Sljedeći klub zastupnika bit će onaj zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovana zastupnica Rada Borić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Kolegice i kolega. Jesu li lokalni mediji u Hrvatskoj slobodni ili cenzurirani pitanje je kojim se u Saboru bavili iako je ključno za funkcioniranje lokalne demokracije. Čl. 38. Ustava RH jamči slobodu mišljenja i izražavanja misli, osobito slobodu tiska i drugih sredstava priopćavanja, slobodu govora, javnog nastupa, slobodu osnivanja svih ustanova javnog priopćavanja. Zabranjena je cenzura, novinari imaju pravo na slobodu izvještavanja i pristupa informaciji, ističe se u navedenom članku hrvatskoga Ustava. Osvrnemo li se na protekle lokalne izbore uočit ćemo da je samo u Istri do došlo do protesta novinara koji su se požalili upravo na poteškoće koje imaju u ostvarivanju temeljnih ustavnih prava u dominantnom istarskom dnevnom listu. Odmazda vlasnika lista uslijedila je odmah nakon izbora, novinari koji su se požalili dobili su otkaze. Sve su političke opcije osim IDS-a i HDZ-a osudile takve postupke i to nam također nešto govori. Govori nam o tome da se u Istri odlučuje u Zagrebu u tajnoj koordinaciji stranaka IDS-a i HDZ-a čije sukobljavanje izgleda samo privid. Govori nam o tome da se u Istri možda odlučuje u Slovačkoj gdje je sjedište vlasnika „Glasa Istre“ i to zanimljivoga naziva „JOJ Media House“, ali nepoznatih stvarnih vlasnika koji su i vlasnici i Novoga lista i Zadarskog lista tj. istinski vlasnici glavni urednici sjede nam u Bratislavi. Premijera izgleda to ne smeta kao što ga je smetalo da je vlasnik N1 sjedi u Luksemburgu, ali eto začudo ne smetaju mu ovi stvarni urednici iz Bratislave. Tko stoji iza vlasnika lokalnih medija i inače u mnogim lokalnim sredinama to nije jasno iako je poznato da su postojali, a u mnogim sredinama još uvijek postoje ugovori lokalnih vlasti s lokalnim medijima. Neki od lokalnih medija sigurno su više PR alat lokalnih vlasti, danas i stranaka nego mediji u kojima se ostvaruju ustavne vrednote. U Glasu Istre imamo slučaj da je novinarka izložena pritiscima urednika jer nije htjela potpisati da je ona, a ne neki PR tim pripremio intervju s ministricom turizma Nikolinom Brnjac. O sramotnom ponašanju uprave i Glasa Istre koja je iz odmazde odlučila uručiti izvanredne otkaze novinarkama i novinarima te medijske kuće nakon što su dramatičnim pismom upozorili javnost na neprofesionalnu uredničku politiku Glasa Istre u cijeloj predizbornoj kampanji i to u korist, dakako, IDS-a, očitovali su se i novinari i novinarke na konferenciji za medijske Hrvatskog novinarskog društva i Sindikata novinara Hrvatske jer uručiti izvanredne otkaze novinarkama i novinarima te medijske kuće nakon što su upozorili javnost na neprofesionalnu uređivačku politiku Glasa Istre u predizbornoj kampanji u korist IDS-a, upravo je nedopustiv čin. Dodatno, represivni i podobni urednici nažalost škode i svojim vlastitim medijima koji su najčitaniji i najpodržavaniji u javnosti, samo kada su kritični prema vlastima. Sve ovo govori nam o nizu aktivnosti koje su nužne ukoliko želimo unaprijediti stanje u lokalnim medijima. Transparentnost vlasništva lokalnih medija, javna objava ugovora lokalnih medija s lokalnim vlastima, ali i s lokalnim komunalnim poduzećima, posebno i ministarstvima, kao i bolji nadzor nad lokalnim i državnim fondovima za pluralizam medija, dio je paketa mjera nužnih za slobodu lokalnih medija, razvoj lokalne demokracije i ostvarivanje ustavnih vrednota na lokalnoj razini. Ali to nije sve. I građani, ne samo institucije, mogu tome dati svoj doprinos, postavljanjem zahtjeva za pristup informacijama o financiranju lokalnih medija, zahtjevima za podizanjem kritičnosti medija i profesionalnosti u medijima jer nikome nije svijeća gorjela do jutra, ili da kažem na jednom od lokalnih istarskih dijalekata, ćeš, ćeš, pa nećeš dokle ćeš.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolegice Borić, kolega Ivanoviću. Zanimljivo smo glasanje danas imali o rebalansu proračuna pa koristim ovu priliku da čestitam Silvanu Hrelji što evo, taman tu gdje vi sada sjedite bio jedini zeleni glas među nama ostalim crvenima. Uvjerena sam da je Radimir Čačić shvatio ovu suptilnu poruku osiguranog 77. glasa. Kada sam stupila na dužnost, očekivala sam da će ovaj saziv HS-a biti bolji. Očekivala sam da naši građani više neće gledati onu koruptivnu praksu koju smo imali, nažalost prilike gledati u prethodnom sazivu. No, očito, dok je HDZ-a i njegove korupcije, bit će uvijek osiguranih saborskih žetona. Hvala.
Time ćemo završiti sa radom danas. Mi ćemo nastaviti sa radom u svijetu, 23. lipnja u 9,30 sati, a prva točka bit će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim odnosima, prvo čitanje, P.Z.E. br. 148. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13,40 SATI. Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Hrvatskih suverenista u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Marijan Pavliček, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane kolegice, kolega nema. Evo ja vas sve srdačno pozdravljam. Ovdje u HS-u sjede kolegice i kolege od lijevo liberalnog spektra do demokršćanskog i konzervativnog spektra, različitog svjetonazora i svi predstavljamo svoje biračko tijelo i trebamo artikulirati stajalište svog biračkog tijela. No, vjerujem da unatoč različitom svjetonazoru svi mi želimo dobrobit Hrvatskoj državi i društvu i zajednici u kojoj živimo. I među nama ima unučadi nekadašnjih i partizana i ustaša i domobrana no unatoč tome ono što je bitno prisegnuli smo ovdje da ćemo radit za dobrobit države Hrvatske, međutim pojedini kolege me nažalost uvijek iznenade, posebice zadnjih nekoliko dana sa svojim amandmanima na rebalans državnog proračuna za 2021.g. gdje su tražili ukidanje trajnih prava određenih skupina hrvatskog društva, posebice onih koji su svojim radom i svojom žrtvom nastojali ili doprinijeli stvaranju Hrvatske države kroz njenu povijest. Tako je kolegica iz Radničke fronte svojim amandmanom tražila ukidanje stavke mirovina Hrvatske domovinske vojske koja iznosi 24 milijuna kuna, no istovremeno kolegica prešućuje da u državnom proračunu i dan danas postoji stavka koja je četverostruko veća od čak 96 milijuna kuna osigurana za mirovine boraca NOB-a, za njihove obitelji kojih i dan danas ima preko 10.000 koji koriste ta svoja trajna prava još od '45.g. zadnjih 76 godina čije obitelji su nakon Drugog svjetskog rata dobile kolonizacijom odnosno nacionalizacijom brojna imanja, brojne stanove od nekadašnjih prvenstveno pripadnika njemačke nacionalne manjine. Nemojmo biti licemjerni, nikad povijest nije bila crno-bijela, uvijek povijest ima svoje pozitivne i negativne strane i nikad ne možemo u jednoj rečenici optužiti jednu ili drugu stranu što je stala ovako ili onako. Također me iznenadio kolega iz Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka koji je tražio smanjenje naknada za hrvatske branitelje za gotovo 30 milijuna kuna, za iste te hrvatske branitelje koji su omogućili nama da danas sjedimo ovdje, da danas možemo slobodno i otvoreno iznositi svoje stajalište u demokratskoj Hrvatskoj državi i mislim da bi trebali imati više poštivanja prema osobama koje su dale svoje živote, koje su dale svoje dijelove tijela i doprinijele svojom žrtvom stvaranju društva u kojem mi danas živimo i čije blagodati svi mi koristimo, posebice blagodati slobode. I pozivam još jedanput ovim putem sve saborske zastupnike, bez obzira na svjetonazorsku pripadnost da ipak svi zajedno gledamo prema naprijed i radimo za dobrobit cjelokupnog društva, a da ne tražimo ukidanje prava određenim skupinama društva jer svi mi smo pripadnici jednog naroda koji je imao burnu prošlost i svi naši preci su nastojali na ovaj ili na onaj način doprinijeti stvaranju ove naše države. Stoga nemojmo sve gledati crno-bijelo jer vjerujem da ipak svi mi ovdje prisutni u HS-u želimo doprinijeti ovoj državi i boljitku ove države, kao što ćemo danas vjerujem svi zajedno navijati za Hrvatsku nogometnu reprezentaciju tako budimo jedinstveni i u nekim drugim pitanjima, a ne samo u ovim općim. Hvala vam lijepa.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,19 SATI]] Poštovana kolegice i kolege, još uvijek su dva ovaj saborska zastupnika u dvorani. Sad ćemo nastaviti s iznošenjem stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i prva će govoriti u ime HDZ-a poštovana zastupnica Nada Murganić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, cijenjene kolegice i kolege u dvorani. Željela bih progovoriti ipak u ime Kluba HDZ-a o jednoj vrlo važnoj temi koju je pred nekoliko dana ministar Aladrović prilikom dodjele nagrade udomiteljima u dvorani „Vatroslav Lisinski“ izjavio pred javnosti, a to je jedna vrlo važna činjenica da RH ima 50.000 više zaposlenih nego u isto vrijeme prošle godine, naime točnije 50.296. Zašto to treba posebno isticati? Posebno isticati iz razloga što veliki broj naših kompanija radi i što veliki broj naših radnika radi iako smo više od godinu dana pogođeni pandemijom razmjera nevjerojatnih koji su utjecali na sve segmente našeg društva, ali svakako su utjecali i na gospodarstvo zbog otežanog organiziranja rada i privređivanja. O tome potvrđuje niz aktivnosti, o tome potvrđuju i porezni podaci. Zašto možemo govoriti o ovom ipak dobrom rezultatu i uspjehu? I to možemo zahvaliti potezima vlade, vladinih, donošenje vladinih mjera na jedno pravovremeni način, na, vodeći računa o ekonomiji države i moram svakako naglasiti u tome se vlada ponijela suverenistički. Sačuvali smo ekonomiju, vodilo se računa o financijskoj stabilnosti, ali svakako treba isticati da se vodilo i o zdravlju građana i tu je postignut jedan jako dobar balans. Kada govorimo o mjerama, sigurno treba govoriti i o tome koliko je njihova ukupna financijske vrijednost. Mjere koje su usmjerene prema gospodarstvenicima bile su potpora za očuvanje radnih mjesta i to u onim poslodavcima, kod onih poslodavaca kojima je zbog posebnih okolnosti uvjetovanih koronavirusom narušena gospodarska aktivnost, 4.000 kuna mjesečno po radniku koji radi u punom radnom vremenu, potpora za skraćivanje radnog vremena također kod istih poslodavaca, potpora iznosi 3.600 kuna po svakom radniku mjesečno. I ono što želim posebno naglasiti, a to je potpora za očuvanje radnih mjesta u zaštitnim radionicama, integrativnim radionicama i radnim jedinicama za zapošljavanje osoba sa invaliditetom u iznosu 4.000 kuna po radniku mjesečno, dakle radniku koji radi u punom radnom vremenu. Svim potporama obuhvaćeno je 120.000 poslodavaca odnosno gotovo 700.000 radnika i isplaćeno je 11 milijardi i 500 milijuna kuna. Ono što treba naglasiti da se mjere prate, da se prati i epidemiološka situacija i isto tako vlada će donositi i nadalje mjere u skladu sa potrebama i nadalje sa čuvanjem i očuvanjem našeg gospodarstva. Sada je mjesec lipanj i mjere idu dalje. Ono što bi još posebno naglasila da postoje još neki pokazatelji i aktivnosti. Npr. kada uspoređujemo prosječnu plaću od '16. do '21. ona je isto tako rasla iako onaj val gospodarski porast i povećanje plaća koji je krenuo do '19. sigurno je zbog koronakrize ipak usporen, ali 5.642 je bila plaća prosječna, sada je 7.038. Covid dodatak usmjeren je umirovljenicima, porezne olakšice mladima, dakle brojne su aktivnosti koje su usmjerene na poboljšanje ekonomskog standarda naših građana. A ono čime trebamo posebno biti ponosni to su mjere, epidemiološke mjere koje su ipak vodile sačuvanju zdravlja naših građana i upravo zbog njih i cijepljenja imamo sada smanjen broj oboljelih i to sve skupa vodi normalizaciji života, kretanju naših građana i gospodarskom oporavku.
Idemo sada na prvu točku danas. To je Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Darija Zurovca i prestanka obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Davora Nađija. Rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Darija Zurovca i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Davora Nađija. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđuje da je 116 zastupnica i zastupnika glasovalo za pa je na taj način donesena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Drugo, Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Damira Bajsa i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Martine Grman Kizivac. Rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje prijedlog navedene Odluke. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 114 zastupnica i zastupnika, svi su bili za pa je tako donešena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Treće, Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Tulija Demetlike i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Emila Dausa. Rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje prijedlog navedene Odluke. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 116 zastupnica i zastupnika, svi su bili za pa je na taj način donešena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Četvrto, Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Tomislava Tomaševića i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Urše Raukar-Gamulin. Rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje prijedlog navedene Odluke. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je i ovdje jednoglasno sa 114 za donesena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Peto, Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Anđelka Stričaka i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Nadice Dreven Budinski. Rasprava je zaključena, dajem na glasovanje prijedlog navedene Odluke. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno, 118 glasova za donešena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. I šesto, Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Ivana Celjaka i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Marina Piletića. Rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje prijedlog navedene Odluke. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno, 119 glasova za donesena odluka kako ju je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Nakon što smo donijeli ove odluke, sada prelazimo na davanje prisege zastupnika. U čl. 7 Poslovnika utvrđeno je da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga poimenično proziva zastupnike. Prozvani zastupnik ustaje i izgovara riječ „prisežem“. Prvo ću pročitati tekst prisege. Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Sada ću prozivati zastupnike, prvi je na redu kolega Damir Bajs.
Prisežem.
Čestitam kolegi Damiru Bajsu. Drugi je na redu. [[Pljesak.]] Drugi je na redu kolega Emil Daus.
Prisežem.
Čestitam i vama. [[Pljesak.]] Treća je na redu kolegica Urša Raukar Gamulin.
Prisežem.
Čestitam i vama. [[Pljesak.]] Nakon toga kolegica Nadica Dreven Budinski.
Prisežem.
Čestitam i vama. [[Pljesak.]] Kolega Marin Piletić.
Tako mi pomogao Bog i Sveti Josip, prisežem. [[Pljesak.]]
Čestitam i vama. Kolega Zurovac ne mora polagati prisegu jer je već položio na početku sjednice. Tako da čestitam još jednom svim zastupnicama i zastupnicima na položenoj prisezi i želim im puno uspjeha u obnašanju ove odgovorne i važne dužnosti. Idemo sada na Izbor, imenovanje i razrješenja, predlagatelj odluka je Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove. Rasprava je zaključena. Predlažem i ovdje ako ste suglasni da objedinjeno glasanje o svih 12 predloženih odluka. Svi se slažemo, to je dobro. I onda dajem na glasanje prijedlog 12 odluka o imenovanju i razrješenju članova radnih tijela HS-a. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno 113 glasova za da su donesene odluke kako ih je predložio Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove. Time smo došli do kraja, danas u 18,00 navijamo svi zajedno za Hrvatsku nogometnu reprezentaciju i vidimo se iduću srijedu. Sada će još naravno nakon pet minuta biti iznošenje stajališta. Hvala vam svima. STANKA U 13:19 SATI
Tako je. Poštovani g. predsjedniče, molim stanku u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka kako bismo još jedanput naglasili meritum, ali jednako tako dali i priliku svim ostalim kolegama i svim ostalim klubovima da razmotre ovaj naš prijedlog zaključka da, da se o njemu savjetuju i da ga eventualno prihvate. Smisao je dakle ovog našeg prijedloga zaključka da se Vlada RH zaduži da nam prilikom donošenja izmjena i dopuna državnog proračuna za tekuću godinu dostavi ne samo dakle tekući važeći državni proračun koji je plod učinjenih preraspodjela u odnosu na originalni izglasani proračun nego da nam se dakle istovremeno dostavi i taj originalni izglasani proračun kako bismo u jednom te istom dokumentu imali sva tri relevantna skupa podataka, i izglasani proračun i dakle proračun koji je u međuvremenu doživio zakonom dozvoljene preraspodjele i proračun odnosno i izmjene i dopune koje u tom trenutku, u tom trenutku vlada predlaže. Jednako tako tražimo dakle da se vlada zaduži i da jednako tako postupi prilikom donošenje državnog proračuna za narednu godinu. Na taj način dakle omogućilo bi se ne samo kompletnoj, kompletnoj javnosti nego i nama zastupnicima da bolje sagledamo predložene izmjene i dopune, da obuhvatnije pogledamo i sagledamo što se točno dakle mijenja, da možemo bolje i kvalitetnije pripremiti svoje rasprave. Svjesni smo dakle, svjesni smo dakle da je format u kojem se taj dokument danas predlaže apsolutno u skladu sa zakonom, ali jednako tako smo uvjereni da bi ovaj naš prijedlog bio na korist svima i omogućio kvalitetniju, bolju i sadržajniju raspravu u saboru. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Postupit ću sukladno čl. 293b tako da nećemo ići na stanku nego ćemo pristupiti glasovanju. Sada dajem na glasovanje Prijedlog Zaključka Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka kojeg Vlada RH ne prihvaća. Tko je za prijedlog? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 113 zastupnica i zastupnika, 37 za, 2 suzdržana i 74 protiv te zaključujem da predloženi Zaključak nije dobio potreban broj glasova. Prelazimo sada na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2021. g., drugo čitanje, P.Z. br. 145. Predlagatelj je Vlada RH, a rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2021. g. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 120 zastupnica i zastupnika, 77 za, 43 protiv te je tako Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna RH za 2021. g.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Cijenjene zastupnice i zastupnici. Ovaj prijedlog zaključka ne prihvaćamo, budući je revizija Državnog ureda za reviziju u Ravnateljstvu za robne zalihe upravo u tijeku, dakle ona je započela prije otprilike mjesec dana očekujemo da će završiti nakon ljeta. Dakle, revizija se provodi iz navedenog razloga, ne prihvaćamo zaključak.
Hvala. Očitovanje, treba? Kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Svi oporbeni klubovi uputili su zahtjev da HS kao posebnu točku dnevnog reda donese ovaj zaključak. Razlog zašto smo tražili reviziju su bila događanja nakon potresa kada smo imali manjak stambenih kontejnera u odnosu na potrebe stanovništva na potresom stradalim područjima i želim da se Sabor o tome izjasni i da prihvati naš zaključak. Zahvaljujem.
Dobro. Dakle, dajem na glasovanje sada zaključak Kluba zastupnika SDP-a koji od HS-a traži upućivanje ovako ću, zaključka da HS upućuje temeljem čl. 19. st. 1. Zakona o Državnom uredu za reviziju, Državnom uredu za reviziju zahtjev za provedu revizije strateških robnih zaliha. Taj zaključak predstavnica Vlade nije prihvatila. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 113 zastupnica i zastupnika, 37 za i 76 protiv te na taj način nije donesen zaključak kako ga je predložio Klub zastupnika SDP-a.
Evo poštovane kolege i kolegice dobro jutro. Nastavljamo dalje sa dnevnim redom, današnja točka je: Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2019/2088 o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga i Uredbe (EU) 2020/852 o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 144 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno Članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno Članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi državni tajnik Zdravko Zrinušić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici, kao što je sad i uvodno iščitano Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe 2019/2088 i 2020/852 je u biti slijed već određenih zakonodavnih aktivnosti koje smo već pokrenuli u RH, a koje su slijed donošenja ili novih direktiva ili uredbi u ovom slučaju, a vezano za jedan zakon koji se zove Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o provedbi Uredbe 2016/1011 o indeksima koji se uspostavljaju kao referentne vrijednosti i taj zakon je objavljen ove godine u Narodnim novinama 46. Naime, cijela, cijeli okvir ovih zakonskih propisa odnosi se sa posljedicama u odnosu na posljedice klimatskih promjena, pa tako i EU i cijeli svijet time nažalost opterećena u smislu svih onih događaja koji se događaju negativno i odražavaju negativno na gospodarstva svih država svijeta. Dakle, tu je dakle osim klimatskih promjena i iskorištavanja resursa i drugih pitanja u smislu održivosti, a između ostaloga klimatske promjene utječu i na stabilnost gospodarskog i financijskog sustava. Stoga je EU prepoznala potrebu ažurne aktivnosti u smislu da se odredi smjer mobilizacije kapitala kojim bi se takve posljedice umanjile osobito kroz ulaganja sektora financijskih usluga. Važno je napomenuti kako je već i značaj i koncept održivog razvoja ovaj još iz 2015. temeljem Opće skupštine UN-a usvojen dokument pod nazivom Program za održivi razvoj do 2030. potom tu je i Pariški sporazum o klimatskim promjenama iz 2016.-te koji je usvojen s ciljem osnažavanja globalnog odgovora o opasnosti od klimatskih promjena. Uz te dakle strateške dokumente treba svakako spomenuti i Europski zeleni plan koji je kao glavni cilj europskog gospodarstva u smislu digitalno, uključivo i održivo iz 2020., kojim je dakle cilj da Europa postane prvi klimatski neutralan kontinent do 2050. godine. Europski zeleni plan se održava okvir s mjerama za unapređenje učinkovitog iskorištavanja resursa, prelazak na kružno gospodarstvo obnovu biološke raznolikosti i smanjenje onečišćenja, a sve u cilju prilagodbi i ublažavanje negativnih posljedica klimatskih promjena. Iz ovoga uvodnog dijela se da razbrati da je sve usmjereno dakle na nečemu što možda nema toliko veze sa financijama ili Ministarstvom financija ali s obzirom na intenciju ili modeliziranje kapitala i usmjeravanje kapitala na ovaj ulaganja koja su povezana sa održivim razvojem u smislu Europskog zelenog plana ima naravno i više nego izravnu vezu sa financijama. Dakle, u ovome kontekstu koji sam rekao Europska komisija je 2018. još donijela taj svoj akcijski plan za održivo financiranje u okviru unije tržišta kapitala, a u skladu s tim donijeto je nekoliko propisa, među inima i ova direktiva koju sam maloprije pročitao i koju smo prenijeli u zakon iz Narodnih novina 46, a tu su i ove dvije direktive koje su danas predmetom ove rasprave. Svrha svih navedenih propisa jest preusmjeravanje tokova kapitala i financijskih ulaganja sudionika na tržištu kapitala i tzv. financijski savjetnik, ovdje ćemo ih u kontekstu obveznika spominjati. Dakle, usmjeravanje njihovih tokova kapitala i financijskih ulaganja prema okolišno održivim ekonomskim aktivnostima kako bi se postigli ciljevi iz Europskoga zelenog plana i Pariškoga sporazuma. Kao što je poznato uredbe EU se inače izravno primjenjuju pa samo ću ovdje spomenuti da se što se tiče njih jedna ovaj jedna primjenjuje odmah početkom ove godine, a druga početkom slijedeće godine odnosno skalno od 10. ožujka '21. do 1. siječnja '23. Da bi se rekao bih u široj javnosti shvatila svrha ovoga konačnoga prijedloga zakona kratko bi se samo osvrnuo na glavne odrednice jedne i druge uredbe. Što se tiče Uredbe o taksonomiji to je ova uredba koja govori o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja iz naslova zakona. Uredba je ključni zakonski akt čijom će se provedbom doprinijeti ostvarivanje ciljeva da EU 2050.g. ima klimatski neutralno gospodarstvo. Njome se uspostavlja jedinstveni klasifikacijski sustav okolišno održivih gospodarskih djelatnosti na razini EU kojim će se utvrditi je li neka gospodarska djelatnost okolišno održiva kao i stupanj okolišne održivosti ekonomske aktivnosti. Uredba o taksonomiji osobito je značajna jer će ulagačima i tvrtkama pružiti smjernice za ulaganje u gospodarske aktivnosti koje pridonose i postizanju ciljeva klimatske neutralnost odnosno poticaja da donese utemeljene odluke o ulaganjima u okolišno održive gospodarske djelatnosti. Šest je definiranih okolišnih ciljeva prema ovoj uredbi, ja ću ih samo kratko pročitati, to je ublažavanje klimatskih promjena, potom prilagodbama klimatskim promjenama, održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa, prijelaz na tzv. kružno gospodarstvo, sprečavanje i kontrola onečišćenja te zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustava. U pogledu ovog kružnog gospodarstva samo da pojasnim, to je model proizvodnje i potrošnje u smislu ponovnog korištenja odnosno obnavljanja određenog proizvoda ili njegove reciklaže i na sličan način prilagodbe u cilju dužeg njegovoga korištenja radi smanjenja onečišćenja okoliša. Obveze za sudionike na financijskom tržištu započinju postupno kao što sam rekao od 2021.-2023., a vezano za ova prva dva cilja koja sam spomenuo, dakle ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba klimatskim promjenama počinju od 1. siječnja 2022. dok preostala četiri cilja od 1. siječnja 2023.g. Što se tiče uredbe o objavama povezanih s održivosti u sektoru financijskih usluga, ovdje se radio obvezama objave podataka vezanih uz održivost u sektoru financijskih usluga. Dakle, propisuju se obveze na način da su sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici obvezni informirati ulagatelje odnosno klijenta kao i objavljivati informacije vezano uz implementaciju okolišnih, socijalnih i upravljačkih faktora u proces donošenja odluka o ulaganju. Vezano za sudionike u financijskom tržištu prema zakonu, a ovdje smo ih pobrojali u samome propisu, po toj definiciji sudionici na financijskom tržištu se smatraju društva za osiguranje koje nudi investicijski osiguravateljni proizvod, potom investicijska društva koja pruža usluge upravljanja portfeljem, institucija za strukovno mirovinsko osiguranje što je u RH mirovinsko društvo koje upravlja zatvorenim dobrovoljnim mirovinskim fondovima i mirovinska osiguravajuća društva, potom mirovinsko osiguravajuće društvo, proizvođač mirovinskih proizvoda, upravitelj atraktivnih investicijskih fondova, pružatelj paneuropskih osobnih mirovinskih proizvoda, upravitelj alternativnim investicijskim fondovima i sl. dakle sve ide u kontekstu financijske industrije. Što tiče definicije financijskih savjetnika i tu ću samo kratko pobrojati nekoliko, posrednik u osiguranju koji pruža usluga savjetovanja o osiguravanju u vezi s investicijskim osiguravateljnim proizvodima, potom društvo za osiguranje koje pruža usluga savjetovanja osiguranja u vezi sa investicijskim osiguravateljnim proizvodima, kreditna institucija koja pruža usluge investicijska savjetovanja i sl. dakle sve su to financijske institucije koje ovakve stvari inače prema ovoj direktivi koju sam komentirao da je već usvojena odnosno prenijeta u naše zakonodavstvo u Narodnim novinama 46 gdje se odnosi na velike gospodarske subjekte koji imaju preko 500 zaposlenih i koje inače u svom kodeksu korporativnog upravljanju imaju takve procese već implementirane. Dakle, u suštini kada govorimo o okolišnim socijalnim upravljačkim faktorima prevedeno i pojednostavljeno rečeno … određene osigurače u zakonodavnom okviru da se spriječi manipulacija u pogledu ekološke odgovornosti tvrtke ili ekološke koristi njenih proizvoda i usluga koje koriste kod proizvoda s oznakom održivosti, npr. zdravi, ekološki ili zeleni, a oni u suštini to nisu. Dakle, kao što i sami znate danas kad odlazite u velike lance pogledate da li je neki proizvod ekološki prihvatljiv, da li želite čistu hranu, da li želite GMO free itd., itd., a da takve deklaracije na tim proizvodima sutra ne budu lažne to je smisao da se ovdje spriječi. A da bi se spriječilo naravno postavljaju se određena pravila koja će prethodno dovesti tome da se ulaže kapital oni koji su ekološki prihvatljive. Dakle, svrha jest osigurati da sudionici na financijskim tržištima i financijski savjetnici u svoje poslovne procese prilikom donošenja investicijskih odluka uključe relevantne rizike održivosti koji bi mogli imati bitan negativni učinak na financijski povrat ulaganja ili kvalitetu savjetovanja te da ih kontinuirano procjenjuju. Te procjene prema uredbi o obavljanju povezanih su održivosti u sektoru usluga sudionici na financijskom tržištu su obvezni na svojim web stranicama objaviti. Informacije o politikama uključivanja rizika održivosti u proces donošenja odluka u ulaganju potom informacije o uključivanju rizika održivosti u politike nagrađivanja i informacije o razmatranju značajnijih štetnih utjecaja odluka o ulaganju na faktore održivosti. Nadalje, financijski sudionici obvezni su objaviti i informacije na razini svih svojih financijskih proizvoda i to o načinu uključivanja rizika održivosti u odluke o ulaganju, rezultatima procjene vjerojatnih učinaka rizika na uspjeh financijskih proizvoda i informacije o razmatranju štetnih učinaka na razini financijskoga svakog proizvoda. Što se tiče uredbe o taksonomiji, za financijske proizvode koji su usmjereni na održivost sudionici na financijskom tržištu su obvezni u svojim predugovornim dokumentima, periodičnim izvještajima i na internetskoj stranici objaviti dodatni set podataka, a kako bi ulagatelji imali informaciju o karakteristikama proizvoda te u kojoj mjeri i na koji način su ekonomske aktivnosti koje proizvod ulaže okolišno održive prema odredbama ove uredbe. Uz spomenute obveze tu su još i odredbe uredbe o objavama povezane s održivosti u sektoru financijskih usluga iz 2014/95 EU koje sam maloprije spomenuo i koje se odnose na velike gospodarske subjekte koji imaju prosječan broj zaposlenih od 500 radnika tijekom prethodne poslovne godine. Na koga se ne primjenjuju ove uredbe? Ne primjenjuju se na proizvođače mirovinskih proizvoda koji upravljaju nacionalnim sustavima socijalne sigurnosti, a što u RH su mirovinska društva za upravljanje obveznim mirovinskim fondovima i obvezni mirovinski fondovi. Dalje, u opciji je, koje su dopustile uredbe, a koji je ovdje iskorišteno je da se po ovim uredbama moraju postupiti i uključene su u otvorene dobrovoljne mirovinske fondove odnosno mirovinska društva koja upravljaju otvorenim dobrovoljnim mirovinskim fondovima, a to stoga što već su obveznici primjene Uredbi o objavama povezanima … [[Govornik se ne razumije]] u sektoru financijskih usluga u odnosu na zatvorene dobrovoljne mirovinske fondove, pa je logika da se nasloni i na ove dvije uredbe. A inače cilj i otvorenih i zatvorenih dobrovoljnih mirovinskih fondova je da njihovim članovima osiguraju prihod u mirovini, te je u tom kontekstu logično i proporcionalno da svojim članovima i potencijalnim članovima učine dostupnim i podatke vezane uz održivost mirovinskog proizvoda kojega im oni nude. Dodatno još bi spomenuo da ovaj konačni zakon ne predviđa korištenje nacionalne diskrecije iz čl. 17. st. 2. uredbe odnosno kao obveznike ne uključuje posrednike u osiguranju pod uvjetom da zapošljavaju manje od 3 osobe. Što se tiče nadležnoga tijela, zakonom je bilo potrebno urediti. To je u ovom slučaju određena Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga i isto tako zakonom se uređuju i prekršajne odgovornosti za kršenje zahtjeva iz uredbe jedne i druge. Zaključno, vjerujem kako će upravo financijski sektor imati zasigurno ključnu ulogu u procesu tranzicije prema održivom gospodarstvu i to upravo kroz aktivno usmjeravanje prikupljenog kapitala prema održivim ekonomskim aktivnostima. Napomenuo bih završno i da je Odbor za zakonodavstvo HS podnio amandman br. 144/1 na čl. 5. zakona, pa s obzirom da je u pitanju nomotehničke naravi taj amandman vlada ga prihvaća. Hvala lijepa na pozornosti.
Hvala. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, više je tehničko pitanje. Da li se ova direktiva odnosno ovi zakoni primjenjuju na banke? Zašto? Zato što ovdje je, nadležna je HANFA za ovaj dio jel, pa me taj dio, čisto me zanima jel ovdje u čl. 4. st. 8. odnosno st. 11. govori da je kreditna institucija kreditna institucija koja je definirana u zakonu koji uređuje tržište kapitala. To znači da će oni po ovome zapravo biti podređeni HANFA-i za izvještavanje jel, pa taj tehnički, taj tehnički mi je ovaj zanima. Hvala lijepa.
Hvala lijepa i hvala vam na postavljenom pitanju. Uistinu …/Govornik se ne razumjie/… određivanja ovaj regulatora, bilo je dosta rasprava i razgovora i dogovora na koji način to premostiti, pa da ipak budemo učinkoviti, odlučeno je sve da to bude Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga, a zbog specifičnosti i vrsta ulaganja koja inače u svojoj domeni ima HANFA, pa tako naravno kreditne institucije koje pružaju upravljanje portfeljem ovaj usluge upravljanja portfeljem bi spadale pod nadzor HANFA-e. Dogovor između HNB-a i HANFA-e odnosno Ministarstva financija je bio dakle taj da ipak to bude jedno tijelo koje će u koordinaciji sa HNB-om, a tamo gdje treba Ministarstvo financija poduzimati korake.
Hvala državni tajniče. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Nema. Onda otvaramo raspravu, prvi za raspravu je prijavljen Klub zastupnika SDP-a, poštovani zastupnik Boris Lalovac, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Pred nama se danas nalaze dvije direktive. Jedna je tzv. SFRD direktiva ili uredba, a druga je Uredba o taksonomiji. I sad ovako kada mi tu nekako raspravljamo postavlja se pitanje gdje se oni dotiču hrvatskih građana, gdje se oni dotiču sa hrvatskim poduzećima odnosno sa cjelokupnom financijskom odnosno gospodarskom javnošću? Kao što je ovdje uvodno rečeno ovo je namijenjeno isključivo sudionicima na financijskim tržištima, ovdje je državni tajnik i pojasnio koji su to sudionici na financijskom tržištu da osim mirovinskih fondova, investicijskih društava, banaka, da se tu, određeni su i financijski posrednici, kao što su posrednici u osiguranju, znači cjelokupno financijsko tržište je sada pod jednom regulativom, ali kakvom regulativom? Regulativom o izvještavanju. To je, to je bitan kontekst. Znači oni će morati periodično odnosno godišnje izvještavati o štetnim utjecajima i zahtjevima znači ukupno kako njihovi proizvodi utječu na ekonomiju. Zašto je to bitno? S jedne strane idu, Europska komisija nudi brojne, brojna sredstva, novčana sredstva kroz fondove za gospodarstvo da idu prema digitalizaciji i da ide prema zelenoj ekonomiji. S druge strane, kroz ova, zapravo kroz ove uredbe obvezuju financijske posrednike, prvenstveno u ovom dijelu se misli na banke i cjelokupnu financijsku industriju, da izvještavaju o tome kako gospodarstvo s druge strane šteti okolišu kroz njihove, kroz, kroz, kroz te proizvode. I obveza objave podataka znači u sektoru financijskih usluga, znači propisan je, to je tzv. direktiva SFDR uredba, te manjim dijelom uredbom ovom o taksonomiji koji čine sastavni dio EU zakonodavnog paketa vezano za održivo financiranje… [[Govornik se ne razumije]] znači cijelo vrijeme zapravo u narednom periodu govori se o održivom financiranju. Održivo financiranje predstavlja proces razmatranja i uzimanje u obzir okolišnih socijalnih i upravljačkih faktora prilikom donošenja odluka o ulaganju ili davanja investicijskog savjeta, što bi u konačnici trebalo dovesti do dugoročnog povećanja ulaganja u održive ekonomske aktivnosti i projekte, SFDR uredba se za financijske sudionike i financijske savjetnike propisuju se nove obveze, ovo što smo ovdje rekli, obveza objave vezano za održivost, a svrha tih objava je omogućiti i olakšati krajnjim ulagateljima donošenje informacija, odluka o ulaganju te spriječiti tzv. greenwashing. O čemu se ovdje narodnim jezikom radi, a ja ću vam pročitati jedan izvještaj jedne velike financijske institucije koja je ona objavila na svojim stranicama. Ja sam se pripremajući za današnju raspravu prema danas, putem web stranica sam zapravo istraživao hrvatski financijski sustav i zapravo sve financijske institucije, budući da ova Uredba stupa 10. ožujka 2021., znači već je stupila, svi financijski posrednici su objavili već na svojim web stranicama, su objavili, sukladno ovoj Uredbi njihova izvješća o tome kakav je njihov proizvod odnosno konačni učinak na okoliš. I za sata, to moram priznati, budući da je to sve novo, to je sve novo i njima i zapravo cjelokupno nama, to su za sada, ono, da ne kažem pravno terminološki posloženo, da su oni to razmatraju, da će razmatrati. Međutim, na tome neće ostati, nema tu nikakvih podataka, nema nikakvih nekakvih generalnih podataka u njihovim izvješćima, a ja ću vam pročitati jedno izvješće jednog velikog financijskog posrednika koji je inače i na hrvatskom tržištu, neću ga imenovati, a da vidite šta će to značiti u budućnosti za banke, a šta će to značiti za gospodarstvo, da ne mislimo da je ovo samo neka određena direktiva. Znači, čitam sad znači sa njihove stranice, znači održivi osiguravajući financijski proizvodi, ne samo da podržavaju prijelaz na niskougljičko gospodarstvo već ostvaruju mogućnost rasta. Društvo je ulagalo preko 100 vjetroelektrana i solarnih parkova, uložilo je oko 7 milijardi eura, radi se o jednom velikoj europskoj kompaniji koji posluje u Hrvatskoj i tako ostaje važan investitor energetske tranzicije, ulaganje u certifikate zelene zgrade porasle su sa 15 milijardi eura na 18 milijardi eura. Oni već konkretno izvještavaju u njihovom portfelju gdje ulažu, ulažu u vjetroelektrane, ulažu u, ulaganje je u vjetroparkove i u npr. zelene zgrade. Pazite što je posebno navedeno u njima, da svi oni koji se bave tom djelatnošću, da znaju šta će ih dočekati jednoga dana. Ponovo posebno navode, rudarske tvrtke koje planiraju nove rudnike ugljena ili generiraju više od 25% prihoda od vađenja ugljena ili više od 10 milijuna tona ugljena godišnje, od 1. siječnja 2023. više neće primati osiguranje imovine i nesreće. Vrlo eksplicitno piše, to velike osiguravajuće kuća odnosno financijskih konglomerat, da ona neće više osiguravati kompanije koje imaju ovakve kriterije. Dalje, kao što navode ili više od 5 gigavata godišnje, kao i pružanje usluga od ugljena koji stvaraju više od 25% prihoda. Poslovne aktivnosti, mogućnosti ulaganja u ovih tvrtki koje se baziraju isključivo na obnovljivoj energiji, i dalje će osiguravati ili financirati ako postoji cjelokupni put klimatske tranzicije. U portfelju fondova osiguranika nije bilo novih projekata vezanih za ugljen od 2018. g. i od 2015. g. postupno je ukinuto preko 6 milijuna eura ulaganja u poslovne modele temeljene na ugljenu. Ovdje će i prakse smanjiti na 25% ... [[Govornik se ne razumije.]] znači ovo je jedna dugoročni horizont, to neće se dogoditi preko noći, to će se dogoditi u 2050. g. ta tranzicija koja se događa, međutim, financijska industrija će morati izvještavati i zato govorim jesu li banke, jer banke najviše financiraju gospodarstvenike i njihova postrojenja i za sad je, kažem, to jedan izvještaj koji nema, iz njega nekakvih dodatnih pokazatelja kakva je utjecaj na okoliš naših kompanija, je li, koji proizvode u Hrvatskoj. Međutim, prema ovom jednom velikom financijskome posredniku iz EU, vidite kako su se već oni pripremili i čak najavljuju u svojim politikama, financijskim politikama najavljuju kako će se odnositi prema onim tvrtkama koje zagađuju okoliš, koje uništavaju prirodno okruženje i da su već jasno postavili limite, što je mene iskreno i začudilo, kad su naveli da će prestati osiguravati, odnosno financirati takav, te sektore, te gospodarske ovaj, međutim, tu je vrlo jasna poruka i od EU komisije zbog čega se kompanije u razdoblju do 2050. g. moraju preći na ekološku tranziciju, znači moraju taj prijeći put, zato će im biti osigurana financijska sredstva i s druge strane se zato i traži od onih koji financiraju s druge strane, osim Komisije i kroz fondove koji financiraju gospodarstvo, da jasno u izvještajima govore koliko, ne samo postojeći portfelj koji neće biti tako jednostavno i izanalizirati, to moram priznati da je ovo vrlo teško i ... [[Govornik se ne razumije.]] imati određene konkretne podatke, nije to baš tek tako reći, neko vam mora reći kako, koliko daje ugljični, koliko izbaciva ugljičnog dioksida, itd. Tu će morati biti i zato je vezano za one indekse što ste zapravo spominjali, da će to morati raditi ozbiljne relevantne kuće koje vam kad sam pitao, vjerojatno će to raditi neke europske jer Hrvatska nema kapaciteta procjenjivati određenu tvornicu, ne znam, u bilo kojem dijelu Hrvatske koliko je ona štetna za okoliš ili nije štetna za okoliš, međutim, to je ono što zapravo se očekuje u narednom razdoblju u narednom periodu koji je desetogodišnje razdoblje da se već počinju pripremati da će se dogoditi ozbiljne promjene, ozbiljne promjene u onome kada se budu donosile čak i odluke da li će on financirati kompaniju jer tu se čak i donosi vam, vrlo jasno piše da morate uz financijsku, financijski učinak, da li znači da li će netko vratiti novac ili neće u konačnici morate imati i ekološki odnosno faktor održivosti i da ga morate navoditi u svojim, u svojim ovaj izvještajima. Tako znači Klub SDP-a će to podržati znači nisu ovo baš samo tek tako direktive koje bi se trebale evo danas će se primijeniti, ozbiljan je posao i pred hrvatskom Vladom i pred hrvatskim gospodarstvima u toj prilagodbi. Zahvaljujem.
Slijedi rasprava Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog državnog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege, ja ću početi svoje izlaganje sa jednom informacijom koja je možda i šokantna, a to je da je Grčka izdala obveznice sa negativnim prinosom. To nam najbolje govori kakvo je stanje na financijskim tržištima trenutno, novca ima pa se čak plaća drugima da ga uopće uzmu, kamate su na rekordno niskim razinama i da vam je netko rekao prije 5, 6, 10 godina da će Grčka izdati obveznicu sa negativnim prinosom vi bi rekli, sjetite se onih dugova, reprograma MMF-a itd., znači to je trenutno takva situacija, ona traje već neko vrijeme i do kada će to trajati to naravno ne ovisi o nama nego o centralnim bankama koje trenutno vode takvu ekspanzivnu politiku monetaru, pa vidjet ćemo do kada će to ići. Zanemarili su utjecaj mogući inflancije koja lagano raste, a vidjet ćemo do kojih će, do kojih će brojki doći. Što se tiče ovog računanja o kome je govorio kolega Lalovac, na koji način će se te neke stvari izračunati postoje GRI smjernice jel, koje vrlo jasno definiraju sve te indikatore temeljem kojih se već rade nefinancijska izvješća. Tako da to u principu i nije pretjerano veliki problem, ali ja moram napomenuti da smo mi već puno puta govorili ovdje o društveno odgovornom investiranu i ovo su sada 2 uredbe, mi tu nemamo puno nekakvog prostora znači kad se donese uredba moramo ju prenijeti, nije to kao direktiva da se odredi cilj pa ćemo mi odrediti na koji način ćemo mi postići taj cilj. Znači to su uredbe koje mi moramo, moramo se uskladiti sa njima. I često mi ovdje govorimo znači i o klimatskim promjenama, o održivom razvoju, energetskoj učinkovitosti, sve je to krasno, jel sve je to dio Europskog zelenog plana koji je vrlo ambiciozno postavljen, ali moramo se uvijek zapitati kakva je uloga RH u cijeloj toj priči. Na globalnoj razini je naš utjecaj apsolutno nikakav, u potpunosti zanemariv i sad bi netko iz zeleno-lijevog bloka vjerojatno rekao da ali malo, pomalo svaka plastična vrećica, ovo ono, vamo tamo, ali mi kao suverena država uvijek moramo voditi računa o tome što su naši prioriteti. Jesu li naši prioriteti smanjenje emisija CO2, pa mi smo ih već smanjili i to značajno, ako gledate '90.-tu i danas te emisije su se značajno smanjile, ako gledate zaštitu prirode pa preko 30% kopnenog teritorija Hrvatske je zaštićeno, ako tome dodate i ono sve što je u Naturi 2000, u ekološkoj mreži onda je to i preko 30% koliko propisuju smjernice EU. Znači mi iz tjedna u tjedan raspravljamo o Pariškom sporazumu, zelenom marketingu, klimatskoj tranziciji, ali to su sve prioriteti EU, nemojmo se zavaravati. Što su naši prioriteti? Ja bih voljela da su to naši prioriteti, to bi značilo da smo mi u vrhu sa najrazvijenijim članicama EU, ali mi nismo, mi smo na začelju, mi smo u društvu sa Bugarskom i mi smo na začelju i mi smo broj 1 jedino kad se priča o korupciji, percepciji korupcije i o tim nekim negativnim stvarima kao što je recimo učinkovitost pravnog sustava. Znači naši prioriteti moraju biti gospodarska i demografska revitalizacija jer to su 2 temeljna problema s kojima se Hrvatska danas suočava. Kad gledate društveno odgovorno investiranje to je u globalnim razmjerima to još uvijek tržišna niša, budimo realni, o tome u Europi je to prioritet, u svijetu baš i nije. Krenulo je u Americi, pa se prebacilo kod nas i Europa je trenutno vodeće tržište zbog toga što Francuska ima svojim zakonom propisano da njihovi mirovinski fondovi određeni postotak koji nije tako mali moraju ulagati u društveno odgovorne kompanije. Prema izvještaju Eurosifa iz 2016. upravo je Francuska jedno od najrazvijenijih tržišta i bilježi najznačajnije stope rasta tako da i ove uredbe treba gledati u tom kontekstu. Znači kad propišete nešto da se mora onda ovaj, onda se tu nešto i dešava. Nije nikakva tajna da je Europa već u svom akcijskom planu izgradnje unije tržišta kapitala Europska komisija istakla tada da su nužna nova dugoročna i održiva ulaganja koja će povećati konkurentnost gospodarstva EU pa se onda u tom kontekstu navodi kako kroz okolišne socijalne obveznice, obveznice za upravljanje treba usmjeravati kapital sukladno ovim ESG čimbenicima prema održivim ulaganjima. Ja sam i zadnji puta kada se je govorilo o indeksima pitala državnog tajnika gospodina Ćuraja koliki je udio u Hrvatskoj tog održivog investiranja nije mi znao reći ja ću vam reći to je misaona imenica u Hrvatskom nema toga ni u tragovima. I u principu nefinancijska izvješća radi tek jedan dio kompanija koje to moraju po zakonu zato što je stigla direktiva o nefinancijskom izvještavanju pa onda smo se i mi sukladno tome, znači to su velika poduzeća možda nekih 50-tak poduzeća koja to rade. U ovom dokumentu navodi se kako izmjene neće imati za rezultat povećane troškove kapitala za mala i srednja poduzeća zato što se ona uglavnom financiraju kreditima banaka, ali pitanje je ako će banke morat davat te izvještaje vjerojatno će i oni tražiti nekakve dodatne izvještaje i od malih i srednjih poduzeća što bi njima moglo zakomplicirati život i povećati i prouzročiti dodatne troškove za izradu nefinancijskih izvješća. Nisu ta izvješća nikakva novost, već imate na brojim svjetskim burzama, poglavito europskim da se uz klasična financijska izvješća traže i ne financijska izvješća koja se onda rade prema tim GRI smjernicama kao što sam već i rekla i kažem nije to neuobičajeno, to je u Europi na burzama već duže vremena jedna ustaljena praksa. Ja moram postaviti pitanje, je li Hrvatska država kada je u okviru Nacionalnog plana za oporavak i otpornost od Rimac automobila recimo tražila ne financijsko izvješće? Tamo že se uložiti, bespovratno će se doznačiti milijardu i pol kuna. Nemojte misliti da imam nešto protiv, dapače, treba nam više Rimac automobila, ali i mi malo primjenjujemo te kriterije onako kako nama paše jel. Veliko je ulaganje, ja ne dvojim da Rimac automobili udovoljavaju ESSG kriterijima, ali ja sam pokušala pronać njihovo ne financijsko izvješće, nekakvo izvješće o održivom razvoju, o društvenoj odgovornosti nisam ga našla. Možda ga vi imate? Ne znam, ako ga imate evo ja bih ga voljela vidjeti. Mada kažem, to što se neko bavi električnim automobilima ne znači da on udovoljava GRI smjernicama i svemu onom što društveno odgovorno investiranje traži. Često ćete naći, ja sam radila i osobno neka istraživanja znači na malim i srednjim poduzećima da oni uistinu vode računa i o potrošnji vode i energije, plina, električne energije jer im je to važno za smanjenje troškova, ne rade ova izvješća, ali ne znači da ne vode brigu o ovim čimbenicima koji su ovdje postavljeni. I na kraju ću se vrlo kratko osvrnuti i o tom zelenom marketingu čisto da vam stavim relaciju i dovedem na onu moju tezu od početka što je bitno nama, a što je bitno EU. Tih ekoloških oznaka na proizvodima da odete u bilo koji trgovački lanac ima na pretek, ne znači naravno da svaka potrošaču jamči da je taj proizvod u skladu sa ekološki prihvatljivim kriterijima, dapače, često je to samo u svrhu postizanja više cijene na tržištu i u konačnici čak usudila bih se reći obmanjivanja potrošača. Znači za sada naša poduzeća nisu prepoznala dvije oznake koje jedine to jamče potrošačima, a to su EU Ecolabel i HR Prijatelj okoliša, do sada je izdano svega 16 potvrda za ukupno 34 proizvoda i 6 usluga turističkog smještaja u Valamar kampovima. U EU ih je na desetke tisuća i to vam govori koji su prioriteti EU i koji su prioriteti RH i to je ono što moram istaknuti jer upravo o tome mi ovdje u Hrvatskom državnom saboru uvijek moramo voditi računa i voditi računa o onome što su hrvatski prioriteti, a to je gospodarska i demografska obnova naše domovine. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Jure Brkan.
Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče sa suradnicima, drage kolegice i kolege. Evo ispred nas se nalazi Prijedlog zakona o provedbi Uredbe EU 2019/2088 i Uredbe 2020/852 s Konačnim prijedlogom zakona koji je predsjedniku HS-a podnijela Vlada RH aktom od 31. svibnja 2021.g. čuli smo u uvodnom obraćanju predstavnika državnog tajnika g. Zdravka Zrinušića koji je istaknuo da su razlozi donošenja ovoga zakona osiguravanje pretpostavki za provedbe Uredbe 2019/2088 o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga i Uredbe 2020/852 o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe 2019/2088. Glavni ciljevi su kako smo čuli utvrđivanje obveznika primjene uredbe nadležnog tijela, suradnje između nadležnih tijela te prekršajnih odredbi. Uredbom 2019/2088 utvrđuje se opći okvir za objave povezane s održivosti u financijskom sektoru, a odnose se na usklađena pravila o transparentnosti za sudionike na financijskim tržištima i financijske savjetnike u smislu uključivanja rizika održivosti i uzimanja u obzir štetnih učinaka na održivost u njihovim poslovnim procesima, donošenju investicijskih odluka i davanju investicijskih savjeta te kod pružanja informacija povezanih s održivosti u vezi s financijskim proizvodom. Nadalje, svrha transparentne objave podataka jest olakšavanje donošenja informirane odluke od strane ulagatelja, veća razina zaštite ulagatelja, potencijalnih ulagatelja te sprečavanje tzv. zelenog marketinga. Inače zeleni marketing je pojam tj. vrsta društvenog, ekološkog marketinga u kojem se proizvodi, usluge i sve marketinške aktivnosti planiraju i implementiraju uzimajući u obzir djelovanje i utjecaj koji mogu imati na okoliš i društvo u cjelini. Pojava zelenog marketinga se veže za početak devedesetih godina 20. stoljeća. Zeleni marketing je naziv za marketinške napore usmjerene na zadovoljenje želja potrošača vezanih uz zaštitu okoliša. No, vratimo se na prijedlog zakona pred nama, naime, njime se postiže uspostava jedinstvenih i usklađenih pravila o ESSG faktorima u biti okolišnim i socijalnim upravljačkim faktorima, objavama za sudionike na financijskim tržištima i financijske savjetnike i svih država članica što će omogućiti učinkovite usporedbe različitih financijskih proizvoda u državama članicama u pogledu njihovih ESSG faktora. Kako HANFA inače ističe smjernice za izradu i objavu ESSG faktora koje se odnose na okolišne, socijalne i upravljačke faktore, kompanijama bi trebale pomoći da u što većoj mjeri budu spremne kada se na europskoj razini standardizira nefinancijsko izvještavanje koje je važno za privlačenje zelenih ulaganja. Možda je korisno spomenuti da se okolišni faktori odnose na pitanja poput upravljanja otpadom, emisiju CO2, energetsku učinkovitost, zagađenje vode i zraka i sl. Društveni faktori se referiraju na uvjete rada odnosno zajednicom, uključivost, ljudska prava, zaštitu podataka i privatnost, dok upravljački faktori razmatraju pitanja poput sastava uprave u pogledu spolne ravnopravnosti i sl. To ubiti sve spada u ESG faktore. Ako će neka kompanija željeti povući sredstva iz instrumenata EU sljedeće generacije, jedna od ključnih stvari će biti da projekt bude digitalan i zelen, a ESG faktori upravo mogu služiti kao dokaz da neka kompanija primjenjuje elemente koji su dovoljni da bi se aplicirali za ta sredstva. Spomenuo bih samo da je EU puno radila na prilagodbi sustava za zelenu investicije pri čemu je cilj i sprječavanje investicija od društva koja koriste manipulativni i zeleni marketing, tzv. greenwashing. Podsjetio bih, na tom tragu je Uredba o taksanomiji, koju smo čuli, koja definira gospodarske djelatnosti koje se mogu smatrati okolišno održivima, a donesena je Uredba o objavama podataka vezanih za održivost. Još dok je u EU bila u tijeku rasprava o standardiziranom obliku izvještavanja, inicijativa HANFA-e išla je u smjeru da se domaćim tvrtkama, pogotovo onima koje su na Burzi, pomogne u pokazivanju tih podataka, pa da kasnije kada standardi koje će europski regulatori propisati, stupe na snagu, naši za to već budu u što je većoj mogućoj mjeri spremni. To je naime, važno za tržište kapitala kakvu vidimo ovim zakonom zbog potencijalno velikog efekta da onaj tko bude prvi pobere više lovorika. Možda bih još spomenuo kako je rečeno na jedno HANFA-inoj konferenciji za medije, ESG izvještavanja otvara i nove poslovne prilike te omogućava uspostavljanje poslovnih odnosa s dobavljačima i poslovnim partnerima. Podsjetio bih da je od potpisivanja Pariškog sporazuma od 2015. g. prisutan je rast ESG ulaganja na globalnoj razini. Sve vrste investicijskih fondova se sve više oslanjaju na te faktore, a primjerice, krajem, do kraja 2019. g. održive strategije tako bilo uvaženo više od 37 bilijuna eura. Zbog svega šta sam rekao smatram da ovaj zakon danas pred nama važnim i bitnim. Nadalje, kako stoji u ovom Prijedlogu zakona, omogućava se osiguravanje provedbe Uredbe (EU) 2020/852 u odnosu na odredbe koje se odnose na objave povezane s održivosti u sektoru financijskih usluga te nadzor nad takvim objavama, a kojima se dopunjava okvir financiranja koji je uspostavljen Uredbom 2019/2088. Dalje, zakona je bitno da su pri, opseg primjene Uredbe (EU) 2019/2088 uključena i mirovinska društva koja upravljaju otvorenim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima, imajući u vidu da su ista već obveznici primjene Uredbe 2019/2088 u odnosu na zatvorene i dobrovoljne mirovinske fondove. Naime, pitanja održivosti, npr. klimatske promjene, radnička prava, javno zdravstvo, važni su pokretači u vrijednosti ulaganja. To je posebno važno za mirovinska društva jer oni drže imovinu u najmanje srednjoročnom i pretežito dugoročnom razdoblju, što odgovara vremenskim okvirima tijekom kojih se očekuje da će se razvijati mnoga pitanja održivosti. Čuli smo u predstavljanju prijedloga zakona da se ne predviđa korištenje nacionalne diskrecije iz čl. 17 st. 2 Uredbe (EU) 2019/2088 u vezi s posrednicima u osiguranju. S obzirom na opseg obaveza, kako se radi o mikropoduzetnicima te tako proširenje ne bi bilo proporcionalno i opravdano. Kako sam već spominjao i pozivao se na izjave HANFA-e, ovim Prijedlogom se zakon određuje da se upravo HANFA kao .../nerazumljivo/... određuje se HANFA kao nadležno tijelo za provedbu. Također, ovim se uređuje uvođenje prekršajne odgovornosti za kršenje zahtjeva iz Uredbe te ujednačavanje raspona novčanih kazni za prekršaj za sve sudionike na financijskom tržištu. S obzirom da se radi o počinjenju istog dijela od iste kategorije subjekata, isti princip primjenjuje se i na financijske savjetnike. Istaknuo bih još jednom da se Uredbom (EU) 2019/2088 definiraju načini i mjesto na kojima informacije povezane s održivosti moraju dosljedno i transparentno biti prikazane, kako na razini obveznika, tako i na razini financijskog proizvoda koji čine dostupnim, bez obzira ima li financijski proizvod fokus na održivost ili ne. Relevantne informacije o poslovnim odlukama obveznika te o karakteristikama financijskih proizvoda koji se čine dostupnima ulagateljima, objavljuju se u predugovornoj dokumentaciji i periodičkih izvještajima financijskog proizvoda sukladno primjenjivom sektorskom zakonodavstvu. Osim toga, informacije o promicanju okolišnih ili socijalnih obilježja i održivih ulaganja, objavljuje se i na internetskim stranicama sudionika na financijskim tržištima. Ove informacije se moraju redovito ažurirati te se na internetskim stranicama obveznika objavljuje i jasno obrazloženje izmjena. Nadalje, obveznici Uredbe 2019/2088 također su dužni osigurati da njihovi promidžbeni sadržaji nisu u suprotnosti s informacijama koje su objavili prema odredbama Uredbe 2019/2088. Nadalje, ovim Prijedlogom zakona osigurava se i provedba Uredbe 2020/852 koja dopunjava okvir objava o održivom financiranju koji je uspostavljen Uredbom 2019/2088. Istaknuo bih još da Uredba 2020/852 definira sljedeće okolišne ciljeve, ublažavanje klimatskih promjena, prilagodba klimatskim promjenama, održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa, prijelaz na kružno gospodarstvo, sprječavanje kontrola onečišćenja te zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustava. Objava takvih informacija omogućit će ulagateljima da utvrde udio ulaganja koji se odnosi na okolišno održive gospodarske djelatnosti u odnosu na sva ulaganja na kojima se taj financijski proizvod temelji. Na taj način, omogućuje se ulagateljima razumjeti stupanj okolišne održivosti ulaganja. Možda ga nema puno u Hrvatskoj, ali ipak je bitna i ovaj Zakon i ove uredbe. Zaključno, RH će donošenjem ovog Prijedloga zakona uskladiti svoje zakonodavstvo s pravnom stečevinom EU na način da se omogući provedba odredba Uredbe 2019/2088 i Uredba 2020/852 te zbog svega navedenog Klub HDZ-a će podržati ovaj Prijedlog zakona.
Hvala. Nema više prijavljenih pa onda zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. I sad proglašavam pauzu do 12 sati. U 12 sati će bit glasovanje. STANKA U 10,18 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o provedbu Uredbe EU 2019/2088 o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga i Uredbe EU 2020/852 o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe EU 201/2088, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 144. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo te je on prihvaćen od strane predlagatelja i tako je postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sada dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno 111 glasova za donesen Zakon o provedbi Uredbe EU 2019/2088 o objavama povezanim s održivosti u sektoru financijskih usluga i Uredbe EU 2020/852 o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe EU 2019/2088.