За-213 Рішення не прийнято. Що? Зараз поставимо на повторне друге. Я ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання проекту [[нової редакції]] Закону України „Про приватизацію невеликих державних підприємств [[малу приватизацію]] ”. Прошу голосувати. [[17:34:10]] За-215 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 1, "Блок Тимошенко" - 155, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 39, комуністів – 0, "Блок Литвина" – 20. Тепер, будь ласка.
Тепер у нас внесення змін.
А тепер, шановні колеги, зараз ми переходимо до проекту закону про внесення змін до деяких законів України з питань приватизації. Будь ласка, Олександр Миколайович.
Тут з 97-ї сторінки цього закону вносяться зміни в Закон „Про особливості приватизації майна в агропромисловому комплексі”, в особливості приватизації незавершеного будівництва і скасовується Закон такий рамковий „Про формування конкурентних засад у процесі приватизації акцій часток [[паїв]], що належать державі”. Тому прошу по поправках, починаючи з 97 сторінки.
Поправка 117. Олійник не наполягає? 118. Також не наполягає. 123 Олійник, не наполягає? Семинога, 124? Немає наполягань? Всі поправки інші враховані. Тому прошу підготуватися до голосування. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону України „Про внесення змін до деяких законів України з питань приватизації”. Прошу голосувати. [[17:36:12]] За-208 Рішення не прийнято. Шановні колеги! Я ставлю на голосування пропозицію про направлення цього проекту Закону на повторне друге читання. Прошу голосувати. [[17:36:39]] За-214 Рішення не прийнято. А як ми на повторне перше можемо? Ми не можемо. Все вже. Оскільки він вже був прийнятий, що ми можемо зробити. Шановні колеги! На превеликий жаль, потрібно констатувати, що та велика робота, яка проводилась відповідним комітетом, пішла вся в гудок. Я розумію тих, хто співвідносить себе з опозицією, але не можу зрозуміти тих, хто, здавалось би, підтримує державу, підтримує уряд, міністрів своїх, які скерували уряд, і не голосує за ці законопроекти. Діє установка, щоб було гірше. Буде гірше – побачимо, кому буде краще. Я думаю, що більше вже немає можливості, як вас умовляти. Парламент не буде парламентом, коли він буде керуватися установками за межами парламенту. Сьогодні ви їх добре виконуєте. [[О п л е с к и]] Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо орендних відносин]]. Я хотів би побачити , щоб хоч один парламент у світі який не поважає сам себе, коли працюють люди і приймають відповідні рішення. Ви думаєте, що гірше зробимо уряду і Тимошенко? Ні! Гірше зробимо людям, вони будуть здійснювати приватизацію по тим законам, по яких сьогодні здійснюють. Будь ласка. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо орендних відносин]], реєстраційний № 0903, доповідач – Олександр Миколайович Бондар, будь ласка.
Я дякую, Володимир Михайлович, за підтримку. Ми дійсно дуже велику роботу проробили по цим усім законопроектам. Я думаю, що по цьому законопроекту вже не буде таких зауважень. Цей законопроект поданий Кабінетом Міністрів ще минулим. Ми його прийняли у першому читанні і у другому читанні враховані всі поправки, подані Кабінетом Міністрів і депутатами. Жодна поправка в переліку не відхилена. Тому, якщо немає заперечень, цей закон вносить просто, регламентує орендні відносини, співвідносить їх з іншими законами, з господарським кодексом, знімає розбіжності і вносить сюди більш таку сучасну нормативну базу в плані захисту інтересів держави. Тут жодного слова про приватизацію немає. Тут, навпаки, ускладнюються процедури для виведення майна через оренду з державної власності. Я прошу цей закон підтримати у другому читанні і в цілому.
Шановні колеги, всі поправки враховані. Отже, є всі підстави ставити на ваш розсуд проект закону. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо орендних відносин, реєстраційний № 0903, прошу голосувати. [[17:40:28]] За-403 Закон прийнято. Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про оренду державного та комунального майна" [[щодо захисту прав власників]], реєстраційний номер 0904. Доповідач: Олександр Миколайович Бондар. Будь ласка, Олександр Миколайович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати, це закон депутата 5 скликання нашого колеги Беспалого Бориса, який був прийнятий ще в минулому скликанні в першому читанні, до другого читання я, як депутат, вніс поправки, які узгоджують його з нормативною практикою в основному базується на зауваженнях Науково-експертного управління. Всі вони враховані і врахована також поправка депутата Мармазова. Цей закон спрямований на те, щоб захистити право власника, в першу державу, ну і передбачає те, що договори оренди не можуть бути автоматично продовжені без будь-яких умов, якщо власник не дає на це згоду. Повинна бути згода власника і він повинен ще, якщо не дає згоду, попередньо попередити орендаря, що він не буде продовжувати договір оренди. Я думаю, що цей закон корисний для сьогоднішньої ситуації, він стосується в тому числі і книговидавництва, поліграфії, про який ми розглядали, я прошу його прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Всі поправки враховано.
Шановні колеги, всі поправки враховані, застереження немає? Немає, я не бачу. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект закону, реєстраційний номер 0904 про внесення змін до Закону України „Про оренду державного та комунального майна” [[щодо захисту прав власників]]. Прошу голосувати. [[17:42:40]] За-381 Закон прийнято. Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення доповнень до Закону України "Про концесії" [[щодо особливостей застосування концесійних угод при здійсненні діяльності з централізованого водо-, теплопостачання та водовідведення]], реєстраційний номер 0949. Доповідач: Бондар Олександр Миколайович. Будь ласка, Олександре Миколайовичу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати. Цей законопроект теж перехідній з минулого складу Верховної Ради. Його автори: Кучеренко і Бондар. Ви знаєте, що Кучеренко зараз є якраз міністром по питанням комунального господарства. Цей закон передбачає унеможливлення зловживань в процесі передачі в концесії об’єктів газу і водопостачання. Він вводить більш жорсткі норми до передачі в концесію об’єктів по їх контролю і про дозвіл на цю концесію. Якщо умови концесії порушуються, є можливість розірвати договори концесії, позбавити ліцензії того, хто бере в концесії об’єкти. Дві поправки – депутата Бондаря і Мармазова – враховані. Прошу цей закон прийняти в другому читанні і в цілому. У мене все.
Шановні колеги, поправки тут дві було. Вони враховані. Немає заперечень щодо пропозиції комітету про прийняття його в цілому як закон? Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення доповнень до Закону України про концесії щодо особливості застосування концесійних угод при здійсненні діяльності централізованого водо-, теплопостачання та водовідведення [[реєстраційний номер 0949]]. Прошу голосувати. Орієнтуйтесь на Михайла Васильовича і голосуємо. [[17:45:01]] За-367 Закон прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 152, „Блок Юлії Тимошенко” – 144, „Наша Україна-Народна Самооборона” – 52, комуністів – 0, „Блок Литвина” – 19. Шановні колеги, ми зараз мали б розглядати проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо пенсійного забезпечення. Я хочу ще раз запитати, бо підходили від комітету і від фракції, стверджують, що законопроект ще у стадії опрацювання, щоб не розглядати його. Не буде заперечень, щоб ми відклали розгляд цього законопроекту? Немає. Дякую вам. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 65 Закону України "Про вищу освіту" [[щодо створення самостійних госпрозрахункових підрозділів]] [[реєстраційний номер 0951]] [[друге читання]]. Віталій Семенович Курило. А, Володимир Іванович Полохало – голова Комітету з питань освіти і науки, з питань науки і освіти.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Цим законопроектом, який вніс народний депутат України пан Тарас Чорновіл, пропонується доповнити статтю 65 Закону України „Про вищу освіту” новою частиною, у якій передбачити, що надання послуг у галузі вищої освіти вищі навчальні заклади із статусом національні можуть створювати самостійні госпрозрахункові підрозділи. Внесення змін зумовлене необхідністю усунення протиріч, які випливають з діючої редакції закону, а саме відсутністю чіткого розуміння того, що утворені вищим навчальним закладом структури можуть надавати дозволені законодавством платні послуги. Комітет допрацював цей законопроект з врахуванням зауважень і пропозицій Головного науково-експертного управління і Комітету Верховної Ради з питань правової політики, а саме: йдеться про необхідність визначення правового статусу самостійних розрахункових підрозділів. Комітет пропонує з метою коректності юридичного формулювання замінити назву „самостійний госпрозрахунковий підрозділ” на „структурний підрозділ. Друге. Надати можливість створювати такі структурні підрозділи і вищим навчальним закладам, які не мають статусу національних. І третє. Не вказувати, які саме платні послуги надаються у галузі вищої освіти, оскільки це питання вже врегульоване постановою Кабінету Міністрів України. Комітет прийняв рішення одноголосно, всі члени комітету всіх шести партій і п’яти фракцій рекомендувати Верховній Раді України прийняти даний законопроект в другому читанні та в цілому. В умовах кризи і в умовах тих скрут, які переживає сьогодні вища освіта, врегулювання, правове врегулювання допоможе вищим навчальним закладам вижити в цих складних умовах. Комітет пропонує, ще раз підкреслюю, в другому читанні і в цілому. Дякую.
Шановні колеги, немає застережень, зауважень? Юрій Мірошниченко, будь ласка. Мікрофон увімкніть.
Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Шановні колеги, я абсолютно підтримую ідею законопроекту і в принципі не заперечую, щоб прийняти його в цілому. Але там ці утворення, в якій організаційно-правовій формі вони мають існувати? От цього не дано визначення. Можливо, зараз би ми це питання врахували і включили. І тоді вже в цілому голосували.
Шановні колеги! Я просив би нашого колегу Юрія Мірошниченка зняти це застереження, на скільки це можливо. Бо вони функціонують. Тут іде про те, щоб розширити можливість. Раніше таке право мали тільки вузи, які мають статус національний. І йшлося лише про вузький профіль. А для того, щоб вижити, то весь спектр його треба просто узаконити. А вони діють відповідно до законодавства і на підставі положень, які затверджуються вузами. Роз’яснення прийнято. Зауваження знято. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до статті 65 Закону України про вищу освіту [[щодо створення самостійних госпрозрахункових підрозділів]], реєстраційний номер 0951. Прошу голосувати. [[17:50:07]] За-402 Закон прийнято. Шановні колеги, ми зараз мали розглядати проект Закону, реєстраційний номер 0957. Комітет просить відкласти його розгляд в зв’язку з тим, що доповідач хворіє. Не буде заперечень? Тоді відкладаємо на наступний пленарний тиждень проект закону, реєстраційний номер 0957. Оголошується до розгляду проект Закону про затвердження Загальнодержавної програми забезпечення профілактики ВІЛ-інфекції, лікування, догляду та підтримки ВІЛ-інфікованих і хворих на СНІД на 2009-2013 роки, реєстраційний номер 2695. Тетяна Дмитрівна Бахтеєва від комітету, будь ласка. Немає? Хто буде від комітету доповідати? Будь ласка, Адам Мартинюк, мікрофон. Да, мікрофон, будь ласка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Володимире Михайловичу, домовленості тут не існують. 0957 треба, якщо Верховна Рада погодиться перенести або зняти, тоді інша справа. Те, що приймає рішення комітет, це справа комітету. Ми повинні розглянути, або Верховна Рада підтримає те, що перенести розгляд цього питання чи зняти його з розгляду, або. Будь ласка, на голосування Верховної Ради, 57-ма стаття. Це по вчителях і так далі, ви що робите.
Шановні колеги, ні, є Тетяна Дмитрівна, є.
Спасибо.
Шановні колеги, одну хвилиночку, Тетяно Дмитрівно. Справа в тім, що доповідач з приводу цього закону, наша колега вона хворіє. І тому комітет просить, якщо ми його відклали розгляд, якщо наполягання є, то давайте ми зараз завершимо розгляд цього питання і повернемося до цього законопроекту. Немає застережень? Ну домовилися. Будь ласка, Тетяна Дмитрівна.
Да, я прошу прощения за такую небольшую задержку. Как раз мы очень активно обсуждали эту тему. И сегодня было совместное заседание коллегии Минздрава и Комитета по вопросам охраны здоровья как раз по теме ВИЧ и СПИД-инвекции. Это проблема, которая очень и очень актуальная, и очень страшная для Украины. В связи с тем, что за 27 лет существования этой болезни, к сожалению, Украина занимает лидирующее место по заболеваемости, инвалидности и смертности от страшного заболевания – ВИЧ и СПИД-инфекции. 30 сентября прошлого года мы проголосовали за этот законопроект в первом чтении. Комитет по вопросам здравоохранения в первом чтении выполнил поручение Верховной Рады и подготовил проект программы ко второму чтению. Проект поддержан комитетом и завизирован Главным юридическим управлением без замечаний. Я считаю, что доработанная нашим комитетом ко второму чтению программа, которая будет работать на 2009-2013 годы, в целом носит прогрессивный характер, отвечает современным требованиям и имеет ряд преимущество по сравнению со всеми предыдущими другими программами. При подготовке ко второму чтению Общегосударственной программы обеспечения профилактики ВИЧ-инфекции, лечения, ухода и поддержки ВИЧ-инфицированных больных СПИДом на 2009-2013 годы было рассмотрено 75 предложений народных депутатов, из которых 66 учтено, 2 учтено частично и 7 отклонено. Частично учтены поправки комитетом народного депутата Костенко Павла Ивановича, касающиеся финансирования мероприятий по созданию центров для ВИЧ-инфицированных детей и молодежи, а также центров наркозависимой молодежи. Что касается неучтенных поправок, это поправка Николая Ивановича Деркача, она касается переносов сроков вступления программы с первого января 2009 года. Но это нельзя, потому что девятый год тогда будет без программы. Мы сегодня этого не можем позволить, чтобы это было так. Не учтены также пять поправок, внесенных народным депутатом Украины Зозулей. Все они касаются практически одного и того же вопроса – это использование лечебными учреждениями одноразовых стерильных медицинских изделий, но исключительно только отечественного производства. И для этих целей должно быть выделено в пределах 120 млн. гривен. Все остальные поправки учтены. А, к сожалению, пришлось еще отклонить поправку народного депутата Костенко, которая касалась финансирования мультидисци.
Так, може, підемо по поправках, Тетяна Дмитрівна? Шановні колеги, поправка номер один. Деркач Микола Іванович, наполягаєте на ній? Ні. Я буду зупинятися на поправках, які відхилені. Якщо хтось наполягає на поправці врахованій, то тоді будемо повертатись. П’ята поправка. Народний депутат Зозуля. Наполягає? Мікрофон, будь ласка.
Суть вопроса, что в Украину систематически завозится со стран Китая, Индии продукция одноразового медицинского использования, которая не является стерильной. И это самый основной источник заражения СПИДом. Поэтому мое предложение было по поправке, чтобы избежать вот эпидемии СПИДа, все-таки закупать у отечественного производителя, которая является стерильной и которая имеет контроль стерильности, потому что я неоднократно писал министру, писал на комитет, что сейчас заходит в контейнерах продукция, которую на входе в Украину никто не контролирует на стерильность. При прохождении вот, я вам скажу вот, стерильность прекращает строк своего действия при температуре 40 градусов. При прохождении в конте. Красного моря, где внешняя температура 70 градусов, меня очень интересует вопрос стерильности. Поэтому я настаиваю на своей поправке.
Будь ласка, Тетяна Дмитрівна.
В общем-то действительно этот вопрос сегодня можно обсуждать, потому что это будет действительно наш отечественный товар, и он очень качественный. У нас сегодня есть ни один. это ни один монополист, а несколько заводов отечественного производства, это будет решать тендерный комитет и то, что сегодня в такой тяжелой экономической обстановке, это будет и плюс деньги для нашей страны, и разгрузит местный бюджет, и в том числе это будут и наши рабочие места. Я в общем-то не возражаю для того, чтобы поддержать эту поправку.
Шановні колеги! Поправка зрозуміла? Колега Зозуля пропонує, щоб ми зафіксували забезпечення стерильними медичними виробами одноразового використання вітчизняного виробництва. Хоча тут є і питання. Тому я ставлю на голосування цю пропозицію, поправку цю. Поправка номер 5. Прошу. ну, вітчизняного виробництва – значить, які є, виробляються. [[17:58:10]] За-333 Поправка врахована. Відповідна і поправка 10 колеги Зозулі – вона також врахована, там йдеться про те ж саме. Правильно? Так, йдемо по поправках. Поправка 28-ма народного депутата Зозулі: доповнити абзац 10 заходів з удосконалення після „антиретровірусних препаратів” словами: „та медичних виробів одноразового використання”. Ну, ми вже проголосували, то треба просто нам приводити у відповідність. Не треба голосувати? Немає наполягання? Ну, йдемо далі. Я нагадую шановним колегам, що ми продовжили роботу на 15 хвилин, так що не показуйте на годинник. Поправка 31, народний депутат Зозуля. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Наполягаю.
Будь ласка. Це восьма сторінка.
Я наполягаю на цій поправці.
Там ідеться про збільшення обсягів фінансування. Тетяна Дмитрівна, будь ласка.
С учетом сегодняшней ситуации, которая есть по выполнению программы СПИД и ВИЧ-инфекция, это всего лишь составляет 50 процентов финансирования от необходимого и в этой программе вложены 3,5 миллиардов гривен, в то время, когда на самом деле в общем-то было подготовлена программа на 7 миллиардов и то, что сегодня по бюджету 2008 года эта программа финансировалась только на 50 процентов. Я думаю, будет очень правильно, если мы сегодня поддержим еще финансирование на 120 миллионов гривен. Это будет очень правильно.
Шановні колеги, поза як є наполягання, я ставлю на голосування поправку 31-шу народного депутата Зозулі. Прошу визначатися. Прошу визначатися шляхом голосування.
А бюджет не голосуют, видите. [[18:00:40]] За-214 Поправка не прийнята. Шановні колеги, поправка 55 народного депутата Костенка. Ви наполягаєте на ній? Павла Костенка. [[Ш у м у з а л і]] Немає Костенка?
Але наполягає.
Ідемо далі. Поправка 61 колеги Зозулі. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Наполягаю.
А?
Наполягаю.
Доповнити зазначений перелік заходів після слів „шляхом забезпечення закладів охорони здоров’я” словами „медичними виробами одноразового використання вітчизняного виробництва”. Ми це вже врахували, тому немає потреби, мабуть, нам і наполягати. Шановні колеги, всі поправки ми розглянули. Пропозиція комітету прийняти у другому читанні і в цілому як закон. Так, Тетяна Дмитрівна? Немає інших пропозицій? Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону, реєстраційний номер 2695, „Про затвердження загальнодержавної програми забезпечення профілактики ВІЛ-інфекції, лікування, догляду та підтримки ВІЛ-інфікованих і хворих на СНІД на 2009-2013”. Реєстраційний номер, ще раз нагадую, 2695. [[18:02:32]] За-409 Закон прийнято. Шановні колеги, дякую. Тут було наполягання, щоб ми законопроект 0957, про внесення змін до Закону України "Про реструктуризацію заборгованості з виплат, передбачених статтею 57 Закону України "Про освіту” педагогічним, науково-педагогічним та іншим категоріям працівників закладів культури розглянули за відсутності доповідача. Шановні колеги! Якщо ви мені доручите [[я був членом цього комітету і ми розглядали цей законопроект]], я прокоментую. До цього законопроекту було внесено ряд поправок авторів цього законопроекту: Садовий і Лейчук, він ще є перехідним. Відхилена поправка народного депутата В’язнівського. Колега В’язнівський наполягає на цій поправці? Ні. Комітет пропонує прийняли в другому читанні та в цілому, як закон. Є інші пропозиції? Прошу тоді підготуватись до голосування. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому, як закон проект закону, реєстраційний номер 0957 про внесення змін до Закону України „Про реструктуризацію заборгованості з виплат передбачених статтею 57 Закону України „Про освіту” педагогічним, науково-педагогічним та іншим категоріям працівників навчальних закладів”. Прошу голосувати. [[18:04:19]] За-413 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект закону про посилення відповідальності за несвоєчасну виплату або. [[ми продовжили на 15 хвилин]] Оголошується до розгляду проект Закону 2473 про посилення відповідальності за несвоєчасну виплату або безпідставну невиплату заробітної плати, стипендії, пенсії чи інших встановлених законом виплат [[друге читання]]. Доповідач: Віктор Дмитрович Швець, голова Комітету з питань законодавчого забезпечення і правоохоронної діяльності. Будь ласка, заступник голови комітету буде доповідати.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підготовлено до другого читання поданий Кабінетом Міністрів України Проект Закону про посилення відповідальності за несвоєчасну виплату або безпідставну невиплату заробітної плати, стипендій, пенсії чи інших встановлених законом виплат. Механізм відповідальності за такі дії складається з двох ланок. Перша - це стаття 41 Кодексу про адміністративні правопорушення. Ми пропонуємо підвищити економічні штрафні санкції до рівня 510. від 510 до 1700 гривень. Таким чином стягнення підвищуються рівно в два рази. У нас були поправки про підвищення ще їх у два рази, але комітет дійшов висновку про розмір штрафів, запропонований урядом є цілком достатнім. Тепер лише треба аби відповідні органи його правильно застосовували. Другою ланкою, про яку я казав, є Кримінальний кодекс України, а саме стаття 175 Кримінального кодексу, до неї також вносяться зміни, що свідчать про системний підхід цього законопроекту, зокрема, до суб’єктів цього злочину додано громадян – суб’єктів підприємницької діяльності. Крім того, тут також підвищено штрафні санкції вони складатимуть від 8,5 – до 17 тисяч гривень. За невиплату заробітної плати внаслідок нецільового використання коштів штраф підвищується від 17 до 25 тисяч 500 гривень. Також залишаються і інші види покарання, такі як виправні роботи, обмеження чи позбавлення волі. Підкреслюю, що у всіх випадках передбачено позбавлення право обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю. Загалом, до законопроекту надійшло шість поправок. Відхилені лише ті, що стосуються надмірного, на думку комітету, підвищення штрафів. Звертаю також увагу, що законопроект завізовано у Головному юридичному управлінні без зауважень. Таким чином, комітет вважає, що прийняття законопроекту поліпшить стан кримінально-правового регулювання у сфері захисту трудових прав громадян і рекомендує Верховній Раді прийняти даний законопроект у другому читанні і в цілому як закон.
Шановні колеги, йдемо по поправках. Колеги Мойсика Володимира Романовича поправка врахована, а друга відхилена Юрія Кармазіна. Будь ласка, Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні друзі, я ставив питання якраз те, про що зараз колега Шемчук доповідав про те, що я вважав, що порушення встановлених термінів виплати пенсій, стипендій, заробітної плати і виплати їх у повному обсязі і інші порушення вимог трудового законодавства, яке зараз ми спостерігаємо у масовому порядку робляться Київською державною адміністрацією під керівництвом великого космічного мера, бо те, що робиться цим сімейством, заставляє займатися зранку до ночі Генерального прокурора, бо, я бачу, прокурор містом не займається. І я пропоную підняти розміри штрафів і по аналогії, як ми зробили з Правилами дорожнього руху, підняли їх по максимуму і це почало людей лякати. Тому концептуально просто ставлю питання про підвищення їх ще в два раза, тобто 60 і 200 неоподаткованих мінімумів доходів. Отака концептуальна позиція в цій поправки і в наступній поправці, в третій поправці, Володимире Михайловичу. А тут як уже – це політичне рішення як прийме Верховна Рада.
Позиція комітету.
Позиція комітету заключалася в наступному, в тому, що уряд пропонує підвищити штрафні санкції у два рази, шановний колега Кармазін пропонує їх підвищити в чотири рази. Якщо він настоює на цій пропозиції, то сесійна зала тоді і визначитися.
Шановні колеги, різниця, ще раз хочу сказати, різниця полягає в тому, що Кабмін пропонує в двічі, а Юрій Анатолійович в чотири рази збільшити штрафи. От і все. Тому я ставлю цю пропозицію на голосування, пропозицію першу Юрія Кармазіна. [[18:09:22]] За-176 Рішення не підтримано. Будь ласка, тоді інші поправки, Юрію Анатолійовичу, вони втрачають сенс, вони ж не підтримані. 5-та поправка. Будь ласка, Юрій Кармазін.
Спасибі велике всім, хто підтримав. Насправді мова іде тільки про політичне відношення Верховної Ради до фактів таких, які є. Зараз мова іде зовсім про інше в п’ятій поправці. Мова іде про зміни до статті 175 Кримінального кодексу України, наголошую. Ви пам’ятаєте, що скандачка це не можна вирішувати. І тут в мене така пропозиція. Зробити її з двох частин і я її пропоную зробити. Вона врахована редакційно, фактично, перша частина. Друга частина, яка передбачає відповідальність, де написано: „те саме діяння, якщо воно вчинено внаслідок нецільового використання коштів, призначених для виплати заробітної плати, стипендії, пенсії, та інших установ законовиплат або спричинили тяжкі наслідки”. Хтось не отримав заробітну плату, помер скажімо чи не змогли заплатити за лікування і так далі. Ось тут уже посильна відповідальність штраф від півтори тисячі і так далі. Тобто, кваліфікуюча ознака добавляється. Комітет тут частину врахував, а тут нічого не висловився по другій частині. Я просив.
Дайте можливість завершити Кармазіну.
Спасибі, Володимире Михайловичу. Я просив би. щоб концептуально ми погодились про те, щоби зробили другу частину як кваліфікуючу ознаку, що саме нецільове використання коштів не просто не було у підприємства, а ті кошти, які були для стипендій, для всього іншого. У нас зараз є група ректорів, які просто почали їздити у відрядження за ці кошти у різні країни. Витратили, у них це є, а заборгованість по зарплаті і по пенсіям, по стипендіям, вірніше, для студентів є. Тобто це фактично я пишу для них, для тих, хто оце такі речі зловживає. Повірте мені, що вона потрібна просто нагально, мова іде про саме кваліфіковану ознаку, що це в наслідок нецільового використання коштів це діяння спричинено. Я просив би комітет погодитись і ввести таку річ. Спасибі вам.
Я висловлюю виключно позицію комітету. Комітет з цього приводу визначився, тобто ми редакційно врахували посилення штрафних санкцій, як запропоновано Юрієм Анатолійовичем, однак комітет вважав недоцільне введення другої частини цієї статті. Якщо зала сесійна визначиться з тим, щоб підтримати Юрія Анатолійовича, то я думаю, що ніхто не буде цьому заперечувати.
Шановні колеги, разом з тим я повинен поставити поправку Юрія Кармазіна на голосування, це п’ята поправка, я ставлю її на голосування. [[18:12:38]] За-211 Поправка не прийнята. Разом з тим, шановні колеги, навіть з частковим врахуванням поправок і враховуючи те, що такий закон потрібний, давайте підтримаєм пропозицію комітету. Тим паче, що Головне юридичне управління жодних зауважень не висловлено, не висловило. Про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про посилення відповідальності за несвоєчасну виплату або безпідставну невиплату заробітної плати, стипендій, пенсій чи інших, встановлених законом виплат. Реєстраційний номер 2473, прошу голосувати, прошу голосувати. [[18:13:30]] За-247 Закон прийнято. Дякую. Шановні колеги, прошу уваги. Ми з вами домовлялися і на засіданні Погоджувальної ради, і тут, на засіданні Верховної Ради України, коли буде доопрацьовано проект Постанови щодо створення ТСК з питань розслідування обставин порушення Конституції України та законів України, прийняття протиправних рішень посадовими особами Київської міської ради та її виконавчого органу. Ми поставимо на розгляд це питання. Воно у нас в порядок денний включено. Відпрацювали, узгодили пропозиції із фракціями, а також з комітетом з питань Регламенту, депутатської етики. Пропонується утворити таку комісію на чолі з Куликовим Кирилом Борисовичем, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Заступник голови ТСК – народний депутат України Кравченко Микола Васильович, фракція комуністів. І склад. Я читаю. Боднар, Семинога, Яворівський [[фракція „Блоку Юлії Тимошенко”]], Лисов, Смітюх, Плотніков, Мірошниченко [[фракція Партії регіонів]], Борисов [[фракція "Наша Україна - Народна Самооборона"]] і Шмідт [[фракція „Блоку Литвина”]]. І ще одне. Термін діяльності комісії – шість місяців. А не так, як пропонує ТСК, рік. Давайте будемо іти відповідно за. Три? Давайте термін роботи – три місяці. Якщо потрібно буде, ми тоді продовжимо. З урахуванням цього я ставлю на голосування про прийняття проект постанови, реєстраційний номер 4035, в цілому як постанови. Прошу голосувати. Термін роботи – три місяці, і склад комісії я вам оголосив. [[18:15:44]] За-383 Рішення прийнято. І останнє, шановні колеги. Тут є проект постанови щодо оздоровлення дітей на Кубі. Він перекидається у нас з дня на день. Я прошу уваги. Хто був, бачив, що там роблять у плані поліпшення здоров’я наших дітей. Але умови надзвичайно. То давайте ми може приймем цей проект постанови? Нема заперечень? Я ставлю на голосування проект Постанови [[реєстраційний номер 2264]] про поглиблення взаємовідносин України та Республіки Куба у сфері реалізації програми допомоги українським дітям, які постраждали внаслідок Чорнобильської та інших екологічних катастроф для прийняття, як постанови, з редакційними правками, які там є потрібними. Прошу голосувати. [[18:16:52]] За-383 Шановні колеги, за – 383, рішення прийнято. На такій високій ноті я дякую вам за роботу і оголошую вечірнє засідання Верховної Ради України закритим.