Poštovani gospodine predsjedniče, pratio sam vaš uvod. Nisam siguran da sam najbolje razumio, ali sam siguran da nešto što ste predlagali izlazi iz okvira našeg Poslovnika. S obzirom na poseban značaj teme o kojoj su se klubovi usuglašavali oko teksta Deklaracije i s obzirom da ste sada iznijeli prijedlog koji smo mi čuli po prvi puta bez ikakvih ranijih ili prethodnih dogovora između klubova, tražim stanku od 10 minuta da bi se klub HDZ-a očitovao o vašem prijedlogu.
Poštovani kolega, ako je potrebna stanka da bi se dogovorili o verzijama koje sam ja iznio mi ćemo učiniti stanku od 10 minuta. To je rekao bih razumno. Ako ostajete pri svojemu, mi ćemo se držati Poslovnika. Raspravit ćemo u skladu dogovorom svih klubova nakon što odradimo točke dvije dnevnog reda koje smo danas najavili. Ja predlažem ako inzistirate stanku od 10 minuta kako bi se predstavnici klubova dogovorili o načinu usvajanja Deklaracije jer je valja danas usvojiti. Hvala lijepa. Predlažem da nastavimo u 9,45. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Vidim da su dogovaranja prestala, a da dogovora nema pa ja tri minute prije kraja stanke predlažem da počnemo redovitom raspravom po dnevnom redu. … [[Upadica se ne razumije.]] Nije nitko tražio. Tko je tražio, dajte recite pa dat ću vam, samo mi recite tko je tražio kolega Šuker? Tko, kada? … [[Upadica se ne razumije.]] Pa da, ali dogovora nema. Nitko se ne javlja.
Ne, ne. Mogu dobiti riječ gospodine predsjedniče?
Možete.
Kolega Mlakar je prije 8 minuta tražio stanku od 10 minuta s obzirom na novonastalu situaciju da se možemo dogovoriti kako ćemo se postaviti oko vašeg prijedloga. I prema tome sukladno Poslovniku vi ste njemu dužni dati u ime kluba 5 minuta da iznese naš stav.
Kolega Šuker, pred hrvatskom javnošću stanka je dana kako bi predstavnici klubova pokušali dogovoriti kako ćemo raditi vezano za deklaraciju. Ako je stanka onda ćemo dati stanku ali na novi zahtjev pa svi koji žele stanku neka se jave. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče ponavljam zahtjev za stankom od 10 minuta nakon koje ću 5 minuta u ime kluba govoriti o našem stajalištu kao što sam vam rekao u prvom zahtjevu za stanku na temelju prijedloga koji ste iznijeli na početku ove sjednice. Ako me niste dobro razumjeli prvi puta ponavljam zahtjev za stanku koji nam daje pravo, možda da se koncentrirate, koji nam daje pravo govoriti 5 minuta nakon završene stanke.
Hvala lijepa, čuo sam. Dobit ćete stanku, hvala vam lijepa. Dakle, Davorin Mlakar HDZ, Jadranka Kosor, Petar Baranović, Dragutin Lesar, Branko Vukšić, Hodžić. … [[Upadica se ne razumije.]] Poštovani zastupnici i zastupnice Mlakar, Kosor, Škare-Ožbolt, Dragutin Lesar, Vukšić Branko, Nedžad Hodžić, Josip Salapić, Mile Horvat, Ingrid Antičević-Marinović i Kajin. Treba li vam stanka da se dogovorite ili možete odmah početi izlaganje? Hoćete odmah početi izlaganje u ime kluba? Ne. Da ili ne stanka? Dobro. Stanku određujem sada u 9,55. Hvala lijepa. STANKA U 9,48 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,55 SATI]] Poštovane kolegice zastupnice, poštovani kolege zastupnici stanka na traženje klubova zastupnika je završena. Molim predstavnike klubova, prvo HDZ-a i poštovani zastupnik Davorin Mlakar. Izvolite kolega Mlakar.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Samo ukratko o činjenicama. Na temelju članka 234. našeg Poslovnika predsjedništvo Sabora i jedino predsjedništvo Sabora može odlučiti o drugačijem vremenu održavanja rasprava od onog koje je inače propisano Poslovnikom. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora vi ste prvi među jednakima, ali samo ste prvi među jednakima i ne možete si uzeti za pravo odlučivati u ime predsjedništva Sabora. Predsjedništvo Sabora nije donijelo nikakvu odluku o tome kako će se raspravljati o točki dnevnog reda Deklaraciji o slučaju puštanja na privremenu slobodu Vojislava Šešelja. Klub HDZ-a je sudjelovao s ostalim klubovima i to rekao bih vrlo konstruktivno u izradi teksta deklaracije. Deklaraciju smo dogovorili jučer u dopodnevnim satima ili negdje u podne, njen konačni tekst. Od tada pa do danas smo čekali i očekivali da ćemo se dogovoriti o tome kako će se voditi rasprava o toj deklaraciji pred Hrvatskim parlamentom. Danas dolazite s prijedlozima koji idu sa ciljem da se ne vodi rasprava o ovom prevažnom pitanju za Republiku Hrvatsku. Istovremeno žurimo jer znamo da će i na dnevnom redu Europskog parlamenta biti slična deklaracija. I Europski parlament će moći voditi raspravu o toj deklaraciji a vi to sprječavate u Hrvatskom saboru. Imate poslovničkih mogućnosti odmah staviti na dnevni red tu deklaraciju i raspravu o tekstu deklaracije i to je ono što je HDZ tražio od početka. Umjesto ovih trikova od određivanja stanke pa do toga kako će se raspravljati naš je prijedlog bio dajmo tekst deklaracije usuglašen od većine klubova i otvorimo raspravu o toj deklaraciji pred Hrvatskim parlamentom, jer hrvatska javnost ima pravo i birala nas je zato da čuje što političke opcije misle o konkretnim stvarima. Umjesto toga vi nam ucjenama prijetite da ćete raspravu odvesti ili u večernje sate ili u vrijeme kada hrvatska javnost neće imati prilike biti upoznata s tekstom, političkim stajalištima i mišljenjima političkih opcija u Republici Hrvatskoj o ovoj konkretnoj stvari. HDZ je predlagao da se odmah danas nakon uvrštavanja u dnevni red otvori rasprava o ovoj deklaraciji. Vi to, iz nama moram priznati nepoznatih razloga ne želite prihvatiti. Vi želite sakriti raspravu o vanjskoj politici RH koja se u najboljem očitovala upravo u ovoj deklaraciji. Da je Hrvatska imala kvalitetnu vanjsku politiku koja je išla štiti Hrvatske nacionalne interese, ove deklaracije ne bismo ni imali, ona bi bila nepotrebna. Ali upravo zbog toga što izvršna vlast, predsjednik Republike i Vlada RH nisu bili u stanju reagirati na odgovarajući način na slučajeve koji su se dogodili ili ovaj konkretan slučaj sa Haškim tribunalom, vi sada još sprječavate parlamentu da se izjasni o toj vanjskoj politici. Stoga vam predlažemo ono što smo predlagali od početka, da nakon uvrštavanja u dnevni red ove deklaracije otvorite raspravu o tekstu deklaracije i date priliku svim klubovima i svim zastupnicima da kažu svoje mišljenje o tome. Ukoliko vam je to neprihvatljivo jer želite pred hrvatskom javnošću sakriti ovu katastrofalnu vanjsku politiku Hrvatske Vlade, onda vam predlažemo da otvorite vrijeme klubovima da iznesu svoje mišljenje o ovoj deklaraciji u vremenu kako je to predviđeno poslovnikom i da donesemo zaključak kojim obvezujemo Vladu RH da u 7 dana dođe s izvješćem o provođenju vanjske politike i da se o tome otvori rasprava u Hrvatskom saboru. To je ono što smo predlagali, to je ono na čemu ćemo inzistirati i nije nam jasno što vam ovo treba da biste minirali tekst jedne deklaracije koja govori o političkim stavovima RH. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Ja ću na kraju odgovoriti. Idemo po redu. Poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Sjajno smo počeli oko teksta deklaracije, sjajno smo počeli, zaista sam više nego zadovoljna i mogu reći bez ikakve patetike, ponosna na način na koji radna skupina, dakle gdje su bili predstavnici mnogih klubova u Hrvatskome saboru, a radila u nekoliko krugova, svi smo zaista bili na poseban način i predani tome poslu, velik dio prijedloga, konstruktivnih prijedloga sviju koji smo došli na te sastanke su ugrađeni u ovu deklaraciju. Dakle, sjajno smo počeli i zato ja pozivam kolegice i kolege da budemo i razumni i odgovorni jer sjajan stupanj tolerantne rasprave se odvijao na, odnosno u radu te radne skupine i za to ne bi bilo dobro da sada sami sebi podmećemo nogu i da ono dobro što smo napravili ubijemo u startu. Gospodine predsjedniče, ja predlažem zato da krenemo s raspravom, da omogućite da govore klubovi, odnosno da se dogovorimo da govore predstavnici klubova. Ako netko od zastupnika, napominjem da smo deklaraciju usuglasili zaista u potpunosti, ako netko od zastupnika bude htio raspravljati, neka mu se omogući ta prilika. Bilo bi naime katastrofalno loše, bila bi strašna poruka nakon svega što smo prvi puta nakon tako dugo vremena uspjeli zajedno, da se rasprava o ovoj deklaraciji gurne negdje kasno u noć i da javnost, svekolika javnost stekne dojam da smo, evo jedan dobar posao koji smo sjajno obavili uprljali međustranačkim prepucavanje. Nekad državni interesi zaista budu iznad svakog stranačkog i pojedinačnog interesa u ovom slučaju jer što nam vrijedi deklaracija koju bismo donijeli na kraju rasprave u kojoj ćemo se svađati, prepucavati u i konačnici deklaracija koju bismo izglasali neposredno prije ili nakon rasprave u Europskom parlamentu. To bi bila iznimna loša poruka, onda nam deklaracija i ne treba. Dakle, pozivam da na još jednom konzultacije među klubovima, pozivam na razum, pozivam na dostojanstvo jer ova deklaracije je zaista sjajan dokument. On će ostati za povijest, ali će za povijest ostati i fonogram o raspravi. Evo, i prije početka same rasprave o deklaraciji i onoga što se eventualno može izreći, ali neka iznad svega ostane deklaracija kao dogovor, ponavljam, većine, apsolutne većine klubova u Hrvatskome saboru i neka bude ovo prilika da barem jedanput pokažemo da nam je Hrvatski interes apsolutno iznad svih drugih interesa jer dok se mi ovako, dame i gospodo, kolegice i kolege, prepucavamo, dok se međusobno sada počinjemo optuživati, znate tko nam se najviše smije? Onaj zbog kojeg smo i sjeli i dogovorili se o jednom jakom i snažnom dokumentu koji mora biti poruka zaista …. Poruka u kojoj je sazdano, odnosno … sve ono što preživjeli tijekom krvave agresije na Hrvatsku, poruka o onom što smo napravili tijekom pregovora za ulazak u EU, poruka Međunarodnom kaznenom sudu, tužiteljstvu, UN-u koji su osnovali Međunarodni kazneni sud, ali naravno i poruka susjednoj državi i svim našim susjedima da se pristup u EU može procjenjivati jedino prema individualnim postignućima. To je vrijedilo za Hrvatsku, to mora vrijediti i za Republiku Srbiju. Dakle, gospodine predsjedniče predlažem da krenemo prije podne s raspravom, da krenemo s klubovima. Ako bude potrebe da se još netko od zastupnika izjasni neka to bude tako, ali ova rasprava zaslužuje biti u televizijskom prijenosu ne zbog nas i naših taština nego zbog toga što je vjerujem daje većina hrvatskih građanki i građana, Hrvatica i Hrvata itekako zainteresirana za čuti što im mi imamo reći. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovana kolegice. Na redu je poštovana zastupnica Vesna Škare Ožbolt u ime kluba.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Naš klub je na stajalištu da govore o ovoj temi o ovoj usuglašenoj deklaraciji samo predstavnici klubove jer ako smo se usuglasili oko teksta deklaracije onda bi bilo sasvim dovoljno da predstavnici klubova iznesu stajališta klubova što ih je motiviralo i uopće stajalište oko cijele teme privremenog puštanja Vojislava Šešelja haškog optuženika. Pri izradi deklaracije pokazali smo vrlo visoki stupanj zajedništva, jedinstva jer ima tema kao što smo mogli vidjeti oko kojih se moramo i ujediniti i imati izgraditi jedinstven stav. da o nekim drugim temama imamo tako jedinstven stav i visoki stupanj suglasnosti onda bi u ovoj zemlji bilo puno bolje. Nažalost nemamo i nažalost rasprava koju sada vodimo sigurno izaziva gađenje kod onih koji gledaju ovu raspravu. Dakle naš klub predlaže da raspravljaju samo predstavnici klubova, temu vanjske politike treba otvoriti, apsolutno treba o njoj raspravljati kao što raspravljamo o svim drugim temama. Predsjednik Republike ovdje je reagirao pismom prema Haškom sudu, najavio je i obraćanje pred Vijećem sigurnosti našeg predstavnika o istoj temi, ministrica vanjskih poslova je informirala ministre vanjskih poslova EU, informirala je predstavnike Europske komisije. Da li je to bilo dovoljno, nije bilo dovoljno to je tema za raspravu. I mi smo nažalost, nažalost možda prekasno reagirali na privremeno puštanje, ali donijeli smo ovaj prijedlog deklaracije. Prema tome, naš klub apsolutno se slaže sa idejom i prijedlogom da se raspravlja o vanjskoj politici ali mi smo za to da se uvjetuje u kom roku da li u 7 dana, u 3 dana nego doista da se u tom smislu poštuje saborska procedura. Toliko. Hvala.
Hvala i vama poštovana kolegice. Na redu je klub Hrvatskih laburista poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. U ime kluba Hrvatskih laburista predlažem prvo da se rasprava otvori odmah i sada, da u ime predlagatelja inicijator donošenja ove deklaracije kolegica Kosor pročita tekst deklaracije. Dakle gospodine predsjedniče ponovit ću svoj prijedlog. Dakle predlažem u ime kluba Hrvatskih laburista da raspravu otvorite sada i odmah, da inicijator ideje donošenja deklaracije kolegica Jadranka Kosor pročita tekst deklaracije i da iza toga otvorite raspravu u kojem će sudjelovati predstavnici klubova zastupnika bez replika i nakon završetka rasprave date na usvajanje deklaraciju. Smatram da samo pod tim uvjetima ona uopće ima i smisla da danas o njoj raspravljamo. Bojim se da ovim početkom jutros je već upropaštena prilika jednoglasne poruke Hrvatskog sabora onima kojima je sam sadržaj i smisao svrha tekst deklaracije trebao biti upućen, prvenstveno Haškom tribunalu, njihovom načinu rada i onima koji su doprinijeli da uopće o ovome moramo raspravljati. Tekst sadržaj je usuglašen svima koji su u njemu sudjelovali, koji su sudjelovali u njegovoj pripremi. Javno se obraćam kolegama u klubu HDZ-a povucite svoj zahtjev za posebni zaključak, s pravo tražite raspravu o vođenju vanjske politike, ali zbog svrhe i cilja ove deklaracije nemojte uvjetovati raspravu i usvajanje ove deklaracije otvaranjem rasprave o vanjskoj politici vezano na tekst deklaracije jer to nije dobro. Ako ćete tražiti redovnim putem tu raspravu dobit ćete potpise našeg kluba, ali nemojte uvjetovati to sada ovime. Svako drugo ponašanje Hrvatskog sabora obezvrijedit će i cilj i svrhu deklaracije. I već sada ovim natezanjem doživjeli smo i podsmjeh građana RH da se ni o tome normalnim načinom ne možemo dogovoriti, a posebice podsmjeh onih zbog kojih je ova deklaracija potrebna. Probajte zamisliti oni koji sada slušaju i u EU parlamentu kada otvore tu raspravu kako će impresiju imati o ponašanju Hrvatskog sabora na temu koja se najviše tiče Hrvatske i međunarodne pravde zbog čega se ova deklaracija nalazi pred Hrvatskim saborom. Rasprava odmah u ime klubova, glasanje bez uvjetovanja s drugim stvarima, jedino na taj način će deklaracija ispuniti svoju svrhu.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Branko Vukšić u ime kluba.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Treba se zapravo prvo pitati kako se osjećaju sada kada mi se dogovarao o proceduri žrtve Šešeljeva zločina. One su najvažnije, mi trebamo i ne bismo trebali uopće reagirati da ne treba dati pijetet žrtvama. Procedura je važan, sasvim sigurno sastavni dio parlamentarizma, demokracije. Ja sam mislio da smo jučer mi dogovorili da ćemo govoriti u ime klubova, bez replika i da ćemo to napraviti zbog toga što smo pristali, zapravo dogovorili se, nije ni bilo jučer nikakvih ucjena da će biti prva točka dnevnog reda i da će se oko 11 sati, sasvim sigurno pola 12 bi završili i da će se odmah to izglasati i uputiti prema Europskom parlamentu i Haškome sudu. Suglasan sam sa kolegama iz HDZ-a da treba u Hrvatskome saboru raspravljati o vanjskoj politici i ja sam nekoliko puta predložio da se raspravlja, ali mislim da nije dobro uvjetovati usvajanje Deklaracije sa raspravom, ultimativnom raspravom koja se treba održati u 7 dana. Ako se, možemo se dogovoriti i klubovi da se nađemo poslije toga i da u ime većine klubova, vjerojatno neće klubovi kukuriku koalicije pristati na to ali svi oporbeni klubovi da daju zahtjev predsjedniku Sabora za uvrštenjem točke dnevnog reda u čim je moguće kraćem roku o raspravi vanjske politike. Zbog čega? Zbog toga što je loša, što je zapravo nema, što je sljedbenička, što je, reklo bi se pod navodnicima "tradicionalna" kakva je bila i prije znate onih 2B, pa ovaj treći B se i danas, jedino što se sluša. U ovom trenutku prije svega treba biti državni interes, ispred ega i ispred međustranačkog prepucavanja. Zato i jest moj prijedlog raspraviti odmah u ime klubova, bez replika a poslije klubovi mogu dati kao što sam i predložio prijedlog Hrvatskome saboru, predsjedništvu da se točka dnevnog reda, rasprava o vanjskoj politici Hrvatske uvrsti što prije u dnevni red. I da je državni vrh reagirao odmah mi danas sasvim sigurno ne bismo radili ovaj posao. I slažem se sa kolegicom Jadrankom Kosor, usuglasili smo se odmah, napravili smo dobar posao i jednoglasno. Prema tome nemojmo ono što smo dobro napravili sada pokvariti.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Nedžad Hodžić u ime kluba.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene kolegice i kolege. Naime, ja sam priču oko ove Deklaracije malo drugačije shvatio, odnosno shvatio sam da ćemo danas ipak o njoj raspravljati pa imati i mogućnost da i interveniramo na određene detalje. Jučer kada sam je dobio nazvao sam klub kolegice Kosor i ukazao na dvije stvari koje bitno bi po meni trebalo promijeniti ili nadopuniti međutim rečeno je da ćemo možda danas kroz raspravu do toga moći i doći. Zato mi je žao ako nećemo o tome raspravljati dakle da i sam tekst probamo popraviti. A što mislim da treba popraviti, dakle u samoj Deklaraciji u drugom pasosu se kaže: "Podsjeća da je Vojislav Šešelj pred Međunarodnim kaznenim sudom za bivšu Jugoslaviju optužen za ratne zločine i zločine protiv čovječnosti počinjene nad Hrvatima, Muslimanima i drugim nesrpskim stanovništvom.". Dakle ja bih molio da u tekstu ove Deklaracije stoji Bošnjaci. Ja znam da u to vrijeme i da u dokumentima pred Haškim sudom se govori i u optužnici o Muslimanima ali mislim da danas kada mi znamo točno o kome se radi, dakle da u tekstu ove Deklaracije umjesto Muslimani stoji Bošnjaci jer to oni tamo i jesu. U četvrtom pasosu ove Deklaracije stoji sljedeće: "Ukazuje da haški optuženik Vojislav Šešelj nakon povratka u Republiku Srbiju nastavlja sa prijetnjama, zastrašivanjem i širenjem etničke i nacionalne mržnje i netrpeljivosti, vrijeđa i ponižava žrtve te javno zagovara teritorijalne pretenzije prema Republici Hrvatskoj kao članici EU i NATO-a.". Pa ja bih zamolio da se to nadopuni te ostalim samostalnim i suverenim zemljama regiona. Dakle velikosrpski projekt nije projekt preuzimanja dijela hrvatskog teritorija nego … [[Govornik se ne razumije.]] cijele Bosne i Hercegovine, Crne Gore, dijela Makedonije, dakle ako govorimo o velikosrpskom projektu kako je to gledala velikosrpska politika onda bi po meni to trebalo dopuniti. S druge strane načelno mislim da sve skupa previše pridajemo važnosti tome što Šešelj govori, ja se nadam da se ovo pitanje neće pretvoriti u unutar političko pitanje u Republici Hrvatskoj jer mislim da to nikako ne zavrjeđuje. Mi trebamo potporu, naravno Republiku Srbiju upozoriti na sve njene obaveze koje mora učiniti kao kandidat za članstvo u Europskoj uniji ali isto tako moramo pružiti i ruku s druge strane, velikosrpski projekt je već odavno propao, već odavno propao. Dakle ono što je trebalo biti, on može biti još u nečijim glavama, u nekakvim idejama. Danas je, podsjetiti ću vas Crna Gora samostalna Republika, Bosna i Hercegovina samostalna suverena država, organizirana po Daytonu i to je ja vjerujem minimum unutarnjeg ustrojstva, dakle sve druge stvari moraju ići ka poboljšanju i jačanju te države. Hrvatska je već odavno samostalna, suverena članica NATO pakta, članica Europske unije. O Kosovu da i ne govorim a vjerovatno i stupanj vojvođanske autonomije sa vremenom će ojačati. Dakle velikosrpski projekt je mrtav u praktičnom smislu već odavno i on može biti i postojati još jedino u glavama Šešelja i njemu sličnih i ja vas molim dajte da to ne prenosimo na nekakav snažan način na naše unutar političko djelovanje u Hrvatskoj. Mislim da Deklaraciju po mom mišljenju uz određene male popravke treba usvojiti i sa tom pričom oko Šešelja završiti. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na redu je klub HDSSB-a i poštovani zastupnik Josip Salapić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Kolegice i kolege. 45 minuta traje ova stanka i rasprava po klubovima. Da smo počeli, uvrstili deklaraciju u dnevni red, da je gospođa Kosor kao čelna osoba ove radne skupine koja je radila na ovom, pročitala deklaraciju i da smo otvorili raspravu i ime klubova bili bi više od pola, oko 11 sati bismo mogli izglasati deklaraciju i poslati snažnu poruku Europskom parlamentu da je Hrvatski sabor prije Europskog parlamenta donio ovu deklaraciju oko našeg poziva Međunarodnom haškom sudu da se haški optuženik Šešelj vrati tamo gdje mu je mjesto. No međutim nama je poslana snažna poruka iz Srbije prije neki dan da smo mi zemlja koja nije u stanju sačuvati niti staviti 10 ćiriličnih tabli pa tako nismo ni nažalost parlament u stanju koji može na temelju dva dana razgovora donijeti deklaraciju koja je sve postala, samo ne ono što je trebala biti. Tako da mi smatramo gospodine predsjedniče Sabora, neki su kolege već otvorili temu deklaracije što treba ubacit, što treba izbacit, ja mislim da je sramotno da mi u noćnim satima o tome raspravljamo i šaljemo krivu poruku iz Hrvatske, iz Hrvatskog parlamenta. Mi smo parlamentarna zemlja i siguran sam u jedno, neka mi nitko ne zamjeri, da ovo spriječi osobno premijer Milanović i gospođa Pusić da mi jutros raspravljamo o tome. Mi smo parlamentarna zemlja i ova naša Vlada je izašla iz ovog parlamenta. Ako se mi sramotimo tu, bez obzira jesmo li mi desni ili lijevi ili centar ili nove snage, neke buduće snage, mi smo učinili od ovog parlamenta sramotu. Sad ćemo još po 5 minuta svatko drobiti, mlatiti praznu slamu, stanku radi stanke, priču radi priče, politiku radi politike, a pravi smisao jutrošnjeg dana, početka ovog dana našeg parlamenta trebala je biti poruka Europskom parlamentu iz Hrvatskog sabora da snažno tražimo osudu čina i ovaj salto mortale koji je učinio haški tribunal prema Šešelju. I šta bi sad tu pametan čovjek pred ovom govornicom, pred hrvatskom javnošću trebao reći? Pa mi trebamo progovoriti o hrvatskoj vanjskoj politici, o hrvatskoj unutarnjoj politici. A ne mislite možda da smo mi jedina zemlja kad premijer izlaže godišnje izvješće o stanju države mi ne raspravljamo kao zastupnici nego samo u ime kluba, obraćamo se sami sebi, a sad nam nije dozvoljeno da se obratimo barem 5 minuta, 10 ili 15 o deklaraciji ili da smo ju pročitali, da smo ju izglasali i dogovorili se, poslali poruku Europskom parlamentu iz Hrvatske i međunarodnoj i svjetskoj javnosti. Tako da je poruka iz Srbije pa evo nekad treba saslušati za one koje mislimo da nemaju pojma što govore, vrlo snažno, jasna poruka hrvatskoj vanjskoj politici: kad niste u stanju sačuvati 10 tabli, pa niste u stanju donesti deklaraciju, kako ste u stanju štititi nacionalne interese Hrvatske, bilo unutrašnje, bilo vanjske. Mislim da je poruka jasna. Gospodin Milanović se danas nije trebao niti Vesna Pusić osvrtati oko onoga što je uloga Hrvatskog sabora, a to je poruka koju mi smo zaduženi od hrvatskog naroda da je odavde šaljemo i svaki onaj tko kaže da to nije istina laže, ne govori istinu. Ovo je jasno tko upravlja s ovim Saborom, ne ovdje, ne ovaj Parlament nego preko puta je središte moći i tamo se odlučuje tko će šta reći nažalost o Hrvatskoj državi. A najkraća poruka: osuđujemo postupak haškog suda i tražimo od međunarodnog tribunala da se Šešelj vrati u zatvor i da se najstrože osudi za ono što je učinio hrvatskom narodu, hrvatskim braniteljima i Hrvatskoj državi. A kad će biti rasprava, iskreno rečeno baš nas briga.
Kolega Salapić, ipak vas upozoravam da vaše kvalifikacije nisu primjerene prema kolegama koji ovdje govore, nastupaju u najboljoj vjeri. Mislim da vam to nije primjereno. Svatko prema svojoj odgovornosti, sposobnosti i svojem uvjerenju, nadam se i svojem uvjerenju ili političkoj opciji iznosi svoja stajališta pa ih nemojte kvalificirati da mlate praznu slamu. Ja vas lijepo molim. … [[Upadica se ne razumije.]] Ok, moja je zadaća da vas upozorim na to. Molim poštovanog zastupnika Milu Horvat u ime kluba. Ispričavam se, poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Možda činjenica da ja govorim nakon mojeg kolege koji ima bedž na reveru svojeg sakoa predstavlja najbolju ilustraciju situacije u kojoj raspravljamo o ovoj temi, posebno situacije koja se tiče kluba kojem ja pripadam, a koje u ovoj sabornici nažalost nikakve osjetljivosti nema, osim što se ta osjetljivost pokazala time da smo tek jučer popodne bili pozvani da se pridružimo usuglašavanju ovoga teksta deklaracije, a mediji od petka bruje kako se Sabor jednoglasno usuglasio oko teksta deklaracije. Ako jeste, neka je, ali želim ovdje kazati da mi nismo imali priliku da se oko toga teksta suglašavamo. To da se suglašavamo na kraju kao što to čini moj kolega Hodžić, na to sigurno nećemo pristati. Toliko za početak. Što se tiče procedure gospodine predsjedniče, svaka povelja, svaki dokument zavrjeđuje da se o njemu raspravi u ovom Saboru, a na Saboru je da čuva dostojanstvo rasprave i dostojanstvo ovoga doma. Na vama i na Predsjedništvu je da odlučite kada i kojem momentu će rasprava biti otvorena i bez obzira što se u drugim stvarima ne slažem sa kolegama iz HDZ-a oni su u tom pogledu u pravu. Ja sam danas ovdje došao da čujem ostale kolegice i kolege i da sudjelujem u raspravi, nakon toga odlučimo kako ćemo se odnositi prema ovome tekstu. I iz toga razloga mislim da je neophodno da se ta rasprava povede. A sada dvije riječi o dvije druge teme. Da li je u proteklih godinu dana bilo prilike da predsjednik Republike, predsjednik Vlade, ministrica vanjskih poslova, zastupnici i zastupnice Hrvatskog sabora i Hrvatski sabor u cijelosti upozore na narastajući govor mržnje i anti manjinsko raspoloženje u Republici Hrvatskoj tokom godinu dana anti ćirilične kampanje koja je vođena u zemlji? Jeste. Ali nije bilo kako kažu u nekim dijelovima naše zemlje ili šireg prostora ni mukajeta o tome osim govora bijesa i prizora gnjeva i bijesa. A govor mržnje se nastavlja i dalje u različitim oblicima uključujući i one koji dolaze u kolonu sjećanja u Vukovaru. Da, a o tome ne raspravljamo. Slavimo jedinstvo o tome kako smo postigli suglasnost oko ovog dokumenta, a o tome da se međusobno ponižavamo na mjestu gdje trebamo kleknuti jedni prema drugima i prema onima koji su stradali o tome ne govorimo. To smo pretvorili u najgore sredstvo za političko nadmetanje i osvajanje vlasti, a sve tobože zbog velike žrtve. A ponizili smo je i obezvrijedili onog momenta kad smo je pretvorili i kad je pretvaramo na dnevnoj osnovi u sredstvo za osvajanje vlasti. I na kraju koje vlasti? Zato da u ovoj zemlji narasta nejednakost i siromaštvo po dnevnoj osnovi? Zato da se kolonizira i bude kolonija i ropsko mjesto za život po dnevnoj osnovi, oko toga nije nikome palo na pamet da se usvoji deklaracija i da se uputi istom tom Europskom parlamentu šta se događa građanima jedne male zemlje, jedne nove članice. Ne! Jer mi smo patriotizam gledamo na drugi način. Na žalost ne pravi i ne ispravan. Hvala vam.
Hvala lijepa kolega Pupovac. Sljedeći klub je klub Socijaldemokratske partije i poštovana zastupnica Ingrid Antićević-Marinović.
Hvala vam poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Da se podsjetimo malo. Kada su klubovi gotovo do u detalja napravili, sačinili prijedlog deklaracije, zajedničke deklaracije mnogi su pohodili predsjednika Sabora kako bi se zbog žurnosti uvrstila ova točka u dnevni red. Predsjednik Hrvatskog sabora je to odmah i učinio. Bio je prijedlog tada svih klubova da se govori samo u ime klubova. Međutim, s obzirom i popodne, da to je bilo tako. Međutim, zato mi se upravo čini sasvim razumnim jutrošnji to je bio samo prijedlog, razuman prijedlog predsjednika Hrvatskog sabora gospodina Josipa Leke da žurno, dakle odmah ujutro prekidajući onaj ustaljeni dnevni red sa najavljenim točkama da se pročita Deklaracija jer je ona bila usuglašena da bi je odmah izglasali i tako imali i prije deklaraciju nego što je usvoji Europski parlament. To je u našim razgovorima upravo kada smo i sačinjavali ovaj tekst bio jedan lajt motiv da požurimo s tim. Tomu je bilo tako. Međutim, danas, jutros, sada da se mi oko ove teme oko koje smo postigli i na to smo ponosni bili svi skupa da pokažemo jedno zajedništvo, jedinstvo, zrelost, a ne ponovo neke i na ovoj proceduri neke podjele. Dakle, svi su se klubovi što je najvažnije usuglasili oko svih pravnih i političkih pitanja u pogledu ove deklaracije. Zato nema nikakve potrebe ovakvo jutarnje nastupanje sada nekih da se ponovno dijelimo kada smo kažem postigli takvo jedno zajedništvo. A najbolji način odvraćanja od napada jučer koji je na Hrvatsku bio silom, danas od pojedinaca ili skupina riječju jeste upravo zajedništvo. Ali izgleda gospodo, kolegice drage i kolege da su se neki prestrašili hrvatskog zajedništva. A naši neprijatelji bilo oni pojedinci ili određene skupine bilo gdje da se nalazili najbolje i najviše se hrane našom razjedinjenošću. Ovdje je već bilo napomenuto, to su neke vrijedne stvari i treba reći da to zajedništvo nije samo formalne prirode koje se može izraziti formalnošću u jednoj deklaraciji, nego zaista zajedništvo da bi ono bilo iskreno potrebna je ta iskrenost, poniznost i uljudnost. Zato je poruka kluba SDP-a da se zaodjenemo zajedništvom, zrelošću i mudrošću koja nam je toliko potrebna u mnogo čemu, a pogotovo kada su u pitanju hrvatski nacionalni interesi.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Damir Kajin, u ime kluba.
Poštovani predsjedniče, gospodo zastupnici. Pa ja se slažem sa svima onima koji su na tragu da je kojim slučajem otvorena ova rasprava, ova rasprava bi već bila okončana. Mislim da s druge strane nitko ništa ne skriva. O ovome se sigurno u hrvatskoj javnosti govori zadnjih 7 dana. I slažem se ja da treba progovoriti o Deklaraciji ne samo istu pročitati. Ne vidim gdje bi bio problem da se u ovoj sabornici progovara recimo i o samoj vanjskoj politici, ali isto tako ni gospodin Pupovac nije daleko od istine kada kaže otprilike da prema svakom zločinu treba progovoriti na isti način bilo da je riječ o našem, bilo da je riječ o njihovom. I jasno, trebalo je progovarati daleko snažnije i o ovoj anti ćiriličnoj kampanji koja se vodila u Republici Hrvatskoj tijekom zadnjih ne znam sedam ili osam mjeseci. Kad govorimo o ovoj deklaraciji u svezi odluke Međunarodnog kaznenog suda ovu deklaraciju ja ne doživljavam deklaracijom protiv Šešelja. Ne daj Bože da bi si on umislio da je sad neka veličina. On nije ništa u Srbiji, a kamoli da je nešto u RH. Znači, ovo je deklaracija protiv postupka ili bolje rečeno postupanja Haškog suda, institucije koja je imala svoju funkciju ali koja je gubi ovakvim postupcima. S druge strane želim reći ne daj Bože da UN, da Hrvatski sabor tamo '95. ili '96. nije bio ili da nismo bili za Statut Haškoga suda. Mi koji smo tada, te '95. ili '96., bili zastupnici u Hrvatskom saboru jako dobro znamo u kakvoj se atmosferi taj statut pod navodnicima "izglasavao", kakve su bile emocije, kakve su bile napetosti ovdje po hodnicima i da ne nabrajam dalje. Netko će reći ono je bio Sabor, ovo je sad kamilica, ali dobro da je tako. Zašto je dobro da je tako? Jer koliko god da su okolnosti neizvjesne gospodarski su one neizvjesne hrvatska budućnost više ni na koji način nije upitna. I dobro kaže ministar Matić odi bre pa se leči. S druge strane imamo sada … [[Upadica se ne razumije.]] Pa dobro je rekao, za mene je rekao dobro a vi mislite drugačije ali ja mislim da je to možda najjača rečenica koju smo imali priliku čuti u zadnjih ne znam 7 ili 8 dana. Šešelj, i to ću reći, je jedna lakrdija danas, ali točno itekako je bio opasan tamo ranih '90-ih godina. I njegova uloga ranih '90-ih godina ni na koji način nije bila marginalna. Ne da je bio samo ratni huškač, nego upravo ono što Milošević nije mogao to je odrađivao on sa svojim četnicima. I čak se usuđujem kazati da su se četnika ljudi bojali neusporedivo više od JNA. Krali su, masakrirali, ubijali, pljačkali, silovali, ne znam što da dalje jednostavno kažem. Međutim ono što je isto tako bitno, ja ne vjerujem da Šešelj može destabilizirati Srbiju, kamoli Hrvatsku. Može zabavljati narod u Srbiji, to da, može nasmijavati Srbiju, to da, može folklorirati po Srbiji ili kako bi se trebao izraziti nije bitno, to da. Ali taj folklor koji nas vrijeđa, boli nas jer vrijeđa žrtvu nešto je s čime se vjerujem možemo nositi, a sa Srbijom i dalje valjda treba uspostavljati jednu komunikaciju gospodarsku i da ne nabrajam dalje. Sve u svemu možda bi bilo najbolje da se otvorila već rasprava jer bi ona bila gotova, da jednostavno kažemo što svatko o tome misli. Ali još jedanput mislim da nisam daleko od istine ako kažem da ova deklaracija o kojoj će se razgovarati pretpostavljam nije protiv tog Šešelja. Jer ne daj Bože da si on umisli da je sad neka veličina bilo u Srbiji, bilo u Hrvatskoj.
Poštovane kolegice i kolege iscrpili smo listu klubova koji su tražili stanku. I naravno kao što je i primjereno jednom demokratskom Parlamentu šarenilo demokratskih stajališta je izišlo na vidjelo. Što je možda dobra demokratska norma, načelno. Ovdje je riječ o jednom aktu o kojem su raspravljali klubovi i dogovorili se klubovi, nažalost nisu bili svi pozvani, ali sa deklaracijom se ne slažu ni oni koji su je potpisali pa to otvara novi problem. Drugo, … [[Upadica se ne razumije.]] Polako, polako da završim. Nemojte me molim vas. Drugo što želim reći, pokušaj je bio u skladu sa praksom, sa standardom u Hrvatskom saboru koji nije nepoznat hrvatskoj javnosti da se u Saboru dogovara kako će se ponekad voditi rasprava. I sasvim sigurno, moje je skromno mišljenje, da Sabor to može odlučiti bez predsjedništva Sabora. I moj prijedlog je i bio u tome da se odredi stanka da se dogovorimo, da se Sabor dogovori hoćemo li pročitati deklaraciju koja je bila usuglašena i potpisana od svih klubova osim jednog, što mi je žao što nije i taj bio bar prisutan, i kako bismo na vrijeme stvar koja je dogovorena odglasali i poslali je i u javnost hrvatsku i u europsku. Taj dogovor naravno nije postignut ovdje u klupama pa se pozivalo na Poslovnik, što je u redu, i dogovora nije bilo pa smo otvorili raspravu koju ste i vi slušali i hrvatska javnost. Sada opet moramo postići dogovor ako želimo nastaviti, dobiti stanku i postići dogovor kako ćemo raditi. Jer ako radimo u skladu sa važećim Poslovnikom onda idemo otvoriti dnevni red kako sam i rekao pa će deklaracija doći i odradit ćemo je kako to predviđa Poslovnik. Pokušaj dakle da se otvori tema o vanjskoj politici je legitiman pokušaj i legitimna tema za Hrvatski sabor, ne samo o vanjskoj politici, o svakoj politici koja je u djelokrugu Hrvatskog sabora. Ali taj zahtjev mora biti u skladu sa Poslovnikom, poslovnički napravljen. I to znaju kolege. Ali nije se pojavio zahtjev da se uvrsti u dnevni red ni zaključak u skladu sa Poslovnikom, ni točka dnevnog reda u skladu sa Poslovnikom. Dakle legitiman je zahtjev, ali mora biti poslovnički zahtjev. Sve u redu. Drugo, ja sam uvjeren da je u slučaju o kojem mi govorimo, odnosno o temi o kojoj govorimo o politici dobro tražiti konsenzus, ponavljam i to svih. Jer je po mojem mišljenju bez kvalifikacije da li je to govor mržnje, da li je to politika bez obzira koje grupe, koje grupice, koga vraćanje na govor iz 90.-tih. Ne treba zanemarivati nikada i nijedan govor mržnje, tu se slažem, ne treba zanemarivati bilo gdje. Graditi društvo znači biti odgovoran i na male pojave. I da završim, zaključim. Predlažem ako može postići se konsenzus u Hrvatskom parlamentu u okviru prakse koju smo imali, očito da nemamo konsenzus sad da se pročita deklaracija i glasuje o njemu, da otvorimo raspravu po klubovima. Sad su većina ih rekli, onda možemo krenuti u raspravu po klubovima. Nema replika, to je dogovor, to je prijedlog, ili da dam stanku pa se dogovarajte predstavnici klubova pa ćemo vidjeti. Ja predlažem onda da vam ja ne tražim glasovanje, molim da predstavnici klubova koji su i radi na deklaraciji uzmu stanku i dogovore se i dođu sa prijedlogom ako imaju jedinstven, ako nema onda ćemo po Poslovniku. Hvala lijepa. Stanku određujem, u 10,55. STANKA U 10,45 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,55 SATI]] Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici, dobio sam od predstavnika klubova, poštovane zastupnike Jadranke Kosor, da su se predstavnici klubova dogovorili. Dakle, prema dogovoru o deklaraciji u svezi odluke od Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju o privremenom puštanju optuženika Vojislava Šešelja na slobodu, raspravljamo odmah. Prema dogovoru u raspravi sudjeluju predstavnici klubova, samo oni i na izlaganje predstavnika klubova nema replika. Dakle, predlagatelji deklaracije su Klubovi zastupnika u Hrvatskom saboru. Prijedlog akta ste primili na sjednici. Prva će govoriti predstavnica predlagatelja, a ujedno je predstavnica kluba, poštovana zastupnica Jadranka Kosor. Time otvaram i raspravu.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo, drago mi je da smo uspjeli, to je isto tako dobra poruka. Neka nas ispuni optimizmom. Dakle, ja ću vrijeme koje mi je dopušteno govoriti u ime kluba, odvojiti i da bih pročitala, ako se slažete, a to smo se isto tako dogovorili, da bih pročitala tekst deklaracije jer mislim da je to važno, a time evo uvažavamo i prijedlog gospodina predsjednika Hrvatskog sabora, da se deklaracija pročita, osobno smatram da je to dobro. Dakle, dame i gospodo, Hrvatski sabor postupajući na temelju članka 81. Ustava RH promičući vrijednosti mira, slobode, vladavine prava i demokracije, zauzimajući se za nastavak procesa proširenja EU na individualnom vrednovanju postignuća država kandidatkinja u ispunjavanju kriterija, ističući odredbe deklaracije o načelima međunarodnog prava s obzirom na prijateljske odnose i suradnju između država u skladu s poveljom UN-a rezolucija opće skupštine 2625 iz 1970. podsjećajući na međunarodno pravno preuzete obveze svih država i međunarodnih organizacija na poštivanju temeljnih pravnih načela, prijateljskih odnosa i suradnje među narodima, vladavine prava i poštivanja ljudskih prava. Pozivajući se na odredbe rezolucije 827 i drugih relevantnih rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a, naglašavajući potrebu punog poštivanja odredbi statuta Međunarodnog kaznenog suda, donosi sljedeću deklaraciju u svezi odluke Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju o privremenom puštanju optuženika Vojislava Šešelja na slobodu. Hrvatski sabor kao najviše zakonodavno i predstavničko tijelo RH izražava duboko nezadovoljstvo odlukom Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju o privremenom puštaju optuženika Vojislava Šešelja na slobodu. Podsjećam da je Vojislav Šešelj pred Međunarodnim kaznenim sudom za bivšu Jugoslaviju optužen za ratne zločine i zločine protiv čovječnosti počinjene nad Hrvatima, Muslimanima i drugim nesrpskim stanovništvom na velikim dijelovima Hrvatske, BiH te Vojvodine, Srbija. Podsjećam vas, kolegice i kolege, odnosno upozoravam da je ova formulacija koju sam upravo pročitala preuzeta izravno iz optužnice protiv Vojislava Šešelja. Ističe da je odluka Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju o privremenom Vojislava Šešelja na slobodu donesena bez ujednačenih kriterija i odstupa od načela vladavine prava, ukazuje da haški optuženik Vojislav Šešelj nakon povratka u Republiku Srbiju nastavlja s prijetnjama zastrašivanjem i širenjem etničke i nacionalne mržnje i netrpeljivosti, vrijeđa i ponižava žrtve, te javno zagovara teritorijalne pretenzije prema RH kao članici EU i NATO-a. Poziva Vijeće sigurnosti UN-a da žurno raspravi djelovanje Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju u ovom slučaju kako se ne bi narušilo povjerenje u međunarodne institucije koje su osnovane kao promicatelji vladavine prava, uspostave pravde, mira i stabilnosti kao opće prihvaćenih vrijednosti. Poziva Međunarodni kazneni sud za bivšu Jugoslaviju da opozove svoju odluku o privremenom puštanju optuženog Vojislava Šešelja na slobodu. Naglašava obvezu Republike Srbije kao države kandidatkinje za članstvo u EU da nedvosmisleno osudi svaki govor mržnje, projekt velike Srbije i prekrajanje međunarodno priznatih granica u skladu s vrijednostima međunarodnog prava i demokratskih standarda koji vrijede među članicama EU. Evo dame i gospodo, kolegice i kolege to je tekst deklaracije koja je usuglašena, ali koja je rađena u najboljoj vjeri gdje su svi koji su sudjelovali, a sudjelovala je većina klubova u Hrvatskome saboru dali svoj vrijedan doprinos. Polazili smo od istih načela, prije svega u osudi te odluke Međunarodnog kaznenog suda u zahtjevu da se ta odluka opozove, da se Šešelj, ratni zločinac koji nema presudu, ali nedvojbeno zbog svega onoga što znamo o njemu da ga možemo kvalificirati ratnim zločincem vrati tamo gdje mu je mjesto, a to je Haag, da se završi proces i da mu se izrekne presuda. 12 godina ruganja i Međunarodnom kaznenom sudu i tijelu kojega je osnovalo, to su UN, cjelokupnoj međunarodnoj javnosti, ali prije svega njegovo opetovano vrijeđanje žrtava i mrtvih i živih jest nedopustivo. Zato mi mislimo dakle svi koji smo radili na ovom dokumentu da je ovo dobra polazišna osnova i za našeg predstavnika u UN-u u raspravi pred Vijećem sigurnosti odnosno UN-a o Međunarodnom kaznenom sudu koji će uslijediti sljedećeg mjeseca da je to važno uporište da Hrvatski sabor kao najviše predstavničko i zakonodavno tijelo jest donijelo ovakav usuglašen tekst koji je zapravo jedinstveno usuglašeno stajalište. Šešeljeva sloboda je dame i gospodo uvreda za sve žrtve rata i za sve njegove žrtve. Ja vas samo podsjećam na činjenicu da mnoge obitelji i dalje traže svoje najmilije. Mnogi koji su odvedeni na Ovčaru i dalje se traže. Tamo je pronađeno 200 posmrtnih ostataka, ostali koji su odvedeni na Ovčaru i dalje se traže. Tako da je njegovo urlanje koje nastavlja zagovaranje velikosrpske ideje i ideje o etničkom čišćenju, ideje o teritorijalnim pretenzijama dodatna uvreda i za obitelji koje traže, dodatna uvreda za sve one koji još nisu uspjeli pronaći svoje mile i zapaliti svijeću, pomoliti se i završiti taj bolan i težak proces žalovanja koji za mnoge traje od '91.godine. A on se smije i ja se ne slažem sa onima koji smatraju da smo se previše bavili Šešeljem. Mi se ne bavimo Šešeljem mi se bavimo činjenicom da je Međunarodni kazneni sud u ovom slučaju pokazao različite kriterije, neću navoditi primjere ali svi ćete se sjetiti nekih relevantnih slučajeva koji smo imali u suradnji sa Međunarodnim kaznenim sudom i u ovome. Svakako glavni tužitelj Međunarodnog suda gospodin Brammmetz također, za mene je potpuno neshvatljivo zašto se gospodin Brammertz nije žalio. Žalio se u drugim slučajevima, zašto se nije žalio u ovome kada je apsolutno evidentno što proizlazi iz optužnice da se radilo o zločinima protiv čovječnosti, da se radilo o ratnim zločinima. Dakle na to mi ukazujemo u deklaraciji i to neka bude uporište u New Yorku u raspravi sljedećega mjeseca. Dvostruki kriteriji su apsolutno nedopustivi. I na kraju, činjenicom da nakon evo 12 godina procesa, nedonošenjem presude u Haagu, činjenice da se Šešelj rugao toj međunarodnoj instituciji, sjetite se njegovih riječi kako se grohotom citiram "smejao" pred tim sudom i sucima i tužiteljstvu i žrtvama ali naravno i državi iz koje je potekao. To nas mora potaknuti na budnost jer sasvim sigurno ovi događaji kojeg smo svjedoci pokazuju da je zapravo Šešelj presudio Haškome sudu. Ako to ostane tako kako sada jeste onda možemo konstatirati da je on zaista donio presudu Haškome sudu koji nije imao snage i mogućnosti i mehanizme, a sud to mora imati, da donese odluku u slučaju kada se radi o ovako teškim optužnicama odnosno teškoj optužnici odnosno teškim optužbama. I na kraju, svakako da mi ovom deklaracijom pokazujemo i smjer u kojem ćemo ići kao članica EU. Naši pregovori su bili teški, naši pregovori su imali nevjerojatne uspone i padove, više padova nažalost. Jedan od najtežih poslova jest bilo u poglavlju 23 koje je obuhvaćalo i suđenje za ratne zločine i suradnja sa Međunarodnim kaznenim sudom u Haagu. Mi smo neprekidno morali dokazivati da ne radimo s figom u džepu, da kao država funkcioniramo zaista poštivajući vladavinu prava kao temeljna načela i morali smo to dame i gospodo dokazivati do posljednje sekunde kako bismo izbjegli monitoring i nakon ulaska u Europsku uniju. Te i takve standarde imamo danas kao članica Europske unije i kao članica Ujedinjenih naroda imamo pravo tražiti i od drugih, dakako i od Republike Srbije čiji čelnici, čije vodstvo ni u jednoj sekundi, ni na kakav način se nije ne samo ogradilo od divljačkih napada i izražavanja mržnje kroz prijetnju zapravo i žrtvama a to ne bi smio jer su to uvjeti za puštanje da ne smije prijetiti i ne smije kontaktirati, ne smije prijetiti žrtvama i svjedocima, on prijeti i žrtvama i mrtvima i živima i prijeti svjedocima. Prema tome, takve kriterije mora ispuniti i Republika Srbija i mora dokazati da je osudila ratni zločin, da je osudila agresiju i samo tako će moći nastaviti put ka ulasku u Europsku uniju. Na kraju, budući da je to ovdje bilo postavljeno kao pitanje odnosno kao problem, kao ona koja je evo i potaknula ovu raspravu, odnosno kao ona koja je i sazivala sastanke, želim samo zbog javnosti zbog i sviju vas reći, svi ali baš svi klubovi u Hrvatskome saboru su dobili poziv, ja sam ga poslala iz svoga ureda, dobili su poziv i za prvi sastanak koji je bio sazvan u ponedjeljak u 11 sati, svi. I za drugi i kada smo usuglasili Deklaraciju, mi koji smo radili na njoj, kada smo ju usuglasili, kada smo ju dogovorili, onda sam tekst te Deklaracije poslala svim, svim klubovima u Hrvatskome saboru. Dakle svatko tko je htio pristupiti, pridonijeti ili samo u konačnici potpisati mogao je to učiniti. Hvala vam lijepa, predlažem da nakon ove rasprave zaista izglasamo Deklaraciju i pošaljemo jasnu poruku javnosti da možemo samo kada se potrudimo i kada hoćemo. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepa poštovana kolegice Kosor. Nastavljamo raspravu po klubovima. Na redu je klub HDSSB-a i poštovani zastupnik Josip Salapić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici. Dobro je da smo ipak evo uspjeli da u ovim prijepodnevnim satima donesemo ovu, izglasamo Deklaraciju i uputimo snažnu poruku iz Republike Hrvatske na događaje koji prije svega govore ne samo o Međunarodnoj zajednici i Haškom sudu, nego i o Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda koje bi trebalo ipak preispitati ulogu Haškoga suda danas, način postupanja Haškog suda u nekim predmetima, visoku politizaciju toga suda i odlučivanje o ljudskim sudbinama na način kako im padne na pamet. Treba podsjetiti javnost pošto povijest se ponekada zaboravlja da je upravo naša zemlja, Republika Hrvatska inicirala osnivanje Haškoga suda za zločine počinjene na području bivše Jugoslavije i upravo je jedna od najvećih zagovornica kažnjavanja ratnih zločina bila je Republike Hrvatska. Pa je pomalo čudno i sramotno prema našoj zemlji da se Haški sud usudio donijeti ovakvu odluku koja je upravo težak udarac ne samo svim onima koji su izgubili ponajviše njima najmilije u Domovinskom ratu, nedužne civile i branitelje nego i sve građane Hrvatske a i ostavlja određeni, nepotrebni teret na naš teški put stvaranja samostalne suverene Hrvatske, članice NATO-a i danas Europske unije. Dužan sam s obzirom da u stanci kada sam govorio predsjedniče uvaženi, nema to veze stav našega kluba u nekom prenesenom značenju, znam da ste vi dobar čovjek i da vjerojatno razumijete potrebu i važnost da ova Deklaracija upravo u ovo vrijeme prije Europskog parlamenta ode iz Hrvatskoga sabora. A oni koji su me prozvali za ovaj bedž koji ja ovdje držim, također ću reći hrvatskoj javnosti nešto što je jako važno. Kada se Šešelj usudio čestitati na Dan sjećanja na Vukovar u onim teškim trenucima tišine i sjećanja na one koji su svoje živote položili za temelj Hrvatske države, kada se usudio četnicima čestitati dan oslobođenja Vukovara podsjetiti ću javnost da Branimir Glavaš 5 godina, zašao je u 5-tu godinu čeka odluku Ustavnoga suda oko njegovih prava na temelju presude Vrhovnog suda Hrvatske. A upravo je gospodin Glavaš, hrvatski general prvih 100 kalašnjikova za obranu Vukovara dao generalu Tomislavu Merčepu, 100 kalašnjikova prvi za obranu Hrvatske državnosti u Vukovaru. Tako da oni koji se usude to spominjati zašto mi ovo nosimo bolje da na ovakvim temama ne otvaraju ta pitanja jer rasprava može krenuti u krivom smjeru. Ono što je pravi smisao ove rasprave i Deklaracije je potreba da Republika Hrvatska, Hrvatski parlament, Sabor uputi snažnu poruku Haškome sudu da zahtijevamo da se na temelju onoga što je haški optuženih Šešelj izgovorio u Beogradu proteklih dana snažno osudi i da se njega kao osumnjičenika koji čeka presudu Haškog suda vrati u haški zatvor, da svoju presudu čeka tamo gdje mu je mjesto. Prije svega više nas zabrinjavaju jamstva koje je dala Republika Srbija za njegov dolazak u Beograd, ne bi se Šešelj mogao tako lako vratiti da srpska vlada nije dala dozvolu za njegov povratak, jamstva Haškom sudu da neće kršiti pravila na temelju kojih je sud postupio. Nešto je izašlo u javnost oko toga, nekih 4, 5 točaka, po svim tim točkama on je već debelo zaslužio da bude vraćen nazad u zatvor i da čeka presudu tamo odakle je i došao. Ono što više treba zabrinjavati hrvatsku vanjsku politiku to je poruke koje su došle od vlasti Republike Srbije, prije svega ismijavanja hrvatske državne politike od strane Dačića koji je govorio o ćiriličnim tablama u Vukovaru na jedan neprimjeren i nepristojan način svojstven samo njemu. I smatram da je na takvu njegovu izjavu trebala reagirati ministrica vanjskih poslova Vesna Pusić i hrvatska vanjska politika u cjelini jer ne može se kandidatu, zemlji koja je na putu za ulazak u Europsku uniju dozvoliti da čelni ljudi, predsjednik Vlade, ministar vanjskih poslova i države na ovakav način ignoriraju ono što Šešelj radi na ulicama Beograda a to je, članici Europske unije i NATO pakta šalje prije svega poruke mržnje, čestita četnicima dan oslobođenja Vukovara, prijeti se i ismijava hrvatske državne vlasti. A mi kao privi susjed, kao zemlja koja je učinila puno za međusobnu pomirbu, sjetite se samo Franje Tuđmana i Zakona o aboliciji, sjetite se svih onih zakona koje je Hrvatski sabor donio u visokom stupnju poštivanja prava hrvatskih državljana srpske nacionalnosti, pokušaj i stvaranja teškog puta međunacionalne pomirbe i uvažavanja hrvatskih državljana srpske nacionalnosti u svim sferama hrvatskog javnog, političkog i društvenog života, nakon teškog rata i agresije na Republiku Hrvatsku. Takve poruke predsjednika Vlade, predsjednika države Srbija, ministra vanjskih poslova da ne žele komentirati stavove Šešelja jer bi komentirali sami sebe, odnosno govorili bi o sebi s obzirom na njihovu blisku suradnju sa njim u danima kada je upravo bila agresija na Republiku Hrvatsku stavlja jasan znak prijetnje prema hrvatskoj vanjskoj politici i Hrvatskoj državi u cjelini. Naša je ministrica vanjskih poslova na to trebala reagirati ne na nekim usputnim izjavama, odnosno naša Vlada kao izvršna vlast koja je protekla iz ovoga Visokog doma trebala donijeti snažnu poruku Republici Srbiji, a više je načina: povlačenje našeg veleposlanika iz Beograda u Zagreb, naša osuda nereagiranja srpskih vlasti na putu Republike Srbije u Europsku uniju. Mi smo zemlja članica Europske unije, imamo pravo uložiti veto na svaki korak Republike Srbije koja ne osuđuje ono što traži Republika Hrvatska, a traži zbog provokacija koje su došle upravo od Vojislava Šešelja. Pa sjetite se pomalo zaboravljenog nažalost generala Ante Gotovine, njegovoga slučaja na Haaškom sudu, njegovoga bezrazložnoga tamničenja, njegovog izdržavanja kazne za nešto što nije učinio i dolazak haaške tužiteljice tada Carle del Ponte u Zagreb, blokiranja hrvatske državne vlasti u našem redovitom obavljaju državnih funkcija, a i ulaska Hrvatske u Europsku uniju, zahtjeva za topničkim dnevnicima, malo-malo njenim dolascima u Zagreb i pod prijetnjom našeg ulaska u Europsku uniju i traženju uhićenja generala Ante Gotovine. Hrvatske vlasti morale su izvršiti taj nalog, pratiti Antu Gotovinu, uhititi ga, poslati u haaški sud i sve one teške napore koja je bilo davanje šamara samima sebi, učiniti da bi se ispunili zahtjevi prema nekoj većoj državnoj i političkoj nekakvom cilju, a to je ulazak Hrvatske u Europskoj uniju, što je bio bitan. A sjetite se tih teških zahtjeva koje je haaška tužiteljica dala prema Republici Hrvatskoj. Sjetite se lova u Virovitici i povratku generala ponovo u zatvor nakon što je izašao u lov sa svojim prijateljima. Sjetite se svih onih bizarnih stvari koje je haaški sud tražio od Hrvatske, a sve pod prijetnjom našeg ulaska u Europsku uniju, a vidite danas haškog osumnjičenika Šešelja kakve se poruke usudi slati Hrvatskoj na ulicama Beograda, što još više zabrinjava. Ima on i dalje neke svoje pristaše koji tamo sumanuto se prijete Hrvatskoj i traže ponovo Veliku Srbiju. I sjetite se onih reakcija koje nismo čuli od Hrvatske Vlade, premijera Milanovića i Vesne Pusić, a to je bilo za očekivati, bez uvrede na nikoga osobno. Mi smatramo da ako netko preuzme resor u Hrvatskoj Vladi odgovoran je za sve političke opcije u zemlji, a ne samo za onu iz koje je došao. Dal se tu radi o SDP-u, o HNS-u, o bilo kojoj jer članu Kukuriku koalicije to nije bitno. Bitno je da mi tražimo ovdje u Hrvatskom saboru, a na to imamo potpuno pravo da Hrvatska Vlada i hrvatska vanjska politika zastupa interese hrvatskog naroda, ne niti jedne političke opcije. I bez previše riječi da se daje na važnost zaista onome što je Šešelj govorio u Beogradu, kakve je poruke slao, više nas zabrinjava reakcija srpskih vlasti i to je nešto što je puno važnije u odnosu na Hrvatsku nego ono što je pomahnitali Šešelj govorio u Beogradu. On će ionako završiti tamo gdje mu je mjesto. Nažalost, dogodio se taj presedan od haškoga suda koji nije bio potreban Hrvatskoj. A kolegice i kolege, mi imamo instrumente da spriječimo ovakvo ponašanje Republike Srbije kao članice kandidata za ulazak u Europsku uniju. Od nas se puno očekuje i mi smo puno toga učinili da bismo taj zajednički suživot učinili boljim i da bismo otvorili vrata i pomogli svim našim susjedima, a posebice Republici Srbiji da postane članica Europske unije. Ako će netko ismijavati naše poteze i sve one žrtve koje su pale za obranu Hrvatske, naš put je jedan od najtežih puteva za ulazak u Europsku uniju, a trajao je punih 10 godina upravo zbog pritisaka Međunarodne zajednice, zbog omalovažavanja pokojnog predsjednika Tuđmana i njegove politike, zbog traženja otvaranja onih snimaka iz ureda predsjednika Hrvatske, zakona bog Carle del Ponte i njenih prijetnji Hrvatskoj oko generala Gotovine, svih ostalih generala pa i sramote da dan danas hrvatski generali nedužni čame u zatvorima i čekaju milost ili nemilost našeg sporog pravosuđa, u ovom slučaju Ustavnog suda Hrvatske prema onom kojeg ste me pitali, prema Glavašu, prema ljudima koji su branili Hrvatsku, a mi ovdje danas ne smijemo reći što mislimo o Šešelju jer moramo čuvati dobre međususjedske odnose. Mi se zalažemo za pomoć Republici Srbiji u shvaćanju njezinog puta, njezinog mjesta u okruženju i njezinog puta ulaska u Europsku uniju, tamo gdje je i Republika Hrvatska. Pomoći ćemo svima ali molimo i susjede i tražimo i sa ovoga mjesta da ono što je ugrožavalo put Hrvatske za stvaranje državnosti i ono što je uzdrmalo mnoge hrvatske obitelji koje su oprostile, a nikada zaboravile svoje žrtve, zbog sve one djece koja više nemaju svoje roditelje i majke, tražimo susjedne zemlje da se ponaša kao zemlja kandidat za ulazak u Europsku uniju i da poštuje hrvatske nacionalne interese, a to je prije svega interes obrane našeg digniteta i nećemo dozvoliti da nas neki pomahnitali luđak na ulicama Beograda se prijeti i govori Hrvatskoj, ismijava se Hrvatskoj Vladi, hrvatskoj politici bez reakcija sa Markovog trga i ovdje iz Hrvatskog sabora. Dobro je predsjedniče Sabora da smo se danas dogovorili da šaljemo poruku haškome sudu. Trebamo poslati poruku UN-u, a i poruku Republici Srbiji. Ona je dobrodošla članica Europske unije pod uvjetom da se odrekne onih koji su ubijali, klali i uništavali hrvatsku djecu i hrvatske branitelje, nedužne ljude na putu stvaranja naše države. Pozivamo sve razumne vlasti u Beogradu da ovo osudi, da ukine jamstva Šešelju za boravak u Srbiji te da ga haški sud vrati u zatvor i da tamo čeka svoju presudu. A mi ćemo biti susjedi i pružiti ruku u onom trenutku kad budemo shvatili da je dostignut kriterij Republike Hrvatske za ulazak u Europsku uniju i da su prava Hrvata u Republici Hrvatskoj u najmanju ruku na istoj razini kao i prava hrvatskih državljana srpske nacionalnosti u Republici Hrvatskoj. Onda smo na pravom putu da imamo europske susjede i zemlje koje su zaslužile svoje mjesto u Europskoj uniji. Ovu deklaraciju podržavamo, zahvaljujemo se svima i posebno gospođi Kosor koja je ovu radnu skupinu vodila, što smo se evo zajedno mogli dogovoriti na prvom koraku obrane hrvatskih nacionalnih interesa, a to je da ne smijemo dozvoliti da nam nitko ne ugrožava težak put stvaranja naše samostalne i suverene države. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sljedeći je klub SDP-a Hrvatske u Hrvatskom saboru i poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Klub SDP-a bio je jedan od koautora i potpisnika ove Deklaracija i posebno ponosan kao nositelj vladajuće koalicije da smo oko bitnih pitanja, nacionalnih interesa postigli konsenzus oko svih pitanja koja su istaknuta u Deklaraciji, a u Deklaraciji se posebno ističu vrijednosti o čemu je, kada je govorila kolegica Kosor, pogotovo pročitavši tekst same Deklaracije, ja ću ponoviti, samo te vrijednosti, vrijednosti mira, slobode, vladavine prava i demokracije, ali jednako tako ističući sve one vrijednosti koje su istaknute u Deklaraciji o načelima međunarodnog prava s obzirom na prijateljske odnose i suradnju između država, a sve u skladu s Poveljom Ujedinjenih naroda. Mi u klubu SDP-a od početka smo isticali, a to je neka i zajednička reminiscencija bih rekla koji su bili povodi da se ustanovi Međunarodni sud za kažnjavanje odgovornih za teška kršenja međunarodnog humanitarnog prava počinjenih na području bivše Jugoslavije. Dakle, koji je osnovan Rezolucijom 827 još 25. svibnja 1993. godine. Rezolucijom, dakle Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda. Zbog toga evo posebno je istaknuto u toj deklaraciji da puštanje na slobodu Vojislava Šešelja, dakle žrtve ne samo da nisu dobile zadovoljštinu, nego njegovim ponašanjem na slobodi doživljavaju na žalost dodatnu viktimizaciju. Također smo više puta i ja ću ovom prilikom podsjetiti na odgovor koji je predsjednik suda Meron uputio predsjedniku Ivi Josipoviću da je pitanje političara da uspostave mir da sud nema s tim veze. To mu baš i tako nije istina, jer upravo žalbeni sud je u presudi Tadiću od 2. listopada 1995. doslovno naveo da je sud taj koji doprinosi ponovnom uspostavljanju i održavanju mira na ovim područjima. Dakle, zadaća suda nije samo da osudi ratne zločince, nego da upravo tom osudom i imaju u vidu žrtve i poštivanje žrtava o čemu svaki sud i nacionalni najniže vrste, a kamoli ne jedan Međunarodni sud mora voditi računa u svom postupanju. Dakle, svojim osudama i tijekom postupanja vodi računa o žrtvama kako bi se uspostavila kakva takva pravda kao temelj i jamac uspostave mira i sigurnosti. Dakle, tu smo i u Deklaraciji posebno istaknuli da je Vojislav Šešelj optužen za ratne zločine, zločine protiv čovječnosti. Dakle, najteže zločine počinjene nad Hrvatima, Muslimanima, drugim nesrpskim stanovništvom, na velikim dijelovima Hrvatske, Bosne i Hercegovine i Vojvodine kao i za nepoštivanje suda. Dakle, već samo njegovo držanje pred sudom ukazivalo je kako će se, dakle to je bio jedan od pokazatelja kako će se taj optuženik držati na slobodi. Međutim, takav jedan previd i odlučno negiranje takve činjenice zaista izaziva dekoncentraciju, nerazumijevanje takvih postupaka i mi se s tim ne slažemo. To izrijekom naglašavamo u Deklaraciji. S takvim ponašanjem suda koji mora u svakom trenutku voditi računa upravo o svom legitimitetu i integritetu, dakle i o svom bitnom poslanju, uspostave pravde kao jamca pomirenja i uklanjanja iz društvenog i političkog života bilo koje zemlje protudemokratskih ideologija, a pogotovo ondje gdje su zameci bili i koje su dovele do rata, do strašne agresije. Prije svega, evo ja ću ovdje istaknuti Hrvatsku. Ali i u Bosni i Hercegovini i u Vojvodini i dakle koja se provodila nad nesrpskim stanovništvom. Dakle, takvo toleriranje i takvo ponašanje sigurno da šteti svim onim pozitivnim promjenama koje smo postigli na putu mira i suradnje. Također ističemo kako je puna suradnja sa sudom jedna od glavnih obveza u politici Europske unije prema zemljama zapadnog Balkana na njihovom europskom putu. Ovdje smo vidjeli da mnogi već koji su govorili u ime kluba to, dakle sa ovom zadnjom točkom kojim mi naglašavamo koja je uloga svih kandidata, pa i zemlja Srbije da je to upravo pomoć svim naprednim snagama da osude takvo ponašanje na jedan nedvosmislen način. Tu je Hrvatska upravo to Hrvatska traži, to Hrvatska ima pravo tražiti jer se to od nje tražilo i to je za svaku zemlju potrebno. Tu ne može i ne treba biti mucanja. Kao što se ja ne bih složila sa onima koji su rekli kako hrvatska Vlada nije reagirala. Hrvatska Vlada na žalost nije, hrvatska Vlada u ovom procesu nije protiv Šešelja, nije stranka pa je sud nije ni obavještavao inače bi sigurno u samom tom procesu te odluke da je tomu tako bilo na adekvatan način već u toj fazi reagirala. Hrvatska Vlada reagira, ona je već sada reagirala, poduzima čitav niz mjera, pogotovo evo ističem i akciju koju je poduzeo gospodin predsjednik Ivo Josipović. Dakle, evo ja posebno naglašavam ne samo vrijednosti koje su istaknute u toj našoj deklaraciji, posebna je vrijednost i ovdje, na to možemo svi biti ponosni. Ne treba zbog toga se netko osjećati manje interesantan ili značajan, jer je ovo bez obzira tko je u opoziciji ili na vlasti pokazali smo da znamo, pokazali smo to jedno zajedništvo da znamo biti zajedno kada su nacionalna pitanja u interesu. Hvala.
Hvala i vama poštovana kolegice. Na redu je klub Hrvatskih laburista u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Predloženom deklaracijom Hrvatski sabor obraća se Vijeću sigurnosti UN-a. Ujedinjeni narodi kao osnivač Haškog tribunala u sklopu Vijeća sigurnosti raspravlja izvještaj o djelovanju toga suda. I to je razlog i povod zbog čega se ovom deklaracijom obraćamo Vijeću sigurnosti. 11,5 godina sudskog procesa bez izricanja ili objavljivanja presude, a puštanje na privremenu slobodu smatramo neprihvatljivim. I ova deklaracija u tom dijelu daje snažno potporu predstavnicima Hrvatske u Vijeću sigurnosti kada bude ta rasprava na dnevnom redu. Drugo, obraćamo se Međunarodnom kaznenom sudu u Haagu od kojega se traži opoziv odluke o privremenom puštanju Šešelja jer smatramo da i uvjeti koji su dati, a podsjećam da prema objavljenim uvjetima Haški sud dao je samo 4 uvjeta, a to je da preda svoju putovnicu vlastima Republike Srbije, da nema kontakt bilo kakve vrste sa žrtvama, svjedocima ili ne pokuša izvršiti utjecaj na njih na bilo koji način, ne opstruira na bilo koji način proceduru ili tijek pravde i da se pojavi pred vijećem kada mu to bude naloženo. Da su uvjeti pod drugom i trećom točkom njegovim javnim djelovanjem već prekršeni i da to mora biti osnov suda u Haagu da povuče odluku o privremenom puštanju na slobodu. Začuđuje i činjenica da se i tužitelj nije žalio na odluku Sudskog vijeća. Treća adresa s kojom se obraćamo ovom deklaracijom je i vlast odnosno Vlada Republike Srbije kojoj jasno upućujemo kao državi kandidatkinji za ulazak u sastav EU da se od svih ideja velike Srbije i politike prekrajanja međunarodno priznatih granica mora ograditi jasno i nedvosmisleno. Umjesto bilo kojih osuda ili ograda iz izjava članova te Vlade ovih dana dolijevalo se samo ulje na vatru i širila atmosfera nesigurnosti u smislu stava Vlade Republike Srbije. I četvrto, ova deklaracija imati će vrijednost i značaj zbog najavljene rasprave na istu temu u Europskom parlamentu. Kada sam spomenuo Europski parlament i raspravu i dokument koji će tamo biti usvojen moram izraziti žaljenje što unatoč činjenici da imamo javnu televiziju u RH informacije tijeka pripreme rasprave sadržaja rezolucije i pokušaja da se ona maksimalno ublaži u Europskom parlamentu dobivamo necjelovita, na kapaljku i mislim da je krajnje vrijeme da izvještavanje iz Europskog parlamenta doživi radikalnu promjenu. Naročito nakon što je Hrvatska ušla u punopravno članstvo EU. To je bilo kome se obraćamo. Zbog koga se obraćamo ovim institucijama? Ne zbog Šešelja nego zbog žrtava u RH, BiH i Vojvodini. Žrtava koje su ubijene, protjerane, mučene, zatvarane i silovane. To je naš dug njima jer tako dugo dok presudom Suda u Haagu neće biti utvrđena njegova odgovornost oni s pravom od nas traže da se oglasimo o tome i da znaju koji je stav Hrvatskog sabora. I treće, zašto? Reakcija i poduzete mjere hrvatske diplomacije i Vlade po našem mišljenju nisu bile dovoljne i primjerene. Ne možemo prihvatiti činjenicu da je hrvatska diplomacija poslala samo dvije poruke u vezi toga. Prvo, poslana je sućut vlastima u Beograd što na slobodi ima četničkog vojvodu i drugo svaki pokušaj rasprave u Hrvatskom saboru na tu temu proglašeno je da bi bilo ispod nivoa. Mi smatramo da ta rasprava nije ispod nivoa, da je ona potrebna i nužna zbog međunarodnog prava i činjenice da i Hrvatsku obvezuju obveze prema Haškom sudu. I na kraju, Sabor kao predstavničko tijelo građana RH i u ovakvim temama jasno i nedvosmisleno mora uvijek izraziti stav, uputiti poruku i uputiti svoje jasne zahtjeve prema onima za koje smatra da nije niti pravovremeno niti pravodobno niti na primjereni način reagiralo. Pozivam sve klubove zastupnike i sve zastupnike da u toku današnjeg dana odmah nakon rasprave usvojimo ovu deklaraciju kako bi bila još danas upućena u Europski parlament i time ojačamo poziciju zastupnika iz RH u Europskom parlamentu u raspravi koja tamo slijedi i rezoluciji koja se očekuje da tamo bude usvojena.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Gordan Jandroković.
Poštovana gospođo potpredsjednice, uvažene kolegice i kolege u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice odmah na početku kazat ću da ćemo mi glasovati za Rezoluciju, za Deklaraciju da ju ničim ne dovodimo u pitanje, jer su neki kolege krivo očito shvatili ono što smo govorili kada smo tražili da se donese jedan zaključak o tome da raspravimo i našu vanjsku politiku. Dakle, HDZ podržava u potpunosti tekst Deklaracije a zaključak koji ćemo predložiti biti će jedan odvojeni dio koji neće biti povezan sa Deklaracijom. Što se tiče slučaja Šešelj, tri su elementa koja su bitna i koja su se ustvari jasno, kristalno vidjela kada je do povratka Šešelja iz Haškog zatvora došlo. Prva stvar, prvi element jeste Haški sud. Pokazala se ustvari nažalost njegova nevjerodostojnost, pokazalo se da međunarodna pravda i međunarodne pravne pravosudne institucije nisu uvijek na visini povijesne odgovornosti i puštanje Šešelja iz zatvora zato je izazvalo ovakve prijepore, reakcije ne samo u Hrvatskoj, nego kao što vidite i puno šire i izvan naših granica, čak i Europski parlament danas raspravlja i o Haškome sudu. Naravno je i dobro je da smo u našoj Deklaraciji zatražili od Haškoga suda da preispita svoju odluku, da ju opozove, ukazali smo da je ona neprihvatljiva i zatražili smo od Haškog suda da je opozove. Isto tako zatražili smo raspravu Vijeća sigurnosti koji u ovom slučaju treba preispitati rad Haškog suda, jer Vijeće sigurnosti je osnivač toga suda i donijeti odgovarajuće zaključke kako ne bi bila i dodatno narušena vjerodostojnost toga suda u kojega su mnogi polagali velike nade i u kojemu je zaista u nekim trenucima moderne povijesti bilo upereno svjetlo i svi smo se nadali da će on na jedan pravedan, kvalitetan način razjasniti ono što se događalo 90.-tih godina u Hrvatskoj, i Bosni i Hercegovini i ostalim dijelovima koji su bili zahvaćeni velikosrpskom agresijom. Dakle, prva stvar je sud, nevjerodostojnost suda. Druga stvar je Srbija, srpske vlasti nažalost nisu reagirale onako kako što su trebale. Nakon što se Šešelj vratio za što nisu oni odgovorni, to isto tako moram reći, ali nismo ni mi reagirali na prvu loptu, čekali smo dva, tri dana da vidimo kakva će biti reakcija Srpske vlade, srpskog predsjednika. Do reakcije nije došlo do današnjeg dana, do današnjeg dana nisu osudili ono što izgovara Vojislav Šešelj, nisu osudili politiku velike Srbije, projekt velike Srbije, nisu osudili njegov govor mržnje i nisu osudili to što zaziva promjenu međunarodno priznatih granica. To nam govori da ideja velike Srbije i dalje živi u Srbiji, da je ona prisutna i ima određenu političku snagu. Teško je danas govoriti kolika je ta snaga ali moramo voditi računa o tome da nekadašnji najbliži suradnici Vojislava Šešelja danas obnašaju ključne dužnosti u srpskoj izvršnoj vlasti i predsjednik Republike Srbije četnički je vojvoda koji se nije od toga ogradio, i Vučić bio je isto tako najbliži suradnik današnji premijer Republike Srbije. Dakle ta ideja i dalje živi u Srbiji i oni nemaju snage, to je sada očito jasno i glasno reći ne samo svojim susjedima nego cijelome svijetu, ali i svojim građanima projekt velike Srbije za nas je neprihvatljiv. Ne želimo govor mržnje, ne želimo prekrajanje granica. To od srpskih vlasti do dana današnjeg nismo čuli i zato ne možemo biti zadovoljni i imamo itekako pravo reagirati i tražiti mi kao Parlament i od hrvatske izvršne vlasti, do predsjednika republike, od Vlade Republike Hrvatske od Ministarstva vanjskih poslova da na to oštro i jasno reagiraju. A to je uprava ta treća komponenta, treći element na koji nam je ukazao slučaj Šešelj. Reakcija hrvatskih struktura koje danas upravljaju zemljom, reakcija predsjednika republike, Vlade Republike Hrvatske i ministrice vanjskih poslova. Prve njihove reakcije bile su zaista razočaravajuće za sve nas. Predsjednik republike izrazio je žalost, žaljenje što je Šešelj napusti Haški sud, Haški zatvor, ministrica vanjskih poslova i to je zaista neshvatljivo, pa usudio bih se reći i skandalozno u prvoj svojoj reakciji kaže diplomacija nema ništa s time, ne možemo ništa napraviti i drugo što kaže izražava sućut Republici Srbiji zato što se Šešelj vratio. Koristiti riječ sućut kada je u pitanju Šešelj, ta sućut može biti izražena jedino žrtvi. Ako izražavate sućut nekome drugome a izražavate sućut onima koji su zločine činili a ne onima nad kojima su činjeni to je nedopustiv previd, nedopustiva pogreška i nakon toga su i uslijedile sve reakcije koje smo slušali ovih zadnjih dva tjedna. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice odmah je reagirao na to. Kazali smo da smo nezadovoljni i odlukom suda, i reakcijom srbijanskih vlasti ali i reakcijom naše službene politike. I neki se pitaju zašto mi toliko raspravljamo o Šešelju i zašto je to toliko nama važno, on više nije figura koja može igrati neku važnu ulogu u Srbiji, međutim nije važan on kao pojedinac važna je ideja koju on predstavlja, simbolizira, ona je personifikacija ustvari velike Srbije. Zašto to Hrvatsku boli, zašto to ljude u Hrvatskoj boli? Pa zato što nije postignuta pravda, zato što nema pravde još uvijek, još uvijek nema jasno vidljive istine oko toga što se događalo i što je bila posljedica velikosrpske politike. Nema pravde i žrtve nisu našle svoj miru u Hrvatskoj. Mi i dan danas u Hrvatskoj imamo i na političkoj sceni, ali i u različitim drugim javnim segmentima, segmentima javnosti one koji dovode u pitanje temeljne vrijednosti na kojima počiva moderna Hrvatska država. Neki dan smo mogli čuti od predsjednice dokumente, gospođe Teršelić, tezu da se Domovinski rat ne bi trebao zvati Domovinski rat, nego ratni sukob u Hrvatskoj 90-ih godina. I umjesto jedinstvene osude predsjednik RH gospodin Josipović kaže da je dokument savjest hrvatskog društva. Pa zamislite kakve to izaziva reakcije kod velike većine hrvatskih građana. Isto tako, njegov bivši savjetnik za vanjsku politiku, gospodin Jović govorio je o tome da referendum gdje je 95% gotovo hrvatskih građana izrazilo želju da žive u samostalnoj, suverenoj Hrvatskoj, da je taj referendum nelegitiman, gotovo nelegalan. Dovodi i on u pitanje i Domovinski rat nazivajući ga građanskim ratom. I treću ključnu točku moderne hrvatske povijesti, ulazak u EU, on dovodi u pitanje i kaže, sve zemlje bivše Jugoslavije trebale su uči zajedno u EU, a ne individualno kao što je to učinila Hrvatska. Nakon svega što smo prošli, nakon teške borbe za neovisnost, pobjede, krvave pobjede u Domovinskom ratu, nakon borbe za međunarodnu afirmaciju, ulazak u NATO, u EU, na individualnoj osnovi, što smo sve zaslužili vlastitim postignućima, mi iz najvišeg, iz ureda predsjednika RH dobivamo takve poruke. Pa naravno da su ljudi onda frustrirani i nezadovoljni. I onda se još dogodi slučaj Šešelj i onda vlast reagira kako je reagirala, mlako, nedosljedno, dezorijentirano. Pa naravno da se onda događa ovakva rasprava i ovoliko emocija u Hrvatskoj. I zato je dobro i zato smo zaista konstruktivno pristupili izradi ove deklaracije, da li svoj, vjerujem, veliki doprinos u ovaj završni tekst i drago nam je da Hrvatski sabor ispravlja ustvari pogrešku koja se dogodila od strane izvršne vlasti u RH. A zašto smo tražili… Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] Ne znam što vas smeta, vjerojatno se i vi slažete s nekim od teza o kojima sam govorio. Dakle, zašto smo tražili raspravu i o vanjskoj politici, ali evo, da bismo ostvarili dogovor, da bismo ostvarili kompromis i da idemo zajednički sa deklaracijom, smatramo da se može i kroz zaključak koji ćemo ponuditi otvoriti rasprava o vanjskoj politici. Dakle, nije ovo prva pogreška onih koji su u Hrvatskoj odgovorni za vođenje vanjske politike. Ja bih podsjetio na slučaj Perković, kada smo svega jedan ili dva dana prije ulaska u EU umjesto da slavimo, umjesto da te dane budemo glavna zvijezda na europskom nebu, bili smo izvrgnuti kritici zato što ne poštujemo dogovore, ugovore koje smo potpisali. Nismo tada čuli ni jedne jedine suvisle riječi i rečenice od glavnih kreatora Hrvatske vanjske politike, a glavni cilj, sve ono što smo činili zajednički zadnjih 10 godina išlo je u smjeru ulaska u EU. Dogodio se slučaj, nakon što smo ušli u EU, odmrzavanja imovine obitelji Slobodana Miloševića. Hrvatska diplomacija nije reagirala, a imala je mehanizme kojima je mogla ukazati na neprihvatljivost takve odluke unutar same EU. Zašto se to dogodilo? Da li je to aljkavost? Da li je to namjera? O tome bi trebali progovoriti oni koji su odgovorni za to. Podsjetio bih isto tako kada se tijekom ljeta dogodila Ukrajinska kriza, kada je sazvano Vijeće ministara, bili smo zastupljeni tamo na najnižoj mogućoj razini, zato što je ministrica vanjskih poslova bila na godišnjem odmoru i nije otišla na taj sastanak. Ovih dana slušamo o tome da pripremamo priznanje Palestine i zbog toga otvaramo si i kvarimo odnose sa Izraelom, ne znam koliko ste upoznati s time. Pa zašto trčimo pred rudo, ta odluka uopće nije, niti je iskoordinirana između glavnih kreatora vanjske politike, niti je dobra i korisna za Hrvatsku. Sjetite se situacije u kojoj SAD internetom najavljuju da je Hrvatska u koaliciji protiv … i prvih onih zbunjujućih reakcija naših službenih predstavnika. I ovih dana gledamo nekoordinaciju gdje ministar pravosuđa poziva na blokadu Srbije, a ministrica vanjskih poslova kaže neće biti novih uvjeta, Srbija može prema EU. Pa to je vanjska politika, to je naša slika u svijetu. Ona je neiskoordinirana, ona je dezorijentirana, ona je samodostatna, mi smo pokvarili odnose s našim glavnim saveznicima. Čemu sve to, zašto? Tko će to objasniti hrvatskim građanima jer oni koji bi o tome trebali danas govoriti, nema ih nigdje. Ne čujemo ništa o tim temama, a one su nam itekako važne. Zašto se tako sporo integriramo u EU? Vjerujem, čvrsto sam uvjeren, stav je to HDZ-a, samo čvršćom integracijom Hrvatske u EU, ali ne samo administrativnom političkom, gospodarskom već mentalnom. Samo na taj način možemo osigurati prosperitet RH. Bombardira nas se regijom kao ključnim prioritetom hrvatske vanjske politike. Regija nije ključni prioritet hrvatske vanjske politike, ključni prioritet je snažna integracija Hrvatske u EU, u NATO, u te strukture. Razvijanje strateških partnerstva, korištenje svih onih mogućnosti koje nam članstvo u EU i NATO-u nudi, to nažalost niti predsjednik Republike, niti Vlada, niti resorno ministarstvo ne čine na odgovarajući način. Govore nam isključivo o regiji. Mi nismo protiv regionalne suradnje, dapače, ona je korisna za Hrvatsku. Treba razvijati odnose sa svim zemljama našeg susjedstva. Ali gledajući pritom Hrvatske državne interese. Ne mogu nama interesi regije biti ispred interesa RH, to se često događa i takva je percepcija među građanima i zato danas imate ovakvu raspravu i ovakve osjećaje vezane za Šešelja u RH. Dakle, drage, poštovane kolegice i kolege, zaključno. HDZ podržat će tekst deklaracije, glasovat ćemo za, ali isto tako neovisno od toga, predložit ćemo i zaključak i i nadam se da ćemo dobiti potporu za to da se obvezuje Vlada RH da do 10.prosinca 2014.godine dostavi Hrvatskom saboru izvješće o oblikovanju i vođenju vanjske politike RH kako bi Hrvatski sabor o istom mogao provesti raspravu i donijeti odgovarajuće zaključke do kraja svog redovitog zasjedanja 15.prosinca 2014.godine. Ne želimo kvariti ništa što je vezano za deklaraciju, trebamo pokazati jedinstvo, trebamo pokazati zajedništvo, trebamo kao Hrvatski sabor ispraviti pogreške koje su se dogodile. Ali isto tako nije odgovorno s naše strane prešućivati pogreške koje se događaju u našoj vanjskoj politici već čitav niz mjeseci, nismo time zadovoljni i smatramo da bi imi iz oporbe, ali i vi iz vladajuće većine štiteći integritet i Hrvatskog sabora trebali potaknuti raspravu o hrvatskoj vanjskoj politici. Hvala.
Kolegice i kolege, ocjenjujem da bismo mogli oko 13,30 glasati pa molim predstavnike klubova da osiguraju da zastupnici budu u sabornici. U ime Kluba nezavisnih zastupnika kolege Ivan Grubišić i Damir Kajin.
Poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Rado uzimam sudjelovanja u ovoj raspravi o deklaraciji koju će Klub nezavisnih zastupnika podržati. Nisam sudjelovao u pisanju deklaracije i zato bih izrazio neke naglaske za koje smatram da su bitni, a to je prvo da je Šešelj slučaj Srbije i Haškog suda, a ne prvenstveno RH. Drugo što bih rekao da trebamo ostati na nekim načelnim stavovima osude mržnje s bilo koje strane u Hrvatskoj dolazile i bilo s koje grupacije. Instituciju Haškoga suda treba pozvati da radi sukladno normama suda i da se odnosi prema optuženima za zločine u ratu na jednak način. To su naglasci koje smatram da su jako važni jer se može dogoditi kada netko bude čitao deklaraciju da stvori dojam da Hrvatski sabor nije jedinstven u osudi mržnje bilo s koje strane ta mržnja dolazila i da se na taj način izlažemo kritikama koje nam nisu potrebne. Dalje što bih rekao da smo mi u Hrvatskoj tako "naštimani" da smo uvijek za kada smo protiv nekoga ili nečega, a kada se radi o unutrašnjim stvarima vođenja politike i razvoja Hrvatske da se malo slažemo ili da smo kao rakova djeca, da svatko vodi na svoju stranu. Ovaj dio rasprave kojega sam ja raspravio nastavit će gospodin Damir Kajin, a ja kao predsjednik Kluba nezavisnih zastupnika u Hrvatskom saboru naglašavam da ćemo podržati tekst deklaracije uz određene iznimke za koje smatram da su važne da se svaki govor mržnje osudi, svaki govor mržnje bez obzira s koje strane dolazila i da se mržnjom bi trebalo u humanom, civilizacijskom i demokratskom ozračju naprosto prestati.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodo zastupnici. Da, prije je gospodin Jandroković spominjao gospodina Jovića koji je bio savjetnik gospodinu Josipoviću, ali ako se ne varam bio je savjetnik i gospodinu Žužulu ministru iz redova HDZ-a, a … i predsjedničkoj kandidatkinji Kolindi Grabar Kitarović. Da, primijetili smo i izjavu gospođe Teršić koja je rekla otprilike da bi Domovinski rat trebalo nazvati ratnim sukobom od '91.do '95., a ja ću ovdje samo parafrazirati Jelenu Lovrić koja je sjajno odgovorila, onda bi trebalo vjerojatno i dokumentu nazvati bulimentom ili dokumentu bulimentu. Kao što je rekao malo prije don Grubišić, glasat ćemo jasno za tu deklaraciju nema tu nikakve dileme, ali na tragu jednoga istupa gospodina Hodžića možda bi dobro da u ovoj drugoj točki deklaracije podsjeća citiram "da je Vojislav Šešelj pred Međunarodnim kaznenim sudom za višu Jugoslaviju optužen za ratne zločine i zločine protiv čovječnosti počinjenje nad Hrvatima", stoji ovdje Muslimanima, možda bi bilo dobro da ovdje stoji Bošnjacima i dalje kako to već ide. Ono što sam rekao i prije u onih pet minuta, mislim da ovo nije deklaracija protiv Šešelja. Još jedanput ću ponoviti, nije to deklaracija protiv Šešelja kako ja doživljavam jer ne daj Bože da bi si on sada umislio da je neka veličina bilo u Srbiji, a kamoli u Hrvatskoj. Znači ovo nije ni deklaracija protiv Haškog suda, ovo je deklaracija protiv jednog postupka ili bolje rečeno postupanja u ovom konkretnom slučaju Haškog suda. Slažem se i sa svima onima koji su isto tako rekli da i Haški sud treba onda podsjetiti vis a vis ove dvojbene kriterije koje primjenjuje i apostrofirati kako slučaj Gotovine tako slučaj Markača, ali jednako tako i generala Čermaka. Još jedanput ću reći što god netko mislio, možda je najbolje sažeo cijeli taj istup ministar Matić koji je otprilike rekao, ajde bre ili odi bre pa se leči. Istina i gospodin Milanović premijer je rekao da Hrvatska nikada zbog rata neće biti bogata. Imala je rat jedna Njemačka pa je bogata danas, bila je razorena, bila je razorena do temelja, drugačije se Njemačku tih '41. ili '39., '45. nije moglo pacificirati ali je očigledno bila uspješna zemlja. Mi smo razorena država, jasno između ostalog zbog rata, ali vjerojatno još više zbog lakoće vladanja a možda i shvaćanja politike. Šešelj je danas lakrdijaš ali on '90.-te godine, '91., '92. i do '95. to nije bio. Njegova uloga tada nije bila marginalna. Bio je izuzetno opasan, bio je ratni huškač, jednom riječju ono što Milošević tada nije mogao kao eksponent kakve takve politike, zločinačke, to je odrađivao Šešelj, to su odrađivali njegovi četnici. Šešelja rekoh malo prije i četnika ljudi su se u ratom zahvaćenim prostorima bojali i više od JNA. Oni su i ubijali i pljačkali i silovali, masakrirali. I točno je to da nije samo Šešelj tada četnikovao nego da su na neki svoj pod navodnicima način to činili i Nikolić i Vučić. Ono što je međutim neshvatljivo da Međunarodni sud do danas nije presudio Šešelju. Dapače on je pušten da liječi kako bi rekao svoje karcinome da ne spominjem imena a da to najbolje čini baveći se politikom. Međutim, ja bih eto, možda sam i u krivu ali sve to, njegovo puštanje na neki način stavi u jedan kontekst onih nedavnih parada koje je Srbija održala ili bolje rečeno nakon što se poklonila pod navodnicima Putinu. Znači vi ste odabrali majčicu Rusiju, paradirate, nemam ja ništa protiv Rusije da ne bi netko mislio, paradirate s Rusima, imate vježbe na 40, 50 kilometara od granica Hrvatske a eto Amerika koja ima možda dominantnu ulogu ili bolje rečenu poziciju ili utjecaj na taj Haški sud eto Srbiji je vratila ili tim političarima Šešelja. E sada se vi lijepo sa njime bavite. Ne moram biti u pravu, ali možda nisam ni daleko od istine. Drugo što bih isto tako rekao ja ne vjerujem, ne mogu vjerovati da Šešelj može destabilizirati Srbiju, kamoli da može destabilizirati Hrvatsku ili da može destabilizirati Bosnu i Hercegovinu. Da može, da može prijetiti, da može širiti zlo po Srbiji to zasigurno da. I ono, bez obzira što će netko reći da je lakrdijaš ali taj folklor apsolutno Hrvatsku vrijeđa, on boli. Zašto boli? Jer se na takav način ruga žrtvi. S druge strane, želim isto tako reći, Srbija je za Hrvatsku bitna zemlja, mi smo susjedi, bili smo u ratu, rata više nema. Te rane teško je zavidati, te rane nemoguće je zaboraviti ali ako ima otvorenih pitanja onda ta otvorena pitanja treba nastojati zatvoriti. Srbija je bitno izvozno područje za Hrvatsku, Todorić ne znam sad, Tedeski su bitni igrači recimo u Srbiji, TDR itd. a i u Hrvatskoj su ti ljudi ili te tvrtke itekako bitne. Hag jasno neka radi. Činjenica je da je tim potezom haški tribunal ponizio žrtvu i narugao se na neki način svima nama. Međunarodni Haški sud šta god netko mislio, bio je u jednom trenutku i je još uvijek nužnost. Hrvatska je žrtva agresija, Hrvatska je iz rata izašla sa 14 tisuća žrtava, iz rata je izašla kao pobjednik. I povijest se ne smije zaboraviti, jasno treba se okrenuti budućnosti. Razgovarati da sa svim našim susjedima, surađivati da, pregovarati da, razmjenjivati robe da, olabaviti granični režim apsolutno da, voditi dobrosusjedsku politiku i nadati se da nikad više rata neće biti i da nitko nikoga ovakvim postupcima neće vrijeđati. Znači ono što je problem i na što apostrofira, što želi naglasiti ova deklaracija to su ti dvojbeni kriteriji Haškoga suda. A koliko je taj sud sad autonoman, e o tome drugom prilikom. Koliko je taj sud nezavisan, isto tako nekom drugom prilikom, koliko je neovisan isto tako nekom drugom prilikom. Ali bez obzira na sve, bez obzira što su tu pravdu najbolje osjetili na svojoj koži generali Gotovina, Markač, Čermak, ipak mislim da je taj sud u jednom trenutku bio nužan. Što se tiče vanjske politike o čemu je govorio i moj prethodnik, spominjući istupe predsjednika države, Vlade, ministrice, ja ne znam šta su oni ovdje krivo učinili jer mislim da su na neki svoj način pokušali jasno u svemu tome pronaći pravu mjeru. Netko reče Nikolić i Vučić su između ostalog izdanci Šešeljeve politike. Točno, rekoh prije i oni su huškali pa možda i pucali po Hrvatskoj ili nešto više od toga ali su politički uspjeli tek kada su se odrekli Šešelja i politike koju su zagovarali i u kojoj su sudjelovali '91., '92., '93., '94. ili '95. godine. Danas njihova politika prema Hrvatskoj je nešto apsolutno posve drugo. Ono što je međutim mene izuzetno zasmetalo, ja ne znam koliko je ta informacija točna to je jedna izjava njihova ministra vanjskih poslova koji je govorio o izlasku na otvoreno more. Za ministra vanjskih poslova Republike Srbije nitko ne može reći pa bre odi pa se leči kako Dačić, ako je to točno, to misli. Hrvatska je uspjela sama se obraniti '90. godine. Što to konkretno znači, a rekoh da rata jednostavno nema i neće ga biti, jednostavno ne znam ali to je nešto što također zaslužuje jedan promptan, promptan odgovor. Ako i konačno bez obzira na sve ipak želim apostrofirati da prilike između Hrvatske i Srbije su danas stabilne, da ima ovakvih eskapada o kojima treba progovarati. Granica bez obzira što se tamo odvijaju ti manevri ili su gotovi je mirna, robna razmjena je sve izražajnija, trgovačke veze jačaju, a obični mali ljudi sve više bivaju jasno upućeni jedni na druge. Sve u svemu jesmo za ovu deklaraciju. Mi ovdje ne razgovaramo, kao što je u jednoj rečenici rekao gospodin Salapić o 100 prvih kalašnjikova za Vukovar, no neki ovdje govore ili "ismijavaju" odluke hrvatskog pravosuđa, iako se apsolutno slažem da je nedopustivo da recimo Ustavni sud ili da Ustavnom sudu ili sucima Ustavnog suda treba 5 ili više godina da se odluče o jednom predmetu pa ticalo se to i bivšeg zastupnika gospodina Glavaša. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Linića, Vukšića i Hodžića, kolega Branko Vukšić.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Slušati s empatijom je velika komunikacijska vještina. Mudro je slušati, a još mudrije čitati pametnije od sebe. Važno je kad se sluša i čuti te, pokušati razumjeti ono što se sluša, da me ne ponesu emocije. Slušao sam što govore ljudi o puštanju Vojislava Šešelja na slobodu pred kojim je haški sud pokleknuo u ime tobožnje humanosti, ne pitajući se što o tome misle žrtve. Treba li uopće u Saboru raspravljati o Šešelju? O njemu ne treba raspravljati naravno. Svijet je postao opasno, turobno mjesto za živjeti, ali ne zato što postoje ljudi koji su zli poput recimo Šešelja, već zato što ima ljudi koji neće ništa učiniti u vezi s tim zlom. Plaši indiferentnost dobrih ljudi prema zlu, iritira indiferentnost društva prema žrtvama. Teško je shvatiti pravnu struku koja sve češće govori o humanosti prema zločincima poput recimo Šešelja, a sve manje vodi računa kako se pri tome osjećaju žrtve. Što osjećaju žrtve Vojislava Šešelja kada čuju da ponovno sipa mržnju i prijeti? Recite žrtvama neka zatome osjećaje kad čuju Šešelja. Govorili su mi progovorite li o Šešelju u Saboru dat ćete zločincu i danas minornom srbijanskom političaru ni s kakvom podrškom i ne samo zbog raka koji ga izjeda, nikakvom budućnošću dat ćete mu značaj koji ne zaslužuje. Točno je, ne treba mu pridavati veći značaj nego što ga danas zapravo ima, ali pobogu koji od zločinaca ima danas neki naročiti značaj pa ipak o njima govorimo, govorimo o njihovim zlodjelima, osuđujemo ih, upozoravamo da nam se ne ponove. Nije danas Šešelj značajan, ali je značajno i bit će uvijek značajno zlo koje je počinio. Ugledni psihijatar Vladimir Gruden kaže da je kod Šešelja riječ o promjeni ličnosti, o graničnoj strukturi ličnosti koja naginje prema psihozi. Šešelj svoje ludilo, kaže Gruden, dobro uklapa u svoju svakodnevnicu i koristi za egoistične ciljeve i motive. Dakle kod Šešelja je riječ o promjeni ličnosti, ali ne samo kod Šešelja. O promjeni ličnosti je riječ i kod Vučića i kod Tadića, Šešeljeve ratne i političke sljedbe. Ako aktualni predsjednik države i aktualni predsjednik srbijanske Vlade nemaju krvave ruke, imaju okrvavljenu savjest. Tko je i najpovršnije pratio suđenje Šešelju ne može ga niti iznenaditi niti pak odveć zabrinuti ono što govori. Da ponovno ne sije mržnju bilo bi čudno. Zabrinjava šutnja, nereagiranje srbijanskih vlasti na taj govor mržnje, na otvoreno zagovaranje granica Virovitica-Karlovac-Karlobag. Da Srbijom vlada netko tko nije aktivno sudjelovao u nedjelima '90.-ih, netko tko nije huškao na klanje, poticao agresiju i zagovarao da tuđe postane njihovo, možda bismo i mogli prihvatiti riječi Ivice Dačića koji sanja srpski Jadran, Dačića, Miloševićevog pionira, malog od kužine, koji benevolentno pita da li je Šešelj neki državni funkcioner. Da li u Hrvatskoj ima onih koji pričaju o ustaštvu Hrvatske i Srba jer trebaju relaksirati odnose, a ne ih komplicirati. Vidi vraga, oni šutnjom koja se uvijek i svugdje u takvim slučajevima smatra odobravanjem ne kompliciraju već relaksiraju, a mi govorom protiv zločina i zločinaca kompliciramo odnose. Šešelj nije naravno funkcionar, ali je bio šef sadašnjih funkcionara koji šute jer ne smiju govoriti glasno ono što govori Šešelj i što su još do jučer govorili oni i sami, a mislim da to i danas misle. Niti jedan hrvatski funkcionarčić nije atakirao na srbijanski suverenitet, a da jest trebala bi ga osuditi. Srbijanski premijer Vučić gotovo ironično poručuje mi nikoga nismo niti ćemo ugrožavati, samo ćemo čuvati svoju slobodu i svoja prava. Te je riječi izgovarao i Milošević devedesetih. Čuvali su dakle već jednom svoju slobodu i svoja prava na tuđem teritoriju. Ne ponovilo se! Treba li reći ponovo ne plašimo se mi. Ma treba se plašiti zbog svake nevine žrtve. Pa u Domovinskom ratu ih je bilo previše, toliko da rane neće zacijeliti desetljećima. Nastupima Šešelja skinute su maske sa srbijanske vlasti. Demaskirani su Vučić i Tadić koji neće da govore. O kome? Svojem velikom, voljenom vođi i učitelju koji ih je kao četnički vojvoda četničio i s uspjehom nagovorio na zlo. Jer kada bi oni govorili o Šešelju govorili bi o sebi, a to ne žele, jer već mjesecima pokušavaju retuširati zacrnjene retke svojih biografija. Kada govorimo o Šešelju govorimo zapravo o zatomljenoj politici Srbije prema susjedima i od te se politike ograditi, značilo bi se ograditi od politike u kojoj dobiveni izbori i od onih koji su Tadića i Vučića izabrali. Neće naravno Vučić i Tadić poslati tenkove na Hrvatsku, pa ni nitko neće moći na te tenkove bacati cvijeće. Ali protestom treba upozoriti da naši susjedi nisu ni blizu pokušaja da se suoče sa katarzom. Treba protestirati zbog žrtava i njihovog dostojanstva, treba protestirati zbog nepravde, zbog humanosti prema zločincima i nehumanosti prema žrtvama. A tako dugo dok nema istinske katarze ne bi smjelo biti ni Europske unije ni pod koju cijenu. Humani Haaški sud pustio je metastaziranog Šešelja da mirno umre na slobodi i pri tome svojim žrtvama još malo kopa po ranama. Zato je odluka Haaškog tribunala skandalozna, nepravedna, zgražavajuća. Istina je, Šešelja na privremenu slobodu nije pustila srbijanska vlast već Haaški sud s tek 4 nedorečena preblaga uvjeta. Taj čin Haaga je ruganje žrtvama. Na internetu imate tisuće izravnih dokaza o Šešeljevom poticanju na zvjerstva, ali uprkos tomu Haag nije u 12 godina mogao donijeti presudu. To je poraz suda, to je poraz pravde, to je pravna sramota. Zašto sud Šešelju privremenu slobodu nije uvjetovao zabranom javnih nastupa? Zašto nije u kućnom pritvoru i doista na liječenju? Zašto Šešelja uostalom ne liječe u Haagu gdje mu kontakti s medijima ne bi bili mogući? Smatramo da je o sramotnoj odluci Haaškog tribunala trebalo progovoriti u Saboru, te da je trebalo donijeti ovu izbalansiranu, ali jasnu i nedvosmislenu deklaraciju s kojom kasnimo. Kao što zakašnjele reakcije na Šešeljevo puštanje na dosmrtnu slobodu, te na Šešeljevo verbalno divljanje i ministrice vanjskih poslova i premijera. Gospodin Gruden kaže da bi najgora kazna za poremećenog Šešelja bila da sjedi u Haagu i da za njega nitko ne pita. Haag je učinio suprotno. Nahranio je bolesni ego zločinca koji je egzekutorima u Vukovaru na Dan sjećanja čestitao na dobro obavljenom poslu. Tu čestitku su potpisala i gospoda iz Haaga. Je li možda nakana Haaškoga suda da nakon neosuđenog ratnog zločinca Miloševića puste još jednog evidentnog zločinca Šešelja na slobodu tako da Hrvatskoj u tužbi za genocid protiv Srbije nedostaje onih koji su osuđeni ne znam, ali mislim da jest. I na samome kraju slažem se sa primjedbom gospodina Hodžića i mislim da nije teško u Deklaraciju dodati ono uz Muslimane crtica Bošnjake ili Bošnjaci crtica Muslimani. Mislim da to nije velika, riječ je o samo jednoj riječi i o pojašnjenju. Toliko. Hvala.
U ime kluba HNS-a kolega Igor Kolman.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Ova situacija u kojoj se mi danas nalazimo me podsjetila na jednu staru, jedan stari dobar prijevod Baltazara Bogišića koji je u svom općem imovinskom zakoniku za Crnu Goru iz 1888. godine Katonovo pravilo preveo kao "što se grbo rodi vrijeme ne ispravi". I to je na žalost primjenjivo i za ovu Deklaraciju i za način na koju je mi donosimo i na koji o njoj danas u Hrvatskom saboru raspravljamo. Jedan dio nas u dobroj namjeri sa dobrom vjerom konstruktivno imajući na umu prvenstveno, spominjali su to kolegice i kolege prije mene dostojanstvo svih onih koji su bili žrtve Šešelja, njegovih suradnika i takve vrste politike. Jedan dio nas koristeći to isto za predizbornu kampanju, za domaće političke obračune i za skupljanje sitnih, jeftinih političkih poena profanirajući upravo to na što se tobože pozivaju kao ključne vrijednosti dostojanstvo žrtava o kojima se ovdje radi. I ja moram reći da sam ja osobno i moj klub spadamo u onu skupinu zastupnika u Hrvatskom saboru i zastupnica koji su smatrali da o ovome ne trebamo raspravljati, koji su smatrali da je rasprava o Šešelju i Deklaracija o Šešelju u Hrvatskom saboru snižavanje nivoa jedne države, jednog Parlamenta, jedne članice Europske unije, da se mi preko plota dobacujemo sa jednim ratnim zločincem, sa jednim poludjelim tipom i da nam je on na neki način sugovornik i da mu dajemo da citiram, odnosno parafraziram ono što je kolega Vukšić govorio, da umjesto da mu dajemo najveću kaznu da nitko za njega ne pita o njemu se raspravlja u jednom Parlamentu jedne članice EU. Ali dobro, ok slažemo se. Došla je inicijativa, pokretačica inicijative je toj inicijativi pristupila krajnje konstruktivno po našem mišljenju u dobroj namjeri i u dobroj vjeri i mi smo se na isti način uključili. Sudjelovali smo od početka, u dobroj namjeri, u dobroj vjeri i nadam se da je i naš doprinos bio u cijeloj toj priči konstruktivan. Mi ćemo, ne moram to posebno naglašavati, ovu rezoluciju prihvatiti. Donijeli smo jedan kvalitetan tekst, jedan uravnotežen tekst i on je zaista činilo se to kad smo ga izrađivali zaista bio rezultat dogovora, konsenzusa i međusobnog uvažavanja i poštovanja među svima onima koji su u procesu izrade sudjelovali. Ali ipak nisu svi. Vidi se danas da je ovo jednim dijelom rasprava o nečem sasvim drugom. I to je ono kada govorimo o profaniranju, to je ono kad govorimo o snižavanju nivoa, to je ono kad govorimo da se za sitne političke poene na domaćem terenu koriste neke vrijednosti i neke žrtve i neke tragedije koje su se u ovoj zemlji i u susjednim zemljama dogodile koje se za takve probitke ne bi trebale koristiti. Rasprava o vanjskoj politici, dobro. Vi ćete dati svoj zaključak, vidjet ćemo što će od toga biti. Predlažem da je nazovete rasprava u dva poglavlja. Jedini u ovoj zemlji koji je ozbiljno, dostojanstveno i na način koji se od jedne ozbiljne države očekuje odradio posao oko puštanja Šešelja i njegovih izjava u Beogradu je bila Hrvatska vlada, Ministarstvo vanjskih i europskih poslova i predsjednik RH. Samo da vas podsjetim, na sastanku Vijeća za vanjske poslove, Foreign first council, nekoliko dana nakon što se to sve skupa dogodilo prvom mogućem ministrica vanjskih i europskih poslova RH izvijestila je sve ministre vanjskih poslova svih članica EU o situaciji nastaloj nakon puštanja na slobodu, o njegovoj agitaciji, o pozivanju na rad, o uništavanju suradnje i šteti koju nanosi Hrvatskoj, Srbiji i svima. I inzistirala je i inzistira na tome da se sve institucije EU izjasne o ovom slučaju. Na konferenciji za medije nakon toga u Zagrebu na Zrinjevcu u Ministarstvu vanjskih poslova citiram: "Haški sud bi trebao reagirati na istupe Vojislava Šešelja i vratiti ga u pritvor", to je citat, zbog njegove retorike. "Zato što u javnom mnijenje unosi retoriku zbog koje je i došlo do zločina u '90-ima i koja je nedopustiva bilo gdje. Prema tome, očito je da bi haške institucije trebale reagirati i vratiti ga u pritvor". To je citat. Predsjednik RH uputio je pismo nedavno koje je distribuirano kao dokument Vijeća sigurnosti i Opće skupštine UN-a i bit će objavljeno kao dokument Vijeća sigurnosti. U ovogodišnjoj raspravi o polugodišnjoj idućoj na redu raspravi o Haškom sudu u UN-u vrlo je vjerojatno da će se također na inicijativu Hrvatske po prvi puta, jer u tim raspravama obično sudjeluju samo Hrvatska, BiH i Srbija, po prvi puta javiti i visoka predstavnica EU upravo zbog ovog slučaja. Toliko o našim reakcijama. Jeste li vi reagirali? … [[Govornik se ne razumije.]] je pridruženi član Europske pučke stranke, vaši stranački kolege. Jeste vi reagirali? Jeste vi u EPP-u reagirali? Gdje je vaš predsjednik i predsjednik Kluba zastupnika HDZ-a danas kad se donosi ovako važna deklaracija, ovako važan politički dokument? … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolega Šuker, kolega Šuker u miru se saslušalo sve klubove, nemojte dobacivati.
Ja vas pitam da li ste reagirali u vašoj stranci kojoj pripadate? … [[Upadica se ne razumije.]] Ali naravno jasno je o čemu se ovdje radi. Radi se o tome da je sada cilj, a sredstvo ne biramo i kao i obično gazit ćemo po žrtvama da bismo do cilja došli, cilj je da se diskreditira hrvatska vanjska politika. Zašto? Zato jer je nakon 20 godina brljanja, nemam bolji izraz, po BiH s vaše strane konačno hrvatska vanjska politika uspjela osmisliti jedan suvisli koncept političke budućnosti i političkog razvoja u sklopu EU, europskih institucija, predložila taj koncept EU i europskim institucijama i taj koncept je prihvaćen sa najviše razine i postaje opća politika EU. Pa kome je više u interesu regija od nasSa 1000 km granice? Kolege, kome je to više u interesu? Ali naravno, naravno treba to destabilizirati, treba to popljuvati, treba to openkavati jer imamo neke druge interese, što se vidi iz 20 godina načina na koji smo vodili tu politiku jel', to se vidi i jasno je. I mi ćemo naravno, ponavljam, i neću dalje više puno o ovome svemu govoriti, mi ćemo naravno podržati ovu deklaraciju. Ona je zaista izbalansirana, dobra, u njoj se sve govori što se treba reći, što su kolege govorili i ja to neću ponavljati. Ali žalosno je da se i ovako jedna stvar u Hrvatskom saboru ne može dogoditi bez da se koncentriramo na deklaraciju, na žrtve, na njihovo dostojanstvo i na razloge zbog kojih to radimo nego i to koristimo u predizborne svrhe da bismo manipulirali, zamračivali, napadali jedni druge i da bismo pokazali da je nekima od nas onaj za kojeg se kunu da im je najveći neprijatelje zapravo u političkom smislu najveći saveznik. Hvala.
Povreda Poslovnika Gordan Jandroković.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Povrijeđen je članak 238., jer zastupnik svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u Saboru prozivajući jedan klub gdje mu je predsjednik kluba, istovremeno nema ni njegovog predsjednika kluba, ne vidim ni predsjednika kluba SDP-a. Dakle, potpuno ne primjereno. Drugo, obmanjuje javnost govoreći da ništa HDZ nije poduzeo u okviru IPP-a a dobro je poznato, svi znaju da je zastupnik HDZ-a i IPP-a gospodin Andrej Plenković predložio da i Europski parlament raspravlja i kao nositelj ustvari dolazi upravo politička obitelj iz koje dolazi HDZ a to je Europska pučka stranka. Dakle, gospodin ne govori istinu i odstupa od uobičajenih pravila ponašanja u Hrvatskom saboru.
Nije povrijeđen Poslovnik, jer ako se vama nešto ne sviđa što zastupnik govori ne znači da je to povreda Poslovnika. I vi ste govorili daleko šire od Deklaracije o kojoj raspravljamo, raspravljali ste više o vanjskoj politici i iznosili svoje kvalifikacije i niko nije reagirao na takvo vaše izlaganje. To je vaše pravo. A ako niste zadovoljni obratite se po Poslovniku odboru koji je za to nadležan. U ime kluba HSU-u kolega Željko Šemper.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege, kad smo mislili da to više nikada nećemo čuti srpski vremeplov vraća nas 24 godine u prošlost u vrijeme najvećih ratnih stradanja hrvatskog naroda. Nevjerojatno ratne trube sa istoka ponovo trube u granici Virovitica-Karlovac-Karlobag i poznatim ambicijama o stvaranju velike Srbije na teritoriju jedne članice EU i NATO-a. Nažalost više zabrinjava što u susjednoj državi iz vrha vlasti nema nikakvih reakcija, samo šutnja a šutnja znači odobravanje. Jedino što smo čuli od ministra Dačića kako mi u Hrvatskoj ne možemo braniti ni desetak ćiriličnih tabli, kao da je to bilo nešto najvažnije. Sve je to posljedica nerazumne i sramotne odluke Raspravnog vijeća Kaznenog suda u Hagu koji tog ratnog zločinca gotovo bezuvjetno poslao na godišnji odmor. Ili možda ipak ima neki tajni aneks odluke o puštanju Vojislava Šešelja na privremenu slobodu koju on krši svojim javnim nastupima. Naravno da ga predaja putovnice vlastima Srbije ne sprječava da slobodno širi ratno huškačku retoriku. Ništa njega ne sprječava, nitko njega ne kontrolira u kontaktu sa svjedocima i utjecajem na njih. Umjesto da ga ignoriramo mi previše dajemo važnost jednom luđaku. Klub Hrvatske stranke umirovljenika potpisao je ovu Deklaraciju i potpuno podržava njen sadržaj. Bitno je da građani Republike Hrvatske čuju Deklaraciju Hrvatskog sabora koja sadržava sve što je bitno i da se ona čuje u EU parlamentu, u Vijeću sigurnosti i u Kaznenom sudu u Hagu. Mislimo da je nakon ove rasprave po klubovima dovoljno izglasat ovu Deklaraciju i više ne trošiti ni riječi ni vrijeme već se moramo okrenuti rješavanju problema koji najviše žuljaju naše građane. Hvala.
Hvala. U ime kluba Nacionalnih manjina kolega Nedžad Hodžić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Mislim da ne bi trebalo previše toga govoriti. Drago mi je da nije previše zaiskrilo u ovom političkom smislu makar je iluzorno i očekivati da svaka tema u političkom smislu ne zaiskri. Drago mi je da će se tekst usvojiti i da će oko njega biti mislim konsenzus. S druge strane ja sam na tragu onoga što sam u jutarnjim satima govorio, podnio jedan amandman. Naime, u stavku 2. ove Deklaracije sam tim amandmanom zatražio da se riječ "Muslimanima" zamjeni riječju "Bošnjacima" no u ponovljenim konzultacijama sa svim klubovima i predlagateljima dakle prihvatljivo je naravno i da se Muslimani sa jednom riječicom, crtica Bošnjaci izmjeni na takav način pa će mi to biti prihvatljivo ukoliko i ostalim klubovima. Ali mislim da bi svakako trebalo u okviru ove Deklaracije u Hrvatskom saboru držat se terminologije važeće zakonske i u Bosni i Hercegovini, dakle za nas koji smo nekada po nacionalnosti se zvali Muslimanima, dakle zovemo se Bošnjaci a to je tako i po našem Ustavu i po zakonu. Drago mi je da će ova Deklaracija biti usvojena i nadam se da ona neće i sve ovo što se oko Šešelja minornog političara na odlasku događa, nadam se da to neće ostaviti nikakve reflekse ili negativne konotacije na hrvatsko društvo, na situaciju u našem društvu i odnos prema nacionalnim manjinama, tu prije svega mislim na odnos prema Srpskoj nacionalnoj manjini. Hvala.
A sad bih molila da ipak osiguramo nešto prije će biti glasanje, jer još imamo dva kluba samo, pa da ipak pozovemo zastupnike neka polako počnu se skupljati u sabornici jer imao samo još dva kluba. U ime Kluba zastupnika SDSS-a kolega Milorad Pupovac. Izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege kada bismo mi sa ovom Deklaracijom pokazali snagu političku u stvarima koje se tiču suđenja za ratne zločine, u stvarima koje se tiču borbe protiv govora mržnje i u stvarima koje se tiču snage ovoga parlamenta da uspostavlja veću pravednost u zemlji i u regiji, Klub zastupnika SDSS-a ne bi imao ni jedne dileme oko toga kako da se postavi i kako da se odnosi prema ovoj deklaraciji. Ali nažalost mi snagu ne pokazujemo, mi prema jednom luđaku i … koji je izoliran u političkoj javnosti i općoj javnosti u Srbiji dajemo prostor u našim medijima, u našem Saboru i dajemo prostor izvan našega Sabora. Klub zastupnika SDSS-a i moji kolege koji ovdje sjede i oni koji ovdje ne sjede su bili objektom napada posebno u vrijeme mirne reintegracije protagonista te politike koju zastupa čovjek o kojem danas ovdje raspravljamo i mi nemamo ni jednog razloga, niti jedne riječi kojima bismo govorili u prilog nego možemo samo govoriti da ta politika, ta retorika, ta kampanja iz 90-ih je nanijela golemu štetu, ne samo pripadnicima drugih naroda na prostoru bivše Jugoslavije, Hrvatima, Bošnjacima, kao što se navodi u ovoj deklaraciji, nanijela je i Srbina u Hrvatskoj. I zato ih nema kao što ih je bilo, ali to što ih nema kao što ih je bilo nije stvar samo te kampanje, tih ljudi nego stvari kampanje i ljudi koji su na sličan način vodili kampanju i politiku ovdje kod nas. Da nije tako, ne bih ja imao potrebe da se osvrćem na moje cijenjene kolege iz mojeg reda i reda iza mene i njihove bedževe. Ne bih jer oni rade svoj posao i nastoje ga raditi časno i u interesu onih koji su ih birali i područja za koje smatraju da je važno. Ali ako nije odgovoran onaj za koga se kaže da nije zločinac nego heroj, pa tko je odgovoran? Ako je tako bilo sa svakim tko je dospio u zatvor, bilo naš, bilo Haški, da smo bili na stajalištu da su heroji, a ne zločinci, moje pitanje se postavlja, pa tko je onda počinio te zločine? Tko? Dio odgovornosti je u onima koji su vodili kampanju na način na koji ju vodi čovjek koji je pušten na privremenu slobodu, ali nije sva odgovornost kod njih. A mi još uvijek nismo aktivirali naše pravosuđe da nakon oslobađajućih presuda u HAAG-u o kojima se ovdje ne raspravlja, niti onima koji se tiču optuženika iz Srbije niti onima iz optuženika iz Bosne niti onih optuženika iz Hrvatske, o tome se ne raspravlja. Nije bilo deklaracije kada je Haški sud oslobodio neke optužene. Ali ima potrebe da se donosi deklaracija o nekome tko je bio njihov eksponent, to ima potrebe. U momentu kad se toga istoga želi izolirati i u Srbiji, u momentu kada ni Srbija nije željela toga istoga u vlastitom prostoru, ali mi ga želimo oživjeti politički i mi mu želimo dati na relevantnost. Pa barem kad bismo mi politički postali snažniji čovjek bi mogao reći u redu, ali nećemo biti politički snažniji. Mi sebi dopuštamo da ovaj parlament uvlačimo u blato …, da predsjednik Republike, da ministrica vanjskih poslova, da de facto sve institucije ove zemlje pokušavaju biti upregnute u jedan posao, oko čega? Oko čovjeka koji cijelo vrijeme nije prestao govoriti kako je govorio '91., nije prestao govoriti ni u HAAG-u i nije prestao govoriti ni kad je izašao van. Ako trebamo reći Haškome sudu da ne radi dobro posao i da ga nije dobro napravio ni u ovom slučaju, onda idimo to recimo. A nije napravio, unio je pomutnju, unio je nered i počeo je miješati politiku i pravednost. Ako o tome hoćemo razgovarati, ja sam jako za to. Ako hoćemo razgovarati o funkcioniranju našeg pravosuđa u toj stvari, ne naše vanjske politike, kolege iz HDZ-a, nego našeg pravosuđa u toj stvari, u suđenjima za ratne zločine, idemo o tome raspravljati pa ćemo vidjeti je li posao napravljen i jesu li greške urađene kao što smatraju neki kolege u našoj sabornici. Ali ne, mi to ne činimo, mi to ne smatramo svojom obavezom, mi to ne smatramo svojim poslom. Mi se bavimo ovim i pozivamo se na jedinstvo. E sad mi dozvolite da kažem nekoliko riječi o tom jedinstvu i bijedi mjesta toga jedinstva. Ako je Vojislav Šešelj u 2014. mjesto našega zastupničkog jedinstva onda je to mjesto onakvo kakvo je Vojislav Šešelj, redikl, širitelj kampanje mržnje, a mi umjesto da se posvetimo uređenju vlastite zemlje, umjesto da se posvetimo tome kako da ovu zemlju podignemo na noge, mi dopuštamo da nas jedna takva osoba uvlači u svoju kampanju, iscrpljuje energiju ovoga Sabora i tobože osigurava jedinstvo. Zašto nismo jedinstveni oko vukovarske kolone sjećanja? Zašto nismo jedinstveni oko toga? Jeli to manje relevantno i manje važno negoli pitanje ovakvog čovjeka? Po mom mišljenju nije i ne bi nikako smjelo biti. Zašto nismo jedinstveni oko osude onih ljudi koji bi htjeli da se u glinskoj crkvi zabrani komemoracija, a pripadaju i određenim političkim strankama koje sjede ovdje u Saboru? nismo jel to nam nije u fokusu, to nije Hrvatska, to je nešto drugo. I na kraju, a zašto nismo jedinstveni oko dvije stvari i zašto ne donesemo deklaraciju o tome hoćemo li zaustaviti privatizaciju u ovoj zemlji kada je nakon 25 godina je i vrapcima na grani i vranama na Zrinjevcu jasno da nas to vodi u propast, ekonomsku propast i političku zavist, nego nam onda trebaju ljudi koji će pokrenuti referendume da se kaže nećemo ići u monetizaciju ceste, zašto to ne kažemo? Zašto nemamo vlastitoga socijalno penzijskoga fonda nego su nam uzele banke koje nam onda diktiraju i zakone i propise po kojima će funkcionirati naš sistem u zemlji? Zašto ne donesemo jednu deklaraciju o tome koja će potvrditi suverenost ove zemlje barem u jednoj stvari, a ne u odgovoru na jednog redikula koji će produživati ratnu kampanju u regiji? Ne, to nećemo napraviti jer je to teško pitanje. Ali teško pitanje do toga mjesta da se postavlja pitanje kojeg smisla ima što mi sjedimo ovdje ako takva pitanja nismo u stanju postaviti, posebno mi socijaldemokrati i socijalisti koji smo odlučili da rasprodajemo i zadnje što imamo, ali o tome deklaraciju nećemo donijeti zato što smo uvjereni da je to jedino rješenje i spas. A 25 godina toga spasa i jedinog rješenja pokazuje da je to propast. Možemo mi optuživati HDZ zbog njihovih propusta, ali je sada naša prilika da stvari drugačije gledamo. I na kraju u ovoj zemlji narasta nejednakost po dnevnoj osnovi, njezina nejednakost prema drugim zemljama u EU i nejednakost naših građana unutar naše zemlje. hoćemo donijeti konačno jednu deklaraciju koja će kazati stop tome ili ćemo i aktualnog Papu koji drži europarlamentarcima lekciju jučer o tome proglasiti krivotvoriteljem i čovjekom koji ne zna što govori, a poručuje nam gdje smo i što trebamo činiti? A mi umjesto da se bavimo tim što donosi budućnost, mi se bavimo prošlošću koju netko želi oživjeti zato što netko u Haagu nije obavio posao koji je trebao obaviti. Imao je 12 godina da ga obavi i trebao je obaviti. Zašto ga nije obavio? Imao je osnove za to. Svi oni koji su širili mržnju, koji su vodili ratnu kampanju, koji su služili tvorcima rata zato da dinamiziraju rat, trebaju odgovarati među njima i Šešelj. Nažalost on nije jedini, da je jedini naš obraz bi u ovoj priči oko deklaracije bio čišći, ali nije. Ali mi svoj obraz ne želimo pogledati, mi samo želimo pokazati da je obraz drugih prljav, a kakvo je stanje sa našim obrazom, e to nas ne zanima. Neće naš obraz biti čišći ukoliko ćemo još jedanputa iskoristiti priliku da kažemo drugima da je njihov nečist, a jeste. Klub SDSS-a koji govori u ime Srba u Hrvatskoj koji su bili žrtva ŠEšeljeve politike neće biti protiv ove deklaracije. Ali svi argumenti koje posložimo govore protiv toga da politička opravdanost ove deklaracije s obzirom na okolnosti u kojima se mi nalazimo nažalost nema nikakvu osnovu, nažalost. I umjesto da se bavimo onime čime se trebamo baviti, mi se bavimo onim čim se ne treba. Jeste, Šešelj nas je ponizio svojom izjavom na Dan kolone sjećanja, a jesmo li mi ponizili sebe i jedni druge na taj isti dan svojim držanjem? Nažalost jesmo. Ali time se nećemo baviti, to smatramo normalnim, a ovim ćemo se baviti i prikriti tu sramotu koji jedni drugima priređujemo na mjestu i na dan ljudi prema kojima možemo samo imati strašno pokajanje i veliko kajanje. Kolegice i kolege, ponavljam još jednom mi nemamo jedne riječi dovoljne kojom bismo osudili tu politiku jer smo se protiv nje borili 25 godina pa ćemo se nastaviti boriti i sada. Ali ova vrsta pristupa u kojoj mi vlastitu kuću ne želimo urediti i dovesti u red i staviti u funkciju, u kojoj moji časni kolege iz drugih redova i vi koji s njima sjedite upregovarajući ovu Deklaraciju nemate, ne smatrate za obaveznim da bedževi koje nosite kompromitiraju ovo što želite usvojiti danas i što ćemo usvojiti dana.
Hvala lijepa. Josip Salapić, povreda Poslovnika.
Uvažena potpredsjednice Sabora, sukladno članku 236. Poslovnika Hrvatskoga sabora upozoravam Sabor i tražim vas da reagirate, zastupnik Pupovac je danas već dva puta u stanci i sada u svom govoru uvrijedio Klub zastupnika HDSSB-a, svih nas 7 zastupnika i HDSSB kao političku stranku zastupljenu u Parlamentu zbog bedža kojega nosimo sukladno našoj političkoj a i osobnoj volji. Pa bih upozorio javnost a i vas gospodine Pupovac, Branimir Glavaš nije haški optuženik nego izdržava kaznu u zatvoru u Mostaru. I zadnja riječ oko njegova slučaja treba biti odluka Ustavnog suda Hrvatske a ne vaša osobna procjena koji će zastupnik HDSSB-a staviti što na svoje odijelo. Smatram da ste neprimjereno usporedili slučaj Vojislava Šešelja sa Branimirom Glavašem. I za vašu informaciju gospodin Glavaš se nije borio na teritoriju Republike Hrvatske nego je branio državne granice teritorija Republike Hrvatske u Domovinskom ratu. I krajnje je nepristojno i neprimjereno da na ovakav način govorite u ime svoga kluba i uspoređujete Šešelja sa hrvatskim generalom Glavašem.
Hvala lijepa. Kolega Salapić, da sam ocijenila da je potrebno reagirati ja bih reagirala. Kolega Pupovac se osvrnuo na bedž koji vi nosite, nije u ovom smislu vas vrijeđao, dapače govorio je da se vi bori te za određene interese vaše političke opcije. I u ime kluba DC-a, Novog vala i Narodne stranke reformista kolegica Vesna Škare-Ožbolt.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovane kolegice i kolege. Evo pošto smo posljednji klub koji govori na neki način ću nastojati sublimirati sve što je do sada bilo rečeno. Ali prije svega mislim da treba reći ono osnovno. Hrvatska nije bilo koja zemlja, Hrvatska je zemlja koja je proživjela najstrašniju agresiju koja se dogodila od Drugog svjetskog rata zajedno i sa Bosnom i Hercegovinom. Hrvatska se obranila, Hrvatska je vratila svoje međunarodno priznate granice i pružila ruku svim onim ljudima, svim onom nehrvatskom stanovništvu a tu prvenstveno mislim srpskom stanovništvu koje je htjelo ostati, prihvatiti Hrvatsku kao svoju zemlju. I zato ne mislim da je itko kriv zbog smanjenog broja kako se ovdje reklo Srba u Hrvatskoj. Niti jedna zemlja nakon rata, nakon zločina, nakon agresije nije imala snage tako brzo prihvatiti i pružiti ruku. I zato mislim da imamo i pokazujemo i snagu i volju i imamo pravo reći da je izlazak Vojislava Šešelja na privremenu slobodu poraz međunarodnog poretka i pravde. Poštovani kolega Haški sud se i u ovom Parlamentu i u ovoj zemlji kao i na mnogim drugim mjestima smatrao mjestom svjetske pravde koja je žrtvama i građanima, svim onim koji su nastradali davao barem neko uporište da postoji pravda i da se zločin ne isplati. Međutim, ovakvom jednom odlukom to više nije tako i to je ona najteža posljedica ovog skandaloznog privremenog puštanja na slobodu. Najgore je poštovane kolegice i kolege kada zločinci uspijevaju. Riječi pobijedio sam haški tribunal odmah nakon što se vratio u Beograd loše su odjeknule i stvarno je pobijedio taj sud, ponizio žrtve i ponizio sve one koji vjeruju u međunarodnu pravdu. I zato vas pitam može li se samo tako jednostavno reći Vojislav Šešelj je danas marginalna osoba, svijet se promijenio, Srbija se promijenila? Mislim da ne može jer Vojislav Šešelj je marginalna osoba ali njegovi zločini nisu marginalni. I zato upravo ovaj Prijedlog deklaracije koju smo predložili predstavlja jedan jedinstven stav i ovog Hrvatskog sabora i svih onih koje predstavljamo da je odluka Haškog suda bez presedana i da ona na ovakav način kompromitira smisao međunarodne pravde. Šešelj je vratio u javnu sferu onu vrstu retorike koja je uzrokovala zločine '90.-te godine, koja nije naravno prihvatljiva. I iz tih razloga smo upozorili ovom Deklaracijom haške institucije da trebaju reagirati i vratiti Vojislava Šešelja natrag u njegovu zatvorsku čeliju. Dakle iako marginalan on je i dalje opasan i ne treba odmahivati rukom jer previše je zlokobno kada bi se odmahivalo rukom i odmahivalo glavom na ono što on govori. Ja ću samo podsjetiti da se Vojislav Šešelj tereti pred Međunarodnim kaznenim sudom za bivšu Jugoslaviju za zločine protiv čovječnosti. Optužnica obuhvaća ubojstva u Vukovaru, posebno 255 ljudi na Ovčari, 6 kod Veleprometa, u okolici Sarajeva 56 osoba, Zvorniku više od 340 osoba. Optužen je za pritvaranje civila u logore pod nehumanim uvjetima, mučenje, premlaćivanje, ubojstva, deportacije i i prinudno preseljavanje desetine tisuća Hrvata i Muslimana i Bošnjaka sa tih područja i dijelova Vojvodine i namjerno uništavanje njihovih domova. Prema optužnici, Šešelj je kao političar zagovarao i propagirao ujedinjenje svih srpskih zemalja u jednu jedinstvenu srpsku državu, sudjelovao u regrutiranju, u formiranju svojih srpskih dobrovoljaca nazvanih Šešeljevci. Osobno je sudjelovao u ratnoj propagandi, širenju mržnje prema drugim etničkim skupinama i poticao na zločine. Izricanje prvostupanjske presude je bilo zakazano za 30. listopada prošle godine. Ono je odgođeno na neodređeno vrijeme nakon što je danski sudac Harhof napustio prvostupanjsko vijeće i to upravo na traženje Vojislava Šešelja. Na njegovo mjesto je imenovan novi sudac koji je tražio godinu dana da se upozna sa predmetom. Raspravno vijeće je, ja ću to ponovo podsjetiti ovdje, na svoju inicijativu ponudilo Šešelju da presudu čeka na privremeno slobodi u Beogradu ali pod strogim uvjetima, kućni pritvor, policijska pratnja, zabrana javnih nastupa, međutim Šešelj je to odbio. Isto to raspravno vijeće je obnovilo svoju inicijativu, ali opet ovog puta smanjilo uvjete i tražilo samo da se neće utjecati na svjedoke i žrtve. I Šešelj je opet i takvu inicijativu odbio i raspravno vijeće se na kraju povuklo pred haškim optuženikom Šešeljem i praktički ga nije na ništa obvezalo. Ovakva odluka haškog suda potpuno je neuobičajena i predstavlja presedan, ne zato što se netko pušta privremeno na slobodu jer takvih je slučajeva bilo, nego zato što je odbio čak i pokazati medicinsku dokumentaciju. Tako da svi vi koji ovdje govorite o nekakvim tumorima, to su izjave bez ikakvih dokaza jer medicinsku dokumentaciju sudsko vijeće nije dobilo na uvid, a pustilo ga je na privremenu slobodu. Mi smo jučer čuli, haški sud je reagirao vezano za njegove uvjete i doista se potvrdilo sve ono što smo znali i imali informaciju kada smo se odlučili na sastavljanje ove deklaracije. Dakle naša deklaracija je upravo namijenjena da na neki način zaustavi ovo ruganje žrtvama, svijetu, Vukovaru i svima onima kojima se Šešelj ovih dana rugao jer praktički on je nastavio tamo gdje je stao i doista samo se postavlja pitanje kada će se sa riječi prijeći na djela i da li će ga itko u tome spriječiti, bez obzira što je danas marginalan. Točno je da smo na Šešeljevo reagiranje i na njegovo puštanje i na njegove riječi u početku reagirali kao država vrlo suzdržano jer doista i samo smo izrazili nezadovoljstvo i iznenađenje. Neki su se naši ministri tu pridružili prikazivanju Šešelja kao marginalne osobe, luđaka, bolesnika, proglašavajući problem srpskom unutarnjom stvari. Međutim, nakon erupcije Šešeljevog političkog govora mržnje krenulo se u međunarodnu reakciju i to je dobro. Inicijativu je dao šef države, pridružili su mu se i šefica diplomacije, europarlamentarci i svi drugi. I nijedna inicijativa koju smo pokrenuli nije bila suvišna i imala je svoj smisao, samo je pitanje hoće li Međunarodna zajednica odnosno haški sud u ovom slučaju reagirati. Zločin koji je Šešelj počinio je strašan, međutim još je strašnije to što je on ostao nekažnjen za sada i upravo iz tih razloga dobro je da je Hrvatski sabor pokazao jedinstvo i ponudio ovu deklaraciju koju će naš klub apsolutno prihvatiti. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Sada ćemo pristupiti glasanju. Molim da se utvrdi kvorum. Molim da vidimo rezultat. Prisutno je 99 zastupnica i zastupnika pa možemo pristupiti glasanju. Na prijedlog deklaracije kolega Nedžad Hodžić podnio je amandman pa molim gospođu Jadranku Kosor da se očituje o amandmanu.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege. Evo kolega Hodžić je podnio amandman dakle da se umjesto riječi Muslimana stave riječi, odnosno da se uvrste Bošnjacima. Kako sam ja čitajući deklaraciju napomenula da je ta terminologija prenesena iz optužnice i o tome smo raspravljali na ovoj radnoj skupini, imali smo isto tako dilemu što bismo učinili, ali u konzultacijama sada sa kolegicama i kolegama iz klubova predlažem kolega Hodžiću da prihvatimo djelomično, odnosno da sada ta formulacija glasi: Muslimanima-Bošnjacima, dakle da stavimo crticu i da onda prihvatimo i vaš amandman ali da ostane, neću sad elaborirati zašto, dakle što je širi pojam, što uži itd., ali da ostane i ta formulacija iz optužnice Vojislavu Šešelju. Evo to je prijedlog ako prihvaćate. Još jedanput svima zahvaljujem na sudjelovanju. Mjesto našeg okupljanja nije bio Šešelj nego zahtjev haškom sudu da opozove odluku i upozorenje Republici Srbiji na obveze koje ima, a prva obveza jeste osuditi zlo.
Kolega Nedžad Hodžić, izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Dakle, ja se zahvaljujem ako će to, ako vi u ime predlagatelja kažete da ćete izmijeniti to na taj način onda ja povlačim amandman u ovakvom obliku kako sam postavio.
Hvala lijepa. Amandman je povučen. Bit će prihvaćen u obliku kako ga je predložila predlagateljica. Sada ćemo pristupiti glasanju o Deklaraciji u svezi odluke Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju o privremenom puštanju optuženika Vojislava Šešelja na slobodu. Molim vas da pristupimo glasanju. Glasanje je završeno. Utvrđujem da je jednoglasno sa 104 glasa za prihvaćena Deklaracija u svezi odluke Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju o privremenom puštanju optuženika Vojislava Šešelja na slobodu zajedno sa prihvaćenim amandmanom. Klub HDZ u vezi ove Deklaracije predložio je i zaključak koji još uvijek nije na klupama pa ću ga ja pročitati. Pod 1. Obvezuje se Vlada Republike Hrvatske da do 10. prosinca 2014. godine dostavi Hrvatskom saboru Izvješće o oblikovanju i vođenju vanjske politike Republike Hrvatske kako bi Hrvatski sabor o istom mogao provesti raspravu i donijeti odgovarajuće zaključke do kraja svog redovitog zasjedanja 15. prosinca 2014. godine. Molim vas da pristupimo glasanju. Molim rezultat? Konstatiram da zaključak nije prošao. Za je glasalo 31, suzdržano je bilo 12 i 59 zastupnika i zastupnica protiv. Time smo zaključili ovu točku, pa ćemo prijeći na točku - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 754 [[Upadica Kajin: Imamo li stanku u 13,30?]] Imamo, ali ćemo još raditi do tada. Kolegice i kolege, molim vas da osiguramo da predlagatelj može obrazložiti zakon. Molim vas tko želi izaći iz dvorane neka izađe da možemo nastaviti sa radom i nemojte pričati u klupama. Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će obrazložiti prijedlog zamjenik ministra financija kolega Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa evo dozvolite kratko uvodno slovo o ovome prijedlogu zakona. Raspravljali smo dan i pol ili dva dana o poreznim zakonima, raspravljali smo, zapravo raspravljali ste jučer cijeli dan o Zakonu o regionalnom razvoju. Bilo je dosta žustre rasprave. Ovo je na neki način finale tih prijedloga zakona, dakle poreznog paketa i regionalnog paketa ako ga tako mogu nazvati s obzirom na ove promjene u rasporedu događanja za sad sam ja jedni ovdje. Ali predvidjeli smo da ovaj prijedlog zakona predstavi i Ministarstvo financija i dakle Ministarstvo regionalnog razvoja, pa će nam se vjerojatno priključiti, zapravo ne vjerojatno nego sigurno i kolega Jakša Puljiz, zamjenik ministra regionalnog razvoja iza tri sata. Možda i prije ako stigne. Nadam se da će i ministri uspjeti naći, ali evo nadam se da ćete svi vi skupa imati razumijevanja da svoje dnevne obveze zbog ove izvanredne situacije i Deklaracije koju ste upravo izglasali nismo mogli u potpunosti prilagoditi ritmu plenarne sjednice ovoga Sabora. Kao što rekoh finale ovog paketa zakona dozvolite da u najkraćim crtama onda i kažem što to i mijenjamo, dakle prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne ili regionalne samouprave. Što se tiče odredaba koje se odnose na prirez postojećim prijedlogom zakona, dakle postoje one gornje granične stope oko toga kako općine mogu uopće porez na dohodak uvećavati sa stopama prireza koje one određuju, pa tako gradovi ispod 30 000 stanovnika stopom do 10%. Po stopi do 12%, dakle iznad 30 000 pardon do 15%. Ovi su do 12% do 30000 stanovnika. Što se mijenja da ne kompliciram samom sebi previše? Dakle, mijenja se maksimalna stopa za grad Zagreb. Grad Zagreb je sada imao maksimalnu stopu 30%. Ovim zakonom ujednačujemo onu stvarnu živuću koja u gradu Zagrebu postoji, pa je izjednačavamo dakle sa postojećem i ovim zakonom mijenjamo maksimalnu stopu prireza za grad Zagreb na 18%. Što se tiče poreza na potrošnju koja je relativno značajan prihod jedinice lokalne samouprave u ingerenciji samih jedinica lokalne samouprave praktički, dakle porez na potrošnju alkoholnih pića, piva i bezalkoholnih pića. Odlukama gradova su različito bili određeni rokovi plaćanja toga poreza. Ovim zakonom nastojimo to ujednačiti pa zbog toga zakonski propisujemo jedinstveno postupanje u vezi rokova podnošenja obrazaca za … [[Govornik se ne razumije.]] poreza na potrošnju i vežemo ga dakle, sada se veže za rokove predaje mjesečne prijave PDV-a i plaća se mjesečno. Dakle, ovim izmjenama i dopunama dodatno propisujemo zbirno podnošenje obrasca za sve poslovne prostore poreznog obveznika ukoliko se nadležnim za prikupljanje poreza smatra Porezna uprava da će gdje to radi Porezna uprava, u gro jedinica je još uvijek to tako, a ukoliko je nadležno tijelo općina ili grad prijava se i dalje podnosi pojedinačno. Takav je prijedlog zakona i Porezna uprava zbog svih svojih unapređenja, možemo to zajednički pratiti i vjerujemo da ćemo olakšati i lokalnoj zajednici i samom poduzetniku a i nama da jednostavnije obrađujemo taj porez, to je razlog ove promjene. Jednako tako i mjesna nadležnost za prijavu poreza na potrošnju se mijenja pa se porez prijavljuje prema prebivalištu, odnosno sjedištu, a ne više prema mjestu gdje se nalazi poslovni prostor. To je također u sklopu kažem izmjene u Poreznoj upravi ali ja vjerujem da će svima zajednički olakšati samo postupanje. Što se tiče poreza na dohodak kojeg smo ako se ne varam izglasali jučer ili prekjučer 12% predviđenog tog poreza na dohodak od kamata na štednju se istodobno sa pripisom kamata i to neovisno o iznosu uplaćuju u državni proračun. On je, dakle ovim zakonom se propisuje da je porez na dohodak po osnovi kamata na štednju prihod državnog proračuna jer je odluka takva dakle da se neovisno o rezidentnosti pojedinih štediša da on ipak bude zajednički prihod, a da se onda raspoređuje prema jedinicama lokalne samouprave na način da se ojača dakle fond … iz kojih će se izravnavati decentralizirana sredstva. Dakle, očekuje se sa ove osnove prihod otprilike 300 milijuna kuna i on će dakle biti sa pozicije poreza na dohodak sa državnog proračuna korišten za povrate poreza na dohodak po godišnjoj prijavi građana na potpomognutim područjima. To je činjeno i sada iz te pozicije poreza na dohodak a izvori sredstava su dakle bili druge osnove, ovo je novi izvor, ali sada će biti vidljiv, transparentniji u proračunu. I to je taj pomak koji imamo u ovome zakonu. Što se tiče promjena udjela u zajedničkom porezu na dohodak ako izuzmemo kamatu na štednju onda su osnovne izmjene dakle takve da evo i u ovoj predmemoriji a i mi interno zovemo tzv. obične jedinice lokalne samouprave, znači one koje se ne nalaze po nekim drugim okvirima. Udio u porezu na dohodak sa 56,5 raste na 60, udio županije sa 16 raste na 16,5, stopa za decentralizirane funkcije se spušta za 6%. Uvodi se Fond izravnanja, zapravo jača Fond izravnanja za 0,5% a ono što je novo predviđeno je ovim izmjenama i dopunama zakona, a to je tzv. EU fond. Dakle, dio poreza na dohodak koji se izdvaja za pomoć i za projekte sufinanciranja sredstvima europskih strukturnih i investicijskih fondova, a čiji su nositelji gradovi, općine i županije, odnosno pravne osobe u njihovom većinskom vlasništvu ili suvlasništvu te ustanovama kojih su oni osnivači. Način korištenja tih sredstava propisati će posebno Ministarstvo regionalnog razvoja. Vjerujem da će oko toga biti dosta rasprave pa kada se kolega Puljiz ili ministar Grčić pridruže vjerujem da će oko toga moći dati još dodatnih obrazloženja. Cilj je dakle kao što je cilj i cijelog proračuna da razvoj i investicije što je moguće više prebacimo na EU fondove, na kvalitetu unutar tih EU fondova. Sa te strane potrebna nam je nacionalna komponenta. I kažem ukoliko taj fond koji bi trebao biti znači 1,5% cijeloga dohotka znači više od 150 milijuna kuna biti će predviđen kao nacionalna komponenta za sufinanciranje tih projekata koje dakle će odobravati EU. A nositelji njih će biti kao što rekoh općine, gradovi i županije i pravne osobe u njihovom vlasništvu. Rekao sam kvote za tzv. obične jedinice lokalne samouprave, njih prati i Grad Zagreb što se tiče budući da on ima status grada i županije pa onda se te cifre zbrajaju, da ne bih previše dužio. Ono što je promjena kod jedinica lokalne i područne samouprave koji su imali poseban status u raspodjeli prihoda od poreza na dohodak i imali udio 90% sada se taj udio smanjuje na 88%, a županijama 12% da bi kompenzirali županijama jedan značajan dio. To su jedinice koje su dakle razvrstane i imaju sad poseban status po kažem paketu zakona koji imamo tzv. potpomognuta područja prva i druga skupina jedinica lokalne samouprave čiji indeks razvijenosti ne prelazi 75%. Njihov udio u porezu na dohodak biti će 88%. Za područja općina, odnosno gradova na otoku ovim izmjenama se mijenja nešto značajnije raspodjela poreza na dohodak u odnosu na dosadašnju raspodjelu. Nenamjenski udio, dakle u dohotku općine odnosno grada, povećava se sa 56,5 na 60%, udio županije sa 16 na 16,5%, a decentralizirana sa 12 na 6. Znači, sa te strane se ne mijenja ali ono što se mijenja je dakle udio koji su općine, odnosno gradovi na otocima izdvajali za financiranje kapitalnih projekata za interese i razvoj otoka. Taj udio dižemo na 16%. Ali dosada su gradovi i općine temeljem ove odredbe mogli koristiti samo sredstva koja su prikupili na svom području, dakle na području otoka, a novost je sada da se ovim izmjenama i dopunama od iznosa koji se izdvaja za pomoć i za financiranje kapitalnog projekta od interesa za razvoj otoka stvara poseban fond. Kao pozicija u financijskom planu nadležnog ministarstva, dakle Ministarstva regionalnog razvoja, iz kojeg će kažem po istom modelu biti financirani projekti od većeg značaja i koji će tako je zamišljeno uglavnom biti nacionalna komponenta za EU fondove. Porez na dohodak kao što rekoh donijeli smo neki dan u kojem objektivno s obzirom na promjenu stopa će pasti prihod jedinica lokalne samouprave. Zato je predviđen jedan niz kompenzacijskih mjera od promjena udjela u koncesijama od promjenama u Zakonu o komunalnom gospodarstvu koja je sljedeća točka ovoga dnevnoga rada o kojima ne bi previše dužio. Ono što se odnosi na ovaj zakon to je promjena u udjelu u porezima na promet nekretnina. Dakle, postojećim zakonom je taj odnos 60:40 u koristi dakle jedinica lokalne samouprave, 60% tih prihoda ide u proračune jedinica lokalne samouprave. Ovim prijedlogom zakona predlažemo da se taj omjer promjeni na 80:20, dakle 80% bi završavalo u proračunima jedinica lokalne samouprave, 20% države i financijski efekat koji od toga očekujemo, kažem na osnovu postojećeg poreza na promet nekretnina na osnovi postojećeg prometa i naših projekcija za slijedeću godinu je 230 milijuna više za proračune jedinica lokalne samouprave. Svjesni da se radi o dosta velikoj promjeni, barem za jedan niz jedinica lokalne samouprave, bilo je to dosta rasprave o tome jučer u korist zakona, vjerojatno će biti i danas i svjesni da određen broje jedinica dakle ne ostvaruje primarno sa dakle područja od posebne državne skrbi i statusa, koje su imale status brdsko-planinskih područja ne ostvaruju sada taj svoj status prema novom Zakonu o potpomognutim područjima i indeks razvijenosti koji im neće biti onakav, zapravo neće im omogućavati onakve prihode kao što su im omogućavali prethodni zakoni. Predvidjeli smo dakle da za te jedinice ostvarimo tzv. prijelazne pomoći i to u roku trajanja od 3 godine a koje će se bazirati, zapravo koje se baziraju na njihovim prihodima iz 2013. godine. Dakle, izrađen je model prijelaznih potpora na način da se računaju ukupne pomoći koje je država pružila tim jedinicama u 2013. godini, a zatim se rade određena indeksacija ovisno o stupnju razvijenosti pojedine jedinice lokalne samouprave. Tako da one jedinice lokalne samouprave koje su između 75 i 100% indeksa razvijenosti imaju pravo na dvije trećine pomoći koje su upravo primile od državnog proračuna, ispričavam se, ukupno primile od državnog proračuna u 2013. godini. Izrađena je dakle posebna klizajuća padajuća skala koja završava onda trećom godinom gdje je ta prijelazan potpora jedinicama lokalne samouprave gasi. Dakle, to je prijedlog koji kroz Zakon o izvršavanju proračuna ćemo izvršiti da ova promjena koja smo svjesni da je relativno i nagla, da ne bude tako nagla nego da novi ustroj, dakle na osnovi indeksa razvijenosti ima svoj prijelazni period od tri godine i da onim manjima ili slabijima u prvoj i drugoj godini pomognemo jače a da onim jačima taj spominjane su jučer te općine pa da sad to ne ponavljam, da taj pad bude drukčiji. Evo to bi otprilike bile te osnovne naznake ovoga prijedloga. Kažem, vjerujem i nadam se da će mi se u popodnevom dijelu rasprave pridružiti i kolega Puljiz ili osobno ministar Grčić pa da će i on zajedno samnom moći odgovoriti na vaša pitanja, eventualno nedoumice oko ovog prijedloga zakona. Dame i gospodo zastupnici zahvaljujem se na vašoj pažnji prilikom ovog mog uvodnog izlaganja. Hvala lijepa.
Hvala. Branko Hrg replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Poštovani zamjeniče ministra, vi ste to tako nama lijepo onako ispričali kao da se ništa ne događa u promjenama financiranja lokalne samouprave, a i sami na kraju krajeva znadete da se radi o velikim promjenama i da se radi o nečemu što mi ustvari ne znamo što će biti. I ovaj članak 5., odnosno dodatak članka 43.a u postojeći zakon ovako ima jedno veliku upitnost primjene u 2015. godini, dakle to je onaj dio da se do 15.12. moraju donijeti sve odluke o lokalnoj samoupravi vezane uz poreze za slijedeću godinu. A mi danas donosimo proračune o lokalnoj samoupravi bez uputa nadležnog ministarstva, bez uputa Vlade, znači donosimo nešto što je vrlo apstraktno i ne znamo što nas čeka u 2015. godini tako da ovaj članak bi po meni iznimno trebao biti za 2015. godinu malo produlje rok donošenja, odnosno da se vidi nakon nekoliko mjeseci što će se ustvari događati sa lokalnim proračunima i da se u narednoj godini omogući makar do 30.6. da se eventualno neke izmjene odluka o lokalnim porezima mogu donijeti. Probajte te to malo razmotriti. A što se pak tiče poreza na promet nekretnina 80:20 do sada 60:40, a zaboravili smo da se uvodi PDV na promet nekretnina pa će tržište nekretninama još više, a u krajnjem slučaju bilo bi pošteno i uredu da se onda lokalnoj samoupravi dio tog PDV koji se sada uvodi na promet nekretnina također da lokalnoj samoupravi, ali ne samo da nam se prikazuje kako ćemo mi sada dobro na lokalnoj razini proći.
Igor Rađenović odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa što se tiče prvog djela vaše replike kolega Hrg, da malo jesmo tu sa rokovima, kažem dobar dio, niz ovih prijedloga zakona iz onog dijela koji je iz djela Ministarstva financija je bio u cilju praktički te administracije ili uvođenja boljih pravila oko toga na koji način se, a osobito kada tu sudjeluje porezna uprava prikuplja ovaj porez da bi upravo bili efikasniji u prikupljanju tog poreza, a kažem budući da se radi o prihodu jedinica lokalne samouprave mislim da i je to njihov interes, da bi nama bilo to jednostavnije, i kažem da bi bili efikasniji propisali smo ove rokove s obzirom, pisali smo zakon za budućnost. S obzirom da priznajem ovaj vaš argument, da smo relativno blizu kraja godine i oko ovih aspekata kažem da se ti propisi moraju donijeti jednom godišnje pa da se onda ne mijenjaju i da budu pregledniji i jednostavniji. Možemo razmisliti i o ovome amandmanu ako ga i vi formulirate, a razmislimo mi unutar sebe ukoliko to napravi ili klub, ili odbor ili neki klub zastupnika. Meni se ovako na prvu čini dosta razumno da taj rok za ovu godinu pomaknemo ili da ga maknemo na sredinu sljedeće godine, pa da odonda važi. Mislim da mi to zvuči razumno. Što se tiče poreza na promet nekretnina nije baš tako beznačajan porez, pitanje je sad kome pomaže, kome ne može, tamo gdje se promet nekretnina odvija, vi znate da je zbog gospodarske krize promet nekretnina zamro i da je on daleko ispod razina koje su objektivne za Hrvatsku i koje smo možda očekivali ulaskom u EU. On je sada na razini 260 milijuna kuna ako govorimo, ovo je porast od 20 milijuna, sada je na razini od oko milijardu kuna. Prema tome to očekujemo kao u budućnosti bolji porez, bolji prihod jedinica lokalne samouprave. Jedino ovo oko PDV-a, znači ne uvodi se porez na … nekretnina, ostaje isti, radi se samo o novim nekretninama gdje zemljište ulazi i ono sa te strane nije 5% nego 25%, prema tome to je … u porezu na promet nekretnina, za stare nekretnine ostaje isti porez od 5% i dijeli se na način 80:20.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče ministra, vrlo čudno je da vi u ocjeni potrebnih sredstava niste računali potrebna sredstva u plusu i minusu onako kako predlažete zakonska rješenja. Dakle, vi ovim zakonskim prijedlogom predlažete da uzmete 8% poreza na dohodak jedinicama lokalne samouprave, a istovremeno im vraćate 4. Znači, ako bi to bio nekakav neto 4%, to je nekakvih 500 milijuna kuna. S obzirom da na one porezne izmjene Zakona na porez na dohodak se uzelo već 2 milijarde kuna, onda se postavlja pitanje koliko je ta mjera supstitucijska, je ili nije. Međutim, ovdje se događa nešto što je vrlo čudno. Mi umjesto da idemo u smjeru decentralizacije, mi s ovim prijedlogom zakona centraliziramo jer ono što je bilo decentralizirano na jedinice lokalne samouprave, mi ta sredstva sad smanjujemo za 50%, sa 12 na 6%. I praktički smanjujemo mogućnost jedinicama lokalne samouprave da direktno odlučuju jer oni ne znaju recimo kakve će minimalne standarde Vlada donijeti u drugom ili trećem mjesecu, prije svega što se tiče osnovnog školstva. Vlada te standarde može spustiti. Zar je ovu odluku trebalo mijenjati samo zbog toga da se riješi problem sa gradom Zagrebom? Druga stvar, porez na potrošnju, da, ako ostavite ovakvu odredbu, onda morate staviti onome koji ima recimo sjedište u Rijeci, a što ja znam, u Kraljevici, Opatiji, Crikvenici ima ugostiteljske objekte, da mora tim jedinicama lokalne samouprave poslati izvješće mjesečno koliki je njihov obračun, a što se tiče poreza na promet nekretnina, ovo je mjera koja će pogodovati isključivo onima koji su bogati u ovom trenutku. Jedinice lokalne samouprave siromašnije nemaju toliki promet nekretnina i njima je promet od nekretnina beznačajan prihod. Prema tome ovo je jedna mjera koja nije dobra.
Hvala. Igor Rađenović, odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Da, sa jednim dijelom replike se slažem iako generalno ako, i to može i poslužiti kao uvod u raspravu i na odborima gdje sam brani ovaj prijedlog zakona sam isto govorio, radi se samo o drugoj preraspodijeli. Je li ovo što vi kažete, decentralizirana spuštamo, što se može dogoditi, da li će se spustiti, da li da, da li ne. I sada porez na dohodak, 100%, dakle u konačnici završava u proračunima jedinica lokalne samouprave. Je li dobro da porez na dohodak bude najznačajniji prihod jedinica lokalne samouprave u određenim jedinicama, on to jest, primjerice u gradu Zagrebu je gotovo tri četvrtine prihoda, to je sad pitanje za jednu sasvim drugu raspravu i za možda jedan širi paket zakona ili moramo ipak ići prema ovim drugim supstitutima poreza što je … bila i želja i cilj prijedloga zakona koji dolaze od ovog ministarstva i vjerujem da ćemo kad-tad mi svi skupa zajedno donijeti odluku oko poreza na promet nekretnina koji će biti najizdašniji prihod jedinica lokalne samouprave i tu se praktički operativno i na ovom zakonskom skupu zakona pridružimo EU i tržištu u kojem živimo i kako radimo. Ali kao što rekoh, u konačnici 100% završava u jedinicama lokalne samouprave. Ovo je samo jedna preraspodjela za koju ja zaista mogu i uvažavam argumente strahova, ali moramo vjerovati da ministarstvo, nadležno ministarstvo fonda regionalnog razvoja sa te strane će propisati i zapravo i propisuje kroz neke druge … zakone najbolji i najpravedniji način raspodjele navedenog dohotka. Mislim da fond koji osnivamo, dakle fond … za ove decentralizirane funkcije o kojima ste govorili postoji i jača sa pola %, sredstva su tu viša, kamate na štednju ćemo također, dakle prihod od dohotka ojačati taj prihod, a mislim da je dobra priča ovaj EU fond koji je zapravo sa relativno značajnim sredstvima postoji i da jedinice lokalne samouprave taj relativno veliki ili jako veliki broj jedinica lokalne samouprave se međusobno takmiči, i da sa te strane iz EU sredstava dođe do većih sredstava i popune svoj proračun. Hvala lijepa.
Stjepan Milinković, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa gospodine ministre, rekli ste da je ovo finale ovoga paketa. Ja bih rekao ovo je tužni finale ovog paketa dobrote prema, uvjetno rečeno, prema jedinicama lokalne samouprave, da ne kažem nešto teže, da je to čavao u lijesu. Naravno da je ključni uzročnik ove izmjene poreza na dohodak o čemu je govorio kolega Šuker gdje će doći u pitanje funkcioniranje od predškolskoga odgoja do vatrogastva, svega onoga što je karakteristično za jedinice lokalne samouprave u ovim ruralnim područjima. Dakle, u tome je dijelu, e sada se nude razne kompenzacijske mjere koje to nikako ne mogu nadoknaditi. To je točno i o čemu smo rekli, i govorili ste čak i u onom dijelu i o osnovi koncesije. Ja sam jučer vrlo jasno rekao da u članku 44., kaže nudi se za eksploataciju … građevnog materijala u području, ja govorim o svojoj županiji gdje jednostavno to je park Mura-Drava, dakle, bio … rezervat. Nema, samo …. Dakle, nema govora. Drugo, onda konačni cilj kaže se, cilj je čim više povući sredstava iz europskih fondova. Pa mi imamo pripremljenih projekata toliko da bi mogli sada, ali nema ruralnog razvoja, nema ga, jednostavno stoji teza na kraju ona koju sam ja jučer rekao, uzelo se tamo gdje ima, a nudi se dio nečega tamo čega nema. Evo, tu je problem. Hvala.
Igor Rađenović, odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa evo, uvodno sam rekao, bilo je 100% dakle od poreza na dohodak završavalo u jedinicama lokalnih samouprava i sada će završavati 100% u jedinicama lokalnih samouprava. Posao je … i uvijek ima neka cifra, moramo se dogovoriti kako … ta sredstva, je li dosadašnji način raspodjele ovih zajedničkih sredstava bio pravedan ili nije da li su te stope bile dobre ili nisu dobre kažem o tome dobar dio rasprave se vodio jučer i predmet je nekih drugih zakona i o tome možemo razgovarati i uostalom trebamo mijenjati iz godine u godinu i ne vidim ja tu problema oko same teme indeksa razvijenosti. Meni je ona i osobno interesantna i mislim da ona mora biti stalna tema ovoga Sabora i da država stalno mora skrbiti o tome kako financira jedinice lokalne samouprave i da one u konačnici moraju biti decentraliziranije nego što jesu. Ali sam imao drugu poantu na vašu repliku ne mogu u ovom času 100%, da, radi se o sredstvima kaže uzima se nekome, a daje se negdje drugdje, i to je druga teza. Dajte dame i gospodo da vidimo poreznom na dohodak smo rasteretili naše građane od određenog poreznog jarma koji je dosta velik osobito na ove srednje plaće. Razgovarali smo dosta oko toga. Znači ovdje se nikome ne uzima, jedinice lokalne samouprave će imati nešto slabiji prihod, državni proračun je manje-više relevantan, vratit će sav prihod od poreza na dohodak koji se prikupio u jedinice lokalne samouprave ali tko će imati benefite. Imat će građani sa tih jedinice lokalne samouprave znači sami građani svih vas koji ste gradonačelnici, načelnici itd. će taj novac zadržati u džepu. On ne ide za neku potrošnju države ne ide za neke međunarodne fondove ide tim istim građanima koji će onda valjda sa nešto više novca u džepu i poticati gospodarstvo tih jedinica i poboljšati način života u samim jedinicama lokalne samouprave.
Dragutin Lesar, replika.
Gospodine Rađenović rekli ste da u ovom paketu zakona su predviđene kompenzacijske mjere kojima će se nadoknaditi lokalnoj i regionalnoj samoupravi ono što im je oduzeto kroz promjene oporezivanja dohotka. Najavili ste da će prilikom rasprave ovdje biti vaše kolege iz regionalnog razvoja, jučer iz financija nažalost nikoga nije bilo kada smo raspravljali o njihovom prijedlogu o regionalnom razvoju, a ja sam upravo upozorio da mi se čini da je međuresorska koordinacija na ovoj temi zakazala. No možda sam ja bio u krivu i možete me demantirati i da mi odgovorite ili dostavite sljedeće. Ja sam siguran ako ste međuresorski usklađivali te kompenzacijske mjere koje se protežu u više zakona da sigurno znate projekciju za 2015.i usporedba sa 2014. Koliko će prihoda u 2015.s naslova poreza na dohodak i ovih kompenzacijskih mjera da ih sada ne nabrajam pojedinačno od izvornih ili vlastitih poreza općine, gradove i županije i udjelu u zajedničkim porezima ostvarivati općine, gradovi, županije i usporedba sa 2014. Dakle samim prikazom brojaka ostvarenja u 2014.i predvidivi prihodi s naslova kompenzacijskih mjera u 2015.možemo vidjeti da li su kompenzacijske mjere dovoljne da nadoknade ono što je jednom promjenom oporezivanja dohotka došlo. Ako takav izračun postoji molim vas dajte ga nama zastupnicima jer bez toga ne možemo biti sigurni da vaše tvrdnje o kompenzacijskim mjerama jesu točne.
Igor Rađenović odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospodine Lesar. Ne slažem se s vašom tezom da međuresorna koordinacija zakazala. Nije zakazala mi smo zaista dugo radili pa čak i predugo ako smijem tako reći. Bila je želja da ovaj zakon dođe nešto prije ali smo vagali do zadnjeg časa pa da bude dio paketa poreznoga i da ga raspravimo prije regionalnoga i da zapravo vidimo sve zajedno, da dođe zajedno vama na stol i da na neki način i posložimo to i na odborima u kojima se nešto možda duže raspravlja pa i na plenarnoj sjednici, ali nažalost to nismo uspjeli da stavimo zakone zajedno, a i vidite da je dinamika plenarne sjednice nekad odvuče na drugu stranu. Mi oko učinaka ovih zakona imamo projekcije, ovo ćemo sasvim precizno izračunati oko udjela to nije nikakav problem ako znate koji je ukupan prihod. Problem da ukupan prihod oko poreza na dohodak imate projekciju, nju ne možete tako precizno napraviti onako kako … napravili. Mi smo za svoje napravili smo te izračune u kojima su neke brojke ovdje, jedan dio smo podijelili sa matičnim Odborom za financije, ne vidim razloga da to ne damo i svim odborima, jedan dio informacije separatne informacije smo dali i vašem klubu danas, dobar dio informacija i svih drugih klubova. Malo nas to tehnički opterećuje ali dajemo ih. Uglavnom imamo projekcije, znači kada ipak dohodak pomičete iz jedne u drugu skupinu mi na razini države nažalost u sklopu svojih baza koje imamo ne možemo precizno odrediti. Moramo procijeniti ukupan pad i to nije tajna. Govorili smo kod poreza na dohodak bi bio 2 milijarde 100, ako anektiramo milijardu 800 prihod od poreza na štednju, a ovo drugo smo u tim projekcijama raspodijelili sukladno udjelu u porezu na dohodak općina, gradova i županija iz 2013.i tu projekciju imamo. Kažem podijelili smo je Odboru za financije i ta procjena je plus minus 5% onoga što će se događati jer ne možete precizno odgovoriti s obzirom na promjene gospodarske situacije. Pojedine općine evo samo da dovršim gospođo potpredsjednice, ali s obzirom na one promjene razreda jednostavno tehnički ne možemo u lipu pogoditi ali plus minus 5% imamo projekciju, dali smo je Odboru za financije, možemo dati svim zastupnicima. Za svaku pojedinu općinu za svaki pojedini grad tu projekciju imamo zajedno sa drugim kompenzacijskim mjerama i imamo i to. Ne znam zašto to do sada nismo podijelili dosta je komplicirano, radi se u excel tablici koja je na 39 stranica prilično velika. Hvala.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda ću ja sada samo otvoriti raspravu, a raspravu ćemo nastaviti nakon stanke u 15,00 sati. Prvi na redu klub IDS-a. STANKA U 13,29 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Kolegice i kolege nastavljamo sa radom. U ime kluba IDS-a i Furia Radina, govorit će poštovani kolega Valter Boljunčić. Izvolite.
Dobar dan poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo, pred nama jedan u nizu zakona kao što je netko rekao, zakoni koji su spojeni kao spojene posude sa Zakonom o dohotku, regionalnom razvoju i o brdsko planinskim područjima, nekretninama i svim drugim zakonima. Suština prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne regionalne samouprave, u ovom prijedlogu kako je naveden ide za time da donekle proba ublažiti udar koji će lokalna zajednica osjetiti sa promjenom poreza na dohodak, odnosno sa preko 2 milijarde kuna koje će se manje sliti u proračune lokalnih zajednica. Dijelovi, centralni dio ovoga je drugačiji raspored poreza na dohodak i uglavnom oko njega se vrti, međutim imamo još neke stvari kao što su recimo porez na kamate na štednju, međutim porez na kamate na štednju ne možemo tretirati kao jedan od mjera s kojima će se pomoći lokalnoj zajednici jer je to prijedlog da to ide u državni proračun i da služi isključivo za povratak preplaćenog poreza na dohodak po novim, dakle nerazvijenim područjima odnosno po potpomognutim područjima. Imamo zatim prijedloga o porezu na nekretnine koji smo čuli da bi trebao dovesti 200 milijuna, međutim nemojmo zaboraviti sljedeće da u Prijedlogu zakona o porezu na nekretnine stoji da će se prva nekretnina na zemljište plaćati PDV od 25% umjesto poreza na promet koji iznos 5%, a PDV u potpunosti ide u državni proračun i taj prijedlog zakona je u svom objašnjenju rekao da to znači 70 milijuna kuna gubitka za lokalnu zajednicu. Na taj način smatram da predviđeni povratak sredstava u lokalnu zajednicu neće biti kao što je rečen zato što dio ide državi, a osim toga cijena će definitivno rasti kad vi stavite neki porez umjesto 5, 25% iako se radi samo o zemljištu, cijena će definitivno rasti, a u današnjoj situaciji puno veće ponude nekretnina na tržištu nego što je kupovna moć, pitanje u kojoj mjeri će se to moći kupiti. Sljedeća dakle mjera, dakle centralna mjera koja se misli staviti je dakle drukčija raspodjela onog dijela poreza na dohodak koji će ostati. Ali najprije da kažemo sljedeće, dakle ako imate dvije milijarde kuna koje su uzete lokalnoj zajednici za potrebe stanovništva i za taj dio je povećan dohodak stanovništva sa namjerom da se ide povećati potrošnja a potrošnja je 25% PDV-a to znači da je država sebi uzela oko 400 milijuna kuna iz ovoga ovdje djela uvećano za PDV. Nadalje, sadašnji recimo ako pričamo o kao što ste vi rekli područjima koja ne spadaju u posebnu skrb, sadašnja raspodjela poreza na dohodak je bila sljedeća, dakle 56,5% je bilo grad ili općina, 15,5% je bila županija a 12% je bilo decentralizirano. Po novome bi gradu i općine dobiti više 3,5%, dakle 60, županija pola posto više dakle 16 ali bi se decentralizirana sredstva smanjila sa 12 na 6. Kada dio koji se daje gradovima zbrojimo to dođe 4% a ono što je oduzeto iz decentraliziranih sredstava je 6%. Prema tome i u tom novom porezu, raspodjeli poreza na dohodak država i dalje zadržava 2% više nego što je bila prije i umjesto da se ide ka decentralizaciji sada država u svom raspolaganju centralizira još više sredstva zato što se 2% više je iznos poreza na dohodak koji ostaje njoj na raspolaganju. Nadalje, zakon je predstavljen na način kako treba ublažiti udar koji će nastati sa nedostatkom novca iz poreza na dohodak. Ali vi iako ste smanjili porez na dohodak, ako imate određeni iznos novca vi njega možete tumbati kako god želite, vi raspolažete sa manjim iznosom novca, to samo može značiti da ćete vi nekim gradovima, općinama koji uspijevaju donekle nakon ovoga održati kao što ste rekli minimalni nivo decentralizacije, dakle standarda u školstvu, da ćete njima uzeti ono što je bilo prije do 12% i da ćete dati nekom drugom. Dakle radi se o činjenici da jednostavno se vrši umanjena svota za preraspodjelu novca. To definitivno ne ide u korist građana niti ide u korist decentralizacije, to je centralizacija gdje će sada svaki grad, općina ili županija morati doći u ministarstvo i tražiti minimum novca da bi mogla održati školstvo, vatrogastvo, socijalu itd.. Ono što bih trebalo svakako vidjeti je da dođe napokon do pravih sredstava za decentralizaciju, da dođe do toga da mogu lokalna zajednica raspolagati sa više sredstava, za više dužnosti koje mogu obavljati. U tom smislu naš klub će predati i dva amandmana. Jedan dio će se odnositi na komunalnu naknadu gdje će se tražiti da dokle traje kriza da se dio sredstava iz komunalne naknade može i upotrebljavati kao izvorni prihod, dakle ne namjenski ali isključivo dok traje kriza odnosno dok smo u recesiji, nakon toga to nema smisla jer ipak je ta naknada predviđena za izgled i za naše gradove i za povećavanje infrastrukture. Ja mislim da je ključno pitanje koje mi moramo ipak načeti kada govorimo o sredstvima lokalne zajednice, centralne države i o decentralizaciji koja se traži. To je ono pitanje oko čega prilikom ove rasprave o tome kako kompenzirati sredstva i tako dalje da ne kažem da se vrtimo kao mačka oko vruće kaše, mislim da treba staviti napokon priču o PDV-u. PDV je za sada isključivo državni proračun, iznosi 25%, naš će prijedlog biti da 5% PDV-a ide lokalnoj zajednici a 95% da ide državi. Kada govorimo o 5% to nije ono 5% lokalnoj a 20% državi nego 5% od 25%, dakle 1,25% bi išlo od ovih 25%, 1,25 lokalnoj zajednici, 23,75. Ako pogledate u proračunu PDV je negdje oko 40 milijardi kuna, 5% iznosi upravo 2 milijarde kuna za koliko je dakle lokalna zajednica ostala bez ovoga novca poreza na dohodak. Kao što ste rekli taj novac se ne uzima nikome, taj novac ide u džepove naših građana a taj novac samo će omogućiti lokalnoj zajednici da u pravom smislu decentralizacije omogući i korištenje onih osnovnih potreba koje građani traže od svoje lokalne zajednice od predškolskog obrazovanja, dodatnih stvari u osnovno školskom obrazovanju, tu su dakle i neke stvari što nažalost gradovi još moraju plaćati, učenje stranih jezika, informatike, cjelodnevni boravak. Tu se radi o socijalnoj skrbi, tu se radi o vatrogascima, o zdravstvenoj zaštiti itd.. Prema tome, ja smatram kao što ste jednom rekli da nitko nikome ništa ne uzima i da treba lokalna zajednica podnijeti teret. Ne vidim razloga zašto i država ne bi se odrekla kažem samo 5% od prireza na PDV, znači to je 1,25 u onome iznosu od 25% koliko ima PDV. To je točno 2 milijarde kuna. To bi bio pravi smjer za decentralizaciju. I na taj način vi biste mogli vidjeti koja, jer ovdje se neprekidno priča o tome da se treba vršiti reforma lokalne zajednice. Naravno kada se dođe na pitanje vlastitog grada, općine onda svi mislimo da on treba ostati. Kada se lokalnoj zajednici dakle spuste sredstva ali i dužnosti onda bi se točno vidjelo tko je sposoban i tko ta sredstva troši namjenski za razvoj svoga grada a tko ne može na neki način upravljati sa tim sredstvima. U smislu dakle decentralizacije mi ćemo podnijeti već mislim da je predan amandman gdje tražimo taj dio PDV-a da ostane. Naravno mi smo spremni prihvatiti druge dužnosti koje idu uz povećanje iznosa novca koji stoji na raspolaganju u financiranju lokalne zajednice. Mislim da se vidjelo da kod cijelog niza kada lokalna zajednica dakle raspolaže sa novcem i dužnostima da to bolje ide od građevinskih dozvola i cijelog niza drugih stvari koje treba. Jer građani u prvom trenu kada nešto ne funkcionira jer to, njima je uvijek lokalna zajednica prva na redu da vide da li se tamo može riješiti problem ili ne. Dakle po meni bi ispravno bilo i onako je to novac građana kao što ste rekli koji je zarađen na određenom području da se 5% od PDV-a ostane lokalnoj zajednici. To bi bilo u smjeru decentralizacije, to bi bilo nešto samo za naše građane. To vam znači sljedeće, kad idete nešto kupiti, ako ste potrošili 100 kuna, 1 jedina kuna da ostane u lokalnoj zajednici. 1 kuna od 100. Čisto da znamo o kojim mjerama se ovdje radi. Nije to nekakav tko zna kakav iznos koji bi se mogao, a sa tom 1 kunom građani bi sigurno dobili puno bolju i skrb i sve drugo što im treba na lokalne zajednice. U smislu toga ja se nadam da će se pronaći mjere za kompenzaciju jer oduzeti nekome u njegovom već nategnutom proračunu … da će ovo biti gubitak od 10 do 15%, dakle pustiti gradske i regionalne proračune bez toga iznosa novca, to jednostavno će teško funkcionirati bez da se ne podižu druge cijene ili bez da se ne ukidaju nekakve dostignuti… … [[Upadica se ne razumije.]] Aha … bez da se ne ukinu dakle nekakve usluge koje građani sada mogu dobit na lokalnoj zajednici. Želja da se sva lokalna zajednica, svi gradonačelnici, općine itd. stavljaju u isti koš i da se priča o tome kako se tu novac troši 30% itd., to jednostavno ne stoji. Svatko ima svoj proračun, revizija svake godine gleda i tu nema nikakvog problema da se vidi tko posluje u skladu sa zakonom, tko namjenski troši novac, tko ga ne troši dobro i gdje se moglo više postići. Mislim da u ovom izlasku iz krize da lokalne zajednice uzeti određeni novac gdje će se za njega morat ići svaki put u ministarstvo tražiti jer ovih 6% koji će ostati definitivno neće biti dovoljni za pokrivanje decentraliziranih funkcija, dakle morat će se neprekidno tražiti a tu onda država kako uzima novac morat će uzeti ulogu na sebe krivca da li nešto je napravljeno dobro ili nije. Moj dakle zaključak što se tiče ovoga zakona je da mi još uvijek čekamo na prave kompenzacijske mjere, spremni smo a i većina gradova, posebno Istra i moj grad Pula do sada su podnijeli značajni teret u izlasku iz krize, kao što sam rekao trošimo 10,8% na plaće, a do 20% je moguće. Od 2008. do sada smanjen je sa 25% broj zaposlenika. Što se tiče europskih fondova mislim da je poznato da Istra prednjači po privlačenju sredstava iz europskih fondova. Industrija evo hvala Bogu još nekako uspijeva kod nas raditi, ali pravi smisao decentralizacije je ono da se vidi PDV mora ostati dio lokalnoj zajednici. Ovoga ljeta imali smo preko 7 milijardi eura dakle prometa, turističkog, Istra sudjeluje sa 30%, kad pretvorite u kune i uzmete PDV samo iz Istre u … 3 milijarde kuna otišlo PDV-a u državnu kasu, a da ne pričam o svim drugim davanjima koje se još usput daju. Evo ja se nadam da ćete probat… … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? 7 milijardi eura je prihod turizma koliko mi je poznato, a 3 milijarde kuna sam rekao. A naravno da ne znamo koliko je otišlo jer na moja pitanja koliko novaca odlazi iz Istre u smjeru trošarina, PDV-a, na benzin i tako, dobivamo odgovor da se to ne može dati. I samo još možda jedna tehnička primjedba, još jedan amandman. U ovom Zakonu o financiranju jedinica kad se govori o porezu na potrošnju na pića, mislim da je s ovom primjenom koja kaže da bi trebalo da se daje prijava u mjestu gdje je registrirano a plaća se porez tamo gdje se obavlja, da će doći do nepotrebne birokracije. Netko tko je iz Zagreba a ima u Puli mora prijavit u Zagrebu da bi Zagreb onda javio Puli da bi Pula mogla naplatit ili obrnuto, ima firmi iz Istre koje …. Mislim da je to najbolje da svatko napravi prijavu tamo gdje mu lokal ima mjesto, dakle kao što je bilo i do sada da se prijava vrši po mjestu obavljanja posla, a ne po mjestu registracije jer članak 34. kaže da se plaća porez tamo gdje je obavljen promet. Evo nadam se da ćete uvažiti mjere kompenzacije jer ove jednostavno nisu dovoljne da bi lokalna zajednica mogla funkcionirati dalje kao što spada. Hvala.
Zahvaljujem. Potpredsjednik Vlade, ministar Grčić, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Samo nekoliko osvrta, da ne bi ostalo u zraku ove neke izgovorene teze i riječi. Mislim da treba pojasniti neke stvari. Naime, vidim da postoji nesporazum oko smanjenja izdvajanja za decentralizirane funkcije sa 12 na 6%. Kao što znate, decentralizirane funkcije se dijelom financiraju direktno, a najvećim dijelom indirektno, što znači kroz Fond za izravnanje. Prema tome, smanjenje sa 12 na 6% sam već jučer objasnio kolegi ovdje Šukeru. Radi se o jednom tehničkom zahvatu koji je trebao eliminirati veliki problem u tom segmentu sa jedinicama koje su kroz taj direktni prihod uprihodovale ranijih godina više nego što je to standard decentraliziranih funkcija tražio u smislu financiranja. Što se događalo kasnije? Ti slučajevi su dolazili na sud jer je država tražila svoje nazad u fond pa nije uspjela, na sudu zbog ovih ili onih razloga, ja u to neću ulaziti. Evo i bivši ministar financija i sadašnji ministar financija jako dobro znaju te probleme. Mi smo tehničkom ovom izmjenom zapravo eliminirali mogućnost da se to više dogodi jer smo smanjili direktno ulog u decentralizirane funkcije, ali smo zato osigurali u fondu dovoljno sredstava da se unutar postojećih standarda, dakle ne smanjenih nego postojećih standarda sve pokrije i to mora bit sasvim jasno. Gdje smo namaknuli sredstva? Dakle 6% manje je cca 600 milijuna kuna manje. Od tih 600 milijuna kuna manje pola je bio ovaj povrat koji se nije događao u proračunu. Znači, već je 300 milijuna riješeno, a drugih 300 milijuna je riješeno kroz ubacivanje, dakle prihoda od poreza na kamatu otprilike 300 milijuna i time je sve kompenzirano plus 60 milijuna procijenjenih od 0,5% koliko se izdvaja više za decentralizirane funkcije. Prema tome, imamo čak 60 milijuna po računici više nego što je to bio trošak u 2013. godini kao baznoj godini za projekciju. Kad gledamo u tom kontekstu, dakle niti jedna kuna odgovorno tvrdim neće faliti za decentralizirane funkcije, niti će se prevaliti na bilo koga drugog. Još jedna stvar iz Fonda za izravnanje se izdvajao iznos između 300 i 400 milijuna kuna godišnje ovisno koliko je taj iznos procijenjen, odnosno koliko je stvarno bio povrata našim stanovnicima, građanima koji su imali olakšicu dodatnu na područjima od posebne državne skrbi, brdsko-planinskim itd. područjima. Znači, to se i ranije izdvajalo iz Fonda za izravnanje. Sad se taj iznos također izdvaja iz tog segmenta, ali se čvršće vezuje uz ovaj prihod od kamate što je otprilike isti očekivani iznos kompenzacije. Znači, molim vas da vodite brigu o tome da smo zaista mislili na svaku kunu i ponavljam ono što sam i jučer rekao. Cijela matematika u tom dijelu zapravo ne zakida jedinice lokalne samouprave, nego dapače ostvaruje i veću potporu i u broju jedinica i u novcu nego što je to bilo prethodno. Naravno pritom ne govorim o ovom gubitku koji je direktno gubitak iz poreza na plaću koji je na ovaj način samo djelomično kompenziran, ali to smo se dogovorili. Nadam se da smo se dogovorili da će teret toga snositi dijelom jedinice lokalne samouprave, a dijelom država i to otprilike na sljedeći način. Povećanje udjela u porezu na dohodak jedinica lokalne samouprave sa 56,5 na 60% je cirka 400 milijuna. Povećanje udjela županija sa 16 na 16 i pol je 60 milijuna. Tu je ovaj dio koji se odnosi na, dakle 300 milijuna poreza na kamate. Tu su prihodi od uvećanog udjela u porezu na promet nekretnina. Koncesije ćemo još razmotriti, dakle to još nije uneseno u ovaj zakon, ali će biti sigurno dio kompenzacijskih mjera. Prenamjena komunalne naknade, bolje rečeno fleksibilizacija u primjeni komunalne naknade također je jedna od kompenzacijskih mjera. I ono što će vrlo brzo doći na dnevni red je isto tako razgovor o vodnoj naknadi koju također želimo učiniti fleksibilnijom i smanjiti nužni udjel jedinica lokalne samouprave u financiranju kapitalnih projekata u vodnom sektoru. I to je jedna od bitnih mjera koje ćemo vrlo brzo objasniti i predložiti ovdje Saboru. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, poštovani Valter Boljunčić.
Pa gledajte, ja sam matematičar, nisam financijer. Ne možete me ubijediti da ako nešto smanjite za dvije milijarde, da ćete ono što je ostalo pretumbati i da će svi dobiti više. To je fizikalno nemoguće. U porezu na kamate na štednju stoji u tome da će to ići direktno za povratak preplaćenog poreza. Dakle, taj dio onda ne možemo uzeti 300 milijuna za decentralizirana sredstva, jer kaže da će ići u povratak na preplaćeni porez. Ovo što ste vi rekli da će jedinice lokalne dobiti 400 milijuna više tako. One neće dobit više, samo će se iz onih decentraliziranih sada prebaciti tu dio, ali oni će svi u sumi sumarum gubiti dvije milijarde kuna. To je, dakle jedna činjenica. Druga stvar u decentraliziranim sredstvima ako su sada lokalne zajednice dobivale više sredstava onda se možemo pitati kako je to moguće kad znamo na kojem nivou je školstvo. Znači, ovdje piše u zakonu da će se sve vratiti što je iznad minimuma, a vi kakvo nam je školstvo mislim da usvajanjem Strategije znanosti, obrazovanja bi taj minimum trebao značajno biti veća letvica. Znači, trebalo bi biti i više profesora i manji razredi i nove škole itd. Ali naravno, ne traži se sada da se tko zna što radi kada se nema novaca, samo ne možemo iz smanjene svote raspodijeliti da svi dobiju više. Znači, ovaj dio novca koji će dobiti tri i pol posto više i ovaj dio novca koji je uzet od 6%. A ono što se mislilo ići u 6% na ovaj način ne može zato što ćete ići na povratak kamata. Ja sam svjestan da moramo, država i lokalna zajednica podnijeti teret u krizi i to je definitivno činjenica. Ali kažem, probajmo vidjeti da se taj dio, osim toga država ne gubi. Jer ako ste rekli prije, vaš prethodnik je rekao da cijeli porez na dohodak se daje nazad građanima, a onda sada država ne daje ništa novo, nego je sebi uzela dio od potencijalnog PDV-a. Znači, ja mislim da ipak probamo vidjeti potencijalne još neke mjere za kompenzaciju.
Zahvaljujem. Na repliku odgovara poštovani Branko Grčić.
Dakle, matematika je vrlo egzaktna. Znači, 300 milijuna je novi prihod od kamata, novi prihod naglašavam. I 300 milijuna ono što nam grad Zagreb sad ću reći otvoreno nije vraćao u proračun i ostavljao sebi decentralizirana sredstva iznad standarda koji gradu Zagrebu pripadaju. Prema tome, 600 milijuna direktno novi prihod na ovaj način koji pokriva 600 milijuna manje smanjenja sa 12 na 6%. Mislim da je matematika vrlo jasna, ja ne želim tu više ništa dodati. A da ne govorim, dakle vi spominjete PDV. O.k. To je legitimna ideja, međutim morate odmah reći ako damo dvije milijarde kuna lokalnoj samoupravi na taj način dajte onda recite, predložite odmah kao amandman sa koje stavke ćete skinuti tih dvije milijarde sa rashodne strane upravo predloženog proračuna za 2015. Pa to je čisti deficit. Znači jednostavno to je dobra ideja sa nekakvog globalnog aspekta u nekim dobrim vremenima kad novaca ima, a kad ih nema to je neprovedivo ljudi moji. Ovo je neki bajpas, dakle ovo su situacije gdje neke nove poreze koji ostvaruju neke nove prihode usmjeravamo prema lokalnim jedinicama, ispravljamo neke nelogičnosti i nejasnoće u sustavu i pokušavamo i još nešto sa državne razine prebaciti vama, fleksibilizirati komunalnu naknadu, fleksibilizirati vodnu naknadu sutra i tražiti još neka rješenja sa koncesijskim naknadama, prihodima od njih itd. i tako doći negdje do milijardu kuna od ovih milijardu i 800. To je naš cilj. Prema tome, vrlo otvoreno kažemo milijardu možemo kompenzirati i onih 800 dodatnih bi trebalo ostati kao teret jedinica lokalne i regionalne samouprave. I samo da još kažem tu su još neki benefiti za županije koji su vrlo vidljivi ali i sada očigledno nemam vremena, pokušat ću to kasnije objasniti.
Nastavljamo raspravu. U ime kluba Nezavisnih zastupnika Linića, Vukšića i Hodžića govorit će poštovani zastupnik Slavko Linić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, ministri, kolegice i kolege. Nakon intenzivnih rasprava u toku jučerašnjeg dana i dana prije oko paketa zakona koji se tiču poreznih zakona i regionalnih sada imamo u biti ja bih rekao krunu tog zakona koji se tiče jedinica lokalne samouprave. I zakon koji je trebao riješiti probleme prethodnih zakona ih produbljuje iz samo nekoliko razloga. Žalosno je da su na ovom zakonu radili dva ministarstva i da dobijemo ovakav prijedlog. Što nam govori prijedlog Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave? Prvo što nam pokušava poslati poruku je da se Vlada obračunava sa Gradom Zagrebom. E sad se pitamo da li je prihvatljivo da se centralna vlast obračunava sa glavnim gradom? Prvi obračun je skidanje prireza sa 30 na 12 i uzima sredstva, a drugi je što se decentralizirana sredstva smanjuju zbog negativnog ponašanja Grada Zagreba. Pa zamislite na Gradu Zagrebu, a to je jedna jedinica lokalne samouprave, kažnjava se 560 jedinica lokalnih samouprava. Znači Vlada se obračunava s glavnim gradom i vlašću u glavnom gradu. I okosnica ovih prijedloga je kako jednostavno obračunati sa valjda neprihvatljivom vlašću u Gradu Zagrebu. Uopće nas ne zanima koje će to biti posljedice, koliko je novaca uloženo, koliko će u idućoj godini trebati platiti i što sve to znači. Najveća tragedija je kad se 560 jedinica lokalne samouprave kažnjava zato što Grad Zagreb nije vratio višak decentraliziranih sredstava. Što je pravosuđe donijelo čudnu odluku, pa umjesto da vidimo da li ćemo mijenjati postojeći zakon gdje ćemo ojačati obvezu vraćanja viška sredstava ili obrnuto, vidjeti što je to dogodilo se u pravosuđu, ne, mi smatramo pravosuđe je bilo nekorektno i sada ćemo kazniti 560 jedinica lokalne samouprave. Zaista zastrašujuće kad pokazujemo da ćemo kroz ovu sabornicu ovako se ponašati. Ali je još jedna bitna stvar koja pokazuje ovaj zakon, a to je ne uvažavamo lokalne sredine i ponovno centraliziramo sredstva. Vi kad u masi promatrate koliko je učešće gradova, županija i decentralizirano po ovom prijedlogu je manje nego po starom zakonu, manje 2,5%. Zašto? Zato što želimo jednostavno upravljati s državne razine. Protiv smo jedinica lokalne samouprave. Ocjenjujemo da su one nestručne, nekvalitetne i da ih trebamo ne promjenom Zakona o teritorijalnom ustrojstvu promijeniti nego poreznim zakonima. Vrlo ružna poruka, vrlo ružna poruka. Mi želimo reći da ubuduće nećete dobivati sredstva za nadgradnju, a tu mislim obrazovanje, socijalu, zdravstvo, kulturu, ne, nećete dobivati iz vašeg poreza na dohodak. To će vam davati država. Kome, kako, na koji način? To će vam davati država. Zašto? Pa zato što nisu ni jasna pravila što su to minimalni standardi. Prema tome, ponovno se vraćamo centralizaciji, ponovno uzimamo i osiromašujemo jedinice lokalne samouprave. Je li moguće da 2014. predlažemo ovakve zakone i da jednostavno pokušavamo na ovaj način poslati poruku da koalicijska Vlada nije za decentralizaciju? Da koalicijska Vlada je za centralizaciju? I nažalost za povrat novaca koji je do jučer pripadao jedinicama lokalne samouprave. Da, to su vrlo, vrlo ružne poruke iz ovih zakona. I svi oni, pa među njima i ja, koji smo očekivali stručno rješenje jer su dva ministarstva radila na tome, pa ako smo već porezom na dohodak odlučili građanima prepustiti dvije milijarde i 100 tisuća kuna po procjenama koje pišu u prijedlogu tog zakona onda je bilo za očekivati određene preraspodijele upravo u učešću, znači kroz Zakon o financiranju, i da smo tim preraspodjelama mogli jednostavno na jednostavan način riješiti odnos između lokalne samouprave, regionalne samouprave i države. Samo kroz ovaj zakon. Ne, mi tri dana slušamo priču potpredsjednika Vlade koji priča o kompenzacijskim mjerama, a okosnica financiranja jedinica lokalne samouprave barem u ovoj djelu je Zakon o financiranju lokalne samouprave i učešće u zajedničkim porezima. Samo to riješit, i ne treba nam nikakve priče o kompenzacijskim mjerama. Pa onda slušamo vodna naknada, komunalna naknada, šta smo ono još sad čuli promet nekretnina pa da ne govorim čak i koncesije. Zašto komplicirati stvar, zašto stvar pokazivati potpuno nejasnom, netransparentnom kad smo samo promjenama cifara u ovom zakonu mogli riješiti pitanje odnosa centralne vlasti i lokalnih i regionalnih vlasti, samo kroz ove postotke. Jel to pokazuje struku, to pokazuje znanje. S druge strane kad promatram ovaj zakon i ovaj koji slijedi što pokušavamo vidjeti da ćemo na lokalnoj razini zaustavit svaki vid investiranja, svaki vid. Namjenska sredstva za investicije pogotovo u komunalnom sustavu mi ćemo prebaciti u nadgradnju, fali će novaca u nadgradnji. Mi moramo financirati i škole, i vrtiće i zdravstvo. Što ćemo ići? Potrošačko društvo, nema više razvoja na lokalnoj razini. To pokazuje upravo ova dva primjera, jel će novci nedostajati za održavanje minimalnog standarda obrazovanja, zdravstva i socijalne politike, da nedostajat će, trošit ćemo novce koji su namijenjeni za investicije. A što nam je novo radno mjesto, što nam je rast BDP-a investicije. Sa ova dva zakona mi pokazujemo da na lokalnoj razini će ih biti daleko manje. Ali onda ja ponovno pitam ministra financija nek vam kaže koji su podaci kakvi su rokovi plaćanja i da li je discipline kod jedinica lokalne samouprave u plaćanju obveza a posebno po održavanjima i investicijama u gradovima. Ne plaća se na vrijeme, nedisciplina je, nemaju dovoljno sredstava, već sad imaju prekoračenje. Što će ovaj zakon značiti? Daljnje povećanje nelikvidnosti i to sa razine države jel lokalne i regionalne vlasti su državne. Sve će to ugrožavati sustav i efikasnost gospodarstva. Zato ovaj zakon koji su izradila dva ministarstva umjesto da na jednostavni način riješi odnos između države i lokalnih sredina tek sad ih je zakomplicirao. Prema tome, zakon koji se zaista ne može prihvatiti. Dapače uz sve animozitete koje može vlast imati prema udruzi gradova, udruzi županija ipak je mogla uvažiti te pojedine rasprave jel postoji ipak među tim ljudima ima znanja, struke i ima razumijevanja, ali očito Vlada ne želi komunicirati sa nikim. Oni imaju svoje kalkulacije, oni imaju svoje metode i lijepe bajke o kompenzacijskim mjerama. Istina nisu donesene, donijet će se ili su jednim dijelom donesene, pa ćemo se sad natezat da li je 100 milijuna gore ili dolje. Ali da ne budem samo kritičan, jel ovaj se zakon zbilja jednostavno može promijenit tako da naš klub je i predložio amandman da pokaže kako se stručno može riješiti problem odnosa jedinica lokalne i regionalne samouprave. Prema tome, mi smo vrlo jasno naznačili da nedostajuća sredstava za funkcioniranje nadgradnje u jedinicama lokalne samouprave može se koristiti i porez na dobit iz razloga što se taj porez na dobit naplaćuje na jedinicama lokalne samouprave samo ga je teško distribuirati s obzirom na sjedišta tvrtki. Ali se zato taj porez može koristiti za financiranje fonda poravnanja jer to znači sa bogatijih prenijeti na siromašnije kojima treba. I da tada fond poravnanja ima svoju pravu funkciju. Pa ljudi moji nije fond poravnanja da država financira minimum standarda, fond poravnanja je da se daje jedinicama lokalne samouprave koje nemaju dovoljnog fiskalnog kapaciteta. Mi smo pobrkali potpuno pojmove. Sad vam potpredsjednik Vlade veli fond poravnanja će služit da uzmemo Zagrebu jer to ne znamo zakonom napisati i da onda mi odlučimo koliko ćemo dati Splitu, Rijeci i Dubrovniku, mi centralna vlast što nije njen posao. Fond poravnanja ne služi tome, fond poravnanja služi za financiranje onih koji nemaju dovoljno fiskalnog kapaciteta. I zato je trebalo ubaciti i porez na dobit da se i od tuda financira fond. Isto tako financiranje projekta iz EU iz poreza na dobit. Isto tako projekti koji će se na bazi zajedničkih projekata otoka, mi predlažemo i Gorskog kotara ako su zajednički moći financirati i taj dio se može financirati iz poreza na dobit. A ostavimo porez na dohodak za namjenska sredstva a ona su prije svega nadgradnja. Pa je to razlog da smo ubacili si porez na dobit i išli na vrlo jasne odnose. Gradu i općini 70% poreza na dohodak, županijama 18% i decentraliziranim sredstvima 12%, to je 100%. Tada zaista porez na dohodak služi za financiranje nadgradnje u jedinicama lokalne samouprave, služi za nadgradnju. Ono što smo jedino promijenili i što smatramo da je potrebno, to je posebne općine na otocima, Gorskom kotaru, da li i brdsko-planinskim gdje smatramo da bi njima trebalo ostaviti 88%, 12% za županije a ne decentralizirane jel bi se pokrivale iz fonda poravnanja. Da, to su vrlo jednostavna rješenja i to su otprilike vrlo jasne naše poruke. Čak smatramo da Gradu Zagrebu treba dati 88%, treba dati 12% al mu treba oduzeti ako je pokrio minimalne standarde. I tu treba, ako treba doradit zakon a ne kažnjavati 560 drugih jedinica na račun Grada Zagreba. I naravno, onda smo i u točki 13. dodali tekst koji je vrlo jasan, da se porez na dobit, kao zajednički ubire u državi, a koristi djelomično i za financiranje pomoći za izravnanje za decentralizirane funkcije, pomoć za projekte subvenciranja i sredstava europskih strukturnih i investicijskih fondova kao udio za pomoć za financiranje kapitalnih projekata od interesa za razvoj otoka i Gorskog Kotara. Na ovaj način smo pokušali pokazati da ne trebate priču o kompenzacijskim mjerama, da samo preraspodjelom zajedničkih prihoda možete ravnomjernije rasporediti teret gubitka sredstava od 2,1 milijardu i da isto tako nije potrebno da sav teret ili većina tereta padne na jedinice lokalne samouprave. Samo za napomenu, u ukupnom poreskom oprihodovanju države, tada je centralna vlast 90%, lokalna samouprava 10%. Pa ako govorimo i o nekakvom ravnomjernom opterećenju, svako opterećenje lokalnih vlasti iznad 10% ukupnih poreznih prihoda je neprihvatljivo i to je razlog zašto sa ovakvim prijedlogom mislimo da je ravnomjerna podjela tereta za umanjenje prihoda države 2,1 milijarda. Ako se prihvati naš amandman, podržat ćemo zakon, ako ne, bit ćemo protiv.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo poštovani Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Linić, sa većim dijelom vaše rasprave se mogu složiti, međutim ja bih pokušao detektirati gdje je problem. Nekome se svidjelo da kaže povećat ćemo plaće hrvatskim građanima, ali u tom trenutku nije razmišljao od kud će to napraviti i onda kad je počela lagano, najprije potiho, onda sve glasnije i glasnije vika iz jedinica lokalnih samouprava, onda je nastala panika. I onda se radi ovo što se radi. Obrazloženje potrebnih sredstava u ovome zakonu jasno govori da Vlada ne zna što će napraviti. Nigdje ne piše, ni u fondu za izravnanje ni na ostalim pozicijama, … za mirovine od kud dolaze novci. Prema tome, Vlada može reći da za decentralizirana sredstva za standard u školstvu izdvaja toliko i toliko novaca temeljem svoje odluke i ona će na poziciju u proračunu napisati taj iznos. Čak ne treba ni pisati da je to od poreza na dobit jer onda Vlada ima pravo kreirati proračun kako hoće. Ali na ovakav način da vi svim jedinicama lokalne samouprave izuzev grada Zagreba uzimate 6% ili negdje oko 720 milijuna samo zbog toga jer ne možete disciplinirati grad Zagreb je smiješno. Druga stvar, Vlada nije svjesna koliko će poremetiti likvidnost jedinica lokalne samouprave jer sve ovo što se financira iz ovih decentraliziranih sredstava, za ove decentralizirane funkcije, dolazi u kontinuitetu. Jedinice lokalne samouprave mogu plaćati, a svi znaju da Vlada između 5. i 18. u mjesecu mora izdvojiti preko 2 milijarde za plaće i preko 3 milijarde za mirovine. Prema tome, ona u tom trenutku sigurno neće tamo negdje do 20. poslati niti lipe za decentralizirane funkcije i ovakva loša likvidnost jedinica lokalne samouprave će se produžiti i onda ona cijela priča o tome da se želi riješiti problem nelikvidnosti u principu se ruši od onoga koji to priča da treba napraviti.
Na repliku odgovara, uvaženi Slavko Linić.
Slažem se sa kolegom Šukerom koje će sve negativne posljedice imati ovakav prijedlog zakona, ali bih još dodao, ono čega se ja bojim, nije samo problem poremećaja likvidnosti, nego jednostavno bit će veći deficiti krajem godine, a jedinice lokalne samouprave predstavljaju i deficit centralne, odnosno ukupne države. Prema tome, mi ćemo zaista imati veće deficite. Zašto to mislim? Pa sve priče oko ušteda, mi moramo znati, kolektivno pregovaranje, 6 mjeseci, ne vjerujem da itko u jedinicama lokalne samouprave može bitno utjecati na smanjenje plaća ili ja bih rekao otpuštanje ljudi. Doći će do sukoba koje će se upravne funkcije obavljati jer ja prvo što bih potjerao sve upravne funkcije natrag u državne pa neka oni snalaze s time. I ono treće, isto tako, bilo kakva promjena cijena komunalnih usluga ili cijena u vrtiću toplog obroka ili ne znam čega, trajat će, ne ide preko noći. Prema tome, ono što ja očekujem s jedne strane deficit ukupne države, ali s druge strane i jednostavno rad u 2015. godinu, umjesto na razvojnim projektima bit će rad kako ekonomski održati sustave koje smo formirali.
Drugu repliku iznijet će uvaženi Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Linić, također se slažem sa vašom raspravom. Ja sam to i otprilike govorio i prilikom rasprave o izmjenama Zakona o porezu na dohodak. Naime, kada ovako predloženi Zakon o financiranju lokalne samouprave kakav je u ovom tekstu predložen uz građane koji će profitirati ovom izmjenom, ja sam to govorio onda i sada to ste vi i potvrdili, profitirat će i državni proračun. S jedne strane jer se stopa udjela države povećava s 15,5 na 17,5, to je 2%, znači negdje oko 250 milijuna kuna. Kad se tome još dodadu prihodi od poreza na kamate, ovdje se govorio negdje oko 320 milijuna kuna, ja mislim da je to više, bilo bi dobro da se s obzirom na štednju hrvatskih građana oko 170 milijardi kuna u bankama izračuna, čini mi se da je to puno više od 320, to je po mojoj procjeni 500 milijuna kuna. Dakle država će sa ovom izmjenom profitirati negdje oko 800 milijuna kuna. doduše onaj udio države u porezu na promet nekretnina će se povećati za u korist lokalne samouprave ali svejedno ovim izmjenama zakona uz građane koji će dobiti nešto povećava se i prihod države, a isključivo na teret jedinice lokalne samouprave. I ja govorim da se ovaj zakon donosi kasno u vrijeme kada su već načelnici,gradonačelnici, župani trebali predložiti proračun za iduću godinu, a da još uvijek nisu u ovom Saboru donesene smjernice, ni dostavljene čelnicima lokalne samouprave s jedne strane, a sa druge strane niti ne znaju koliko će na kraju imati sredstava … ovaj zakon …
Na repliku odgovara uvaženi Slavko Linić. Izvolite.
Pa uvijek bježim od toga da izračunavam kome će biti više ili manje. Prijedlog zakona je opasan zbog poruka. Ovdje su dvije poruke koje su neprihvatljive da ih mi kao zakonodavci donosimo. Prva poruka vraćamo se centralizaciji jer vraćanje 60% decentraliziranih sredstava koje su koristile jedinice lokalne samouprave nazad na državnu razinu znači da će ministri upravljati tim sredstvima i da će oni odlučivati. Koliko će to imati štetnih posljedica na likvidnost, koliko na gubljenje energije, to ćemo tek vidjeti u 2015. I druga poruka, gdje se to pravda sa neodgovornim ponašanjem u gradu Zagrebu i mi zakonski šaljemo poruku nećemo kazniti grad Zagreb, svih 560 jedinice lokalne samouprave. Pa ljudi da li shvaćate kakav mi zakon donosimo? Pa ne može se donositi zakon represivan prema onima koji nisu krivi. Ne može se donositi zakon po kojima mi vraćamo postupke i opet dajemo moć centralnoj vlasti, a u biti budimo iskreni svi smo za decentralizaciju i očekujemo da pokretanje svega može biti sa lokalne sredine. I ono što je najveći problem, nema sredstava biti će nedostajući, investicijska sredstva ćemo vraćati u potrošnju jer nadgradnja je dobrim dijelom ipak potrošnja. Prema tome, neće biti novih radnih mjesta, neće biti investicija, to su poruke ovog zakona i zato je to štetan zakon.
Treća replika i poštovani Marijan Škvarić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega prije svega kada govorimo o ovome zakonu i u vašoj raspravi često se i ono što je uobičajeno spominje na neki način sposobnost ili sposobnost gradonačelnika, načelnika na lokalnoj razini. I tu naravno ovim zakonom i svim tim aktivnostima prije svega na lokalnoj razini moramo poticati investicije i razvoj. A to se ne postiže mađioničarskim trikovima, to se postiže prije svega ulaganjima odnosno novcima. A novcima zna se tko najviše raspolaže. To je prije svega odgovornost ministra financija i državnog proračuna. onda obožavam čuti rasprave bivših ministara financija koji sada imaju na neki način velik dio prosvjetljenja što vidi kako bi trebalo napraviti. Naime, mi smo izgubili sigurno preko desetak godina jel sve te mjere u razvoju koje moramo uložiti to se moralo donijeti puno prije jer se ne dešava ništa preko noći. A krajnja konsekvenca svih tih aktivnosti na lokalnu i regionalnu samoupravu kada nema dobrih fondova za poravnanje nema dobrih zakona, a to je da onda pitamo koliko uopće ima gradova i općina koje su u proračunskom manjku? Znači ako su u proračunskom manjku znamo da praktički da se … iz njega ne smijete imati nikakve investicije samo one na prihodovnoj strani koje dobivate morate ulagati da riješite taj dio obveza prema proračunskim korisnicima ili obveza prema ugovornim obvezama koje su nastale i nemaju niti reference niti mogućnosti da uzimaju kredite ili da ulažu u svoj razvoj. Kako njih riješiti, kako njima pomoći a nastala su najčešće neću reći možda manjim dijelom sposobnošću,nesposobnošću gradonačelnika, načelnika ili politike koju vodi takve gradove i općine ili baš ne poznavanjem onih sredstava kojih treba za poravnavanje i ulaganje koje nisu adekvatno uložene.
Na repliku odgovara uvaženi Slavko Linić. Izvolite.
Uvijek možemo imati različiti pristup decentralizaciji i jačanju lokalne samouprave i pripadamo onima koji smatra da će država biti uvijek jača sa jačom ulogom gradova, općina i županija. I dapače smatram uvijek bi bio i za regionalni pristup prema tome 4 ili nešto više regija u RH koje bi upravo o razvoju govorili. To smatram kvalitetnijim rješenjem negoli upravljanje sredstava iz jednog centra. Neću govoriti uopće o sposobnosti ministara jesu li to oni u stanju, ali morate shvatiti kada se upravlja iz jednog centra onda postoje prioriteti, a kada u nedostatku novaca imate prioritete tada mnogi, mnogi na lokalnoj razini čekaju i nikada neće dočekati. To je razlika decentralizacije, to je u biti potpora da svaka jedinice lokalne samouprave barem jednim malim dijelom sredstava upravlja. I već smo davno zaključili da 10%, 11% koliko ostaje jedinicama lokalne samouprave nedovoljno da imamo veći razvitak. To je to. A s druge strane samo probajte vidjeti gdje će se naći novce za nedostajuća sredstva, za potrošnju na lokalnoj razini gdje će se naći? Pa u komunalnoj naknadi. Komunalna naknada koja je i do sada djelomično trošena nenamjenski za nadgradnju i rashodi u nadgradnji. Šta nam to znači? Da se je već i sada imalo preveliku potrošnju bez pokrivenih sredstava. A sada dajete mogućnost da sve potrošite. Da li je to razvoj? Da li je to ulaganje u vodovodnu mrežu, cestovnu, infrastrukturnu? Ne. To je opet u potrošnju.
Za riječ se sada ponovo javio u ime predlagatelja gospodin Branko Grčić, potpredsjednik Vlade. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle to je primjer znači moramo biti konzistentni u ovim našim raspravama. Malo prije ste spomenuli uvaženi zastupniče prijedlog Udruge gradova koji Vlada ignorira, međutim jedan od tih prijedloga koje smo upravo uvažili je fleksibilizacija u korištenju komunalne naknade. Evo jedan od 6, 5 prijedloga Udruge gradova. Dakle uvažili smo upravo njihov prijedlog. No to nije što sam htio reći, htio sam nešto drugo reći. Dakle prije svega oko centralizacije. Ja ću još jednom ponoviti jer očigledno da bez ponavljanja ne može prava informacija doći do javnosti i do uha. Dakle ne radi se o nikakvoj centralizaciji, standardi za decentralizirane funkcije su definirani i to i bivši ministar jedan i bivši ministar drugi znaju da su standardi definirani. I da prema tim standardima, dakle mi ne mijenjamo standarde imamo utvrđeno za svaku jedinicu lokalne samouprave standard za zdravstvo, za školstvo, za socijalnu skrb koju ćemo apsolutno poštivati i zato smo novce osigurali, to sam upravo malo prije rekao. Prema tome, nikakva naša namjera da arbitriramo. Drugo, oko tog pitanja da tako kažemo pretplate ili viška prihoda za decentralizirane funkcije grada Zagreba evo upravo je bivši ministar se mučio zapravo kako doći nazad, do tog novca nazad u proračun. Prema tome budimo dosljedni u tome. Upravo ste se vi mučili da taj novac vratite nazad u proračun, nažalost niste jer ste izgubili ovu pravnu bitku, niste uspjeli. A sada mi pokušavamo zapravo unaprijed eliminirati mogućnost da se to više dogodi. Jednom tehničkom izmjenom, ovo je zapravo tehnička izmjena. I ja jedino se slažem sa ovim što je gospodin Šuker maloprije rekao zastupnik, da je to pitanje, može biti pitanje likvidnosti. Da, to se slažem ali ništa drugo. Dakle u kunu će sve biti opet isplaćeno jedinicama lokalne samouprave i taj novac smo nadoknadili i upravo sam maloprije to rekao. Znači više da, uvaženi zastupnik Bačić je spomenu, dakle ne 300 milijuna nego 500 i zaista mi smo konzervativno procjenjivali prihode od kamata. I ja ne znam točno koliko će oni biti ali ispod 300 ne bi smjeli biti. Ako bude 500 super još jedna veća fleksibilnost u podmirivanju potreba lokalne samouprave, ne države, lokalne samouprave. Prema tome, apsolutno to je jedan izvor a drugih izvor je upravo tih 300, čak mislim da je bilo u pitanju 350 milijuna povrata iz proračuna grada Zagreba u državni proračun, znači to je maksimalno 850 milijuna što daleko prelazi one iznose u sumi koji su nam do sada trebali za isplatu svih jedinica lokalne samouprave, odnosno županija za podmirivanje decentraliziranih funkcija. Daj Bože da bude ovako kako ste vi rekli pa da prihod od kamata bude i 500, 500 milijuna. I treće što sam htio ovdje u ovom obraćanju spomenuti, prošle godine je ukupna investicijska aktivnost lokalne samouprave iznosila 3,5 milijarde kuna, ogroman novac u ovim gabaritima lokalne samouprave i njihovog raspoloživog novca. E sada kada vidite da je samo 100 milijuna cca. bilo sufinancirano iz EU fondova, 100 milijuna je 3% od ukupnog iznosa. U državi je to bilo nešto povoljnije ali još uvijek malo, premalo da bismo mogli reći da smo promijenili pristup a sada je prilika da se taj pristup mijenja i mi to moramo napraviti. Znate što se dogodilo u europskim zemljama, kohezijskim, dakle onim novim članicama koje koriste EU fondove, njihova kapitalna ulaganja u funkciji stabilizacije javnih financija prema cohesion reportu objavljenom prije mjesec, dva dana je promijenila kompletno strukturu. Najprije investicijska aktivnost je pala između 20 i 60% a onda unutar strukture tih kapitalnih ulaganja EU fondovi su narasli do 70, u nekim zemljama čak i 80%. To je naš cilj. Mi želimo porezne prihode, ono što građani plaćaju zamijeniti bespovratnim i besplatnim sredstvima iz EU jer ih imamo ljudi, mi ih moramo iskoristiti. To neće ići preko noći, ali zamislite koliko je 80% od 3,5 milijarde 2,8 milijardi kuna mi potencijalno možemo zamijeniti sa EU fondovima i riješiti sve ove probleme koje je maloprije i kolega iz IDS-a spominjao itd., itd.. To je put kojim želimo ići.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo poštovani Slavko Linić.
Da, gospodine potpredsjedniče. Taj sam koji sam vodio rat sa gradom Zagrebom ali mi nikada nije pala suluda ideja da radi toga što nisam bio uspješan u tom ratu jer je sud bio taj koji je odlučio da kaznim ostalih 540 jedinica lokalne samouprave i da centraliziram sredstva da bih mogao reći ministar financija će vam dijeliti fond poravnanja. To mi nikada nije palo na pamet jer ipak pripadam za razliku od vas onima koji smatram da će gradonačelnici i načelnici biti daleko uspješniji nego ministar, daleko pravedniji nego ministar. I ne može se 540 jedinica kazniti radi grada Zagreba. To je vrlo jasno. I ono što također očekujem da vi trebate znati da je fond poravnanja centralni buđet, da je to nadležnost ministra i da on dijeli i da to više nisu sredstva jedinice lokalne samouprave. To je problem da vi ovim zakonom ponovno jačate državni proračun, slabite lokalne i regionalne samouprave. Slabite ih, dajete im manje sredstava. I još nešto kada smo kod toga, vrlo kratko, tragedija je da Vlada Republike Hrvatske mijenja Zakon o komunalnom gospodarstvu što je sljedeća točka i namjenska sredstva. Jer nema svrhe Zakon o komunalnoj djelatnosti ako uzimate sredstva i trošite ih u … [[Govornik se ne razumije.]] a već dvije godine u Ministarstvu financija postoji i prijedlog Zakona o porezu na nekretnine jer je on trebao biti rješenje da porezni prihodi gradova ne ovise o komunalnoj naknadi kao reliktu socijalizma, reliktu socijalizma. I to samo pokazuje stručnost u ovoj Vladi, dati zakon, oduzimajući namjenska sredstva za komunalnu infrastrukturu u biti opstaje i trošimo ih u nadgradnji.
Na repliku odgovara poštovani Branko Grčić.
Mislim, meni nikako ne može dosaditi ponavljati i ja ću opet ponoviti, a ja ne znam zašto vi inzistirate na nečemu što nije istina, a to je da se jedinicama lokalne samouprave ama baš niti jedna kuna neće oduzeti, pitanje je samo što ide direktno, a što ide indirektno. I već sam sve objasnio, prema tome, indirektno novac ide preko fonda za izravnanje, a standardi su davno utvrđeni i nitko ih mijenjati neće. Prema tome, ako je neka jedinica lokalne samouprave za školu, zdravstvo, bolnicu, ne znam za što sve ne u decentraliziranim funkcijama trebala dobiti 3 milijuna i 800 tisuća kuna u 2014., isto to će prema ovom zakonu imati u 2015., samo će omjer izvora financiranja biti drugačiji. Nešto manji iznos će doći direktno u proračun, a veći iznos će ići okolno preko fonda za izravnanje, ali u standarde ne diramo i u njihove procjene potreba ne diramo. Tri puta to podvlačim da bude jasno više da ovo jednostavno ne stoji.
Druga replika, poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Ovo što ću reći, ja se iskreno nadam da vas neću uvrijediti. Ako išta niste smjeli dirati ovim Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave, niste smjeli dirnuti ovih 12% za decentralizirane funkcije. Nemojte se ljutiti, ali vi onda očigledno ne razumijete taj cijeli proces. Jer kad se donosio ovaj zakon 2002., to je bio prvi korak ka decentralizaciji, da se praktički veliki dio osnovnog i srednjeg školstva spusti na lokalnu samoupravu. I to što vi govorite dobit će novce ovako ili onako je naprosto smiješno. Ako je bio problem grad Zagreb, grad Zagreb ima s osnova osnovnog i srednjeg školstva 5,3% pa ste mogli, kao što ima ove druge udjele u porezu na dohodak različite, mogli ste ih spustiti na 4,7 … i grad Zagreb … nekakve okvire. Fond za izravnanje služi isključivo zbog toga, da ono dijete na Banovini, u Vukovaru ili negdje drugdje gdje je daleko lošiji prihod od poreza na dohodak ima iste standarde kao i dijete u Velikoj Gorici, u Zagrebu, Rijeci, a sada ako Zagreb, Rijeka, Velika Gorica temeljem svog proračuna želi dignuti standard, nitko joj ne brani. I to je smisao ovih decentraliziranih funkcija. A kolega Grčiću, pitajte svoje kolege što je dovelo do minusa u županijskim bolnicama. Znate što? Ovih 3%. Jer netko je rekao da bi to bilo dovoljno, a istovremeno je netko drugi određivao cijene u županijskim bolnicama gdje se ovo naprosto nije moglo pokriti i onda je došlo do gubitka od milijardu kuna. To je ta priča, ja ću vidjeti koliko kome treba. I ponavljam, stvarno vas ne bih želio uvrijediti, ali tko je dirnuo u ovu stavku, taj stvarno nema pojma što znači decentralizacija u RH. Pa nije decentralizacija ako ja vama dam novce nego je decentralizacija ako moji novci dođu k meni. To je decentralizacija.
Vrijeme. Odgovor na repliku, Branko Grčić.
Naravno, u decentraliziranom sustavu postoje horizontalna i vertikalna izravnanja, a tome služe fondovi. Prema tome, novac se skupljao u fondove, na bazi principa solidarnosti. Zašto postoje fondovi? Pa valjda bi to trebalo vama kao ministru financija biti jasno. Fondovi služe isključivo radi principa solidarnosti. Što u fond izdvajaju oni bogatiji jer imaju nešto malo više novaca da bi podmirili potrebe onih siromašnijih. Dakle, ja vas još jednom samo podsjećam da se ovime neće umanjiti niti jedna kuna za decentralizirane funkcije, niti mi vi možete dokazati da će biti sa ovim činom financiranja umanjena kvaliteta dosegnutih standarda u jedinicama lokalne samouprave koji su postignuti u zdravstvu, školstvu i socijalnoj skrbi. Dapače, oni bi trebali ići samo naprijed i na tome ćemo raditi u vremenu kada će novaca sigurno biti malo više nego što je to danas. Dakle ovom redistribucijom i raspodjelom ništa u tom smislu nije ugroženo. Niti standard i kvaliteta dostignuta, niti zadnja kuna koja će za to biti isplaćena. Iza toga stojim kako god hoćete, i kao potpredsjednik Vlade i ministar financija isto tako misli. Dugo smo o tome razgovarali, nismo preko noći došli do ovih rješenja i tvrdim ovo što tvrdim, iza toga stojim.
I treća replika, poštovani Branko Bačić, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, ma evo i kolega Šuker i kolega Linić su rekli ono što sam ja htio reći u replici. Ali ako je 6% smanjeno, to je znači 720 milijuna kuna završava u državnom proračunu i sad će s njima raspolagati ministar financija jer on zna koji su standardi koje treba poštivati i onda će prema vlastitoj odluci vraćati dio tih sredstava tamo gdje on misli da bi trebalo završiti. Ali zar vi nas želite uvjeriti da ako je 720 milijuna kuna umjesto u lokalnoj samoupravi završilo u državnom proračunu, da to nije centralizacija. Pa neka se i vrati, ali se najprije, neće se vratiti taj cijeli iznos, to je jedna stvar, a druga stvar, o tome će odlučivati ministar, a ne lokalni načelnik ili gradonačelnik i župan gdje su ta sredstva trebala završiti. I to je klasična centralizacija sredstava i ne vjeruje se lokalnim čelnicima nego ministar mora biti osoba koja će određivati od tih 6%, a to nije malo, to je 720 milijuna kuna. I druga stvar što sam htio reći, kažete da vam je i draže da još bude umjesto 320 milijuna kuna prihoda od poreza na kamate, a ne 500. Po mom izračunu, ako je točno podatak koji se može lako provjeriti da je štednja građana 170 milijardi kuna, onda je to 500 milijuna kuna, prema porezu od 12%, to je 500 milijuna kuna, prema prosječnoj kamati na štednju oko 2,5, 2,6% u Hrvatskoj, to je pola milijarde. To su opet prihodi državnog proračuna, to su opet, to što vi govorite da ćete dijelom vratit za povrat poreza to je druga stvar, to je opet se povećavaju prihodi državnog proračuna. Ovim se zakonom povećavaju prihodi državnog proračuna, smanjuju se prihodi jedinica lokalne i područne samouprave i to je klasična centralizacija koliko god se vi trudili nama reći da to nije.
Odgovor na repliku, Branko Grčić.
Dakle jučer sam ja bio demagog, a danas je moj imenjak očigledno. Prema tome, ovo što vi govorite čista demagogija jednostavno ne stoji. Dapače, mi smo ovaj fond ojačali za tih 300 milijuna kuna koje netko tko je imao viška sredstava za decentralizirane funkcije nije htio vratiti u Fond izravnanja. Razumijete vi to? Jel trebam to sto puta ponovit? Znači netko tko je tu lovu zadržao i nije ju htio vratiti u državu, u fond iz kojega se onda financiralo siromašnije jedinice, sad smo mi ovom tehničkom izmjenom zapravo dobili u proračun, dobili u proračun tako je i vraćamo siromašnim jedinicama za potrebe školstva, zdravstva i socijalne skrbi prema utvrđenoj formuli. Pa nismo mi tu da arbitriramo, postoji formula koje se moraju držati svi ministri i to je ono što je jedini kriterij za raspodjelu tih sredstava, a ne politička volja ove ili one stranke na vlasti. O tome se radi ljudi.
U ime kluba Hrvatskih laburista govorit će poštovani Dragutin Lesar.
Poštovane kolegice i kolege, potpredsjedniče Sabora, Vlade, ministre, ministar eto ode nažalost. Jučer me potpredsjednik Grčić nije razumio kada sam onaj Zakon o regionalnom razvoju rekao da je ćušpajz. … [[Upadica se ne razumije.]] Dakle potpredsjednik Grčić me jučer nije razumio kada sam upotrijebio izraz ćušpajz o zakonu. Želim vjerovati da će razumjet što je to juha od kamena, to je otprilike ovaj zakon i koliko optužbi za demagogiju i različitih pristupa bi bilo da je Vlada ovaj paket zakona popratila navodno postojećom simulacijom. Gospodin Rađenović je rekao da ju imaju +/- 5%, dakle simulaciju. 2014. i 2015. postojeće zakonodavno rješenje, predloženo zakonodavno rješenje, porezni prihodi iz vlastitih i zajedničkih poreza i pomoći države, općina će bit toliko, gradova toliko, županija toliko i obećao je da će u toku rasprave to saborski zastupnici dobiti. Da li bi tada bili u poziciji da se mučeći dolaska do podatke i različitih izračuna nadmudrujemo da li će 800 milijuna kuna bit na teret lokalne i regionalne samouprave ili milijardu i 200. Potpredsjednik Grčić je rekao, od 2 milijarde 100 gubitka zbog promjena oporezivanja dohotka nažalost 800 milijuna ide na teret lokalne i regionalne samouprave. Ja tvrdim da će biti milijardu i 200, najmanje milijardu i 200. I ako projekcije, izračuni, procjene, procjene ne izračuni postoje to dajte drugi put u opisu stanja u zakone. Pola ovoga gospodine Grčiću, ove rasprave će bit nepotrebno ali vi to nemate u prijedlozima zakona. Svaki put kad se javljate u ime predlagatelja sipate nove podatke, nove brojke, nove činjenice i kad netko se tome suprotstavi velite da se bavi demagogijom. Dobro. Da li su 2013. i 2014. lokalna samouprava i regionalna samouprava dobila nove obaveze? Da. Zbog velikog siromaštva pritisak stanovništva i građana je bio da općine i gradovi, županije kupuju školske knjige. I onda smo došli u situaciju da su neki kupili knjige i poklonili svima, pa i djeci najbogatijih, milijardera i milijunaša nažalost, bez ikakvih kriterija i ulupali nekoliko milijuna do nekoliko stotina milijuna, a ne mogu platiti za izvođene radove, tehničkog održavanja škola, bolnica i svega ostaloga i zbog malo populizma i pritiska. Pa je onda došao problem školskog prijevoza gospodine potpredsjedniče za djecu osnovnih i srednjih škola, gdje je također trebalo ići uskakati. Naravno, ima i onih primjera načelnika općine koji su dobivali naslovnice na novinama i televizijske emisije jer su uveli kaže za svako novorođeno dijete daju 10, 20, 30 tisuća kuna. Ja zovem pitam halo, jel imate vi dječji vrtić u svojoj općini, nemamo. Naravno, jer naročito uoči izbora dati 30 tisuća za novorođeno dijete je puno jeftinije nego imati vrtić. Demagogija i populizam tu da, ali ovo nijedna mjera kojega promjene predlažete gospodine potpredsjedniče neće riješiti ove probleme, ekstreme i lošeg gospodarenja. Ali nove obaveze lokalnoj samoupravi, drugi resori osim financija su nametali. O tome niti riječi kad govorimo o financijama. I već godinama podaci o fiskalnim kapacitetima općina, gradova i županija u Hrvatskoj ukazuju da model financiranje je s naslova poreza na dohodak najveći prihod, dovodi do anomalije. Najmanje fiskalne kapacitete imaju općine, gradovi i županije u kontinentalnoj zelenoj Hrvatskoj. I zbog toga smatram doista da ovaj prijedlog da porez na dohodak u cijelosti bude prihod lokalne samouprave, a da se uz odredbu da za decentralizirane funkcije ide 12%, a da sredstva za izravnanje idu direktno iz proračuna, državnog proračuna. Ne mora to bit porez na dobit, to je stavka državnog proračuna. Najpravednije milijardu i 510 je za iduću godinu ta stavka u proračunu planirana ako se ne varam, milijardu i 510, najpravednije i najdugoročnije rješenje. Blagog povećanja prava općina i gradova u porezu na dohodak sa 56 i pol na 60. Županija sa 16 na 16 i pol. I ono što sad dolazimo. Sustav decentraliziranih funkcija uveden 2001. sa ovih 12% je tada bio i obrazložen i očekivan tek kao početna faza decentralizacije države. I ta najveća vrijednost fiskalne financijske decentralizacije države tada vi sada to prepolovljujete i kažete razlika će se namiriti od 600 milijuna intervencijama, odnosno davanjem države onima koji dobivaju sada manje. To nije smisao decentralizacije. To je centralizacija i stvaranje ovisnosti u središnjoj državi kako god to da tumačite. I ono još općine i gradovi, odnosno gradovi i županije planiraju i srednjoročno, ako ne i dugoročno tekuće održavanje u vrtićima, školama, srednjim, osnovnim, zdravstvenim ustanova, centrima za socijalnu skrb. Što s onima koji su ovdje stvorili financijske obaveze za iduće dvije, tri godine ovim decentraliziranim funkcijama? Raspisali natječaj, sklopili ugovore, idu radovi. Što će oni morati raskidati ugovore sad? Oni koji su pametni oni planiraju dvije, tri godine unaprijed. Upozoravam vas da će i tu biti problema. Porez na potrošnju. Ako sam ja dobro temeljem podataka ostvarenja u prvih šest mjeseci ove godine izračunao to je za cijelu godinu ovo, negdje oko 95 milijuna, ne više prema podacima Ministarstva financija. Porez na promet nekretninama. Kaže općine i gradovi sa 60 na 80, država sa 40 pada na 20. Prema podacima ostvarenja za ovu godinu prvih šest mjeseci puta dva, to je dodatnih 180 milijuna. U obrazloženju zakona piše 232. Kako tako različiti podaci mogu biti? Odakle 232, ako je planirano za ovu godinu 900 milijuna. Dakle, naprosto tu već ne možemo naći zajednički jezik oko projekcija. Naknada za eksploataciju mineralnih sirovina za proizvodnju građevnog materijala pedeset pedeset, ali ne sve općine i gradovi i ne sve županije, nego samo općine i gradovi prve i druge skupine potpomognutog područja i županije prve skupine. A kad raspravljamo o financiranju lokalne samouprave govorimo o cjelini ne samo jednom dijelu. Ove famozne ulaznice u nacionalne parkove nitko ni iz pete ne može projicirati koliko su to prihoda i gdje, koje lokalna samouprava će uopće ostvarivati to pravo. Porez na dobit. Kao kompenzacijska mjera milodara, poklona, poklanjanja, preračunavanja ali opet samo dijelu lokalne samouprave i regionalne, ne svima, odnosno onima koji su u područjima, potpomognutim područjima. I sada dolazimo porez na dohodak od kamata. Projekcija 300 milijuna. Bit će državni proračun, prihod državnog proračuna, ali će se ubaciti u Fond za izravnanje decentraliziranih funkcija, pa će zapravo država to davati natrag. Kojim jedinicama lokalne samouprave? Ako je to za izravnanje decentraliziranih funkcija, dakle opet nije svima. Pomoći jedinicama lokalne i regionalne samouprave kao stavka državnog proračuna u idućoj godini prema planu u odnosu na 2014. uvećana je za 238 milijuna i 641 000 kuna. Točno 238 641 kunu. Dodatna sredstva za izravnanje decentraliziranih funkcija. 2014. milijardu i 270. Prijedlog za 2015. milijardu i 510. Da li je to 240 milijuna više? Samo 240 milijuna više. Da. I kada sam zbrojio sve ove podatke o tome što je više ja nikako nisam došao do kompenzacijskih mjera da bi na lokalnu samoupravu ostalo samo 800 milijuna, nikako. Moguće postoje podaci s kojima mi ne raspolažemo. Bivši ministar financija su naravno daleko upoznatiji i lakše dolaze do izračuna tih podataka. I ako oni tvrde a ja im se pridružujem naročito u onom upozoravanju na opasnost da smanjenje s 12 na 6% udjela u porezu na dohodak za decentralizirane funkcije je jedan od najgorih prijedloga u ovom zakonu, a stjecajem okolnosti tim poslom sam se bavio u županiji 7 godina, onda dugoročno otvaramo pitanje da li Hrvatska ide prema centralizaciji financija ili decentralizaciji. Jer sve što nije izvorni prihod, što god ne dolazi direktno nego visi o posrednicima, kriterijima i odlukama Vlade ne može se smatrati decentraliziranom funkcijom. Velika je vika, povika i na rastrošnost u lokalnoj samoupravi i 30% tobože veće plaće, nego je to u državnoj upravi. Ja namjerno kažem tobože, jer tih podataka također u obrazloženju ovih prijedloga zakona nema. Ja samo znam da je masa rashoda za zaposlene u svim općinama, gradovima i gradu Zagrebu 21% u odnosu na ukupne rashode, 21,2% u odnosu na ukupne rashode koje oni imaju. I ako Grad Zagreb treba kazniti, odnosno doći do rješenja oduzimanja prava na 300 milijuna kuna iznad standarda koji je bio propisan, onda se to ne radi tako da se prava uzimaju svima da bi se mogao riješiti Grad Zagreb. S 31.12. prošle godine u svim općinama, svim gradovima i svim županijama u Hrvatskoj bilo je zaposleno 11 300 službenika, 1883 namještenika ili ukupno 13 183 zaposlena. Od ovih 13 tisuća 2826 su zaposleni u Gradu Zagrebu, i službenika i namještenika. Kad u tih 13 tisuća uzmemo 2800 preostala brojka za nekog može biti velika, a za nekog mala, ali kad pogledate podatke pojedinačno po općinama, gradovima i županijama a o tome sam nešto i jučer govorio opet ćemo doći do zakonitosti da je pretjerivanje tamo koje će sada ovim i jučerašnjim i današnjim prijedlogom zakona dobivati najviše, a uzeti se onima koji su dosada bili savjesni i odgovorni. I upravo taj problem linearnosti, linearnog udaranja, destimulira daljnji razvoj lokalne samouprave, destimulira korektno i odgovorno ponašanje i dovodi u pitanje interes građana za jačanje uloge lokalne i regionalne samouprave. I zbog toga to nije samo financijsko pitanje, je to je proračunsko financijsko pitanje, ali to je i pitanje dugoročnog odnosa središnje vlasti o tome da li idemo ka centralizaciji ili decentralizaciji. Ako pak smatramo ili smatrate, sad nema ni potpredsjednika ni ministra, ali vi u Vladi da je problem u lokalnoj samoupravi i te 2 milijarde njima naprosto treba uzeti, dajte onda primijenite onaj model od kojega cijelo vrijeme bježite pa napravite reformu lokalne samouprave i ukinite sve ono što smatrate da je višak.
Prelazimo na replike. Prvo poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Lesar ja se s vama ne bih složio da je ovaj zakon kao juha od kamena. On je za mene kao loša juha od kamena jer ako je dobar kuhar i mastechef onda je iznimno ukusna juha od kamena. Ali se s vama slažem u jednome, a to je da ovaj zakon predstavlja centralizaciju sredstava i to u godini u kojoj smo brojnim zakonima decentralizirali obveze lokalnoj samoupravi. I kad je u pitanju građevinska inspekcija i kad je u pitanju provedba Zakon o zaštiti od buke i kad su u pitanju prometni redari i poljoprivredna inspekcija itd., itd. Dakle, Vlada u godini u kojoj brojnim zakonima nameće brojne obveze jedinicama lokalne samouprave što znači i nova izdvajanja za funkcioniranje tih novih ovlasti i poslova koja su pridodana jedinici lokalne samouprave mi ovim zakonom a prioritetno i zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak smanjujemo sredstva jedinicama lokalne samouprave. A onda i ovim zakonom umjesto da to kompenziramo u onoj mjeri koliko smo i oduzeli, a to je negdje oko 2 milijarde kuna temeljem izmjena Zakona o porezu na dohodak, ovim zakonom vidimo da još dodatno stvaramo tu razliku posebno … što ste i vi govorili o dijelu koji se odnosi na Fond za izravnanje. I tu smo se više nego dovoljno uvjerili da se tu radi o centralizaciji upravljanja i sredstava, a obveze i dalje ostaje u jedinici lokalne samouprave i ne može me nitko uvjeriti da će se sa tim, sa onih 6% koja su sada uzeta jedinicama lokalne odnosno područne samouprave moći normalno funkcionirati u tom sektoru za upravo te namjene za koje su ta sredstva izdvojena. Hvala.
Odgovor na repliku, Dragutin Lesar.
Tako je kolega Bačiću, nove obveze koje je lokalna samouprava dobivala zakonima i drugim aktima svake godine smo im nove obveze davali, ali ja podvlačim i da oni koji su bili odgovorni i planirali srednjoročno za iduću godinu su već i stvorili određene financijske obveze temeljem javnih natječaja. A neki su i potpisali ugovore. Stvaramo opasnu situaciju da ćemo morati ili poništavati natječaje ili oni koji su potpisali ugovore raskidati ugovore i plaćati odštete. O tome očito nitko nije vodio računa. Jer da bi decentralizirane funkcije … obavili ne možete čekati usvajanje proračuna, ne možete čekati ožujak pa tada krenuti ako od početka godine želite nešto napraviti. To su sve problemi u aktivnostima i radu lokalne i regionalne samouprave koje zanemarujemo. S tim istim problemom se i središnja država suočava. Ali kad predlažemo zakone onda se pravimo da su ti problemi samo kod nas, a da u lokalnoj samoupravi ne postoje.
Nova replika, poštovani Tomislav Klarić.
Uvaženi kolega Lesar, a što se čudite? Vezano za ovaj zakon pa i sve ono što smo donosili ovih dana pa ministar je ovdje, odnosno potpredsjednik Vlade mrtav hladan rekao da su oni svjesni da su jedinice lokalne samouprave nešto izgubile pa ćemo evo upravo danas Zakon o komunalnom gospodarstvu omogućiti jedinicama lokalne samouprave da sredstva komunalne naknade iz Zakona o komunalnom gospodarstvu troše nenamjenski. Da li je on svjestan što radi? Možda bi trebalo nakon što mu završi mandat da ode jedno godinu dana raditi u bilo koju jedinicu lokalne samouprave pa da konačno zna što te jedinice lokalne samouprave na terenu rade. I ovo je bacanje pijeska u oči kad se govori ljudima da im je država i ova Vlada omogućila veće plaće sa ovim poreznim. To nisu sredstva jedinica lokalne samouprave ni nekakvog gradonačelnika ili načelnika. To su sredstva upravo tih građana jer oni ta sredstva koja su ima sad smanjena u proračunu dobivaju radom tih gradskih uprava kroz dječje vrtiće, kroz socijalna davanja, kod dizanja zdravstvenog standarda na tom svom području, pomoći umirovljenici da ne govorim sve ono što jedinice lokane samouprave rade. I svaki čelnik jedinice lokalne samouprave i njegovo gradsko vijeće za razliku od Vlade, države, ministra financija kad slaže svoj proračun mora imati 10 na prihodima i 10 na rashodima. Na osnovu čega ćemo raspisivati natječaj za izvođenje nekakvih kapitalnih investicija kad u prihodima nemamo tih sredstava jer s ovim neću reći glupim, nego suludim zakonskim rješenjima i ovakvim načinom promišljanja ministra, potpredsjednika Vlade, da ne govorim da je se u ovaj Zakon o komunalnom gospodarstvu dirnuo i netko čiji to nije resor. Ministar Maras nam je neki dan iz Zakona o komunalnom gospodarstvu stavio mrtvaca i predstavio ga kao tržišnu robu ide i on na slobodno tržište. Di su tu jedinice lokalne samouprave, komunalna društva koja treba financirati? I kad se govori o [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] evo hvala.
Odgovor na repliku poštovani Dragutin Lesar.
Kolega Klarić, ne čudim se. Žalostan sam što ovakvim zakonima raspravljamo krajem studenog mjeseca, dakle krajem studenog kad je većina općina, gradova i županija trebala biti pri kraju usvajanja proračuna. Time šaljemo poruku koliko cijenimo i njihovo vrijeme i mogućnost da na vrijeme izvrše pripreme za usvajanje proračuna.
Iduća replika poštovani Slavko Linić.
Ne mogu a ne pokušati još jedanputa protumačiti što je pojam decentraliziranih sredstava koje ste i vi u svojoj raspravi dotakli? E sad ja postavljam pitanje zašto 6%, zašto ne 0%? Zbog čega 6? Naš potpredsjednik će reći pa zato što otprilike 3% treba uzeti Zagreb. Sad zamislite kako on izračunava decentralizirana sredstva. I onda što je potpredsjednik rekao? Potpredsjednik veli fond za poravnanje služi da se uzme bogatijima a da siromašnijima. Dobra definicija, ali zamislite cirkusa, Grad Zagreb neće imati dovoljno za decentraliziran sredstva, neće jer nema ni jednu kunu za decentralizirana sredstava. On to nije dobio. Da li smo svjesni da će Grad Zagreb tražiti iz fonda poravnanja zakonski minimum. On ima pravo to tražiti kao svaka druga općina. E sad tu moramo i reći a gdje su to bogatije općine i gradovi? Grad Rijeka će tražiti, Grad Split će tražiti, Grad Osijek, znači četiri najveća grada će tražiti sredstva iz fonda poravnanja. Što je definicija fonda poravnanja? Bogatiji daje siromašnijima. Ma gdje će se to uzeti, koji su to bogatiji kad će svi biti na fondu poravnanja jer 6% koje je on izračunao nije dovoljan za minimalni standard. Pa onda ja predlažem mogao je metnuti 0 i sve centralizirati i dijelit drukčije i mogao je utvrditi da se vraćamo 12 godina unazad, jer pred 12 godina smo privi put uveli decentralizirana sredstva.
Odgovor na repliku poštovani Dragutin Lesar.
Kolega Linić, zahvaljujući decentraliziranim funkcijama i sredstvima koje je 2001. godine uvela vlada tadašnja, a dobrim planiranjem ili dugoročnim planiranjem primjerice u županijskoj bolnici u Čakovcu nakon 25 godina ne kupnje ni jednog zdravstvenog medicinskog uređaja se uspjelo zanoviti dio medicinske opreme. I sad zamislite da svake 2, 3 godine mijenjamo zakonodavni okvir, a uzeo se kredit računajući na buduće priljeve da recimo ovakve radikalne promjene radimo svake dvije godine, pa koji će se župan smjeti, usuditi za 2, 3 godine unaprijed planirati recimo samo kad je bolnički sustav u pitanju, da ne velim ove manje intervencije. Dakle, stvorili smo neizvjesnost i strah od dugoročnog srednjoročnog planiranja i razmišljanja. Svi će se bojati jer je neizvjesnost velika.
Nova replika poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Lesar, jeste vi možda vidjeli naputak za izradu proračuna jedinca lokalne samouprave za 2015.? Ja ga nisam imao prilike vidjeti. Jel gledajte, vi ste si postavili pitanje decentralizacije i centralizacije, međutim mislim da u ovoj sabornici onima koji razumiju to više uopće nije pitanje, nego je pitanje obaveze i prava. Jer neko vam je ostavio obveze a uzeo vam je prava, a nije vam napisao kako ćete si planirati brojke u slijedećoj godini. I to je sukus cijelog problema. Mi možemo ovdje pametovati koliko god hoćemo, ali gledajte jedna gruba računica samo ovdje što predviđa ovaj zakon, 2 milijarde i 100 smanjenja što se tiče poreza na dohodak, 720 milijuna smanjenja što se tiče decentraliziranih sredstava i negdje oko 70 milijuna je onaj fond za izravnanje, to vam je ukupno 2 milijarde i 900. A što bi kao trebao dati ovaj zakon? Veli općine i gradovi bi trebali dobiti 480 milijuna, županije 60 i onaj fond negdje oko 130 milijuna to je ukupno 670 milijuna. Dakle, ovaj zakon, s tim da je kod poreza na nekretnine jasna računica, ali ovaj zakon ovakav kakva je bez poreza na nekretnine lokalne jedinice vuče u minus od 2 milijarde i 200 milijuna kuna. I to je činjenica. Mi smo dakle, uzeli 2 milijarde i 200 milijuna razloga čelnicima jedinica lokalne samouprave da mogu o nečemu odlučivati. I to je ključ svega. Ali da je neko napisao uz one svoje famozne smjernice u kojima između ostalog piše da će porez na dohodak rasteretit cijenu radu, a u drugim piše da će povećati potrošnju, da je napisao što će to biti tzv. kompenzacijske mjere onda bi vjerojatno čelnici mogli napraviti. Ovako definitivno dirnula se stavka na koju nikad nikome nije palo na pamet da ju dirne. Sve se moglo dirati ali decentralizirana sredstva nikad nije mogao niko dirati. Od toga se moglo samo govoriti o njihovom povećanju, a nikako o njihovom smanjivanju.
Odgovor na repliku poštovani Dragutin Lesar.
Kolega Šuker ostaje nam samo apel Državnoj reviziji da prilikom revizijskog nadzora općinama, gradovima i županijama u ovim dijelu Zakona o proračunu i Zakon o fiskalnoj odgovornosti ne bilježe protuzakonito postupanje predstavničkih tijela općina, gradova i županija u ovoj za iduću godinu jer doista smjernice ni ja nisam vidio.
Replika poštovani Darko Milinović.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Lesar nikada više, a ja mislim da ćemo se složiti nakon ovih paketa zakona da nikad veće centralizacije države, apsolutno nikada veće. Svi smo težili toj decentralizaciji i mi u Ličko-senjskoj županiji smo se nadali da će određeni prihodi iz šuma, voda, Jadrana s Jadranskog mora, moja županija obiluje tim prirodnim bogatstvom da će taj dio biti decentralizirati. Ne, ono ide još jača decentralizacija. I sada kroz ovaj porez na dohodak hvale se da će negdje milijun i ne znam koliko 200, 300 tisuća ljudi imati veću plaću. Ma neće. Neće i to je zabluda. Ova nesposobna Vlada kroz ove zakone želi sebe prikazati sposobnim, a načelnike, gradonačelnike i župane nesposobnim. Kako? Moj dolje Dane i Mane u Lici imaju 3 tisuća kuna plaću, prihod lokalne samouprave je pao, zbog toga će gradonačelnici neki povećavati prirez ili komunalne naknade, a neki i prirez i komunalne naknade. Onda će taj moj Dane i Mane umjesto 3 tisuće što će dobiti sada 3 tisuće 50 kuna morati plaćati veći prirez ili komunalnu naknadu za 100 kuna tako da će imati ne veću plaću nego manju, neće imati ni tri tisuće, neće imati 2.950. Ali zar vam nije jasno ajmo ogoliti stvar do kraja, 720milijuna kuna koje sada decentralizirana sredstva kojima raspolaže ministar, kako će taj kriterij ide izborna godina treba prikriti svoju nesposobnost. Kako će ju prikriti? E moj Dane ti su u SDP-u tebi ću dati iz ovih 720 milijuna kuna, ti … si u SDSS-u e tebi ćemo vidjeti kako ćeš se ponašati, a ti Dane si u HDZ-u, HSS-u ili ne znam u HDSSB-u već ne znam gdje, e ti nećeš ništa dobiti, tebi smo uzeli sve što možemo. To će biti kriterij, izborna je godina zato to rade.
Posljednja replika poštovani Valter Boljunčić.
Hvala. Pa kompenzacijska sredstva kao što sam rekao, ako vi uzmete dvije milijarde ostatak možete pretumbavati ali dvije milijarde fali. Znači jedina kompenzacija može doći izvana. Recimo uzmemo na primjeru Zagreba što ste rekli da bi on trebao vratiti 300 milijuna, a on sada dobiva oko 700. Dakle njemu za minimalno treba 400. Međutim trebate uzeti u obzir da ovi gradovi koji imaju veći prihod koji su recimo bogati ti će više gubiti jer ima više ljudi sa većim prihodima koji će sada manje uplatiti. Prema tome Zagrebu će se vjerojatno smanjiti barem za 20 ako ne i za 25%. Ako vi uzmete da se minimalni potreban iznos nije mijenjao onda računali ste da će od ovih 700 on mora vratiti 300. Ali koliko će on vratiti? Njemu treba sada i dalje 400, on će dobiti 25% manje od 700 da ne idemo u neke sitnice dakle to će biti ¼ dakle ostat će mu 500 i nešto milijuna 580, 400 mu treba, znači dobit će se nazad 150, 160 milijuna, a ne 300 milijuna. Ne možete nadoknade računati sa starim iznosima koji su bili od gradova koji imaju za nadoknade 20% veći nego što sada treba. znači sve ove brojke koje ste stavili da će ići od bogatijih gradova morate u startu smanjiti barem za 20% jer njima je prihod toliko pao, tako da je to već prva logička, znači ja podržavam ove stvari da ide iz vanjskih uvjeta, znači mora biti ili iz poreza na dobit, a ne znam zašto se taj PDV na nivou države … Samo na temelju dvije milijarde u državu će doći 400 milijuna novih ako on ide u potrošnju. Pa ajmo tih 400 onda nazad vratiti ali vjerojatno neće ni ići jer su ljudi, da ne pričamo šta im za to treba. Znači ne možete nove iznose računati preko starih kada će novi od ovih koji bi trebali dati u fondove biti sigurno manji za 20 do 25%.
Dobro, drugi puta replicirajte onome kome ste se javili za repliku, a ne ministru. Odgovor na repliku poštovani Dragutin Lesar.
Gospodine Valtere doista sredstva za izravnanje decentraliziranih funkcija da li će država tu stavku puniti iz poreza na dobit, kamata, PDV-a sasvim svejedno, kada bi upravo kompletni prihodi s poraza s naslova poreza na dohodak bili izvorni prihodi … a ova izravnanja stavka od milijardu 510 konkretno u državnom proračunu onda bi to bilo čisto. I završavam sljedećim, doći će i proći će 2015.i radit će se izvješća o realizaciji proračuna, tada više ovog Sabora u ovom sastavu neće biti, ali pamtite najveću štetu ovim zakonskim promjenama najmanju korist ili najveću štetu najvećim gubitnici biti će oni općine i gradovi koji imaju prireze i to relativno u visokim stopama, koji imaju komunalne naknade i komunalne doprinose iznadprosječno propisane gdje je naplata redovita odnosno iznad 80%. Njih ovdje danas promatramo kao bogataše. Za godinu i nešto dana kucat će na vrata da uđu u potpomognuta područja. Neka netko to pamti, sačekajte obračune, vidjet ćete nažalost da sam upravu.
U ime Kluba nezavisnih zastupnika govorit će poštovani kolega Damir Kajin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra, gospodo zastupnici. Da, izborna godina, izborni zakon ili bolje rečeno set izbornih zakona. Ovo je na neki način jedan konglomerat kada govorimo o Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave, svega onoga o čemu je bilo razgovora u ovih nekoliko dana. Znači i Zakona o dohotku i Zakona o brdsko-planinskom prostoru i Zakona o područjima od posebne državne skrbi i o regionalnom razvoju itd.. Jednom riječju kada govorimo o lokalnoj samoupravi, jasno majka svih zakona je upravo Zakon o financiranju jedinica regionalnih odnosno područnih samouprava. Ovo je taj kompenzacijski zakon znači koji bi trebao na neki način anulirati onaj udar kojega će prouzročiti Zakon o dohotku a koji je težak negdje 1,8 milijardi kuna. Ove kompenzacijske mjere po ovom zakonu znači trebale bi iznositi negdje oko 715,8 milijuna kuna. Nažalost, ja ću se opet vratiti na onih mojih 8 općina sa područja brdsko-planinskom područja u županiji Istarskoj znači Buzet, Lanišće, Oprtalj, Grožnjan, Cerovlje, Motovun, Lupoglav odnosno Gračišće, od ovog neće imati neke velike koristi, nešto da ali neusporedivo manji od nekih drugih jedinica na tom prostoru. Gospodin Linić ja mislim da je apsolutno u pravu kada kaže da je najveći gubitak htjeli to mi sebi priznati ili ne biti će upravo u gradu Zagreb. Zagreb prema ovim zakonima imati će gubitak od najmanje 500, možda i 600 milijuna kuna. Uz sve kompenzacijske mjere koje se mogu i na njega primijeniti. Sve ostale jedinice lokalne samouprave, znači negdje oko dodatnih 500 milijuna kuna. Mi se također zalažemo da se cijeli taj porez na dohodak ostavi jedinicama lokalne samouprave. Gospodin Linić je ponudio tu tablicu, 70% ili taj amandman bolje rečeno koji bi ostali lokalnoj samoupravi i općinama gradovima, 18% županijama i normalno ove decentralizirane funkcije koje bi se financirale sa 12% poreza na dohodak. Porez na dobit isto tako bilo bi korisno ostaviti lokanoj samoupravi. Ono što se ni na koji način nije smjelo dirati to su decentralizirane funkcije. S druge strane, isto tako, ne mora se nitko složiti samnom ali moje je mišljenje da bi cjelokupni ustroj državne nadgradnje naprosto trebalo reorganizirati, da bi trebalo racionalizirati. Duboko sam uvjeren da bi i bez 50% zaposlenih, nije bitno u državnoj upravi, lokalnoj samoupravi sustav bi i bez njih funkcionirao. Kao što sam isto tako uvjeren da bi država funkcionirala kada bi pod, i još bolje kada bi na neki način jednostavno propitali opravdanost 50% ne znam zakona koji su danas na snazi. Drugo što želim reći, ja ne želim da nama država bilo što vraća, želim da svatko svojim upravlja na svome po svome, jednom riječju da se manje uzima. Ja uvijek apostrofiram za ovom govornicom onaj komunalni ustroj do godine 1990.. Hrvatska je bila puno racionalno ustrojena, imali smo ne znam 105, 107 ili 115 općina svejedno, jasno je da se na to ne možemo vratiti ali mislim da je isto 570 i ne znam koliko 575, 576 općina gradova, županija je nešto što više ova zemlja i porezni obveznici ne mogu jednostavno podnositi. Hrvatska je u tom periodu do '90.-te bila najviše decentralizirana daleko više nego čak i neke federativne njemačke jedinice danas i to je bio jedan od razloga zašto smo se možda u tom periodu i najbrže razvijali. Jasno, bio je rat, bila je ta izbjeglička kriza, sve ostalo je, bile su teške okolnosti i neke stvari je, jasno vis a vis opstanka trebalo naprosto promijeniti. Kada govorim o onom ustroju samo … [[Govornik se ne razumije.]] jednu rečenicu tada je lokalna samouprava mogla birati i suce, znamo po kojim kriterijima ih je birala, mogli su birati šefa teritorijalne obrane ili narodne obrane, šefa policije, financija, danas pitanje da li mogu utjecati i na izbor, pod navodnicima matičara. Nitko ne može s druge strane reći da ovih, koliko 570 i toliko jedinica lokalne samouprave nije podigao komunalni standard poglavito kako bih rekao u onim ruralnim krajevima Republike Hrvatske. U Istri se to zasigurno dogodilo, to je imalo cijenu ali treba priznati da su ovo novoformirane općine digle taj komunalni standard. To ima rekoh svoju cijenu. Lokalna samouprava, govoriti ću ono gdje prilike najbolje poznajem u Istri ostvaruju prihod od milijardu 530 milijuna kuna. U 10 godina to je negdje oko 15 do 16 milijardi kuna i plus 15 do 16 milijardi kuna lokalna samouprava upravlja prihodima komunalnih tih tvrtki, vodovoda, ne znam, Herculanea, parkova, kako se to već zove. Jasno je i to da nitko ozbiljan ne može uspoređivati ovu lokalnu samoupravu i onu do '90.-te godine. Ona je naprosto postavila osnovu, nije bitno da li je riječ o industriji, školama, infrastrukturi, hotelima a od '90.-te godine se sustav na neki način nadograđivao. Danas nažalost, nažalost ovakav teritorijalni ustroj, ovakva državna uprava, ovakva lokalna samouprava nažalost postaje kočnica razvoja Republike Hrvatske. Jednom riječju ovaj teritorijalni ustroj blokira razvoj Hrvatske. Ponekad naprosto u nekim sredinama upravo ta mogućnost raspolaganja javnim postoji sinonim za bogaćenje odnosno za pljačku. Bilo bi dobro isto tako vidjeti koliko su to izvorni prihodi s jedne strane države, koliko su prihodi lokalne samouprave. Kada gledamo te omjere onda vidimo s jedne strane imamo 114, s druge strane imamo 21 milijardu kuna. Znači lokalna samouprava još uvijek ostvaruje malo, Hrvatska je i dalje najcentraliziranija zemlja u Europi nakon Grčke, ali prihodi lokalne samouprave ili na toj razini su neusporedivo veći od 10% i to sam govorio i kad se pisao Plan 21. Valjda se nekome svidjela ta obmana od 10%, ali eto mi govorimo o 10%. Prihodi lokalne samouprave su veći, nedostatni, oni su i daje mizerni, i dalje Hrvatska slobodno se može reći bez obzira što to dosiže 17, 18% je jedna od najcentraliziranijih država Europe, ako ne i najcentraliziranija nakon ove Grčke. Danas i to treba isto tako imati na umu da bi trebalo polaziti od prilika u hrvatskom gospodarstvu. Jedina privilegirana radna mjesta danas, htio to netko priznat ili ne, su u državnoj nadgradnji, u lokalnoj samoupravi, u komunalnim poduzećima, u onim tvrtkama koje na neki način rade s državom, lokalnim samoupravama odnosno komunalnim sustavima. S druge strane, sustav ne funkcionira, gledam mali obrtnici na izdaju, načelnici, pročelnici, u nekim krajevima se knjiže na desetine hektara i ono što su kupili od države za 10, 20 tisuća kuna danas prodaju za milijun, 2, 5 ili ne znam koliko milijuna eura. S druge strane nesposobno pravosuđe jasno šuti i imamo situaciju kakvu već imamo. Evo samo jedan primjer. Šef vatrogasaca u Istri vozi Land Rover Discovery vrijedan nekih 450-500 tisuća kuna. Pa čekajte pa šta je to, kamo to naprosto vodi? S druge strane gledam imamo 300 do 500 fešti za što treba izdvojiti 30 do 50 milijuna kuna. Ne ide to naprosto tako. Znači trebamo jednom rječju svi stati na loptu i vidjeti zapravo što nam je činiti. Ako se ovakav zakon koji je neka kompenzacija za ono što se vjerojatno kani učiniti ne izglasa, prilike u lokalnoj samoupravi bi naprosto bile katastrofalne. Još jedanput ću reći da se cijela ova zemlja doslovce mora preustrojiti. Ne može biti dole kod mene da se osvjetljuju dizalice za 5 ili 6 milijuna kuna, a da se ne skine ruzina, što bi bilo potrebnije. Ne može biti da se za lampadinice u Puli izdvaja 1,8 milijuna kuna, a da samohrane majke recimo nemaju za knjige svojoj djeci. Ne može biti da se za reprezentaciju izdvaja samo u Županiji istarskoj, a gdje je kada tome pridodate općine, gradove itd., komunalna poduzeća, znači milijun i 450 tisuća kuna pa čekajte, a da županija nema za bonamenat ili za pokaznu kartu. Samo županija na gume troši 750 tisuća kuna, šta je to, hiljadu guma. Za koliko tih automobila, koliko je toga tamo? Za telefone 5,1 milijun kuna, a ako imamo na umu i preostalih 41 jedinicu lokalne samouprave onda dolazimo do 20 milijuna kuna it. Znači i na tim razinama uvjeren sam da se bez ikakvog napora može uštediti pa preko 50-ak, preko 70-ak, a možda i više milijuna kuna. Sve u svemu bilo bi dobro da nam netko već jedanput kaže koliko novaca ide u proračun iz koje županije, koliko se vraća za plaće, zdravstvo, mirovine itd. U Županiji istarskoj … vraća 7800 i nešto plaća u državnim tijelima od zdravstva, državne uprave itd., plus 1400 koliko ih je zaposleno u policiji, vraća se onih 47-48 tisuća mirovina. Trebalo bi vidjeti koliko su dugovi države, koliko tko u svemu tome naprosto sudjeluje. Bit ovoga zakona je ovdje na strani 4 koji zapravo govori da za provedbu ovog zakona "nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu", u državnom proračunu ne ali drugi će ta sredstva izgubiti. Naime, provedbom ovog zakona dolazi se do preraspodjele prihoda od poreza na dohodak i preraspodjele prihoda od poreza na promet nekretnina između središnje države, jedinice lokalne samouprave i onda se tu govori o preraspodjeli tih funkcija za decentralizirane funkcije i izravnanja na poziciji za pomoć općinama, gradovima, županijama, za projekte sufinancirane sredstvima europskih strukturnih investicijskih fondova. Znači trebalo bi se osigurati 183,7 milijuna kuna. Smanjuje se izravna stopa za decentralizirane funkcije što je katastrofa, s dosadašnjih 12 na 6% i umanjit će se namjenski prihod županija, općina, odnosno gradova za financiranje decentraliziranih funkcija koje će bit kompenziran kroz veće pomoći s pozicije za izravnanje za decentralizirane funkcije. Zatim ovim zakonom udio općine i grada u porezu na promet nekretnina povećava se sa 60 na 80%, a udio u državi se smanjuje s 40 na 20%, čime se prihod države smanjuje za 232 milijuna kuna. I jasno ovim zakonom se propisuje da je prihod od poreza na dohodak po osnovi kamata na štednju prihod državnog proračuna i kroz taj prihod očekuje se tih 300 milijuna kuna koje će država u vidu pomoći tijekom godina uplatiti jedinicama lokalne, područne i regionalne samouprave na potpomognutom području za povrate poreza na dohodak po godišnjoj prijavi građana s njihova područja, znači oko 308 milijuna kuna. Živo me zanima, u onoj prvotnoj varijanti Istra je trebala ostati bez nekih 80 milijuna kuna. Bojim se da će ovo biti između 50 i 60 milijuna kuna. U konačnici lokalna samouprava ostaje bez onih 1 milijardu kuna. To je teret kojega će biti teško nadoknaditi, iako sigurno ima tih i unutarnjih rezervi, a što se tiče između usvojenog Zakona o dohotku nešto većih plaća za Uljanik s jedne strane većih plaća za zaposlenike opće bolnice u Puli, navodno da 250 ljudi mora ići doma. CIMOS-a, a s treće strane ne znam rastrošnosti bilo države, bilo lokalne samouprave jasno da ću uvijek biti za one koji ostvaruju kruh za sve nas. Sve u svemu ozbiljan, ozbiljan udarac na lokalnu samoupravu.
Replika poštovani Marijan Škvarić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolega, u vašoj uvodnoj raspravi ste spomenuli prije svega da najviše gubi Zagreb, maltene vam ga je jako i žao da u tom dijelu ste spomenuli nominalno gubi 500 milijuna kuna. Da, to je nominalno. A kad gledate u tom dijelu šta je Zagreb? 500 milijuna kuna na preko 6 milijardi proračuna to vam je manje 10%, 8%. S druge strane grad Zagreb je jako povoljniji u odnosu na sve nas što porez na dohodak, porezi na tvrtku, porezi na dobit se plaća prema, ne prema mjestu nastanka nego prema mjestu registracije firme. Tako da velik korporacije, poduzeća sa velikim porezima na dohodak, velikim porezima na tvrtku i nekakvim dobitima sve ide u Zagreb. S druge strane realan tko je gubitnik svega ovoga to je 65 gradova i općina koji su izgubili status iz brdsko-planinskog područja, a nema niti potpomognuto područje. To su oni koji su pravi gubitnici i to nije pad proračuna i prihoda od 80%, nego preko 40%. E tu treba gledati kako i na koji način pomoći tim lokalnim jedinicama.
Na repliku odgovara Damir Kajin.
Da, točno. Tu ste u pravu. Ako Zagreb izgubi tih 500 milijuna kuna onda će to biti 7 ili 8% njihovog financijskog kapaciteta. I slažem se da stvarni gubitak će osjetiti upravo ova potpomognuta područja bolje rečeno brdsko-planinska područja počev od mog malog Buzeta do jednoga Lanišća. I tu treba tražiti normalno jednu novu, novu ne znam kako bi rekao klasifikaciju tih gradova, tih općina. Jer nitko me ne može uvjeriti da jedno Cerovlje ili ne znam jedno Lanišće ili jedan Oprtalj ili jedan Grožnjan ne bi trebali biti potpomognuta područja i temeljem nekog novog budućeg zakona.
U ime kluba HDZ-a kolegica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala poštovana potpredsjednice, poštovani zamjenici ministara, kolegice i kolege. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave o kojim se danas raspravlja i to u hitnom postupku u bitnome utječe na funkcioniranje i financiranje tih istih. Upravo to stoji i u razlozima donošenja po hitnom postupku. Mi o njemu raspravljamo danas, a danas je 26. studenog. Primjenjivat će se od 1. siječnja naredne godine. Pitam se kako je bilo moguće znati koje sve zakone će ova Vlada predložiti, a koji će bitno utjecati na financiranje a onda i na rad općine, gradova i županija na primjer u rujnu kada je najprikladnije ili najkasnije kad bi trebalo krenuti sa pripremama proračuna za narednu godinu. Obveza ministarstva financija prema članku 27. Zakona o proračunu je da izradi upute za izradu proračuna i da ih dostavi općinama i gradovima do kraja lipnja. Žalosno je da upravo kada nam najviše bi trebale te upute jer se zakoni svakodnevno mijenjaju da tih uputa nema. Mi danas još ne znamo kako će svaki od ovih novih zakona, a to su izmjene i dopune Zakona o porezu na dohodak, novi Zakon o regionalnom razvoju, Zakon o izmjenama Zakona o brdsko-planinskim područjima, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o područjima posebne državne skrbi i sličnim utjecati na proračune općina, gradova i županija za narednu godinu, odnosno reflektirati se na standard naših građana. Kakav su proračun mogli načelnici, gradonačelnici i župani uputiti do 15. studenog prema svojim gradskim, odnosno općinskim vijećima, županijskim skupštinama kao što to nalaže članak 37. Zakona o proračunu kad mi još nismo ni raspravili o svim zakonima, a kamoli ih donijeli. Da li će netko za kršenje ovih zakona odgovarati? O kakvoj se tu fiskalnoj odgovornosti radi? Načelnici, gradonačelnici i župani moraju biti vidovnjaci da bi mogli pretpostaviti koje će im zakonske propise donijeti koje novine. Kad govorimo o financiranju jedinica lokalne samouprave i o proračunima ne treba zaboraviti da uz proračun za 2015. moramo donijeti i projekcije za 2016., 2017. Kako to Vlada zamišlja da možemo u ovakvoj situaciji složiti projekcije za naredne dvije godine kad ne znamo sa sigurnošću što će biti ni u prvom kvartalu naredne. Nije li Vlada najprije trebala promijeniti Zakon o proračunu u hitnom postupku i skinuti obvezu izrade uputa za izradu proračuna do kraja lipnja, brisati obvezu prosljeđivanja uputa proračunskim korisnicima do rujna, te dostavu predstavničkim tijelima do studenog. Zakonom je Vlada obvezala nas i sebe i zakoni su da se poštuju, a Vlada ih krši, a i nama onemogućava da ih se držimo. Čemu onda zakoni? Čemu onda ove rasprave i donošenje u Saboru kad ih očito ne možemo ili ne želimo se pridržavati. Da li će revizija kad bude dolazila u nadzor tolerirati, imati razumijevanja da se ne radi o našem već o vladinim propustima. U zakonu stoji da predlagatelj ovim izmjenama i dopunama predlaže raspodjelu poreza na dohodak na drugačiji, odnosno pravedniji način. Ovim izmjenama planira se ublažiti smanjenje prihoda gubitaka koji će nastati primjenom novih poreznih razreda. Međutim, preraspodjelom navedenih prihoda ponovno se povećava prihodovna strana u državnom proračunu, posebno na poziciji pomoći izravnanja za decentralizirane funkcije i na poziciji pomoći općinama, gradovima i županijama za projekte sufinancirane sredstvima EU, što mislim da je dobro. Dok se udio za decentralizirane funkcije koji direktno ide županijama, odnosno gradovima smanjuje za 50%, tj. sa 12 na 6. Ovim izmjenama iz zakona su izbačeni i gradovi kojima su pojedina naselja područje posebne državne skrbi. Pa tako grad koji ima pojedina naselja na području posebne državne skrbi, a ima u svom sastavu i naselja na otoku sam mora financirati i pomagati ta naselja na teret onih ostalih. Međutim, ove izmjene zakona ne ispravljaju ni nepravdu općinama, gradovima i županijama nanesenim ranije navedenim zakonima o dohotku, o regionalnom razvoju, Zakona o brdsko-planinskim područjima, posebnim državnim skrbima i drugo. Ovim zakonima kao i svima ranije potvrđeno je da općine i gradovi, županije koje na svom području su uspjele postići nešto veći stupanj razvijenosti nego one u prvoj i drugoj skupini su kažnjeni. Kažnjava ih se što su nešto zaposleniji, obrazovaniji ili pismeniji jer upravo to su one kategorije koje se gledaju, između ostalog, prilikom određivanja indeksa razvijenosti. Udio u dohotku povećava se neznatno, sa 56,5% na 60%. Udio županije od 16 na 16,5%, dok se smanjuje udio decentraliziranih funkcija sa dosadašnjih 12 na 6%. Na području općine, odnosno grada koji prema posebnim propisima ima status potpomognutih područja udio u porezu na dohodak iz kojeg se financiraju preuzete decentralizirane funkcije se također smanjuje sa 90 na 88%. Smanjenje izravnih stopa za decentralizirane funkcije umanjit će namjenski prihod županija i gradova, tj. općina za financiranje decentraliziranih funkcija a koje Vlada brani uz obrazloženje da će biti kompenzirani kroz veću pomoć s pozicije za pomoć izravnanja za decentralizirane funkcije. Tako udio i raspodjela poreza na dohodak koji prema posebnim zakonima općinama, gradovima i županijama koji prema posebnim zakonima financiraju decentralizirane funkcije uređuje se uredbom Vlade te se donosi odluka o minimalnim financijskim standardima. Međutim, odlukom Vlade neki vatrogasac dobija 97 tisuća kuna, a neki više od 146 ili više od 50% više. Da li će se i dalje tako nastaviti raspoređivati i po ovom zakonu još značajnija sredstva i da li je to pravedniji način financiranja? O tome kako će se pomoći gradovima i općinama te županijama i decentraliziranim funkcijama točnije osnovnom i srednjem školstvu, socijalnoj skrbi tj. centrima za socijalnu skrb i domovima za starije i nemoćne te zdravstvu i školstvu tek ćemo vidjeti. Iako dovoljno govore i udjeli u porezu na dohodak. Iako je dvostruko manji postotak u raspodjeli ponovno je zdravstvo najviše oštećeno. Od 3,2 sada će mu pripasti svega 1%. Ovim zakonom se deficit državnog proračuna spušta na razinu jedinica lokalne samouprave u kratkom roku. Podržavajući porezno rasterećenje građana općine, gradove i županije će time dobiti znatno smanjeni prihod čak oko 15% što su značajna stavka. Ne smijemo zaboraviti da su prihodi jedinica lokalne samouprave trebaju biti jednaki zadacima koje izvršavaju, a jedinice lokalne i područne samouprave svakodnevno dobivaju nove zadatke i nameću im se nove obveze. Kako onda sa više obveza a manje sredstava osigurati isti standard građana? Vlada kao da zaboravlja što su jedinice lokalne samouprave i u čijoj su oni funkciji. Jedinice lokalne samouprave dužne su osigurati kvalitetno funkcioniranje svog područja i nemaju mogućnost kao što to radi Vlada a i većina u ovom Saboru, kada država ne dobije novaca koliko očekuje uvodi novi namet. I na kraju, izmjene u financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave direktno utječu i mijenjaju živote naših građana. Nije novac naših građana samo onaj koji dolazi u njihovim platnim vrećicama. Novac naših građana je i novac kojim općine i gradovi sufinanciraju vrtić njihovoj djeci, stipendiraju studente, pomažu bolesne i hendikepirane, financiraju trenere u klubovima i drugo. Nemojmo zaboraviti smanjenje prihoda općina i gradova dovodi do smanjenja kvalitete života u tim sredinama. Hvala.
Tomislav Klarić, replika.
Kolegice Juričev-Martinčev rekli ste rečenicu kako to Vlada zamišlja da naprave jedinice lokalne samouprave projekcije za 2015. i 2016. godinu. Čujete svih ovih dana kako oni to zamišljaju. O jedinicama lokalne samouprave sinoć smo razgovarali. O zakonu o regionalnom razvoju razgovarali smo o brdsko-planinskom kojeg su na taj način osakatili da su praktički ga ostavili kako smo to sinoć svi zajedno zaključili na branju jagoda i šumskih plodova, a sve ostale su im oduzeli. Projekcija za 2015. i 2016., imam osjećaj da ova Vlada uopće ne shvaća funkciju jedinica lokalne samouprave i sve ono što jedinice lokalne samouprave na svom terenu rade. Kad bi se Vlada ponašala kao jedinice lokalne samouprave na koje je ovdje često povika pa se govori o nekakvim lokalnim šerifima i ne znam čemu i nekakvim mitima, korupcijama i ne znam čemu. Fiskalnu odgovornost svaki čelnik jedinice lokalne samouprave na kraju svake proračunske godine potpiše i dostavlja. Državna revizija kontrolira, niti jedna proračun se ne sastavlja bez projekcije prihoda a na osnovu čega su jedinice lokalne samouprave mogle raditi tu projekciju prihoda kad tek sad kad su već proračuni jedinica lokalnih samouprava već izašli vijećnicima na gradska vijeća da ih izglasuju. A mi sad tek razgovaramo o zakonu koji bi trebao biti usvojen, koji će direktno ići na uštrb prihoda, stavke prihoda jedinica lokalne samouprave. Kako sa ovakvom Vladom, sa ovakvim ministarstvima, sa ovakvim prijedlozima sastavit proračun a kamoli projekciju za 2016., sad već i 2017. jer radimo proračun za 2015. godinu. Na osnovu čega ćemo raspisivati natječaje za izvođenje radova za projekte koje imamo. Nisu dosada, doministar je rekao, zamjenik ministra da tek sad su nakon silnoga rada stvorili uvjete i da su ubrzali sve rokove da ćemo izvući sredstva. Koja su to sredstva, kad ćemo dobiti, na osnovu kojeg natječaja ćemo dobit, sve je u … Dakle, proračune koje radimo i koje smo donijeli nisu proračuni koji će uopće moći izdržati polovicu godine.
Hvala. Hvala lijepa kolega razumjeli smo. Branka Juričev-Martinčev odgovor na repliku.
Hvala. Pa kolega Klariću, istina, do kraja lipnja su trebale stići upute u naše jedinice lokalne samouprave. One još uvijek nisu stigle, nije za vjerovati ni da će doći slijedeći mjesec, znači Vlada, odnosno ministarstvo kasni 6 mjeseci. Kako bi to izgledalo da onda i mi kao čelnici za narednih tih 6 mjeseci pripremimo svoje proračune i projekcije. Šest mjeseci onda niko ništa ne bi trebao raditi, nikakve račune ne bi trebali plaćati, jednostavno bi stao život u našim gradovima i općinama i ko bi za to bio kriv? Vjerojatno ministarstvo ili … [[Govornik se ne razumije.]]
Ivica Mandić replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Uvažena kolegice Martinčev, onda ću reći kolegice Branka, to je najbolje, ono s čime se slažem sa vašom raspravom da … [[Govornik se ne razumije.]] donošenja ovog zakona bitno utječe na jedinice lokalne samouprave, bitno utječe i značajno mijenja živote u jedinicama lokalne samouprave. Ono što bi vam htio postaviti pitanje i repliku, da jedna nepravda koja je napravljena prema najvećem broju jedinica lokalne samouprave konkretno iz područja Slavonije i Baranje gdje među prvih stotinu najnerazvijenijih općina, njih 60 dolazi iz Slavonije, da među prvih stotinu je samo jedna iz Slavonije i Baranje. Znači sa ovim, bez promjena ovog zakona te jedinice lokalne samouprave ostaju na istoj razini, a mi ovdje govorimo o pravednom društvu, o pravednom razvoju i pravednim šansama. Vidite ja dolazim, bio sam čelnik u jedinici lokalne samouprave gdje smo grad preko 30 tisuća stanovnika, a nikad nismo išli na to da imamo javnu vatrogasnu postrojbu jer smo se bojali da će ta obveza kad tada doći jedinicama lokalne samouprave. mi smo u našoj jedinici lokalne samouprave imamo vatrogastvo koje je na bazi dobrovoljnosti i koje ima pokriveno 24 sata sigurnost građana da ih štitimo, za njihovu imovinu, i njih same. I to je sve na teret jedine lokalne samouprave. Na nesreću ovih koji se racionalno ponašaju imamo u Republici Hrvatskoj 75 javnih vatrogasnih postrojbi koje se financiraju ne iz djela jedinica lokalne samouprave i taj puta isto imamo tu neracionalnost. Ono što ste spomenuli u svojoj raspravi da imamo kriteriji indeksa razvijenosti. Te kriterije nije donijela ova Vlada. Neko je drugi donio.
Hvala. Branka Juričev-Martinčev, odgovor na repliku.
Pa kolega, evo ja mislim da ste vi malo skrenuli sa ovog zakona. Što se tiče područja posebne državne skrbi meni je drago da se ispravlja dugogodišnja nepravda, međutim niste se ni sad uspjeli izboriti, vidjet ću kako ćete glasovati kada dođe na glasovanje ovaj zakon jer npr. i sada po ovom prijedlogu zakona na području općina odnosno grada koji prema posebnim propisima ima status potpomognutog područja udio u porezu na dohodak iz kojeg se financiraju preuzete decentralizirane funkcije se smanjuje. Pa eto, bilo bi dobro da ste se izborili za više. Kad su u pitanju javne vatrogasne postrojbe ja vam mogu sad reći iskustvo svog rada, mi milijun kuna izdvajamo za svoju javnu vatrogasnu postrojbu uz ona sredstva što dobijemo iz državnog proračuna. Znači nije to bez nula kuna.
I Branko Bačić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovana kolegice Juričev-Martinčev, ja sam vas pažljivo, pažljivo slušao i vjerujem da vi kao savjesna i uspješna gradonačelnica Vodica ste ispunili zakonsku obvezu i da ste do 15. studenog predali svom gradskom vijeću prijedlog proračuna za iduću godinu. Kako ste taj proračun posložili ja doista ne zna, ali od tada od kada ste ga prema zakonu morali predložiti svom gradskom vijeću, ovaj će vam Sabor u međuvremenu izmijeniti jedan, dva, tri, četiri, pet, šest, sedam zakona koji će i u prihodovnoj i u rashodovnoj strani mijenjati taj prijedlog proračuna kojega ste vi poslali na usvajanje gradskom vijeću. To što će vjerojatno biti vrlo brzo primorani na rebalans proračuna, još možda i prije nego što nastupi iduća godina, to je pak problem vas i čelnika jedinice lokalne samouprave i uprave. Dakle, ovim zakonima s jedne strane smanjujemo prihode jedinice lokalne samouprave i koliko god se ministar i potpredsjednik Vlade trudili nam u vjeri kako će s tim kompenzacijskim mjerama biti nadoknađena ta sredstva i vi i svi čelnici lokalne samouprave a i ovdje u Saboru znamo da neće biti dostatno i da će na kraju ipak 2 milijarde kuna nedostajati jedinicama lokalne samouprave a koliko vama vi to najbolje znate. U isto vrijeme, to smo već danas govorili je u ovoj Saboru doneseno niz zakona koji su vam dali nove obveze, ali ne i veće ovlasti. Ono što se uporno događa u Hrvatskom saboru to da izmjenama zakona smanjujemo ovlasti jedinice lokalne samouprave ali kroz te iste zakone dajemo nove obveze koji samo financijski koštaju. Prema tome, danas krajem studenog mjeseca jedinice lokalne samouprave čini mi se da su puštene na milost i nemilost svojim sredstvima koja su sada kudikamo manja nego ona koja su bila prije stupanja na snagu ove mini reforme kako to nazivaju iz Ministarstva financija.
Branka Juričev-Martinčev odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa kolega Bačiću ja kao i sve kolege gradonačelnici, načelnici i župani napravili smo jedan proračun za kojeg smo svjesni da neće trajati više od 30 dana u 2015.i da ćemo morati ići u hitni rebalans. Međutim što rebalansirati? Puno je lakše dodavati nego oduzimati i sigurno da je zbog toga veliki strah kod svih nas, posebno što znamo da moramo voditi računa o svojoj financijskoj odgovornosti i kako rasporediti sredstva. A s druge strane imamo veliki pritisak i odgovornost jer smo dijelom kao što ste i sami rekli morali prihvatiti ovlasti koje je ranije imala građevinska inspekcija pa ona prema Zakonu o zaštiti od buke ono što je imala sanitarna inspekcija, pa prometna policija dio ovlasti je prebacila na prometno redarstvo. Od nedavno imamo obvezu zapošljavanja poljoprivrednog inspektora i tako redom. Pitam se grad Vodice je jedna srednja jedinice lokalne samouprave sa solidnim prihodima kako će na sve to odgovoriti jedna manja općina koja sigurno jako dobro uspijeva na svom području organizirati život svojih građana, pružiti im solidnu i infrastrukturu sa svim ovim obvezama koje nam nameću novi zakona, a isto tako oduzimaju financije vjerojatno jako, jako teško i ovo je onaj program i obećanje SDP-a i Plana 21 da će ići na smanjenje broja jedinica lokalne samouprave.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Ivana Posavec Krivec.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pred nama je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave i na samom početku ću reći daće klub SDP-a podržati, podržat će ovaj prijedlog zakonskog paketa o regionalnom razvoju RH,a znamo da je jedan od zakona u njemu upravo i ovaj zakon o kojem danas raspravljamo. Kako je na samome početku zamjenik ministra financija rekao ovo je gotovo finale tog zakonskog paketa u kojem se stvaraju neki novi i drugačiji okviri za regionalni razvoj u RH. Svi mi ovdje koji sjedimo dolazimo iz neke općine, iz nekog grada, iz jedinice lokalne samouprave i sa sobom nosimo određenu dozu lokalpatriotizma, gledamo svi kroz prizmu svog dvorišta. Štoviše mnogi od nas ili su obnašali časnu uvijek ću reći odgovornu funkciju neposredno izabranog čelnika jedinice lokalne samouprave izabranog od građana upravo da služi građanima i da stvara bolje uvjete za život u jedinicama lokalne samouprave. Neki od nas to čine sada, a neki će to biti u budućnosti. I upravo iz tih razloga jako dobro poznajemo bilo i znamo kako funkcioniraju jedinice lokalne samouprave, znamo koje su njihove nadležnosti, koje su njihove obveze, znamo što građani od nas ili od njih svakodnevno očekuju. Znamo isto tako da svi ti građani se uvijek javljaju na svoju prvu distancu kada trebaju riješiti bilo koji svoj problem, kada trebaju neku pomoć ili kada imaju neki prijedlog. Oni će uvijek doći kod svog načelnika, kod svog gradonačelnika nešto rjeđe kod svog župana, a vrlo rijetko tek u nekim drugim okolnostima će se građani upućivati u središnju državu u tijela ministarstva ili Vlade. I upravo zato i ti građani od svojih jedinice lokalne samouprave očekuju najviše. To govorim iz razloga što smatram da se je odnos koji građani imaju prema svojim čelnicima isto bitno promijenio. Od njih se očekuje da oni rješavaju te probleme, da budu umješni, da budu odgovorni, da budu principijelni, da budu kreativni i da budu inovativni. Ako gledamo ovaj zakon ili paket ovih zakona ili mjere koje predlaže ova Vlada onda svakako uz njih očekujem jednu takvu participaciju čelnika lokalnih jedinica. Participaciju koja će jednako tako upravo kroz njih učiniti jednog od kompenzacijskih mjera. Ne možemo očekivati barem to ja tako gledam da isključivo sve ono što se "uzima jedinici lokalne samouprave" na ovaj ili onaj način drugim zakonima treba istovremeno vratiti. Jer koji je onda uopće smisao postojanja tih jedinica lokalne samouprave i tih čelnika jedinica lokalne samouprave? Koji je sa druge strane interes tih građana da oni imaju neposredno izabrane ljude koji trebaju realizirati njihove programe i projekte? Dakle u okolnostima u kojima se danas Hrvatska nalazi kao punopravna članica EU u okolnostima koje su bitno drugačije od okolnosti prije 14 godina u kojima su se utvrdile određene mjere i kriteriji za regionalni razvoj RH u tim okolnostima trebamo tražiti nove mehanizme i nove mogućnosti. U tim okolnostima trebamo sagledati HRvatsku obojenu različitim bojama od najslabije razvijenih općina i gradova do onih najbogatijih. Trebamo naći modele solidarnosti i trebamo vidjeti gdje smo svi zajedno, puno se tu Vlada promijenilo, griješili svih ovih godina. Trebamo barem pokušati, trebamo barem pokušati stvoriti okvire u kojima će se one jedinice lokalne samouprave koje su svih ovih godina na ovaj ili onaj način bile zapostavljene, bile zakinute naći u novim okolnostima. U novim okolnostima u kojima će im uz jednu određenu dozu solidarnosti pomoći oni koji su ojačali. A ti koji su ojačali često su ojačali baš temeljem kriterija ili okolnosti koje su za njih postojale u zadnjih 14 ili 15 godina. Ako tako pokušamo sagledati cijelu priču naše Hrvatske, priču Hrvatske kakvu želimo sutra, a sigurna sam da svi zajedno želimo da nam Hrvatska bude ravnomjerno razvijena, da u Hrvatskoj u svim područjima i njenim dijelovima žive građani, da se vraćaju, da tamo nalaze svoju perspektivu, svoje zaposlenje, onda ćemo naći i uistinu pozitivan dašak u svim ovim mjerama koje se događaju. I ono na što se vraćam naći ćemo onaj bitan faktor, onaj faktor da moramo zajednički sa svih razina pokušati kompenzirati, nadoknaditi, nadomjestiti ono što smo uzeli. A što smo to zapravo uzeli? Kome smo uzeli? Ili kome smo istovremeno dali? Sve ono što se je događalo ovim zakonima ili ovim paketom zakona koji je pred nama zapravo je na neki način rezultat izmjena poreza na dohodak. A koji je bio cilj i koja je bila intencija Vlade Republike Hrvatske? Da više ostane građanima. Da više ostane njima, njihovim obiteljima za raspolaganje i za mogućnost traženja nove perspektive i to ponovno ostaje u tim našim jedinicama lokalne samouprave. Kao što sam rekla na samome početku u kojima živimo svi mi zajedno, u kojima trošimo, u kojima obrazujemo svoju djecu, u kojima upisujemo djecu u te vrtiće, završavamo autoškole, fakultete, tražimo posao, koristimo usluge sekundarnih i tercijarnih djelatnosti. Sve je to su konačnici trošak. Sve je to nešto gdje se vrtimo. Istovremeno postoje okolnosti gdje se mnogi osjećaju zapostavljeni, zakinuti, da im se uzelo više i da će se teško u tim novim okolnostima moći nadalje razvijati. Istovremeno možda zaboravljamo da smo u proceduri prekomjernog deficita. Da smo prije neki dan ovdje raspravljali o rebalansu Državnog proračuna a da ćemo za svega nekoliko dana raspravljati o proračunu za 2015. godinu. I da svi mi kao i oni čelnici jedinica lokalne samouprave moramo biti odgovorni prema tom središnjem državnom proračunu prema proceduri prekomjernog deficita. Da se moramo staviti u one okvire u koje od nas to zahtjeva Europska unija koje smo punopravni član. I jasno je da svako popuštanje ili svaki novi izdatak koji bismo učinili će zapravo dovesti do novog deficita, do povećanja tog deficita. Jedino što nam preostaje preraspodjela, jedino što nam preostaje je upravo ta solidarnost. I onda se događa ono što je možda i najvrednije u ovome svemu to je taj novi fond. Fond koji će zapravo omogućiti da oni koji trenutno se nalaze u najtežoj situaciji, oni koji će osjetiti vjerojatno najveće poteškoće znači sve jedinice lokalne samouprave koje gube status područja od posebne državne skrbi ili status brdsko-planinskog područja neće imati dovoljno vremena da se prilagode ovim promjenama. I zato je za njih predviđen jedan prijelazni period od 3 godine u kojem će se uzimajući u obzir sve ono što su oni dobivali iz središnjeg proračuna na temelju prihoda iz 2013. godine zapravo uz rješavanje indeksacije omogućiti da u sljedeće 3 godine imaju tu prijelaznu perspektivu i da si stvore ako to već nisu ovih 14 godina uspjele određene perspektive za daljnji opstanak. Ja vjerujem da nam je svima zajedno cilj jake i sigurne jedinice lokalne samouprave. I zato je dosta bitno da učinimo i fond koji će omogućiti da jedinice lokalne samouprave osiguraju nacionalnu komponentu za javljanje na fondove Europske unije. Do sada smo imali situaciju da nismo možda u potpunosti zadovoljni sa onim koliko su sredstava iz fondova Europske unije povukle naše jedinice lokalne samouprave. I često govorimo da zapravo realizacija strukturnih a prije predpristupnih fondova ovisi o njima, upravo spremnosti i kapacitetu jedinica lokalne samouprave, pripremljenim programima i projektima. I često smo i u sadašnjoj situaciji imali nemogućnosti da jedinice lokalne samouprave ili isfinanciraju projekt ili se prijave na fond ili osiguraju svoju nacionalnu komponentu. Sada zapravo ovakvim preraspodjelama i smanjenjima određenih poreznih prihoda mi na neki način forsiramo, usmjeravamo ili, čak ću pod navodnicima reći tjeramo jedinice lokalne samouprave i čelnike da budu drugačiji, da budu proaktivni, da budu inovativni i da traže nove mogućnosti. A istovremeno im stvaramo jedan zajednički solidarni fond iz kojeg im stvaramo i preduvjet da sada mogu konkurirati na te fondove i stvoriti novu dodanu vrijednost u svom proračunu. I kada to sve stavimo na jednu zajedničku hrpu a neću ulaziti u sve ono što je danas nekoliko puta ponovljeno, neću ulaziti u brojeve, u preraspodjele, u promjene, onda možemo očekivati u mnogim jedinicama lokalne samouprave i povećanje proračuna. Pred nama su novi strukturni fondovi ruralnog razvoja i sve jedinice lokalne samouprave, gotovo sve u Republici Hrvatskoj imaju mogućnost iskoristiti velika sredstva iz tih fondova. Nije isključivo riječ o opstojnosti jedinice lokalne samouprave samo na prihodima koji se njoj vraćaju ili dolaze iz središnje države. Takva razmišljanja na neki način moramo pokušati promijeniti, moramo se drugačije usmjeravati i ne samo zadržati sve funkcije koje imamo za svoje građane nego i nadalje graditi, nadograđivati i tražiti novi prostor za bolji život u svim tim jedinicama. I zamjeniče ministra, smatramo da je prijedlog koji se danas čuo u ovoj raspravi za pozdraviti i da bi ga trebalo akceptirati. Riječ je o prijedlogu koji govori o usklađenju, odnosno nemogućnosti jedinica lokalne samouprave s obzirom na trenutak donošenja ovih zakonskih izmjena, prilagodbe vlastitih izvora odnosno propisa kojima se osiguravaju sredstva za jedinicu lokalne samouprave pa bismo se i mi u klubu SDP-a svakako pridružili tome da se razmotri članak 43. i da se vidi može li se u nekim okolnostima omogućiti da dođe do izmjene stavka koji govori o tome da se jedinice lokalne samouprave, znači izmjene mogu mijenjati u svojim prihodovnim porezima na način samo do kraja kalendarske godine i primjenjivat ga od sljedeće godine. S obzirom da smo na kraju i da su proračuni već tu da li postoji neka mogućnost da se te promjene prolongiraju za 2015. godinu do njene sredine kako bi se uistinu uskladili izvorni prihodi samih jedinica lokalne samouprave i zapravo dala ta jedna nova doza sigurnosti za proračune u 2015. Kao što sam rekla na samome početku, klub SDP-a će podržati ove izmjene. Smatramo da je to jedan korak koji će u setu zakona i sa prijelaznim razdobljem zapravo omogućiti ravnomjerniji razvoj Republike Hrvatske u periodu koji je pred nama.
Replika, Tomislav Klarić.
Poštovana kolegice Posavec Krivec, vaša rečenica ne mogu prihvatiti razmišljanja da jedinice lokalne samouprave očekuju da ako im se nešto uzima da im se drugim zakonima vrati. Kad bi to tako gledali možda bi bilo razumljivo, ali vi niste spomenuli o kojima smo svi ovdje govorili, da ne samo što je oduzeto jedinicama lokalne samouprave, oduzeto pa očekuju da im se vratit nego se tim jedinicama lokalne samouprave uzelo, ali su im se nametnule i nekakve druge obveze koje treba financirati. A vi ste savršeno opisali situaciju u kojoj svaki čelnik jedinice lokalne samouprave je daleko više nego bilo koji ministar pa i bilo koji djelatnik u Vladi, ministarstvu, gdje god hoćete, u kontaktu sa svojim građanima i doslovno zna, pogotovo u manjim sredinama svaki njihov obiteljski problem i želi pomoći. Ali ovdje govorimo o onom dijelu i predškolskog odgoja koji je nametnut jedinicama lokalne samouprave, o decentraliziranim funkcijama vezane i za protupožarnu zaštitu, za održavanja. Dakle uzet je novac, date su nove obveze, a na nikoji drugi način nije jedinicama lokalne samouprave to vraćeno. I kad govorite da je cilj da više ostane građanima, to bi bilo u redu da taj novac ionako nije od tih građana jer je putem jedinica lokalne samouprave kroz subvencioniranje gradskog prijevoza, kroz organizaciju predškolskog odgoja, kroz čitav niz drugih beneficija tim građanima taj novac itekako vraćen. Sad kad tog novca nema, bez obzira na njihovo povećanje i plaća, taj novac u daleko većem iznosu morat platit jer će taj svoj standard morat platit iz tih nekoliko kuna koliko će dobit jer je povećanje minimalno za one koji imaju, a tih je najveći broj u našim jedinicama lokalne samouprave, minimalne plaće i mirovine u odnosu na onih nekoliko koje će dobit po par tisuća kuna veće plaće jer imaju ogromne plaće u današnji okvirima.
Ivana Posavec Krivec, odgovor na repliku.
Zahvaljujem potpredsjednice. Da, ja uistinu mislim da ne možemo napraviti preraspodjelu ukoliko isti iznos koji smo sa jedne strane uzeli vratimo samo drugim putem, znači vraćamo ga onda potpuno istim jedinicama lokalne samouprave. Ovdje smo zaključili kroz sve ove zakone koji se raspravljaju tijekom jučerašnjeg i tijekom današnjeg dana, da nisu obuhvaćene sve lokalne jedinice u Republici Hrvatskoj. Ako želimo proširiti paletu obuhvata na jedinice koje to zaslužuju, koje po indeksaciji, po pokazateljima su ispod prosjeka razvijenosti i kojima treba pomoći da bi dosegnule one kojima se pomagalo u ovih 14 godina, onda moramo i od onih kojima se do sada pomagalo ili pak od onih kojima se nikada nije pomagalo očekivati da daju svoj doprinos u tome. A svoj doprinos u tome mogu dati upravo u segmentu da počnu drugačije pristupati potrebama, mogućnostima i iznalaziti nove izvore. Evo to je ono što je bila moja teza.
Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Kolegice Krivec Posavec, govorili ste što se mijenja, ali niste nijednom rečenicom rekli zašto se mijenja, zašto se donosi ovaj zakon, da čujemo objašnjenje zbog čega. Je li to kompenzacijski možda zakon, je li ovo možda sanacijski zakon jer je nastupila štetna posljedica, negativna posljedica temeljem promjene Zakona o dohotku? Ako to je onda koliko će se kompenzirati, koliko će se sanirati ta šteta? Nema procjene. A ako nije kompenzacija zašto ga se onda donosi? Nego najprije se izmijeni jedan zakon, bez projekcija, posljedica ikakvih makroekonomskih i ekonomskih i financijskih učinaka tog zakona, a onda naknadno ugrubo vidimo da će nešto se događati i da će biti smanjeni prihodi pa idemo sad umanjivati štetu. Pa dobro koji će biti efekt primjene ovoga zakona? Što će se dogoditi u stvarnosti? Kakvi financijski učinci će biti? Nema ni slova od toga. U zakonu procjene nikakvih učinaka financijskih nema. Što znači konstatacija u buduće će se prihodi od poreza na dohodak raspoređivati na takav i takav način? Pa to može svatko napisati. U buduće se raspoređuje tako i tako. Ali zbog čega baš tako i koje će posljedice biti baš takvog raspoređivanja? Što znači gradovima i općinama, 60% županijama 16%? Prethodi li tome ikakva analiza? Ikakva. Hajde dajte nekakvu procjenu što je se učinilo i zbog čega se to mijenja? Zbog onog prethodne promjene. Nema obrazloženja. Izjednačavat ćemo, a onda se najbogatijima omogućuje da imaju još najveću stopu prireza. Pa prirez je najnepravednija vrsta poreza. Prirez je porez na porez i onda se omogućuje najbogatijima od Dubrovnika do Zagreba da oni imaju najveću stopu prireza. Hvala lijepa.
Hvala. Ivana Posavece Krivec, odgovor na repliku.
Zahvaljujem potpredsjednice. Dobro ste primijetili, nisam ja o tome govorila. Nisam o tome govorila jer o tome već dva dana ovdje svi govore. Govore predlagatelji, nekoliko puta to ponavljaju, govorimo po svim točkama zakona jednako kao da imaju objedinjenu raspravu smo mogli imati o svim ovim točkama i ne bi me čudilo da smo imali jer je riječ o paketu zakona koji dolaze zajedno, koji se nadovezuju jedan na drugi i koji u cijelome paketu čine jedan smisao. Ali da, što je cilj, što je smisao? Cilj je ojačati Hrvatsku i jedinice lokalne samouprave, stvoriti ih da one mogu privući sredstva EU, cilj je da možemo prikupiti sve ono što je potrebno za život lokalnog stanovništva, cilj je da oni koji su dugi niz godina bili potpomagani sada na neki način pomažu onima kojima je to najpotrebnije. Cilj je da provedemo i da ojačamo sve ono što smo dugo pokušavali. S druge pak strane ja sam isto tako govorila da ovdje jednu od kompenzacijskih mjera u svemu ovome vidim i aktivnost jedinica lokalne samouprave, a jučer je i kolega u ime kluba govorio ovdje o tome koliko su i to je jako mjerljivo jedinice lokalne samouprave uspješne u naplati vlastitih prihoda. Koliko jedinice lokalne samouprave kao svoj osnovni prihod razrezalo tako ćemo reći prireze po svojim jedinicama. Koliko se dugovanja otpisuje za komunalne naknade po jedinicama lokalne samouprave. Pogledajmo svi statističke i druge pokazatelje i vidjet ćemo da ima velik broj jedinica lokalne samouprave u Republici Hrvatskoj koje su po mnogo čemu iznadprosječne, a koje su isto tako iz centralne države svih ovih godina dobivale pomoć. Dok s druge strane imamo one kojima je ta pomoć potrebna, a koju nikada nisu dobile.
U ime Kluba zastupnika HNS-a, kolega Srđan Gjurković.
Hvala lijepa potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče, kolegice i kolege. Klub Hrvatske narodne stranke podržat će Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave. Ovih dana raspravljamo o famoznom paketu zakona koji je u biti u osnovi osigurat građanima dodatno dvije milijarde i 100 tisuća kuna oslobađanjem onog neoporezivog dijela smanjenjem stopa i to je namjera da se i kroz paket zakona potakne još više lokalna samouprava na korištenje europskih fondova. Naravno da situacija u kojoj od 15, 17 do 20% kako koja jedinica lokalne samouprave gubi porezne prihode od poreza na dohodak nije jednostavna. I naravno da i mi u klubu HNS-a o ovome raspravljamo i razgovaramo sa ministrima tražeći još određene dodatne mjere koje bi osigurale kako se ovdje voli reći kompenzaciju da taj šok koji je sasvim jasan kad vam smanjuje se 15 do 17% prihoda bude što lakši da tako kažem, da se oni projekti koji su započeti, da projekti koji su potpisani, ugovoreni, obećani biračima na lokalnim izborima realizaciju jer je to u biti ključni interes i rada lokalne samouprave. Raspravljali smo i u klubu HNS-a znajući vrlo dobro da kako je rekla kolegica Turina država građanima počinje kad izađu iz Zgrade i oni to gledaju kao državu. Da li je to grad, da li je to država u datom trenutku nije bitno. Ali ta država počinje sa komunalom, sa rasvjetom, sa cestama itd. I zato ovaj zakon koji je složen zakon, koji ima određene rizike i to je jasno i potpredsjednik Vlade rekao i svjestan je toga i spremni kao Vlada da osiguramo i dodatne mjere, zvale se one kompenzacijske ili mjere dodatnih prihoda lokalne samouprave kako se ne bi dogodilo ono šta su kolege spominjali i da se ugrozi likvidnost lokalne samouprave. Ja to u ime kluba HNS-a govorim da bude ne samo ovdje vama jasno nego i našim građanima i svima onima najodgovornijima u lokalnoj samoupravi da smo svjesni činjenica koje ovaj zakon donosi i otežava određene okolnosti. I da sve kompenzacijske mjere kad ih već tako zovemo nisu dovoljne u datom trenutku jer se radi o nečemu što se događa odmah. Svjesni smo činjenice da i smjernice su došle dosta kasno i da su već određeni proračuni lokalnih zajednica, lokalnih gradova i općina pripremljeni. Prema tome, ovaj zakon osigurava u startu da se onaj udar koji je vezan za prihode amortizira, i to treba jasno reći, i isto tako jasno treba reći da je namjera i želja da se nađu i drugi prostori ako bude potrebe. Ali cilj je bio osigurati građanima više sredstava i potaknuti lokalnu samoupravu na dodatna sredstva iz europskih fondova. Kako će se razvijati? Nismo dobili sve odgovore i nismo dobili sve matematike ali politika je Vlade, politika ove koalicije je da se ide u ovu reformu sustava prihvaćajući određene rizike i spremnosti da se to u datom trenutku upotrijebi i amortizira. Vjerujem da i onaj dio rasprave i amandmana koji su dosad bili ili će još tijekom sjednice plenarne dok se mogu dostaviti biti sagledani jer je ovo zakon koji dotiče svakog građanina RH jer se reflektira na njihove jedinice lokalne samouprave. Međutim, ovo je nešto što s jedne strane transformacija određenog poreznog sustava, neću reći reforma, i nešto o čemu se govorilo pa onda uvijek postoje rasprave o tome zašto su svi neuspješni ili zašto su neki uspješni u lokalnim samoupravama. Dakle cilj isto ovog zakona, osim glavna dva cilja, znači europski projekti i oslobođenje građanima dio sredstava, cilj je u svakom slučaju racionalizacija. Racionalizacija ne na teret socijale, racionalizacija ne na teret vrtića nego racionalizacija ako se pogleda malo što Državna revizija koja obavlja reviziju općina i gradova kontinuirano ukazuje ali se ne provodi načina od korištenja sredstava do načina na koji se povećavaju troškovi, načina na koji određene jedinice lokalne samouprave ne naplaćuju dovoljno ono što su ili fakturirale ili obaveza poduzetnika i građana, onog dijela koji se otpisuje itd., itd. Prema tome, to i je jedan segment koji vrši dodatni pritisak na lokalnu samoupravu realno da bude puno racionalnija. Ali sigurno ono što smo čuli u uvodu kad je bio potpredsjednik Vlade da se spremaju i određene mjere dodatne koje bi osigurale da ovaj zakon, zajedno sa Zakonom o posebnom porezu na dohodak i regionalnom razvoju, osiguraju sredstva kako bi jedinice lokalne samouprave normalno funkcionirale, racionalnije i okrenule su fondovima EU. Nije dvojbeno da je puno rasprave, nije dvojbeno i dobro je da se o tome na ovaj način mi smatramo u klubu HNS-a raspravlja jer ovaj zakon zaista ima izniman značaj i bit za funkcioniranje svake jedinice lokalne samouprave odnosno dotiče se svakog građanina RH ono što sam napomenuo kad izađe iz kuće ovaj zakon ga direktno dotiče danas, sutra i u korištenju usluga. Prema tome, i dobro je da hrvatski građani znaju da o ovom zakonu raspravljamo, da imamo i rezerve ali da imamo i rješenja i namjere da lokalna samouprava bolje funkcionira da građanima bude bolje. I vjerujemo da će ovaj zakon u svojoj implementaciji i sa drugim mjerama, znači ne samo ovaj zakon, osigurati i normalno funkcioniranje ali i ono ključno povećanje projekata, posebno kroz korištenje fondova EU. To je ovaj period koji prolazimo u transformaciji i korištenja sredstava kvalitetnijeg od strane države, državnih institucija, definitivno, ali isto tako i jedinica lokalne samouprave. Ja vjerujem da ovaj period je bio dovoljan za pripreme projekata da bi se to ne amortiziralo nego da bi se iskoristilo da se određena posebna komunalna infrastruktura može isfinancirati iz projekata EU a da ovaj dio sredstava koji se umanjuje s obzirom na izmjenom Zakona o porezu na dohodak prvenstveno će se kvalitetno amortizirati ili kompenzirati kako se već kaže. Evo, hvala lijepo.
Replika, Goran Marić.
Kolega Gjurković kazali ste da je ipak i kad se raspravljalo o izmjenama i dopunama Zakona o dohotku s ove strane se čulo da će to izazvati šok a vi ste to negirali, a sad ipak postoji šok. Sad sami kažete da je to ipak bio šok i da je zapravo ovo, potvrdili ste, kompenzacijski zakon. Ali kolika je kompenzacija, koliki je šok? Pa kako ste mogli znati koliki je šok kad ste ga negirali? Rekli ste da neće ništa izazvati nikakve potrese, a sad kažete da je. Pa koliki je šok i koliko će kompenzirati to? Koliko će onda ostati stresa te razlike između šoka i kompenzacije, koliko ostaje stresa na jedinicama lokalne samouprave? Niste izračunali nego kažete da će ovo stimulirati da jedinice lokalne samouprave koriste fondove EU. To najviše će biti stimulirani, oduzmimo im sve prihode pa će biti onda maksimalno stimulirani koristiti fondove EU. Ovaj zakon jedino mogu protumačiti da vi šaljete poruku jedinicama lokalne samouprave ako vas onaj zakon nije uništio onda će vas ovaj zakon ojačati. Tako ga mogu razumjeti. A kazali ste da su smjernice došle za izradu proračuna jedinicama lokalne samouprave prekasno. Nisu došle prekasno, one već su godinu i mjesec dana prestare. Imaju smjernice, odnosno upute od listopada 2013. ali je jedan mali problem, ne vrijede više, trebaju nove. Proračuni se izradili bez smjernica. Ne postoje upute još uvijek do danas. Tu je problem koji se nažalost ne vidi.
Odgovor na repliku Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, naravno da u izričaju kad kažem šok, mislim da govorim ono što je realno smatrajući i raspravljajući u ime kluba HNS-a. Svako oduzimanje određenih sredstava je nekome određeni šok. Mijenjanje i transformiranje načina rada, racionalizacije, pripremanje projekata a da s druge strane osjećate da nešto novo što dolazi sa drugim zakonima, zvali ih mi kompenzacijski ili paketom poreznih zakona je nešto šta sigurno svakog odgovornog načelnika ili gradonačelnika djelomično šokira, mora se pripremit na drukčiji ali bolji, kvalitetniji, racionalniji način rada. Odabir riječi je naravno u politici i u ovoj Hrvatskom saboru bitan i potrebit jer dijeli i šalje određene poruke, ali i priznaje i prihvaća odgovornost da idemo u određene mjere vjerujući da će biti kvalitetnije i bolje za građane, s druge strane racionalizaciju i bolji rad lokalne samouprave.
Tomislav Klarić, replika.
Kolega Gjurković, rekli ste da je jedan od razloga da se potakne jedinice lokalne samouprave da koriste europske fondove, a pro po toga još ih baš nismo vidjeli, nismo imali na što ni kandidirat, valjda hoćemo. Ali možemo mi koristiti europske fondove i koristit ćemo ih, napravit ćemo cestu, napravit ćemo vodovod, dječji vrtić, vatrogasni dom, evo sad će bit valjda ta mjera preko Ministarstva poljoprivrede 7.1, kako se zove. E sad ja postavljam pitanje, potakli ste nas da uzmemo od europskih fondova čime ćemo mi održavati tu cestu, čime ćemo mi financirat i subvencionirat tetu kuharicu u tom dječjem vrtiću, čime ćemo održavati ako nemamo sredstava, a nemamo ih? Dakle, sredstva koja dobijemo iz europskih fondova su hvalevrijedna treba ih iskoristiti najviše iz razloga što će pokrenut i nekakve investicije, što će pokrenuti nekakve građevinske radove i tu operativu zaposlit. Ali što poslije? Sad, jučer smo raspravljali, pa i vaš klub je stajao na tom stanovištu Gorskog kotara i nepravedne indeksacije. Uzeli smo im sredstva jer smo rekli da su prerazvijeni. Čime će se kandidirat za europske fondove, čime će pripremat projekte? Dat će ministarstvo pa će pripremit projekt. Kad ga odradi čim će ga financirati, čime će on sipat cestu 5, 6, 20 kilometara dugačku na području od 126 kilometara kvadratnih, jedna općinica u Gorskom kotaru koja ima proračun 5, 6 milijuna kuna, ako ih ima? A sad smo im uzeli ta sredstva koja su imali. Jučer smo raspravljali o tome čitav dan a sve je ovo jedan paket. Europske fondove, da ali jedinice lokalne samouprave moraju funkcionirati. Fala Bogu kroz ovih 20 godina postojanja jedinca lokalne samouprave ustrojile su se, pripremile, realizirale čitav niz projekata i bez velikih pomoći i bez europskih fondova i ne znam čega sve ne. I sad se odjedanput preko noći sav taj sustav ruši, a ne znamo što nas čeka, bez ikakvih analiza, statistika, izračuna, proračuna.
Hvala lijepa kolega. Odgovor na repliku Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjednice. Poštovani kolega, ma ne ruši se cijeli sustav. On naravno ima određeni šok što sam rekao, ali se ne ruši. Sigurno kad razgovaramo o tome koje više ili manje izgubio, i kome će biti ugrožena određena likvidnost ili neće moći rješavati određene projekte onda bi ja volio da svaka jedinica lokalne samouprave napravi svoju dubinsku analizu kako priprema i Ministarstvo financija, sa ministarstvima i agencijama, javnim tvrtkama i da jasno kaže ne mogu riješiti, to, to, to a to mi je prioritet. I onda poštujem svaki argument jedinice lokalne samouprave. I kad govorite nema analize, pa nema ni s vaše strane analize koliko i šta će se izgubit. Jel ja vjerujem da Vlada Republike Hrvatske će svakoj jedinici lokalne samouprave koja ima argument da joj je ugroženo to i to osigurat sredstva. Ali mi nemamo ni sa strane jedinica lokalne samouprave taj argument, a imamo šarolikost od iznimno uspješnih, iznimno racionalnih pa sad isto tako gube, do onih koji ne racionalno korištenje sredstava spominju kontinuirano državnu reviziju, loše naplaćuju. Kako su dosad koristili sredstava, u što su ulagali? U ceste koje možda nigdje ne idu itd. Ajmo biti i mi po tom pitanju kao lokalna samouprava racionalni, efikasni pa napravimo dubinsku analizu i recimo evo Vlado Republike Hrvatske imamo toliko zaposlenih, i tolike i tolike su plaće, puno veće nego u državnih službenika, a s druge strane ne možemo financirati vrtiće. Prema tome, onda možemo raspravljati o tome ko je koliko više izgubio, a ko je zaista ugrožen u onom smislu da ne može funkcionirati.
Hvala. Slavko Linić, replika.
Kolega Gjurković, ajde da mi idemo u bit stvari, odmaknimo se od gubitaka, uzimanja, davanja. Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave je zakon u kojem se vidi kako je odnos decentraliziranih funkcija, kakav je odnos jake lokalne samouprave u odnosnu na centralnu vlast. Ovim zakonom vi centralizirate sredstva, centralizirate sredstva i upravljanje prepuštate ministru i oduzimate pravo gradonačelnicima, načelnicima i županima da upravljaju sredstva s kojim su do ovog zakona upravljali. To se zove centralizacija, to u Planu 21 nemate. Postupate suprotno političkoj deklaraciji na bazi koje ste dobili izbore. To je što se tiče ovoga. Vratimo se malo na paket, jer pazite jedan i drugi zakon je predložio čudno Ministarstvo regionalnog razvitka. Mi govorimo o novoj metodi regionalnog razvoja, novoj, donosimo novi zakon. A što u tom zakonu imate? Mjerila za utvrđivanje indeksa razvijenosti iz 2011. godine. Moderni zakon, 2 godine se donosi, 3 godine mi njega nismo u stanju na način da izmijenimo mjerila prema današnjoj situaciji u RH. I zamislite tragediju, imate i članak da naredne 3 godine ga nećete mijenjati. 6 godina mi nećemo promijeniti mjerila i kriterije po kojima se utvrđuje indeks razvijenosti. Jao si ga gradovima i općinama koji nisu obuhvaćeni. 6 godina. A znate kako rade u Europi? Svaku godinu ih mijenjaju. Mi u prijedlogu nismo mogli trogodišnje promijeniti, nismo mogli. Prema tome, to je opet, ne moderni sustav, vraćanje unazad, i onda imamo voluntarizam, a to su kompenzacijske mjere. Ja ne vidim u tome onu Hrvatsku koju je maloprije Ivana Posavec Krivec pričala.
Srđan Gjurković, odgovor na repliku.
Hvala poštovana potpredsjednice. Poštovani kolega, ne slažem se s vama da se sredstva centraliziraju, poštujem vaše argumente, ali smatram da u provedbi ovih zakona će se vidjeti jasno da se sredstva ne centraliziraju, ali da su manja, a bit će mi drago vidjeti i nakon 6 mjeseci rezultate efikasnosti lokalne samouprave, snalaženje i sposobnosti načelnika i gradonačelnika u povlačenju sredstava, odnosno pripremu za … sredstava jer, evo, ovdje je i fond koji se s ovih 1,5% poreza na dohodak otvara i otvara se još jedan fond od 30 milijuna kuna kako bi se kvalitetnije povlačila sredstva i radili projekti. Indeks razvijenosti, mjerila korištenja, pa ja bih rekao da napokon 100 općina i gradova koji čekaju vjerojatno 23 godine napokon ulaze u sustav da im se osigura ono što im se davno trebalo osigurati, ali moram priznati da se djelomično slažem s vama da indeks razvijenosti treba pratiti kontinuirano, ne dvojbeno i to je kao što moramo pratiti i efikasnost i ministarstava i trošenja sredstava i efikasnost i učinkovitost lokalne samouprave, kontinuirano i onda ove rasprave će biti puno argumentiranije sa činjenicama i brojkama, a manje naravno sa vizijama i ideologijama.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Pa ja bih volio kad bi meni sutra netko u raspravi o državnom proračunu pokazao na kojim pozicijama se nalazi ovo sve što mi slušamo ovdje dva dana. I onda bih potpisao automatski da podržavam ovo sve skupa. Dakle, naprosto je smiješno da nama netko nudi nešto bez ikakvih analitičkih podloga jer ako je ova analitička podloga što ste vi stavili u glavi 3 ocjena izvora potrebnih sredstava, onda ja ne znam što je analitika. Međutim, kad govorimo o ovom zakonu koji je na određeni način temeljni zakon za funkcioniranje jedinica lokalne samouprave, onda i zbog javnosti, zbog hrvatskih građana treba reći to se u principu financira iz ovoga što je predviđeno člankom 43., ovo drugo su beznačajniji prihodi, pa da mi vidimo da li ćemo mi fakat one koji su nam najdraži i najmiliji dovesti u situaciju nekakva nesigurnost. Dakle, financira se predškolski odgoj, financira se osnovno školstvo, financira se srednje školstvo, financira se socijala, financira se zdravstvo u županijskim bolnicama, financiraju se umirovljenički domovi, financiraju se vatrogasci kako javne vatrogasne postrojbe, tako i dobrovoljna vatrogasna društva, financiraju se udruge od sporta pa nadalje i kulturno umjetnička društva. I sada mi tome uzimamo 2 milijarde i 200 milijuna kuna i kažemo ništa se neće dogoditi, sve će biti divno i krasno, a još kad uzmemo ove indekse o razvijenosti, kao da u Hrvatskoj nije bilo gospodarske krize, kao da u Hrvatskoj nije stradala ni jedna firma, kao da je sve zabetonirano 2011. 2011. je bila praktički treća godina krize. Ajmo pogledati da smo od 2011. do danas izgubili 200 tisuća radnih mjesta, dakle tada smo imali milijun i 540 tisuća zaposlenih, danas u Hrvatskoj imamo milijun i 340 tisuća zaposlenih. Pa kolegice i kolege, ako tih 200 tisuća manje radnih mjesta nije razlog da se promijeni indeksacija, onda ne znam što je uopće razlog jer tih 200 tisuća je nekome plaćalo porez na dohodak i nečiji općinski, gradski i županijski proračuni su se punili od toga. Ne, ali to nije bitno, sve je ostalo isto i zato je napravljen onaj čušpajz od Zakon o područjima posebne državne skrbi i Zakona o brdsko planinskim područjima. Da smo imali hrabrosti napraviti Zakon o regionalnom razvoju koji nas vodi ka boljem i kvalitetnijem korištenju sredstava EU fondova i preko tih EU fondova rješavati sve ove … koje imamo, onda nam praktički Zakon o područjima posebne državne skrbi i Zakon o brdsko planinskim područjima uopće ne bi trebao. Ali kada nemate hrabrosti napraviti taj iskorak, a to se nažalost u ovoj Vladi događa 3,5 godine, događalo se i Vladi u kojoj sam ja bio, da nije bilo … u momentu hrabrosti da se naprave neke stvari. Neću ja reći, sada je bilo divno i krasno, ali onda dođemo do ovoga i što mi u principu danas raspravljamo? O čemu? O tome da li ćemo obrazac za poreznu potrošnju podnositi ne u tome što je to vrsta poreza, nego o tome tko ubire porez. Zar je to najbitnije? Pa valjda je bitna vrsta poreza i kako se ona evidentira i kako nju netko evidentira. Ne, nama je tu po tom članku daleko bitnije tko ubire porez. Pa ako to ubire jedinica lokalne samouprave, onda za svaki ugostiteljski objekat na području tog grada se praktički podnosi njima ali ako to ubija Porezna uprava onda se to predaje tvrtki na sjedištu firme, to je samo jedan od bisera. No članak 43.to je naprosto fantastično kako nas netko želi uvjeriti u nešto što je neobranjivo jer mi ovdje govorimo o smanjenju nominalno sa 12 na 6%, ali ajmo reći da se smanjila i porezna osnovica za 18%. Pa mi onda više ne smanjujemo sa 12 na 6% nego smanjujemo po prilici negdje na 12, na 4, 4,5%. I onda je logično ono što je predložila Udruga gradova i što je predložio kolega Linić, ajmo dati gradovima, županijama i decentraliziranim funkcijama sve novce, a država onaj fond za izravnanje jednostavno formira iz ostalih poreznih prihoda. Nas se to kao ni gradonačelnika, načelnike, župane uopće ne tiče. Dakle temeljem onih standarda koji će predložiti ministar prosvjete decentralizirana sredstva su toliko i toliko. Jer recimo što bi se dogodilo da se odredi da ta decentralizirana sredstva toliko i toliko da ne bude toliko prihoda od poreza na dohodak, to se i tako i tako mora isplatiti. Prema tome, dirnulo se ono što se dirnut nije smjelo, a to je decentralizirana sredstva, to je bogohulno bilo dirnuti u zemlji u kojoj se svi zaklinjemo u decentralizaciju. E pa poruka svima onima kako Kukuriku koalicija gleda decentralizaciju, to je jasna poruka. Jer ako i ovo malo novaca uzimate što je prvi korak bio niski korak bio decentralizaciju u Hrvatskoj i onda se nažalost više nije napravilo ništa. bile su još 2, 3 izmjene ovoga zakona zbog određenih promjena u porezu na dohodak i sada što mi radimo,kakvu mi poruku šaljemo ljudima koji su neposredno izabrani na izborima. Dakle oni su išli sa imenom i prezimenom sa imenom i prezimenom su izabrani, stoji iza nekakvih programa. A da ne govorim da nomotehnički kaže da odluku grada ili općine, grad ili općina ne mogu donesti odluku mogu donesti predstavnička tijela, a ne grad ili općine. Grad ili općine su niko i ništa, oni su samo imenica. Ali kažem ovaj članak 43.a je posebno interesantan i priznati da nisi u stanju disciplinirati jedan grad i onda taj grad njegove građane, a i ostale građane RH ići kažnjavati je smiješno. Pa ako se vidjelo iz proteklih godina da grad Zagreb s osnova poreza na dohodak ostvaruje prihode koji su iznad onih koji su po minimalnim standardima, a gradu Zagrebu se samo mogao smanjiti udio u porezu na dohodak za 0,3, 0,4, 05% i svesti ih u nekakvu razinu. Ovo učešće u porezu na dohodak je donešeno zbog toga nažalost što kada pogledate jedan ili dva grada u Hrvatskoj prelaze preko ovih 3% da skupe dovoljno za školstvo i da mogu financirati sami školstvo. Svi ostali dobivaju sredstva iz decentraliziranih funkcija, to je problem naš, to je stvarni naš problem. praktički jedino grad Zagreb to ima. I druga stvar, meni nije jasno ako smo rekli da se na štednju plaća porez na dohodak od 12%, zar to nije dohodak kao i svi ostali i da ih mi svi plaćamo porez prema mjestu stanovanja i da se taj porez na dohodak isto dijeli po ključu kao i svi ostali. Jer mi sada imamo i kategorije dohotka, imamo dohotke koji se uplaćuju na zbirni prolazni račun i oni se dijele po ključu, imamo dohodak koji se zove i porez na kamate koji će se vjerojatno uplaćivati na nekakav drugi račun. I sada mi kažemo da ćemo mi iz toga dohotka pokriti nekakav minus koji smo uzeli. Pa mi smo taj već dohodak uzeli gradovima i općinama jer smo rekli da dohodak, sve vrste dohotka udio u tom dohotku gradovi i općini pripada toliko i toliko. Prema tome, ako kažemo da porez na kamate nije dohodak onda smo trebali donesti poseban zakon o porezu na kamate i reći da je to prihod od državnog proračuna. međutim ako smo ga mi stavili u Zakon o porezu na dohodak, a pogledajte u Zakonu o financiranju jedinice lokalne samouprave što vam piše, piše da je prihod jedinice lokalne samouprave porez na dohodak i onda govorimo o postotku. Prema tome, mi ne da građanima dajemo tih 300 ili 400 milijuna koliko će biti poreza na dohodak, mi smo im ga uzeli. Jer ako ja platim porez na kamate onda je logično da mojoj Velikoj Gorici ode 5,6% da Zagrebačkoj županiji ode 16, da za decentralizirana sredstava ide 12 i da ovih 16% ide za fond za izravnanje jer je to dohodak. Nema u porezu na dohodak i ovo je dohodak i ovako je dohodak nije onakav. Ali to najbolje govori kada se izgubite u vremenu i prostoru što se događa. A u ovom zakonu koji slijedi iza ovoga ćemo govoriti više. I na kraju je vrlo interesantno na stranici 10 kaže "od pomoći izravnavanja po ustanovama unutar skupine pojedine djelatnosti ali se preraspodjela mora zasnivati na planu objavljenom najmanje mjesec dana prije njegovog usvajanja". Pa kako možete nešto napraviti ako će vam minimalni standardi na Vladi biti vjerojatno usvojeni u 3., 4. mjesecu to su mjeseci kada se oni usvajaju do tada se plaćaju akontacije. Kako će jedinice lokalne samouprave moći ovo ispoštivati? Dakle gospodo zamjenici ministra, mislim da je Vlada s ovim zakonima napravila kardinalnu grešku. Napravili ste jednu krivu poruku i ovo je poruka Hrvatska se centralizira, Hrvatska se ne decentralizira. Ali kažem nemojte zaboraviti šta se financira iz ovih sredstava.
Tomislav Klarić, replika.
Kolega Šuker rekli ste kakvu poruku šalje. Čuli smo ispred kluba SDP-a uzmi sredstva da bi se razvili, od HNS-a da bi se potaknule jedinice lokalne samouprave da koriste europske fondove. U planu Kukuriku tri velikim slovima je pisala decentralizacija i sada koje je naše čuđenje i zbog čega se mi čudimo da sredstva koja će se naći na jednom mjestu će jedna osoba prema ovom zakonu, dakle ministar rasporediti pravedno, pošteno, odgovorno na 548 jedinice lokalne samouprava na terenu. Mene čisto zanima kako ćemo operativno mi to provesti? A opet se vraćamo na ono što čitavo vrijeme govorimo na proračune jedinice lokalne samouprave njihove obveze na koji način će funkcionirati. Kako ćemo planirati sredstva kada imamo jednog čovjeka koji će odlučivati valjda o svemu koji će u lijevom džepu jer mu neće stati u njega i staviti u desni pa će izvlačiti van. Mislim, govorimo čitavo vrijeme od '90.-tih na ovamo stalno slušamo priču decentralizacija, decentralizacija, jačanje jedinica lokalnih samouprava. Pa evo u planu kukuriku koalicija 21. idemo jačanju odozdo prema gore. Sada imamo piramidu okrenutu potpuno naopako. Sada je ministar dolje na onu špicu piramide a mi smo svi gore i čekamo tog ministra sa tim sredstvima da ih rasprši po terenu. Pa jedinice lokalne samouprave su korijen, korijen iz kojih izvire život u ovoj zemlji. Lijepo je tu netko govorio da onaj najmanji građanin ima priliku razgovarati sa svojim čelnikom, pročelnikom jedince lokalne samouprave, zvati komunalnog redara na telefon, kada mu netko umre pozvati komunalno društvo da se sav taj život organizira.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Kolega Klariću, ako se ne varam kada potpredsjednik Vlade govori o EU fondovima onda govori da praktički jedinicama lokalne samouprave sa ovog ili onog osnova je na dispoziciji negdje oko 2,5, 3 milijarde kuna. S obzirom da većina jedinica lokalne samouprave kod nas temeljem onih statističkih regija će morati sudjelovati negdje sa 40-ak%, pa dakle minimum milijardu kuna praktički vlastitih sredstava, vlastitog udjela u financiranju projekata iz EU fondova. A pogledajte mi osnivamo fond sa 115 milijuna kuna. Što ćemo mi s tim fondom napraviti? Ništa. Pa bilo bi logičnije da to preko banaka ili na neki drugi način napravimo. Ali ovaj fond i ovih 1,5% za taj fond je ništa drugo nego zavaravanje. Isto kao što je i ona pozicija u Ministarstvu financija je čisto zavaravanje. Do sada se je s osnova poreza na dohodak direktno sa računa vraćalo negdje oko 400 milijuna a 349 milijuna je bila pomoć jedinicama lokalne samouprave temeljem onog dohodovnog cenzusa, dakle oni koji su bili ispod toga su dobivali pomoći. I to sve skupa kada zbrojite negdje 750, 760 milijuna. A sada ova nova pozicija u Ministarstvu financija gdje je povrat poreza na dohodak i gdje je su ta sredstava za pomoć jedinicama lokalne samouprave temeljem dohodovnog cenzusa negdje oko 540 milijuna. Pa prema tome ne treba za to velika pamet i velika matematika da zbrojite da je ovo bilo 740 milijuna, ovo je sada 540 milijuna i da je to manjak od 200 milijuna. I da će s tog osnova najugroženije jedinice sa najmanjim prihodima dobiti 200 milijuna kuna. I sada kada to sve skupa zbrojimo onda to sada više nije 2 milijarde nego taj iznos se penje vjerojatno daleko više i daleko jače ali tim više što i onaj povećani prihod s osnova na promet nekretnina ide isključivo na 30, 40 većih gradova, ovi ostali mogu zaboraviti na to.
Slavko Linić, replika.
Ne mogu ne biti zločest, jer uvijek me smetaju kada stručni ljudi, školovani ljudi ne znaju osnovne definicije. Pa manje-više skoro ista koalicija je bila 2000. godina na vlasti i tada smo donijeli odluku o decentralizaciji i jačanju jedinica lokalne samouprave i tada smo upotrebljavali termin, to je decentralizacija jer smo manje dali u državni proračun i više smo dali gradovima, općinama i županijama. Zvali smo to decentralizacija. I sada kada obrnuto, uzimamo i ponovno mećemo državni proračun pod kapu ministra onda to zovemo razvoj, onda to zovemo discipliniranje. Ljudi to se zove centralizacija, centralizacija suprotni pojam od onoga što koalicija ima u svom programu. Isto tako porez na kamate i prihode od štednje. Porez na dohodak. Komu pripada porez na dohodak? Uvijek bi trebao biti ključ raspodjele zajedničkih prihoda a zajednički prihodi se zna koji su, to je porez na dohodak. Prema tome, trebalo je biti, ne centraliziramo opet pod kapu jednog ministra. On veli vratiti ćemo ali ljudi moji to se zove centralizacija zajedničkih prihoda koji pripadaju jedinicama. Njima to pripada. I isto tako fond poravnanja, pa sam potpredsjednik Vlade je rekao što je to, davanje jačih da bi mogli pomoći slabijem. Šta ćemo mi sada imati? Financiranje decentraliziranih funkcija neovisno o snazi. Pa ja tvrdim da će i grad Zagreb tražiti financiranje standarda iz fonda poravnanja. Onda to više nije fond poravnanja. Ekonomski nazivi više ne vrijede u Republici Hrvatskoj.
Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Da kolega Liniću. Iako je bilo puno skepse 2002. oko decentralizacije međutim trebalo je napraviti taj korak jasno i otvoreno. Međutim, ovdje kao što sam već govorio nije u pitanju 6% nego ostaje negdje oko 4,5%. I kada uzmete ukupno sa osnova decentralizacije se uzima 900 milijuna. Kada pogledate prijedlog proračuna za sljedeću godinu onda ćete vidjeti iz onih sredstava za decentralizaciju on nije u odnosu na prošlu godinu porastao 900 milijuna. I on ako u odnosu na prošlu godinu nije porastao za 900 milijuna onda znači da neće jedinice lokalne samouprave doći na istu razinu. Dakle nema tu velike pameti samo ovo što je napisano ovdje i ova nemušta obrazloženja jer kažem, nitko ne želi poštivati Zakon o fiskalnoj odgovornosti. Lako se može, samo se da malo truda, prođe se po proračunu pa će se vidjeti da tih pozicija nema. I stvarno mi nije jasno kome je u interesu grabiti toliku moć kod sebe i u principu priječiti razvoj onih koji bi trebali stvarati natjecateljsku utakmicu za poticaj ili investitore sutra u Republici Hrvatskoj. Pa nismo svi mi u nekim mandatima osnivali gospodarske zone zbog toga da bi netko nešto ogradio i da bi to stajalo tako nego naprosto daš jedinici lokalne samouprave i oni kroz politiku komunalnih naknada, komunalnog doprinosa, ovoga, onoga, praktički se nude investitorima i na takav način dolaze do novaca za budućnost. I onda možemo govoriti o odgovornosti i neodgovornosti lokalnih čelnika. A isto tako što se tiče plaća, gledajte, meni se nije sviđalo ni dok sam bio u poreznoj upravi, ni kad sam bio kasnije ministar da moji ljudi u poreznoj upravi sa visokom stručnom spremom imaju plaću 5 ili eventualno 5 i pol tisuća kuna. Istovremeno ljudi sa daleko manje znanja, bez namjere da ikoga vrijeđam, imaju plaću veću 3-4 tisuće kuna od tih ljudi. Ali ajmo to regulirat s nekim drugim zakonom, ali ne oduzimanjem onoga što sad imaju.
Kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovana gospodo zamjenici, poštovane kolegice i kolege. Evo već i prošli tjedan i ova protekla dva dana raspravljamo o ovim zakonima koji se na direktan i indirektan način dotiču funkcioniranja lokalne samouprave. Ono što možemo na kraju prilikom donošenja odnosno rasprave o ovom zakonu utvrditi, to je da se ovdje radi o snažnoj centralizaciji sredstava. Ovo je čak najgori vid centralizacije jer loša je i centralizacija kada se uzimaju novci, ali se usput uzimaju i ovlasti, smanjuje se obim radova lokalne samouprave, ali ovdje se ne smanjuje obim radova i poslova jedinica lokalne samouprave nego se nekim drugim zakonima povećava, a u isto vrijeme se smanjuju sredstva koja su do sada bila data zakonima jedinicama lokalne samouprave. Dakle ovo je po meni najgori vid centralizacije, ostaješ sa istim ili možda većim ovlastima i većim poslovima ali ti država smanjuje sredstva. Ako je čak i postojalo ono što pokušava potpredsjednik Vlade reći da pojedini gradovi odnosno grad Zagreb nije vratio u državni proračun višak sredstava koja su mu preostala od ovih decentraliziranih sredstava onda se to moglo riješit na drugačiji način, ali svakako i na činjenici da 12% na 12 milijardi kuna koliko otprilike iznosi ukupan prihod od poreza na dohodak u Republici Hrvatskoj iznosi milijardu i 440 milijuna kuna. Sada kada se to smanji za 18% koliko će biti manji ukupni prihod od poreza na dohodak u Republici Hrvatskoj, sada 12% više nije milijardu i 440 koliko je tu iznosilo u ovoj godini, nego to je sada 980 milijuna kuna. To je sada 980 milijuna kuna. Prema tome, samim time što se izmijenio Zakon o porezu na dohodak, što se time izmijenio i smanjio ukupan prihod u Republici Hrvatskoj od poreza na dohodak, već samim time smo mi smanjili jedinicama lokalne samouprave ta decentralizirana sredstva, pa prema tome nije ih trebalo još dodatno smanjit za 6%. Kada se tih 6% usporedi sa 6% koji bi bili na snazi da se nije smanjio ukupan prihod od poreza na dohodak, to sada iznosi negdje oko 4, 4,5%. Dakle nije to više 6% od onih prijašnjih, prije nego što je stupio na snagu Zakon o izmjenama Zakona o porezu na dohodak, to je sada negdje oko 4,5%. I stoga, ja sam to već i govorio prošli tjedan i ponovio sam čini mi se danas u replikama, ako smo doista htjeli nešto kompenzirati onda najprije nije trebalo smanjivat ovih 6% decentraliziranih sredstava, to je prva stvar i druga stvar, onda ako se uvodi novi porez a to je porez na kamate onda smo ga trebali u cijelosti prepustiti jedinici lokalne samouprave ili najmanje u postotku od 60% koliko se ovim zakonom predviđa da će jedinicama lokalne samouprave ostati u udjelu u porezu na dohodak, … poreza na dohodak. Dakle to je trebalo napraviti, to bi bilo dodatnih još 400-500 milijuna kuna jedinicama lokalne samouprave. A glede onoga što je potpredsjednik Vlade rekao da će možda u nekoj drugoj izmjeni i nekoj drugoj fazi se kompenzirati jedinicama lokalne samouprave nešto kroz izmjene zakona kojima se određuju prihodi koncesije. Čini mi se da je to spomenuo potpredsjednik Vlade ako se ne varam, govorio i o tim mogućnostima. Pa bih ja evo upoznao nas koji, nema nas puno ovdje u Saboru, da je Ministarstvo pomorstva izradilo Nacrt prijedloga zakona o pomorskom dobru. Ne znam da li to vas dvojica zamjenika znate, ali upravo taj zakon definira postotak sredstava koliko od prihoda od koncesije za pomorsko dobro koriste županije i gradovi, odnosno općine u Hrvatskoj. To je 66%, dakle 66,6% je prihod jedinica lokalne i područne samouprave od koncesija na pomorskom dobru, a prema zakonu kojega je napravio u nacrtu Ministarstvo pomorstva to se smanjuju na 60%. Dakle maloprije je spomenuo gospodin potpredsjednik o tome kako će se koncesijama još nešto dodati jedinici lokalne samouprave koji bi prihod bio onda kompenzacija dijelom i za ovo o čemu danas govorimo, a upravo ga nacrt prijedloga zakona koji je izišao iz ministarstva i koji se može pročitati na stranicama ministarstva govori da će se kroz novi Zakon o pomorskom dobru čak smanjiti jedinicama lokalne samouprave, a posebno županiji ali ukupno i jednima i drugima će se smanjiti za 6% taj prihod. Kada je maloprije gospodin Linić rekao da zbog Zagreba i nemogućnosti ili što država nema dovoljno efikasne alate i instrumente da povrati sredstva iz grada Zagreba koja su mu pripala s ovih 12% temeljem decentraliziranih sredstava, onda ja bih kad već spominjem Zakon o pomorskom dobru i Ministarstvo pomorstva sličnu je akciju pokrenulo Ministarstvo pomorstva na način što državni brodar i drugi brodar u Republici Hrvatskoj ne mogu kontrolirati zloupotrebu upotrebe vinjeta kao povlaštene otočne karte u pomorskom prometu. Prisiljava sve otočane da možda zbog sporadičnih slučajeva u zlouporabi povlaštene karte za otočane ili vinjete, prisiljava sve otočane da krajem 2013. godine rade vinjetu za koju moraju platiti 80 kn po svakoj toj vinjeti i od otočana izvlači dodatnih 5 milijuna kuna zbog toga što se ne može provjeriti da li neki putnik, vozač na trajektu zloupotrebljava nečiju tuđu otočnu kartu, odnosno vinjetu. Mislim da je to neshvatljivo i da zbog toga što nismo u mogućnosti, ne mi, nego brodari ili državna uprava nije u mogućnosti provjeriti da li netko zloupotrebljava otočnu kartu. Zbog toga ćemo kazniti sve otočane koji su vlasnici vozila i prisilit ćemo ih da rade nove otočne iskaznice i da za to plaćaju u državni proračun 80 kn, odnosno za negdje preko 50000 vozila to je negdje oko 5 milijuna kuna koliko će koštati to sve zajedno. I druga stvar, još sam, ja imam kod sebe proračun kojega je pripremio župan dubrovačko-neretvanski za 2015. godinu i koji bi sad trebao biti raspravljen 5. prosinca na županijskog Skupštini, pa kada gledam podatke koje je on ovdje u ovaj proračun unio temeljem saznanja koje je imao 15. studenog kada je uputio ovaj proračun u proceduru ja ne znam, mislim da nakon što smo usvojili jučer onaj zakon, nakon što ćemo sada usvojiti ove zakone koji su nam preostali i koje smo raspravili u ova dva dana da ovaj nacrt proračuna županije doista više nema veze sa stvarnošću i da će to trebati mijenjati čim prije i dobro da to nije usvojeno jer to više doista sa ovim, o čemu mi raspravljamo doista nema puno veze. I tu je, puno je izmjena tu napravljeno, pa i u dijelu o čemu mi najviše govorimo, a to su decentralizirane funkcije gdje su ostali isti iznosi koji su bili u prošloj godini, a ovim zakonom smo mi to značajno izmijenili. Sve u svemu, ja ne vidim opravdanja zbog čega je Vlada čekala studeni i to kraj studenoga da se ovako važni zakoni za funkcioniranje lokalne samouprave donesu. Sva ova saznanja koja danas imamo i znali smo ih i prije pet, šest mjeseci. Ako je Vlada odlučila radi predsjedničke kampanje ili ne znam zbog čega, zbog kojih drugih razloga omogućiti građanima Hrvatske da kroz izmjenu Zakona o porezu na dohodak poveća na određeni način plaće, onda to nije trebala napraviti na ovaj način kako bi se lokalna samouprava bacila na koljena. I to što je možda u prvoj fazi kroz izmjenu Zakona o porezu na dohodak će doći do povećanja plaća određenom broju odnosno kako je rečeno oko milijun hrvatskih građana, to što će doći do povećanja plaće u prvoj fazi, u drugoj fazi kada jedinice lokalne samouprave više ne budu mogli pružati onu uslugu koja je zakonom pred njih stavljena doći će do povećanja tih usluga i u konačnici se bojim da će na kraju građani umjesto dobitka od ovog zakona na kraju imati štetu. Hvala.
Tomislav Klarić, replika.
Kolega Bačić, u svome govoru često ste upotrebljavali neshvatljivo je. Sad nakon ove točke dnevnog reda raspravit ćemo Zakon o komunalnom gospodarstvu, sredstva će jedinice lokalne samouprave, dakle prema novom modelu moći trošiti i nenamjenski. Spomenuli ste pomorsko dobro, pa ona sredstva namjenska od pomorskog dobra više nećemo vjerojatno morati ulagati ni u pomorsko dobro nego ćemo s njim ne znam valjda plaće plaćati, ne znam što. Ali ono za što sam se javio u biti za repliku između svih ovih diskusija i ono što me stvarno boli to je nepravda prema jedinicama lokalnih samouprava koje osobno znam jer sam svaku u njoj praktički i živim u Gorskom kotaru sa indeksacijom razvijenosti. I sad dolazimo do onoga čime će raspolagati ministar. Sad sam razgovarao sa jednim našim načelnikom općine i sad zamislite situaciju. Ovih dana je grad Čabar dobio puf od tog našeg fonda dva milijuna i sto tisuća kuna, općina Brod Moravice pet tisuća i osamsto kuna za pomoć zbog ovih šteta koje su nastale. Koji su kriteriji? Koji su modeli? Ili je upravo ono što je doktor Milinović spomenuo hoćemo na taj način kupovati gradove, općine? Ovo su prihodi koji jedinicama lokalne samouprave trebaju, koji se ostvaruju na području jedinica lokalne samouprave, kojima jedinice lokalne samouprave mogu raspolagati, planirati što će i kako graditi i kako dizati standard svojim građanima. A drugačiji modeli su i koje treba i svi ćemo ih podržati one jedinice lokalnih samouprava i u Slavoniji i na otocima, u dalmatinskom zaleđu točno se zna na koji način i kako se može isfinancirati da dostignu određeni stupanj razvijenosti. U onom dijelu kad se povezuje netko tko je uspješan Matulji, Buzet pa to bude primjer i usporedba sa nekakvim Lokvama, Skradom, Brod Moravicama. To je suludo ljudi moji i to je nepošteno, duboko nepošteno sa ovom indeksacijom koja je provedena, sa svim ovim što se naturava nama, a da ne govorim sa samom fiskalizacijom.
Hvala. Branko Bačić, odgovor na repliku.
Slažem se kolega Klariću da je trebalo napraviti, a to smo u stvari jučer u raspravi o Zakonu o regionalnom razvoju tvrdili trebalo je drugačije pristupiti izmjenama zakona. Ja sam s obzirom na onaj zakon koji je bio u promjeni, koji je bio u javnoj raspravi rekao da je ovaj konačan prijedlog zakona koji je jučer raspravljen "tresla se brda rodio se miš". Ja bih to tako definirao. Držim da je najprije trebalo utvrditi nove indekse, uvažavati brojne kriterije koji su na kraju krajeva i udruge, čini mi se udruga gradova, a i druge udruge spominjali da se najprije uvaže i drugi kriteriji kojima bi se definirao indeks razvijenosti pojedine jedinice lokalne samouprave, pa onda krenuti u pravu izmjenu zakona, gdje bi se onda drugačije moglo i raspoređivati sredstva i uvažavati činjenicu Gorskog kotara pa i otoka, to sam jučer također u raspravi govorio. Jer mislim da indeks razvijenosti koji govori, koji je utvrđen ne pogađa u suštinu stvarno stanje primjerice brojnih hrvatskih otoka, a pogotovo malih hrvatskih otoka koji su u sastavu velike razvijene jedinice lokalne samouprave, a na njih se takve mjere ne odnose. Prema tome, čini mi se da je taj zakon kao što ste vi sami rekli trebalo drugačije koncipirati. Onda bi i ovaj zakon kojega sad raspravljamo bio kud i kamo pravičniji prema tim jedinicama lokalne samouprave.
Potpredsjednik Milorad Batinić, izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice. Naime, ovaj zakon kao što su i mahom sve kolegice i kolege što su raspravljali treba gledati u kontekstu prethodnih zakona, Zakon o porezu na dohodak koji smo izglasali, Zakon o regionalnom razvoju, tako da ovaj zakon gledam kao korekciju prihoda, odnosno način kako da se na neki način umanji onaj manjak prihoda što će imati jedinice lokalne samouprave s osnova poreza na dohodak. Kad se govori o ovom zakonu onda neminovno je da se govori i o problemima i o situaciji u općinama, gradovima i županijama pa tako ću i ja pokušati dati svoj doprinos i svoje viđenje toga. Tu se protezalo kroz rasprave nekoliko teza gradovi i općine će izgubiti. Dio prihoda da. Međutim, nije bilo rečeno da će dobiti građani tih jedinica lokalne samouprave. To nitko nije ovdje rekao. Nadalje, općine i gradovi neće moći funkcionirati. Pa neke općine i gradovi i sada ne mogu funkcionirati. Kad smo raspravljali o Zakonu o regionalnom razvoju jasno sam bio kazao da konačno smo počeli ozbiljno o tome govoriti i da je nužno, neminovno da se pokrene, nadam se da će to uslijediti nakon Strategije regionalnog razvoja, i jedna detaljnija rasprava o reformi lokalne samouprave. Svi smo u ovom Saboru raspravljali o izvješćima državnih revizija vezano za tematiku i sve one stvari koje su se radile u općinama i gradovima, o izvješćima itd. Uvidjeli smo i svjesni smo niza problema i sad i prije ovih zakona što su doneseni gdje se smanjuju prihodi jedinicama lokalne samouprave bili smo svjesni da određene jedinice i koje nisu bile niti potpomognute niti su sada vrlo teško funkcioniraju. Postavlja se pitanje zašto? Tome ima nekoliko razloga. Prije svega teško je definirati koliko pojedina jedinica lokalne samouprave smije imati zaposlenih. Teško je odrediti da li smije imati mala jedinica jedno vozilo, dva, tri ili pet. Znači, niz stvari je prepušteno, što po meni je također u redu, poštivamo određene konvencije, određenu praksu, svedeno je na odgovornost. Ne samo i predstavničkog tijela ali i onih izvršnih ljudi koji vode općinu ili grad. Ovi zakoni se ne donose iz tog razloga da se uvede red, što se moglo čuti, nego naprosto svjesni smo činjenice koliki je deficit državnog proračuna koji je projiciran da u kasi u konsolidiranom dijelu nema novaca i ovo je čisto tehnička preraspodjela da se na neki način kompenziraju određeni učinci smanjenja prihoda jedinicama lokalne samouprave. Međutim, u ovom dijelu se smanjuju i prihodi države. Poziva se na jednu razinu solidarnosti. Ne mogu se složiti da je ovo centralizacija, naprosto to je preraspodjela istoga novca. Da li je netko dobio malo više, netko malo manje, ali ono što je ključno i što nisam čuo danas to je dobili su naši građani. Bilo je također teza kolege Klarića, nema ga sada, dobio je sredstva, napravio je vrtić i kasnije se konstatira da ne može financirati taj vrtić. Ja postavljam pitanje zašto ga je išao graditi na takav način? Znači i prije ovih reformi on nije mogao održavati i plaćati hladni pogon vrtića. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Šuker, moći će ga plaćati. Vi vrlo dobro znate 2 ključne stvari koje su ekonomske kategorije, to je pitanje održivosti a sada će doći do izražaja sposobnost lokalnih čelnika i ona kategorija upravljanja rizicima. Što se tiče upravljanja rizicima mi na sjeveru Hrvatske to vrlo dobro znamo od niza prethodnih godina što to znači. Mi nismo naučili na puno, nikad nismo imali puno i ovaj manjak što će biti u našim proračunima budite uvjereni neće biti potrebnih. Uprava će funkcionirati, vrtić će funkcionirati, školstvo i sve će funkcionirati. Naravno, da imamo prostora na hladnom pogonu, nema. Jer smo bili prisiljeni sa jednim odnosom centralne države koju je vodila vaša stranka prisiljeni da budemo štedni i šparni. Imate prosjek gradova veličine 15 tisuća stanovnika, 30 zaposlenih na razini RH. 30 zaposlenih! Kategorije, imate određene sredine gdje je na 125 građana 1 zaposlenik u upravi. Pogledajte sjever, od 700, 800, 900 pa čak i neke jedinice na 1000 stanovnika 1 zaposlenog. Funkcioniraju, imaju vrtić, plaćali smo prijevoz srednjoškolcima kada država nije htjela. Najprije je dala pa onda opet uzela. Financirali smo JPP, gradnju infrastrukture, preživjeli smo i preživjet ćemo opet. Činjenica je, nadalje, spomenuta je nepravda koja je učinjena indeksacijom. Ja se slažem nema idealnog zakona, pravednost, to je teško postići. Ovaj indeks razvijenosti, ponovit ću ono što sam rekao jučer u raspravi, on je primjenjiv, vjerodostojan pokazatelj za razine regionalne samouprave. Velike gradove, ne znam Rijeka, Osijek, Split, Dubrovnik, možda neke gradove oko 70 tisuća stanovnika, međutim za jedinice manje od toga dobit ćemo kao što to voli kolega Šuker reći čušpajz. Ali u pozitivnom kontekstu. Naime, o čemu se radi? Veličina uzorka na kojemu možete nešto ispitivati, sugerirao sam bio i vjerujem da će se to, vidim da zamjenik ministra potvrđuje, kroz strategiju definirati, više faktora koji utječu na indeks razvijenosti. Da bi dobili upravo u tim manjim sredinama jednu daleko kvalitetniju plastičniju sliku što to znači razvijenost i o kojoj razini razvijenosti govorimo. Nadalje što se tiče vrtića kolega Klarić, naime svi mi na lokalnoj razini moramo imat neke strateške dokumente koji su nam vodilja ka određenom cilju. Kad radimo strateške dokumente znači moramo se voditi elementom održivosti i ne ulaziti, jer najjeftinije je napraviti, izgraditi nešto ali ne idete u gradnju ukoliko vam studija izvodljivosti ne pokaže da vi to možete servisirati i održavati. Konkretno masu nas je, koliko mi je poznato kolega sa sjevera, imalo divne projekte, perspektivne projekte, održive projekte koji bi danas i prihodovali, tražili smo potporu države, nismo dobili. Ali nismo ulazili u realizaciju rekao bi na slijepo. Daleko od toga da svaka sredina gdje postoji interes, gdje postoji broj da se grade vrtići, da se gradi škola, da se gradi društvena infrastruktura. Ali velim moramo biti racionalni, moramo biti razumni da se ne desi da određeni naši kolege načelnici, znam za načelnike, voze aute koji su negdje oko 350 tisuća kuna, a država mu mislim da još uvijek mu plaća da bi uopće mogao funkcionirati kao lokalna samouprava. Nije pravilo, nikada ne želim generalizirati, ali da ima i takvih slučajeva definitivno da. Stoga kao i klub podržat ću ovaj zakon. Kažem to je čista tehnička korekcija. Za taj zakon smo digli ruku već kad smo glasovali o Zakonu o porezu na dohodak, prema tome to je slijed. Hvala.
E sad imamo pet replika na vaše izlaganje. Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa poštovani kolega Batinić, rekli ste da jedinice lokalne samouprave će dobiti manje, ali da smo preskočili tu informaciju da će građani tih istih općina i gradova dobiti više. Istina je da će oni koji imaju više dobiti više, a oni koji imaju manje dobiti manje. Jer čuli smo već da oni koji imaju plaću 15 tisuća kuna da će dobiti 1000 kuna više za mjesec dana, dok oni sa 4000, 5000 kuna dobit će svega 50 kuna. A kad grad bude imao sredstava manje on će sigurno odvajati manje i za socijalna davanja, i za stipendije, i za prijevoz srednjoškolcima, pomoć bolesnima, hendikepiranima. Znači ponovno će nastradati oni koji imaju manje, a svi ovi zakoni i izmjene zakona smo donosili i donosimo pod izgovorom pravednijeg društva.
Milorad Batinić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa naime, vjerojatno ćete se složiti samnom da ja nisam za uravnilovku, naprosto to smo se definirali davnih godina o tome i kad ide linearno, kad ide u određenom postotku mislim da tu nema dileme i da tu vi nemate dileme. Kazali ste kad će jedinice lokalne samouprave dobit manje da će dobit manje za socijalu, pa mi smo donijeli ovom Saboru novi Zakon o socijalnoj skrbi, što je određeno rasterećenje jedinica lokalne samouprave. Prijevoz srednjoškolaca koliko plaćate, molim? [[Upadica: 130 kuna mjesečnu kartu, participiramo do 100%.]] Do 100%? Niste slušali. Mi smo plaćali, županija Varaždinska i gradovi su plaćali 100% prijevoz. Bili smo na razini prihoda kao što smo i sada. I plus toga smo financirali JPP i naravno imamo škole i imamo dvorane. Da smijte se kolega Šuker. …Upadica se ne čuje./… Znači ne mogu se složiti sa vama, pogotovo ne sa Vodicama. Raspravljali smo zajedno koliki proračun imate, ja bi volio da sam makar na 50% proračuna perkapita kao što su vaši Vodičani, ali ja sam zadovoljan i sa onoliko koliko imam. Volio bi da je više. Znači definitivno ne stoji. Prvenstveno na nama je, znači na čelnicima, na predstavničkom tijelu da sami unutar sebe svojih sredina pokrenemo određenu reformu i da u konačnica sa konačnim prijedlozima sjednemo sa nadležnim tijelima i da se definiramo u budućnosti kako će izgledati općile i gradovi.
Milorad Batinić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa naime, vjerojatno ćete se složiti samnom da ja nisam za uravnilovku, naprosto to smo se definirali davnih godina o tome i kad ide linearno, kad ide u određenom postotku mislim da tu nema dileme i da tu vi nemate dileme. Kazali ste kad će jedinice lokalne samouprave dobit manje da će dobit manje za socijalu, pa mi smo donijeli ovom Saboru novi Zakon o socijalnoj skrbi, što je određeno rasterećenje jedinica lokalne samouprave. Prijevoz srednjoškolaca koliko plaćate, molim? [[Upadica: 130 kuna mjesečnu kartu, participiramo do 100%.]] Do 100%? Niste slušali. Mi smo plaćali, županija Varaždinska i gradovi su plaćali 100% prijevoz. Bili smo na razini prihoda kao što smo i sada. I plus toga smo financirali JPP i naravno imamo škole i imamo dvorane. Da smijte se kolega Šuker. …Upadica se ne čuje./… Znači ne mogu se složiti sa vama, pogotovo ne sa Vodicama. Raspravljali smo zajedno koliki proračun imate, ja bi volio da sam makar na 50% proračuna perkapita kao što su vaši Vodičani, ali ja sam zadovoljan i sa onoliko koliko imam. Volio bi da je više. Znači definitivno ne stoji. Prvenstveno na nama je, znači na čelnicima, na predstavničkom tijelu da sami unutar sebe svojih sredina pokrenemo određenu reformu i da u konačnica sa konačnim prijedlozima sjednemo sa nadležnim tijelima i da se definiramo u budućnosti kako će izgledati općile i gradovi.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo. Pa nisam htio govoriti o nečemu za što postoje službeni dokumenti koliko je to bilo sukladno zakonu i svemu, a to je taj famozni JPP. Postoji proračunski nadzor da je to išlo mimo kriterija itd. međutim koliko je to kao što ste vi sad držali lekcije kolegi Klariću i nekim drugima, izračuna najbolje govori o tome da prije dvije godine ako se ne varam je klub HNS-a je uvjetovao podršku proračunu, mislim da je bilo nekakvih 70 tak milijuna kuna ili nešto manje u Varaždinskoj županiji za financiranje JPP-a. I vi dobro znate kolega Batinić da sve jedinice lokalne samouprave na području Varaždinske županije, kako vi volite reći sa sjevera, su došle u probleme zbog tog JPP-a. Je, ako to nije tako onda vratite novce u državni proračun s kojima se to sufinancira. To je činjenica i možemo mi govoriti i ovako i onako. Međutim, vrlo interesantno kako se retorika mijenja kad smo na vlasti i kad smo u oporbi. Da se ovo napravilo, da vam je neko dirnu decentralizirane funkcije prije četiri godine, pa mislim da bi to bio svjetski rat kako se to može dirati. Danas vrlo interesantno to je tehnička korekcija. Ne to uopće nije tehnička korekcija. Ovdje se s ovim smanjenjem sa 12 na 4,5% ne na 6 jer se smanjila osnovica dira u osnovna načela decentralizacije. Automatski ste dirnuli ono što je još uvijek nažalost u Hrvatskoj u povojima. I ja vas razumijem da vi želite to opravdati, međutim reći ću vam ono što sam i govorio kad sam govorio o Zakonu o porezu na dohodak, ako stvarno ste mislili da povećate plaće itd. pa zašto onaj prvi dio koji se oporezuje sa 12% niste podigli sa 2200 na 2600 nego ste ga ostavili na 2200? Znači onima koji imaju najmanje e njima nećemo tih 50 i koliko kuna, 52 kune dati za tih 400 kuna nego ćemo to dati onima koji imaju najveće plaće. Ovo je nešto što je nakaradno, što se tiče lokalne samouprave i potpuno se slažem s kolega koji kažu da ovo nije nikakva pomoć, ništa. Ovo je totalna centralizacija države da bi se "lakše" upravljalo s njom.
Milorad Batinić, odgovor na repliku.
Hvala. Kolega Šuker, ako se vraćamo u prošlost, u 2005., činjenica je Hrvatska tada nije imala Zakon o JPP-u. Osobno sam bio kod tadašnjeg ministra Primorca, radilo se o mojoj školi u … i kao član jedne ekipe sa tadašnjim županom išli smo ga upoznati o tom problemu, predložili smo određene načine kako, znači nije trebalo izmišljati toplu vodu koja je već davno bila izmišljena, vrlo dobro funkcionira u europskoj zajednici, htjeli smo samo to primijeniti na ….Dobili smo odbijenicu. Kad smo pokrenuli tu priču, kad smo krenuli, znalo se koliko financira županija, koliko jedinica lokalne samouprave. Kada sam govorio o JPP-u, da li je bilo po zakonu, pa bilo je po zakonu. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, ne. Kolega Šuker… … [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica Zgrebec: Kolega Šuker, nemojte.]] Kolega Šuker, vi ste tada bili, ne znam da li ste bili tada ministar financija, mislim da jeste ili ste bili u blizini, imali ste sve vrlo transparentno. Dan danas postoje ugovori, ono što vaši kolege iz općina i gradova pričaju da je to bilo netransparentno, to je potpuna laž. Ugovor je bio na predstavničkom tijelu. Svaka jedinica lokalne, svaki građanin je mogao dobiti uvid u ugovor o javno privatnom partnerstvu. Znači, definitivno. Hvala Bogu da je donesen Zakon o JPP-u. Naravno za svaku investiciju nije se JPP potpisivao, ugovarao za jednu školu jer nije bilo isplativo. Ništa se od onda kako smo ga u praksi provodili i kakav je danas zakon nije mijenjalo. Naravno da su korekcije, danas se više zna i više iskustava se u tome ima. Da li ja želim opravdati ili ne? Ne, ja samo govorim način kako će mnogi kolege, ne samo ja, kao čelnici lokalne samouprave, neću kazati prevladati ili mogu kazati prevladati ovaj dio što vi govorite udar. Da, smanjenje prihoda, slažem se, ali preživjet ćemo. Ne preživjeti, nego egzistirati, graditi i investirati sa prihodom od 1100 kuna po glavi stanovnika.
Hvala. Ivan Šuker, povreda Poslovnika.
Gospođo potpredsjednice, vi ste povrijedili članak 238. jer gospodin potpredsjednik Sabora je rekao nešto što si potpredsjednik Sabora i saborski zastupnik ne bi nikada smio dozvoliti, a to je da službeni nalaz od tijela državne institucije koji je pravomoćan je rekao da je najobičnija laž. Rekao sam vam kolega Batinić i žao mi je što smo uopće ušli u ovakvu raspravu, ali bahatost s kojom razgovarate me natjerala da vam ovo kažem. Dakle, postoji proračunski nadzor koji je konstatirao da je taj JPP bio u suprotnosti sa Zakonom o proračunu, a vi možete govoriti što god hoćete i to nije laž. Zato ste ga trebali opomenuti.
Ja nisam povrijedila Poslovnik jer ja ne znam kakav je to nalaz bio, a vi ovdje raspravljate kao dva zastupnika u Hrvatskom parlamentu i mislim da nije povrijeđen Poslovnik. Kolega Tomislav Klarić, replika.
Pa ja evo, kolega Batiniću, ne smatram da ste me prozvali, čak sam i zahvalan što ste spomenuli taj dječji vrtić, i nije jedan, izgradili smo ih više, i to smo izgradili bez JPP-a, bez kredita, sa svojim sredstvima i na svu sreću na mom području je 320 djece, sve smješteno u vrtićima i ne pitamo nikoga ništa i borit ćemo se za svoje građane i dalje. Ali ste rekli jednu bitnu stvar, kad se to gradilo i studiju izvodljivosti ili … studiju, kako to vole reći. Sve jedinice lokalne samouprave, pa i ove u Gorskom Kotaru koje su radile nešto i gradile pa i uzimale kredite su imale te izračune, nisu ljudi radili na …. I što im se sada dogodilo, tko im je mogao reći prije godinu, dvije da neće imati ova sredstva koja sada imaju prema indeksu za koji ste vi sami rekli da je nepravedan i da se može primijeniti na velike gradove. To ste rekli. I rekli ste da se može … za njih, a čuli smo zamjenika ministra jučer da se to ne može mijenjati jer da je kriterije teško napraviti, da treba proći godine, pa čak i 3 godine da se nešto napravi. A ljudi su gradili ovo što ste vi spomenuli, i vrtić i nekakav vodovod, računajući, uzimali kredite da bi realizirali određene projekte koje će vraćati iz tih sredstava što su im trebali biti, koje su računali da imaju u proračunu. Sad ih nemaju. Po ovome svemu o čemu mi raspravljamo već 2 dana, ti ljudi toga nemaju. Mi možemo govoriti je li pošteno, nepošteno, primjenjiv indeks ovdje ili ondje, ali je činjenica i to svi vidimo i znamo da su ti gradovi i općine izgubili nešto što su do sada imali, na što su sigurno mogli računati. Jednim dizanjem ruku ovdje će se to promijeniti i onda moraju čekati iz … sredstava da nekakav ministar donese odluku, a znamo kako se te odluke donose. A mi smo na mom području čekali po 2 godine da nam riješe nekakvo zemljište u poslovnoj zoni tko je čekao poslovni subjekt i natrčali se po ne znam koliko ureda ovdje u Zagrebu. Će tako funkcionirati taj ministar sa 548 jedinica lokalnih samouprava i sa centraliziranim sredstvima.
Hvala. Milorad Batinić, odgovor na repliku.
Hvala potpredsjednice. Ne znam, kolega Šuker je otišao, ne znam zašto se uvrijedio. Ja nisam rekao da on govori laž, nego da njegovi kolege kada govore da su u teškoćama zapeli radi JPP-a, da je laž. No, ok. Nadam se da ću imati priliku mu objasniti kada bude u sabornici. Kolega Klarić, kada sam govorio o ovoj gradnji… Evo, kolega Šuker, nadam se… Naime, kolega Klarić, pitanje je same strukture proračuna pojedinih jedinica lokalne samouprave. Ako je on konkretno, ako govorimo o gradnji vrtića, ako se zadužio, ako je uzeo kreditna sredstva i jedina raspoloživa sredstva su mu bila sa time, onda on, oprostite, ne zna upravljati proračunom i to ne smije raditi. … [[Upadica se ne čuje.]] Pustimo zakon. Vi ste jako dugo u lokalnoj samoupravi i vrlo dobro znate, poznajete svoju strukturu proračuna, znate u kojem dijelu možete se zadužiti i kako se zadužiti. Ali ono sam govorio upravljanje rizicima. 2009. na '10., koliko vam je pao proračun? Meni je pao 25% Svima je pao 25. Jesmo li i zato velim uspjeli smo prebroditi taj dio, uspjeli smo se othrvati tome. Ovo sada, ja ne znam koliko će to biti smanjenje nekoliko postotaka svega. Znači svjesni ste i vi i svi da neke jedinice lokalne samouprave naprosto ne mogu udovoljiti osnovnom elementu to je održivost. To ne znači ukidanje, ne, ali pitanje nadležnosti unutar pojedinih općina, to je ono o čemu ja govorim.
Miroslav Tuđman, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Očigledno kolega Batinić ja bih volio dijeliti vaš optimizam koji ne znam na čemu se zapravo temelji ili imate podatke koji neki mi drugi nemamo ili se radi o jednom … [[Govornik se ne razumije.]] Kažete dobit će građani, neće dobiti općina ako sam dobro razumio dobit će građani. Građani mogu dobiti i biti zadovoljni ali općine i gradovi imaju druge zadaće i druge funkcije, o tome se radi. S druge strane danas smo ovdje čuli isto tako da li pod ovom točkom ili prije, ali opet se odnosi na isto, e pa neće biti ovdje sredstva ali neka se orijentiraju na EU fondove. Pa EU fondovi su isto tako jednokratni izvor financiranja. S druge strane kažete trebamo biti razumni, pa može se biti razuman i racionalan ako postoji jedna zajednička strategija razvoja. Zajednička strategija u vašoj terminologiji upravljanja rizicima, ali toga nema. Naprosto mi te strategije nismo dobili ili ako smo ih dobili, dobili smo je u jednoj reduciranoj formi. Imamo strategiju prošli tjedan ili 10 danas smo Strategiju obrazovanja gdje bi za pet godina trebalo sa 3% BDP-a doći na 6%, od toga ni u ovom proračunu nema ništa. mislim gradimo stvari u živom pijesku. A logika da se iz filozofije da moramo biti sretni da po jednoj filozofiji siromaštva moramo preživjeti da nam je to maksimum, to naprosto nije logično. A reći da se trebamo unutar sebe okrenuti reformama u ovakvim okolnostima i što je kolega Klarić rekao to znači oni koji će biti bliže vlasti ti će onda iz kompenzacijskih fondova nešto, a drugi neće. To tako naprosto ne može funkcionirati.
Hvala. Odgovor na repliku Milorad Batinić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Na čemu temeljim svoj optimizam? Pa kolega Tuđman ja sam nepopravljiv optimist, vjerojatno iz karaktera. A ovo što sam raspravljao i o čemu sam govorio to temeljim na iskustvu od 2005.godine. uzorak 10 godina pa mislim da je ipak jedan kvalitetan uzorak da mogu prenijeti i određena iskustva i naravno mogli ste i primijetiti da raspravljam temeljem tih iskustava. Naravno svaki od nas čelnika ima svoja iskustva, ali mislim da više-manje oni se mogu sažeti u vrlo jednu ajmo reći objektivno gledajući nije to previše tema da smo više različiti, više smo slični nego različiti. Govorite strategiju, da, mi smo imali strategiju koja je bila donesena 2008.meni se čini ili 2009.imali smo tada istu indeksaciju, međutim nažalost niti je ta strategija niti je taj zakon o regionalnom razvoju uopće saživio niti profunkcionirao. Upravo ovo zadnje što ste kazali da smo bliže vatre nažalost to je funkcioniralo za manda vaše vlade tada. Nije se poštivao indeks razvijenosti, nije se poštivao naprosto. Kada ste dolazili u tadašnji fond za regionalni razvoj onda su vas pitali koje ste boje dresa, o.k. Imam narančasti, nemam plavi pa ne mogu dobiti, imam crveni pa ne mogu dobiti ok to smo isto zato govorim iz iskustva, to smo preživjeli ali smo to i prevladali. A da, da, iz iskustva ću vam isto tako kazati da sam kandidirao određene projekte i ajmo reći naša vlast što je odbijenicu smo dobili. Zašto? Pa zato što projekt nije bio sadržajem adekvatan i onome što je trebalo. Znači moramo ipak argumentima i činjenicama.
Marijan Škvarić, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega prije svega u tom dijelu dijelim umjereni optimizam, ali ja sam prije svega budimo reći realista. Ali vi ste na tome što zaista iz iskustva ono što smo prošli što smo proživjeli možemo istaknuti dvije osnovne činjenice iz vaše rasprave. prvu činjenicu koju bih istaknuo, a to je da zaista moram što prije krenuti u jedno preustrojstvo svih lokalnih jedinica i regionalnih i da trebamo malo bolje poraditi svi na nekakvim konkretnijim argumentima i pokazateljima rada lokalnih jedinica. Onda se ne bi dešavalo ono što ste vi sami istaknuli da kako neka jedinica ako ste uspoređuje ima oko 10 tisuća stanovnika, jedna ima 8 zaposlenih u stručnim službama, evo recimo moja, a netko za isti broj stanovnika ima 30 zaposlenih. Kako bi se moglo dogoditi da netko tko u tom dijelu ima negdje oko 3 do 4 tisuće stanovnika može imati proračun i to izravni proračunski prihodi preko 20, 30 milijuna kuna i još u tom dijelu dobiva potpore ili po ineksaciji je ispod 75% razvijenosti. I rekli ste sami iz iskustva kojeg ja isto i mandata možemo reći da kada smo tražili prije skoro 6, 7 godina potpore za izgradnju knjižnice nismo ju dobili, napravili smo projekte pa smo to napravili iz Fonda EU. Pa smo tražili potpore za kanalizaciju, nismo ju dobili, pa smo se sami financirali iz Fonda EU i projektnu dokumentaciju do građevinske dozvole, pa smo tražili potpore za ulaganje u poduzetničku zonu nismo ju dobili, pa smo išli, napravili projekte iz Fonda Europske unije pa smo si to sami napravili. Da li to samo ovisi da trebaš imati sreću pa da imaš na neki način i položajnu rentu pa da imaš i dobre prihode i još dobre kapitalne potpore iz drugih razina ili trebaš imati i puno a evo optimizma kao što ste rekli, pa što smo … [[Govornik se ne razumije.]] naučeni početi raditi i ostvariti određena sredstva.
Hvala lijepa. A sada nastavite sa raspravom. Kolega Marijan Škvarić, izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa evo ja bih nastavio u tom dijelu. Ovaj dio Prijedlog Zakona o izmjanam ai dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave je svojevrsni finale cijelog seta zakona kojeg smo ovih nekoliko dana imali na raspravi. Prvi je Zakon o porezu na dohodak, pa Zakon o regionalnom razvoju, također Zakon o brdsko-planinskom području, Zakon o posebnim državnim skrbima. I kada govorimo o tim zakonima i primjenjivanje na ovaj Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave onda moramo gledati a koji cilj sa svim tim zakonima želimo postići. Pa prije svega oko financiranja jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave želimo postići cilj da sve naše jedinice lokalne, područne samouprave mogu biti, imati razvojni karakter. Također moraju biti sposobne da idu i investicije, investicije za razvoj te svega u onom kapitalnom dijelu za infrastrukturu, za razvoj gospodarstva a naravno i za razvoj društvenog segmenta, ljudi su itekako bitni. Pa kada gledamo u tom dijelu i još jedan drugi faktor je da i u svakom tom dijelu možemo aplicirati i koristiti fondove Europske unije. Pa kada govorimo o onom dijelu razvojnog kapaciteta i mogućnosti onda ovaj seta zakon naročito ovog dijela o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave isto možemo reći da teško može u nekim, svim stvarima apsolutno postići taj dio. Naročito mogućnost investicije i mogućnost ravnomjernog razvoja. Kada govorimo o raspodjeli poreza na dohodak onda isto moramo istaknuti da porez na dohodak se stječe na mjestu prebivališta, odnosno boravka a to govori o tome da veće sredine, evo govorimo o Zagrebu, mada smo mnogo njega spominjali i žalili ga da se velika većina takvog dohotka stječe u Zagrebu i veće sredine a manjim dijelom se stječe u one sredine koje itekako trebaju veći razvojni komponent, veći impuls, veći poticaj a iz ovoga će teško to moći realizirati. S druge strane kada govorimo o mogućnosti raspodjele poreza na promet nekretnina, to također mogu reći kada se bavimo nekretninama opet znamo po principu položajne rente pa gdje te nekretnine se uopće danas i prodaju, ne samo danas i po kojim cijenama. Tako da znamo da su cijene na jugu desetostruko veće od cijene koje imamo na sjeveru Hrvatske i tu opet ne vidim jednu pravičnu preraspodjelu za ove potpore koje nisu sada, danas, godinu, dvije nego prije 10 godina i više. Također kada definiramo i mogućnosti apliciranja i dobivanja sredstava iz fondova Europske unije onda govorimo o tome zaista da se definira poseban fond, iz tog fonda će se moći financirati mogućnost predfinanciranja, znači izrada projektne dokumentacije, edukacije a naravno i što je najbitnije treba se naći mogućnost da se financira i samo ono učešće koje treba za projekte Europske unije. To je većinom negdje oko 15%. Ako imate dobar program, ako imate dobar sadržaj koji je valoriziran na svim razinama onda bi bila šteta da zbog nemogućnosti i ovih vlastitih sredstava se taj projekt ne provede a naročito ne provede iz fondova Europske unije. Ono što smo također razgovarali oko indeksacije, da indeksaciju što smo definirali je takva kakva je, vrijedi dugi niz godina ali ovo je konačno dio hrabrosti da možemo ići u njezinu promjenu, da možemo o tome početi razgovarati i da ono što ipak želim reći na kraju već je sve skoro rečeno večeras ali kako će ovi svi setovi zakona itekako utjecati, bitno utjecati na rad lokalne i regionalne samouprave a cijeli taj set zakona itekako još moramo vidjeti kakve će biti procjene. Govorili smo i o procjeni poreza na promet nekretnina i procjene od poreza na kamatu na štednju sa željom da one naravno ako imamo iduće godine nekakav konačno gospodarski rast da će biti i veći, da onda taj dio možemo pravednije rasporediti. Ali se opet ne smije dogoditi jedna bitna stvar a to je da nakon godinu dana ako se ovi pokazatelji ne pokažu onako kako bi trebali da vidimo da smo svi mi na razini lokalne (regionalne) samouprave došli u probleme da mi ne možemo one svoje obveze koje imamo ispunjavati. Obaveze su fiksne, svaki grad ili općina ima školu, odnosno ako je, decentraliziranih sredstva, ima dječji vrtić, mora imati knjižnicu, mora imati vatrogasnu postrojbu, mora imati neke udruge koje ipak čine dio rada grada. Mora također imati i dio u komunalnoj infrastrukturi razvojnom dijelu, bez toga ne možemo ostati. Ne možemo također niti ostati da ne možemo zadovoljiti slijed aktivnosti koje smo si već prije nekim svojim sadržajima, aktivnostima, programima nametnuli. Znači mi imamo višegodišnje programe koje iz tih sredstava moramo doprinijeti. I ono što sam rekao također na početku, pravi gubitnici onih 65 gradova i općina koji su ostali bez potpora, koji su izašli iz potpore brdsko-planinskog područja i po indeksaciji nemaju mogućnosti dobivanja potpora o toj razini. Pad je veliki, pad je preko … [[Govornik se ne razumije.]] % za svaku pojedinačnu lokalnu jedinicu koja će na temelju takvog dijela i takve pozicije izgubiti svoje prihode. To po meni se ne smije dopustiti. Zato minimalno ono što predlažem, nakon 6 mjeseci svaka jedinica lokalne samouprave mora dati izvješće o izvršenju proračuna. A nakon 6 mjeseci mislim da već sa državne razine, razine lokalne samouprave znamo parametre i bilo bi minimalno da opet u ovom Hrvatskom saboru imamo raspravu o svim efektima, mjerama koje smo postigli ovim setom zakona. I da zaista se ne dopusti da ako ti pokazatelji nisu u redu da se dogodi da do kraja godine takvim mjerama ili za dvije godine dođemo u poziciju da mnogi od nas neće moći pokrivati svoje osnovne funkcije. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Luka Denona, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče. Zakon o kojem večeras raspravljamo, odnosno Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave je samo posljedica svih onih raspravljenih i donesenih zakona koje smo ovih dana imali prilike i raspraviti i donijeti. Prije svega, kada smo donijeli Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak donijeli smo znači taj zakon i on je posljedično uvjetovao da i ovo zakone pa i ovaj danas ovakav kakav je raspravljamo. Ja nisam matematičar kao što je kolega Boljunčić, naravno nisam niti znalac kao što su bivši ministri financija ili budući ministri financija, ali imam nekakvu logiku koju evo nikako ne mogu shvatit da u ovoj cjelodnevnoj današnjoj raspravi oko ovog zakona da je kada je manje da je to nešto više. To ne mogu razumjeti pa kako god mi to okrenuli ja ću to pojednostavit. Baratamo sa ciframa da je raspodijeljeno odnosno preraspodijeljeno, da ne kažem da je uzeto pa ću reći preraspodijeljeno, to je danas moderno reći, i od jedinica lokalne samouprave i uprave netko kažu milijardu i 800, danas sam čuo 2 milijarde, pa je skočilo na 2 milijarde i 100 pa sad ne znam koliko je to preraspodijeljeno, ali otprilike ajmo reći da je preraspodijeljeno 2 milijarde. Kompenzacijskim mjerama koje se namjeravaju i kroz ove zakone aktivirati preraspodijelilo bi se a ne bih rekao da bi se vratilo, da budem u terminologiji jednak, negdje oko 400 milijuna kuna, ako dam dobro razumio, ugrubo, da ne idem ove postotke 5, 2, 3, minus, plus, kroz sve ove zakone. E sad ako mi to netko može objasnit da je to jednako ili da je to više, probajte, ja ću slušat pa makar to i 10 puta mi ponovili, ja sam ipak samo jedan mali saborski zastupnik pa evo ponovite mi da to shvatim da je to preraspodijeljeno malo više, a onda kad se vrati malo manje da je to ipak više. No ja sam naravno žalostan budući da ja imam iskustva iz lokalne samouprave i uprave i razumijem i naravno da će uvijek postojati latentan sukob centralne države i lokalne samouprave, što je dobro i što je normalno i od toga ne bi trebalo praviti nikakav veliki spektakl jer je to u prirodi centralne vlasti da što više uzme sebi, a u prirodi lokalne samouprave da uprihodi više da bi mogla biti bliža svojim građanima i da bi mogla lakše rješavati probleme svojih građana. I mislim da je to dobro da te tenzije postoje i ako je to tako ja ću uvijek biti na strani jedinica lokalne samouprave jer mislim da je tamo gdje se i ostvaruju prihodi, tamo gdje jesu ljudi, tamo gdje jesu problemi i gdje su vlasti bliže tim ljudima koji imaju probleme, ti problemi se mogu daleko lakše i brže rješavati. Žao mi je što je 2002. godine, ako se ja dobro sjećam, učinjen taj prvi korak u decentralizaciji države za koju smo do onda tvrdili da je jako centralizirana i žao mi je da smo stali na tom prvom koraku i naravno da mi je žao, kako god sad ovo rekli da je ili nije, meni se čini da je to vraćanje pola koraka unazad. Ipak dio ovih sredstava kroz ove sve preraspodjele će se centralizirati i neće biti dostupan jedinicama lokalne samouprave. To nije dobro. Ja kao pobornik jedinica lokalne samouprave mislim da to nije dobro i da će država Hrvatska uvijek biti bolja i jača što su jače jedinice lokalne samouprave. I zato me smeta kada čujemo kvalifikacije koje smo u ovim raspravama čuli, možda su se omakle slučajno ali smo ih čuli, da će čelnici pojedinih jedinica lokalne samouprave da su neodgovorni, da su razmaženi i da su ne znam što još. Može biti, ali u većini slučajeva ti su čelnici jedinica lokalne samouprave birani od ljudi kojima preraspodjeljujemo ove novce o kojima sad govorimo, oni su birani od njih i oni tamo jesu ne zato što su lijepi i pametni nego što vjerujem odgovaraju tim ljudima i zadovoljavaju njihove potrebe onako kako su oni to i očekivali. Dakle ja se slažem sa gospodinom potpredsjednikom i njegovim optimizmom da ćemo preživjet. Naravno da ćemo preživjeti. Jedino se ne mogu složiti da će sve funkcionirati jer nikako ne može biti ako vam fali u ukupnom skoru negdje oko milijardu nečega, da će sve jednako funkcionirati. Funkcionirat će teže, lošije, ali će funkcionirat. Jer samim tim što smo uveli kompenzacijske mjere i samu tu retoriku kompenzirati znači da ono što smo donijeli, a to je ovaj zakon ili onaj zakon o dohotku, da nešto nije u redu. Znači negdje smo zbrljali i sad to moramo kompenzirati. Tako to zvuči, to se tako može karakterizirat. E sad hoće li ta kompenzacija biti dostatna ne vjerujem, ali mi ćemo se u jedinicama lokalne samouprave zasigurno snaći i funkcionirati. Na kraju, ako nažalost ne budemo dobro funkcionirali u jedinicama lokalne samouprave. Znate, nisu tamo samo razmaženi i kako sam rekao neodgovorni načelnici. Tamo su i pametni načelnici i naravno da će ako baš tako i zagusti u proračunima i oni preraspodijeliti. A znate kako će preraspodijeliti ako im bude falilo? Tako što će možda povećati komunalnu naknadu ili neke cijene usluga koje su dostupne kao javne usluge građanima na područjima na kojima oni žive. Tako da ćemo se zaista vrtiti u krug. I mislim da je postojala, a i kroz ove amandmane koje dobivamo na klupe možda je postojao jedan lakši, jednostavniji model kako se može učiniti da se preraspodijeli i da se ovaj Zakon o porezu na dohodak koji ide i dobit će građani, da se to moglo nekako drugačije kompenzirati igrajući se sa visinom poreza na dohodak i porez na dobit. Tu smo vidjeli po ovim silnim amandmanima koje imamo da je možda moglo biti malo jednostavnije i malo drugačije i da do svega ovoga ne bi bilo došlo. Ja se nadam da još uvijek ima dovoljno razuma da će se dio tih amandmana uvažiti, pa će olakšati i jedinicama lokalne samouprave ovu preraspodjelu koju imaju i da će moći funkcionirati pod jednakim uvjetima i da će sve funkcionirati u dobrome i u ovoj idućoj godini koja je pred nama. I ono što moram reći, ovdje smo puno govorili i o solidarnosti. Naravno treba biti solidaran prema onim jedinicama lokalne samouprave koje nemaju. Ali znate kako to ide, ta solidarnost mi se čini da je nekako više pala na teret jedinica lokalne samouprave. Jer ako gledamo u onom ukupnom prihodu svih tih novaca koji dolaze od nas građana, onda je 905 je u državnom proračunu, a 10% na svih ovih 500 i toliko jedinica lokalne samouprave, pa ako smo solidarni onda je to trebalo učiniti da, to se slažem 10% svim jedinicama lokalne samouprave, a 90% države. Jer znate kako to ide? Ako smo jednako uživali treba jednako i platiti, a ovdje baš mi se ne čini da smo jednako platili, ali o tom po tom. Čini mi se da ove kompenzacijske mjere naravno neće, možda pomognu ali da jedinice lokalne samouprave imaju problem i imat će ga. Ali da će one to isplivati iz tog problema i znat će to na neki drugačiji način riješiti. Jedino mi je žao što dio ovih amandmana možda neće biti prihvaćen, a možda bi bili korisni u rješavanju svih ovih dubioza o kojima večeras razgovaramo.
Hvala. Imamo repliku Tomislav Klarić, izvolite.
Kolega Denona, rekli ste da vam je neshvatljivo da manje može značiti više kako nam je ovdje prezentirano večeras. Meni je isto neshvatljivo. Bojim se da će bit shvatljivo naročito kad ne dolazimo iz istog područja. Onima koji će dignut ruku iz sedme, osme izborne jedinice za ovakve zakone, a čuli smo i ovdje malo prije u raspravi da su ti naši čelnici koji su svojevremeno gradili nešto zadužili se, uložili sredstva, vrtiće, infrastrukturu. Govorimo sad o jedinicama u Gorskom kotaru. Kad su radili studiju opravdanosti, izvodljivosti, kad su kalkulirali na koji način će kasnije to sve vraćati, financirati imali su jedan zakon koji im je davao osigurač da to mogu servisirat u sredstvima koje su imali. Ovdje sa ovim zakonima jednim dizanjem ruke nas iz sedme, osme izborne jedinice postoji mogućnost da ti naši najmanji ostanu bez tih sredstava i pitanje je kako će dalje servisirati sve svoje obveze i kako će funkcionirati kao jedinica lokalne samouprave. Vama, meni neshvatljivo, nekome izgleda jako shvatljivo.
Hvala. Odgovor kolega Denona, izvolite.
Kolega Klariću, u svom izlaganju sam također pokazao i određeni optimizam jer me kolega zamjenik nekako dao mi smjernice da budem optimist i treba biti. Vi znate da smo u jedinice lokalne samouprave u Primorsko-goranskoj županiji imali hiljadu problema, ali smo ih rješavali i dogovorom i razgovorom i solidarnošću jedni prema drugima. I u svakom slučaju to očekujemo i u ovom slučaju od države, da bude solidarna i da ne bude protivnik lokalnoj samoupravi. Jer lokalna samouprava nije protivnik centralne vlasti. Ona će se samo boriti za veće prihode, za veće ovlasti i da te ovlasti budu plaćene iz novaca koji su naši novci, a da ne moramo kucati na vrata e sad dajte nam jer to su tobože naši novci, ali vi ste ih uzeli gore i raspolažete vi s njima. To nije bit decentralizacije. Mislim da taj, decentralizaciju je trebalo od 2002. godine trebalo je još jedan korak, još čvršće ući u decentralizaciju i siguran sam da bi onda i Republika Hrvatska na cijelom svom prostoru i teritoriju i tamo gdje je slabije razvijena bila čvršća, jača i da bi bila prijemčljiva i za ovaj ulazak u Europu i za fondove europske i da bi se jedan bolji prosperitet mogao očekivati u Republici Hrvatskoj.
Hvala. I završno zamjenik ministra Jakša Puljiz. Zamjeniče izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Evo vrlo kratko u ovaj kasni sat za ns koji smo još tu, ali moram se kratko obratit na ovu temu. Ovo je jedan od ovih zakona iz paketa zakona kojim uvodimo značajne promjene koje su dijelom posljedica činjenica da jednostavno smo se kao Vlada odlučili porezno rasteretiti hrvatske građane jednim dijelom je to uzrok, a drugim dijelom je uzrok ono o čemu smo pričali jučer cijeli dan, a to je da se konačno uvede puna primjena indeksa razvijenost kao temeljne osnovice za kategorizaciju područja prema razvijenosti i za dodjelu državne pomoći. Ovaj zakon naravno uključuje jedan i drugi aspekt. Dakle, on s jedne strane uključuje aspekt da se jedinica lokalne samouprave koji doista su ti koji će preuzeti na sebe teret poreznog rasterećenja građana da se koliko je to moguće taj teret smanji kroz različite mehanizme. A s druge strane promjene ovog zakona dakle osiguravaju ono što sam rekao daljnje usklađivanje poticajnih mjera nastavno na primjenu indeksa razvijenosti. Kad govorimo o obeštećenju odnosno o kompenzacijama jedinica lokalne samouprave, dakle procjene govore, naravno teško je simulirati koliko će iznositi dohodak u 2015. točno ali simulacije koje su napravljene u Ministarstvu financija govore da će očekivani gubitak prihoda biti 1,8 milijardi kuna. Promjene u ovom zakonu garantiraju određenu vrstu kompenzacije, to je povećanje udjela u porezu na dohodak sa 56,5 na 60% za sve jedinice lokalne samouprave i to je, nemojmo zaboraviti i ovih 1,5% za Fond za sufinanciranje EU projekata. Dakle, govorimo o 5%. Ono što je specifično za fond je to da sredstva iz tog fonda se neće dodjeljivati automatski onome tko je i uplatio sredstva. Dakle, nije namjera da onaj tko je uplatio milijun kuna automatski dobije iz tog fonda milijun kuna već je namjera da se kroz ovaj fond osigura stimuliranje jedinica lokalne samouprave za korištenje EU fonda kroz jedan natjecateljski pristup. Dakle, godišnje će se uplaćivati između 150 i 170 milijuna kuna, one jedinice koje budu imale spremne projekte te će prve doći do tog iznosa, vrlo jednostavno. Zašto to radimo? Zato što smo uvjereni da i budućnost investicija, javnih investicija sa državne razine i budućnost javnih investicija sa lokalne i regionalne razine ovisi o korištenju EU fondova. A oni se trenutno koriste jako malo. Većina investicija trenutno u RH koje su sufinancirane iz EU fondova su na državnoj razini. Što nije situacija u drugim državama članicama. Otprilike dvije trećine sredstava iz EU fondova koriste jedinice lokalne i regionalne samouprave, dvije trećine. Ako mi smo dobili na raspolaganje iz EU 10,7 milijardi eura nije teško izračunati koliko su dvije trećine. I to je novac koji bi trebao završiti u proračunima jedinica lokalne samouprave. A mi kažemo da jedinice lokalne samouprave u cjelini još uvijek nisu dovoljno aktivne. Postoje izrazite razlike, izrazite. I ono što posebno ne vidimo dovoljno to je priprema projekata. Ono što mi želimo i sa ovim izmjenama zakona napraviti da ih se zaista vrlo konkretno stimulira. Tu je 150 do 170 milijuna kuna koji mogu postati četverostruko ili peterostruko veći iznos. Ako na ovih 150 ili 170 milijuna kuna onih 15% učešća onda je lako izračunati koliki je ukupni investicijski potencijal. Podaci Ministarstva financija govore da jedinice lokalne samouprave godišnje ulažu oko 3,2 milijarde kuna u investiranje, svake godine. Varira plus, minus 5%. Od toga je minoran dio sufinanciran EU fondovima. Dakle, koliko god se pričalo o fondovima, koliko god se poticalo verbalno i iskazivala spremnost na korištenje tih fondova kod velikog dijela jedinica lokalne samouprave još uvijek ne postoji dovoljno spremnosti da se ozbiljno priđe pripremi za korištenje EU fondova. Natječaji koji su dosada objavljeni i natječaji koji će se objaviti u idućih 6 mjeseci će nam, pogotovo ovi koji će biti objavljeni, će pokazati da li je došlo do promjene smjera u tom pogledu. Vjerujemo da će to značajno, dakle ta orijentiranost na EU fondove će velikim dijelom kompenzirati dakle zasada ovaj dominantan izvor javnih investicija na lokalnoj razini a to su vlastiti izvori. I da će doći do zaista jedne promjene strukture kao što dolazi do promjene strukture na državnoj razini. Za iduću godinu u državnom proračunu je planirano preko 7 milijardi kuna investicija sufinanciranih iz EU fondova. Mi se nadamo da će veliki dio tih investicija završiti, odnosno tog rashoda za državni proračun završiti kao prihod u jedinicama lokalne samouprave. Ako budu imali projekte. Ovih 150 do 170 milijuna kuna je konkretan poticaj i pomoć da se to dogodi. Mi ćemo jako dobro pratiti korištenje tih sredstava i redovito objavljivati tko je bio koliko uspješan. Koliko jedinica koja je uplatila koliko je istovremeno povukla. Kao što to radi EU za zemlje članice tako ćemo raditi i mi za jedinice lokalne samouprave. Pa ćemo transparentno vidjeti tko se trudi, a tko se nedovoljno trudi ili jednostavno nije još dovoljno uspješan. Nekad je zaista potrebno i više pokušaja da se dobiju sredstva iz fondova EU. Vjerujemo da postoji prostor za … [[Govornik se ne razumije.]] u lokalnoj samoupravi, vjerujemo da postoji. Podaci kojima raspolažemo i koji govore o nastavku rasta broja zaposlenih u lokalnoj samoupravi, dakle u vremenima krize, kada je broj zaposlenih na državnoj razini stagnira a broj zaposlenih u privatnom sektoru strahovito je pao broj zaposlenih u lokalnoj samoupravi se povećao. I to ne za malo. Ono što brojke govore to nisu mala povećanja koja se ne mogu pravdati samo dodatnim poslovima preuzetim od strane države. Masa plaće je također narasla. Istovremeno, ako uspoređujemo 2008.-2013. državni proračun 21,6 milijardi kuna i 2008. i 2013. Lokalna samouprava sa 1,9 na 2,12. Proračunski korisnici sa 2,4 na 2,64. Dakle, kao što smo rekli i kod EU fondova, postoje izrazito velike razlike u sposobnosti i efikasnosti jedinica da koriste fondove. I isto tako sam uvjeren da postoje izrazite razlike kod jedinica u smislu učinkovitosti i upravljanja. I vjerujem da će veliki dio ovih kompenzacija nažalost morati proizaći i iz racionalnijeg poslovanja kod djela jedinica. I konačno, što se tiče podnošenja tereta, simulacije koje mi imao govore da će više od 80% jedinica imati smanjenje između 2 i 5%. Ako ćemo govoriti o pravome teretu ko će ga podnijeti, onda se to dobro zna. Podnijet će ga najveći gradovi, prije svega glavni grad. Od ovih 1,8 milijardi kuna daleko najveći teret će podnijeti glavni grad. Možemo govoriti o svakoj jedinici pojedinačno nije problem, uspoređivati podatke ali budimo svjesni da je i ovaj teret poreznog rasterećenja bio neravnomjerno raspoređen ali u funkciji regionalnog razvoja na način da je zaista Grad Zagreb podnio najveći teret. I to je po nama jednino pravedno i ispravno, i jedino bilo moguće u ovakvoj situaciji. I ono što smo rekli, prihodi jedinica, prihodi od poreza na dohodak neće završiti u državnom proračunu za bilo šta drugo osim za potrebe jedinica lokalne samouprave, on se ne raspodjeljuje za bilo koje druge izdatke. To je opet novac koji će se vratiti jedinicama lokalne samouprave. Ono što je i simulacija pokazala da smanjenje udjela za decentralizirane funkcije sa 12 na 6% i povećanje udjela za fond poravnanja daje nam apsolutno dovoljan iznos da se pokriju sve potrebe sukladno standardima za decentralizirane funkcije. Nije napravljeno napamet. Napravljeno je temeljem izračuna, se zaista pokazalo da pojedine jedinice, odnosno jedna jedinica preko udjela u decentraliziranim funkcijama ostvaruje višak prihoda. Našli smo model da se i tome doskoci. Tako da kažem, ova preraspodjela je bila u funkciji regionalnog razvoja koliko god je to bila moguća. Naravno da teret postoj, ali teret nije raspoređen ni blizu ravnopravnom. Daleko najveći terete će podnijeti najbogatije jedinice ako govorimo o apsolutnim iznosima. Evo toliko. Hvala na pažnji.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Imamo povredu Poslovnika kolega Tušak, recite. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Vi ste povrijedili članak 233. Poslovnika u Saboru jel ste dozvolili govor završno…
Molim vas samo mikrofon bliže, ne čujem vas.
… jel ste dozvolili govor završno zamjeniku ministra gospodinu Jakši Puljizu, a on nije u popisu onih koji trebaju obrazlagati navedeni ovaj zakon.
To znači da nećemo onda ni imati niti replike kome davati, jel tako? U redu. Ja se slažem. Zašto sam dao govor, naime na popisu je ministar, potpredsjednik Branko Grčić. Zamjenik ministra je umjesto njega. Naravno nije na popisu, vjerojatno je pogreška ispred onih koji su pripremali materijale. Prihvaćam kolega Tušak, ali upravo sam želio radi i interesa vezano za ovaj zakon da ministar prenese stav nadležnog ministarstva, da zamjenik ministre prenese. Da li želite sa replikama? Znači ukoliko idemo na replike da prihvaćate da je … [[Upadica se ne čuje.]] dobro. Hvala vam lijepa. Kolega Tušak tada utvrđujem da ajmo reći bilo je i nije bilo povrede Poslovnika, ali to ništa neće umanjiti ovu našu raspravu. Krenimo s replikama. Kolega Ivan Šuker, izvolite.
Pa kolega Tušak nemojte se čuditi kako cijeli zakon tako i oni koji ga brane. Prema tome, kaj se čudite, ne. Uvaženi zamjeniče ministra, vaša rasprava je bila puna kontradiktornosti. Vi ste najprije rekli da će teret biti od 2 do 5%, a istovremeno već šest mjeseci iz Vlade se priča da će hrvatski građani dobiti 2 milijarde. Ako će hrvatski građani dobiti 2 milijarde kuna onda je to smanjenje poreznih prihoda jedinicama lokalne samouprave oko nekakvih 17, 18%. To je činjenica. I onda ili ste neistinu govorili kad ste rekli koliko će građani dobiti ili sada. Ali to je to. Druga stvar, rekli ste neće dobiti onaj koji je uplatio. Vi uzimate namjenska sredstva koja su rečena da će se iz toga financirati osnovno školstvo, srednje školstvo, socijala, starački domovi, zdravlje i vatrogasci i stavljate na jedno neodređeno mjesto neka potegne novce ko god hoće. To je naprosto skandalozno. Da ste uzeli iz bilo koje druge pozicije bi se moglo … [[Govornik se ne razumije.]] Međutim, ovaj fond za poravnanje, gledajte ako je prije bilo 100 kuna i na to ste uzeli 12 kuna od toga, zapravo 12% dobili ste 12%. Ako ste sad sredstva smanjili za nekakvih 17, 18% onda imate 82 kune i na to obračunate 6% dobijete negdje 4,9 ajde recite dobijete 5 kuna. Znači dobit ćete 7 kuna manje. I to je onih 4,8, 4,9 koliko će sad fond izravnanja biti s obzirom na umanjenu osnovicu. I nemojte stalno uvjeravati, pa to je prostorna tematika, čisti nekakvi kamatni račun, postotni kakav god hoćete. Naprosto ste jedinu lokalne samouprave bacili na prosjački štap, mnoge. Jer vi ne znate što je struktura proračuna i ovaj zakon poslali da upravo o tome, da ono što se dosada malo investirali da se sad napravi totalni raspašoj.
Hvala. Prije nego što odgovorite kolega Tušak evo sad sam našao piše zamjenik ministra Jakša Puljiz. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, znači tu u ime predlagatelja dodatno ko će obrazložiti prijedlog. Zamjeniče odgovor. Izvolite.
Dakle simulacije koje su rađene u Ministarstvu financija potvrđuju ono što sam ja rekao. Sad ako je kriv izračun, možemo vidjeti da li možda nešto bilo pogrešno, ali formula je formula. Dakle, podaci pokazuju i potvrđuju da je apsolutno dovoljan iznos koji se dobije kada se primjene ove nove stope, novi udjeli u porezu na dohodak i kada se usporedi to sa potrebama za financiranje decentraliziranih funkcija, da je to jednako, da je dovoljno. Ako vi imate neki bolji izračun, bolju metodologiju, vrlo rado ćemo to… … [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala. Slavko Linić, replika.
Zajednički porez koji se zove porez na dohodak pripada jedinicama lokalne samouprave. Ovim zakonom vi idete u centralizaciju. Najprije uzimate da upravljate fondom poravnanja, pa onda izdvajate 1,5% na ime sredstava potrebnih kao domaća komponenta u projektima, opet vi upravljate. I neću govoriti o porezu na prihode od štednje gdje opet vi upravljate. To se zove centralizacija, to je nešto što je nedozvoljivo u 2015. godini kad govorimo o daljnjoj decentralizaciji. Ali postoji još nešto. Znate, neki od nas jako dobro pamte kako ste dijelili sredstva Razvojne banke Europe. Sredstva za škole, vrtiće i ne znam što sve, projekata koliko god hoćete. Zainteresiranih čelnika lokalnih samouprava koliko god hoćete. Da pričamo o tome kako ste ih servisirali? Hoćemo o tome govoriti? Kako ste ih odbacivali, kako niste htjeli s njima razgovarati, kako niste prihvaćali njihove projekte? Da, kad vi centralizirate, vi odlučujete, vi ćete reći. Budite uvjereni, projekata za EU bit će na bacanje, ali ćete vi odlučivati što je nedozvoljivo jer to su njihova sredstva. A isto probajte mi odgovoriti, tko je kriv da smo ovu godinu povukli 50% sredstava iz EU? Čelnici lokalne sredine? Pa čekajte, sa svojim projektima čekaju na vratima, nemaju dokumenata po kojima se uopće mogu pojaviti pred vašim vratima, a vi ih danas cijeli dan prozivate. Zaista nemam komentara. Neće biti problem u jedinicama lokalne samouprave, a o ovim … sredstvima i ministarstvima koja će upravljati, ogromnih problema.
Hvala. Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine zamjeniče, vrlo ste vješto pokušali zamagliti, ako tako mogu reći, činjenicu da ovim zakonom, odnosno Zakonom o porezu na dohodak, a sada s ovim još i tome da li doprinosimo, uzimamo jedinicama lokalne i područne samouprave milijardu i 800 milijuna jer ste većinu svog izlaganja ustvari usmjerili prema tome kako oni moraju biti sretni ustvari što sada imaju onih 170 milijuna kuna, odnosno 1,5% za fond koji će im omogućiti apliciranje za prijavu …. Što bi mi rekli, … naopako. To je kada otprilike jedan neoprezan vozač udari pješaka … ruku, a onda mu plati popravak zuba i mora biti sretan što mi je dao takvu jednu uslugu. Jer tih 170 milijuna kuna su sada izdvojena iz onih milijun i 800 koja su im uzeta, shvaćate. Da je to neki novi, da je … stalo pa da je osnovan pri Vladi jedan fond koji bi mogao financirati te projekte, to bi se moglo pozdraviti, ali pozdraviti činjenicu da vi uzimate milijardu i 800, a onda pokušavate kompenzirati jedan određeni dio i pri tome osnivate ovaj fond, to mi se čini da nije baš neki veliki uspjeh, a vi ste na tome temeljili vaše završno obraćanje. Svakako da je jedinicama lokalne samouprave i to ne svima, ali velikom broju jedinica lokalne samouprave nedostaje sredstava da neke ne mogu čak niti napraviti projekte, a kamoli ih kasnije financirati i dobro je da se izdvaja jedan dio namjenski za to, ali to je izdvojeno nakon što smo im uzeli jer su to ionako bila do danas njihova sredstva, sad smo im to smanjili i sad smo, oni moraju biti sretni jer se osnovao određeni fond koji će im pomoći da nešto naprave i pripreme kako bi mogli aplicirati pri europskih fondovima. Hvala.
Hvala. Odgovor, zamjeniče izvolite.
Pored ovog fonda upoznati ste da država pokreće i drugi fond, ali samo za slabije razvijena područja koja se financiraju iz državnog proračuna. Dakle, sredstva za potpomognuta područja za sufinanciranje EU fondova na poziciji Ministarstva regionalnog razvoja, ta sredstva nisu velika, ali ona su tamo i ona će biti tamo i nadam se da će biti sve veća. Naravno da je u situaciji kada državni deficit takav kakav je, kad imamo ograničenja kakva imamo da dolazimo do ovakvih rješenja nažalost. Voljeli bi da nije tako. Voljeli bi da ne moramo prelamati teret poreznog opterećenja preko, uglavnom preko leđa jedinica lokalne samouprave. Ali pogledajte samo kompenzacije. Evo, možda za kraj brojke, opet o brojkama. Dakle, milijardu i 800 gubitak, dodatnih 3,5% procjenjuje se na 400 milijuna kuna, dakle dodatnih 3,5% … poreza na dohodak, pojačanje udjela poreza na nekretnine, sa 60 na 80%, procjena 230 milijuna kuna dodatno. Dakle govorimo o 630 milijuna kuna, 1,5% u fondu za EU projekte, vrijednost 170 milijuna kuna i onaj prihod od kamate, dakle od poreza na kamatu, znate da će ta sredstva biti utrošena za financiranje povrata poreza građanima na potpomognutim područjima, to je 300 milijuna kuna. Dakle, sve skupa govorimo o nekim milijardu kuna iako ovih 170 milijuna kuna iz ovog fonda za sufinanciranje EU projekata bude iskorišteno, to znači da automatski tome pribrajamo i 70% veći iznos iz EU fondova koji će završiti u jedinicama lokalne samouprave. Dakle, barem 600 milijuna kuna još dodatno iz fondova ukoliko se ovaj iznos iskoristi.
Hvala. Nada Turina-Đurić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa cijeli dan i jučer i danas i sve ove dane govorimo i čini mi se da što više govorimo da to nekako sve više ispetljano izgleda, a htjela sam reagirati jer cijelo vrijeme slušam prozivku lokalne samouprave, prozivku čelnika lokalne samouprave da moramo biti efikasniji, da moramo bolje, kvalitetnije itd. I ja se slažem. Jučer je netko mislim spominjao načelnike koji imaju više od 30% prihoda troše na plaće, ima toga. Međutim ja bih rekla da je većina naših čelnika odnosno većina samouprava vrlo odgovorna u trošenju proračunskih sredstava. I ovaj dio me posebno između ostalog kao čelnika samouprave vrijeđa, a to je da ćemo ustvari mi koji smo oni koji su se ponašali cijelo vrijeme štedljivo, efikasno, kvalitetno bili u okviru zakona de facto biti jednako kažnjeni kao oni koji to nisu činili svo ovo vrijeme. Pa nisam sigurna da je to ispravan put i da je onda zakon u tom smislu pravedan. Mislim imala sam potrebu to reći da zaštitim one ljude koji kvalitetno rade svoj posao i one jedinice lokalne samouprave koje će u ovome stradati jednako kao oni. I to je onda ona stara hrvatska poruka, što si bahatiji, bezobrazniji, što se ponašaš raskalašenije s novcima to na kraju prođeš bolje. Ja sam imala tih iskustava kao zamjenica župana isto takvog sa dugovima u zdravstvu. Ono što sam još htjela reći i što me isto tako povrijedilo, to je cijela priča kako smo nesposobni oko EU projekata. Pa ja ne znam da li vi imate ikakav uvid, međutim jedan dobar dio jedinice lokalne samouprave se itekako pripremio. Međutim ja sam bila u situaciji, moj grad je bio u situaciji da se kandidira i nije to išlo baš onako i ne ide i čekamo natječaje i imamo spremljene programe i projekte i kada će biti ne znamo. Ako ih ne pokrenemo u prvom tromjesečju sljedeće godine onda od cijele ove priče da će to biti kompenzacija za lokalnu samoupravu mislim da neće biti ništa.
Vrijeme. Miroslav Tuđman, replika.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa tri stvari bi htio reći ili pitati. Prvo s jedne strane govori se da ministarstvo ima simulacije. Zašto mi nemamo uvida u te simulacije i modele po kojima su rađene te simulacije? I s druge strane zašto po tim simulacijama nije dat odgovor zašto nisu financirani ili realizirani oni projekti koji su do sada ponuđeni, a odbijeni su, a čuli smo to. Prema tome, samim promjenom zakona neće se ovo ostvariti što želite ako nemamo tu ocjenu. Drugo, govori se o lokalnoj samoupravi i onda se kaže ti čelnici voze nekakve skupe automobile te imaju veliku plaću ili preveliku te ima ih preveliki broj. Ako razgovaramo na razini osobnog dojma onda sve možemo dokazati. Po nekim drugim pokazateljima koje sam ja gledao Hrvatska puno ne odskače po broju zaposlenih u državnoj upravi i lokalnoj samoupravi nego eventualno možemo govoriti o učinkovitosti te uprave, a ona ovisi o nizu drugih razloga, a ne samo o zalaganju ili ne zalaganju tih čelnika odnosno ljudi u toj lokalnoj upravi i samoupravi. Prema tome, mislim da treba daleko ozbiljnije razgovarati nego na razini osobnog dojma. I treća stvar, kažete ova sredstva koja su se uzela će se preko nekog drugog načina vratiti za potrebe lokalne samouprave. Gdje su ti kriteriji? Ovdje je bilo rečeno prije se određivalo prema boji dresa, ajde uzmimo i to, ali danas imate premijera koja svaka 2, 3 mjeseca kaže mi smo nebo oni su podzemlje ne želim s njima razgovarati. Imate ministarstva koja međusobno ne komuniciraju i na temelju čega će se onda dodjeljivati ta sredstva, po kojim kriterijima? Gdje je to definirano? Kako to možemo znati? Prema tome imate niz nedefiniranih stvari, a lijepe želje su lijepe želje, ali ne da se o njima ovdje raspravlja na ovakav način.
Nema odgovora. Marijan Škvarić, replika.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Pa evo ja mislim da … baš u vezi rasprave koju je gospođa Turina rekla u vezi tog dijela i čestitke da ste uspjeli spomenuti jednu bitnu stvar, a to je trebamo početi gledati učinkovitost rada gradova, općina i županija. Zašto? Pa mi možemo i ja kao gradonačelnik reći da smo nedodirljivi i da su nas građani izabrali i da možemo imati što god želimo, ali vidi se ta nedodirljivost u nekim konkretnim primjerima da gradonačelnici mogu biti 3 ili 4 puta izabrani, a njihovi gradovi i općine su u dubiozama, bez … dijela stalno u proračunskim minusima i ostalim stvarima. Tako da itekako treba uvažiti taj dio. Mene sada zanima konkretno, mehanizmi koje ćete upotrijebiti da neki gradonačelnik ili načelnik iskoristi priliku ili zahtjev za potporu, a znate prije svega da troši preko 30, 40% proračuna za trošak gradske uprave, znamo da primjerice ima 3, 4, 5 tisuća prihoda per capita i ima mogućnost da sam neke stvari isfinancira. I zanima me naročito oni mehanizmi da se ne smije dopustiti da po ovim simulacijama koje ste napravili nekakav prihod pojedine lokalne samouprave padne za više od 20% to je nedopustivo. Mora se naći kompenzacijske mjere da se njima pomogne. Pad od 20% u prihodima je praktički smrt za taj grad ili za općinu. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor izvolite zamjeniče.
Značajan pad prihoda znate kod kojih se jedinice lokalne samouprave može očekivati. To su one jedinice koje gube status bilo brdsko-planinskog područja, bilo područja od posebne državne skrbi, a kompenzacijske mjere su vidljive u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna. Dakle država će 2/3 svih pomoći koje su te jedinice primale u 2013.godini isplatiti kao pomoć u 2015. za one jedinice koje imaju indeks razvijenosti između 75 i 100, za one koje imaju između 100 i 125 to je 40%. Da li je to dovoljno, to je isto pitanje, sigurno da ni te kompenzacijske mjere neće riješiti kompletan problem koji će nastati smanjenjem prihoda i da će se morati dogoditi jedna teška i bolna prilagodba, to je također točno. Ali opet i tu smo uvjereni da ćemo kroz mogućnosti koje pružaju EU fondovi uspjeti dodatno iskompenzirati i još jedan dio. Nažalost do sada još uvijek nemamo pravog učinkovitog mehanizma koji će razdvajati ove jedinice koje su kako ste ih vi opisali zaista racionalne, efikasne od onih koje nisu takve. Dakle tim kriterijima se još moramo pozabaviti, pokušati zaista strukturirati da budu primjenjivi za sve, da daju pouzdane provjerene podatke i pokazatelj i nakon toga ih primijeniti. Dakle za sada još uvijek nemamo takve kriterije u primjeni ali nastojati ćemo iduće godine imati priliku da dodatno redefiniramo one tekuće pomoći koje jedinice lokalne samouprave dobivaju sa pozicije Ministarstva financija, da ćemo tu uspjeti primijeniti neke od tih kriterija a onda i u drugim nekim našim programima koje su namijenjene jedinicama lokalne samouprave.
Hvala. Tomisla Klarić.
Bravo gospodine zamjeniče ministra, ne fali nam onaj koji je najavljen da će govoriti jer izgleda da u vašem ministarstvu svi govorite na isti način kao potpredsjednik Grčić. Ja se nadam da bar vi možda ne vjerujete svemu što ste rekli a izgleda da onda vjerujete. Dakle u terminologiju proračuna jedinica lokalne i funkcioniranje lokalnih samouprava uzeli smo termin sada novi i kompenzacijske mjere, ćemo i to ugraditi u naše proračune. Ali ono zbog čega sam se javio za repliku je u biti prozivanje s vaše strane jedinica lokalne samouprave. Kada ih prozivate morate biti svjesni da prozivate preko 5 stotina ljudi koji su imenom i prezimenom izašli na izbore i za njih glasali njihovi građani. A kada govorite da nisu povukli sredstva, da vi sve to kontrolirate, vidite mi koliko je ministarstvo, koliko je država povukla, koliko ste natječaj raspisali, možda i onaj gdje se jedan od uvjeta stavili da ne smijemo biti 50km bliže od susjedne države. Koja je to jedinica lokalne samouprave u Republici Hrvatskoj udaljenija 50km od susjedne države i takve stvari? Nemojte prozivati na ovaj način čelnike jedinica lokalne samouprave jer kada prozivate njih prozivate sve njihove građane. I to su odgovorni ljudi, netko je ovdje spomenuo kakvi auti se voze ili ne voze i to se može lako provjeriti što se ima i koliko je ljudi negdje zaposleno u nekakvoj gradskoj upravi. I čitavo vrijeme baratate s tim pojmom povećanja broja zaposlenih. Recite točno koliko ih je zaposleno u gradsku upravu a koliko u onima koji su u okviru proračuna jedinica lokalnih samouprava. Te brojke recite ne u zbiru koji su svi na proračunu jedinica lokalne samouprave. Da ne govorim o drugim stvarima jer nemamo vremena. Ali mislim da partnerski odnos između vašeg ministarstva i saslušavanje svega ovoga što vam je večeras govoreno i gospodin Linić koji je stručan u tim stvarima jer je to radio godinama, gospodin Šuker, mi, ovo nije zlonamjerno što mi govorimo, ovo je živo što vam mi govorimo, nikakve vaše simulacije nas ne mogu ubjediti da ste u pravu jer mi to radimo na terenu.
Hvala. Odgovor, izvolite zamjeniče ministra.
Ja bih samo istaknuo dakle nikako nije bila namjera bilo koga uvrijediti na lokalnoj samoupravi, ni slučajno, pa mislim to su nam glavni partneri u Ministarstvu regionalnog razvoja. To su naši prirodni partneri. Pa s kime razgovaramo svaki dan u uredima ministarstva? Pa razgovaramo upravo sa vama, sa načelnicima i gradonačelnicima i županima, svaki dan. Dakle nije u pitanju nikakvo vrijeđanje ili ne znam što. Ako ćemo govoriti o kritikama mislim da je u ova dva dana izrečeno puno više kritika iz vaših redova, redova zastupnika, ali ne kritika nego zapravo nekih podataka, nekih državni tijela o radu jedinica lokalne samouprave ali to se ne odnosi na nekog pojedinca ovdje, to su podaci, jednostavno su takvi službeni podaci izneseni. I svaki put govorimo da ima izvrsnih čelnika lokalnih samouprava, ima izvrsnih lokalnih administracija i mi tome svjedočimo kada odlazimo na teren i kada vidimo kako se projekti rade, kada vidimo kako se racionalno postupa naravno da ima puno, puno takvih. Ali isto tako kažemo da ima još uvijek značajnih neracionalnosti, to ne kažemo mi osobno subjektivno, mi samo govorimo o podacima koje imamo a ti podaci govore da raste i dalje broj zaposlenih u lokalnoj samoupravi, značajno. Ne govorimo o nekom malom povećanju, izdaci za plaće i dalje rastu. Samo govorimo o podacima, ništa drugo. A ono šta preko EU fondova možemo lako spoznati je stvarno taj kapacitet i sposobnost se uhvate sa jednom puno težom procedurom nego što su navikle jedinice lokalne samouprave. I to je u redu, to je težak put, mi ne kažemo da nitko mora preko noći postati savršeni korisnik EU fondova, ne, ali samo potičemo a pogotovo velike urbane sredine, velike gradove potičemo da se što više i što bolje pripremaju. Tu primjećujemo poseban nedostatak proaktivnosti. Puno više aktivnosti je bilo kod manjih sredina i svaka čast to je vjerojatno zbog toga jer su bili prisiljeni, jer nije bilo druge, jer su im EU fondovi bili jedini pravi izvor financiranja kapitalnih investicija jer su im izvorni proračuni tako mali. Kod velikih gradova se točno vidi da nisu zainteresirani [[Upadica: Vrijeme.]] To je ono što mi i sa ovom promjenom zakona želimo isto tako potaknuti, tu promjenu svijesti.
Hvala. Ovime zaključujem raspravu. Glasovati ćemo naknadno. Zahvaljujem zamjeniče ministra, vama i zamjeniku Rađenoviću, ne vidim ga ovdje.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne, područne i regionalne samouprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 754. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane su podnijeli ima posebna tablica pa ćemo po tablici. Tko je prvi? Zamjenik ministra financija, poštovani Igor Rađenovićm, amandman broj jedan kluba zastupnika IDS-a i nezavisnog Furia Radina.
Amandman se djelomično prihvaća. Naime, prvi dio amandmana se ne prihvaća budući da se svaki mjesec mjesečni obračun dakle smatra konačnim te nije potrebno propisivanje dodatne obveze konačnog godišnjeg obračuna poreza na potrošnju. Dok se drugi dio amandmana prihvaća u izmijenjenom izričaju na način da se iz prvotnog prijedloga izmjena i dopuna zakona izbrišu riječi prema prebivalištu, odnosno sjedištu poreznog obveznika čime se postiže intencija predlagatelja ovog amandmana.
Očitovanje da li prihvaća izmijenjenu formulaciju?
Prihvaćamo taj izmijenjeni dio jer je ostala srž.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman br. 2 poštovanog zastupnika Branka Hrga.
Gospodine predsjedniče amandman br. 2 se odnosi na istu materiju kao ovaj prihvaćeni dio prethodnog amandmana pa je praktički prihvaćen kroz dakle prihvaćanje prvog dijela amandmana.
Molim očitovanje podnositelja amandmana.
Prihvaćam obrazloženje i povlačim amandman.
Hvala lijepa. Povučen je preostali dio amandmana. Amandmana br. 3 također Branko Hrg, poštovani zastupnik.
Amandman br. 3 se ne prihvaća uz obrazloženje da jedinice lokalne samouprave mogu predmetne odluke donositi sve do prosinca tijekom tekuće za cijelu narednu godinu pa tako i sa 2015. na 2016. godinu, budući zakon stupa na snagu tek 1. siječnja.
Očitovanje poštovanog zastupnika Branka Hrga, podnositelja amandmana.
Pa u redu ako je to tako i ako će se u ovoj 2015. godini moći donositi eventualno neke odluke o lokalnim porezima bez obzira što je zakonom sada propisano da to bude do 15.12. može se to prihvatiti kao takvo obrazloženje. Ali upozoravam da su lokalni proračuni ove godine donošeni bez obvezatnih uputa i da stvarno ne znamo što će nas čekati tijekom godine pa evo uzimamo zamjenika ministra za riječ ovdje da je to tako i da će se moći odluke mijenjati tijekom godine. Povlačim amandman.
Hvala lijepa, amandman je povučen. Idemo na amandman br. 4 Kluba zastupnika IDS-a i zastupnika Furia Radina.
Amandman br. 4 se ne prihvaća, budući Vlada ne prihvaća dakle prijedlog da PDV bude zajednički prihod države i jedinice lokalne samouprave. Činjenica je da država ustupa dio prihoda sa naslova poreza na dodanu vrijednost otvorila bi za ustupljeni dio poreza povećanje deficita državnoga proračuna te stvorila fiskalne i makroekonomske neravnoteže čija bi posljedica bila smanjenje prihoda. Što zbog prekomjernog deficita i naših obveza sukladno nacionalnom programu konvergencije nije moguće.
U ime podnositelja amandmana poštovani zastupnik Valter Boljunčić.
Moj prijedlog ide za time da se 5% od iznosa PDV-a ustupi lokalnoj zajednici što na predviđeni proračun od 40 milijardi kuna od PDV-a bi upravo bilo 2 milijarde kuna koje su porezom na dohodak uzete iz kasa lokalnih zajednica. A to znači sljedeće, da od 25% 1,25% bi bilo lokalnoj zajednici, a 23,75% bi bilo državi. Odnosno na svakih 100 kuna što bi se kupilo samo jedna jedina kuna bi ostala lokalnoj zajednici. Mislim da decentralizacija ne može početi dokle god se na PDV gleda kao na nešto što je po definiciji isključivo prihod države, a ne lokalne zajednice. I mislim da bi prihvaćanje da se barem sa kažem 1,25% od PDV-a bi bio pravi korak ka decentralizaciji. S time bi se svi problemi koji su nastali i koje će imati lokalne zajednice prevazišli na jedan način. A što se tiče državnog proračuna vidjeli smo da će se oko 349 ljudi zaposliti u Agenciji za privlačenje europskih fondova, kako je oko 7 ili više milijardi eura na raspolaganju siguran sam da bi se taj novac našao kroz njih. Naime, ove dvije milijarde ako idu u potrošnju 400 milijuna je direktan prihod države na temelju PDV-a plus PDV od zemljišta za prvu prodanu nekretninu. Tako da država definitivno neće ostati bez svoga dijela. I smatram da bi ovo bio jedan pravi korak. A kažem, kroz europske fondove bi se sigurno dalo uravnotežiti. Ako se kaže da mogu lokalne zajednice sa svojim smanjenim kapacitetom privući 2 milijarde europskih fondova onda to sigurno može i država. Ja mislim da bi PDV bilo nešto što sigurno treba ostati lokalnoj zajednici da se održi standard koji ima. Molim, i kažem to je samo 1 kuna od 100 kuna. Znači, ne radi se o nikakvom baš dijeljenju pola-pola između države i lokalne zajednice, znači radi se o dijeljenju 5% na prema 95% kao što i sada izgledaju prihodi državi lokalne zajednice. Molim glasanje o amandmanu.
Molim da se glasuje o amandmanu br. 4 Kluba zastupnika IDS-a i Furia Radina kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem nije dobio potrebnu većinu amandman br. 4. Amandman br. 5 kluba Nezavisnih zastupnika Linić, Vukšić, Hodžić.
Amandman br. 5 kluba Nezavisnih zastupnika se ne prihvaća. Naime, jednako kao kod prethodnog amandmana ovim prijedlogom se predlaže izmjena članka 45. koji je praktički srž ovoga prijedloga zakona, ali i dio paketa regionalnih zakona o regionalnom razvoju koju ste upravo donijeli te predlagateljica ne može prihvatiti ovaj prijedlog. Naime, pretvaranjem poreza na dobit u zajednički prihod države i jedinica lokalne samouprave te financiranje sredstava za decentralizirane funkcije u iznosu od čak 1,7 milijardi na teret poreza na dobit za isti iznos otvorio bi se deficit državnog proračuna ili bi dakle morali smanjiti ukupne rashode državnog proračuna. To, zbog procedure prekomjernog deficita i naših obaveza sukladno nacionalnom programu konvergencije, nažalost u ovom času nije moguće.
U ime kluba Nezavisnih zastupnika poštovani zastupnik Slavko Linić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Klub Nezavisnih zastupnika se složio sa vladinom politikom da smanjimo porezno opterećenje građana. I to je u redu. Ali ovim zakonom ne prihvaćamo prijedlog Vlade koji govori da teret trebaju snositi jedinice lokalne samouprave. Jer vidjeli ste već rezultat, dižu se komunalne naknade, dižu se cijene vrtića i to rade upravo SDP-ovi gradovi i općine. Prema tome, lažemo i krivu poruku šaljemo. Smanjimo porez, Vlada misli da dobro radi, a jedinice lokalne samouprave uzimaju sve ono što su građani dobili. U isto vrijeme pokazujemo ogromnu nestručnost i vidimo da je oko ovog zakona što je nadležnost Ministarstva financija petljalo Ministarstvo regionalnog razvitka. Moramo shvatiti da su osnovni zajednički prihodi, prihodi po osnovu poreza na dohodak i poreza na dobit. I ne trebaju nikakve kompenzacijske mjere samo preraspodjelom mi smo mogli riješiti taj problem. Ali nije samo problem smanjenja poreznog opterećenja ovim prijedlogom zakona vi oduzimate gradovima i prihode za decentralizirana sredstva, smanjujete sa 12 na 6. Mi smatramo da to treba zadržat i da gradovi sami sebe trebaju financirati. Pa vi ste opet krenuli potpuno pogrešno, centralizirate sredstva i netko u Vladi će odlučivat o onome što pripada gradovima i općinama. To je centralizacija a ne decentralizacija. I ono što je također vrlo važno reći, porez na dobit ide samo za poravnanja i za one slabe i nemoćne kojima država treba pomoći. Prema tome, puno toga je ovim člankom bilo riješeno pa tražim glasovanje.
Molim glasujte o amandmanu broj 5 Kluba Nezavisnih zastupnika kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem, nije dobio potrebnu većinu amandman broj 5. Idemo na amandman broj 6 zastupnika Nenada Plešea.
Amandman broj 6 uvaženog zastupnika Plešea Vlada također ne prihvaća. Naime, bit predloženog amandmana je u tome što udio općine, odnosno grada povećava za 4% na teret pozicije za pomoć i za izravnanja a za decentralizirane funkcije. Ova zakonska promjena znatnije bi smanjila navedena sredstva te iznos nedostajućih sredstava bi bio cirka 450 milijuna kuna. Što je istina blaže smanjenje od ostalih prijedloga amandmana na ovaj članaka zakona, ali bi svejedno povećala deficit ili smanjenje ostalih rashoda državnog proračuna stoga ga Vlada ne može prihvatiti.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Nenad Pleše.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče. Pa razvrstavanje jedinica lokalne i područne regionalne samouprave po stupnju razvijenosti utječe na proračune onih jedinica lokalne samouprave koje su temeljem odredba Zakona o područjima posebne državne skrbi i brdsko-planinskog područja imale stopu u raspodjeli prihoda od poreza na dohodak od 90%. Sada gube taj status. Kako bi se taj učinak što manje osjetio u njihovim proračunima predložio sam prihod od poreza za dohodak za općine, odnosno gradove da se digne za tih 4% kako bi se čim više izravnalo, odnosno pomoglo tim jedinicama. Molim glasanje.
Molim da glasujemo o amandmanu broj 6 poštovanog zastupnika Nenada Plešea kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem, nije dobio potrebnu većinu amandman broj 6. Amandman broj 7 Kluba zastupnika IDS-a i zastupnika Furija Radina.
Hvala lijepa predsjedniče. Dakle, amandman broj 7 nadovezuje se na amandman broj 4 istoga predlagatelja koji Vlada nije prihvatila pa posljedično tome ne može prihvatiti ni ovaj amandman koji se odnosi dakle na eventualnu preraspodjelu poreza na dodanu vrijednost.
U ime kluba poštovani zastupnik Valter Boljunčić.
Pa budući da nije bio PDV prihoda lokalne zajednice, ovaj amandman gubi smisao jer on kaže kako se on dijeli. 5% za lokalnu zajednicu, 95, u krajnjem slučaju niti ne tražim glasanje zato što je to besmisleno i nelogično. Ali ja sam mislio da ćete zajedno obratiti 4 taj amandman i ovaj zato što oni čine jednu cjelinu. Dakle, ovaj amandman jednostavno fizički nema nikakvog smisla i zbilja nema smisla da se traži glasanje po tom pitanju, ali mislim da ćete ipak prije ili kasnije vidjeti da PDV koji se ostvaruje ipak treba lokalnoj zajednici i da decentralizacija jedini način izlaska iz ove krize jer ljudi koji rade negdje, zarađuju najbolje znaju kako mogu trošit taj novac i što njima treba. Svatko ko je negdje daleko ne zna ni što treba negdje niti kako će se najbolje utrošiti taj novac. A sama inače lokalna zajednica što se tiče deficita ispod 2% državnog deficita je na lokalnoj zajednici. Hvala vam. Mislim ne treba glasanje jer je nelogično.
Hvala lijepa. Da, povukli ste amandman jer je nelogičan nakon odbijanja prvog amandmana. Idemo na amandman broj 8 Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman broj 8 Kluba zastupnika HDZ-a se ne prihvaća. Predlaže sveobuhvatnu izmjenu članka 45., vrlo slično amandmanu Kluba Nezavisnih zastupnika Linić, Vukšić, Hodžić sa intencijom dakle da se pomoć izravnanja za decentralizirane funkcije, pomoći za financiranje kapitalnog projekta od interesa za razvoj otoka, te pomoći i projekte sufinancirane sredstvima Europskih strukturnih investicijskih fondova financiraju iz prihoda poreza na dobit što bi kažem kao i prethodna obrazloženja povećalo deficit što zbog procedure prekomjernog deficita naših obveza sukladno nacionalnom programu konvergencije i deficita državnog proračuna nažalost nije moguće.
U ime kluba HDZ-a poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Gospodine zamjeniče meni je žao što niste prihvatili ovaj amandman iz jednog razloga, što u državnom proračunu o kojem smo raspravljali prošli tjedan naprosto ne stoji ovo sve što ste rekli. Dakle, izmjenom ovog članka 45. kojim se sredstava za decentralizirane funkcije smanjuju sa 12 na 6%, smanjuje se i osnovica pa onda to ispadne smanjenje ne 6 nego negdje oko 7,5%. Za decentralizirane funkcije se uzima 900 milijuna, uzima se 900 milijuna djeci u osnovnoj školi, srednjoj školi, socijalnoj skrbi, staračkim domovima, bolnicama i vatrogascima. Prijedlog našeg amandmana je bio da kompletan prihod poreza na dohodak ide jedinicama lokalne samouprave, dakle gradovima, općinama i županijama i decentraliziranim funkcijama, a da Vlada u sklopu proračuna jednostavnu kao rashodovnu stranku za pokrivanje troškova decentralizirane funkcije namiri iz ostalih prihoda s obzirom da ovi ostali prihodi nemaju natpis koji su koji, bitno je koliko će ta pozicija izgledati. No, Vlada to nije napravila i s ovim uzimanjem sredstava za decentralizirane funkcije uz ona sredstva koja su uzeta s osnova povećanje neoporezivog dijela poreza na dohodak, jedinice lokalne samouprave ostaju bez negdje oko 2,5 milijarde svojih izravnih sredstava, a ako se za decentralizirane funkcije uzima 900 milijuna, a na poziciju u proračunu se taj iznos povećava sa milijardu i 270 na milijardu 510, onda je svakom jasno da se ta pozicija u principu smanjuje ukupno za nekakvih 640, 650 milijuna, a ne da se na takav način pomaže jedinicama lokalne samouprave. Dakle, još jedan eklatantan primjer centralizacije, ne decentralizacije i zato tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se glasuje o amandmanu broj 8 Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu amandman broj 8. Amandman broj 9 Odbora za zakonodavstvo, poštovani zamjeniče ministra.
Prihvaća se gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman broj 10 istog odbora, poštovani zamjeniče.
Također se prihvaća.
Hvala vam lijepa. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujte. Glasovanje ja završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 glasova za, 1 glas suzdržan i 31 glas protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Hvala lijepa.
Nastavljamo sa: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o komunalnom gospodarstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 749; Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. S nama je ministrica graditeljstva i prostornog uređenja gospođa Anka Mrak Taritaš. Uvodno izvolite ministrice.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene dame i gospodo zastupnici. Pred nama je Nacrt konačnog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu. Riječ je o jednom od najdugovječnijih zakona, dakle bazičan zakon je iz 1995. godine. Izmjene se odnose na dvije teme. Jedna tema je usklađenje nadležnosti, dakle više nije državni inspektorat nego je inspekcija iz nadležnosti Ministarstva financija, ali ona bazična tema zašto idemo u izmjenu i dopunu ovog zakona je promjena u načinu kako se mogu trošiti sredstva iz komunalne naknade. Dakle komunalna naknada je prihod proračuna jedinica lokalne samouprave i dosad se mogla koristiti, odnosno sredstva su se mogla koristiti jedino za financiranje i obavljanje komunalnih djelatnosti, odvodnje atmosferskih voda, održavanje čistoće u dijelu koji se odnosi na čišćenje javnih površina, održavanje javnih površina, održavanje nerazvrstanih cesta, održavanje groblja i krematorija i javna rasvjeta. Ovim prijedlogom se predlaže da se komunalna naknada nakon što se, dakle ako ostaje viška nakon što se ovo ostvari, može koristiti za financiranje i građenje objekata i uređaje komunalne infrastrukture i mogućnost korištenja sredstva je i za održavanje objekata školskog, zdravstvenog i socijalnog sadržaja, građenje tih objekata te građenje i održavanje objekata predškolskog sadržaja, financiranje i građenje održavanja javnih građevina sportske i kulturne namjene i poboljšanje energetske učinkovitosti zgrada u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Dakle treba se vratit korak unazad i kad je Zakon o komunalnom gospodarstvu tamo pred skoro 20-ak godina donesen onda je razlikovao komunalnu naknadu i komunalni doprinos. Komunalni doprinos je, sredstva iz tog su služila za izgradnju objekata, a komunalna naknada isključivo za ovo što sam uvodno rekla i što je navedeno u sadašnjem članku 22. Zakona. Budući da se kroz ovih 19-20 godina stvari dosta promijenilo, mi smo ovim prijedlogom zakona omogućili da jedinice lokalne samouprave komunalnu naknadu koriste i za gradnju i za održavanje pojedinih objekata i sadržaja koji su isključivo u funkciji različitih javnih namjena. Dakle nama je javna namjena i predškolstvo i školstvo i zdravstvo i socijala i gradnja i održavanje tih objekata i stoga evo predlažemo ovakve izmjene i dopune zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama ministrice. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Kolega Klarić vi? Ne. Dobro. Počinjemo sa raspravom u ime klubova zastupnika. Klub nezavisnog zastupnika Slavka Linića, Vukšića i Hodžića, Slavko Linić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege. Što reći? Kako ne podržat ovakav prijedlog zakona i u biti spasiti gradonačelnika od kaznenih progona jer u biti Državna revizija ih neprekidno proganja, proziva. Mi saborski zastupnici govorimo o nenamjenskoj potrošnji. Kako ne podržati? Pa opet sad se pitam da li mi u Saboru moramo raspravljati o nelogičnim zakonima. Pa zašto, pa znamo Zakon o komunalnim djelatnostima govori o izvorima koji služe samo za financiranje komunalnih djelatnosti. Pa znamo i što je svrha, ne bogatstvo, ne vrijednost objekta nego dal se straćara nalazi uz riječki korzo ili ne nalazi, jer ako je uz riječki korzo platit će kao da je najbogatija vila na periferiji. Prema tome, mi govorimo o tome da ćemo sad ozakoniti ja bih rekao nenamjensko trošenje. Ozakoniti. To je to. A zašto to radimo, pa zato što već dvije godine Zakon o porezu na nekretnine je gotov u Ministarstvu financija, koji upravo govori o tome da prihod jedinice lokalne samouprave treba biti oporezivanje bogatstva i imovine i posebno restriktivno prema imovini koja nije u funkciji na teritoriju jedinice lokalne samouprave. To je temelj Zakona o porezu na nekretnine i taj zakon onda daje pravo jedinici lokalne samouprave jer ne govori o komunalnoj djelatnosti da ga koristi za sve ono što treba, a to znači i održavanje komunalnih djelatnosti u ulaganju, u komunalnoj infrastrukturi jer vidimo da ne ide više prodaja, ne ide namjenski prihod, komunalni doprinos jer je sve stalo i naravno, sve više preuzete obveze i odgovornosti za ulaganje u infrastrukturu za društvenu nadgradnju, znači obrazovanje, zdravstvo, socijalu. Sve su to djelatnosti prebačene na jedinice lokalne samouprave bez izvornih prihoda jer je evidentno da porez na dohodak nije dovoljan ni za financiranje djelatnosti društvene nadgradnje, a kamoli objekata društvene …. I kao što je ministrica rekla, od '95. godine mi uporno držimo neodrživi zakon, ne usklađujemo se sa europskom praksom. Ušli smo u europsku praksu. Vi kad poduzetniku rečete da mora platiti komunalnu naknadu, a on dolazi izvana, on ne razumije što mu uzimate, on to ne razumije. Ne može razumjet jer komunalna naknada se vani tretira kao lokalni samodoprinos. Znači vi se dogovorite jer to je dogovor sa nekim dijelom ulice, grada, ajmo tu izgraditi igralište pa onda participira i gospodarstvo. To je u svijetu komunalni doprinos, a mi smo ostali na … iz socijalizama. I sad svjesni toga da nema novaca, nema novaca ni za komunalne objekte jer nema investicija pa nema komunalnog doprinosa, pa počinjemo ugrožavati cijeli sustav. Otkud jedinici lokalne samouprave za izgradnju bilo kakve ceste za izgradnju radi recimo parkirališta, za izgradnju ne znam čega hajde rasvjete itd. Nema, jednostavno nema, nema izvora. Porez iz dohotka nije dovoljan, a ova sredstva ako koristi nenamjenski koristi. E sad se ja pitam a zašto smo bježali od toga da zaista ozbiljno razgovaramo o porezu na nekretninama koji je porez taj koji je trebao zamijeniti ovu kategoriju neodrživog poreza. Trebao ga je zamijeniti. I ako se pazilo o tome da ne bude porez na nekretnine veći od ovog dijela, da se daje pravo jedinicama lokalne samouprave što učiniti. I ono što je najvažnije za jedinicu lokalne samouprave su najgori objekti koji nisu u funkciji, zemljište koje je planski osmišljeno, ubačeno u urbanizam, potrošeni novci, a netko ga ne stavlja u funkciju. To je najveći problem. Dovedena voda, plin, rasvjeta, ulica načinjena, uloženi novci, nemate što naplatiti, nitko ne stanuje, nitko ne koristi halu, nitko ne koristi poslovni prostor, nemate od koga naplatiti. Zašto? Pa ovaj Zakon o komunalnom gospodarstvu vas oslobađa, ne morate plaćati. A obrnuto, baš tada biste trebali više naplatiti jer nisu objekti u funkciji. Sveo ono što je izgrađeno ne koristi se i ne plaća se. Naknadu za vodovod možete platiti samo po potrošenom kubiku itd. Prema tome, potpuno smo zapustili taj dio prihoda jedinica lokalne samouprave i odgađamo cijeli problem i tada prilazimo ovakvim nemuštim rješenjima gdje se uopće logika Zakona o komunalnom gospodarstvu narušava i sad ju mijenjamo. Ali onda se to ne može zvati komunalno gospodarstvo, ne. Onda su to djelatnosti lokalne samouprave, nisu komunalne djelatnosti. Jer dozvolit ćete mi škola, vrtić nikako ne pada u komunalnu djelatnost, a novce možete koristiti po tom osnovu. A da ne govorimo da nije problem da li je neka stračara u centru grada kad oporezujete, nego obrnuto da li je to moderna zgrada koja košta par tisuća eura kvadrat, koja predstavlja bogatstvo, pa u biti idete na to da porezima budete pravedniji prema svojim sugrađanima. A to znači onaj koji ima više mora porezno malo više participirati, nego ona sirotinja neovisno gdje mu je objekat lociran. Prema tome, osobno gledajući ja ću podržati zakon jer mi je dosta prozivanja gradonačelnika Rijeke recimo za nerazumno trošenje novaca i ja bih rekao nelegalno ili protuzakonito, nenamjenski itd. Ja smatram da je to zaista pravo onih koji odgovaraju, a to znači tijela, predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave koji ipak moraju naći rješenja za krizna razdoblja. Treba graditi objekat, ne treba bježat od toga makar to bio i objekat komunalnog gospodarstva, ali i objekte društvene nadgradnje. Prema tome, kako bih rekao bit ću taj zastupnik koji će dignut ruku za, a u isto vrijeme ocjenjujem da podržavam jedan nelogičan zakon, zakon koji je relikt prošlosti koji je već davno prije trebao nestati da radimo svoj posao. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo nekoliko replika. Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Linić mislim da s obzirom da smo svi svjesni problema u kojem se nalaze čelnici jedinice lokalne samouprave bilo daleko zgodnije, elegantnije, bolje rješenje pa na kraju krajeva i da se držimo i ono što je osnovni smisao nekog zakona, da se ova problematika riješila kroz Zakon o izvršenju državnog proračuna, da se naprosto išlo da određeni dio postotka sredstava se može koristiti za financiranje nečeg drugog. Jer onda on naprosto ne bi u Zakon o komunalnom gospodarstvu gurali nešto što nije komunalna djelatnost. Jer mi smo zbog ove sveopće panike koja je nastala oko kompenzacijskih sredstava jedinicama lokalne samouprave počela raditi nešto što naprosto nije. I zato me čudi, gospođo ministrice jeste li vi pristali na to? Jer u toj sferi ste praktički cijeli život i naprosto je nelogično da se to rješava sa ovim problemom ovdje, a bilo je daleko elegantnije rješenje jedan članak u Zakonu o izvršenju državnog proračuna i riješili smo sve probleme. A ovako u komunalnu djelatnost guramo nešto što naprosto nije mjesto, a u tom porezu na promet nekretnina da li je sad vrijeme za njega ili nije, ali da se samo okrenula priča u znaku jednakosti, onda da, ali ovak.
Hvala. Odgovor Slavko Linić, izvolite.
Pa cijenim ministricu i znam da joj nije lako bilo predložiti ovaj zakon, ali je i ona svjesna problema u komunalnom gospodarstvu, jer budimo iskreni stalo se sa ulaganjem u komunalne objekte jer se ne može ovaj novac trošiti, a ipak bez komunalnih objekata teško je reći o jačoj potpori građanima za pružanje komunalnih usluga. I mislim da je zaista ministar financija mogao kroz Prijedlog zakona o izvršenju državnog proračuna omogućiti radi krize i radi kompenzacijskih mjera koje slušamo već tri dana mogućnost da se koristi ovaj dio i za nadgradnju ili barem objekte nadgradnje, da ipak ovaj zakon umre sa Zakonom o porezu na nekretnina, a ne na ovaj način.
Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Linić, pa dijelom ste u pravu. Određenom broju gradova, rekao bih razvijenih gradova i razvijenijih jedinica lokalne samouprave ovaj će zakon dobro doći. Omogućit će mu da provodi na zakonit način nešto što se možda sad već i događalo. Ali vjerujte da postoji vrlo veliki broj jedinica lokalne samouprave kojima prihod od komunalne naknade nije pokrivao ni ono što ovaj zakon omogućava. Nisu imali novaca, odnosno komunalna naknada i prihod od komunalne naknade nije mogao pokriti ni ono što mu je postojeći zakon omogućavao da rješava u sferi komunalnih djelatnosti pa čak ni u onom dijelu koji se odnosi na održavanje objekta školskog, socijalnog i zdravstvenog sadržaja kao što piše u zakonu. Temeljno, čini mi se, to ministrica nije rekla, ovaj zakon ide za tim da takvima, dakle ovim gradovima jačima omogući da sredstva komunalne naknade sada preusmjeri na ono što mu sada zakon omogućava a s druge strane da onima kojima novaca nedostaje da sada ima pokriće da može povećati visinu komunalne naknade i održavati ono što bi morao prema zakonu održavati. A to čitamo kroz ono što ste vi i sami rekli, kroz kompenzacijske mjere. Jer, činjenica je da će temeljem zakona koji smo donijeli ostati jedinice lokalne samouprave bez određenih novaca, i sad smo s ovim zakonom omogućili da oni sada komunalnu naknadu ulažu u još nešto. A onda vjerujte kao rezultat toga doći će do povećanja cijene komunalne naknade. To sam više nego siguran. Ja vjerujem da je to sigurna i ministrica. Ali Vlada nije imala, bila je između čekića i nakovnja i trebalo je s ovim zakonom doći i omogućiti povećanje komunalne naknade kao fol sad smo proširili njenu namjenu.
Hvala. Odgovor, Slavko Linić. Izvolite.
Pa moram reći kolega Bačić da se neću složiti s vama jer ako bolje poznajete situaciju u gradovima i općinama onda ćete shvatiti da je nelikvidnost opet u porastu i da najveći problem je naplatiti komunalnu naknadu. A kad je ne možete naplatiti vjerujte nećete je ni povećati jer je to znak da ćete imati još veću nenaplaćenu realizaciju. Ono čega se ja bojim da sa ovim paketom zakona ćemo povećati nelikvidnost gradova i općina. Sa ovim paketom i ovom mogućnošću imati ćemo prelijevanja novca i za nadgradnju i troškove nadgradnje ne objekata. Prema tome opet ćemo imati malo klizanja u nenamjensko trošenje jer ipak morate platiti tetu u vrtiću, morat ćete platiti ja bih rekao servise u školama itd., tu mislim na one majstore kućne itd. Sve ćete to morati platiti. I zato će se koristiti to, a onda ostaje problem kako ćemo kvalitetno održavati komunalni sustav. Jer će biti manje sredstava tamo jer ćemo lakše pustiti da cijev trune, da cijev pušta vodu, da ističe voda, da imamo dodatne gubitke na vodu, zaustavit ćemo ulaganje u rasvjetu, imat ćemo stare žarulje, trošit ćemo enormno sredstava jer ćemo ipak imati veće potrebe za nešto drugo. To je ono što nas treba zabrinuti jer kad promatramo u 3 godine što se događalo i u državnom proračunu nažalost smanjivanje rashoda najvećim dijelom se vidjelo na održavanju, kvaliteti održavanja. Pa je to razlog da nismo sposobni ni ući u bitku za ulaganje u energetsku učinkovitost grada koje bi nam donijelo novce iz svijeta a sve iz razloga veće štednje.
Marijan Škvarić, replika.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega, prije svega rekli ste da mnogi načelnici kad dolazi revizija smo u problemima kako pravdati namjensko trošenje tih sredstava. Ja mogu reći i složiti se da, vjerujte mi, veliki dio nas nismo uopće u tim problemima jer naša komunalna naknada niti evo u mom slučaju 2,8% mi prelazi trošak korištenja komunalne naknade od onog realnog dijela kojega ubiremo. E sad, plašimo se druge strane, a to je da što ste rekli ta komunalna naknada ne možemo je povećati da barem pokrije u ovom dijelu koliko trebamo namjenu zato jer imam prihode 825 kuna po glavi stanovnika i realno građani ne mogu pokriti taj dio prihoda. S druge strane još veći je problem i ono što ste dali van za naplatu, kakva vam je naplata u tom dijelu. Jer da li netko ne želi platiti to je sigurno ne, nego ne može platiti naročito u ovim teškim recesijskim mjerama. I mogu reći da zaista sam zavidan onima kojima ovaj zakon treba. A treba, jer budimo realni nije to doneseno a da nije bilo od strane zahtjeva sa terena od strane gradonačelnika, načelnika u ovom dijelu. Zavidan sam zbog toga što zaista su ili prekapacitirani odnosno preinvestirani pa više nemaju u što ulagati u ovaj dio, a imaju višak sredstava pa onda taj višak sredstava bi trebali ulagati u ove druge sadržaje kao takve. Nadam se da takvih nema ali zato imamo veoma jednostavno rješenje. Takvi ne trebaju dobiti više potpore, ono što smo danas raspravljali, nego treba dati potpore onima koji barem se trebaju pokriti onaj osnovni komunalni standard koji treba iz komunalne naknade i doprinosa a za onda nekakvu društvenu i gospodarsku nadogradnju ćemo se valjda snaći iz fondova EU.
Hvala. Odgovor, kolega Linić.
Mogu se složiti s vama, ali opet probajte nešto shvatiti. Sutra ćete izgraditi školu, sutra ćete uložiti u vrtić, vjerujte trebat će vam novaca neovisno koliko ćete povući iz europskih fondova. Gdje su vam ti novci kad vam je porez na dohodak koji vam je trebao služiti i za ulaganje u tu infrastrukturu, znači infrastrukturu nadgradnje, da ne govorim o Vatrogasnom domu, Domu kulture ili ne znam kakve sve možete imati kulturne spomenike. Kako ćete ulagati kad nemate novca? I zato ovaj zakon će vam itekako pomoći jer do jučer, istina što će biti problem? Još veću rupu ćete imati u komunalnom sustavu, još veću. Ali znate da li ćete održati wc u vrtiću i da li ćete urediti krov i grijanje u vrtiću sigurno prije nego popravak cijevi u vodovodu. To je onaj problem koji će izazvati ovakvi zakoni jer vam i sada fali sredstava. Ali probajte shvatiti jednostavno da vam treba novaca i za komunalnu infrastrukturu.
Hvala. U ime kluba Hrvatskih laburista – Stranke rada, Zlatko Tušak. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ministrice sa suradnicom i evo malobrojni kolege i jedna kolegica koliko je ja vidim među nama. Ovaj Zakon o komunalnom gospodarstvu, evo mijenja se praktično tri članka, članak 22., 28. i 30., i on će praktično omogućiti jedinicama lokalne samouprave da i ovaj dio dosada namjenski korištenih sredstava će moći koristiti i u neke druge, a to je pitanje investicija. I slažem se sa replikama i prethodnicima koji su rekli da je to dobro rješenje zakona, ali si postavljam jedno pitanje zašto sada u ovo vrijeme, jel te izmjene zakona su se mogle i davno ranije desiti. Ali znademo zašto dolazi do ovoga. Dolazimo do toga zato što je Zakonom o porezu na dohodak jedinice lokalne samouprave gube 2 milijarde kuna. I ono što je već bilo najavljivano a to će se praktično i desiti, da tamo gdje god će se moći komunalna naknada će se povećati i to će biti opet jednim djelom udar na građane. Jasno, mi znademo da onim Zakonom o porezu na dohodak oni koji su imali male plaće njima će se malo i povećati, oni koji su imali velike plaće dobit će i velika povećanja, moći će bolje otići na skijanje u inozemstvo, moći će si priuštiti i još bolje neke stvari, ali kada se povisi komunalna naknada onda ona je jedinstvena po kvadraturi, ovisi o tome da li je u zoni 1, 2, 3 ili 4, ovisi o jedinicama lokalne samouprave. I sad se postavlja pitanje oni koji imaju mala sredstava to će biti jasno dodatni udar. Nešto što posebno, i mislim da je jedan prijedlog vrlo dobar bio, a to je od udruge gradova i općina na način gdje su predlagali da ipak se ograniče sa jedne strane trošenje tih sredstava, 60% za održavanje komunalne infrastrukture, a 40% da ide u ovom djelu investicije. I mislim da su u pravu jer posljedice ovog zakona, jasno ako se ne donese novi zakon o kojem govori kolega Linić, a to je porez na nekretnine, da u tom dijelu, i bit će određenih problema onih koji će krenuti u određene investicije možda će se malo i zaigrati, možda će malo, i radi se o većim sredstvima. I jednostavno naći će se u situaciji da za onaj drugi dio održavanja komunalne infrastrukture neće biti dovoljno novaca, pa će opet posezati za time da bi trebalo dignuti komunalnu naknadu, a vidjeli smo da i pojedini otpori i otpori će biti u jedinicama lokalne samouprave. Navodno čuo sam neki dan da u Umagu su pokušali podignuti pa nisu uspjeli takvu odluku donesti jer većina gradskog vijeća nije podržala takav prijedlog. Vjerojatno takvi otpori će se dešavati i svugdje. Tamo i u Splitu gdje je najavljivano itd. Teško je o tome govoriti kad govorimo sa jedne strane što je to cijena komunalne naknade, ali istina posljedice toga stvarne jesu. Mi tako imamo nekakvu, ja sam vadio po nekim podacima u prvoj zoni imamo nekakvu komunalnu naknadu koja je prosječno 0,52 kune i ona se kreće od najnižih 0,15 do 1,27 kuna po kvadratnom metru. A to govorim za stambeni prostor. U drugoj zoni imamo od 0,13 pa do 0,85 što je prosječno negdje oko 0,40 kuna po kvadratnom metru. I recimo treća zona od 0,11 do 0,70. Visina komunalne naknade za poslovni prostor je znatno veća i onda npr. se kreće po kvadratnom metru od negdje 1,14 kuna pa do negdje 12,70 kuna po kvadratnom metru što je dosta značajni dio izdataka. Ali nešto što isto treba reći kada je u pitanju ovaj zakon i plaćanje komunalne naknade, a to je pitanje da imovina u vlasništvu Republike Hrvatske je na neki način ne podliježe komunalnoj naknadi i u tom djelu su pojedine jedinice lokalne samouprave i metnute u nepovoljniji položaj što mislimo da nisu svi ravnopravno stavljeni u taj položaj i da to nije na neki način dobro, a pogotovo kada su u pitanju lokalne jedinice samouprave, jel na takav način i gube dio sredstava. I možda na kraju da ne duljim više, ovo je puno ali na neki način i ova druga izmjena i tu moram i ministrici i njezinom ministarstvu na neki način i kritiku dati, a to je pitanje državnog inspektorata koji je ukinut pred godinu dana, a mi tek sad tu odredbu mijenjamo u zakonu, a u djelu kada se govori o prekršajima i podizanju prekršaja ona prva četiri stavka su u nadležnosti inspektora i praktično taj dio davno ranije smo trebali uskladiti sa zakonom jel znademo da je pred godinu dana smo ukinuli državni inspektorat i jasno da je odmah trebalo u siječnju i ovaj zakon uskladiti sa time. Ovako postavljamo se da smo imali nekakvu odredbu u samom zakonu, a ona nije služila svojoj svrsi jel nije bilo za to i promjene koje su se desile u tom dijelu državnog inspektorata koji je ukinut. Evo toliko. Hrvatski laburisti smatraju da ništa nije sporno u samom zakonu, ali evo ukazujemo na ove određene probleme koji bi se mogli desiti u praksi a to je ono pitanje da lokalne jedinice samouprave teško i ovo što im se daje i ovu mogućnost koja je dobra u jednom dijelu će moći osigurati dovoljno financijskih sredstava i bojim se da će se neki naći u dosta … situaciji. Hvala.
Hvala i vama. Tomislav Klarić, u ime kluba HDZ-a. Izvolite.
Poštovana gospođo ministrice sa suradnicom, potpredsjedniče, kolege i kolegice. Evo, imamo Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o komunalnom gospodarstvu s konačnim prijedlogom zakona i imamo opet hitan postupak kao u 99% zakona koji se donose u ovom Hrvatskom saboru. Upravo moj prethodnih je spomenuo nešto o čemu sam mislio govoriti, koji razlog jedini prihvaćam da bude po hitnom postupku je upravo to što nam je godinu dana trebalo da izmijenimo ove odredbe u članku 5. i ovdje kad više ne postoji inspektorat, da se umjesto te riječi napiše ministarstvo. No, i gospodin Linić, a i čuli smo prethodnike, ono što me je malo zateklo danas tijekom izlaganja potpredsjednika Vlade RH kada je … najavio u onom smislu donošenje ovog zakona po hitnom postupku u kojem će kao kompenzirati. Činjenica je da jedinice lokalne samouprave na području čitave RH kad planiraju svoj proračun, ono u što su sigurni s obzirom da imaju čvrste pokazatelje, mogu planirati prihode iz Zakona o komunalnom gospodarstvu. Činjenica je da je ovaj zakon dok se ne donese taj budući, a valjda s vremenom hoće kad se konačno donese taj odluka, donese novi Zakon o porezovanju, činjenica je da je ovo ključni zakon za svaku jedinici lokalne samouprave, da je on generator i investicija, razvoja i svega onog ostalog. Činjenica je isto tako da smo sada dovedeni u situaciju svi na terenu na području čitave RH da sredstva će se morati trošiti u onom smislu kako je bilo do sada, ukoliko bi postojeći oblik zakona ostao, bez ovih izmjena, da bi se bili prisiljeni nenamjenski trošiti i činjenica je da su mnoge jedinice lokalne samouprave u nalazima državne revizije imale tu opasku i dato uvjetno mišljenje zbog toga što su bile prisiljene sredstva, budući da nisu imali kapitalnih prihoda, od komunalne naknade trošiti na druge stvari. No upravo izgradnju svega ovog što se ovdje navodi, ali na čitav niz drugih stvari. Ja se bojim da će, a vrijeme će to pokazati, naročito u onim krajevima u kojima smo ovih dana najviše govorili, dakle i o područjima PPDS-a i o područjima pod Zakonom o brdsko planinskim područjima, bojim se da će čelnici jedinica lokalne samouprave biti prisiljeni posegnuti u ova sredstva i za ono što u ovome ne piše, bojim se da će biti upotrebljene po neka kuna i za socijalna davanja i za još neke stvari. S tim u vezi, udruga gradova gdje smo aktivno i svi sudjelovali, bili upoznati u pisanim materijalima sa njihovim prijedlozima, amandmanima, tu su se svi čelnici jedinica lokalnih samouprava na neki način i usuglasili i predložili amandman na koji način da se ta sredstva i rasporede, da se mogu trošiti za neke druge svrhe od onih koje su Zakonom o komunalnom gospodarstvu bile namijenjene, ali i da se da u ruke onome tko je odgovoran, na kraju krajeva koje kontrolira i državna revizija i koji potpisuje prema Zakonu o fiskalnoj odgovornosti da su sredstva i trošena i namjenski i planski, da se omogući da planom koji će sastaviti, predložiti svom predstavničkom tijelu po donošenju, odnosno usvajanju strane predstavničkog tijela da se ta sredstva mogu trošiti i za te stvari i stoga ćemo kao klub HDZ-a predati gotovo … amandman. Još je bio jedan amandman za koji je kontaktirala i s konkretnim prijedlogom i Općina Kostrena, ali koliko vidim u prijedlogu vaših izmjena zakona je on u cijelosti ograđen tako da smo ga mi iz našeg amandmana isključili. Ono što bih vam ministrice htio ovdje reći jer smo ispred kluba HDZ-a nedavno raspravljali o nečemu što se po meni, ali i većini nas ovdje, čini mi se da smo se tu usuglasili, bila je i stranka umirovljenika, bilo je velik broj nas gdje smo na neki način kritizirali ministarstvo koje se uhvatilo i vaše domene, odnosno vašeg resora, upravo ovog zakona, a govorilo se o pogrebnim uslugama. Sam ovaj paket koji se odvija upravo ovih dana, svih tih zakona, ovog Zakona o regionalnom razvoju, o PPDS-u, o ukidanju privilegija s osnova brdsko planinskog područja, indeksacija, u ovom trenutku, nakon 3 godine mandata u završnoj godini mandata jedne vlasti, na ovaj način donositi sve ove zakone, dovoditi jedinice lokalne samouprave u tu situaciju da nemaju smjernica od strane Ministarstva financija koje su trebale dobiti do kraja 6. mjeseca da bi upravo planski osmislile svoje proračune, mislimo da nije dobro i narušava upravo kao i ove izmjene zakona, upravo bit i svrhu postojanja u onom smislu jedinice lokalne samouprave i njihovih ključnih obveza, svega onoga što one moraju raditi. Ponavljam, Zakon o komunalnom gospodarstvu je oduvijek svih ovih godina zakon koji je pretrpio određene izmjene, ali je bio čvrst oslonac svim jedinicama lokalne samouprave u onom smislu da mogu planirati sredstva za realizaciju brojnih projekata na svom području. Normalno da su neke jedinice kako ste i vi rekli imale vrlo malene prihode ali su namjenski trošeni, ali druge jedinice i velik broj njih u Hrvatskoj, recimo gospodin Linić je spomenuo i grad Rijeku koja redovito ima u nalazu revizije uvjetno mišljenje zbog tog nenamjenskog trošenja, pa čak i moja jedinica lokalne samouprave jer su ti prihodi u takvim jedinicama lokalne samouprave bili puno veći od onih kapitalnih prihoda. Što se tiče samog zakona o njemu nema previše potrebe govoriti. Razumijevaju situaciju u kojoj smo se našli na terenu u jedinicama lokalne samouprave, na situaciju koja će se odraziti na komunalni standard, ali sve ono što će se događati u idućoj godini našim građanima ovako pripremljen prijedlog zakona je na neki način i razumljiv jer jednostavno ne mogu vjerovati da ste vi baš suglasni bili da se na ovaj način vrše te kompenzacijske mjere o kojima toliko govori gospodin Grčić, upravo u trenutku u vremenu kada ulazimo u EU kada moramo imati spremne projekte, upravo za ove stvari koje pišu Zakon o komunalnom gospodarstvu kada imamo priliku ulaskom u EU izvući sredstva iz EU fondova. Mi smo sada dovedeni u situaciju da smo prisiljeni da nam to zakon koji će se izglasati omogućava da ono što je bilo namjenski, strogo namjenski za točno definirane sadržaje trošimo nenamjenski. Ovo će nam to omogućiti. U nalazu Državne revizije neće pisati takva jedna opaska, međutim ono što je definitivno puno stvari ovdje o kojima smo ovih dana razgovarali, a to se vidi i iz ovog, pa i iz ove prethodne točke dnevnog reda pomalo se dovodimo u situaciju da bit ću slikovit prelijevamo iz šupljega u prazno. U svakom slučaju amandman ćemo vam dostaviti u pismenom obliku i ja vas molim, budući da su Udruga gradova zaista u više navrata se stajala, raspravljala o ovoj problematici 17.studenog dostavila je vama ali i svima nama svoje mišljenje o ovome i naš amandman je usklađen sa njihovim zahtjevima. Hvala.
Hvala vama. U ime kluba HNS-a Marijan Škvarić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovana ministrice sa suradnicom. Prije svega mogu reći jedne čestitke jer kada god dobivamo zakone od Ministarstva graditeljstva ti zakoni su prije svega kratki, a ono što je najbitnije i konkretni i zadiru u sav srž problema koji čini se u njihovoj ingerenciji. Tako da zaista u tom dijelu još jednom čestitke. Ono što možemo reći kada govorimo o Zakonu o komunalnom gospodarstvu, to je zakon kojega mi gradonačelnici, načelnici najčešće čitamo, najčešće proučavamo i najčešće prema njemu moramo donašati odluke. U ovom dijelu pitanja koje se definiraju ovim zakonu su prije svega omogućavanje financiranja građenja objekata i uređaja komunalne infrastrukture i to sredstvima ostvarenim od komunalne naknade u slučajevima u kojima to jedinice lokalne samouprave ocjeni potrebnim i naravno to je usklađivanjem sa Zakonom o ustrojstvu i djelokrugu rada ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave u dijelu provedbe inspekcijskog nadzora. Kao što sam rekao u raspravi, na prvi pogled ovaj prijedlog zakona čini tome da pomaže jedinice lokalne samouprave onima koji su preinvestirani preizgrađene tako da ne znaju šta će sa tim sredstvima pa evo ajmo ih onda potrošiti i za druge namjene. Prije svega složili smo se da to nije tako, da je to prije svega namjena zato što imamo veliki pad prihoda, naročito prihoda od dijela dohotka tako da i ova sredstva moramo mi gradonačelnici, načelnici itekako odgovorno voditi računa da ulažemo ono što će u ukupnosti činiti razvoj i doprinijeti razvoju naših lokalnih sredina. Ali da ovaj zakon bude i jasniji ja bih se samo tu malo spomenuo na temelju članka 28.stavak 2. Zakona o komunalnom gospodarstvu koji govori da je propisano da se sredstva prikupljena komunalnom naknadom mogu odlukom predsjedničkog tijela upotrijebiti i u svrhu građenja i održavanja objekata predškolskog, školskog, zdravstvenog i socijalnog sadržaja, javnih građevina sportske i kulturne namjene i poboljšanje energetske učinkovitosti zgrada u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Iz ovog navedenog bi morao napomenuti da kada se donaša proračun sastavni dio tog proračuna je i program gradnje, uređaja objekata komunalne infrastrukture. Taj program građenja obuhvaća prije svega naziv programa koji se izvršava, iznos i naravno sredstva za taj dio. I taj program koji je sastavni dio gradskog proračuna donaša gradsko vijeće odnosno općinsko vijeće odnosno predsjedničko tijelo. I mislim da u tomo dijelu ako je tako shvaćeno ne treba posebna odluka uz ovaj program. Tu je vezano uz to gdje isto je dobra odrednica da na nama gradonačelnicima, načelnicima zajedno sa našim građanima jer gradonačelnik daje taj prijedlog građana predsjedničkom tijelu da mi odlučimo u kom omjeru u kom odnosu i kojoj visini je za razvoj naših lokalnih sredina to najoptimalnije. Pa onda po meni ne bi trebalo niti ograničavati određenim postocima jer se onda gubi ovakav smisao prijedloga ovoga zakona. Ipak mi kao gradonačelnici smo pred svojim građanima za to najodgovorniji. A opet posebna kontrola u tome da i po zakonu do kraja 3.mjeseca za proteklu godinu gradonačelnici odnosno izvršna tijela moraju predsjedničkom tijelu dati i izvješće o provedbi takvog programa gradnje, projekata komunalne infrastrukture. Evo, još jedanput klub HNS-a Liberalni demokrati podržati će ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu jer smo itekako mišljenja da će taj zakon itekako doprinijeti svrsishovitom obavljanju komunalnih djelatnosti. Hvala lijepa.
Hvala i vama. U ime kluba zastupnika SDP-a Ivo Jelušić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo moj kraj, ustvari na kraju rasprave ako vidim dakle zadnji prijavljeni, vrlo kratko. Ovo je dobra izmjena zakona i klub SDP-a će svakako podržati ovu izmjenu. Kao što vidimo iz rasprave a inače iz javnosti nije baš bilo ni u javnosti a ni danas ovdje prevelikog oponiranja ovom prijedlogu izmjene dakle ovog zakona. To je tako kada je nešto dobro onda to prođe šutke a niko se na to i ne obazire a kada se nekom nešto ne sviđa onda se diže velika galama i graja. Ali dobro to je sudbina ovog posla. Dakle, ali to ne znači ako je nešto dobro da ne treba reći da je dobro. Dakle ovaj prijedlog izmjene zakona je dobar i konačno, ja kažem konačno da je došlo do toga jer i danas je upozorena i više puta do sada da je na neki način većini čelnika ili jedinice lokalne uprave i samouprave i lokalne samouprave su bile vezane ruke. Često puta su imali određene prioritete koje je trebalo isfinancirati a naprosto nisu mogli iz ovih sredstava jer su ... [[Govornik se ne razumije.]] bila namjenska pa su ih morali trošiti u neke pod navodnicima namjenske svrhe. Bitna promjena dakle i jedina, najbitnija promjena ovog zakona što naprosto drugačije tretira trošenja, ako mogu tako reći raspoređivanje komunalne naknade da se ona sada može koristiti dakle i za građenje ne samo za održavanje i to prije svega i objekata dakle i komunalne strukture, infrastrukture, javnih površina, groblja, javne rasvjete ali objekata od društvene namjene, od vrtića do kulture, sporta itd., i to je dobro. To je dobro iako nije na prvi pogled više novaca jedinicama lokalne samouprave, nije izravno, neizravno možda na neki način i je. Zašto? Pa iz jednostavnog razloga, ima ona narodna izreka koja kaže da kada se nešto da u pravo vrijeme da duplo više vrijedi. A ovdje se radi naprosto da ako daš nekom priliku da u pravo vrijeme kada njemu baš treba da eto dovrši vrtić ili ga započne ili nešto tako, omogućiš sredstava koja do sada, koja je imao a nije mogao na taj način upotrijebiti, na neki način i je novi izvor, odnosno je mu došlo pravo vrijeme i na pravo mjesto što do sada nije bilo moguće. Sigurno da je u tom smislu to na neki način neizravno i više novca, dakle ne povećava masu ali povećava mogućnost sa njenom upotrebom. I zaista fleksibilizira dakle upravljanje financijama gradova i općina što je na koncu konca, čelništva tih gradova i općina su dobila povjerenje građana da to i rade pa ne znam zašto im to i ne dati. Na neki način i kao da smo do sada imali nepovjerenje u te ljude da oni eto neće znati dobro raspoređivati tim sredstvima pa im moramo mi točno definirati kuda ta sredstva trebaju upotrijebiti. S druge strane zašto je to dobro, ovo je prilika da se i poveća ili poboljša naknada komunalne naknade. Prije svega ne povećanju kao što neki očekuju, nego da se svaki kvadrat stana, prostornog prostora, zemljišta, građevine itd. popiše i stavi u sustav naplate što do sada, siguran sam da nema jedinice lokalne samouprave gdje toga nema da nešto nije obuhvaćeno. Znam iz iskustva kada sam vidio da neki stanovi u Zagrebu po 4, 5 godina ne uđu u sustav naplate komunalne naknade, prema tome, zašto bi neki plaćali a neki ne. Evo prilika dakle da jedinice lokalne samouprave sada kada mogu neograničeno ako mogu tako reći, neometano raspolagati sredstvima da malo više povedu računa i da malo više potraže te kvadrate koje do sada nisu našle pa da i za njih se uvede naplaćivanje a do sada nije bilo. I treća stvar zašto je bitno, ovo je ipak, a ja bih rekao možda prvi korak ka uvođenju onoga od čega svi bježimo, čega ne želimo izgovoriti a to je poreza na nekretnine, koje imaju sve zemlje Europske unije osim Hrvatske. Mi to ne želimo uvesti, ne želimo reći jer ne želimo nove poreze i nitko ne želi nove poreze ali što je komunalna naknada nego komunalni porez, lokalni porez, nije šija nego vrat, ne zove se porez nego komunalni porez, lokalni porez, nego komunalna naknada. Pa O.K, neka bude i dalje šija ne mora biti vrat ali defacto je to to. I ovo je ustvari prilika da napravimo prvi korak u preimenovanju toga. Dakle nisam ni ja za uvođenje novih poreza ali sam zato da stvari nazovemo svojim imenom. Prema tome pa ako ovu komunalnu naknadu ne uvodeći ni jedan novi porez preimenujemo u porez na nekretninu ništa nećemo pogriješiti jer će se sredstva i tako tretirati kao da su porezna i koja su apsolutno iz pozicije lokalna … [[Govornik se ne razumije.]] da ju upotrjebljava gdje ona mislim da je ona najpotrebnija. Uostalom mi imamo već porez uveden ili uvodimo na druge oblike na imovine, na štednju, imamo porez na automobile, dakle imamo neke drugu imovinu pa zašto ne i nekretninu. Koji već i sada imamo koji se zove komunalna naknada. I neka ostane za sada komunalna, u ovom zakonu i da joj omogućimo njeno trošenje dakle ne samo za ono što je do sada bilo ali i tako ćemo htjeli ili ne vjerojatno uskoro to i nazvati imenom koje to zaslužuje. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Ovime zaključujem raspravu. Glasovati ćemo naknadno. Zahvaljujem ministrici sa suradnicom. Za večeras smo završili. Sutra nastavljamo sa Prijedlogom Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2015. godinu. Želim vam ugodan nastavak večeri. SJEDNICA PREKINUTA U 20,43 SATI
Idemo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o komunalnom gospodarstvu, hitni postupka, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 749. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika IDS-a i zastupnik Furio Radin i klub HDZ-a. Molim predstavnika Vlade, zamjenika ministrice graditeljstva i prostornog uređenja, Željka Uhlir. Idemo po redu. Amandman broj 1 na članak 1. … klub IDS-a.
Poštovani predsjedniče, saborski zastupnici i zastupnice, amandman se ne prihvaća i to iz razloga što je budući predloženi amandman protivan svrsi ovih izmjena i dopuni predmetnog zakona kao i samom Zakonu o komunalnom gospodarstvu jer bi se prihvaćanjem istoga omogućile jedinicama lokalne samouprave nenamjensko korištenje sredstava prikupljenih od komunalne naknade te bi se time umanjila sredstva koja moraju koristiti za one namjene koje su propisane predmetom zakona.
U ime podnositelja amandmana, poštovani zastupnik Valter Boljunčić.
Da, osim što ste trebali još dodati sljedeće, naravno da taj prijedlog amandmana nije nikome drag, ali on je predložen da traje kratko vrijeme, recimo do 2, 3 godine isključivo kao jedan …, dakle da se ublaži problem sredstva koja lokalna zajednica gubi porezom na dohodak. Dakle, temeljem ovoga zakona ideja je bila da se dio sredstava komunalne naknade upotrijebi nenamjenski na nivou lokalne zajednice dok traje kriza, odnosno najduže do 3 godine da bi se sve ono što lokana zajednica ima dužnost da sačuva socijalni standard svojih građana moglo financirati. Naime sa porezom na dohodak, sa financiranjem lokalne samouprave i regionalnim značajna sredstva su im maknuta. Prema tome nikome nije drago da se sredstva od komunalne naknade upotrijebe za drugo zato i je amandman, u objašnjenju da sa ciljem da traje kraće vrijeme dok traje kriza, da se omogući lokalnim zajednica da nekako osiguraju socijalnu sigurnost svojih građana, od vrtića pa do socijalne pomoći za svoje građane što će s ovim novim zakonima doći u pitanje. Znači, molim da razmislite o tome i tražim glasanje o ovome zakonu.
Hvala lijepa. Molim da glasujemo o amandmanu Kluba zastupnika IDS-a i Furia Radina i Kluba zastupnika HSU-a kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem nije amandman dobio potrebnu većinu. Amandman Kluba zastupnika HDZ-a na članak 22. poštovani zamjeniče.
Amandman se ne prihvaća i to iz istih razloga kao i prethodno obrazloženje s time da pošto je tražena veći zahvat, ostale predložene odredbe iz članka 22. predmetnog zakona se ne prihvaćaju jer nisu bile predmet ovih izmjena i dopuna.
U ime kluba podnositelja amandmana, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Uz pozitivne intencije ovog zakona gdje se želi pomoći jedinicama lokalne samouprave, prije svega s obzirom na novonastalu situaciju i kada pogledamo strukturu proračuna jedinica lokalne samouprave, onaj njihov, da tako kažem, slobodni dio za kreativno raspolaganje se praktički sve na, da tako kažem, prosto proširenu reprodukciju i zato je dobro da mogu ova sredstva iz komunalnih prihoda koristiti za neke građevinske objekte. Naš amandman je išao u tom smjeru da se kvalitativno još popravi zakon temeljem iskustava iz prethodnih godina jer ovo je tema koja se u ovom Saboru vuče valjda već 10-ak godina da se ta sredstva dozvole da se koriste za nešto drugo. Dakle, naša namjera je bila da još dodatno popravimo zakon koji će dobro doći jedinicama lokalne samouprave, no s obzirom da ne prihvaćate, mi tražimo glasovanje.
Molim da se glasuje o amandmanu Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem nije dobio potrebnu većinu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona, molim glasujte. Može? Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 107 glasova za donesen Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o komunalnom gospodarstvu u tekstu kako ga je predložila Vlada zajedno sa prihvaćenim amandmanom.