Kolegice i kolege, molim vas sada da zauzmete svoja mjesta kako bi mogli pristupiti glasovanju. Hvala i predstavnicima Vlade. Vratit ćete se kada završimo s glasovanjem. … [[Upadica Petir, ne razumije se.]] Ne, ne, replike ćemo poslije kad završimo. Prije početka glasovanja, podsjetio bih vas da danas slavimo sv. Josipa, zaštitnika hrvatske domovine a upravo je Hrvatski sabor na svom zasjedanju 9. i 10. lipnja 1687. na poticaj zagrebačkog biskupa Martina Borkovića, jednoglasnom odlukom proglasio sv. Josipa zaštitnikom tada hrvatskog kraljevstva. U protokolu Hrvatskog sabora iz tog vremena na latinskom jeziku je zapisano „sv. Josip Krista Spasitelja vjerni branitelj, Djevice Bogorodice djevičanski zaručnik, za posebnog zaštitnika Kraljevine Hrvatske u državnom Saboru godine 1687. od redova i staleža jednoglasno je odabran.“ Kao trajan spomen na tu odluku, na ulazu u Hrvatski sabor postavljen je reljef sv. Josipa, rad akademskog kipara Šime Vulasa. Svim Josipima, Josipama, Jožama, Joškama i svima čije ime je izvedenica od sv. Josipa, želim sretan imendan. Isto tako u ime svih vas i svih nas, čestitam Dinamu na jednom od najvećih uspjeha hrvatskog klupskog nogometa i želim im puno sreće u daljnjem natjecanju. Sada ćemo kao i svakog drugog petka, pristupiti glasovanju pa sukladno čl. 226. stavku 2. Poslovnika, predložit ću dopunu dnevnog reda 6. sjednice sa 8 novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Čl. 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU-a ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To je točka prva predložene dopune, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o popisu stanovništva, kućanstava i stanova u Republici Hrvatskoj 2021. godine s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 126. Sukladno članku 206. stavku 1. Poslovnika prigodom utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Kako sukladno čl. 225. stavku 4. Poslovnika, pisanih prigovora na predložene točke prijedloga dopune dnevnog reda, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 6. sjednice.
Sljedeći klub zastupnika je onaj zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovana zastupnica Rada Borić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Kolegice. U očekivanju nove Strategije u borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti u RH budući da je ona od 2014.-2020.g. istekla valja podsjetiti da joj se cilj bazirao na osiguranje uvjeta za ostvarivanje prioriteta u toj borbi protiv siromaštva u smanjenju nejednakosti u društvu i sprečavanju nastanka novih kategorija siromašnih. O jednoj takvoj bi danas progovorila, o toj se ranjivoj skupini rijetko govori, a 8. Mart je prošao, a ta kategorija živi na rubu siromaštva ili je taj rub već prešla, a to su umirovljenice. Prema statistici HZMO-a za siječanj 2021. u Hrvatskoj ima 53,9% umirovljenica u odnosu na 46,04% umirovljenika, ali i ne treba se držati samo suhih brojki jer žene imaju prosječno 29 godina i 6 dana staža, a muškarci 32 godine i 12 dana staža. Međutim prosječna dob korisnika mirovina za žene je 71 godinu, a kod muškaraca 70 godina, ta razlika bi bila razumljiva kada ne bismo govorili da je razlika u odnosu kakva je bila na plaće tijekom njihovoga radnog vijeka i u odnosu na mirovine jer dakako statistika ne vodi računa o neplaćenome ženskome radu. Prosječna mirovina u prosincu 2020. iznosila je 2.566 kuna, a Jasna Petrović iz Sindikata umirovljenika je izračunala da godina radnog staža umirovljenika stoji 167 plastičnih boca, izračun je zanimljiv pa tako dobijemo da je vrijednost prosječne muške mirovine 30% veća no što je to ženske mirovine i iznosi ženske mirovine samo godišnje 65 kuna. Kada se govori o socijalnoj isključenosti dovoljno je govoriti i o posljedicama pandemije za naše sugrađane starije dobi, korisnike domova za starije i nemoćne koji su gotovo bili odvojeni i kao u zatvorima od vanjskoga svijeta. No pri tom se zaboravlja da je u Hrvatskoj tek 3% starijih od 65 godina smješteno u domove i ne znamo što je s onima koji žive sami. Najteže je upravo njima, a to u su uglavnom žene, često korisnice obiteljske mirovine koja je dakako manja od prosječne mirovine, ona iznosi 2.100 kuna, a to je 750 kuna manje od hrvatske granice siromaštva. Čak 52% umirovljenica samica su u zoni siromaštva. Siromaštvo, osamljenost, otuđenost vode dodatno depresiji, očaju pa i samoubojstvima. Socijalno isključene starije žene srame se svoga položaja, pa to utječe još više na njihovu izoliranost. Znate li za neki dom, ustanovu za samice? Umirovljenice u EU prema podacima iz '19. imaju u prosjeku za 29% nižu mirovinu od muških umirovljenika, a rodni jaz, kada se govori o mirovinama, sve je veći. U Hrvatskoj 2018. dosegao čak 29,7% i tako se Hrvatska popela na 12. mjesto među najgorima. Od svih 11 postkomunističkih članica EU, Hrvatska je došla na drugo najgore mjesto. Od 2030. g. žene neće imati pravo na prijevremenu mirovinu pod, kako se navodi na stranici HZZO-a, povoljnijim uvjetima. Od siječnja '30. izjednačavaju se uvjeti za žene i muškarce. Žene nemaju pravo na prijevremenu mirovinu pod povoljnijim uvjetima niti danas. Imaju tek pravo na nešto ranije od muškaraca da odu u mirovinu, a penalizacija im je jednaka. Kakva je to povoljnija mirovina, da se za bitno nižu mirovinu, i do 30% može malo prije u mirovinu, neplaćeni rad u kućanstvu te još više skrb o djeci, invalidima i starijim članovima obitelji treba se drugačije vrednovati i kompenzirati mjerama poput priznavanja pune plaće za vrijeme porodiljskog ili bolovanja za djecu i kompenzirati skrb za članove obitelji, osigurati im odgovarajući status [[Upadica: Hvala.]] Mora se izmijeniti postojeća formula usklađivanja mirovina.
Hvala lijepa. Sad će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice zastupnice. Hrvatska ima najgoru demografsku projekciju gledajući zemlje članice za 21. st. Još 2016. g. kada je ondašnji i sadašnji premijer predstavljao svoju Vladu u ovom Visokom domu, obećao je javno i pred svjedocima sljedeće, usvojit će se obiteljsku politiku kojom će se osnažiti obitelj, provoditi politike koje pomažu usklađivanja rada i obiteljskog života te se usmjeriti na instrumente koji su dokazano imali pozitivan utjecaj na demografske trendove. Nadalje, demografska obnova, učinkovita javna uprava, decentralizacija regionalne samouprave te solidarni i održivi zdravstveni sustav samo su dio programa tada predstavljene nove Vlade koju je premije Andrej Plenković predstavio u Saboru. Što se tiče demografske obnove u programu su vladajući kao cilj istaknuli zaustavljanje dugotrajnog prirodnog pada stanovništva te iseljavanje mladih i obrazovanih. Mjere populacijske politike uključit će izmjenu visine naknade za prvorođeno dijete, naknade za drugih 6 mjeseci rodiljskog dopusta, predviđene su izmjene prava i statusa roditelja odgajatelja u obitelji sa četvero i više djece uz osiguranje minimalnog i podizanje postojećeg životnog standarda. I gdje smo danas pet godina kasnije? U Hrvatskoj su danas najbrojnija skupina stariji od 75 godina i više, u isto vrijeme samo je 774.817 djece i mladih do 19 godina, a čak 862.958 onih sa 65 i više godina. Natalitet se konstantno pa tako i u 2020.g. nastavio smanjivati. U Hrvatskoj je prema preliminarnim podacima DZS-a lani rođeno oko 36.000 djece što je manje nego ranijih godina u kojima je natalitet također bio slab. Istodobno broj umrlih u 2020.g. prema procjenama DZS-a oko 57.000 ljudi, dakle imamo skoro duplo veći broj umrlih od novorođenih. Kada se podvuče crta prirodni je prirast u Hrvatskoj lani bio u do sad najvećem iznosu od gotovo 21.000 ljudi, što znači da smo lani izgubili grad veličine Križevaca. No skori popis stanovništva prema procjenama demografa pokazat će da je Hrvatska pala vjerojatno na svega 3,8 milijuna ljudi. U isto vrijeme val iseljavanja ne posustaje, do sada nam je iselilo oko 830.000 ljudi. Znanstvena istraživanja su pokazala da većina ne odlazi zbog siromaštva već zbog nepravde, korupcije te zbog moralnog sloma društva. Ne čudi stoga što demografi i ekonomisti već godinama govore o demografskom krahu Hrvatske. Kombinacija negativnog prirasta i masovnog iseljavanja hrvatsku je demografiju bacila u provaliju iz koje će se jako teško izvući. I umjesto da se zbog tako dramatične situacije na najjače upali alarm, da su se stručnjaci pozvali i angažirali na traženje rješenja, mi zapravo nemamo nikakvih stvarnih reformi na vidiku, posebice ne onih koje bi zadržale mlade ljude u Hrvatskoj, a niti ohrabrile niti potaknule mlade obitelji na stvaranje potomstva. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnik Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković, izvolite.
Hvala, predsjedavatelju. Ovo je osobita čast pozdraviti u sabornici isključivo kolegice zastupnice [[Upadica Reiner: Valjda sam i ja zastupnik?]] Vas sam posebno oslovila sa predsjedavatelju, uvaženi. Dakle, dobro upravljanje podrazumijeva čuti probleme onih koji na probleme ukazuju, pokušati te probleme razumjeti a potom ih riješiti. Problem Hrvatske je što vrlo često za rješavanje problema sluha nema. Stoga ću ja danas ukazati na probleme poduzetnika koji se bave povremenim prijevozom putnika s obzirom na podatak da su tvrtke koje sudjeluju u ovoj gospodarskoj djelatnosti, ostvarile pad prihoda i prometa od 90 do 98 pa čak i 100% svog poslovanja. Do korona krize, riječ je o gospodarskoj grani koja je poslovala samostalno i bez bilokakvih državnih subvencija, a dobar dio prijevozničkih tvrtki posljednjih je godina uložio značajna sredstva u obnovu svog voznog parka. Sva ulaganja išla su iz kapitala firme ali uz pomoć leasing kuća i banaka. E sad, dogodilo se to da uslijed zastoja u poslovanju, za koje te tvrtke nisu odgovorne, našle su se u vrlo nepovoljnoj situaciji s obzirom na potraživanja banaka i leasing kuća. Nominalno su banke i leasing kuće odlučile pomoći ali uz vrlo visoku cijenu na način da naknade za moratorij izvlače iz otplatnog plana i na njih zaračunavaju onaj postotak kamate koliki je bio udio u trenutku prestanka rada. Prema sadašnjim ugovorima, najvećem broju tvrtki i cjelokupne kamate jednokratno će doći na naplatu po isteku moratorija a to znači već sad u proljeće ove godine. I s obzirom na postojeću epidemiološku situaciju, s obzirom na daljnje preporuke, izbjegavanje korištenja autobusa i kombi vozila, s obzirom na sporost procjepljivanja i u opću nesigurnost oko kraja pandemije, ne vidi se način na koji bi ovi poduzetnici mogli se izvući iz krize a sa to ne uzrokuje ujedno obustavu njihovog poslovanja u cijelosti. Ponovno ističem, riječ je o gospodarskoj grani koja je doživjela pad prometa od 90 pa do 98% a neke tvrtke čak i do 100%. E sad zašto je potrebno pomoći povremenom prijevozu putnika? Pa zato što je on između ostalog spašen u svim razvijenim zemljama Europe, Njemačka i Austrija odabrale su model naknade gledajući promet u 2019. g. i obeštetili su ove poduzetnike sa visokih 75 do 80% ostvarenog prometa iste godine uz obrazloženje da je državi uvijek jeftinije očuvati postojeće privatne tvrtke nego stvarati nove. S druge strane, bitno je pomagati u RH ovaj sektor zato što je riječ o gospodarskoj grani koju svaka država mora imati, a kod nas je specifično to da je ovaj sektor jako povezan sa turizmom koji ima udio od 20% u našem BDP-u. Kada bi došli u situaciju da propadne ova kompletna grana koja ima oko 2000 tvrtki i zapošljava oko 20 000 djelatnika, sasvim sigurno da bi se to negativno odrazilo na oporavak sveukupnog gospodarstva. Također treba voditi računa o tome na koji način će se propast poslovanja brojnih tvrtki odraziti na starost voznog parka u RH, kao što sam rekla, većina njih uložila je u novi vozni park zadužujući se kod banaka i leasing kuća, prvo što će otići kada te banke, leasing kuće dođu na naplatu je upravo taj vozni park, novi autobusi će općenito zbog loše gospodarske situacije u RH završiti negdje drugdje u Europi a nama će ostati samo oni stari i istrošeni, na pola uporabljivi autobusi. Također treba voditi računa da je RH uložila značajna sredstva na obrazovanje vozačkog kadra koji je još uvijek dobro tražen u zemljama EU-a. Bez da se čeka, pozivam Vladu da osmisli model prije nego što dođe do toga da ove tvrtke propadaju, mislim da je to puno lakše nego kasnije inicirati njihov oporavaka, vodeći računa o tome da su to tvrtke koje su do krize uspješno punile državni proračun. Hvala.
Hvala. Hvala lijepa. S time smo završili iznošenje stavova pa ćemo se vratiti prethodnoj točci. Sada ćemo ići na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvo u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani zastupnik Goran Dodig, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] moguće? Dobro. Dakle, ja vam želim govoriti na televiziju, na ovu, temu televizija i druge zamke. Napisat ću nešto kratko pa ću vam reći ponovno. Thomas Edison, izumitelj žarulje, gramofona, kina, napisao je 1913. g. u jednom njujorškom ... [[Govornik se ne razumije.]] knjige će ... [[Govornik se ne razumije.]] bili ... [[Govornik se ne razumije.]] Moguće je biti svaku granu ljudskog znanja poučavat će uz pomoći filmova. Naš sustav u potpunosti će se promijeniti u 10 godina. Nekako u isto vrijeme, kada televizija postaje počinjati mijenjate živote ljudi, to je napisao ponovno pisao o tome George Orwell. Zahvaljujući modernim tehnologijama, našli smo u ... [[Govornik se ne razumije.]] svijetu. U početku televizijama, programama, služi tek zabava i zadovoljenje potreba da nešto pokušamo kreiraju svoje slobodno vrijeme. Možemo reći da televizija postaje člana kućanstva koji ne ima snažan utjecaj, međutim, sadržaji nisu slučajni. Ta ponuda bitno reducirano našu osjetljivosti i suosjećajnost. Polako smo postali što nas podsjećaju na agresiju. Oni su nazivali agresija normalno. Isti slučaj govorio je normalno naselje. Propaganda i manipulacija upravlja našim životima. Postali smo preko noći potrošači, postali smo i djeca potrošači. Zapitamo se kome i čemu se služe o koliko degradiju naše ljudsko dostojanstvo? TV-emisije, npr. poput Farme, npr. Ljubav na selu, Život na vagi, Gola istina, sve je to večeras možemo slušati u televizijama i to je nažalost istina. Isto tako, možemo gledati i Facebook, Youtube, Tik-Toka, ... [[Govornik se ne razumije.]] ostaje nezaobilazni dio života. Sljedeće je priključeni su na internet, neprestano skupljano informacija koje beskorisno i često su lažne. ... [[Govornik se ne razumije.]] na društvenim mrežama, digitalizacija je proces koji nas sve mijenja, sve je postalo, postaje digitalno. Svijet gradove, društvo, digitalno društvo, digitalno znanje, digitalna medicina, poslovanje, digitalno gospodarstvo, digitalno bankarstvo, zabava, itd., itd. Međutim, samo nekoliko zaključaka. Što je to, sad govorim, to sam govorio u početku ovog dijela, a sad ću reći nešto o čemu ću još buduće govoriti. Što je to Hrvatski sabor? Hrvatski sabor, možemo razmišljati o njoj je li to kolaktivnost ili nešto drugo? Dalje moramo razmišljati o hrvatskom sabornu. Sabornik i njegova odgovornost, moramo o tome govoriti uopće. Njegova odgovornost prema Saboru. Sljedeće, ja ću govoriti sljedeći puta no što je to mržnja. Što ... [[Govornik se ne razumije.]] teror laičkog mišljenja, što je informacija? Što je percepcija? To sve stvari o koje moramo govorit jer smo silno pod utjecajem tih lažnih informacija, lažne mržnje i to je nešto što moramo reći. I moram ti reći sljedeće, jednu što je rekao Charles de Gaulle, znaju sve ništa i ništa više. To je nešto što moramo voditi računa jer ćemo razgovarati ubuduće o tome. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj Mosta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić.
Brojke rastu, dakle, naša je glavna tema opravdano nekakva briga oko zdravstvene ugroze i odgovor vladajućih na trenutnu epidemiološku situaciju. U tom smislu, o pogledu najnovijih najava potencijalnih budućih epidemioloških mjera, jednako kao i sankcija za njihovo nepoštivanje, ističe se najava penalizacije ugostitelja koja kaže da oni koji su kršili mjere, neće imati pravo na kompenzaciju. Premda na prvu zvuči logično, postavlja se opravdano pitanje što se time želi poručiti i je li isto utemeljeno u zakonu. Dame i gospodo, ugostitelji nisu narodni neprijatelji. Ugostitelji nisu glavni prenositelji korone. Ugostitelji su radnici koji imaju pravo na rad, a to isto pravo na rad im je omogućila trenutna sadašnja Vlada, neovisno o epidemiološkim brojkama u trenutku kad su one ponovo rasle jer je smatrala da je kucnuo čas da je za nju sada politički oportuno, a mjesec dana ranije nije bilo, da ipak omogući rad barem terasama ugostiteljskih objekata. Postoje li ugostiteljski objekti koji krše mjere? Vjerojatno postoje. Što učiniti? Pa donijeli smo izmjene Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, propisali smo jasno prekršajne sankcije i imamo na terenu inspekcije koje trebaju pratiti provođenje mjera. Iste te inspekcije ranije, kada su zatvarani ugostiteljski objekti saznale su, kao što smo mi saznali u izvješću od mjera, da je nadzor proveden nad 131 117 objekata. Ne samo ugostiteljskih nego objekata kao takvih i izdana je mjera upozorenja samo na 6 155 objekata, a 191 objekt je dobio kaznu. Podsjetit ću da je ministar Božinović, svojevremeno, i to relativno nedavno, kada smo govorili o tome trebamo li ponovo otvoriti ugostiteljske objekte, rekao, da su se ugostitelji držali mjera, ne bismo imali ovakvu situaciju. Brojke dokazuju suprotno. Tek 191 kazna na 130 tisuća pregledanih objekata pokazuju da nije bio problem nedržanja mjera ili možda Božinović želi poručiti nešto drugo, ali onda neka to sam istražuje, da inspekcije ne rade svoj posao. Ne možemo arbitrarno najavljivati, ne možemo za postojeće brojke tek tako okrivljivati ugostitelje. Što bi značilo da oni neće imati pravo na kompenzaciju, na temelju čega? Jednog otvorenog prozora koji je ili nije terasa. Na temelju jedne osobe koja je ušla u ugostiteljski objekt i nije se pridržavala mjera. Hoće li prilikom svake izrečene kazne krajnja kazna za onoga tko je vlasnik ugostiteljskog objekta bez obzira je li on upoznat s nepoštivanjem mjera na terenu i ne poštuje li mjere on ili netko od gostiju, biti dokidanje ionako slabe kompenzacije? Dame i gospodo, ugostitelji nisu državni neprijatelji, rade uredi, rade škole, rade i terase ugostiteljskih objekata. Sve navedeno do neke mjere može biti suodgovorno za ovu epidemiju, ali sigurno nije jedino odgovorno, ali onaj tko jest odgovoran za većinu odluka koji se tiču ove epidemije i koja se događaju i donose neovisno o brojkama, neovisno i o službenoj znanosti, jer podsjetit ću, za ulazak u Sloveniju, 6 mjeseci vam vrijedi dokaz o preboljeloj koroni, za ulazak u Hrvatsku 3 mjeseca. Gdje je jedna jedinstvena europska znanost. Odluke su političke i sankcije za donošenje tih odluka trebaju biti političke. Građani nisu tu da se kažnjavaju ili nagrađuju popuštanjem mjera, kao što je svojevremeno najavljivao premijer. Odgovornost treba podnijeti i za situaciju kada je loša, a ne samo hvaliti se sigurnošću u jeku predizborne kampanje. A odgovornost svaljivati na leđa ugostitelja, prijeteći im neprovedivim kaznama i proglašavajući ih državnim neprijateljima.
Hvala.
Izvješće o provedbi Zakona o pravu na pristup informacijama za 2019.g. Podnositelj je povjerenik za informiranje, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak „Prihvaća se Izvješće o provedbi Zakona o pravu na pristup informacijama za 2019.g.“ Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 129 zastupnica i zastupnika, 115 za, 5 suzdržanih i 9 protiv te je na taj način donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biogorivima za prijevoz, prvo čitanje, P.Z.E. br. 118., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: 1) prihvaća se navedeni prijedlog zakona i 2) sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 128 zastupnika i zastupnica, 124 za i 4 suzdržana, što znači da je donesen Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Slijedeće izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, drugo čitanje. P.Z. br. 70. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika SDP-a, zastupnica Anka Mrak-Taritaš, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, uvaženi državni tajnik Ivo Milatić, izvolite. Prvi je klub zastupnika, amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala. Znači amandman broj, P.Z.E. br. 70/1 na čl. 20 konačnog prijedloga zakona Kluba zastupnika SDP-a odbija se. Obrazloženje, prihvaćanje amandmana dovelo bi do neusklađenosti regulativa koja proizlazi iz Zakona o prostornom uređenju i Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika.
Klub SDP-a, se želi očitovati netko? Onda … glasovat ćemo o amandmanu. Sljedeći amandman je zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Tako je. To je amandman P.Z.E. br. 70/2 zastupnice Anke Mrak-Taritaš na čl. 20 st. 5 konačnog prijedloga zakona, a amandman se odbija jer amandman ne mijenja niti značenje niti smisao predložene odredbe.
Anke Mrak-Taritaš nema, glasovat ćemo o tom amandmanu. Amandman br. 2 iste zastupnice.
Tako je. Na čl. 83 konačnog prijedloga zakona, isti se odbija. Obrazloženje, legalizacija se treba odnositi na zadnje dostupne snimke prije donošenja Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika iz 2018. g.
Dobro. Zastupnice nema pa ćemo onda glasovat o amandmanu. Sljedeći je Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, amandman br. 1.
Znači amandman br. 1 Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka na čl. 4 Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika se odbija. Geotermalne vode u energetske svrhe su javno dobro i po svojoj prirodi i namjeni razlikuje se od voda kao općeg dobra.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem se. Dakle ostajemo pri amandmanu i tražit ćemo da se o njemu glasa iz razloga što se ovdje radi o zapravo temeljnim i interesima i vrijednostima, na kraju krajeva, ustavnim RH, dakle mi tražimo da sve vode ostanu u režimu općeg dobra, da se ne prebacuje u režim javnog dobra koji može biti u vlasničkom režimu iz razloga što, ako prebacimo i vode u sustave vlasničkog režima, može doći do njihove pretjerane eksploatacije, dakle nije bez veze da su vode do sada uvijek bile definirane kao opće dobro i dobro od interesa za RH pa tako i geotermalne vode prema Zakonu o vodama i iz tog razloga smatramo da Zakon o ugljikovodicima ne bi smio derogirati tu odredbu Zakona o vodama nego da bi ovdje trebale ostati u režimu javnog dobra. Hvala.
Tražite glasovanje? Ostaje [[Upadica: Rekla sam na početku, da.]] Amandman br. 2 istog kluba.
Hvala. Na čl. 26 Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika se ovaj amandman odnosi. Odbije se, obrazloženjem, zakonom se daju mogućnosti korištenja geotermalnog i ugljikovodičnog potencijala, tamo gdje oni postoje kao jednako bitnih energenata u RH.
Poštovanje, uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Dakle, cilj ovoga je bilo davanje, ovog amandmana davanje prednosti istraživanju energije iz obnovljivih izvora, dakle konkretno geotermalnih potencijala pred ugljikovodicima. Zašto? Iz jednostavnog razloga što, ako smo se opredijelili dakle za podršku Zelenom planu, dakle ulazimo onda i u fazu izlaska iz eksploatacije korištenja ugljikovodika u narednim desetljećima. U tom smislu svako istraživanje i svaki razvojni potencijal iz obnovljivih izvora bi trebao imati prednost pred ugljikovodicima. Iz tog razloga smo dali ovakvu vrstu amandmana kao što znate, u samom prijedlogu, prvom prijedlogu zakona koji je došao u prvo čitanje je bilo baš obratno, vi ste davali prednost dakle eksploataciji ugljikovodika. To ste popravili do drugog čitanja, na tome se zahvaljujemo, ali smatramo da trebamo ići korak dalje ako želimo biti u skladu sa Europskih zelenim planom. Zahvaljujem se. Ostajemo pri amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
Dobro. Amandman br. 3 istog kluba.
Hvala. Znači taj amandman se odnosio na čl. 15 končanog prijedloga zakona. Isti Vlada odbija, a obrazloženje, prihvaćanje amandmana dovelo bi do povećanja nesigurnosti investicijskog okvira u RH, smanjenja na Doing Business ljestvici te do energetske nesigurnosti i nestabilnosti, kao i posljedično još većoj ovisnosti o uvozu.
Ja ne znam zašto bi se kao prioritet uzimala Doing Business ljestvica pred ostvarivanjem ciljeva klimatskog plana, ja zbilja evo, ne znam. Kako je relevantnije, ne 2021., nego 2030. i 2040. o kojoj mi ovdje govorimo, Doing Business kad neće nitko „do“ niti jedan biznis, ako se nastavi „business as usual“, a to je ono što mi ovime nastavljamo. Ono što smo tražili nije nimalo radikalno, tražili smo da se dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika izdaju, ne na rok od 20 ili 30 godina, nego do datuma 1.1.2040. kako bi tada mogli revidirati stanje, kako bi si mogli dozvoliti da neke ugovore prekinemo ako smo u međuvremenu za njih odlučili da ne želimo ih ili da su nam štetni i kako se ne bi doveli u situaciju da 2021. izdajemo dozvole na 30 godina i da 2045., recimo, ne možemo te ugovore raskinuti jer ćemo se izlagati ogromnim potencijalnim tužbama za naknadu štete investitorima. Dakle ovime, ovim prijedlogom štitimo i interese i financijske interese RH, ali isto tako joj dajemo jasan signal da Hrvatska do 2050. g. jest na putu phaseouta iz eksploatacije ugljikovodika. Ostajemo pri amandmanu i tražimo da se o njemu glasa.
Hvala, hvala državnom tajniku.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, drugo čitanje, P.Z.E. br. 70., predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika SDP-a, zastupnica Anka Mrak-Taritaš i Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izjašnjavanje o amandmanu proveli smo ranije na sjednici pa ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Prvi je amandman Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ga ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Drugi amandman zastupnice Anke Mrak-Taritaš, odnosno njen prvi amandman, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Treći amandman, odnosno drugi amandman zastupnice Anke Mrak-Taritaš, Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na amandmane, ima ih 3, Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Prvi amandman Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Drugi amandman istog kluba zastupnika Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 3 istog kluba zastupnika, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova pa prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 129 zastupnika i zastupnica, 76 za, 11 suzdržanih, 42 protiv te je na taj način donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Idemo sada na zadnju točku o kojoj ćemo glasovati. To je Prijedlog kandidata za pučkog pravobranitelja. Prije nego krenem samo sa sadržajem ovoga, da kažem dakle kakav je plan. Sada ćemo kao i zadnji puta glasovati ovdje, glasovanje je tajno. Nakon pola sata nastavit ćemo s radom, prvo slobodnim govorima, a nakon toga, raspravom po točci dnevnog reda koja je bila prekinuta zbog glasovanja i onda će tijekom rada predsjedavajući, bit će to kolega Reiner, pročitati rezultate o izboru pučkog pravobranitelja. Predlagatelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, rasprava je zaključena. Poslovnik HS-a određuje u pravilu provođenje tajnog glasovanja u slučaju kad je broj predloženih kandidata veći od broja koji se bira. Kod tajnog glasovanja primjenjuju se odredbe Poslovnika od čl. 260. do čl. 267. Molim sada da mi 3 zastupnika pomažu kod provođenja tajnog glasovanja. To su kolegica Marija Jelkovac, kolega Domagoj Prica i kolega Krešimir Ačkar. Listiće za glasovanje možete preuzeti ispred velike vijećnice, a glasačka kutija bit će tu s desne strane od ovog predsjedničkog stola. Podsjećam da zastupnici mogu glasovati samo jednim glasačkim listićem i to osobno te samo za kandidate navedene na glasačkom listiću. Važeći glasački listić je listić s kojeg je na siguran i nedvojben način da se može utvrditi za kojeg je kandidata zastupnik glasao. Zastupnik glasuje tako da na glasačkom listiću zaokružuje redni broj ispred imena kandidata za kojeg glasuje. Znači vidimo se nakon, od sada, za pola sata. Kolega Reiner preuzima slobodni govori su. To je u 13,45 ćemo početi. STANKA U 13,13 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,46 SATI]] Nema nas puno u dvorani, prošla je stanka, trebalo bi nas biti više pa poštovana gđo. kolegice i g. kolega, ovaj, prvo bih htio reći kako je prošlo glasovanje za izbor pučkog pravobranitelja, ona je završeno, objavljujem da je od ukupno 151 zastupnika glasačke listiće primilo 117 zastupnika, glasovalo je 117 zastupnika, nevažećih listića bilo je 1. Kandidatkinje su dobile sljedeći broj glasova, Sandra Hančić 1, Tena Šimonović Einwalter 115. Proglašavam da je za pučku pravobraniteljicu izabrana Tena Šimonović Einwalter. Utvrđujem da je Hrvatski sabor donio Odluku o izboru pučke pravobraniteljice. Čestitam.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Svjetske meteorološke organizacije o pravnom statusu i djelovanju ureda za projekte Svjetske meteorološke organizacije u Republici Hrvatskoj, drugo čitanje, P.Z. br. 119. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Pa dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 128 zastupnica i zastupnika i svih 128 bilo je za pa je na taj način donesen navedeni zakon. Prijedlog Nacionalnog programa zaštite potrošača za razdoblje od 2021.-2024.g. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje Prijedlog Nacionalnog programa. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 124 zastupnika i zastupnice, 79 za, 37 suzdržanih, 8 protiv pa je na taj način donesen Nacionalni program zaštite potrošača za razdoblje od 2021.-2024.g.
Hvala lijepo, uvaženi predsjedniče. U ime kluba Mosta tražim stanku od 10 min jer se radi o vrlo bitnom zakonu. Zakon koji je trebao biti donesen davno prije o civilnim žrtvama i to je ono šta je najhumanije. Međutim u ovome zakonu imamo jedan problem koji je ogroman, mi nemamo Registar agresora na RH, tako da je ovim zakonom omogućeno da oni koji su bili u agresiji, koji su vršili agresiju, koji su silovali, palili, klali, u biti u Hrvatskoj su napravili tolke zločine da mogu ostvariti to pravo. Znači mi u Hrvatskoj nemamo Registar branitelja. Ovo nije dobro ako se politizira žrtva. HDZ i SDSS ne mogu se dogovoriti u ovome slučaju na ovaj način. Ja bi vas zamolio kolegice i kolege da ovaj zakon ne podržimo i da se doradi zbog civilnih žrtava Domovinskog rata. Isti slučaj sam upozoravao i u Zakonu o hrvatskim braniteljima prije 3.g. kad sam rekao da je neprovediv, da je to lažna nada i učinci toga zakona su 500 hrvatskih branitelja koji su dali svoj zahtjev nisu ostvarili svoje pravo jer su umrli. Tako u ovome slučaju niti jedan hrvatski, agresor na Hrvatsku, RH nema pravo ostvariti pravo kroz ovaj zakon. A zbog civilnih žrtava je vrlo bitno donijet ovaj zakon bilo ne jučer nego prije 20.g. i moj prvi amandman u HS je bio skidanje sa ureda predsjednika Stipe Mešića sredstva u iznosu od 600.000 kuna koja su prihvaćena i dodijeljena civilnim žrtvama Domovinskog rata. O ovome pitanju nema politizacije i trgovačke koalicije o žrtvama civilnim iz Domovinskog rata koji je sijao agresor i četnik i ne smije niti jedan to ostvarit. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bulj, vrijeme je isteklo, stanka je odobrena. Kolega Sačić, izvolite vi ste na redu.
Također izjavljujem stanku u ime Kluba Hrvatskih suverenista. Najoštrije se protivimo ovakvom sadržaju prijedloga Zakona o civilnim stradalnicima Domovinskog rata jer je on nedorađen, on je duboko štetan, on nije opravdao očekivanja hrvatskih domoljuba, hrvatskih stradalnika, zapravo on omogućava u ovakvoj formi zlouporabu prava časnih i nevinih žrtava stradalnika Domovinskog rata na štetu svih naših poreznih obveznika, kako smo to argumentirali nije dorađen čl. 5., nije dorađen čl. 9.. Nažalost, neke nefunkcionalne stvari u našem pravnom poretku, posebno žrtava kaznenih djela, ratnih zločina, terorizma, žele se potpuno neodrživo pretočiti u Zakon o civilnim stradalnicima Domovinskog rata, a nijednom riječju se ne spominje da su to kolateralne žrtve i da ih treba zapravo u cijeloj toj nadoknadi štete treba sudjelovati agresorska sljednica agresorske velikosrpske agresije Republika Srbija. Također nedopustivo je ako bi i prihvatili ovakav zakon mi bi strahovito veliku diskriminaciju radili prema našim žrtvama, istinskim logorašima srpskih koncentracijskih logora i mnogih drugih žrtava hrvatskih branitelja, a koje nismo niti nećemo nažalost prema prijedlogu ovog zakona obeštetiti.
Stanka je odobrena. Kolega Đakić se javio za repliku odnosno za povredu Poslovnika, ispričavam se.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS. Povrijeđen je čl. 238., kolega Sačić, kao i kolega Bulj govore o stvarima koje ne stoje, insinuiraju i pretpostavljaju jednako kao i u Istambulskoj konvenciji, jednako tako ne poznaju što je to Memorijalni centar i njegova arhiva u kojoj jasno piše sve ko je bio agresor na RH. Jednako tako ne uvažavaju što piše u zakonu …
Hvala kolega. Kolega Đakić, kolega Đakić hvala vam.
ko ne može ostvariti prava i omalovažavaju pismo udruge civilnih stradalnika…
Hvala vam lijepo kolega Đakić.
… iz Domovinskog rata kojeg upozorava da ne podmeću kamenje…
Kolega Đakić, molim vas, po dvije osnove ste dobili opomenu, dakle…
Hvala vam lijepo, to je kao čestitka vaša.
Ja sam vam čestitao, ali pravila su pravila. Dakle, to ne znači da ja vama ne čestitam vaš imendan, međutim vi ste prekršili Poslovnik jer ste replicirali i drugo niste se držali vremena, tako da molim vas da to ne činite, a isključite se samo. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Kolega Đakić je povrijedio čl. 238. jer je rekao niz neistina spominjući i moje ime da smo mi … [[Govornik se ne razumije]] civilnih žrtava Domovinskog rata. Ponavljam, prva sredstva koja su uplaćena bila su 2016. na moj amandman kad je skinuto uredu predsjednika 600.000 kuna kao nova proračunska stavka. Al ovdje je jedina istina da nemamo Registar agresora i omogućili ste onima koji su slali orkane na Zagreb i ranjavali ljude i Hrvate i srpske nacionalnosti i Rome, ne bitno, o srbočetnicima i agresorima govorimo ovdje da ste otvorili vrata i to je istina.
Hvala lijepa, kolega Bulj, dobivate i vi opomenu, ovo je replika, nikakva povreda Poslovnika. Kolega Mlinarić, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedavajući. 238. kolega Đakić je rekao par neistina ko i u raspravi u kasno noćnoj o civilnim žrtvama rata. Treba glasno i jasno reć da Hrvatska država nema popis svih ljudi koji su se borili protiv RH. Nema popis zabranjenog zakonom u Hrvatskoj stranke zločinačke SDS gdje je bio g. Hadžić, na čelu te stranke nemamo popis nikoga ko … [[Govornik se ne razumije]] protiv Hrvatske.
Kolega Mlinarić, dobivate isto tako opomenu, zloupotrijebili ste ovaj institut povrede Poslovnika i dajem vam opomenu. Molim vas samo, to vam neću dat opomenu, al podignite masku da ju držite korektno kao i svi ostali. Idemo sada na glasovanje, dakle radi se o prvom čitanju zakona, dakle svi oni koji imaju primjedbe moći će se uključiti u raspravu i u drugom dijelu, u drugom čitanju dati svoje primjedbe. Dakle, dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prvo, prihvaća se prijedlog Zakona o civilnim stradalnicima iz Domovinskog rata i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 131 zastupnik i zastupnica, 112 za, 14 suzdržanih i 5 protiv te je na taj način donesen zaključak kako su ga predložila radna tijela.
Evo, dobro vam jutro. Nastavljamo dalje danas sa radom. Idemo na izjašnjavanje o amandmanima, prvo izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 123. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika SDP-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima, uvaženi državni tajnik, Alen Gospočić. Prvi amandman, br. 1, Odbora za zakonodavstvo.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjeni zastupnici i zastupnice Hrvatskog sabora. Vezano za amandmane Odbora za zakonodavstvo, njih 3, oni se u cijelosti prihvaćaju, radi se o novotehničkim izmjenama u samom zakonu.
Dobro. Drugi amandman je kluba SDP-a. Amandman br. 1 ... [[Govornik se ne razumije.]]
Amandman br. 1 Kluba zastupnika SDP-a se ne prihvaća. Obrazloženje, Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja nakon dopisa navedenog u amandmanu, donijelo je novo mišljenje 18. veljače 2021. g. u kojem navodi da nadležno upravno županijsko tijelo za promet je nenadležno upravo tijelo za promet grada Zagreba. Prilikom sklapanja ugovora o javnoj usluzi, dužno je uvažiti stečena prava prijevoza koji su obavljali prijevoz temeljem dozvola ili koncesija na dan stupanja na snagu zakona.
Poštovanje, u ime kluba SDP-a.
Hvala. Dakle, vidite kako je zanimljivo sa hrvatskim institucijama. Znači to su hrvatske institucije koje bi trebale biti recimo neovisne, dakle koje bi trebale prosuđivati u interesu zapravo tržišta i zaštite potrošača a ne monopola koji postavlja. Dakle ta dotična agencija funkcionira na način tako da prosljeđuje dopise onako kako nekom odgovara. Dakle njihov dopis, tj. njihovo rješenje iz 7. siječnja 2021. je apsolutno suprotno rješenju koje poslali kasnije Hrvatskoj udruzi poslodavaca. Znate zašto? Zato jer funkcionira na način kako kome odgovara. Znate šta će se ovdje dogoditi? A to će biti vaša odgovornost. Dogodit će se da će netko nekad u budućnosti dakle pokrenuti sporove protiv monopolista a SDP i ja ću se uvijek zalagati za zaštitu potrošača i za zaštitu krajnjeg korisnika a ne da se dižu telefonu i da rade za partikularne interese određenih skupina. Dakle, ovo apsolutno nije zaštita potrošača, ovo nije zaštita tržišta. I znam zašto to radite i zašto ste imali prije mišljenje. Dakle ostajemo kod toga što smo i naveli u našem amandmanu, hvala, tražim glasovanje.
Glasovanje, ok. Amandman br. 2 istog kluba zastupnika. Izvolite, državni tajniče.
Amandman br. 2 Kluba zastupnika SDP-a također se ne prihvaća. Uredbom EZ 1370/2007 daje mogućnost jedinicama lokalne i područne samouprave da same odluče žele li prijeći na model javne usluge. Temeljem toga im je kroz ovaj zakon dana mogućnost a ne propisana obveza.
Poštovanje, izvolite.
Bogu hvala. Dakle, ... [[Govornik se ne razumije.]] slučaj ajde recimo kao i PSO za zračni promet, kao PSO za pomorski promet, kao PSO za putnički promet. Ajde vi znate nešto, to ću reć ovako. Znate koji su fiskalni kapaciteti u ovom trenutku jedinica regionalne samouprave većine u Hrvatskoj osim Zagrebačke, Splitsko-dalmatinske i Primorsko-goranske koje imaju nešto više sredstava. Dakle, apsolutno je nemoguće da jedinice regionalne samouprave financiraju dakle PSO u putničkom prometu, što se tiče autobusa jer je to nemoguće, oni novaca za to nemaju. Dakle, ako se država dakle ne uključi kao što se uključi i u sufinanciranje prijevoza otočana, zračnog prometa za održavanje određenih da tako kažemo, frekvencija luka, ako se ne uključi kao što je uključena sa pola milijarde kn za PSO, za Hž putnički, dakle ovo vam neće funkcionirati. Neće vam funkcionirati iz više razloga. Prvo je, niste predvidjeli novce u proračunu. to je pod broj 1. Mislite prebacivati iz Ministarstva obrazovanja, vjerovatno Ministarstvo pomorstva, dakle to će vam biti nedostatno jer zato jer se ovo računa po kilometrima. Ono što ste trebali napraviti prije donošenja tog zakona, iz tehničke pomoći koja vam je na raspolaganju, znači možete koristiti europska sredstva, napraviti dakle model sufinanciranje, javnog, linijskog, autobusnog prijevoza u Hrvatskoj. Dakle po kilometrima sa dionicima koji bi bili uključeni i sa državom na prvom mjestu. Zato se ovdje i miješa prijevoz srednjoškolaca koji žele se samo prebaciti, dakle novac koji postoji za održavanje prijevoza a dobro znate ako maknete velike gradove, da nažalost Hrvatska je ovisna dakle o toj vrsti prijevoza. Zna i potpredsjednik Sabora jer je bio nekad župan, jel tak, g. Sanader? Vjerovatno je tako. Hvala. ... [[Govornik se ne čuje.]]
Dobro. Hvala državnom tajniku.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 123. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i Klub zastupnika SDP-a. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici, pa ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Znači amandmani Odbora za zakonodavstvo su prihvaćeni. Tri ih je i postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. I imamo dva amandmana Kluba zastupnika SDP-a, Vlada ih ne prihvaća, moramo glasovati. Tko je za prvi? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman br. 2 istog kluba zastupnika. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na glasovanje o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 127 zastupnika, 77 za, 16 suzdržanih, 34 protiv te je na taj način donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o prijevozu u cestovnom prometu. Prijedlog zakona o promicanju čistih vozila u cestovnom prijevozu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 121. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak „1. Prihvaća se Prijedlog navedenog zakona i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedlog zakona.“ Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 126 zastupnica i zastupnika, svi su bili za te je na taj način donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Idemo na točku dnevnog reda. Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2019.g. Podnositelj je Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja temeljem čl. 34. Zakona o tržišnom natjecanju. Raspravu ćemo provest na temelju čl. 44. st. 6. Poslovnika HS. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li podnositelj dat dodatno obrazloženje? Ministar? Patrlj, zamjenica predsjednika vijeća za tržišno natjecanje, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Pred vama se, poštovana predstavnice vlade, pred vama se nalazi Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2019.g. To je već 22. Godišnje izvješće koje AZTN podnosi ovom visokom domu. Naša godišnja izvješća daju detaljan prikaz rada agencije, a osim statističkih podataka uvijek sadrže kratka objašnjenja ključnih instituta propisa koje primjenjujemo i kratki opis karakterističnih i značajnijih predmeta. Stoga iznosim samo ključne naglaske vezane uz primjenu propisa i aktivnosti AZTN-a u 2019.g. AZTN je pravna osoba s javnim ovlastima koja samostalno i neovisno obavlja poslove u okviru djelokruga i nadležnosti određenih sa dva zakona, Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja i Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom. Ovlasti AZTN-a u primjeni Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja sadržajno i implicite obuhvaćaju poslove nacionalnog općeg regulatornog tijela nadležnog za zaštitu tržišnog natjecanja na svim tržištima u RH. To znači da je u dijelu koji ne podliježe ex ante regulaciji, AZTN je nadležan za djelovanje i na onim tržištima koja nadziru sektorski regulatori. Od 7. prosinca 2017.g. nadležnost ovog tijela je proširena i na provedbu Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom. Taj zakon je u stvari sa punom primjenom započeo tek 1. travnja 2018., a ova godina je puna kalendarska godina prva u kojoj primjenjujemo taj zakon u RH. Dakle, oba ova zakona su na određeni način komplementarna. U segmentu provedbe Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja AZTN je nadležan za utvrđivanje zabranjenih sporazuma između poduzetnika koji za cilj ili posljedicu imaju ograničavanje tržišnog natjecanja, zatim je nadležan za utvrđivanje zlouporaba vladajućeg položaja poduzetnika na određenom tržištu i na kraju za ex ante kontrolu dopuštenosti namjere provedbe koncentracija poduzetnika. Posebnost je da agencija u području zaštite tržišnog natjecanja od 1. srpnja 2013.g. pored nacionalnog prava primjenjuje i europsko pravo tržišnog natjecanja, konkretno primjenjuje čl. 101. i 102. Ugovora o funkcioniranju EU i to temeljem Uredbe Vijeća europske zajednice br. 1. iz 2003.g. kada je u stvari došlo do decentralizacije poslova Europske komisije jer je ona dio svojih ovlasti u primjeni čl. 101. i 102. prenijela na nacionalna tijela nadležna za zaštitu tržišnog natjecanja. Dakle, nacionalna tijela mogu primjenjivati čl. 101. i 102. u situacijama kada je došlo do učinka na najviše 3 zemlje članice EU, a ako je taj učinak širi tada su predmeti, ostaju kod Europske komisije. U primjeni Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja također je isto zanimljivo da mi u slučaju pravnih praznina ili dvojbi u primjeni propisa primjenjujemo na odgovarajući način kriterije iz pravne stečevine EU, na to smo ovlašteni zakonom. Ti kriteriji uglavnom proizlaze iz obavijesti iz smjernica Europske komisije u određenim područjima ili iz kriterija koji proizlaze iz presuda općeg suda i europskog suda u tom području. Spomenula sam da od 1.4.2018.g. je u primjeni, u punoj primjeni Zakon o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom. Tim je zakonom u stvari u Hrvatskoj po prvi put uređeno vrlo osjetljivo područje i to prije donošenja direktive na razini EU iz ovoga područja. Cilj tog zakona je uspostava, osiguranje i zaštita poštenih trgovačkih praksi kojima se štite sudionici u lancu opskrbe hranom. Konkretno, tim se propisom stvaraju pravila i sustav mjera za sprječavanje i nametanja nepoštenih trgovačkih praksi i taksativno se u zakonu određuju nepoštene trgovačke prakse. Znači mi ne možemo, agencija ne može djelovati izvan onoga što je propisano kao nepoštena trgovačka praksa zakonom. U bitnome riječ je o praksama čijim nametanjem trgovci, prerađivači ili otkupljivači iskorištavaju svoju značajno pregovaračku snagu u odnosu na njihove dobavljače. Agencija je u 2019.g. ukupno riješila dakle provedbom oba zakona za koje je nadležna, ukupno je riješeno 772 predmeta, od toga 710 iz područja tržišnog natjecanja i 62 iz područja nepoštenih trgovačkih praksi. Mi iz godine u godinu bilježimo rast broja predmeta, pa je tako u 2019.g. taj rast iznosio 12,6% u odnosu na prethodnu 2018.g. Na dan 31. prosinca 2019.g. postupak nije bio okončan u samo 37 predmeta odnosno u manje od 5% od ukupnog broja predmeta. Riječ je o predmetima u kojima se postupak vodi, ali se do kraja izvještajne godine još nisu stekli zakonski uvjeti za donošenje meritorne odluke. Na dan 31. prosinca 2019. g. u agenciji je bilo zaposleno 52 radnika. Danas nas je već dvoje manje, danas nas je 50. U taj broj od 52 radnika u 2019. g. ubrajaju se i 5 članova vijeća koji su, vijeće je kao što znate tijelo koje upravlja radom agencije i donosi odluke o svim općim i pojedinačnim aktima AZTN-a a osim 5 članova vijeća, još su tu 47 radnika stručne službe koji obavljaju upravne, stručne i administrativne poslove neophodne za provedbu propisa iz nadležnosti AZTN-a. Treba naglasiti da u svakom predmetu, u svakom postupku uvijek radi tim koji se ovisno o složenosti predmeta sastoji najmanje od jednog pravnika s položenim pravosudnim ispitom i 4 g. staža nakon položenog pravosudnog ispita i jednoga ekonomista a vrlo često im se pridružuje u svom tom radu i informatičar specijaliziran u području digitalne forenzike. AZTN nema vlastitih prihoda već se financira isključivo iz državnog proračuna RH. Planirana sredstva u državnom proračunu za 2019. iznosila su 14 milijuna 819 977 kn a izvršenje rashoda je bilo 96, 45% u odnosu na plan. Agencija ima vlast izricanja upravno-kaznenih mjera u slučaju utvrđenja povrede oba zakona za koje je nadležna pa je tako u 2019. g. za utvrđene povrede zakona izrekla ukupno 4 milijuna 119 500 kuna. Međutim agencija ne izriče samo upravno-kaznene mjere koje su ustvari novčane kazne već i nalaže poduzetnicima kad utvrdi povredu da ima ovlast nalaganja mjera, uvjeta i rokova za otklanjanje povreda, što je vrlo bitno. Od najtežih kršenja propisa o tržišnom natjecanju valja istaknuti da je u 2019. utvrđeno postojanje 2 kartela, dakle zabranjena horizontalna sporazuma između konkurenata kojim su oni dogovarali cijene svojih usluga na naravno razini višoj od tržišne i čime su nanijeli štetu potrošačima. U jednom tom kartelu ključni su dokazi pribavljeni u nenajavljenoj pretrazi poslovnih prostorija sudionika tog sporazuma primjenom naprednih informatičkih forenzičkih metoda i opreme. Agencija u konkretnim postupcima koje je vodila, izvršila je analizu čak 56 mjerodavnih tržišta, od toga 8 u predmetima utvrđivanja zabranjenih sporazuma, 13 u predmetima utvrđivanja zlouporabe vladajućeg položaja i 35 u predmetima ocjene nedopuštenosti koncentracija. U dva predmeta, jednom u području utvrđivanja zabranjenih sporazuma a jednom u području utvrđivanja zlouporabe vladajućeg položaj, postupak je okončan primjenom instituta preuzimanja obveza od strane poduzetnika. Što to znači? To znači da poduzetnik u ranoj fazi postupka protiv kojeg je agencija pokrenula postupak, predlaže agenciji preuzimanje obveza u obliku mjera, uvjeta i rokova koje se obvezuje žurno izvršiti kako bi se ponovno brzo uspostavilo tržišno natjecanje. To je institut koji često u primjeni svih nacionalnih tijela država članica EU-a i same Europske komisije jer doprinosi ekonomičnosti postupka a s druge strane tržišno natjecanje se vrlo brzo uspostavlja bez dugotrajnog vođenja postupka i agencija onda u tom slučaju ne izriče kaznu i ne utvrđuje povredu. Što se tiče koncentracija, agencija u 2019. g. nije utvrdila nijednu koncentraciju zabranjenu, u 13 predmeta koncentracije su mogle biti ocijenjene dopuštenima odmah u tzv. prvoj fazi ocjene, dakle samo temeljem dostavljenih prijava koncentracija i podataka koju su bili neophodni da se dostave uz te prijave jer je riječ bila o koncentracijama koje nisu imale značajan učinak na tržišno natjecanje. A u dva predmeta, agencija je provela dubinske pravne ekonomske analize odnosno pokrenula je postupak i ocjenjivala te koncentracije na tzv. drugoj razini, i utvrdila je da nakon utvrđenog činjeničnog stanja, ipak da su koncentracije dopuštene. Nadalje, u sklopu suradnje sa Europskom komisijom, agencija je morala promatrati i 473 notifikacije koncentracija koje su poduzetnici dostavili europskoj komisiji na ocjenu međutim svako nacionalno tijelo pa tako i ova agencija, mora razmotriti svaku od tih koncentracija da bi vidjela ima li ikakvog učinka odnosno ima li značajnijeg učinka na domaćem tržištu. Ostale značajne aktivnosti AZTN-a svakako spadaju u sektorska istraživanja tržišta. Ona se dakle vode izvan konkretnih postupaka, u 2019. g. napravili smo 3 posebna sektorska istraživanja tržišta, riječ je o tržištu trgovine na malo mješovitom robom pretežno hranom, pićima i higijenskim proizvodima za domaćinstvo, zatim tržište osiguranja i tržištu tiska. Ta sektorska istraživanja se provode u cilju boljeg razumijevanja strukture i odnosa na pojedinim tržištima. Dakle, riječ je o pravima i ekonomskim analizama pojedinih tržišta, odnosa na njima, načina njihovog funkcioniranja te analize regulatornog okvira za pojedine djelatnosti. Analize tih tržišta obavljene su na mrežnim stranicama AZTN-a. Vezano uz sudsku zaštitu, mogu samo istaknuti da je u 2019. g. Visoki upravni sud RH odbio sve tužbene zahtjeve protiv rješenja agencije u upravnom sporu i potvrđene su odluke agencije u cijelosti. Međutim treba imati na umu da AZTN osim same implementacije propisa, ima još jednu vrlo važnu ulogu a to je riječ je o aktivnom promicanju prava, politike i kulture tržišnog natjecanja. Izuzetno važan alat, ne jedini ali jedan od važnijih u tom području je ovlast agencije da daje stručna mišljenja na nacrte prijedloga zakona i drugih propisa odnosno mišljenje o njihovoj sukladnosti sa propisima o zaštiti tržišnog natjecanja i o drugim pitanjima koje mogu utjecati na tržišno natjecanje. Tako agencija daje mišljenje na zahtjev Hrvatskog sabora, Vlade RH, tijela državne uprave, tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave i pravnih osoba sa javnim ovlastima. U izvještajnoj godini, dakle u 2019. g. dali smo 77 takvih mišljenja i očitovanja. U djelu provedbe Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom u ovom izvještajnom razdoblju dakle u 2019. g. agencija je okončala 9 upravnih postupaka u kojima je utvrdila nametanje nepoštenih trgovačkih praksi, odredila određene mjere i izrekla upravno kaznene mjere u ukupnom iznosu od 3 milijuna 499 500 kuna. Tijekom 2019. g. također svoj doprinos dali bilo članovi vijeća, bilo članovi ekspertne stručne službe, mi smo bili članovi radnih skupina za izradu nacrta prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja a isto tako i članovi povjerenstva za izradu nacrta prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom. Oba ta zakona prošla su prvo čitanje, mislim prijedloga zakona, prošla su prvo čitanje na Saboru. Oni moraju biti usklađeni sa europskim direktivama iz tog područja i vjerujem da će uskoro i konačni prijedlozi tih zakona doći na dnevni red Hrvatskog sabora. AZTN je također veoma aktivan i na međunarodnom planu, tako su primjerice eksperti AZTN-a uspješno proveli twinning light project tehničke pomoćne agencije za zaštitu konkurencije Crne Gore. Taj je projekt financirala EU-a sa 250 000 eura, projekt je trajao 8 mj. a ustvari to je prvi projekt u kojem je agencija sama dakle pružala pomoć drugom tijelu. Eksperti AZTN-a su aktivno također sudjelovali u radu Europske mreže tijela za tržišno natjecanje, međunarodne mreže tijela za tržišno natjecanje i Odbora za tržišno natjecanje OECD-a gdje možemo reći da smo već 5. g. u statusu sudionika, dakle ne promatrača nego sudionika. Ono što mi naročito njegujemo, to je transparentnost našeg rada, sve svoje odluke, dakle sva rješenja, sva mišljenja, sve sudske presude koje su donesene povodom o zakonitosti odluka agencije, priopćenja o pokretanju postupka i druga priopćenja o pitanjima tržišnog natjecanja, brošure i godišnja izvješća, sve to objavljujemo na mrežnim stranicama agencije. Također izdajemo elektronički bilten AZTN info. U 2019. g. mi smo zaprimili i u roku riješili 9 zahtjev za pristup informacijama, izvješće o provedbi Zakona o pravu na pristup informacijama za 2019. je također dostavljeno povjereniku za informiranje te je objavljeno na mrežnoj stranici agencije. I zaključno, valja podsjetiti da je učinkovita zaštita tržišnog natjecanja temelj tržišnog gospodarstva i uvjet njegovog jačanja. Međutim da bi se tržišno natjecanje zaštitilo, nije dovoljan samo angažman ove institucije. Potreban je angažman svih državnih tijela u stvaranju jasnih i provedivih pravila tržišnog natjecanja u podržavanju tih pravila i pridržavanju tih pravila ali i osobito jačanje kulture tržišnog natjecanja u društvu u cjelini. Kako bi agencija ubuduće uspješno provodila svoje ovlasti koje će zasigurno biti povećane izmjenom oba zakona za koje smo nadležni, potrebno je jačanje položaja ove institucije. Da je značajno jačanje nacionalnih tijela nadležnih za tržišno natjecanje nužno potrebno, prepoznala je i sama Europska komisija. Naime, komisija je u jednom istraživanju utvrdila da 85% postupaka iz ovog područja provode upravo nacionalna tijela ali i da je njihov položaj unatoč tome u pravilu nezavidan, naročito u kadrovskom i financijskom smislu. Stoga je i donijela direktivu ... [[Govornik se ne razumije.]] plus kojom vlada država članica obvezuju na žurno jačanje svojih djela nadležnih za tržišno natjecanje. Zahvaljujem na pozornosti.
Hvala. Imamo dosta replika, prva je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo ja bi se složio s vama da ne može samo Agencija za tržišno natjecanje biti ona koja će voditi brigu o tržištu i pravičnom tržištu. Međutim, ja bi vam postavio jedno pitanje, ako ćete mi odgovoriti, to je pitanje telekomunikacija, tj. usluga telekomunikacijskih, jer hrvatski građani plaćaju najskuplje telekomunikacijsku uslugu na području EU-a već kad govorimo o jedinstvu tržišta, imate li kakvu informaciju po tome pitanju i monopolu na tržištu jer znamo da imamo najnekvalitetniji, najnekvalitetnije usluge od interneta do svega a najskuplje plaćamo i još bi postavio jedno kratko pitanje što se tiče samog tržišta, tj. što se tiče prehrambenih proizvoda, kako vi komentirate da je u pandemiji trgovački lanci u prehrambenom proizvodu bile otvorene a naše tržnice bile zatvorene? Da li je to prema principu pravičnosti na tržištu?
Odgovor.
... [[Govornik nije uključen.]] /Upadica Sanader: Mikrofon./ [[Govornik nije uključen.]] [[Upadica Sanader: Niste uključili.]] Aha, evo je. Pa hvala na vašem pitanju, što se tiče telekomunikacija, to je točno da mi u Hrvatskoj imamo samo dva jaka igrača, a to je A1 i HT, nažalost. Malo su kompleksniji problemi od toga zašto je tome tako, zašto postoji samo A1 i HT. Naime, telekomunikacijske usluge su, inače razvoj takvih poduzetnika iziskuje užasno velika financijska sredstva i vi znate da je i na razini EU, a i svugdje u svijetu, da se dešavaju spajanja .../nerazumljivo/... poduzetnika koji se bave telekomunikacijama. U Hrvatskoj, mi smo pokušali učiniti nešto, a to je da Optima postane 3. igrač, to je bila naša želja kad smo dali uvjetno odobrenje koncentracije i mi se nadamo da će se to uskoro i desiti, da će se Optima izdvojiti iz HT-a i postati treći sudionik na tržištu. Što se tiče samih cijena [[Upadica: Vrijeme. Morate završiti.]] Hvala.
Sljedeća replika uvaženi zastupnica Katarina Peović.
Hvala na vašem iscrpnom izvješću. Vidimo znači da i vaš rad iz godine u godinu je sve opsežniji, ali ono što se dešava na terenu, da su naši proizvođači, naše kompanije, naši poduzetnici u sve podređenijem položaju. Kada bi rad Agencije bio povezan znači sa onim nekim općim razumijevanjem tržišne, slobodne tržišne utakmice, ako se ona unaprijedi, onda će i naša pozicija biti bolja, onda bi i naši poduzetnici bili u boljoj poziciji. To se, kao što vidimo, ne dešava. Stoga je moje pitanje vama koji imate iskustva u tim nepoštenim praksama, kako kažete, tržišne utakmice, smatrate li da su velike zemlje, dakle bogate zemlje Europe bile u poziciji slobodne tržišne utakmice kada su napredovale i kada su rasle i kada su se koristile politike državnog intervencionizma kao što su nacionalizacija strateških industrija, industrijske politike, picking winers strategije, konkurentske devalvacije valuta, indikativno ekonomsko planiranje [[Upadica: Vrijeme.]] i druge politike državnog protekcionizma kao što [[Upadica: Vrijeme.]] uvozne i porezne tarife.
Odgovor.
Pa gledajte, tu je jako težak odgovor zašto su naše tvrtke u lošijoj poziciji nego što su te europske tvrtke. Prije svega, vi znate da smo mi do 90-ih godina bili u jednom sasvim drugačijem sustavu nego što smo danas, da je postojala ova, plansko gospodarstvo ili kako bi to već nazvala i da je svijet poduzetnika u Hrvatskoj puno drukčija nego što je to na zapadu, odnosno na zapadu, uvjetno rečeno, u EU. Dakle, uopće poduzetnički duh, ako gledamo danas, gledajte ove npr. nove poduzetnike koji se bave, koji su prisutni na novnim tržištima, kako uspijevaju, ne samo u Hrvatskoj nego uspijevaju na međunarodnoj razini. Dakle, uzroci zašto su naši poduzetnici u lošem položaju, mislim, to bi trebala jedna zaista detaljna i sveobuhvatna analiza. Prije svega, vi ste govorili o ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: Sljedeća…]] ne samo, nije pitanje samo tržišnog natjecanja u užem smislu nego i pitanje državnih potpora kako su se davale, itd. Evo to je, zaista bi trebala sveobuhvatna analiza.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala vam g. potpredsjedniče, gđo. Patrlj, vi ste govorili o tome da Agencija može nadzirati ono što jest propisano zakonom kao nepoštena trgovačka praksa. Ja sam predlagala na Odboru za poljoprivredu da uvedemo kao nepošteni trgovačku praksu to da prodajna cijena proizvoda ne može biti manja od proizvodne cijene i da kaznimo predatorske i dampinške cijene. Vi ste rekli da bi to bilo suspektno sa aspekta tržišnog natjecanja tj. da bi zadirali u cjenovnu politiku. Ja mislim da tome nije tako zbog toga što nam je europska direktiva dozvolila da možemo propisati i dodatno širi spektar nepoštenih trgovačkih praksi, a s druge strane, imamo europske opservatorije i za mlijeko i za meso i za voće i za druge poljoprivredne proizvode koji jasno objavljuju koja je proizvodna cijena proizvoda i koje su cijene na tržištu. Dakle, kad to sve uzmemo u obzir, ja smatram da bi mogli našim zakonom propisati da se proglašavaju nepoštenim trgovačkim praksama dampinške i predatorske cijene te da prodajna cijena proizvoda ne može biti manja od proizvodne.
Odgovor.
To je lijepa zamisao, ali teško provediva. Ona je provediva možda za neke proizvode, što ste vi rekli da postoji neka proizvodna cijena, burzovna ili neka, ali ne za sve, dakle, koja je cijena proizvodnje, kako bi se to utvrđivalo u postupcima, koja je cijena proizvodnje nekog proizvoda, npr. kod nekog poduzetnika, u Njemačkoj, Italiji, Francuskoj, Španjolskoj ili negdje drugdje, dakle vrlo teško provedivo, a inače, ja moram, ja provodim, mislim, nadležni smo za provođenje dva zakona. Direktiva kaže da mogu biti strožije odredbe u državama, međutim, ovaj jedan članak u direktivi postoji u koji kaže ne smije biti protivna takva odredba, iako stroža, ne smije biti protivna propisima o zaštiti tržišnog natjecanja. Dakle, propisivanje prodajnih cijena od kojih će trgovac prodavati dalje svoj proizvod je s aspekta propisa zaštite tržišnog natjecanja, kao što sam i onda rekla, vrlo suspektno, osim onog dijela koji ovaj Zakon o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi već propisuje. Hvala vam.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa poštovana g. Patrlj. Gledajući ustroj, prihode i rashode Agencije, vidi se da vas je 2018. i 2019. bilo 52 zaposlenih, sada kažete da još manje, 50. U Izvješću se navodi odljev kadrova, od ovih 52 osobe koje je bilo 2019., većinom ste visoko obrazovani, dva su SSS, 2 viša, ostali su VSS, magisteriji, pravosudni ispiti i sad kad podijelite onih nepunih 10 milijuna kuna koliko je bilo za plaće, ispada da je bruto niti 16 tisuća kuna, znači neto ispod 10 tisuća kuna. Kako motivirati ljude uopće da dođu raditi u Agenciju, odnosno da ostanu i da li ste tražili od Vlade da poveća proračunska sredstva za vašu Agenciju jer što je više zaposlenih, više je otkrivanja nepoštene trgovačke prakse i više onda, očito kazni ako se to utvrdi i onda više novaca u proračunu, pa to bi valjda trebalo biti našoj Vladi u interesu, je l'? Hvala.
Odgovor.
Da, veliki je problem odljeva kadrova, nažalost, mi imamo s jedne strane dobru mogućnost zapošljavanja dobrog kadra, ajmo to reći, tako uvjetno jer zaista ljudi imaju interes za doć raditi u agenciju međutim plaće su vrlo niske, a posao je vrlo složen. I nakon nekog vremena, osim toga trebaju jako puno vremena za edukaciju kad se i dođe radit u agenciju zato što je to jedna specifična vrsta posla i svatko tko dođe radit u agenciju, bez obzira s kojeg radnog mjesta, treba mu oko godine dana praktički da bude samostalan u radu i nama je problem što nakon nekog vremena, nakon par godina ti mladi koji se zaista educiraju i odlični su u svom poslu, zaista ih pohvaliti ovdje javno svih, da oni imaju ponude od puno ... [[Govornik se ne razumije.]] ponude od privatnih poduzetnika i nažalost odlaze od nas. Tako da je uvijek problem i stalno moramo educirati nove kadrove i onda kad zaista imate odličnog čovjeka koji može raditi na poslovima, on vam nakon 4, 5, 10 g., evo sad nam je otišao jedan kolega nakon 10 g. rada. Hvala.
Slijedeća replika, uvažena zastupnica Boška Ban Vlahek.
Uvažena gđo. Patrlj, zahvaljujem na iscrpnom izvješću i čestitam na vašem radu. Na Odboru za poljoprivredu ukazano je na potrebu snažnijeg informiranja javnosti o djelovanju agencije i vašem radnim postupcima koje ona provodi. Ista problematika bila je i prije nekoliko godina tema u ovom domu. Na koji način zainteresirati medije, znamo da je interes veoma malen, skroman, na koji način, da li kroz nekakve okrugle stolove, da li kroz bilokakva djelovanja da se mediji pokrenu oko ovih tema i da se agencija više promovira i da se više čuje o postupcima koje ona provodi? Hvala.
Ja mislim da je ova godina odnosno ove 2 g. koje provodimo u pandemiji, dosta naštetila cijeloj promociji bilo čega pa tako i prava konkurencije i prava zabrane nepoštenih trgovačkih praksi. Mi smo vrlo često održavali radionice, konferencije, okrugle stolove, u okviru komora, pozivali su nas i HUP i HGK, i onda su zaista dolazilo jako puno poduzetnika i odvjetnika, to se prenosilo u medijima, međutim taj dio aktivnosti je nažalost u ovoj godini, pa ne bi rekla da je prestao potpuno ali nije se jednostavno moglo drugačije. Ali ono što mi nastavljamo zaista na našim mrežnim stranicama zaista sve objavljivati, i kad pokrenemo postupak i kad okončamo postupak i mislim da to prenose mediji, samo je pitanje koliko je ta vijest na naslovnicama, jel, to samo ujutro pa se poslije skine, evo, dođe nešto drugo važnije. Hvala.
Slijedeća replika je uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Zahvaljujem. Među nadležnostima agencije je i davanje mišljenja na prijedloge zakona Vladi i Saboru, isto tako sektorska istraživanja i analiza regulatornog okvira za pojedine djelatnosti. Vjerujem da ste upoznati sa situacijom po kojoj će teleoperateri za sada A1 a vrlo vjerojatno i Telekom, ukinuti emitiranje programa N1 televizije. A sve na temelju odredbe koja onemogućava vertikalnu integraciju, dakle oni koji su distributeri medijskog sadržaja, ne mogu ujedno biti i vlasnici Tv ili radio programa. Zanima me je li vam Vlada uputila zahtjev za očitovanje o Zakon o elektroničkim medijima koji se u ovoj odredbi nije mijenjao od 2013. g. i kakvo je vaše osobno mišljenje vezano za vertikalnu integraciju u području elektronskih medija?
Odgovor.
Pa ja vjerujem da se razmišljalo o toj odredbi zato što u drugim zemljama te odredbe na taj način nema ali svaka država štiti, mora štititi pluralizam medija u svojoj zemlji, tako da to ipak nije nešto što je naša nadležnost isključiva a ove situacije koje spominjete sa N1 i A1 i njihovim međusobnim sada možemo jedino čitati sad objave u medijima, i to i pratimo, međutim još nismo dobili nikakvu inicijativu, recimo od N1 koju bi uputili prema nama. Dakle, N1 se može obratiti agenciji ako smatra da je to potrebno. Hvala.
Slijedeća replika je uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Poštovana izvjestiteljice, poštovani potpredsjedniče Sabora. Pa htio bi vam čestitati, brojke koje ste i sami iznijeli, 772 slučaja, rast od 12,6% u odnosu na prethodnu godinu, preko 4 milijuna kn izrečenih kazni daju dovoljno sigurnosti da radite vrlo kvalitetan posao. Ono što vas želim pohvaliti je isto tako da vas jako cijene u Bruxellesu, gdje god sam i kao ministar imao prilike refleksije na vaš rad su bile na najvišem nivou. Upravo ste i u vašem izlaganju rekli da je broj zaposlenih pao, znamo da nam slijedi zakon o izmjenama i Zakona o tržišnom natjecanju i Zakona o nepoštenim trgovačkim praksama, znamo da ćemo vam se povećat obim posla, moje je isto tako pitanje ide na koji način ćete ojačati svoje kapacitete i kao što vidimo, imate za to potporu i s lijeve i s desne strane sabornice da u tome i ustrajete? Hvala.
Odgovor.
Pa što se tiče povećavanja opsega posla u djelu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi, tu je Vlada prepoznala potrebu da nas ojača financijski i dobit ćemo mogućnost zapošljavanja još 6 zaposlenika na tom području što je stvarno neophodno jer se spuštaju pragovi i prihodovni cenzusi za primjenu toga zakona tako da će opseg biti puno veći nego do sada i nadamo se da ćemo uspjet s tim brojem nekako pokrit barem za prvu godinu, dobro taj posao. Hvala vam.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovana, imam jedno ovako logičko pitanje. Slažem se s kolegom prije mene koji je govorio da je dobro da i lijevi i desni razumiju što radite i da lijevi i desni, mislim od lijeve do desne strane, svi ovi u dvorani smatramo da je vaš rad iznimno bitan. Ali, koji je smisao rasprave o vašem Izvješću iz 2019. danas u 2021.? Ja imam jedno jednostavno pitanje za vas, koliko EU direktiva smo mi kao država prihvatili u proteklih, praktički 2 i nešto godine, koje ste vi ugradili u svoj rad u kojima danas nije ovdje .../nerazumljivo/... niste ništa izvijestili odnosno ne možete izvijestiti jer govorite o 2019.? Mi bi trebali danas raspravljati o problemima koji su se de facto dogodili u vašem radu, pogotovo u protekloj godini koja je bila iznimno, ja ću reći zanimljiva. Ako, da ne koristim neke ružne riječi za djelovanje i rad pod Covidom. Evo.
Odgovor.
Pa mi smo ovo Izvješće uputili u HS u srpnju 2020., međutim, vi znate da je nama, da je osim Covida, da je bila, da je naš predsjednik Vijeća koji je branio ovo Izvješće pred saborskim odborima, odnosno predstavljao ovo Izvješće pred saborskim odborima, nažalost preminuo 29. prosinca 2020. g. i ja ne znam, mislim zašto nismo došli na dnevni red, ali situacija je takva da sad raspravljamo o Izvješću iz 2019., ali to, ako vas može utješiti, mi ćemo vrlo brzo, odnosno vi ćete vrlo brzo raspravljati o izvješću za 2020. jer u novom zakonu koji bi trebao stupiti na snagu mi moramo izvješće podnijeti za proteklu godinu do 30.6. tekuće godine. Znači do 30.6. će u Hrvatskom saboru biti Izvješće Agencije za '20. g.
Sljedeća replika, uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovana, u dijelu Izvješća koje govori o prijavama za ocjenu dopuštenosti namjere provedbe kontrole, koncentracije poduzetnika, spominjete i situaciju sa tržištem šećera u Hrvatskoj. Navodite kako su europski proizvođači šećera već u razdoblju prije ukidanja kvotnog sustava reagirali povećanjem područja zasađenih šećernom repom, dok je hrvatska industrija šećera reagirala potpuno suprotno, smanjena je otkupna cijena šećerne repe, što je logično onda za posljedicu imalo i smanjenje zasađenih površina pod repom i naravno, stagnaciju proizvodnje šećera iz šećerne repe. Zašto je tome tako? Hvala.
Odgovor.
Pa to nije moja, ja vam to ne mogu odgovoriti jer to nije u mojoj nadležnosti, ja zaista ne znam zašto je u Hrvatskoj bilo sve drukčije nego u EU. Hvala vam.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovana, u svojem ste izlaganju spomenuli da imamo u vašem Izvješću jako puno statističkih podataka. Uopće nije sporno da li je potrebna vaša Agencija, da li je potreba rad te Agencije, da li je rad te Agencije izuzetno važan za našu državu, za naše poduzetnike, međutim, ja bi vas molio da mi kažete na kojoj stranici u Izvješću imamo podatke o zaprimljenim prijavama, koliko od tih prijava anonimnih, koliko je potpisanih, koliko je tih prijava odbačenih, koliko je poslova po tim prijavama pokrenuta. Tih podataka nema. Ako pogledamo dodatno, kad smo htjeli dobiti nekakve podatke da bi izračunali nekakve postotke o učinkovitosti, trebali smo uzeti 3 izvješća, to ću vam kasnije u raspravi objasniti što smo trebali sve napraviti da si se došlo do nekakvih brojeva jer tih brojeva jednostavno unutra nema. Ima jedna tablica u kojoj je napisano da imamo 70, 772 predmeta riješeno od 52 ljudi. Znači ako su dva čovjeka u timu, godišnje su riješili 30 predmeta, njih 2.
Odgovor.
Statistika je zanimljiva, ali ne pokazuje stvarno stanje stvari. Dakle ovo što ste vi sad rekli, imamo 70, 772 predmeta, pa ne znam, podijelite na 50 ljudi pa je to, vi morate znati kakva je složenost predmeta koja Agencija vodi. Dakle nijedno nacionalno tijelo bilo koje države članice nema vam više od 30, 40 značajnih odluka. Zašto je tome tako? Zato što su postupci užasno složeni, zato što zahtijevaju osiguranje prava na obranu stranaka, recimo mi moramo izdati, za razliku od drugih tijela, moramo izdati prije donošenja rješenja, obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku stranci, moramo im dati pravo na usmenu raspravu što mnoga tijela nemaju, moramo joj dati pravo na .../nerazumljivo/... na glavnu raspravu, dakle taj postupak je dugotrajan i ne može se tako statistika gledati. Inicijative koje smo zaprimili imate zato što na kraju Izvješća postoji popis rješenja, mi rješenjem odbacujemo inicijativu podnositelja, postoji popis rješenja [[Upadica: Vrijeme.]] u kojem smo odbacili inicijative i točno se vidi [[Upadica: Sljedeća…]] kad smo odbacili, kad smo donijeli rješenje. Hvala vam.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovana gđo. Partlj. Pa vidljivo je da je veliki dio aktivnosti vaš u 2019. bio upravo predmeti koji su vezani za horizontalna spajanja odnosno zabranjeni horizontalnih sporazuma između poduzetnika i ono što je značajno za to da se time zapravo postižu puno veće cijene i da se plaćaju puno veće, onda, usluge, nego ili proizvoda ukoliko se do toga dolazi. Utvrđeno je da ste imali utvrđeno 2 takva predmeta međutim, puno više predmeta ste obradili, dakle preko 25 predmeta. Da li po vašem mišljenju se ta učestalost sporazuma takvih povećava ili se ipak suzbija s vašim aktivnostima?
Odgovor.
Pa kartele je, kao što znate jako teško otkriti. Ova dva smo otkrili zato što smo imali informaciju od korisnika usluga u jednom, a u drugom su se sami poduzetnici hvalili da su se dogovorili o cijena u medijima jer, to je ono što ja govorim, ta svijest u Hrvatskoj je jako na niskoj razini o zabranjenosti dogovora o cijenama. I nekad poduzetnici i ne razumiju zašto uopće vodimo postupak protiv njih. Dakle, u tome je ta svijest poduzetnika odnosno svijest svih dionika u društvu bi trebalo još značajnije jačati i naša ustvari angažman na promicanju kulture tog tržišnog natjecanja bi zaista trebao biti još veći. A sa novim alatima koji će nam ja se nadam dat novi zakon ćemo možda lakše otkrivati kartele. Hvala.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Damir Habijan.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče. Poštovana predstavnice agencije, državna tajnice, evo u svom izvješću navodite kako će među prioritetima AZTN-a u slijedećem razdoblju biti otklanjanje teških ograničenja tržišnog natjecanja kao što su dakle sklapanje zabranjenog sporazuma odnosno kartela, isto tako utvrđivanje i zlouporaba vladajućeg položaja, dakle sve ono što je predviđeno čl. 101., 102. Ugovora o funkcioniranju Unije odnosno ... [[Govornik se ne razumije.]] Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja. Evo nedavno smo ovdje u ovom domu usvojili zapravo nove izmjene i dopune Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja kojim su uvedene zapravo brojni pravni instituti, određene novine i dane nove ovlasti AZTN-u pa me stoga zanima da li će prema vašem mišljenju upravo ti novi alati, nove ovlasti dati agenciji zapravo pomoću u još učinkovitijoj zaštiti tržišnog natjecanja? I drugo, evo ja bi, ovdje je bilo nešto riječi o javnosti vašeg rada, upravo pohvalio javnost vašeg rada, vi na svojim mrežnim stranicama doista objavljujete sve odluke, sva rješenja i sva mišljenja, mislim da svi dionici upravo koji se bave dakle zaštitom tržišnog natjecanja, mogu puno upravo naučiti iz vašeg primjera. Hvala lijepo.
Odgovor.
Pa ja se zaista nadam da će nam novi alati pomoći u boljem radu još nego što smo imali dosada, ali isto tako što se tiče prijave kartela, tu zaista svijest poduzetnika mora biti takva da prijavljuju takva postupanja nadležnim tijelima jer bez toga, mislim praksa je pokazala u svim zemljama i same Europske komisije da je jako teško otkriti negdje tajni kartel, zato je i tajan, oni taje to svoje. Kad dolazi do otkrivanja, onda kad se nešto već naslućuje ili neko je u lošijoj poziciji pa je zbog toga oštećen na neki način pa onda ide prijaviti tijelu, evo. Velim, ta svijest je užasno bitna u provedbi zakona. Hvala.
Slijedeća replika, uvažana zastupnica Marina Opačak Bilić.
Poštovana, želim posebno naglasit problem poljoprivrednika koji se susreću sa poljoprivredno-prehrambenim proizvodima koji na hrvatsko tržište ulaze po cijeni koja je ispod proizvodne cijene. Dojam je da po ovom pitanju stojimo u mjestu i da zapravo agencija ne provodi dovoljno snažno postupke koji bi riješili problem u korist poljoprivrednika. Evo uvjerite me da nije tako. Koje to korake provodite? Hvala.
Odgovor.
Pa ja vas uvjeravam nije tako jer mi provodimo zakon o zabrani nepoštenim trgovačkim praksi na način kako su nepoštene trgovačke prakse u tom zakonu propisane. Dakle, taksativno su navedene nepoštene trgovačke prakse u tom zakonu. U tom zakonu nije navedena kao nepoštena trgovačka praksa prodaja proizvoda ispod proizvodne cijene nego je navedena kao nepoštena trgovačka praksa prodaja proizvoda ispod nabavne cijene plus PDV. Dakle, to je, i postoje čak i tri izuzetka, a onda od te odredbe zakonski propisane, ali mi dalje od toga ne možemo ići jer nemamo u zakonu jednostavno propisanu takvu odredbu.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Domagoj Prica.
Zasigurno je od velike važnosti zaštita tržišnog natjecanja. Ono što me posebno zanima, danas se ovdje govorilo da su izrečene kazne u iznosu od 4 milijuna kn, zanima me koliko je od toga novca, znači od tih kazni naplaćeno ako možete reći u postotku? Također, kako smo veći bar jedan nas novi zastupnici, nismo ranijih godina vidjeli ta izvješća, u slučaju nenaplate iz ranijih godina, koliko u koliko vremenskom roku se naplate te kazne koje su izrečene? I također me jako zanima što se tiče zaštite tržišnog natjecanja, mi naravno gledamo koliko udio na tržištu Hrvatske netko ima, netko može imat na razini Hrvatske 10%, 20%, 30% ali pitanje je sada koliki posto možda netko ima u nekoj regiji, u nekome gradu gdje možda je taj udio 60, 70, 80% ili više? Na koji način se možemo boriti protiv koncentracije koja bi na rušila tržišno natjecanje i na regionalnoj razini unutar Hrvatske?
Odgovor.
Pa agencija kad zaprimi predmet, recimo o koncentracijama iz tog područja, naravno da gleda ne samo tržište RH nego gleda i uže tržišta, ovisno, prvi polazni korak uopće za ocjenu koncentracije ili za bilokoji postupak u agenciji vezano uz tržišno natjecanje je utvrditi mjerodavno tržište. Postoji posebna uredba o načinu utvrđivanja mjerodavnog tržišta koja je objavljena u Narodnim novinama, možete naći i na našim web stranicama i ona detaljnije opisuje na koji način se utvrđuje mjerodavno tržište. Dakle, uzima se u obzir i lokalni aspekt.
Posljednja replika, uvaženi zastupnik Davor Ivo Stier.
Hvala vam na izvješću, spomenuli ste i u izvješću i u vašim uvodnim izvješćima dimenziju međunarodne suradnje, prvenstveno sa zemlje jugoistoka Europe, što je logično ali i s drugim zemljama poput Kine. Ja bih vas želio zamoliti da malo više elaborirate ono što agencija čini u zaštitu slobode hrvatskog tržišta, od nekih aktera koji dolaze ili pokušavaju preuzeti neko poduzeće na našem tržištu a dolaze iz zemalja gdje nema slobodnoga tržišta ili gdje nema funkcionirajućeg slobodnog tržišta i stoga ulaze u naše tržište možda ne toliko sa nekom komercijalnom logikom nego nekom političkom, da ne bih rekli i geopolitičkom motivacijom.
Odgovor.
Ako mislite na preuzimanja u smislu koncentracija od strane poduzetnika iz trećih zemalja ili nekih zemalja gdje nema, gdje nije tržišno natjecanje učinkovito, agencija tu ne može, ona ocjenjuje prijavu koncentracije, dakle poduzetnik koji želi prodati recimo svoj udjel, svoju kompaniju on sam odlučuje tko će biti taj njegov potencijalni ovaj partner i onda agencija samo ocjenjuje ustvari kako ta koncentracija s aspekta tržišnog natjecanja da li ona ima značajan učinak na hrvatsko tržište ili nema. To je naš posao. Naš posao nije baš da biramo tko će preuzeti neko poduzeće u Hrvatskoj. Hvala vam.
Zahvaljujem gospođo Patrlj, možete ići. Imamo povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Domagoj Prica.
Evo iskoristit ću povredu Poslovnika, jasno mi je da riskiram, znači da riskiram da ću dobiti opomenu, samo me zanimalo ostalo je još 20 sekundi gospođi kad je odgovarala meni na pitanja oko onog udjela koliko se naplati kazni koje su izrečene, ako mogu samo dobiti taj odgovor. Vjerojatno je slučajno taj dio zaboravljen. Hvala.
Odgovor ćete dobiti poslije kroz raspravu, a sad ćete dobiti opomenu zbog povrede Poslovnika jer nije bila povreda Poslovnika. Idemo na raspravu po klubovima, pardon prije jel ima možda izvjestitelj odbora, želi uzeti riječ? Uvažena predsjednica Odbora za poljoprivredu Marijana Petir, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospođo Patrlj, gospođo državna tajnice, zastupnice i zastupnici Odbor za poljoprivredu je na svojoj 6. sjednici održanoj 11. studenog 2020. godine raspravljao o Izvješću o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2019. godinu. Rasprava je bila usmjerena prema nepoštenim tržišnim praksama u lancu opskrbe hranom te su postavljeni upiti o razlozima malog broja prijava nepoštenih trgovačkih praksi i ukupno naplaćenom iznosu izrečenih kazni. Ukazano je na važnost zaštite prijavitelja nepoštenih trgovačkih praksi i informiranja javnosti o postupcima koji se provode. Upozoreno je kako bi predstojećim izmjenama zakona trebalo obuhvatiti i žive životinje s ciljem zaštite stočara u nerijetkim slučajevima nepoštenih trgovačkih praksi. Istaknuta je važnost snižavanja prihodovnog cenzusa za pokretanje postupaka utvrđivanja nepoštenih trgovačkih praksi kako bi se sankcionirale i nepoštene trgovačke prakse koje zbog zakonom propisanog visokog prihodovnog cenzusa nisu predmet Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom, a koje su u nadležnosti agencije. Upozoreno je na nepoštene prakse vezane uz standarde kvalitete, kalibriranje, dampinške cijene, neizdavanje otkupnog bloka ili otkupa proizvoda po cijenama koje nisu usklađene sa klasom proizvoda. Europska direktiva o nepoštenim trgovačkim praksama daje nam mogućnost propisivanja i strožih pravila od onih navedenih u direktivi pa je uz navedeno izražen stav kako bi trebalo iste iskoristiti sa ciljem zaštite hrvatskih poljoprivrednih proizvođača. Zbog navedenog je upozoreno i na važnost suradnje i razmjene informacija između Državnog inspektorata i Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja. Podnositelj izvješća odgovarajući na pitanja je istaknuo kako mali poduzetnici kazne plaćaju u rokovima, a veliki uglavnom čekaju pravomoćnost rješenja. Sva rješenja agencije objavljuju se na web portalu agencije. Vezano uz međuresornu suradnju i suradnju sa nadležnim ministarstvima, naglasio je kako agencija surađuje sa Ministarstvom poljoprivrede, a do sada je u samo 2 navrata surađivala sa Državnim inspektoratom. Nepravilnosti vezane uz kalibriranje teško je utvrditi, a što se tiče propisivanja standarda kvalitete proizvoda istaknuo je kako bi se isti mogli propisati i vjeruje da bi i to bilo u skladu sa pravilima EU. Uz problem dampinških cijena naglasio je kako je zabranjena prodaja proizvoda ispod najniže cijene u nabavnom lancu. Zbog postojanja disbalansa između trgovaca, otkupljivača i prerađivača donesen je zakon kako bi se sankcionirale nepoštene trgovačke prakse i istim je bilo potrebno odrediti prihodovni cenzus, no to se može izmijeniti obzirom da je pokrenuta izmjena zakona. Agencija nema mogućnost nenajavljenih nadzora i pretraga pa bi i to bilo potrebno izmijeniti zakonom. Kao najpozitivniji učinak zakona istaknuo je osiguranje likvidnosti, poštivanje rokova plaćanja i ubrzanje plaćanja. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje slijedećeg zaključka. Prihvaća se Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2019. godinu. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo zahtjev za stanku. Izvolite uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
Zahvaljujem poštovani, zatražila bih stanku od 10 minuta u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta kako bih još jednom ukazala na štetu koju je upravo Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja nanijela kompletnom sektoru proizvodnje mlijeka u Hrvatskoj. Dakle, 2012. godine kada smo imali 65.000 OPG-ova koji su se bavili proizvodnjom mlijeka zbog kartela u kojeg su bili, a i danas su udruženi otkupljivači nestalo ih je preko 50.000. To posljedično znači najmanje 50.000, a ja bih rekla 100.000 socijalnih slučajeva u Hrvatskoj. Proizvođači su se tada prijavom agenciji još u 2012.-toj obratili i zatražili pomoć no kako im je AZTN pomogao govori brojka da ih je danas ostalo svega 4.000. Hvala.
Hvala. Proglašavam stanku od 10 minuta, do 10 sati i 50. STANKA U 10,39 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,51 SATI]] Želi li Odbor za gospodarstvo možda? Nema, onda otvaram raspravu. Idemo po klubovima, prvi Klub zastupnika MOST-a, zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažene predstavnice Agencije za tržišno natjecanje, kolegice i kolege, narode evo mi svi skupa znamo da u Hrvatskoj nema slobodnog tržišta nego je uglavnom monopol. O tome znamo, niste samo naravno vi tu krivi nego sve institucije. Možemo nabrojiti više primjera. Ja sam jednu kroz repliku, vi ste djelomično odgovorili. To je znači monopolizacija telekomunikacija, pogodovanje teleoperaterima tako da na jedinstvenom tržištu RH unutar znači tržišnog natjecanja imamo najskuplju usluge u EU pa i šire, a najveća dobit je teleoperatera baš u RH. Teleoperateri se ne ponašaju kao u državama odakle dolaze. Mi imamo strašno loš Internet, vezu, međutim teleoperateri muzu ogroman novac ne ulažu u RH. To je nastalo već tijekom privatizacije kad smo infrastrukturu dali u ruke, našu telekomunikacijsku infrastrukturu, žilu kucavicu sigurnosne, jednu vrlo bitnu, telekomunikacije su vrlo bitne i njena infrastruktura za sigurnost, nacionalnu sigurnost. To smo dali u strane ruke, jednom pljačkom u privatizaciji jer to ste vi stariji plaćali, naši roditelji priko našeg zemljišta, naših površina, međutim to je u rukama stranaca i koji se ponašaju toliko bahato da i danas postavljaju svoje građevine od baznih stanica gdje im god padne napamet. I to je ono najgore na tržištu natjecanja, da se pozivamo na direktive i volio bih da se malo jače oglasi Agencija tržišnog natjecanja zbog čega građani RH plaćaju najskuplje usluge teleoperaterima, a imaju najveću dobit u RH. Najveća dobit u RH negdje iznad 40% je Hrvatskog telekoma tj. Deutche Telekoma, dok u EU je neki prosjek dobiti po državama negdje oko 20%, govorimo o dobiti znači govorimo o marži. Tako da je to jedno vrlo bitno pitanje i s aspekta tržišnog natjecanja i sa aspekta nacionalne sigurnosti. Naravno da ne može to samo agencija napraviti. Mi govorimo ovdje o cijelom sustavu ovaj telekomunikacijskom, međutim u Hrvatskoj obitelj dinastija Mišetić ima veći utjecaj, Mišetić veći utjecaj i telekomunikacije u hrvatskoj Vladi nego sam Andrej Plenković i ministar, ministri nadležni za ovo pitanje jer kad pogledamo koliko je baznih stanica postavljeno u RH na način kako ih ne mogu postaviti u državama odakle dolaze. Znači ono nije sad protivljenje razvoju tehnologije, digitalne tehnologije, nego naprotiv u Hrvatskoj se teleoperateri moraju ponašati kao u državama odakle dolaze. Već ako su naši u privatizaciji, u pljački predali telekomunikacijski sustav i kompletnu infrastrukturu koju je narod platio svojim novcima onda ne vidim razloga zašto je najveća marža u RH i najskuplja usluga našim građanima na tržištu EU pa čak i šire. Moremo ići i u aspektu prehrambenih lanaca znači prehrambenih lanaca tj. trgovačkih lanaca kojima je se pogodovalo. Ja sam pitao evo kad je počela Covid kriza onda je bila mjera da trgovački lanci mogu raditi i unutra se ulazi u zatvoren prozor, a gdje naši poljoprivrednici domaće proizvode prodaju na tržnicama njima je bila zabranjena prodaja, na tržnicama gdje je otvoren prostor gdje virus težem može, logički ja …/nerazumljivo/… ali zdravo logički virus ovaj teže se širi na otvorenom prostoru nego u zatvorenim prostorima trgovačkih lanaca. Znači to je bilo jedno izravno pogodovanje na tržištu velikima. U prehrambenoj proizvodnji, kolegica je ovdje spomenula, evo spomenula je samo mljekarsku proizvodnju. Ona ja na tržištu uništena, ciljano je uništavana. Mljekarstvo jednostavno sa 55, 60.000 OPG-ova spali smo na vrlo mali broj zbog toga šta na tržištu također nismo ravnopravni naši proizvođači. Također u proizvodnji prehrambenih proizvoda, ako govorimo o mesu, nama meso dolazi loše kvalitete iz drugih država, koje se hrani sojom npr. svinjetina, sojom koja je tretirana glifosatom koja je opasna i ona se recimo na policama se prodaje svinjski vrat 10-tak kuna, a naš proizvođač to ne može proizvesti domaće, zdrave ovaj svinje koje bi zdravom prehranom, jednostavno on je u puno težoj poziciji nego ovi koji hrane sa štetnom po zdravlje ljudi hranom. Znači imamo jedan problem šta je sve to ucelofanjeno i tu se pogoduje strancima, stranim ovaj multinacionalnim kompanijama. I mislim da cijeli sustav, ne samo agencija koja je iznijela ovdje podatke, ti podaci govore da se nešto više radi, nešto više kazni, pitanje infrastrukture i ljudskih resursa unutar vas, međutim za ozbiljnu zaštitu ovaj tržišnog natjecanja bez obzira na Zakon o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u Hrvatskoj je domaća proizvodnja doslovno zgažena od, mi imamo strašan potencijal i resurse. Evo ja se mogu sjetiti, evo sad ćemo krenuti na bitne potencijale gdje bi Hrvatska na tržištu mogla konkurirati i gdje bi trebalo nešto biti javno dobro bez obzira jer smo mi slobodno tržište. Primjer naši izvori vode pitke. Izvori pitke vode su sada na burzama kao što je nafta, i …/nerazumljivo/… na burzama se pojavila, mi smo dali recimo izvor Cetine 2015. godine vlada tada Zorana Milanovića dala je izvor Cetinu na 30 godina mjesečno 5.000 kuna. To ko ima dvi krave ko drži i uz to da ima jedno tele potroši više. Jedna OPG, jedno obiteljsko gospodarstvo. Znači imamo resurse i potencijale koje mi moramo zaštiti kao javno dobro i iz toga možemo znači, pa evo vidite na benzinskim postajama da je litra vode ili čak manje, skuplje od nafte. I na tome zarađuju znači netko tko je strane il se pogodovalo na Vladi, 37 sekundi se raspravljalo o tako bitnom resursu koji je dat u strane ruke. Imamo takvih stvari bezbroj. Mislim ne mogu ja sam zamjerit sve vama jel, mislim ne morete vi nosit teret cilog sustava, svih ministarstva, odluka vlada, oko je jedan kompleksan problematika gdje su rješenja dakle od dobrih. Mi imamo zbog toga u poljoprivredi, ovo je jedna od najvećih problema demografskog pada. Nama je selo izumrlo zbog nepoštene trgovačke prakse, izumrlo. Znači mi imamo doslovno i Slavoniju i Dalmatinsku zagoru, pa evo moremo govori i o drvnoj industriji, imamo šume, područja šume od Slavonije do Like, do Gorskog kotara gdje ti naši potencijali i resursi se u biti ne koriste na tržištu kako trebaju nego se prodaju kao jeftini u Italiji balvani, drva visoke kvalitete. Tamo se rade dodatna vrijednost od drva ovaj proizvodi i oni se vraćaju vamo po puno skupljoj cijeni. U biti mi smo postali kao trgovački lanac loših proizvoda iz EU. Mi smo na repu EU što se tiče tržišnog natjecanja. Koje mjere poduzeti? Mi smo saborski zastupnici koji smo odgovorni. Ne možemo mi, nitko od nas oprati ruke ako snažno se ne borimo. Naravno da pojedinac ne može ništa. 151 je saborski zastupnik, ali da bi mi zaštitili Hrvatsku od demografskog pada poglavito na ruralnim područjima jel ja ne mogu vjerovati da u mom Sinju, Cetinskom kraju tolka izvori, tolka potencijal hidroenergije, toliki potencijal pitke vode da svedeno da nam netko da 5.000 kuna da proizvodi, da puni, ima punionicu vode i da zarađuje ogromnu dobit, a od toga narod nema ništa. Mislim da je krivo postavljeno zakonodavstvo da se pogoduje, da štetočine unutar ministarstava i uvozni lobiji i svi oni koji ne rade u interesu zakona, u interesu naroda zakone, u interesu čovika, svaki zakon mora biti u interesu čovika prije svega da ostane živjeti na području gdje, gdje je njegova obitelj. Međutim, loše politike, tržišno natjecanje je znači korumpirano, tržišno natjecanje je kartelsko, tržišno natjecanje je mafijaško u RH i zbog toga imamo ovolki demografski pad i odljev. Što napraviti? Možemo svi skupa davati rješenja u ime pojedinca, a ne u ime multinacionalnih kompanija.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika SDSS-a, uvažena zastupnica Anja Šimpraga.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane izvjestiteljice, državna tajnice, uvažene kolege i kolegice, u posljednje vrijeme često smo raspravljali o temama koje su usko povezane s Agencijom za zaštitu tržišnog natjecanja. Tako smo nedavno raspravljali o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja i izmjenama i dopunama Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe prehranom. Tom prilikom sam rekla, a ovdje ću još jedanput ponoviti kako mislim da se agencija iz više razloga nalazi na svojevrsnoj prekretnici. Ako sam dobro primijetila o agenciji se u medijima pisalo jako malo ili se uopće nije pisalo odnosno pisalo se tek onda kad se neki ozbiljniji gospodarski subjekt našao u postupku pred agencijom. Ovakav medijski tretman može se tumačiti dvostruko. Pohvalno je i hvale vrijedno kad jedna državna agencija egzistira i funkcionira oko četvrt stoljeća, a u svom radu nema mrlja i narodski rečeno ne vuku se nikakvi repovi. Vjerojatno jer je prvenstveni cilj djelovati preventivno i edukativno, a ne represivno. Međutim, ovakav tretman može se tumačiti i tako da se agenciji i njezinom radu ne pridaje dovoljno značaja iako se zadaće i djelovanje agencije, posredno ili neposredno, tiču svih nas i našeg sudjelovanja na tržištu. Agencija štiti tržišno natjecanje prije svega stvaranjem koristi za potrošače i jednakih uvjeta za sve poduzetnike na tržištu koji ponašajući se sukladno postojećim pravilima i natječući se na tržištu kvaliteto, cijenom i inovativnošću svojih proizvoda i usluga pridonose cjelokupnom razvoju gospodarstva. Jedno od najvažnijih zadaća je promicanje kulture tržišnog natjecanja, uočavanje ograničenja koja se odnose na tržišno natjecanje, a sadržana su i u zakonima i u propisima koji dižu prepreke slobodnom i fer natjecanju poduzetnika na tržištu. Kao jedna od najaktivnijih državnih agencija u 2019. godini ukupno je riješila 772 predmeta iz područja tržišnog natjecanja i zabranjenih nepoštenih trgovačkih praksi odnosno 12,6% više nego 2018.-te. A za utvrđene povrede zakona iz tih područja izrekla je upravno kaznene mjere u iznosu više od 4 milijuna kuna. Navedeni iznos nije mali, međutim ono što u praksi predstavlja problem jeste činjenica da agencija nema vlastitih prihoda već financiranje rada i aktivnosti proizlazi isključivo iz sredstava koja se osiguravaju u državnom proračunu jer su navedene znači ove upravne pristojbe i upravno kaznene mjere, prihod samog državnog proračuna. Predmeti koji možda najviše utječu na nas građane zabranjeni su horizontalni sporazumi tzv. karteli koji se ujedno smatraju najtežim oblikom povrede propisa u zaštiti tržišnog natjecanja. U 2019.g. utvrđeno je postojanje 2 kartela u kojima je više poduzetnika konkurenata međusobno dogovaralo cijene svojih usluga i na taj način štetilo korisnicama usluga dogovarajući više cijene od onih tržišnih. Do odlučujućih dokaza u ovim predmetima agencija je došla informacijom od korisnika usluga odnosno putem nenajavljenih pretraga u kojima je korištena informatička forenzička obrada podataka. U prilog tome da se zdrava tržišna atmosfera tiče svih nas govori jedan od primjera kartela iz 2019., 14 autoškola s područja Splita sklopilo je dogovor o povećanju cijena obuke kandidata za upravljanje motornim vozilima B kategorije koji se primjenjivao od 1. siječnja 2018.. Forenzični informatičari agencije su s mobitela predstavnika jedne od autoškola preslikali prepisku između 14 autoškola u 2 WhatsApp grupe. Formiranjem ovih grupa autoškole su dogovarale i održavale nove sastanke, te su se međusobno podržavale i ohrabrivale u ustrajanju primjena novih cjenika i u nepopuštanju pritiscima kandidata i medija za samim snižavanjem cijena. Sve su autoškole protiv kojih je postupak pokrenut nove više cijene počele se primjenjivat s ranije navedenim datumom. Kako bi se stvorio privid tržišnog natjecanja svjesne protupravnosti takvog postupanja autoškole nove cjenike nisu objavile istovremeno već u razmaku od svega nekoliko dana. U skladu s tim cijene nisu bile identične već je između cijena pojedinih autoškola postojala neznatna razlika. Autoškole zbog svega navedenog kažnjene su s ukupno 465.000 kuna. O kvaliteti rada agencije govori i slijedeća činjenica. Protiv odluka agencije nije dopuštena žalba, ali nezadovoljna stranka može tužbom pokrenuti upravni spor pred Visokim upravnim sudom RH, te je u 2019. visoki upravni sud donio takvih 5 odluka kojim je odbio tužbene zahtjeve tužitelja i u cijelosti potvrdio odluke agencija. Kako bi se aktivnosti na području zaštite tržišnog natjecanja i zabrane nepoštenih trgovačkih praksi i dalje uspješno ostvarivale neophodno je da agencija zadrži odnosno da ojača svoju neovisnost i samostalnost u primjeni propisa, te da za tu svrhu na raspolaganju ima dovoljne financijske i ljudske kapacitete. Tu dolazimo do novih problema jer su financijski aspekti i ljudski resursi uzročno posljedično povezani. Financijski gledano došlo je do blagog povećanja, al tek nešto više od 15 milijuna kuna je apsolutno nedovoljno. 52 zaposlena u 2019. i zapošljavanje 6 novih osoba koje će se uz ranije zaposlene baviti nepoštenim trgovačkim praksama zbog nove zakonske regulative i dalje je nedovoljno. I dalje veliki problem predstavlja odljev stručnog kadra. Budući da je riječ o visoko obrazovanim zaposlenicima sa specifičnim kompetencijama i iskustvom koji su rijetki i stoga su vrlo traženi na tržištu rada. Većinu zaposlenih u agenciji čini visokoobrazovani kadar, negdje oko 23% radnika ima završene poslijediplomske studije, 75% ima visoku ili višu stručnu spremu, dok srednju stručnu spremu imaju svega 2 zaposlena. Kada se uzmu u obzir financijska i kadrovska potkapacitiranost u brojčanom smislu svi ćemo se složiti da agencija definitivno pruža rezultate iznad očekivanja. Vlada RH objavit će javni poziv za predlaganje kandidata za predsjednika i članove vijeća i taj trenutak bit će nedvojbeno važan za daljnji razvoj agencije i tržišnog natjecanja u RH, naročito kad se uzme u obzir nova zakonska regulativa ovog područja. Proces izgradnje domaćeg prava tržišnog natjecanja, kao ni proces usklađivanja domaćeg i europskog prava tržišnog natjecanja nije dovršen i vjerojatno će trajati još neko vrijeme. Riječ je o trajnom procesu i to ne samo na zakonodavnoj nego i na praktičnoj razini. Svi mi moramo zajedno ulagati konstantne napore u promicanju kulture politike poštenog tržišnog natjecanja. Zbog toga će Klub zastupnika SDSS podržati Izvještaj o radu agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2019.g. uz nadu i želju za daljnjim napredovanjem u radu. Hvala.
Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani predsjedavajući, poštovana predsjednice, državna tajnice, kolegice i kolege. O tržišnom natjecanju u današnje doba mogli bismo diskutirati danima i vjerojatno bi svakodnevno nalazili sporne slučajeve na tržištu, pa tako i sve te prijave koje dolaze kod naše agencije vjerojatno dolaze na plodno tlo i agencija pretpostavljam poduzima sve što može poduzeti po tim prijavama. Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja je nadležna za provedbu Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja, a od 7. prosinca 2017. nadležna je i za provedbu Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom. Podsjetit ću da se nedavno ovdje govorilo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom i da su tamo dodani još neki podaci koji su nam bili bitni i za ovo izvješće odnosno za dolaženje do nekakvih podataka koji su nam bili bitni za nekakve analize, pa smo jedan dio podataka za naše analize uzeli i iz podataka koji su bili u opisu tog zakona. Naime, u izvješću … [[Govornik se ne razumije]] za 2019.g. nije navedeno koliko je prijava zaprimljeno niti koliko je postupaka pokrenuto po tim prijavama u 2019.g.. Imamo podatak da je iz područja zabranjenih nepoštenih trgovačkih praksi u 2019.g. riješeno 62 predmeta. Budući da u izvješću nemamo podatke koliko je predmeta pokrenuto u 2019.g., kao ni koliko ih je pokrenuto u 2018.g. i završeno u 2019.g. temeljem podataka izvješća za 2019.g. ne možemo izračunati postotak riješenosti predmeta po godinama. Nemamo ni podatke koliko je zaposlenika radilo na pojedinom predmetu ni koliko vremena, pa ne možemo ni zaključiti kakva je efikasnost. Vratimo se malo na zakon da vas podsjetim da se u obrazloženju zakona navode podaci iz izvješća Agencije od primjene zakona 1. travnja 2018., pa do kraja 2019.g. U tom periodu su pokrenuta 223 predmeta od kojih je 188 imalo status neupravnih, a 36 je imalo status upravnih postupaka. Tijekom 2019. je riješeno 9 predmeta, izdano je 7 rješenja zbog toga jer su tri predmeta spojena u jedan i u njima je utvrđeno da su stranke iskorištavajući značajnu prigovaračku snagu nametnule svojim dobavljačima nepoštene trgovačke prakse u smislu zakona i izrečene su kazne otprilike oko 3,5 milijuna kuna. E sad, da bismo došli do koliko toliko relevantnih podataka i pokazatelja vezanih uz provođenje Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u 2019.g. morali smo posegnuti i u izvješće AZTN-a za 2018.g. i to iz jednostavnog razloga što i u izvješću za 2019.g. ne postoji podatak da li je izdano samo 7 rješenja za predmete u kojima su dobavljačima nametnute nepoštene trgovačke prakse od onih 36 otvorenih upravnih predmeta od 1. travnja 2018.što bi značilo da je to 19% ili je jedan dio tih predmeta riješen i tijekom 2019.g. Međutim, u izvješću od 2018.g. smo također došli pred zid jer je u izvješću za 2018.g. naveden samo podatak da je do 31.prosinca riješeno svega 82 predmeta koji nisu dodatno podijeljeni na upravne i neupravne pa nismo mogli znati koliko je zapravo upravnih riješeno u 2018.g. Nakon toga smo da bismo došli do nekakvih podataka pokušali doći na drugi način, a to je da smo uzeli podatak koji je naveden u izvješću za 2019.g. gdje piše da je 22 otvorena predmeta ostalo sa 31.12.2019., pa smo zaključili da se tijekom 2018., 2019.g. ukupno okončalo 14 upravnih predmeta od čega 5 u 2018. i 9 u 2019.g. pa iz toga proizlazi zapravo da je od 31 upravnog predmeta koliko je ušlo u 2019.g. okončano 9 postupaka što je 29%, a rok u kojem će se završiti ostali upravni postupci nije poznat. Evo, pokušao sam ovim kratkim prikazom našeg nastojanja da dođemo do relevantnih podataka odnosno čak štoviše do jednog jedinog podatka, htio sam skrenuti pozornost o nedostatku podataka u izvješću na nedostatak tabelarnih prikaza te isto tako na izostanak grafičkih prikaza rezultata poslovanja AZTN-a. I postavlja se pitanje da li se tu nešto i zašto se nešto skriva? Da bismo imali potpunu sliku o provedbi ovog zakona tražim da se dostave podaci o radu agencije za 2020.g. za područje Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi, dodatno molim informaciju u kojem roku će se završiti preostali upravni postupci odnosno da li su možda već i dovršeni, a to nam je bitno zato što danas raspravljamo o izvješću za 2019.g., znamo da je danas 2021.g., a imamo već novosti koje će itekako utjecati na rješavanje još neriješenih predmeta ako ih još uvijek ima. Drugo što je evo stvarno dobro za razliku od podataka o rezultatima rada, podaci o unutarnjem ustroju, podaci o zaposlenicima su izvrsno izneseni, obrađeni i prikazani, imamo … pokazatelje, imamo grafičke pokazatelje, imamo grafičke prikaze, analize, rodna ravnopravnost itd., za razliku od HAMAG-BIRCRO-a gdje nismo uspjeli ni nakon 15 pitanja dobiti informaciju koliko je to ljudi zaposleno u HAMAG-BRCRO-u, koliko ih je bilo zaposleno koje godine. Evo ovdje bar imamo podatke o tome koliko ih radi i znamo kakva je struktura. I kada govorimo o ljudskim resursima moramo malo zaviriti u obrazloženje Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi za čije je provođenje agencija zadužena gdje stoji da je za njegovo provođenje u projekcijama Državnog proračuna RH za '22., '23. i '24.g. potrebno povećati proračun na poziciji agencije Administracija i upravljanje, znači administracija i upravljanje za milijun i 500 tisuća kuna godišnje za opremanje radnih mjesta i dodatno zapošljavanje novih 6 zaposlenika u agenciji. Rekao sam već s obzirom da nemamo prave podatke ne možemo zaključiti kolika je zaposlenost, znamo da u ovom dijelu radi 8 zaposlenika, da je tih 8 zaposlenika riješilo u 2019.g. 62 predmeta, a što je i prije predsjednica rekla budući da ne znamo koja je kompleksnost predmeta ne znamo kakva je efikasnost tih zaposlenika. Bez obzira na to smatramo da nije trenutak za nova zapošljavanja u administraciji i to smo već u samoj raspravi istaknuli kada je bio na dnevnom redu izmjena i dopuna zakona kojeg sam maloprije spomenuo. Budući da se stav oporbe ovdje baš i ne sluša previše, očito je da neke stvari treba više puta ponoviti pa bi možda napokon bilo saslušano koji su naši stavovi. Pandemija još nije ni približno zaustavljena, zdravstvo je u kolapsu, gospodarstvo je na koljenima, poljoprivreda nikada na nižim granama, o školstvu, istraživanjima i kulturi da ne govorimo. Nadalje, prema podacima koje ste nam prezentirali zakon se baš i ne krši prečesto prema onim podacima koje ste dali, zapravo u godinu i 9 mjeseci imamo samo 223 predmeta. Opet napominjem, ne znam koliko imamo prijava, nemamo niti podijeljeno koliko je to prijava bilo anonimnih, koliko je bilo sa potpisom. Dodatno je zabrinjavajuće da sama agencija govori da nema baš komunikaciju sa poduzetnicima pa ne možemo znati da li je taj smanjeni broj prijava odnosno broj predmeta zbog toga što se poduzetnici više ne obraćaju agenciji ili zbog toga što agencija nešto ne poduzima. Možda je problem u klimi nepovjerenja ili mi kao opozicija opet krivo vidimo stvari ili zbog sporosti rješavanja predmeta poduzetnici jednostavno gube volju za prijavom, a u tom slučaju je prethodni zaključak o rijetkom kršenju zakona pogrešan, ali se nameće zaključak o neefikasnosti. Hvala.
Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Poštovani, predstavnica Agencije za tržišno natjecanje istaknula je u svom uvodnom govoru da je slobodno tržišno natjecanje temelj gospodarskog prosperiteta, s time se apsolutno slažem. A gospodarski prosperitet temelj je uspješne države ujedno i temelj kvalitete životnog standarda naših građana. Stoga je ovo područje od osobitog značaja. U svom dosadašnjem radu Agencija za tržišno natjecanje stvorila je solidne temelje za obavljanje svoje zadaće kontrolora i regulatora u ovom području, no postavlja se čitav niz pitanja. Je li agencija učinila dovoljno, je li HS donošenjem zakonodavnog okvira učinio dovoljno i jesmo li mi kao država učinili dovoljno kako bismo stvorili uvjete slobodnog natjecanja tržišnog, onakvog kakvo postoji u drugim zemljama na razini EU? Nastavit ću onu temu koju sam otvorila u svojoj replici uvodnoj, dakle iz primjera postupka A1 teleoperatera čiju će poslovnu praksu i odluke po svemu sudeći uskoro slijediti i Hrvatski telekom, jasno se vidi da u jednoj djelatnosti koja nije samo gospodarska već ima i značajnu ulogu u društvenom i političkom životu u RH tržište nije slobodno na isti način i u istoj mjeri kao i u ostatku Europe. A o čemu se točno radi dopustite da ukratko obrazložim. Dakle, javna je činjenica da je N1 televizija medij koji je vrlo kritički nastrojen prema vlasti i često postavlja upravo ona pitanja koja bi vladajući htjeli izbjeći, a to je osobito važno u vrijeme neposredno prije bilo kojih izbora. N1 kanal distribuira se putem mreže A1 i HT operatera, a vlasnik ovog kanala kao i nekih drugih je United grupa koja je svojevremeno najavila da će u telekomunikacijsku infrastrukturu u narednim godinama uložiti 230 milijuna EUR-a, od toga konkretno 130 milijuna EUR-a ulaganja u 5G mrežu i 100 milijuna EUR-a ulaganja u optičku mrežu. Najava tako velikih infrastrukturnih ulaganja bio je jasan signal da ova United grupa namjerava narušiti postojeći duopol na telekomunikacijskom tržištu koju u Hrvatskoj trenutno drže HT u vlasništvu Deutsche Telekoma i A1 u vlasništvu Austria Telekoma. I to bi zapravo bila dobra vijest za korisnike telekomunikacijskih usluga, dakle za potrošače, za nas građane s obzirom da novi igrač na tržištu mora ponuditi neku kombinaciju niže cijene i kvalitetnije usluge. Stoga bi otvaranje mogućnosti da se to dogodi bilo od interesa između ostalog i za agenciju o čijem izvješću danas ovdje raspravljamo. Međutim, za HT i za A1 operatere radi se o neželjenoj konkurenciji koja može negativno utjecati na bilancu njihovog poslovanja time što će im oduzeti dio tržišnog kolača. I tu je zapravo razlog zašto kanali United grupe među kojima je između ostalog i N1 televizija bi uskoro mogli ispasti iz ponude ovih teleoperatera. Jedno od rješenja bilo bi to da United grupa može sama distribuirati vlastite kanale, to međutim otežava odnosno ovog trena onemogućava Zakon o elektroničkim medijima koji zabranjuju takvu vrstu vertikalne tržišne integracije. I kakve sada to veze ima sa ovim izvješćem? E pa ima velike. Dakle, u uvodnom izlaganju predstavnica agencije je napomenula da agencija izravno primjenjuje europske direktive, što je dobro. Također provodi i sektorske analize za pojedine djelatnosti, što je također dobro, a najvažnija i najznačajnija djelatnost po meni je ta da može davati mišljenja na prijedloge zakona i kao što smo imali prilike čuti 77 takvih mišljenja dano je u 2019.g.. Međutim, ja smatram da se tržišno natjecanje mora štititi tada kada je u neposrednoj opasnosti, tada kada postoji aktualan problem, dakle pravovremeno i snažno jer kada voda prođe ispod mosta onda samo možemo sanirati nastale štetne posljedice, a ne uspostaviti temelj dobre prakse. Temelj dobre prakse nalagao bi da se u ovoj problematici koja kažem ima utjecaja i na nadolazeće lokalne izbore, na prava potrošača, a isto tako i na prava javnosti da budu pravovremeno informirani, mislim da bi agencija trebala dati svoj doprinos i značaj neovisno o tome što Zakon o elektroničkim medijima nije izravno u nadležnosti i u provedbi ove agencije, ali tržišno natjecanje definitivno jest. Znamo iz medija da se već apeliralo na resornu ministricu kulture da izvrši odgovarajuće izmjene i dopune ovog zakona koje bi eto uskladile naše zakonodavstvo sa europskim. I ja ovdje vidim jedan mali problem i pitam se ponovno ono što sam već i rekla jest je li agencija učinila dovoljno u proteklom razdoblju, je li sabor učinio dovoljno i jesmo li mi kao država učinili dovoljno jer aktualni Zakon o elektroničkim medijima u ovoj odredbi koja onemogućava tu vertikalnu integraciju, dakle radi se o odredbi koja onemogućava da operateri prijenosa audiovizualnog ili radijskog programa istovremeno budu i nakladnici televizije i radija odnosno pružatelji medijskih usluga, ima identičnu i istovjetnu odredbu još od prvog zakona iz 2003.g., dakle prvi zakon 2003.g. sadržaj odredbe je isti. Taj zakon se mijenjao 2007., 2008. i 2009.g., ova odredba je ostala nepromijenjena. Potom smo 2009. godine donijeli novi Zakon o elektroničkim medijima, ali sadržaj ove odredbe je ostao isti. Pa se ponovno taj zakon mijenjao 2011., 2013., sada ga ponovno mijenjamo ali samo na način da ovu odredbu ponovno prepisujemo i ispred dajemo drugi broj odredbe pod kojom se ovo pravilo nalazi. Postavlja pitanje, štitimo li mi ovdje jednog od ova dva teleoperatera i postoji li neki pozadinski razloga zašto je tome tako? Vratit ću se na početnu tezu predlagateljice, dakle slobodno tržišno natjecanje temelj je gospodarskog prosperiteta, a u ovom slučaju slobodno tržišno natjecanje ima itekako društveni i politički značaj. A s obzirom da se Zakon o elektroničkim medijima sada nalazi na Vladi, prošao je prvo čitanje u fazi smo drugog, očekujem i od Agencije za tržišno natjecanje da ne čekajući poziv jednog tv kanala, niti vlasnika grupe koje bi ovdje imao opravdani interes i samo da svoj zaključak, svoje mišljenje i svoju analizu pozivajući se na relevantne odredbe iz zakonodavstva drugih zemalja članica na razini EU jer i u odgovoru na onu moju početnu repliku ovdje prisutna predstavnica Agencije za tržišno natjecanje istaknula je kako je svjesna da na ovakav način ovo područje nije regulirano u drugim državama članicama. Dakle, ako smo samo mi ovdje iznimka postavlja se pitanje ima li Vlada, ima li netko u Vladi poseban interes da ovu odredbu drži zaključanom na način koji je štetan za tržišno natjecanje, za naše potrošače, za našu javnost, a time i gospodarstvo i politički život u cjelini. Hvala.
Slijedeća rasprava Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane predstavnice Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, poštovane kolegice i kolege zastupnici, iz izvješća koje je pred nama vidljivo je kako se veliki dio aktivnosti Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja tijekom 2019. godine odnosio na predmete vezane uz utvrđivanje zabranjenih horizontalnih sporazuma između poduzetnika, dakle kartela, zabranjeni su sporazumi poduzetnika, odluke udruženja poduzetnika i usklađeno djelovanje poduzetnika koji kao cilj ili posljedicu imaju narušavanje tržišnog natjecanje. Sklapanje zabranjenih sporazuma predstavlja najtežu povredu propisa o zaštiti tržišnog natjecanja. Utvrđeno je postojanje ja bih dodala samo 2 zabranjena horizontalna sporazuma odnosno kartela u kojima je više poduzetnika konkurenata međusobno dogovaralo cijene svojih usluga i na taj način štetilo korisnicima usluga dogovarajući više cijene od tržišnih. Do odlučujućih dokaza u predmetima AZTN došla je informacijom od korisnika usluga odnosno putem nenajavljenih pretraga forenzičnom obradom podataka. Od 2017. godine AZTN je nadležna i za provedbu zakona o nepoštenim trgovačkim praksama u lancu opskrbe hranom. Tim je zakonom u RH po prvi puta, ali još uvijek nedovoljno uređeno područje zabrane nepoštenih trgovačkih praksi i lancu opskrbe hranom. Međutim, primarni cilj Zakona o nepoštenim trgovačkim praksama u lancu opskrbe hranom nije kažnjavanje već je uspostava pozitivnog poslovnog ozračja i poštivanje poštenih trgovačkih praksi. Interesantan je tzv. zajednički pothvat kao oblik ugovornog udruživanja u zajedničkom poslovnom poduhvatu, 2 ili više neovisnih poduzetnika gdje je također prisutna koncentracija ako trajnije djeluju kao neovisan gospodarski subjekt. Koncentracije poduzetnika nisu apriori nepoželjne. U pravilu je riječ o redovnom i redovnom procesu konsolidacije i restrukturiranja poduzetnika pa i cijelih industrija kao odgovora na promjene na konkretnim mjerodavnim tržištima s ciljem da se ostvare uštede i sinergija koja će novoostvarenim ekonomskim entitetima omogućiti učinkovitije poslovanje. Zadatak je Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja procijeniti hoće li opisani proizvodni proces odnosno proizvedeni pozitivni učinci namjeravane provedbe koncentracije prevladati nad njenim negativnim učincima na tržišno natjecanje prije svega zbog smanjenja broja tržišnih takmaca i posljedičnog jačanja tržišne snage novog gospodarskog subjekta niže razine tržišnog natjecanja ako je riječ o horizontalnim koncentracijama zbog povećane opasnosti od dogovora o cijenama ili podjele tržišta što bi moglo dovesti do smanjivanja dobrobiti za potrošače u obliku rasta cijena, pada kvalitete, izostanka ulaganja u inovacije i sličnog. Stoga je ocjena namjere provede kontrole koncentracija poduzetnika jedna od izuzetno važnih zadaće AZTN-a složit ćemo se. Provedba koncentracije može donijeti koristi potrošačima, tržišnom natjecanju ali i gospodarstvu u cjelini primjerice kroz bolje iskorištavanje proizvodnih, trgovačkih i drugih resursa i veću fleksibilnost pri strukturiranju cijena, niže cijene, bolju kvalitetu, veći izbor proizvoda i usluga. Izvjestitelj je u dijelu izvješća koje govori o postupanju po prijavama za ocjenu dopuštenosti namjere provedbe kontrole koncentracija poduzetnika spomenuo i situaciju s tržištem šećera u RH. Reforme provedene u EU u razdoblju od 2000. godine do 2012. rezultirale su smanjenjem broja šećerana za gotovo 60%. Budući da Hrvatska u to vrijeme nije bila članica EU, europski proizvođači šećera čije je restrukturiranje bilo u najvećoj mjeri podmireno upravo iz zajedničkih sredstava EU stekli su time značajnu i trajnu prednost u odnosu na hrvatske proizvođače. Pri tom treba imati na umu da su europski proizvođači u pravili potpuno vertikalno integrirani sustavi koji vlasnički povezuju proizvođača šećerne repe i proizvođače šećera što im omogućuje nižu cijenu osnovne sirovine i ostvarivanje dobiti na krajnjem proizvodu, dok se na tržištu EU neprestano provodi okrupnjivanje poduzetnika te se ostvaruju viši prinosi repe po površini i pokušava doseći veći sadržaj šećera nego u Hrvatskoj, pokušaj ako ih je uopće i bilo, vlasničkog povezivanja hrvatskih proizvođača šećera i šećerne repe pokazale su se neuspješnim. Sektorska istraživanja postaju izvor podataka za mišljenja i preporuke koje AZTN upućuje Vladi RH tijelima državne uprave, jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave u cilju uklanjanja zapreka pristupu tržištu koji su posljedica neadekvatnog regulatornog okvira. Budući da AZTN rezultate sektorskih istraživanja javno objavljuje, ona na taj način postaju neodvojivi dio aktivnosti AZTN-a vezanih uz promicanje tržišnih natjecanja odnosno jačanja kulture tržišnog natjecanja. No čega smo svjedoci ovih dana? Naime, proteklih dana sve više je dojava primjerice voćara kako se na tržnicama i u nekim trgovačkim lancima prodaju jabuke za koje su oni sigurni da dolaze iz uvoza, no na etiketi piše da su od hrvatskog dobavljača koji ih otkupljuje, pakira i isporučuje, a kao zemlja porijekla navedena je Hrvatska. Riječ je najviše o jabuci sorte Jonagold za koju se dobavljač nije čak niti potrudio da je prepakira u drugu ambalažu, ni po kvaliteti, ni kalibraži što se već na prvi pogled vidi nisu svojstvene hrvatskom proizvodu ni pakiranju te su voćari uvjereni kako je riječ upravo u uvezenim jabukama. Zabrinjavajuće je i to da se sporne jabuke reklamiraju i prodaju čak i pod robnim markama pojedinih trgovaca kojima se ističe kako je to hrvatski proizvod. Radi ispravnog obavještavanja javnosti, zaštite domaće proizvodnje integriteta domaćeg tržišta bilo bi dobro kada bi nadležne institucije uključujući i AZTN provjerile sumnje u neispravno deklariranje kroz sveobuhvatnu i dublju kontrolu odakle je predmeta jabuka došla, gdje je skladištena, kome je plasirana u maloprodaju i s kakvom deklaracijom. Paralelno slična stvar javlja se i kod sumnji u domaće mlijeko. Kod nekih trgovaca mljekari, podsjetimo tvrde, da se zadnjih mjeseci potrošačima nudi uvezeno jeftino mlijeko s hrvatskim oznakama, dakle koriste se šahovnice, kockice itd. iako na nacionalnoj razini postoji jedino oznaka mlijeka s hrvatskih farmi. Razumijemo da su sve članice EU prošle godine koristile mjeru za skladištenje mlijeka i mliječnih proizvoda za najmanje 300.000 tona, ali čin se da sada upravo ti viškovi dolaze u Hrvatsku pod dampinškim cijenama i prodaju se čak i sa oznakom hrvatske šahovnice što je nedopustivo. Razumijem kako je pred nama izvješće za 2019.g. no iskreno se nadam kako AZTN prati i ove navedene oblike nepoštenih trgovačkih praksi koje nam se događaju svakodnevno i uništavaju domaću proizvodnju hrane, ali i onemogućavaju preživljavanje naših poljoprivrednika i iseljavaju ljude iz ruralnog područja odnosno iz cijele Hrvatske, a ponavljam, primarni cilj Zakona o nepoštenim trgovačkim praksama u lancu opskrbe hranom nije kažnjavanje već uspostava pozitivnog poslovnog ozračja i poštivanje poštenih trgovačkih praksi. Iz izvješća se može iščitati kako se poljoprivrednici zbog mogućeg otkazivanja ugovora boje prijavljivati nepoštene trgovačke prakse. Ukazano je i na potrebu snažnijeg informiranja javnosti o postupcima koji se provode. Nedostatak zakona je i taj što samim odredbama Zakona o nepoštenim trgovačkim praksama u lancu opskrbe hranom nisu obuhvaćene žive životinje, a što stočare onda dovodi u nepovoljan položaj i nisu onda u mogućnosti ostvarivati pravnu zaštitu u slučajevima nepoštenih trgovačkih praksi, a najčešće se radi o neplaćanju njihovih isporučenih proizvoda odnosno životinja. Uz kriterije prihodovnih razreda za pokretanje postupaka utvrđivanje nepoštenih trovačkih praksi, dakle radi se o 100 milijuna kuna za trgovce i 50 milijuna kuna za prerađivače nailazi se i na dodatni problem, a taj je što poljoprivredni proizvođači u poslovanju s trgovcima i prerađivačima čiji prihodovni cenzus je niži teško mogu zaštiti svoje interes. Upravo zbog toga potrebno je jačanje suradnje između državnog inspektorata i AZTN-a kako bi se sinkroniziranim djelovanjem između ove dvije institucije sankcioniralo što veći broj nepoštenih trgovačkih praksi. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvaženi zastupnik Žarko Tušek.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege, predstavnici agencije, ministarstva. Evo dozvolite da prije samog osvrta na izvješće mislim da je to uredu još jedanput, izrazim duboko žaljenje što danas ovdje sa nama nije prisutan dugogodišnji ravnatelj agencije predsjednik njezina vijeće g. Mladen Cerovac koji je nažalost u prosincu kao što ste i sami čuli preminuo, pa da eto iskažem svoje žaljenje i prema kolegicama i kolegama koje dolaze iz agencije i njegovoj obitelji. Koliko sam ga uspio kroz ovih 5, 6 parlamentarnih godina upoznati radilo se o iznimnom stručnjaku za naše pravo tržišnog natjecanja i čovjeku koji je stvarao agenciju od 1997.g., a njezinim vijećem je upravljao od 2013.g. i na tome mu hvala i treba iskazati poštovanje i žao nam je što je tako kako jest, to je život. Što se tiče samog izvješća, ja se ne bih ponavljao previše oko podataka jel mislim da je više-manje su svi i predstavnici predlagatelja i velika većina kolegica i kolega su iznijeli određene podatke iz samog izvješća od AZTN-a za 2019.g. Ali ono što je bitno što treba naglasiti da je jasan trend povećanja riješenih predmeta iz područja tržišnog natjecanja i zabranjenih nepoštenih trgovačkih praksi u odnosu na 2018.g. 12,6%, da su izrečene upravno-kaznene mjere u ukupnom iznosu od nešto više od 4 milijuna kuna na 782 provjerena predmeta. Uzevši u obzir sve segmente poslovanja i aktivnosti koji su u izvješću vrlo opširno i kvalitetno obrazloženi, rad agencije možemo ocijeniti pozitivnim, a što se upravo može iščitati iz statistike riješenih predmeta ažurnosti u suradnji i potvrđivanju odluka agencije sa pozicije visokog upravnog suda u upravnim sporovima, te u bilateralnim i multilateralnim aktivnostima agencije kako na domaćem tako i na inozemnom području. Tu je možda važno za istaknuti jedan hvale vrijedan projekat financiran sa pozicije EU u iznosu od 250.000 EUR-a, a gdje su eto naši pravni i ekonomski stručnjaci iz naše agencije pružali pomoć agenciji Crne Gore uvođenjem i rješavanjem njihovih predmeta tako da eto i u tom smislu se vidi ocjena kompetencije naših, naše, naše struke i ljudi koji vrijedno i odgovorno rade svoj posao. Također važno je za reći da agencija djeluje transparentno, kroz svoje odluke edukativno i preventivno. Naravno da je fokus, a vidio sam ovdje i kroz raspravu ostalih klubova, na rješavanju problema kartela. Također velik dio agencije, rada agencije sa područja u 2019.g. odnosio se upravo i na te predmete, utvrđeno je postojanje 2 kartela, da li toga postoji više ili ne postoji više ja se ne bih ovaj usudio komentirati sa pozicije davanja nekih političkih ocjena, za moguće kartalno dogovaranje potrebni su čvrsti dokazi kako bi ono uistinu moglo biti sankcionirani, a svjesni smo da velik dio sektora se na neki način konsolidira, restrukturira i traži u nekoj zajedničkoj suradnji i spajanju i dogovaranju jednostavno svoju konkurentnost na tržištu. Ali da bi agencija u tom smislu mogla djelovati možda više ili biti prisutnija na gospodarskom tržištu mora biti dodatno kapacitirana sa strukom i kompetencijama i ljudi koji su isto specifičnih, pravnih, digitalnih i ekonomskih znanja, a takvih zasigurno u agenciji treba još više, a takve ljude na tržištu treba jednostavno platiti i to treba jasno i otvoreno ovdje reći. Nemoguće je osigurati takvu struku i takve ljude za novac kakav oni mogu dobiti za plaću u bilo kojoj državnoj službi, a pogotovo u ovoj našoj agenciji. Par riječi vezano za europsko djelovanje agencije. Radi usklađivanja sa europskim zakonodavstvom oba zakona koja su temelj djelovanja agencije i to Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja i Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom su vam trenutno u procesu izmjena i dopuna i pripremaju se za drugo čitanje. Agencija je aktualno sudjelovala i podržala donošenje Europske direktive ECN+ koja omogućuje i proširenje ovlasti kao što su pretraga poslovnih prostora, zahtjevi za dostavu informacija, obvezni razgovori sa osobama koje nisu stranke u postupku, izricanje privremenih mjera, te brojne druge ovlaste koje će agenciju ojačati i koje će transponiranje ove direktive omogućiti njezin jači nastup na tržištu i jaču regulativu koju ona mora definitivno u vremenu koje je ispred nas dodatno realizirati i dodatno akceptirati. Ali ono što je tu važno za reći jest da svi zajedno moramo biti svjesni da nijedan zakon nažalost ne može riješiti područje konkurentnosti, to je zapravo nemoguće. I ukoliko mi želimo da naš proizvod bude konkurentan moramo uz regulativu, uz instrumente zaštite našeg tržišta uistinu maksimalno forsirati promociju domaće proizvodnje i maksimalno forsirati da se kroz jasne medijske kampanje, kroz jasan nastup onih koji su relevantni u svemu tome skupa informiraju potrošači da kupnjom hrvatskog proizvoda možemo najprije i najkvalitetnije pomoći našoj proizvodnji u cijelosti. Eto, mislim da je to više-manje ono što je bitno. Velim potrebno se je kloniti nekakvih paušalnih i političkih ocjena o materiji oko koje bi prije svega trebala raspravljati vrhunska i kompetitivna struka. Eto, Klub HDZ-a će naravno podržati Godišnje izvješće o radu Agencije o zaštiti tržišnog natjecanja za 2019.g. i hvala vam svima skupa.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu, prva je rasprava zastupnika Mira Bulja.
Hvala lijepo. Ne bi puno govorio o izvješću, o tome je rekla predstavnici Agencije za tržišno natjecanje. Ovdje bi se opet u pojedinačnoj raspravi samo još jednom ukazao tj. činjenicama potvrdio da u Hrvatskoj tržišno natjecanje doslovno je u povojima ili ne postoji. Ne postoji o nijednom pitanju, niti jednoj odluci koja se donosi na nivou ne agencije, mislim opet ću ponoviti, nema agencija izvješće to kakvo je, u izvješću se vide i nekakvi pomaci, međutim to je nedovoljno. U Hrvatskoj je tržišno natjecanje bazirano kao što je u vrlo visokoj instituciji klub Slovenska 9, tako da se tu dodjeljuju i poticajne politike tamo u klubovima šta je bilo i poticajne politike i politike namještanja poslova, politike uništavanja konkurencije, konkurentnosti i dovelo je do toga da mi danas na tržištu u biti nemamo uopće nikakvu konkurenciju, nemamo poglavito po pitanju kad govorimo, a ja mogu nabrojiti još nekolko stvari što nisam nabrojio kad sam govorio u ime kluba. Evo npr. što se tiče energetike, obnovljivi izvori, evo znamo za slučaj Krš-Pađene gdje se ogroman novac 2 milijarde kuna po pitanju vjetroelektrana će koštati hrvatske građane, to će građani platiti što se tiče same energetske politike. A što se tiče vrlo, tako je i po pitanju telekomunikacija. Hrvatski građani plaćaju najskuplje usluge telekomunikacija u EU i Europi, a najveću dobit imaju teleoperateri u EU. I zbog toga je Hrvatska prva po korupciji, a građani plaćaju najskuplje usluge. Isto vam je što se tiče tržišnog natjecanja i po pitanju, evo banke, mi ćemo vidjeti banke. Kako je moguće da u Sloveniji, ne tako daleko, sad u covid krizi imamo moratorij na kredite i kamate dok u RH nemamo, dal je to pravičan europsko tržište, moratorij našim gospodarstvenicim, našim poljoprivrednicima? Di su karteli i štetočine unutar lobija po pitanju poljoprivrede, poglavito kad govorimo o poljoprivredi znamo da je to trebala biti jedna demografska mjera opstanka ljudi na ruralnim područjima zbog toga imamo 2/3 Hrvatske prazne. Nepravedna poticajna politika, uvozni lobiji koji uvoze slabije kvalitete meso tj. meso koje je nezdravo, primjer govorimo o mesu, a moremo i o drugim proizvodima. Imamo sada čak ova Vlada i gura zakon o sjemenu gdje će i poskupiti proizvodnju, ovaj proizvodnje našim OPG-ovcima gdje se mora dorađivati to sjeme, gdje se mora točno kako je propisano biti sjeme da bi bilo na tržištu što će poskupiti proizvodnju, smanjiti konkurentnost naših poljoprivrednika. A što se tiče još samo Covid mjera još jednom ću spomenuti, da li je tržišno natjecanje zatvoriti tržnice gdje se prodaju, evo u mene u Sinju npr. imamo peškariju, nekoliko žena vrlo malo i ljudi, obitelji prodaje svoje proizvode. I u Covid krizi na početku je zatvorene su tržnice gdje naše bakice prodaju sa svojih OPG-ova proizvode, a trgovački lanci ostali mislim otvoreni. Umjesto da promičemo samodostatnost, o tome samodostatnost, da uzoremo neobrađena polja, da vidimo da nismo samodostatni, ova Covid kriza je to razotkrila i u ovome slučaju vidimo da je se radilo opet za trgovačke lance gdje je veća opasnost da prijeđe virus nego na otvorenim tržnicama. Po svim pitanjima može krenit evo spomenio sam izvore pitke vode. Izvore pitke vode, Cetina, rijeka Cetina tj. izvor Cetine je dat u koncesiju za 5.000 kuna mjesečno na 3 godine, na 30 godina, stranim pravnim osobama. Za 5.000 kuna izvor Cetine, znači mi nismo ni javno dobro zaštitili. I tako u svim segmentima. Nije kriva Agencija za tržišno natjecanje, samo ona isključivo, nego mi ovdje koji sjedimo, koji smo slipi, a poglavito štetočine unutar hrvatskih vlada i institucija. Hvala lijepo.
Imamo 2 replike. Prva je zastupnice Marije Selak Raspudić.
Uvaženi kolega Bulj, dakle agenciji kako sama kaže nije namjera penalizirati nego je namjera stvoriti bolje uvjete odnosno poduprijeti tržišno natjecanje. Uzet ću jedan konkretan primjer. Recimo slučaj Coca-Cole. Agencija je mjere, uvjete i rokove koje je predložila Coca-Cola objavila na svojim mrežnim stranicama. Na javni poziv nije zaprimljeno niti jedno očitovanje i onda su prihvaćene mjere koje je Coca-Cola dala sam sebi da bi se samokaznila zbog toga što je otprilike prisiljavala na tržište da se kupuju svi njezini proizvodi ukoliko se uzima coca cola. Dakle, mi imamo s jedne strane situaciju da ne samo neki tamo proizvođači nego i renomirani svjetski proizvođači, sličan se slučaj ponovio i u Sloveniji, iskorištavaju nered na tržištu da bi nametali svoje proizvode. S druge strane nemamo nikakvu obaviještenost ostatka društva o pravilima tržišnog natjecanja koja će intervenirati. Onda oni sami sebi mogu i dodjeljivati kazne. Kako to komentirate.
Pa neuređenost tržišta, tj. ciljana neuređenost evo sad ste spomenuli Coca-Cole, ali inače u svim kolegice segmentima, mene najviše bole telekomunikacije primjera ili poljoprivreda gdje naši domaći proizvodi ne mogu završiti konkurentno na policama trgovačkih lanaca. Ciljano se uvozi naravno mi smo, zato što smo mi postali trgovački lanac, Hrvatska je postala strani trgovački lanac, a ne da vodimo pametne politike koje će promicati domaću proizvodnju. I u tome neredu npr. koriste evo teleoperateri koje sam spomenio da imamo najskuplje, hrvatski građani u EU imaju najskuplje usluge od teleoperatera zbog toga što u Vladi imamo dinastiju Mišetić koja priko teleoperatera i Vlade direktno utječe na to da hrvatski građani plaćaju najskuplji Internet i usluge i najveću dobit imaju teleoperateri u RH. To je neuređeno tržište i utjecaj visokih dužnosnika.
Slijedeća replika je uvaženi zastupnik Ante Kujundžić.
Kolega Bulj, kako tumačite činjenicu po kojoj zaštita domaćih proizvoda nije u ovoj državi prioritet već se pogoduje nekakvom obliku trgovačkih lanaca koji imaju više nego upitnu kvalitativnu ponudu svega onoga što na policama možemo naći. Ova činjenica je posebno vidljiva bila prošle godine u vrijeme i ove godine u vrijeme epidemije korona virusa. Hvala vam.
Odgovor.
Hvala lijepo. Ja bih samo rekao da sam osobno davao brojne zakone u prošlom mandatu, a i u ovome su još u proceduri, da se zaštiti domaća proizvodnja. Da se zaštiti poljoprivredno zemljište i da se napokon uzore poljoprivredno zemljište u RH jel hrana je osnova jednog društva i to je zbog nacionalne sigurnosti vrlo bitno. Vidimo da u svim krizama, ne samo koroni nego i u krizi potresa i svega da jednostavno nismo organizirani, nismo samodostatni i to stvara velike probleme. Ne velike probleme nego to govori da sustav ne funkcionira u kriznim situacijama il bilo koje ugroze. A poljoprivreda i prehrambena proizvodnja mora biti baza, a imamo sve uvjete. Imamo, turistička smo destinacija, imamo sve uvjete, međutim nama je 700.000 hektara poljoprivrednog zemljišta neobrađeno i to 2023. moći će kupovati strane prave i fizičke osobe, dok u Mađarskoj to ne mogu Hrvati napraviti. Jel to jednakost i ravnopravnost? Naravno da nije. Ja sam te zakone dao u proceduru i nadam se da će uskoro biti opet ovdje u saboru i da će u ovome mandatu se izglasat.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici predlagatelja, poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege, ovo izvješće ima dosta stranica, potrošilo je dosta papira ali iz ovog izvješća mi nismo saznali ono što bi mi u saboru trebali saznati. Hrvatski sabor nije policija da kontrolira da li neko ministarstvo ili neka agencija radi pošteno ili ne radi. Hrvatski sabor je politički dom u kojem se donose zakoni i gdje bi na temelju ovog izvješća mi trebali moći iščitati da li su zakoni koji su doneseni u ovom području proizveli svoj učinak ili ga nisu proizveli. Da li je agencija koju smo osnovali radili posao vidimo po tome što se dešava na tržištu. Kolegica je prije mene govorila o problemima N1 odnosno televizija koja danas vjerojatno u nekom kraćem roku se neće moći gledati u RH zato jer imamo dvije, dva operatera koji ako ne žele propustiti taj, tu uslugu odnosno taj sadržaj koji ako je građani čovjek bi rekao žele kupiti, žele gledati onda ga neće gledati. I tu je pitanje zašto agencija tako nešto nije primijetila? Zašto nije primijetila probleme u rješavanju digitalnih usluga? Zašto nije primijetila probleme u rješavanju poštanskih usluga? Ja sam nekoliko puta i na odboru, ovdje to ne ide Hrvatsku poštu, ovdje to ide one druge pružatelje usluga pošta odnosno dostave koji funkcioniraju na hrvatskom tržištu. Niti jedanput koliko sam ja shvatio iz izvješća niste pregledali nikoga od njih. A oni su ključ da naši gospodarstvenici mogu dostaviti svoju robu odnosno svoje proizvode do krajnjeg potrošača to se sad u ovoj Covid krizi posebno vidjelo. Ako to niste napravili na koji način ste ispunili svoju uslugu? Govorite o Zakonu o nepoštenoj trgovačkoj praksi. U redu. Kaznili ste nekoliko njih koji su se ružno ponašali. Da li ste kaznili državu? Ono što država radi distributerima lijekova odnosno što distributeri lijekova rade onima koji bi pokušali ući na ovo tržište u dogovoru sa državom ne smatrate nepoštenom trgovačkom praksom? Činjenica da ni jedan mali distributer lijekova ne može ući na tržište jer ne može izdržati uvjete neplaćanja od 360 dana. Zato smo donijeli zakon da sve treba platiti u 60 dana jedino što država to ne poštuje. Govorite o koncentraciji poduzetnika. Ono što ste uspjeli, uspjeli ste nekoliko taxi udruženja otkriti da su se dogovorili o cijeni. Ha, s druge strane imamo zakone o komori i podržavamo osnivanje komora. To nekako jedno s drugim bude u koliziji. Kad osnujemo komoru onda bi ta komora trebala štititi pojedince. Kažete imate rast predmeta. Mi ne vidimo koliki rast imate, imate rast riješenih i to relativno mali rast, ali pitanje je da li to imate zato što se javlja više onih koji su oštećeni ili zato što je loš zakon ili zato što vama možda nisu dani instrumenti kojima biste riješili te probleme koji se dešavaju? I ono što mislim da je ključno kod svakog izvješća da li ministarstva, da li države odnosno izmjene zakona kad dolazi da onaj na koga se taj zakon odnosi kaže da li je taj zakon dobar odnosno ukoliko je primijetio stvari koje treba mijenjati da onda kaže koje su to stvari koje treba mijenjati, a toga u ovom izvješću nema, a svjesni smo da idemo u izmjenu zakona koji se tiču ovoga. Evo ga, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imate nekoliko replika. Prva je na redu poštovana kolegica Selak Raspudić. Izvolite.
Mislim da je primjer Hrvatske pošte dobar primjer. Mene isto zanima recimo primjerice u nekim stvarima, neke stvari su i stvar toga što je uopće dano agenciji na postupanje odnosno tko se žalio pa je agencija provodila nadzor. Neke stvari recimo istraživanje tržišta su i stvar toga što je agencija izabrala da na tome ima svoj fokus. Što se tiče Hrvatske pošte imali smo jednu nevjerojatnu situaciju sada oko blagdana božićnih da je potpuno kolabirala Hrvatska pošta zbog nemogućnosti nošenja s krizom i činjenice da ljudi trebaju više njezine usluge. Ono što je tu skandalozno je da su tu činjenicu platili hrvatski građani. Dakle, zbog činjenice da vam pošta nije bila dostavljena na vrijeme i da ste morali ići po nju u urede pošte morali ste platiti konkretno financijsku penalizaciju, a nitko od nadležnih institucija u ovoj državni nije učinio ništa da zaštiti prava potrošača hrvatskih građana koja su ionako na posljednjem mjestu u EU.
Izvolite odgovor.
Poštovana kolegice tu se u potpunosti slažem s vama, ali to se ne odnosi samo na poštu, Hrvatsku poštu kao poduzeće, nego i na sva poduzeća koja se bave dostavom pošiljki u RH. Sa ovim drugima, hrvatski građani odnosno hrvatska poduzeća imaju još i puno veće probleme nego sa Hrvatskom poštom. Činjenica da mi kao društvo nismo prepoznali probleme koji će se pojaviti u Covidu odnosno da se naše gospodarstvo nije uspjelo presložiti onako kolokvijalno rečeno je ustvari problem nas ovdje koji nismo zakone prilagodili trenutku. Evo, hvala lijepa.
Druga replika, poštovana kolegica Peović. Izvolite.
Evo kolega, bit ću itekako osobno prilično kritična i prema ovom izvješću i prema onom što smo čuli u samoj raspravi ovdje od zakonodavca, ali moram reagirati znači na ovu opetovanu tezu da u podređenom položaju u kojem se našao N1 treba reagirati ova agencija. Znači podređeni položaj u kojem se našla ta televizijska kuća nije rezultat neke ne nelojalne ili nepoštene tržišne utakmice, već upravo slobodnog tržišta. Prema tome, podređena pozicija u kojoj će se nažalost stvarno naći neki dobri novinari, novinarke tu se apsolutno slažem je upravo rezultat slobodne tržišne utakmice odnosno borbe za tržište.
Izvolite odgovor.
Pa ja se djelomično mogu složiti s vama da je to dio borbe za tržište samo si morate postaviti jedno pitanje koje si je postavila kolegica Orešković, da li nekome odgovara da u ovom trenutku se ne čuje N1, da li nekome odgovara da u ovom trenutku da se određeni sadržaj ne može kupit i to je ono što je problem. Ako je to pitanje samo tržišne utakmice da je neko postavio cijenu koja je nekome bila prevelika odnosno misli da može naći isti sadržaj po prihvatljivijoj cijeni, tada ću se ja složiti s vama. Ali ukoliko je nekome dana mogućnost da ne dostavi hrvatskim građanima onu društvenu informaciju koju oni žele kupiti, a svjedoci smo koliki je sher N1 u informativnom programu tada je to problem.
I idemo na treću repliku, kolega Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Kolega Brumnić o tome je već bilo govora ovdje, a to su dampinške cijene odnosno gdje agencija reagira to su dampinške cijene koje su manje od nabavnih cijena. No što je s proizvodnim cijenama odnosno proizvodnim troškovima? Dakle, imamo primjer šećera i znamo koliki je proizvodni trošak, nek bude za potrebe ove replike 50 centi, kako se onda može pojaviti šećer tih proizvođača koji se na tržište plasira po znatno manjoj cijeni od 25 do 30 centi? To je stvaranje nelojalne konkurencije, to je nepoštena trgovačka praksa i mislim da tu agencija ipak na neki način, ako nema neke pravne temelje barem upozorenjem trebala reagirati.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem kolega na ovom pitanju, ali ovo pitanje je pitanje koje bi trebala Vlada RH rješavat. Nabavnu cijenu koju neki od stranih lanaca radi prema svojoj matici, uvijek može biti manja od proizvođače cijene i on neće biti u prekršaju ovako kako vi govorite. Ali to je pitanje na koje mislim ministarstvo treba naći odgovor, na koji način spriječiti da ovdje to više nije dampinška cijena, ovo je to praktički preuzimanje tržišta pa plati u ovom trenutku koliko trebaš da bi ga preuzeo, a kad ga preuzmeš onda što kažu muzi, evo. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Idemo još s jednom raspravom, poštovana kolegica Petir, izvolite. Nakon toga ćemo pristupiti glasovanju, molim vas za pet minuta da budete svi u sabornici.
Hvala vam lijepo g. predsjedniče HS-a. Gospođo … , gospođo državna tajnice, zastupnice i zastupnici. Izviješće AZTN-a za 2019.g. u dijelu nadležnosti agencije koje se odnosi na zabranu nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom treba promatrati i iz kuta predloženih izmjena i dopuna Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi koje su prošle prvo čitanje ovdje u HS-u, a u koji su jednim dijelom ugrađeni moji prijedlozi koje sam dala na Odboru za poljoprivredu. Iako podnositelj ovog izvješća kao primarni cilj provedbe Zakona o nepoštenim trgovačkim praksama navodi uspostavu pozitivnog ozračja i poštivanja poštenih trgovačkih praksi, smatram kako je daljnje uspješno rješavanje problema nepoštenih trgovačkih praksi itekako vezano i uz njihovo sankcioniranje. Tijekom 2019.g AZTN vezano uz utvrđivanje nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom riješila je 62 predmeta te je dovršeno i istraživanje stanja na tržištu voćem i povrćem koje je rezultiralo pokretanjem postupaka protiv većeg broja otkupljivača. U promatranom razdoblju agencija je za utvrđene nepoštene trgovačke prakse prekršiteljima izrekla upravno-kaznene mjere u ukupnom iznosu od 3,5 milijuna kuna. Kada pogledamo stanje na tržište, rekli bi premali broj predmeta i preniske kazne, svjedoci smo velikog tržišnog pritiska roba koje na hrvatsko tržište ulaze po dampinškim, pa često i po predatorskim cijenama, cijenama koje su niže od proizvodne cijene proizvoda i za koje se opravdano sumnja da ne udovoljavaju standardima kvalitete koje moraju zadovoljiti hrvatski proizvođači. Ne mogu se zadovoljiti sa odgovorom da tu ne možemo ništa napraviti zato što je riječ o slobodnom tržištu, već smatram da svi zajednički moramo tražiti rješenja i mehanizme kako bi smanjili udar nepoštenih cijena na naše proizvođače, ali i zaštitili prava naših potrošača. Tome mogu pridonijeti odredbe koje se predlažu novim zakonom kao što su nenajavljene kontrole, proširenje obuhvata nepoštenih trgovačkih praksi te snižavanje prihodovnog cenzusa za pokretanje postupka utvrđivanja nepoštenih trgovačkih praksi. No to neće biti dovoljno ukoliko ne utvrdimo kao nepoštenu trgovačku praksu stavljanje na tržište proizvoda ispod njegove proizvodne cijene, deklariranje proizvoda kao hrvatskog premda se u njemu nalaze sastojci iz uvoza te isto tako ako ne osiguramo bolji plasman domaćeg proizvoda kroz kratke lance opskrbe hranom. Puno smo raspravljali posljednjih dana o prijevarama koje se događaju u sektoru mesa, meda i mlijeka, no posljednjih dana dosta je prisutna informacija da i jabuke koje stižu u RH, a koje su uvezene deklariraju se kao hrvatski proizvod, pa se pitam što se još mora dogoditi da bi se napokon tim prijevarama stalo na kraj? Sve su to nepoštene trgovačke prakse protiv kojih se moramo boriti, a uz zakonodavstvo potrebne su nam i pojačane kontrole nadležnih tijela, strože sankcioniranje prekršitelja i kontinuirani rad propisivanjem oznake kvalitete koje će hrvatskim potrošačima jamčiti da kupuju hrvatsko, ono što je stiglo sa naših voćnjaka, sa naših polja i sa naših farmi. Također, mislim da je žurno potrebno a u tome ne može ni jedan zakon ili pravilnik pomoći, uskladiti i tiješnije povezati naša državna tijela u njihovoj suradnji jer institucije moraju zajednički raditi kako bi bile potpora i našim građanima ali i poslovnim subjektima. Ne smijemo zaboraviti da svaki unesen ili uvezen kilogram jabuka koji nije sukladan tržišnim i traženim uvjetima, koji ima dampinšku cijenu ili onaj koji je pogrešno deklariran u našim skladištima i hladnjačama, ostavlja onaj kilogram koji su proizveli hrvatski proizvođači, naši poljoprivrednici i tjera ih na napuštanje poljoprivredne proizvodnje. Kad se ugasi poljoprivredna proizvodnja kao značajna gospodarska aktivnost na ruralnim područjima, to će širom otvoriti vrata za daljnju depopulaciju ruralnih područja, to će otvoriti Pandorinu kutiju koja bi mogla biti financijski zahtjevnija od sada potrebnog dodatnog ulaganja u kontrole tržišta i uvođenje reda. I zato moramo djelovati sada kako sutra ne bi bilo prekasno. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Kolegice i kolege, molim vas sada da zauzmete svoja mjesta kako bi mogli pristupiti glasovanju. Hvala i predstavnicima Vlade. Vratit ćete se kada završimo s glasovanjem. … [[Upadica Petir, ne razumije se.]] Ne, ne, replike ćemo poslije kad završimo.
S time smo završili iznošenje stavova pa ćemo se vratiti prethodnoj točci. Imamo jednu repliku koju smo ostali dužni a to je replika poštovane zastupnice Selak Raspudić. Izvolite.
Nadam se da ćemo unaprijediti rad ovog Sabora da završimo s replikama prije nego što krenemo u druge točke jer je kolegica Petir govorila prije koliko, 2 sata. No na sreću, spremna sam i rado ću pitati nešto kolegicu Petir jer ju jednako kao i mene zanima nepoštene trgovačke prakse i poglavito u vidu pretvaranja nečega što je kao hrvatsko ili bilo čije a ne mora zapravo biti takvo. Ajmo naslikati kockice pa skupo naplatiti. Svojevremeno je Europu protresla afera s konjetinom i taj je skandal podsjetio na iznimno komplicirane lance u proizvodnji hrane. I dosad se na etiketama mora navoditi podrijetlo samo određenih proizvoda poput vina, maslinovog ulja, ribe, peradi, goveda, svježeg voća i povrća, meda i jaja dok se za proizvode poput gotovih lazanja to smatramo prekomplicirano jer jedan proizvod može sadržavati jaja iz jedne države, pšenične proizvode iz druge iz druge i meso iz još njih nekoliko. Kako da onda mi, što da označimo i kako da išta uopće označimo kao hrvatsko?
Hvala. Poštovana zastupnica Petir.
Hvala lijepo kolegice Selak Raspudić, pa mislim da je izuzetno važno da označavamo sljedivost proizvoda na etiketama tih proizvoda što nažalost još uvijek nije slučaj, postoje najave kojima svjedočimo, a koje su rezultat posljednje direktive i koje smo mi ugradili u naš nacionalni program za zaštitu potrošača. Ono što mislim, i kad je riječ o mesu, ali i kad je riječ o bilo kojem drugom proizvodu, on mora biti označen od početka znači njegove proizvodnje pa kroz cijeli ciklus koji je prošao do stavljanja na tržište. Da li ćemo to uspjeti postići, do sad su bila uvjeravanja da za ovakve proizvode koje vi spominjete, koji se sastoje od više proizvoda, dakle gotovi prehrambeni proizvodi, EU komisija u tom smislu nije pokazivala razumijevanje. Kako je korona kriza dala mnogobrojne poučke, pa i oko tog da su važni kratki lanci opskrbe hranom, da je važno [[Upadica: Hvala.]] u tom smislu preferirati domaće, vjerujem da će se sad naći rješenje i za to.
Hvala lijepa. Idemo na sljedeću pojedinačnu raspravu, a to će biti ona poštovane zastupnice Katarine Peović, izvolite.
Dobar dan svima. Zamjenica predsjednika Vijeća za tržišno natjecanje, gđa. Vesna Patrlj u odgovoru na replike nažalost potvrdila mi je ono što je jasno i iz medijskih natpisa i iz nekih mantri i floskula koje se potvrđuju u javnosti, ali ne bi trebale dolaziti sa najviših instanci kao što je ona koju vi, gđo. Patrlj predstavljate. Ta se, u odgovoru na moje pitanje, dakle zašto zaostajemo, odgovara onim poznatim floskulama da je to tako kod nas, odnosno to je stvar našeg mentaliteta. Znači, to nije stvar znači slobodne tržišne utakmice, naše pozicije u toj slobodnoj tržišnoj utakmici, to je stvar našeg mentaliteta i to naravno mentaliteta naslijeđenog iz socijalizma, kako se to kaže, je li? To je, prije svega neznanstveno stajalište, to je statistički neutemeljeno stajalište i netočno stajalište. Ja ću vam navesti samo par podataka koji to itekako demantiraju. Znači mi sigurno i to ste također, rekli da neki mlađi poduzetnici su prilagođeniji svojem mentalitetu o sadašnjoj tržišnoj utakmici, to nije točno. Znači mi konstantno iz godine u godine povećavamo deficit robne razmjene s inozemstvom, prema EU i prema općenito inozemstvu. Industrija svake godine se smanjuje i gasi, pogotovo izvozna industrija, znači brodograđevna koja je bila jedna od zadnjih, naši poljoprivrednici propadaju, proizvodimo sve manje hrane, to nije znači, 50% manje hrane proizvodimo nego što nam je potrebno, 50% hrane uvozimo, znači gase se domaće šećerane, gase se mljekarne, itd., to nije posljedica našem mentaliteta i takve izjave ne bismo smjeli slušati sa najviših državnih instanci. To je posljedica pozicije u upravo toj slobodnoj tržišnoj utakmici gdje mi zaostajemo iz niza razloga. Oni koji su relevantno analizirali naše zaostajanje upozoravaju da je okvir slobodne tržišne utakmice koji nominalno uvodi jednaka tržišna pravila za sve, okvir koji prije svega odgovara onim ekonomijama i onim kapitalima koji su već u dominantnoj poziciji i tehnološki napredniji i, dakle produktivniji. Takav okvir ne odgovara manje razvijenim ekonomijama i tu ne možemo ništa napraviti, a pogotovo ne nekom promjenom mentaliteta. Pri tome se dakle, najrazvijenije kapitalističke ekonomije nisu razvile u uvjetima slobodne tržišne utakmice, a ta su pravila počela forsirati tek kad su njihove kompanije postale dominantne, takva se strategija naziva „kicking away the ladder“, znači, odbacivanje ljestvi ili pojednostavljeno, bogate zemlje odbacuju ljestve kojima su se sami uspinjali do vrha tako da sprečavaju zemlje u razvoju da koriste politike i strategije koje su sami koristili. Koje su to politike i strategije? Navest ću samo neke. Znači, to su prije svega politike državnog intervencionizma koji su i ovakvom Agencijom i radom zakona koji navodno štite slobodnu tržišnu utakmicu nas stavili u podređeni položaj, a to su znači, nacionalizacija strateških industrija, industrijske politike, „picking winers“ strategije, konkurentske devalvacije valuta, mi nikad nećemo dakle devalvirat našu valutu nego ćemo držati visinu tečaja, indikativno ekonomsko planiranje, a Boga mi, su koristile i strategije državnog protekcionizma, to su znači uvozni porezi i tarife, netarifne prepreke konkurentskijem uvozu i sl. to se kod nas ne može desiti upravo zbog ovakvih rada ovakvih agencije za zaštitu tržišnog natjecanja i zakona koji navodno štite to slobodno tržište. Pravila EU u zaštiti tržišnog natjecanja ugrađene su u mnoge naše zakone i procedure, ali mi tim zakonima i procedurama zapravo upravo sebe postavljamo u poziciju da zaostajemo, a u boljom poziciji ostaju snažne korporacije iz zemalja centra. Hrvatska je značajan dio industrije, posebno izvozne, poput brodogradilišta uništila upravo zahvaljujući pravilima kakve propisuju zakoni o tržišnom natjecanju i pravila koje štiti ova Agencija, a koji uključuju zabranu vertikalnih subvencija, zabranu industrijskih politika kojima će se ciljano poticati određena poduzeća i sektori, zabranu zaštite domaće proizvodnje od konkurentskijeg uvoza gdje je konkurentski uvoz, konkurentski samo zato jer se povijesno razvio na politikama upravo državnog intervencionizma i protekcionizma, zato kad govorimo o Agenciji i takvim pripadajućim zakonima, onda je najbolje uzeti jednu lijepu sliku boksača i suca gdje je Agencija sudac [[Upadica: Hvala.]] koji između profesionalnog boksača i amatera [[Upadica: Hvala lijepo.]] provodi svoja pravila.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Pavića.
Poštovana zastupnice, spomenuli ste u svom govoru državni intervencionizam. Mi ovdje imamo izvješće agencije, s druge strane znamo da je agencija zapravo zadnji zid obrane. Imamo i inspekcije koje pokušavaju nešto napraviti međutim nažalost to ide slabo, ... [[Govornik se ne razumije.]] su gotovo nikakve. Agencija se trudi, radi, dali smatrate da pokazatelji koje agencija daje prema državi, prema ministarstvu, prema gospodarstvu, da li su to pokazatelji koji bi trebali ... [[Govornik se ne razumije.]] utjecati na to da država intervenira prema našim proizvođačima odnosno prema našem gospodarstvu?
Poštovana zastupnica Peović.
Pa hvala na pitanju. Znači trebali bi intervenirati, da, to su sigurno pokazatelji koji nas upućuju na to da država treba intervenirati. Zašto? Jer da su sve ove strategije i taktike koje koristi agencija korisne, mi bi uistinu išli unaprijed, to je ona mantra da bi trebamo samo tržišnu utakmicu učiniti boljom, odnosno moramo sve više biti dosljedni onom originalnom modelu slobodne tržišne utakmice pa će nama biti bolje. Agencija za slobodno tržišno natjecanje upravo je dokaz da mi stvarno unaprjeđujemo te strategije i taktike ali sve više i više zaostajemo. Prema tome, mogli bi izvući nekakve zaključke iz toga, umjesto toga, mislim ono što sam ja kritizirala je zapravo jedan jezik koji je ovdje bio korišten, ona mantra da je taj mentalitet odgovoran za sve, to sa najviših državnih instanci, ne bismo smjeli slušati.
Hvala lijepa, slijedeća rasprava bit će ona poštovana zastupnice Marije Selak Raspudić, izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, žalim što je petak popodne i što nas je tek nekolicina ostala u Saboru, da razgovara o ovoj prevažnoj jer se tiče onoga što je esencijalno našim građanima, doslovce se tiče onoga što jedu i piju. Neki dan sam u raspravi koja se nadovezuje na ovu temu istaknula da su Hrvati po potrošačkim pravima posljednji u EU-u. Podatak dosad nepoznat široj javnosti a tiče se izvješća Europske komisije. U tom smislu kad govorimo o izvješću, dvije su ključne dimenzije. Nažalost, nemam vremena detaljnije ući u obje. Prva je struktura samog izvješća i koliko je ono korisno Hrvatskom saboru a druga je ono što se nalazi u izvješću i što se itekako tiče hrvatskih građana jer kada oni i mediji počnu interpretirati i prinositi javnosti ovakva izvješća, tek ćemo onda imati rast potrošačkih prava, konzumiranje potrošačkih prava a onda i pravnu državu i uređeno tržište. Što se tiče toga kakvo je ovo izvješće, nekoliko kratkih napomena. Mislim da je sažetak nekvalitetan jer ne daje ključne informacije osim onih brojčanih koje mogu biti korisne radu ovoga Sabora a često se čita samo sažetak. Mislim da trebamo znati kako se izabiru pojedini pravni subjekti da bi se na njima istraživalo tržište i mislim da je financijsko izvješće transparentno i dobro napravljeno. Što se tiče onoga što nalazi u ovom izvješću, njegovog sadržaja, uzet ću jedan konkretan primjer koji govori mnogo o tome kako funkcionira naša država. Radi se o pravu na vršenje nužde, osnovnom ljudskom pravu. Prvo na vršenje nužde a bez da vas netko pritom opljačka. Radi se o tvrtkama koje vrše uslugu poduzetnicima sa šireg šibenskog područja koji su sklopili zabranjeni sporazum o cijenama usluga crpljenja odvoza i zbrinjavanja fekalija iz septičkih sabirnih i crnih jama te im je izrečena upravno-kaznena mjera u ukupnom iznosu od 131 000 kuna. Svi oni koji žive na obalnom području, znaju itekako dobro koliko je važan istovar fekalija za vrijeme turističke sezone, koliko se on nedovoljno čini jer je usluga preskupa a koliko nas i ekološki košta njegovo zaobilaženje. O čemu se ovdje radi? jednostavno na šibenskom području, određene tvrtke su se dogovorile o cijeni i stvorile jedinstvenu cijenu, prekršile pravila tržišnog natjecanja što je išlo na štetu potrošača i zbog toga su u konačnom postupku bili kažnjeni od agencije. Što je tu zabrinjavajuće? Nije neobično iako je loša praksa koju treba dokinuti, da su određeni poduzetnici pokušali sebi pogodovati i rekli hajmo mi tamo neku višu cijenu svi se dogovorit pa ćemo svi bolje zaraditi. Ali je tragično da su ti poduzetnici svoje ponude dali gradu Šibeniku na isti dan još 2016. g., dakle da postoji jedinica lokalne samouprave koja je dobila od različitih poduzetnika iste cijene za ovu iznimno važnu uslugu u sektoru turizma i da grad nije reagirao. Pazite, ovdje govorimo o gradu, što se tek događa na manjim jedinicama lokalne samouprave? Grad nije reagirao. Reagirala je jedna fizička osoba, nakon nje, agencija je to tek nekoliko godina nakon, kada vidimo cijeli izvještaj. Ja sam pogledala i odluku agencije o ovom konkretnom slučaju. Agencija ne treba reagirati umjesto jedinica lokalne samouprave. Agencija treba reagirati po pritužbama građana a jedinice lokalne samouprave trebaju raditi svoj posao. Ovaj jednostavan primjer prava na vršenje nužde, pokazuje koliko je duboka korupcijska praksa u Hrvatskoj i koliko nadležne institucije ne rade svoj posao. Grad je trebao reagirati, ne fizička osoba i ne agencija. Jer država u kojoj ne možete vršiti nuždu a da vas i pri tom netko ne opljačka je država koja je jedno veliko, zaključite sami.
Imamo dvije replika, prva je poštovane zastupnice Orešković.
Uvažena kolegice, smatram da su izvješća koja u Hrvatskom saboru podnose nadležna državna tijela, možda najvažniji dokumenti o kojima Hrvatski sabor raspravlja. Kudikamo važniji od samih zakona zato što kvaliteta zakona vrlo često ovisi o informacijama koje imamo a te informacije trebamo dobivati od strane onih koji ih neposredno primjenjuju kako bi bili bolji. Stoga mi je žao što ste ovako intonirali svoj govor, ja bi i sama mogla naći i neke zamjerke a isto tako i neke dobre stvari u izvješću same agencija, voljela bi da imaju kvalitetniji rad a nikako ne bi voljela da mi zastupnici kada o izvješćima govorimo, brkamo i miješamo teme. Od zaštite potrošača, od ovlasti jedinica lokalne samouprave, pa do dogovora između potrošača. Dakle vaš govor ni na koji način nije bio vezan sa predmetom izvješća i mislim da to nije primjeren način odnosa nas saborskih zastupnika prema osobama koje u Hrvatski sabor pozivamo da nam nešto iz svog djelokruga rada kažu.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Kolegice Orešković, vidim i kod vas naznake represivnog karaktera jer biste ovdje procjenjivali tko nešto smije a tko nešto ne smije govoriti. Pretpostavljam da kritizirate kritike radi. Bila sam vrlo precizna i konkretna u dvije dimenzije. Uputa oko toga što smatram da bi potencijalno moglo popraviti se u izvješću i oko samog sadržaja izvješća konkretnih odluka koje nam je ovo izvješće donijelo koje se itekako tiču hrvatske javnosti koja uopće nije upoznata sa svim dimenzijama i razinama koje se krše njezina prava, štoviše, za potrebe istog sam i iščitala presude koje se ne nalaze u samom izvješću od 100 i nešto stranica. A to što vi imate potrebu kritizirati da biste kritizirali i promašujete i bit rasprave i noga što se tiče naših građana, vidjet će se na vašem političkom rezultatu.
Hvala lijepo. Slijedeća je replika poštovane zastupnice Petir.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolegice Selak Raspudić, na početku svog izlaganja rekli ste kako bi bilo važno da mediji malo više pažnje posvećuju ovakvim izvješćima i radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja. Ja se s tim apsolutno slažem, mi smo prošle godine raspravljajući o ovom izvješću na Odboru za poljoprivredu, upravo upitali predstavnike agencije što se događa da se o nekim zvučnim slučajevima ustvari u medijima ne može ništa čuti, da li uopće agencija izvještava o tome? dobili smo odgovor da agencija izvještava, dobili smo odgovor i provjerili da agencija objavljuje na svojim web stranicama no ipak postoji neka kao zavjera šutnje. Možda je to čak i logično jer kad pogledamo, uzmemo samo trgovačke lance, a kamoli velike otkupljivače i velike tvrtke, koliko oni ulažu u oglašavanje u medijima, možemo li onda očekivati da će ti isto mediji koji su financirani s njihove strane, objavljivati sami protiv sebe?
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Nažalost nedovoljno je vremena za sve teme koje su u ovom izvješću, ali u djelu izvješća koji se upravo tiče istraživanja tržišnog tiska, možemo iščitati podatke da oglašavanje znatno pada. I to dovodi u jedan nezavidan položaj medija koji u toj utrci za dovoljnim brojem oglašivača, vjerujem i previđaju teme kojima bi se trebali baviti, koji su od interesa hrvatskih građana, idu za ovim tzv. clickbaitovima odnosno klikanjem i ove teme ne dospijevaju u fokus. Zato i jesam govorila o nečemu što budi pozornost jer ovo je jedan primjer koji pokazuje širi i dublji problem nedovoljno kvalitetnog funkcioniranja hrvatskih institucija na svim razinama. Ne sad samo ove agencije, nego svega onoga što je njezinom djelovanju trebalo prethoditi. Mi smo o ovome trebali raspravljati prije nego što smo uopće govorili o Zakonu o nepoštenim trgovačkim praksama. Možda ako bude bolje radili u Saboru [[Upadica Reiner: Hvala.]] i bolji radi imali u Saboru će imati i bolje ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepo. Slijedeća rasprava bit će poštovane zastupnice Danice Baričević, izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici agencije. Složit ćemo se da je pred nama opsežno ali vrlo pregledno i po svim zakonskim i europskim načelima sastavljeno izvješće. Osim ovog izvješća, cjelokupni presjek djelovanja Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja je i na njezinim mrežnim stranicama što svakako pridonosi transparentnosti ali i edukativnom djelovanju za sve zainteresirane. Predmeti i procesi na kojima radi agencija su složeni. Zahtijevaju specifična stručna znanja, brzinu i ažurnost postupanja i upravo tu do izražaja dolazi kvaliteta kadrova samih zaposlenih u agenciji. Iz godine u godinu nam agencija pokazuje trend rasta riješenih predmeta pa je tako u 2019. g., iz područja tržišnog natjecanja i zabranjenih nepoštenih trgovačkih praksi, bilo ukupno 772 predmeta ili rast od 12,6% u odnosu na 2018. godinu. Za utvrđene malverzacije, izreče su upravo kaznen mjere u ukupnom iznosu od 4 119 500 kuna. Naravno, cilj ovdje ne smije biti nikako kažnjavanje samo radi kažnjavanja, već generalno odvraćanje od takvog postupaka u poslovanju, stvaranje poštenih praksi, kulture tržišnog natjecanja i pozitivnog poslovnog okruženja. Koliko su odluke agencije pomno donesene, govori i činjenica da su pokrenutim upravnim sporovima protiv rješenja Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja odbijeni tužbeni zahtjevi tužitelja i u cijelosti potvrđene odluke same agencije a bilo je takvih odluka 5. Ono što nam je svima u trn u oku i što zapravo možemo nazvati grubim narušavanjem tržišnog natjecanja a čuli smo to i na samom Odboru za gospodarstvo, jesu karteli. Poduzetnici trebaju biti vrlo oprezni prilikom dogovaranja svojih suradnji jer svaka rasprava o cijeni potencijalno dovodi u opasnost da se okrznete o kršenju samih propisa. Još bih istaknula nekoliko aktivnosti agencije a samo 2019. g. je, treba ovdje kazati da je 25 riješenih predmeta iz tog područja o kršenju propisa utvrdila 2, Agencija utvrdila 2 kartela, a sankcioniranje kartela traži dodatne snažne dokaze, a slobodno možemo reći da su ti pokajnici bili ključni u samim informacijama. Da istaknem i dalje aktivnosti Agencije je područje koje nam u Izvješću detaljno sve elaborirano djeluje, a to je međuresorno, prilikom dakle, donošenja nacrta propisa, usklađivanja s pravnom stečevinom i EU-om, provodi se sektorska istraživanja, a u ovom izvještajnom razdoblju su bila 3 ogromna, a odnose se na istraživanje digitalnih tržišta, tržišta osiguranja i tiska, tržišta trgovine na malo i mješovitom robom, analize odgovara na upite, donosi stručna mišljenja, sudjeluje u nizu bilateralnih i multilateralnih inozemnih projekata, a svakako bi istaknula twinning projekt s Crnom Gorom gdje su naši stručnjaci, agencije, pružili podršku i prenijeli upravo iskustva Crnoj Gori. Kad to sve uzmemo u obzir, a znajući kadrovske kapacitete Agencije za tržišno natjecanje, možemo samo pohvaliti ovdje njihov rad. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Totgergelija.
Hvala potpredsjedniče HS-a, kolegice, mogli smo danas ovdje tijekom rasprave čuti i tezu da su ovakve rasprave o izvještajima u HS-u skoro pa nepotrebne, što se nikako s tim osobno ne mogu složiti i zanima me tu i vaše mišljenje. Nekako sam mišljenja da upravo ova rasprava danas u HS-u može doprinijeti širenju kulture tržišnog natjecanja u cijelom društvu, pa što vi o tome mislite?
Poštovana zastupnica Baričević.
Zahvaljujem kolega Miro. Da, u pravu ste, jako je dobro da smo danas, ove teme su potrebne odnosno ovaj Izvještaj nam i ukazuje, kao što je i ravnateljica Agencije, odnosno predstavnici Agencije danas kazali, a to je da je jako teško otkriti i same kartele i tu nelojalnu konkurenciju, dakle mi moramo ovdje svi skupa, a i sama Agencija, proraditi još više na svijesti građana, jačati svijest i promicati upravo tu kulturu, ona treba biti još jača i to je, evo, prilika i za buduće izmjene i dopune zakona, da se ojača svijest i da se, da bude bolja, bolja, poruka.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Petir.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice Baričević, govorili ste o kartelima, prema nekim mojim informacijama koje imam, kad je riječ o svjedocima pokajnicima, oni se ponekad ponovo nađu u nekim novim kartelima pa kad ne ispune svoje interese, onda budu pokajnici, pa kad osvane novi kartel, eto njih opet ovdje, tako da to pokazuje jednu veliku dosjetljivost i kreativnost, ako to mogu tako diplomatskim rječnikom reći, koja prevladava na ovim prostorima, o čemu svjedoče izmjene i dopune Zakona o nepoštenim trgovačkim praksama gdje uvodimo čak 43 nepoštene trgovačke prakse, a ja mislim da ih treba dodati još, o tome sam više puta ovdje govorila. Što vi mislite, bi li bilo potrebno kroz, evo, ove rasprave koje proteklih dana vodimo, a sve nekako idu u sličnom smjeru, imati detaljne odredbe u Zakonu o suzbijanju nepoštenih trgovačkih praksi kako bi doista stvorili instrumente kojima ćemo zaštiti domaću proizvodnju, ali i [[Upadica: Hvala.]] naše potrošače?
Poštovana zastupnica Baričević.
Svakako, zahvaljujem uvažena zastupnice Marijana Petir. Svakako, iz područja tržišnog natjecanja, zadužen je Zakon o zaštiti tržišnog natjecanja, a zabranjenih nepoštenih trgovačkih praksi Zakon o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom. U svakom slučaju, evo, vrlo je bitno komunicirati bolje te zakonske izmjene, kako bi upravo doveli do ovoga o čemu ste kazali.
Poštovana zastupnica Balić ima repliku.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani kolegice, prije svega, ustvari, istaknula bih kako pozdravljam ovu predmetno izvješće, odnosno Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2019. g. U svom izlaganju istaknuli ste kao jedan bitan segment poslovanja Agencije u ovoj predmetnoj godini, međunarodna suradnja i u tom kontekstu spomenuli ste twinning light projekt pomoći Agenciji za zaštitu konkurencije u Crnoj Gori. Možete li reći znači što je to, odnosno nešto konkretnije o tom projektu i zašto je on bitan i koje rezultate je polučio? Hvala vam lijepa.
Poštovana zastupnica Baričević.
Zahvaljujem uvažena zastupnice Marijana Petir, dakle, upravo ta međunarodna suradnja Agencije i pomoći je financirana iz europskog projekta, a riječ je upravo o prvom projektu koji je Agencija samostalno provela kao davatelj pomoći uz podršku Središnje agencije za financiranje i ugovaranje u području administracije i financija projekta. Dakle projekt je bio usmjeren na jačanju kapaciteta crnogorske agencije u vođenju i rješavanju predmeta u području zaštite tržišnog natjecanja, s naglaskom na postupovne aspekte koji uključuju složene ekonomske analize, ali i prikupljanje samih dokaza, osobito kroz nenajavljene pretrage poslovnih i privatnih prostora poduzetnika.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Mire Totgergelija.
Hvala potpredsjedniče, kolegice i kolege. Danas ovdje raspravljamo o Godišnjem izvješću Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2019. g. i Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja zasigurno ima važnu ulogu u primicanju prava i politike tržišnog natjecanja pri čemu jednako tamo ima i značajnu ulogu u stvaranju i širenju kulture tržišnog natjecanja te podizanju svijesti o učincima tržišnog natjecanja na rast konkurentnost nacionalnog gospodarstva te dobrobiti potrošača pa nekako u tom kontekstu ja doživljavam i ovu današnju raspravu u Hrvatskom saboru. Prema izvješću agencije, ona je u 2019. g. imala ukupno 772 riješena predmeta iz područja tržišnog natjecanja i zabranjenih nepoštenih trgovačkih praksi. Za utvrđene povrede zakona tijekom 2019. g. izrečene su upravno-kaznene mjere u ukupnom iznosu od 4 119 500 kn, jednako tako u 2019. g. bilježi se povećanje riješenih predmeta od 12,6% u odnosu na 2018. godinu. Naime, riječ je o jače izraženom trendu povećanja budući da je povećanje u 2018. g. u odnosu na 2017. iznosilo oko 6,7%. U nastavku više ću se osvrnuti na rad Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja vezano uz utvrđivanje nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom gdje je agencija riješila tijekom 2019. g. 62 predmeta, od toga 9 upravnih, 53 neupravna, agencija je upravnim postupcima obradila i veliki broj ugovora sklopljenih sa dobavljačima, trgovcima, otkupljivačima i prerađivačima, puno priloga, aneksa te općih uvjeta poslovanja. Od ukupno 9 okončanih upravnih predmeta koji su svi pokrenuti po službenoj dužnosti, povodom za pokretanje 5 upravnih predmeta, bila su iz saznanja iz anonimnih prijava a 4 su pokreta na temelju istraživanja stanja na tržištu. Tijekom 2019. g. dovršeno je istraživanje stanja na tržištu voćem i povrćem pokrenuto 2018. g. koje je rezultiralo pokretanje postupaka protiv većeg broja otkupljivača. U promatranom razdoblju agencije za utvrđene nepoštene trgovačke prakse, prekršiteljima je izrekla upravno-kaznene mjere u ukupnom iznosu od 3,5 milijuna kuna. Nadalje, u 2019. g. agencija od Europske komisije zaprimile 473 notifikacije koncentracije poduzetnika, u tim je predmetima trebalo provjeriti imaju li konkretne koncentracije odnosno i ako su primjene ... [[Govornik se ne razumije.]] koji je učinak na hrvatsko tržište. U ostale značajne aktivnosti agencije, svakako spadaju sektorska istraživanja tržišta, promicanja prava i politike tržišnog natjecanja, davanje stručnih mišljenja i očitovanja na upite pravnih fizičkih osoba, međuresorna i međunarodna suradnja. Tijekom 2019. g. agencija je provela i tri opsežna sektorska istraživanja tržišta i to tržište trgovine na malo i mješovitom robom, hrane, pića, higijenske robe, tržišta osiguranja i tržište tiska. U ovom je izvještajnom razdoblju agencija riješila ukupno 62 predmeta iz područja zabrane nepoštenih trgovačkih praksi. U 9 je utvrđeno nepoštivanje trgovačkih praksi od strane više trgovaca i otkupljivača ili prerađivača te su za njih izrečene upravno-kaznene mjere. Ostala 53 predmeta iz tog područja su se odnosila na istraživanja pojedinih tržišta i očitovanja na upite fizičkih pravnih osoba, komora i drugih subjekata te na međunarodnoj suradnji sa Europskom komisijom. Također, agencija je unaprjeđivala suradnju i sa tijelima za zaštitu tržišnog natjecanja drugih država, primjerice u 2019. g. sklopljen sporazum suradnje s tijelima zaštite tržišnog natjecanja Republike Albanije a održan je i bilateralni susret s predstavnicima državne uprave za regulaciju tržišta Narodne Republike Kine. Zaključno iz svega navedenog, razvidno je da su aktivnosti agencije tijekom 2019. g. bile usmjerene na promicanje prava i politike tržišnog natjecanja stoga ocjenjujem da je ovim izvješćem na transparentan način prikazan rad agencije te ga u cijelosti podržavam. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Damira Habijana, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Predstavnici agencije, poštovane kolegice i kolege. Evo pred nama je Godišnje izvješće agencije, ko što sam ranije reko već u replici, mislim da doista nitko dobronamjeran ne može osporavati ovo izvješće koje je pred nama a reko bi kao i općenito, cjelokupni rad same agencije. Ovdje je maloprije bilo rečeno, žao mi je što nema više Selak Raspudić, kako gdje ovaj ako sam dobro razumio, sažetak kratki, sažetak bi trebao biti kratki ali zato postoji cjelokupno godišnje izvješće koje doista jest opsežno ali isto tako za sve one koji su zainteresirani, postoji i to uvijek kažem, još ću pohvaliti i vrlo opširno zapravo i sve odluke, mišljenja koje zapravo agencija stavlja na svoje mrežne stranice, prema tome, tko god je zainteresiran, može sve podatke naći i tamo. Isto tako, mislim da je potrebno spomenuti i pohvaliti dosadašnji rad agencije u segmentu praćenja zapravo stanja zaštite tržišnog natjecanja na razini EU-a, posebice u primjeni propisa EU-a i to čak i prije formalnog pristupanja RH EU-u. Pored preuzetih obveza primjene pravila u tržišnom natjecanju u zajednici, preuzeta je i obveza primjene instrumenata za tumačenje koje su usvojili institucije zajednice što uključuje naravno i sekundarno zakonodavstvo i tijela Unije, zaduženih za tržišno natjecanje ali i sudsku praksu odnosno sudske odluke osobito Europskog suda pravde. Upravo je poznavanje i praćenje i primjena odluke Europskog suda pravde u postupcima pred agencijom od velike važnosti za pravilnu i potpunu zaštitu područja tržišnog natjecanja a osobno obzirom da sam i po struci odvjetnik koji se u nekoliko slučaja našao pred agencijom, mogu i to potvrditi. Naime, Agencija je mnogo prije, od primjerice, pravosudnih institucija započela s primjenom, odnosno pozivanjem na praksu Europskog suda za pravdu. Dovoljno je, dakle pogledati doista bogatu praksu koju Agencija kroz svoje odluke, dakle kroz godine i godine formirala, a u čijem sadržaju nalazimo i komparativnu analizu odluka Europskog suda pravde, detaljne analize mjerodavnih tržišta i zastupljenosti poduzetnika na istom, naravno ovisno o pojedinom slučaju koji je predmet same odluke. Rekao sam prije već u replici, kako će novi pravni instituti i nove ovlasti koje su dodijeljene Agenciji temeljem izmjena i dopuna Zakona o zaštiti tržišnog natjecanja, a koji se, nadam se, bit će usvojen u ovom Domu nakon što dođe u drugo čitanje, zasigurno omogućiti istoj da vodi još uspješniju borbu protiv poduzetnika koji zaključuje zabranjene sporazume, odnosno kartele, kao i poduzetnike koji zlouprabe svoj vladajući položaj. Također, znamo da je 11. prosinca 2018. usvojena Direktiva EU Parlamenta i Vijeća 2019/1 o ovlašćivanju upravo tijela država članica nadležnih za tržišno natjecanje za učinkovitiju provedbu pravila o tržišnom natjecanju i osiguravanju pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta. Naravno da je obzirom na navedeno, potrebno istu transponirati u nacionalno zakonodavstvo. Od brojnih novina u toj Direktivi, ovdje bih istaknuo nešto je o tome zapravo govorila i kolegica Petir, program pokajništva, jedan, ja bih rekao od najvažnijih zapravo alata Agencije upravo u borbi protiv kartela, iz razloga što je riječ o zabranjenim sporazumima između međusobnih konkurenata na tržištu, koji su u većini slučajeva tajni te je njihovo otkrivanje izuzetno teško. Agencija je još u studenom 2010. g., a kada su stupile na snagu one Uredba o kriterijima za izricanje upravno-kaznene mjere i posebno Uredba o kriterijima za oslobođenje ili umanjenje upravno-kaznene mjere ovlašteno provoditi pokajnički program za sudionike kartela, prema tome, novinama samo se detaljnije upravo uređuju već postojeći institut te se ujedno ovlašćuje Agencija da odobri pristup izjavama poduzetnika pokajnika ili prijedlozima za nagodbu strankama u postupku na koji se izjave i prijedlozi za nagodbu odnose i za potrebe ostvarivanja njihovih prava na obranu u tom postupku. Na taj način, rekao bih, zapravo da se postiže određena ravnoteža u samom postupku. Zašto zapravo to sve ističem? Upravo zato što je i u samom Izvješću Agencija, a to je navela i sama predstavnica Agencije u sljedećem razdoblju među prioritetima biti otklanjanje teških ograničenja tržišnog natjecanja. Isto tako, zato što je i predstavnica AZTN-a istaknula ovdje da je jedini pravni i .../nerazumljivo/... pravi i učinkoviti mehanizam u uspostavi pravednog i transparentnog tržišnog natjecanja upravo podizanje svijesti poduzetnika i ostalih dionika na tržištu u pogledu važnosti prepoznavanja i poštivanja pravila tržišnog natjecanja. Rekao bih zapravo da u određenom, doduše, manjem broju slučajeva niti .../nerazumljivo/... zapravo ne postoji namjera kršenja propisa o zaštiti tržišnog natjecanja od strane poduzetnika, međutim, upravo ta niska razina svijesti o njihovim obvezama, dovodi ih u poziciju da potpadnu pod kontrolu Agencije, a onda naravno slijedom toga i izricanje upravno-kaznenih mjera. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Price.
Svi se slažemo zasigurno da je zaštita tržišnog natjecanja vrlo važna i zasigurno je dobro da imamo i twinning projekte sa sličnim agencijama u zemljama našeg okruženja koje možda još nisu u EU, koje još također, možda ekonomski nisu prošle neke stvari koje smo mi prošli, pa će im dobro doći naše iskustvu. Samo bih htio napomenuti da bi bilo dobro onda imati twinning projekte i sa nekim drugim državama, odnosno agencijama nekih drugih država, agencijama koje se bave za zaštitu tržišnog natjecanja, u nekim zemljama, ajmo to tako reći, koje su ekonomski nešto ispred nas, pa onda naravno, možda posljedica takvih projekata će biti da će, da će neko novo znanje doći i za, kod nas i za našu Agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja. Hvala vam.
Poštovani zastupnik Habijan.
Hvala lijepa. Slažem se s vama kada govorimo o ovoj nekoj, nazovimo to tako, međunarodnoj suradnji, ali ja ću ponovno istaknuti ono što doista to mislim o Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja, da je, ako mogu tako reći, zapravo perjanica u nekim, uvođenjem nekih novina i ponovno naglašavam i to želim ovdje ponoviti, dakle kada nitko, doista rijetko tko od pravosudnih institucija, a na što je bio obvezan i samim Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju dužan već onda primjenjivati određenu pravnu stečevinu dakle EU, to je vrlo teško prolazilo na sudovima koji su još uvijek teško shvaćali zapravo obvezu i izravnu primjenu određenih, dakle primjerice uredbi, odnosno regulations EU-e, dok je to Agencija činila dok je također, se već onda pozivala na EU praksu i ja bih zapravo rekao da mnoge agencije za zaštitu tržišnog natjecanja u članicama koje su mnogo dulje članice EU nego mi, bi se zapravo mogle upravo ugledati u svojim postupcima i u svom radu upravo na Agenciju za zaštitu tržišnog natjecanja u RH.
Hvala. Sad imamo završna izlaganja. U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem poštovani. Koliko je bitan rad, a štetan nerad Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja, danas želim rezimirati za kraj ove rasprave kroz prijavu Agenciji i to prijavu koju sam već spominjala, dakle prijavu iz 2012. g., a radi se o prijavi Udruge stočara i proizvođača mlijeka Bilogora iz Gornjeg Maslarca dakle, od 5.9.2012. g. Tada su oni Agenciju doživjeli kao zadnju slamku spasa i obratili su joj se dakle sa prijavom zbog kršenja tržišnog natjecanja od strane mliječne prerađivačke industrije i to konkretno, Lactal iz grupe dakle koju čime Dukat, Sirela, Kim i ostali u grupi, te Vindija, Ledo i Meggle. Međutim, Agencija je isto tako, kao i ministarstvo ipak odlučila dići ruke od njih, a prijava je išla za prvenstveno kartelsko ponašanje mliječne prerađivačke industrije, zatim monopolističko ponašanje mliječne industrije, očito preuzeto od naše države, zatim zlouporabe vladajućeg položaja mliječne industrije u grupi Lactalis, pa netržišnog formiranja otkupnih i prodajnih cijena mlijeka i mliječnih proizvoda, zatim u prijavi su obrazložili sve neistine subvencije Dukata d.d. prema proizvođačima mlijeka, zatim netransparentan obračun kvalitete mlijeka, neisplata kvalitetnog mlijeka, dakle sve se to događa i danas i ograničavanje slobode odabira otkupljivača svježeg mlijeka. Dakle na dvadesetak stranica detaljnog teksta s prilozima veliki broj OPG-ova i njihovih obitelji, izložio je što im sve mliječna industrija čini i kako ih direktno uništava. Ponavljam, tada 2012. imali smo još uvijek 65 000 proizvođača mlijeka, a danas kako sam već uvodno spomenula ih je svega ostalo 4000. Agencija nije i ovim postupkom zapravo je stvoreno što direktno, što indirektno preko 60 000 socijalnih slučajeva, dakle od radno sposobnog stanovništva, stvarali smo socijalne slučajeve. Ja bih rekla da se radi o eklatantnom primjeru uništavanja malog čovjeka, primjeru gdje su zakazale sve institucije, od Ministars5tva poljoprivrede preko Državnog inspektorata odnosno pripadajućih inspekcija pa i Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja. Da je agencija radila svoj posao, ne bi mliječna industrija samljela, zgazila i uništila 50 000 hrvatskih vrijednih i poštenih obitelji što za sobom povlači stotine tisuća ugroženih egzistencija naših građana. Nadam se samo da su svega ovoga u agenciji itekako svjesni. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedeći klub je onaj Mosta a u ime kojeg će govorit Marija Selak Raspudić, izvolite.
Ovakva izvješća čiji je sadržaj od šireg javnog interesa, imaju dvije dimenzije i zbog toga na neki način dovode saborske zastupnike u nezavidan položaj. Jedna je dimenzija način na koji su izvješća napisana, njihova vjerodostojnost, njihova kvaliteta i potencijalne upite za poboljšanjem. I to je ono što spada u domenu rada saborskih zastupnika. No druga dimenzija ovakvih izvješća koja je sadržajna i koja se tiče onoga što izvan forme piše u tim samim izvješćima, od izuzetno je velikog interesa za hrvatske građane. Nažalost, ključne informacije koje se nalaze u ovakvim izvješćima, izmiču očima javnosti jer vjerujem kada bi javnost nešto više znala o tome kakve su sve nepoštene trgovačke prakse, koliko je trgovačkih lanaca u kojima se svakodnevno opskrbljuju, prekršilo dobre trgovačke prakse i bilo penalizirano, da su to gotovo svi trgovački lanci koji uopće postoje na tržištu, čast izuzecima, i da se to unatoč opomenama i konkretnim financijskim penalizacijama koje je izricala agencija događa i dandanas, jer ja sam gledala izvješće za 2020. g. odnosno biltene agencije za prosinac gdje opet imamo konkretne financijske kazne za određene trgovine koje krše dobru trgovačku praksu. Kada bi građani nešto znali o tome što se događa, kako se krše te prakse, kako se vrše dogovori mimo tržišta, kada bi dobavljači znali na koji se način sve krši njihova prava, kada bi građani čuli da čak i jedna velika Coca-Cola a volimo misliti da takva zvučna imena donose i nekakve bolje tržišne prilike u Hrvatsku, dogovara s ugostiteljskim objektima da se smiju kupovati otprilike sažeto samo njihovi proizvodi ukoliko se želi distribuirati i Coca-Cola, i da je ona sama sebi izrekla kaznu i da se nitko nije javio da bi komentirao tu kaznu pa je takva kazna i prihvaćena a praksa će navodno biti promijenjena, odnosno do sada budući da opet kasnimo jer govorimo o 2019. g. je već valjda promijenjena, onda bi možda građani otvorili svoje oči i uši i sami bili u mogućnosti uočavati i kršenje njihovih potrošačkih prava ili ako su poduzetnici a radimo na tome da osnažimo poduzetništvo, vidjeti kakve sve postoje nepoštene trgovačke prakse i koji su im alati dostupni da bi se izborili protiv tih nepoštenih trgovačkih praksi. Puno je primjera doista koji su jasni i tiču se svakodnevnog života toga na koje se sve načine krše tržišni zakoni a samim time kako to utječe na naš svakodnevni život. U svom izlaganju izdvojila sam jedan primjer koji vjerujem da budi pažnju i koji će biti razumljiv svakom građaninu. Nisam ga izdvojila slučajno jer je zanimljiv i primjer svih trgovačkih lanaca, zanimljiv je i primjer Coca-Cole, zanimljivi su i važni primjeri istraživanja tržišta koje se također navode u ovom izvješću agencije. Ali nažalost tek kada koristimo neke primjere koji bude pažnju, osvještavamo sam problem i možda ćemo doći do toga da se netko zapita „Pa što piše u tom izvješću? Pa tko sam ja kao potrošač, pa tko sam ja kao poduzetnik, pa koja su moja prava? Na koje sve nepoštene trgovačke prakse ne moram pristajati? Kome se mogu obratiti i što sam mogu učiniti da to promijenim?“ Na taj način zbog nevidljivosti ovakvih izvješća u javnosti, bojim se da uloga Sabora prvenstveno ostaje prosvjetiteljska. Da imajući u vidu vremenska ograničenja, moramo sažeti svoju raspravu na bitno, na upoznavanje građana sa sadržajem ovih izvješća a manje nam ostaje nažalost, zabavljanje formom a to je način poboljšanja ovih izvješća koji će u budućnosti dovesti do toga da jasnije komuniciramo sadržaj. Hvala vam.
Hvala. U ime Kluba zastupnika SDP-a, govorit će završno poštovani zastupnik Željko Pavić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, gđo. tajnice, kolegice i kolege, nema nas baš puno ali evo da malo zaokružimo naše rasprave danas. Ja sam danas reko ono što smatram da bi trebalo biti u izvješću, pokušao sam to nabrojati. Pohvalio sam ono što sam pohvaliti smatrao da treba pohvaliti i mislim da smo danas onu pauzu iskoristili pametno jer smo malo raspravljali neke stvari, mislim da bi bilo dobro da se te stvari ponovo odnosno ti elementi stave u izvješće zbog novih zastupnika koji dolaze tu i zbog onih koji nisu prošle godine čitali izvješće, koji nisu čitali izvješće i prethodnih godina, jednostavno to bi trebalo biti u izvješću. Naime, radi se o tome da sam ja nekad tu sjedio u ovim klupama odnosno predstavnici iz mog poduzeća i kad sam bio član uprave i znam koliko smo se trudili da napravimo to izvješće da bude što kvalitetnije, da ne može nitko reći da nešto ne valja, a posebno smo se trudili da dodatno opišemo i napišemo nešto o stvarima koje nismo napravili a trebali smo napraviti. To je bilo izuzetno važno. I da obrazložim zbog čega to nisu napravili. Ovo tu izvješće nam treba zbog toga jer nam trebaju podaci. Izvješće bez podataka na temelju kojih možemo donositi nekakve odluke, zaključke, promjene nam ništa ne znači. Izvješće zbog izvješća vjerojatno će bit tu prihvaćeno u Saboru ali nikome ne koristi. Izvješće pogotovo ovo vaše, ja sam vam već rekao, smatram da ste vi nakon inspekcije koja nažalost ne radi i ne može funkcionirati, vi ste zadnja brana obrane naših proizvođača, naših poljoprivrednih proizvođača, oni vjeruju u vas jer drugi nitko više im ne može pomoći osim vas. I mislim da ono što ste napravili unutra kroz svoj rad, što je ocijenilo na kraju i Ministarstvo poljoprivrede kao pozitivno, mislim da to treba istaknuti. Jer ako je Ministarstvo poljoprivrede prema čl. 34. Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom izradilo naknadnu procjenu učinka zakona i nakon analize zaključilo da je zakon donio određene pozitivne promjene u odnosima između dobavljača i trgovaca i dobavljača i prerađivača odnosno otkupljivača, ukoliko se nakon toga desilo nešto sa ugovorima pozitivno, ako imamo druge stavke ugovora koje pomažu našim dobavljačima, koje pomažu našim proizvođačima, to je pozitivan učinak i to treba istaknuti u svojem izvješću. Da znamo što, kako, zašto, što treba poduzeti da i ostalima pomognemo. Znam da vas je to malo zasmetalo ali vjerujte, smeta i nas kad dobijemo izvješće koje je tu a na temelju njega ne može apsolutno ništa zaključiti, ne možemo ga proanalizirati zbog toga jer nedostaju neki podaci koje vi imate, imate ih sigurno jer ste ih obrađivali, jer ste sa njima operirali i znam da su vam nadohvat ruke ali jednostavno unutra nisu napisani, da li zabunom, da li propustom, nemam pojma. Slično vam se desilo i sa izvješćem g. Beroša, ministra o učincima provedbe mjere iz Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti tijekom epidemije bolesti COVID-19, koji je napisao izvješće, pobrojio je sve mjere ali nije pobrojio nijedan učinak. I kaže pa svi znate, piše u novinama, da, ali nije na meni da ja skupljam podatke iz novina. Mi znamo koji su bili učinci iz novina, ne znamo na koju se mjeru odnosio ali nama treba mjera, treba nam učinak. Mjera, učinak, da to bude mjerljivo. Na kraju krajeva, treba nam to sve skupa zbog toga bismo mogli provoditi korektivne mjere. Nama trebaju izvješća da bismo mogli napraviti korektivnu mjeru, da bismo mogli promijeniti zakon ukoliko u zakonu nešto ne odgovara, ukoliko nešto u zakonu nije dobro, ukoliko treba nešto olabaviti u zakonu, ako treba nešto u zakonu postrožiti, za to nam trebaju izvješća, da možemo na to utjecati. I ja se nadam da ćete to popraviti i da ćemo dobiti izvješće slijedeće godine puno opširnije i da ćemo imati unutra sve podatke koji nam trebaju da bismo mogli takve zaključke donositi. Hvala lijepo.
Hvala. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovana Vesna Patrlj, izvolite.
Pa evo, poštovane zastupnice i zastupnici, na kraju bih samo htjela reći da sam jako, da mi je jako drago da je područje našeg rada kako područje za zaštitu tržišnog natjecanja tako isto, tako isto i zabrana nepoštenih trgovačkih praksi, kod vas pobudila veliki interes. Ono što bih na kraju htjela reći samo, htjela bi pojasniti neke stvari za koje agencija nije nadležna iako su se ovdje spominjale, pa bih naročito istaknula jer je većina zastupnika spominjala pogrešne deklaracije proizvoda. Naime da se u trgovačkim lancima pojavljuju proizvodi koji su krivo deklarirani, kao hrvatski proizvodi iako nisu hrvatski proizvodi, Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja nije nadležna za kontrolu i ispravnosti deklaracije označenih proizvoda. Znači za to su nadležne inspekcijske službe, Državni inspektorat, o tome smo mi javnost da ne bi bilo zabune, jer se proziva agencija u novinama da poduzme nešto, mi to u okviru našeg Zakona o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi nemamo ovlast, mi nemamo inspekcije, dakle to treba raditi Državni inspektorat. Poduzeli smo mjere na način da smo to objavili na našoj mrežnoj stranici 10. ožujka, vidjet ćete priopćenje u kojem to piše javno. Nije nitko prenio ne znam zašto, ali smo mi to objavili. Pisali smo Državnom inspektoratu, dakle njih smo isto obavijestili o tome da mi u okviru našeg zakona nismo nadležni za kontrolu i ispravnosti deklaracija i obavijestili smo i Ministarstvo poljoprivrede. Dakle, u tom djelu vašeg primjedbe, nažalost agencija ne može ništa činiti zato što je jednostavno nije za to nadležna. Što se tiče evo sad tu je gđa. Katarina Peović, ja zaista nisam, ja sam samo rekla kad ste me pitali zašto gospodarstvo RH zaostaje za gospodarstvom drugih država članica EU-a ili većine država članica EU-a, ja sam rekla da bi se to trebalo, da bi za to trebalo napraviti jednu ozbiljnu veliku analizu, dakle to je bilo temeljno što sam rekla. Agencija nije nadležna za kontrolu državnih potpora, mi smo jedno vrijeme bili nadležni za to, ali to je bilo od 2003.-2014., dakle mi od 2014. g. uopće nismo nadležni za državne potpore. Mi ne možemo raditi industrijske politike ili strategije, dakle to nije u našoj nadležnosti. Što se tiče, pitanje je bilo postavljeno i vezano uz meso loše kvalitete koje se pojavljuje, ili neki drugi proizvodi loše kvalitete koji se pojavljuju u našim trgovinama, mi nismo nadležni niti za ispitivanje kontrole kvalitete tih proizvoda. Mi naravno, ako čitate Zakon o zabrani nepoštenih trgovačkih praksi, tamo je navedeno koji su bitni sastojci ugovora o između dobavljača konkretnog i trgovca konkretnog. Međutim, tamo je navedena kvaliteta proizvoda, da ona mora biti označena u ugovoru, međutim, da bi mi ispitivali kvalitetu proizvoda, mi ne ispitujemo općenito kvalitetu proizvoda nego jedino u situaciji iznimnoj bi mogli to raditi kad bi neki dobavljač nama podnio prijavu, makar i anonimno, bilo kako, da se njegov proizvoda ili da se proizvod određene kvalitete prodaje pod nekom drugom kvalitetom, njegov konkretno proizvod, da određeni trgovac njegov proizvod prodaje pod nekom, to smo i činili, to vam je recimo u predmetu „Fragaria“ smo utvrdili da su se lubenice prodavale krivo označenom kvalitetom. Ali općenito mi, za kontrolu kvalitete proizvoda nismo nadležni niti mi imamo, mi moramo oduzeti vještačenje, mislim, morali bi imati vještaka u postupku da bi to utvrđivali. Zakon nam to ne daje tu ovlast. To je opet pitanje inspekcija, a ne nas. Što se tiče problema na području energetike i telekomunikacija, ja moram istaknuti, ili banka, bankarskom poslovanju, ja moram istaknuti da Agencija nije jedini regulator na tom tržištu, na tom tržištu djeluje i HAKOM i HERA i HNB, dakle nije isključivo nadležnost Agencije u tome kakvo je stanje na tim tržištima. Od, e sad da vidimo je li još nešto što bi trebalo baš posebno naglasiti. Vezano uz pitanje izvješća, odnosno način statističke podatke i ovo što je g. Pavić rekao, mi smo te podatke dali, ali ne na onaj način, mislim možete naći i na stranici 7, 9 i 58 ovog našeg Izvješća točno što smo radili, koliko nam je postupka ostalo neriješeno koji smo započeli u '19., a okončali ih u '20. g. pa tako od ovih predmeta 22 koji su ostali neriješena u '20. g. ih je riješeno jako puno još. Priopćenja su objavljena na našoj web stranici, ja sam g. Paviću u pauzi točno i navela koji su to predmeti riješeni u međuvremenu. Hvala vam puno na savjetima, odnosno preporukama za buduća izvješća, nastojat ćemo na taj način da bude poglednije još raditi ubuduće i još jednom, hvala puno na pažnji.
Hvala lijepo. Molim vas, ostanite, imamo 3 replike, prva je poštovanog zastupnika Pavića. Izvolite.
Poštovana tajnice, kao što je vaša Agencija isto tu ... [[Govornik se ne razumije.]] u jednom dijelu, i tu je da pomaže, a ne da kažnjava, tako smo mi tu isto da pomognemo da ta izvješća budu stvarno što je moguće kvalitetnija, da bismo mi mogli bolje raditi, da bi Sabor mogao donositi kvalitetnije odluke, da bismo mogli donositi kvalitetnije zakone i molim vas da to shvatite stvarno dobronamjerno jer tu, samo sam pokušao napraviti analizu ono što smo dobili na stol, da vidimo da li možemo dobiti nešto iz tih podataka ili ne možemo dobiti, odnosno ono što nas interesira da li možemo dobiti. To je prva stvar, druga stvar, htio sam vam još reći u vezi digitalizacije. Ne mogu i ne smijem kritizirati to što radite napredak u svojoj Agenciji i mislim da je to dobro, međutim, ono što bih preporučio, što bih sugerirao je da se pokušamo i vi i sve ostale agencije i javna poduzeća i ministarstva, da se koncentriramo na agenciju koja nudi usluge centralizirano, znači naš ... [[Govornik se ne razumije.]] centar u APIS-u i da pokušamo te usluge koristiti tamo da nam to bude što je moguće jeftinije za državu i da možemo raditi centralni registar. Poštovana tajnice, kao što je vaša Agencija isto tu ... [[Govornik se ne razumije.]] u jednom dijelu, i tu je da pomaže, a ne da kažnjava, tako smo mi tu isto da pomognemo da ta izvješća budu stvarno što je moguće kvalitetnija, da bismo mi mogli bolje raditi, da bi Sabor mogao donositi kvalitetnije odluke, da bismo mogli donositi kvalitetnije zakone i molim vas da to shvatite stvarno dobronamjerno jer tu, samo sam pokušao napraviti analizu ono što smo dobili na stol, da vidimo da li možemo dobiti nešto iz tih podataka ili ne možemo dobiti, odnosno ono što nas interesira da li možemo dobiti. To je prva stvar, druga stvar, htio sam vam još reći u vezi digitalizacije. Ne mogu i ne smijem kritizirati to što radite napredak u svojoj Agenciji i mislim da je to dobro, međutim, ono što bih preporučio, što bih sugerirao je da se pokušamo i vi i sve ostale agencije i javna poduzeća i ministarstva, da se koncentriramo na agenciju koja nudi usluge centralizirano, znači naš ... [[Govornik se ne razumije.]] centar u APIS-u i da pokušamo te usluge koristiti tamo da nam to bude što je moguće jeftinije za državu i da možemo raditi centralni registar.
Poštovana gđa. Patrlj.
... [[Govornik nije uključen.]]
Repliku ima poštovana zastupnica Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovana, ma jasno je nama kao zastupnicima da vi niste nadležni za kontrolu deklaracija na proizvodima i u dućanima i da je to zapravo posao inspekcije, međutim, smatramo da uvijek postoji mogućnost međuresorne koordinacije između tijela, a posebno zato što vi radite ... [[Govornik se ne razumije.]] istraživanja koja zapravo kasnije kao preporuka upućujete i Vladi, dakle nadležnim ministarstvima odnosno jedinicama lokalne i regionalne samouprave, dakle mi smo danas govorili o vrlo ozbiljnim problemima koji pate poljoprivredu i hrvatsko selo, a vjerujem da i sama znate kako nam je selo devastirano i ljudi se iseljavaju. Upravo iz tog, iz tih razloga smatram da smo dužni ukazati na te probleme i evo, ako je ikako moguće i na taj način utjecati i na vas, ali i na ostale institucije da kroz tu zajedničku koordinaciju na onim tijelima na kojima to možete, pokušate utjecati na trenutno stanje. Hvala.
Poštovana gđa. Patrlj.
Pa mi se u svakom slučaju zalažemo za suradnju sa Državnim inspektoratom, mi smo čak i pokušali jednu suradnju ostvariti i održali jedan sastanak u Ministarstvu poljoprivrede, međutim, problem je u tome što je, dvaput su recimo izašli u susret, državni inspektori koji su izvrši uvid na otkupnim mjestima da vide da li je, da li su objavljene točno uvjeti otkupa u skladu sa zakonom i dva inspektora državna su to učinila i poslali nam izvješće jer mi imamo 6 ljudi smo imali u početku, kad smo počeli raditi na tom području. Međutim, nakon toga su, je prestala ta suradnja, odnosno rečeno je da to nije propisano Zakonom o Državnom inspektoratu i da oni nama ne mogu pomagati u tom smislu jer da smo mi sad nadležni za provedbu Zakona o zabrani nepoštenih [[Upadica: Hvala.]] trgovačkih praksi. Evo.
Repliku ima poštovana zastupnica Peović.
evo prvo bih rekla da praznina ovih klupa više govori, najviše govori o tome koliko je HDZ-u važna ova tema. Niti jedan član HDZ-a izuzev predsjedavajućeg nije prisutan u dvorani, a što se tiče vašeg stava, nije to samo vaš stav o mentalitetu, da bismo mi trebali, svoj mentalitet promijeniti, samo još malo primijeniti tu slobodnu tržišnu utakmicu pa će nama biti bolje. To je opće mišljenje u našem društvu koje svakako moramo prevladati i slažem se s vama, ozbiljna rasprava, ozbiljni podaci, statistički podaci su ono što nas ovdje zanima, evo, ovaj podatak koji je rekla kolegica, 60 tisuća mljekara, nakon par godina 4 tisuće, to su znači podaci koji nama trebaju kako bismo vidjeli kolika je, kolike su razmjere neučinkovitosti tzv. slobodne tržišne utakmice, koje navodno, ako je se držimo, svima će nam bit bolje, [[Upadica: Hvala. Poštovana…]] a vaši podaci su za to presudni [[Upadica: …zamjenica predsjednika…]] dapače.
…Partlj.
Pa evo, nemam ništa za to nadodat, ja sam rekla zaista da treba opsežna analiza u odgovoru, tako da, to je sve što mogu reći.
Hvala vam lijepa. Time zaključujem raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti i mi ćemo nastaviti sa radom u utorak, naglašavam, u utorak, 23. ožujka u 9.30. Prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o osnivanju Sveučilišta obrane i sigurnosti, drugo čitanje, P.Z. br. 24. Želim vam ugodan vikend. Nažalost ne, bit će ih nekoliko. SJEDNICA PREKINUTA U 15,20 SATI.
Sada ćemo krenuti a glasovanjem, prvo ćemo proći kroz mišljenja Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika Hrvatskog sabora. Imamo ih tri, pod a) koji je podnio zastupnik Nikola Grmoja, pod b) koji je podnio zastupnik Arsen Bauk i pod c) koji je podnio zastupnik Domagoj Hajduković. Sukladno čl. 236. Poslovnika Hrvatskog sabora, o mišljenju Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav odlučuje se bez rasprave. Pa prvo dajem na glasovanje slijedeći zaključak, prihvaća se mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika Hrvatskog sabora koji je podnio zastupnik Nikola Grmoja a koja glasi: Odredbom čl. 236. stavku 1. Poslovnika Hrvatskog sabora određeno je kako predsjedatelj daje riječ zastupniku koji želi govoriti o povredi Poslovnika čim je ovaj zatraži. Uvidom u video zapis 6. sjednice koja je održana 5. ožujka 2021. g. utvrđeno je kako predsjedatelj nije dao riječ zastupniku nakon njegovog višekratnog traženja da govori o povredi Poslovnika. Stoga se smatra kako predsjedatelj nije postupio u skladu s navedenom odredbom te je bio dužan dati riječ zastupniku čim je zatražio govoriti o povredi Poslovnika Hrvatskog sabora.“ … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Što ste rekli? Ništa, onda glasujemo… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]]
Htjela sam samo pojasniti da tražim stanku prije prve točke, prije mišljenja Odbora za Ustav. To sam ... [[Govornik se ne razumije.]]
Znači želite sada stanku? [[Upadica Orešković: Prije treće.]] Pa dobro, onda se javite prije treće, nemojmo sada na taj način raditi, dobro, u redu. Dakle, tko je…? Povreda Poslovnika kolega Bauk, izvolite.
Mislim da je povrijeđen čl. 252. Poslovnika jer prema čl. 294. Poslovnika Hrvatskog sabora, kada Sabor usvoji mišljenje Odbora za Ustav, postaje sastavni dio Poslovnika te trebate prije glasanja proglasiti da je za donošenje ovog mišljenja potrebna natpolovična većina svih zastupnika, hvala.
Kolega Bauk, ne slažem se s takvim viđenjem zato što, samo malo, vidim da se neki jako već, dajte molim vas ono mišljenje što sam imao, o, a tu je, evo ga. Dakle, ovdje su situacije u kojima je Sabor odlučivao o mišljenjima Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav iz vremena i SDP-a i HDZ-a kada je odbor donosio svoje stavove a plenarna sjednica potvrđivala ta mišljenja bez natpolovične većine. Dakle, imam nekoliko primjera, pratio sam ono što ste govorili. Prvi je recimo iz 2015. g. kada je predsjednik odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav bio baš kolega Grbin i tada je na jedan zahtjev zastupnice Đurđice Sumrak provedena rasprava, glasovalo se je i 74 zastupnika bilo je za, 53 protiv i status tog dokumenta odnosno tog mišljenja bilo je da je prihvaćen. Isto važi i za situaciju od 11. 2. 2016., tada je zastupnik Peđa Grbin bio je taj koji želio mišljenje odbora, isto tako odbor je dao mišljenje, glasovalo se ovdje na plenarnoj sjednici, 73 za, 48 suzdržanih i 2 protiv, status donesen. I treći primjer iz 2020., 18. 12., isto tako mišljenje koje je potvrđeno većinom glasova ali ne da je bila natpolovična većina. Tako da vi imate pravo na taj prigovor ali isto tako ja ga neću sada usvojiti, vi se možete žaliti Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Dakle, sada ću dati na glasovanje ovaj prvi a) prijedlog, dakle da prihvaćamo mišljenje Odbora za ustav, Poslovnik i politički sustav. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 119 zastupnika, 114 za, 4 suzdržana i 1 protiv pa smo na taj način donijeli zaključak kako ga je predložio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Sada idemo na b), dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika Hrvatskog sabora koji je podnio zastupnik Arsen Bauk a koji glasi: Odredbom čl. 170. Poslovnika Hrvatskog sabora, propisano je kako će predsjednik Hrvatskog sabora ako ustanovi da podneseni prijedlog akta nije sastavljen u skladu sa Poslovnikom Hrvatskog sabora, zatražiti od predlagatelja da u određenom roku postupi i uskladi prijedlog s poslovničkim odredbama. U slučaju neotklanjanja nedostatka u roku od 15 dana od poziva, smatrat će se da prijedlog nije podnesen Hrvatskom saboru. Odredbom čl. 44. a) Zakona o sudovima, propisano je kako postupak izbora predsjednika Vrhovnog suda RH pokreće Državno sudbeno vijeće. Kandidati podnose programa rada koji se uz njihove životopise javno objavljuju na mrežnoj stranici Državnog sudbenog vijeća. Zaprimljene prijave kandidata, Državno sudbeno vijeće dostavlja Uredu Predsjednika RH koji će o kandidatima zatražiti mišljenje Opće sjednice Vrhovnog suda RH i nadležnog odbora Hrvatskog sabora. Ovom odboru dostavljen je prijedlog Predsjednika RH za izbor predsjednika Vrhovnog suda RH od 8. ožujka 2021. KLASA: 021-13/21-07/35, UR.BR.: 71-21-01 i dopis predsjednika Hrvatskog sabora od 9. ožujka 2021. g. KLASA: 021-13/21-07/35, UR. BR: 65-21-02. Iz dostavljene dokumentacije proizlazi kako predsjedniku Hrvatskog sabora nije dostavljena dokumentacija iz koje bi bilo razvidno da je prijedlog za izbor predsjednika Vrhovnog suda RH podnesen od Predsjednik RH u skladu sa odredbama naprijed navedenog zakona a time i Poslovnika Hrvatskog sabora. S obzirom na navedeno, smatra se kako je predsjednik Hrvatskog sabora postupio u skladu s odredbom čl. 170. Poslovnika Hrvatskog sabora te nije odbacio prijedlog već je zatražio od predlagatelja da u određenom roku postupi te ga uskladi sa navedenom poslovničkom odredbom. Tko je za? Imate, nisam vidio, oprostite. Znači imamo zahtjev za stanku, poštovana kolega Dalija Orešković, izvolite.
Hvala, predsjedavatelju. Tražim stanku u ime kluba Centra i GLAS-a radi dodatnih konzultacija. Mislim da je ovdje važno u interesu sveukupne hrvatske javnosti i svih nas zastupnika, razjasniti o čemu se radi. Dakle smatram da je neosnovano odbijen prijedlog Predsjednika Republike da se razmotri njegov prijedlog imenovanja nove predsjednice Vrhovnog suda, što god ja o tom imenovanju mislila. Naime, vaša ovlast kao predsjednika Hrvatskog sabora je bila to da provjerite je li riječ o ovlaštenom predlagatelju, što sasvim sigurno Predsjednik Republike u ovom slučaju jest. Naime, čl. 268. i čl. 33. Poslovnika jasno definiraju što su vaše ovlasti a naša odgovornost kao zastupnika u Hrvatskom saboru je bila potom da imenovanje i prijedlog imenovanja Predsjednika Republike ocijenimo u smislu čl. 81. alineja 10 Ustava te da glasamo protiv s obzirom da njegov prijedlog nije u skladu sa procedurom i postupkom propisanom Zakonom o sudovima. No vi niste bili taj koji ste mogli tu ovlast, to pravo uzeti za sebe. Dakle, pravo je nas zastupnika da glasamo kako ćemo glasati, a vi niste imali pravo odbiti prijedlog Predsjednika da se ovo uvrsti u dnevni red sjednice Hrvatskog sabora. Hvala.
Sada je kolega Grbin, isto tako, obrazlaganje stanke, izvolite.
Zahvaljujem, poštovani g. predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. U ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku vezanu uz ovu točku dnevnog reda. Situacija ovdje je vrlo jednostavna. Mi sada više ne raspravljamo o prijedlogu Predsjednika Republike da se određena osoba imenuje predsjednicom Vrhovnog suda. Ovo se pretvorilo u raspravu o pravu predsjednika Hrvatskog sabora da utvrđuje je li podneseni akt u skladu sa zakonom ili je u skladu sa Ustavom. Prihvaćanjem ovakvog mišljenja, predsjedniku Hrvatskog sabora dati ćemo ovlasti Ustavnog suda. Prihvaćanjem ovakvog mišljenja, predsjednik Sabora dobit će diskrecijsko pravo odlučivanja o tome je li neki akt podoban za raspravu ili nije, na temelju svoje ocjene je li takav akt usklađen sa Ustavom ili zakonom. Poštovane kolegice i kolege, u parlamentarnoj demokraciji takvu ovlast ne može imati predsjednik HS. Može ju imati HS da odluči o tome hoće li prihvatiti neki akt ili neće ili ustavni sud koji će ocijeniti je li prihvaćeni akt ustavan, ali ne jedna osoba, ne jedna osoba koja je u stvari „primus inter pares“ prvi među jednakima zadužen da vodi sjednice HS, da na njima održava red, ali ne i da procjenjuje može li HS o nečemu odlučivati ili ne. Poštovane kolegice i kolege, prihvaćanjem ovakvog mišljenja Odbora za ustav, poslovnik i politički sustav HS Hrvatska će prestati biti parlamentarna demokracija i postati nešto drugo što ja ne znam niti imenovati. Hvala.
Hvala lijepa kolega Grbin. Dat ću riječi kolegi Bačiću, samo kratko, moram se osvrnuti na ovo što ste kazali budući da se radi upravo o mojoj odluci. Dakle, ja nisam odlučivao o ustavnosti i zakonitosti ovog prijedloga jer bi to bilo pogrešno. To nije moja zadaća. Ja sam utvrđivao samo da li sam dobio sve ono što je nužno da bi jedan prijedlog odluke bio spreman da ide na dnevni red. Budući da iz dokumentacije koju sam dobio iz ureda predsjednika RH potpisanu od strane predsjednika republike nije bilo razvidno da je on poštovao i postupio u skladu sa odredbama zakona, nisam vidio nikakvu dokumentaciju u provedenom javnom pozivu i kandidatu koji je proizašao iz tog javnog poziva, niti sam vidio program koji je dužan dostaviti kandidat koji se javlja za poziciju predsjednika vrhovnog suda. Ja sam temeljem toga zaključio da nemam dokumentaciju iz koje bi točka bila spremna za dnevni red i ja sam vratio to predsjedniku republike da upotpuni dokumentaciju i da vrati u roku od 15 dana. Dakle ovdje se, ovo je pokušaj, razumijem ja oporbu, pokušaj da se mene optuži da ja odlučujem o ustavnosti i zakonitosti nekog akta. To nisam činio niti neću niti mi ne pada na pamet. Ovdje je bilo razvidno vidljivo da taj prijedlog odluke ne sadrži potrebnu dokumentaciju da bi mogao postati dio dnevnog reda, o tome se ovdje radi. Izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku kako bismo još jednom ispred Kluba zastupnika HDZ-a jasno poručili svim kolegama zastupnicima, ali i hrvatskoj javnosti kako su zastupnici HS položili prisegu kojom prisegom su se obvezali poštivati ustav i zakone RH i Poslovnik kao akt kojim se uređuje unutarnje postupanje i rad HS i ima snagu i pravni status zakona RH. Odbor za ustav, poslovnik i politički sustav se očitovao da predsjednik HS u ovom slučaju kada je vratio predsjedniku RH odluku o imenovanju predsjednice vrhovnog suda je postupio sukladno Poslovniku HS. Nije odbio uvrstiti u dnevni red nego je predsjednik HS, što je vrlo važno, zatražio od ovlaštenog predlagatelja da taj isti akt uskladi sa zakonom, a ovdje se radi o aktu koji se zove Odluka o imenovanju predsjednice vrhovnog suda. Temeljem čl. 161. Poslovnika HS odluka kojom sabor odlučuje o imenovanju temelji se i na zakonu i na zakonu i to ovdje piše. Kako u odluci koju je predložio predsjednik RH nije se utemeljio i oslonio na Zakon o sudovima kako je to propisano procedura izbora predsjednika Vrhovnog suda RH ništa drugo predsjedniku sabora RH nije preostalo doli zatražiti nadopunu dnevnog reda, a mi ćemo kao zastupnici poštovane kolegice i kolege priupitati predsjednika sabora RH zašto to nije uvrstio u dnevni red kad se za to steknu uvjeti kad neko od ovlaštenih zastupnika podnese prigovor tada ćemo odlučivat o dnevnom redu. Za sada to po meni i nama u klubu nema potrebe.
Hvala lijepo kolega Bačiću. Dobro, neću sada davati stanku u trajanju od 5 minuta već ćemo nastaviti sukladno čl. 293.b. HS, pa ćemo pristupiti glasovanju. Dakle, tko je za prijedlog zaključka Odbora za ustav, poslovnik i politički sustav, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 130 zastupnika i zastupnica, 77 za, 12 suzdržanih i 41 protiv, te je na taj način donesen zaključak kako ga je predložio Odbor za ustav, poslovnik i politički sustav. Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata i nezavisnih zastupnika, Klub zastupnika Hrvatske socijalno liberalne stranke i Narodne stranke reformista, Klub zastupnika Nacionalnih manjina, Klub zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke predlažu saboru donošenje zaključka koji glasi: Prvo, HS u interesu jačanja ustavnosti i zakonitosti u RH ovim se zaključkom jasno opredjeljuje za takav izbor predsjednika odnosno predsjednice vrhovnog suda koji će doprinjeti unaprjeđenju rada hrvatskog pravosuđa. Drugo, HS u skladu sa svojom ustavnom i zakonodavnom ulogom u procesu izbora predsjednika odnosno predsjednice vrhovnog suda iskazuje svoju spremnost da taj postupak odgovorno dijeli s drugim najvišim institucijama RH kojima je ustavom i zakonom dodijeljena uloga u procesu izbora predsjednika odnosno predsjednice vrhovnog suda. I treće, HS ističe da ovim izborom neće i ne mogu biti riješeni svi problemi hrvatskog pravosuđa, te očekuje i poziva sve s kojima dijeli ustavnu i zakonsku odgovornost da proces unaprjeđenja rada pravosuđa bude trajna zajednička zadaća. Kolega Tomašević, izvolite.
Tražim stanku u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka kako bi se konzultirali oko ovog zaključka. Prije svega želim reći da smo mi, ja sam kao član Odbora za Ustav, Poslovnik glasao protiv ovog mišljenja koji je upravo izglasano, znači smatram da je predsjednik HS-a itekako prekršio Poslovnik kad je odbacio, odbacio radi forme, što je propisano u Poslovniku, a ne radi sadržaja prijedlog predsjednika oko kandidatkinje za predsjednicu Vrhovnog suda. Međutim, tu je napravljen jedan opasan presedan, da predsjednik može raditi prethodnu ocjenu zakonitosti i ustavnosti, međutim ovaj zaključak koji ste nam ovdje dali je senzacionalan, senzacionalan. Ja ne mogu vjerovat da to uopće smiruje trzavice koje vi imate u vladajućoj koaliciji jer ovo je potpuno nevjerojatno. Znači da budem ironičan, ovo je takav progresivan zaključak da treba ući u anale HS-a. Znači tri paragrafa. Prvi paragraf, „HS u interesu jačanje ustavnosti i zakonitosti“, nije nama u interesu jačanje ustavnosti, mi trebamo poštivati Ustav. Drugi paragraf, „iskazuje HS svoju spremnost da taj postupak odgovorno dijeli s drugim najvišim institucijama RH“, šta mi imamo izražavati spremnost, znači piše sve u Ustavu, predsjednik RH predlaže, HS izglasava. I onda meni treći najdraži paragraf, „HS ističe da ovim izborom neće i ne mogu biti riješeni svi problemi hrvatskog pravosuđa“, kakva ambicija od strane HS-a, drage kolegice i kolege? Kakva ambicija u situaciji dok predsjednik Vrhovnog suda ima ozbiljne optužbe, postojeći, za primanje mita, da je prošlo više od pet mjeseci da USKOK nije mogao utvrditi da li te ozbiljne optužbe stoje ili ne i onda se predlaže ovakav zaključak HS-a? Ja ne znam stvarno ono gdje vi živite?
Hvala vam lijepa kolega Tomašević, to je vaše pravo, vaš stav, ali vas još jednom molim da ne ponavljate tezu da ja odlučujem o ustavnosti i zakonitosti i da sam odbacio. Nisam odbacio nego vratio na 15 dana da se upotpuni dokumentacija. Znači molim vas, vrlo je važno zbog hrvatske javnosti, taj pokušaj koji činite da me optužite da sam ja odlučivao o ustavnosti i zakonitosti tog prijedloga. Nisam, još jednom ponavljam, nije bilo razvidno iz dokumentacije koja je priložena da je predsjednik Republike poštovao sve što je trebao poštovati u proceduri koja postoji. To je kao da dobijete neki zakonski prijedlog koji nema potpunu dokumentaciju i ja tad vraćam predlagatelju da u roku 15 dana dostavi sve što je potrebno, samo se o tome radi. Molim vas, nemojmo obmanjivati javnost. Kolega Pupovac, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kao član Odbora za Ustav sam rekao da nisam za povećanje ovlasti niti predsjednika Republike ni u ovoj, ni u bilo kojoj drugoj stvari, a niti predsjednika HS-a ni u ovoj, ni u bilo kojoj drugoj stvari i to sad ponavljam u ime kluba SDSS-a. Dakle, mi iz kluba SDSS-a jesmo zato da dobar dio procesa se odvija u saborskim tijelima i u Saboru, ali nismo zato da nam netko postavlja ješku sa mrežom ili sa vršom i da mi oko toga sudjelujemo u igri koja neće doprinijeti ničemu, pa ni reformi pravosuđa. Ako hoćemo reformu pravosuđa poštovane kolegice i kolege, imamo vlastita tijela saborska, imamo Odbor za Ustav, imamo Odbor za pravosuđe pokrenimo raspravu oko toga na tom mjestu. I ovaj zaključak, kolega Tomaševiću ima smisla ako ćemo to raditi, a klub zastupnika SDSS-a kada je stavio svoj potpis na to, neovisno o tome da li se nekome sviđa ili ne sviđa pojedina riječ u ovom zaključku imao je to na umu, pa vas pozivamo da se pridružite tom poslu jer ovdje bez obzira kakvi odnosi i kakve obaveze mogao čovjek mogao preuzeti u koaliciji, ali mi imamo punu svijest da hrvatsko pravosuđe ne valja, ali mi se ozbiljno tome trebamo posvetiti na način koji je propisan zakonom i Ustavom i služiti se jezikom koji je primjeren saborskim zastupnicima, dužnosnicima koji obavljaju najviše poslove u ovoj zemlji.
Hvala vam lijepa.
A ne međusobno vrijeđati i destabilizirati odnose između državnih institucija.
Hvala vam lijepa. Kolega Pupovac, hvala vam lijepa. Kao i u proteklom slučaju ne idemo na stanku nego nastavljamo s glasovanjem. Dakle dajem na glasovanje zaključak klubova zastupnika. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 128 zastupnika i zastupnica, 76 za, 10 suzdržanih, 42 protiv te smo na taj način donijeli zaključak kako su ga predložili klubovi zastupnika. Klub zastupnika SDP-a predlaže Saboru donošenje zaključka koji glasi: „Prvo, HS oštro se protivi uspostavljanju prakse prema kojoj predsjednik HS-a ima ulogu Ustavnog suda RH, Visokog upravnog suda RH, Odbora za zakonodavstvo HS-a i Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav HS-a i to istovremeno. Drugo, HS ističe da temeljem čl. 170. Poslovnika HS-a predsjednik HS-a ima ovlast ustanoviti je li prijedlog podnesen u skladu s Poslovnikom što se odnosi na rokove propisane Poslovnikom i formu akta propisanu čl. 174. Poslovnika HS-a bez ulaženja u sadržaj prijedloga, a posebno bez prava na diskrecijsku ocjenu ustavnosti i zakonitosti pojedinog prijedloga bez rasprave i bez propisane procedure. Za izjašnjavanje o elementima prijedloga koje se odnose na ustavne osnove ovlašten je temeljem čl. 179. Poslovnika, Odbor za zakonodavstvo HS-a“. Kolega Bauk tražite?
G. predsjedniče, obzirom da je HS prihvatio mišljenje Odbora za Ustav koji je dijametralno suprotno sa našim prijedlogom Zaključka, s čime se duboko ne slažemo, mi povlačimo ovaj prijedlog.
Mudra odluka. Onda o tome nećemo glasovati. Pa prelazimo na c) dakle, još jedan Zaključak Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav koji se tiče zahtjeva o povredi Poslovnika HS-a koji je podnio zastupnik Domagoj Hajduković, a koji glasi: Odredbom čl. 239 Poslovnika HS-a propisano je kako će se zastupniku izreći opomena ako postupa protivno čl. 238. Poslovnika odnosno kada započne govoriti o temi za koju nije dobio riječ, a javio se za povredu Poslovnika. Smisao navedene odredbe je u cilju održavanja reda na sjednici Sabora sankcionirati ponašanje zastupnika koji koristi institut povrede Poslovnika na način koji je protivan poslovničkim odredbama. Stoga je javljanje zastupnika da govori o povredi Poslovnika koja je već sankcionirana, bespredmetno te je protivno smislu naprijed spomenute odredbe. Dakle predsjedatelj može izreći opomenu zastupniku koji postupa na takav način u cilju održavanja reda na sjednici Sabora. Imajući u vidu navedeno, smatra se kako nisu povrijeđene Poslovnika HS-a. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 124 zastupnika i zastupnica, 76 za, 8 suzdržanih, 40 protiv te je na taj način donesen Zaključak kako ga je predložio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješće o radu Programskog vijeća HRT-a i o provedi programskih načela i obveza HRT-a utvrđenih Zakonom o HRT-u i Ugovorom između HRT-a i Vlade RH za razdoblje od 1. siječnja 2018.-31. prosinca 2018.g. Podnositelj je Programsko vijeće HRT-a. O ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44. st. 4. Poslovnika. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak „Prima se na znanje navedeno izvješće.“ Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 130 zastupnika i zastupnica, 76 za, 2 suzdržana, 52 protiv te je na taj način donesen Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Odbor za Hrvate izvan RH predlaže Saboru donošenje dva zaključka. Čitam tekst prvog, poziva se Programsko vijeće HRT-a da Izvješće o radu Programskog vijeća HRT-a i o provedbi programskih načela i obveza HRT-a utvrđenih Zakonom o HRT-u i ugovorom između HRT-a i Vlade RH za prethodnu godinu upućuje do kraja lipnja tekuće godine. Dajem na glasovanje prijedlog ovog Zaključka. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 120 zastupnika i zastupnica, 118 za, 2 suzdržana pa je donesen Zaključak kako ga je predložio Odbor za Hrvate izvan RH. Sukladno ovom zaključku, glasovanje o drugom Zaključku istog Odbora nema potrebe jer je ovdje definirana materija koja je trebala biti definirana u drugom Zaključku. Što? Aha, ispričavam se. Dakle radi se o tome da je Odbor zatražio dostavljanje određenog izvješća koje je u međuvremenu dostavljeno, tako da nema potrebe da za glasovanjem.