Poštovane kolegice i kolege možemo početi sa radom. Raspravit ćemo - Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2013. godine. Izvješće je dostavila Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Raspravu su proveli Odbor za regionalni razvoj i fondove Europske unije, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za lokalnu i područnu regionalnu samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Izvolite doktore Jakša Puljiz, zamjenik ministra regionalnog razvoja i fondova EU. Izvolite.
Temeljem zaključka Hrvatskoga sabora donesenog na 16 sjednici od 6. listopada 2005. godine Vlada Republike Hrvatske obvezna je Hrvatskom saboru podnositi redovita šestomjesečna izvješća o korištenju pretpristupnih programa pomoći EU. Izvješće koje je pred vama o korištenju pretpristupnih programa pomoći za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2013. obuhvaća ključne podatke o provedbi 1, 2, i 5 komponente pretpristupnog programa IPA-e, te o statusu provedbe strukturnih instrumenata EU Republici Hrvatskoj u okviru operativnih programa za programsko razdoblje 2007.-2013. Izvješće također donosi informacije o aktivnosti za korištenje europskih strukturnih investicijskih fondova za programsko razdoblje 2014.-2020. I ubuduće ćemo na taj način strukturirati naše izvješće, da ona obuhvaćaju i strukturne instrumente za razdoblje 2007.-2013., za razdoblje 2014.-2020., kao i naravno pretpristupne programe IPA. Ukupno stanje provedbe, ugovaranja i plaćanja programa IPA i operativnih programa financira ih strukturnim instrumentima EU, dopustite malo detaljnije obrazloženje. Ukupno ugovorena sredstva EU na dan 31. prosinca 2013. iznosila su 559, 47 milijuna eura, odnosno 44% ukupnog iznosa koji je Hrvatskoj dodijeljen na raspolaganje, a koji iznosi 1,25 milijardi eura a odnosi se na vremensko razdoblje od početka provedbe programa IPA-e te uključuje alokacije strukturnih instrumenata za razdoblje 2007.-2013., odnosno za prvih šest mjeseci članstva. U izvještajnom razdoblju krajnjim je korisnicima i ugovarateljima plaćeno ukupno, isplaćeno 76,6 milijuna eura, dakle u ovom šestomjesečnom razdoblju. Taj iznos predstavlja 20% ukupno plaćenoga iznosa dosada, a taj iznos predstavlja 371 milijun eura. Odnosi se na početak, dakle od početka programa, provedbe programa IPA-e. Dakle, ukupno je do 31. prosinca 2013. godine isplaćeno 66% ukupno ugovorenog iznosa svih komponenti i programa IPA-e i operativnih programa od početka njihove provedbe. Kada govorimo o ukupnom stanju provedbe i trošenja sredstava vidljiv je nastavak pozitivnoga trenda iz prethodnih izvještajnih razdoblja. Valja napomenuti da u prikazu usporednih podataka o statusu ugovaranja, plaćanja i doznačenosti sredstava od strane Europske komisije, alokacije uzimane u obzir za predmetno izvještajno razdoblje obuhvaćaju i one dodatne alokacije koje niste mogli vidjeti u prethodnim izvještajnim razdobljima budući da nisu bile dostupne. Što znači da se sa svakim novim izvještajnim razdobljem iznos raspoloživih sredstava iz europskih fondova stavlja na raspolaganje Republici Hrvatskoj povećava. Zbog toga ovi relativni podaci, dakle postotni iznosi međusobno nisu usporedivi. Ali kada se uspoređuju apsolutni iznosi onda podaci za svako dosadašnje izvještajno razdoblje jasno pokazuju trend a koji je itekako pozitivan. Naime, iznos ugovorenih sredstava EU je na kraju 2011. godine ukupno iznosio 267 milijuna eura, na kraju 2012. godine iznosio je 410 milijuna eura, a na dan 30. lipnja 2013. godine iznosio je 506 milijuna eura, dok je na datum 31. prosinca 2013. iznosio 559 milijuna eura, dakle na zadnji datum koji obuhvaća ovo izvješće. Posljednji podaci dostupni prije upućivanja ovog izvještaja na Vladu, od 05. rujna 2014. godine govore da je hrvatska strana ugovorila ukupno 835 milijuna eura, dakle još vrlo značajno povećanje sredstava se dogodilo od 31.12.2013. do 05. rujna 2014. Isti pozitivan pomak vidljiv je i kod izvršenih plaćanja. Na kraju 2011. izvršena su plaćanja ukupno u iznosu od 127 milijuna eura, na dan 31. prosinca 2012. plaćeno je ukupno 238 milijuna eura, a na kraju lipnja 2013. 295, na 31.12.2013. plaćeno je ukupno 371 milijun eura. Zadnji podatak za 05. rujna govori da je plaćeno 458 milijuna eura. Što se tiče pojedinih komponenti, dakle vrlo kratko, IPA komponentna 1, ona obuhvaća nacionalni program, zatim program nuklearna sigurnost i članarine za programe Unije. U okviru spomenute komponente ugovaraju se godišnje lokacije te u izvještajnom razdoblju u tijeku je bilo ugovaranje za programsku godinu 2010. koje za tu programsku godinu na 31. prosinca 2013. iznosilo 66,68% dodijeljenih sredstava, dakle 66,68% dodijeljenih sredstava je ugovoreno. Nadalje nastavljeno je ugovaranje … programa za programsku godinu 2011. koje je iznosilo 3,85% dodijeljenih sredstava. Ukupno za cijelu IPA komponentu 1 napredak ugovaranja i plaćanja u odnosu na zadnji dan prethodnog izvještajnog razdoblja, to znači 30. lipanj 2013., iznosio je 7,5 milijuna eura novougovorenih sredstava i 12 milijuna eura novo isplaćenih sredstava u 6 mjeseci. IPA komponenta 2, u okviru prekograničnih programa sa državama nečlanicama EU za godišnje lokacije 2007. – 2013. te transnacionalne programe za godišnje lokacije 2007. – 2009., na zadnji dan izvještajnog razdoblja status ugovorenosti se kreće od 65,8% kod prekograničnih programa sa Republikom Srbijom do 71,29% za program Hrvatska-BiH. Isplaćenost ugovorenih sredstava kreće se od 69,5% do 74,7%. Stope ugovaranja i trošenja sredstava u okviru transnacionalnih programa, Mediteran i jugoistočna Europa, također se kreću od 87,7% za program transnacionalne suradnje jugoistočna Europa do 96,7% za program transnacionalne suradnje Mediteran, što se tiče ugovorenosti. Što se tiče isplaćenosti, kreće se od 82,8 do 83,2. Najveći napredak je vidljiv kod programa IPA jadranska prekogranična suradnja gdje je novougovoreno 13,3 milijuna eura. Komponenta 5, ruralni razvoj, do kraja izvještajnog razdoblja u komponenti 5 ugovoreno je ukupno 72 milijuna eura od ukupno dodijeljenih 129,9 za razdoblje 2007. - 2013. Ukupna isplaćenost do sada 33,34 milijuna eura. Sa tim sredstvima je do sada financirano 350 projekata u programu ruralnoga razvoja. Ulaganje iz ove komponente IPA-e vrši se u poljoprivredno prerađivačku industriju, osnovnu ruralnu infrastrukturu te ostale gospodarske djelatnosti i aktivnosti unutar ruralnih područja RH. U izvještajnom razdoblju odobrena su 4 operativna programa od strane Europske komisije. To su operativni program promet 2007. - 2013., zaštita okoliša 2007. - 2013., regionalna konkurentnost i razvoj ljudskih potencijala, također vremensko razdoblje 2007. - 2013. Odobrenje tih programa RH je stavljeno na raspolaganje dodatnih 449,4 milijuna eura iz sredstava europskog fonda za regionalni razvoj, europskog socijalnog fonda i kohezijskoga fonda. Ukupno ugovorena sredstva za operativni program promet, zaključno sa 31. prosincem 2013. iznose 79,8 milijuna eura što predstavlja 33,7% dodijeljenih sredstava. Od toga je ukupno isplaćeno 53,6 milijuna eura, odnosno isplaćeno je 67% ugovorenih sredstava. U izvještajnom razdoblju imamo 10,86 milijuna eura ugovorenih sredstava, odnosno 30,1 milijun eura isplaćenih sredstava. Na zadnji dan 2012. godine, 2013. godine ugovoreno je 64,58 milijuna eura dok je plaćeno 31, ispričavam se, na zadnji dan 2012. godine imali smo stanje ugovorenosti 64,6, a isplate 31,5 što ukazuje kako je u 2013. godini novougovoreno 15 milijuna eura, a plaćeno 22 milijuna eura. U okviru ovog operativnog programa najznačajnija ulaganja su u željezničku infrastrukturu. Također u izvještajnom razdoblju objavljena su 3 poziva za dostavu projektnih prijedloga, jedan poziv za projekt modernizacije željezničke infrastrukture, a 2 za projekt rekonstrukcije postojeće izgradnje drugog kolosijeka željezničke pruge na dionici Dugo Selo-Križevci. Nadalje, objavljena su 3 poziva za nadmetanje, od kojih 2 za projekt puna implementacija riječnih informacijskih servisa na rijeci Savi, implementacija tzv. riječno informacijskog sustava i jedan za projekt izgradnje rekonstrukcije južne obale luke Osijek, tehnička pomoć za pripremu projektne dokumentacije. U okviru … tehnička pomoć, u drugoj polovici 2013. objavljen je poziv za dostavu projektnih prijedloga namijenjen tijelima u sustavu upravljanja i kontrole operativnog programa promet. Što se tiče operativnog programa zaštita okoliša, ukupno ugovorena sredstva iznose 96,29 milijuna eura, što čini 34,26% dodijeljenih sredstava pri čemu je ukupno na dan 31. prosinca 2013. plaćeno 40,5 milijuna eura iz sredstava EU, odnosno isplaćeno je 42,09% ukupno ugovorenih sredstava iz fondove EU. Samo za podsjetnik, na zadnji dan 2012. godine ukupno je bilo ugovoreno 57 milijuna eura, a plaćeno 20,9 milijuna eura, što znači da je u ovom … programu tijekom 2013.ugovoreno 39,3 milijuna eura novih projekata, a isplaćeno je 19,6 milijuna eura za već ugovorene projekte. Najznačajnija područja ulaganja su gospodarenje otpadom i gospodarenje vodama odnosno sustavi za vodoopskrbu, pročišćavanje i odvodnju otpadnih voda. U izvještajnom razdoblju u tijeku su natječajni postupci za dva preostala natječaja za nabavu opreme za završetak gradnje županijskih centara za gospodarenje otpadom Marinštine i Kaštijun te je obavljen natječaj za 4 ugovora za projekt poboljšanje vodne infrastrukture u Osijeku i ugovor za nadzor za projekt Sustav odvodnje s uređajima za pročišćavanje otpadnih voda grada Poreča. Također objavljen je i poziv za … projektnih prijedloga za projekt Vukovar Sustav vodoopskrbe i odvodnje i uređaj za pročišćavanje otpadnih voda te su dostavljene projektne prijave od strane vodno komunalnog poduzeća. Također za projekt Čakovec Sustav vodoopskrbe i odvodnje i uređaj za pročišćavanje otpadnih voda objavljen je poziv za dostavu projektnih prijedloga za vodno komunalno poduzeće. Operativni program regionalna konkurentnost, zaključeno sa 31.prosincem 2013.godine ugovoreno je 65,8 milijuna eura sredstava EU odnosno 35% ukupno dodijeljeno sredstava za ovaj operativni program, a isplaćeno je 45 milijuna eura. To znači 68,5% ugovorenih sredstava je do sada isplaćeno. Na zadnji dan 2012.godine ugovoreno je bilo 46,67, a plaćeno 28 milijuna eura što znači da je 2013.novougovoreno 19 milijuna eura, a isplaćeno 17,1 milijun eura sredstava iz fondova EU. U okviru ovog operativnog programa sredstva se ulažu u jačanje razvojnih potencijala slabije razvijenih područja, te u jačanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva gdje su korisnici mala i srednja poduzeća. U izvještajnom razdoblju objavljeni su sljedeći natječaji, poziv za dodjelu besplatnih sredstava za razvoj poslovne i turističke infrastrukture, te poziv za dostavu projektnih prijedloga za povećanje gospodarske aktivnosti konkurentnosti malih i srednjih poduzeća, zatim razvoj istraživačke strukture na Kampusu Sveučilišta u Rijeci, te priprema zalihe infrastrukturnih projekata za razdoblje 2014.-2020.za područje znanosti, istraživanja i razvoja. Do kraja 2013.za operativni Program Razvoj ljudskih potencijala je ukupno ugovoreno 70,6 milijuna eura sredstava EU što čini 46% dodijeljenih sredstava za razdoblje 7-13. Ukupno je isplaćeno 54,4 milijuna eura odnosno 77% ugovorenih sredstava. U 2013.godini novougovoreno u okviru ovog operativnog programa novougovoreni izvor sredstava je 27,4 milijuna eura, a isplaćeno je u izvještajnom razdoblju odnosno u 2013. 20,35 milijuna eura sredstava EU. U okviru operativnog Programa za Razvoj ljudskih potencijala financiraju se projekti namijenjeni poboljšanju pristupa zapošljavanju i uključivanju u tržište rada, potpora skupina u nepovoljnom položaju, unapređenje ljudskog kapitala te jačanje uloge civilnoga društva. U izvještajnom razdoblju … pet koja se odnosi na jačanje civilnoga društva. Bili su otvoreni natječaji za sljedeće programe dodjele bespovratnih sredstava, jačanje socijalnog dijaloga, jačanje regionalnih i lokalnih struktura za podršku razvoja civilnoga društva, podrška organizacija civilnog društva u području zagovaranja i motivacije za socijalno isključene skupine, te podrška programima organizacije civilnoga društva aktivnih u području volonterstva na jačanju gospodarske i socijalne kohezije. Jedan od najvažnijih pokazatelja uspješnosti korištenja fondova kada govorimo isključivo sa aspekta iskorištenosti su podaci o automatskom opozivu, to je vraćanje sredstava u proračun EU zbog neugovaranja odnosno neutrošenosti sredstava u propisanim rokovima. I u 2013.kao i prethodne dvije godine je zabilježen opoziv neutrošenih sredstava, ali u 2013.je taj iznos višestruko smanjen te se odnosio samo na petu komponentu programa IPA-e odnosno na komponentu Ruralni razvoj. Automatski opoziv dakle vraćanje sredstava je iznosilo u komponentni pet 7,44 milijuna eura sredstava EU. Usporedbe radi automatski opoziv IPA sredstava u 2011.iznosio je 39,8 milijuna eura, u 2012. 17,9, a u 2013. kao što je navedeno 7,44 milijuna eura. Što se tiče nepravilnosti, glede postupaka otvaranja i zatvaranja slučajeva nepravilnosti u izvještajnom razdoblju primljena su 4 nova slučaja nepravilnosti. Dva slučaja u komponenti 2 programa IPA-e i jedan slučaj u operativnom Programu Zaštita okoliša i jedan slučaj u operativnom programu Razvoj ljudskih potencijala. Zaključno sa 31.prosincem 2013.uslijed utvrđenih nepravilnosti ukupno izvršen povrat u iznosu od 0,88 milijuna eura. Nepravilnosti se odnose na povrede pravila javne nabave i nepoštivanje ugovornih obveza poput nedostatne nepotpune dokumentacije, sukoba interesa u postupcima javne nabave, neprihvatljivih troškova itd. Što se tiče pripreme za korištenje EU fondova nakon 1.srpnja 2013.godine, od dana 1.srpnja 2013.godine u RH započelo razdoblje korištenja strukturnih instrumenata u okviru sustava upravljanja i kontrole korištenja instrumenata koji su utvrđenim Zakonom u uspostavi institucionalnog okvira. Tijekom postupka procjene usklađenosti sustava, slijedom zaprimanja preliminarnih revizijskih nalaza i preporuka Agencije za reviziju sustava provedbe EU koja ima svojstvo tijela za reviziju radilo se na unapređivanju zajedničkih nacionalnih pravila kao temeljnog okvira za upravljanje i korištenje EU fondova, te su na temelju zajedničkih preporuka od strane agencije isti izrađivani i dorađivani kroz tzv. priručnike o postupanju koje su obvezni za sva tijela uključeno u sustavu upravljanje i korištenje EU fondova. Tijekom studenog i početkom prosinca 2013. Europska komisija obavijestila je nadležna tijela o svojim primjedbama i preporukama vezano za usklađenost sustava upravljanja kontrole za sva 4 spomenuta operativna programa za razdoblje 2007.-2013. Jedina primjedba koja je stigla od strane revizora Europske komisije odnosila se na status razvijenosti informatičkoga sustava tzv. MIS sustav za upravljanje informacijama, za praćenje i upravljanje EU fondovima a koji … [[Govornik se ne razumije.]] revizora u to vrijeme nisu bile razvijene sve funkcionalnosti toga sustava. Provedbi preporuke Europske komisije pristupilo se odmah te su u prosincu 2013. odrađene dodatne aktivnosti razvoja relevantnih modula sustava za upravljanje informacijama. Rad na aplikaciji završio je u veljači 2014. nakon čega je u travnju dobiveno pozitivno mišljenje Europske komisije na procjenu usklađenosti sustava za provedbu četiri operativna programa 2007./2013., drugim riječima dobili smo akreditaciju koja podrazumijeva da možemo dobiti i refundacije iz proračuna Europske unije. Tijekom druge polovice 2013. godine tijela u sustavu i dalje su bila dužna jačati svoje kapacitete za upravljanje EU fondovima kako bi uspješno odgovorila na izazove upravljanja višestruko uvećane alokacijama koja su Republici Hrvatskoj stavljena na raspolaganje nakon ulaska u punopravno članstvo. U razdoblju od 31. ožujka 2013. do 31. prosinca 2013. putem sporazumnih premještaja zaposleno je 30 službenika za rad na upravljanju EU fondovima dok je u istom razdoblju 46 zaposlenika napustilo institucije. U istom tom razdoblju za navedena upražnjena mjesta raspisani su javni natječaji za prijem u državnu službu odnosno javni natječaj zapošljavanje putem kojih je otvoreno 9 radnih mjesta. Pored toga na dan 31. prosinca 2013. u tijeku su bili javni natječaji za prijem u državnu službu i javni natječaj zapošljavanje putem kojih je otvoreno 12 novih radnih mjesta. Za jačanje kapaciteta tijela u sustavu Republici Hrvatskoj stavljena su prvi puta na raspolaganje sredstva tehničke pomoći putem kojih se sa 85% iznosa iz EU fondova mogu sufinancirati plaće službenika, njihove izobrazbe, službena putovanja, sredstva za rad i drugi prihvatljivi troškovi. Što se tiče zapošljavanja napominjem da je većina zapošljavanja odrađena već ranije u prethodnom izvještajnom razdoblju tako da je ukupno neto povećanje broja ljudi koji su zaposleni na radu sa fondovima iznosilo 140 osoba. Također trenutno su u tijeku pripreme zapošljavanja novog vala službenika za programsko razdoblje 2014.-2020. Što se tiče aktivnosti za korištenje europskih strukturnih investicijskih fondova u razdoblju .'14.-'20. U izvješću se daje prikaz pripremnih aktivnosti vezano za korištenje europskih strukturnih investicijskih fondova od pripreme strateških programskih dokumenata do aktivnosti za uspostavu novoga sustava za upravljanje i kontrolu. Naime, sukladno višegodišnjem financijskom okviru u ovoj financijskoj perspektivi Republici Hrvatskoj iz proračuna Europske unije je na raspolaganju 10,4 milijarde eura. Od čega za ulaganje u rast i radna mjesta 8,4 milijarde eura, za poljoprivredu i ruralni razvoj 2 milijarde eura, zapošljavanje mladih 66,17 milijuna eura, za instrument za povezivanje Europe 456 milijuna eura te za pomorstvo i ribarstvo 280 milijuna eura. Kada su u pitanju pripremne aktivnosti u izvještajnom razdoblju je nastavljen proces tzv. programiranja odnosno izrade strateških dokumenata. Tijekom prve polovice 2013. godine tematske radne skupine su identificirale razvojne prioritete i potencijale Republike Hrvatske za spomenuto 7-godišnje razdoblje te okvirnu raspodjelu financijskih sredstava po pojedinim prioritetima. Do kraja godine 2013. tematske radne skupine su radile na daljnjoj razradi programskih dokumenata prije svega na partnerskome sporazumu kao krovnom razvojnom dokumentu. Kao što vam je poznato Republika Hrvatska je podnijela Nacrt partnerskog sporazuma Europskoj komisiji na usvajanje 22. travnja 2014. godine, on je vraćen u kolovozu na doradu i sada se očekuje vrlo skoro konačno usvajanje partnerskoga sporazuma. Te naravno operativnim programima, Republika Hrvatska se odlučila za dva operativna programa u razdoblju 2014.-2020. to su operativni program konkurentnost kohezija i operativni programi iz područja učinkovitih ljudskih resursa te treći operativni program koji se odnosi na pomorstvo i ribarstvo, dakle ne odnosi na kohezijske fondove i naravno posebno program ruralnoga razvoja. Što se tiče pripreme projekata. U izvještajnom razdoblju značajan naglasak je stavljen na pripremu projekata posebno u okviru rada posebne radne skupine za EU fondove. Radna skupina se usmjerila na praćenje pripreme i provedbe većih infrastrukturnih projekata koji mogu značajno doprinijeti apsorpciji sredstava Europske unije te većih shema, dodijele bespovratnih sredstava za vrijednosno, pojedinačno manje projekte. U tom smislu radna skupina je inicirala donošenje zaključka Vlade Republike Hrvatske od 13. lipnja 2103. kojim je zadužena izvještavati Vladu Republike Hrvatske o napretku, pripremi, provedbi 9 velikih pojedinačnih investicijskih projekata i 22 sheme za dodjelu bespovratnih sredstava a koje se pripremaju za sufinanciranje iz alokacija strukturnih instrumenata Europske unije za financijsko razdoblje 2007.-2013. Za svaki od 9 investicijskih projekata te za 22 sheme dodjele utvrđeni su rokovi objave natječaja, ugovaranja i provedbe kako bi se sukladno tim rokovima pratio napredak u dostizanju istih. Od ukupno 9 investicijskih projekata do 11. rujna 2014. godine pokrenuti su postupci javne nabave za 7 projekata. I to za četiri projekta u području vodnoga sektora, to su veliki sustavi Osijek, Poreč, Čakovec i Vukovar te za 2 projekta iz područja željezničke infrastrukture. Rekonstrukcija željezničke pruge Dugo Selo–Križevci te izgradnja nove željezničke pruge za prigradski promet na dionici Gradec-Sv. Ivan Žabno. Te je objavljen također, svi potrebni natječaji za projekt iz područja istraživanja razvoja i transfera tehnologije koji se odnosi na razvoj Kampusa, sveučilišta u Rijeci. Osim toga raspisani su javni pozivi za dodjelu sredstava za sve 22 sheme za dodjelu bespovratnih sredstava. Do sada su potpisani sljedeći ugovori: za projekt Osijek, sustav vodoopskrbe i odvodnje, uređaj za pročišćavanje otpadnih voda. Potpisan je jedan ugovor o uslugama i dva ugovora o radovima vrijedna 48 milijuna eura. Za razvoj istraživačke infrastrukture na Kampusu sveučilišta u Rijeci ugovor za nabavu opreme vrijednosti 23 milijuna eura. Za shemu dodjele bespovratnih sredstava, povećanje gospodarske aktivnosti i konkurentnosti malih i srednjih poduzeća potpisani su ugovori vrijednosti 30 milijuna eura. Za shemu dodjele bespovratnih sredstava priprema zalihe infrastrukturnih projekata za razvoj 2014.-2020. potpisani su ugovori vrijedni 6 milijuna eura te za shemu dodjele bespovratnih sredstava, izravna dodjela sredstava Hrvatskom zavodu za zapošljavanje ukupne vrijednosti 19 milijuna eura. Sve ostale sheme su trenutno još uvijek u obradi, odnosno ugovori su pred zaključivanjem. Nadalje, nastavno na prethodni zaključak Vlade Republike Hrvatske je sa ciljem praćenja pripreme projekata za programsko razdoblje 2014.-2020. donijela novi zaključak 8. svibnja 2014. kojim su utvrđeni rokovi za novih 16 velikih infrastrukturnih projekata te za novih 13 shema dodjela bespovratnih sredstava. Od ukupno 16 investicijskih projekata trenutno su pokrenuti postupci javne nabave za 5 velikih infrastrukturnih projekata za razdoblje 2004.-2020.i to za jedan projekat iz područja vodnog sektora, to je razvoj vodno-komunalne infrastrukture Županja, jedan za područje jačanja poduzetničke infrastrukture, to je izgradnja i opremanje regionalnog centra za razvoj poduzetničkih kompetencija …, jedan iz područja prometne infrastrukture, to je izgradnja mosta kopno-otok Čiovo sa pristupnim prometnicama. Te su objavljena dva poziva za dodjelu bespovratnih sredstava: shema dodjele bespovratnih sredstava, modernizacija sustava stručnog usavršavanja nastavnika strukovnih predmeta i shema dodjele bespovratnih sredstava za istraživačke stipendije za profesionalni razvoj mladih istraživača i poslijedoktoranata. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem zamjeniče. Prelazimo na replike kojih je pet. Prvi se javio poštovani Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče, kolegice i kolege. Danas je kraj 10. mjeseca, mi raspravljamo o nečem što se dogodilo 31.12. Mi bi danas trebali raspravljat o onome što je bilo u prvih 6 mjeseci 2014. i u projekcijama i predviđanjima što će se dogoditi do kraja 2014. i naravno sa projekcijama 2015., 2016. i 2017. Međutim, ono što se naprosto može iščitat iz ovih tablica, od milijardu i 300 milijuna u 2013. mi smo govorili samo o 559 milijuna. To su sredstva koja možemo trošit od 2016. Zašto to govorim? Zato što je nama na raspolaganju u 2014. dodatnih 900 milijuna i s obzirom da mi do kraja 2013. nismo ugovorili sve ono što smo trebali definitivno i ovo podvlačim, a 2016. ćemo vidjeti da Hrvatska u 2016. neće moći povući 600 milijuna koji su odobreni zato što Vlada nije napravila svoj posao. To su činjenice od kojih se ne može pobjeći.
Odgovor na repliku, zamjenik ministra doktor Jakša Puljiz.
Dakle ovi podaci koje sam upravo iznio, koji se odnose na ugovaranje projekata i grand shema za razdoblje 2007.-2013., kada smo dobili tu prvu veliku alokaciju 450 milijuna eura, govore da su svi natječaji raspisani, većina ugovora je potpisana, ostatak ugovora će se potpisati do kraja godine ili prvi kvartal 2015. i to nam garantira da će sav novac biti povučen do 31. prosinca 2016. godine. Tako da možemo već sad ovdje utvrditi da neće biti povrata sredstava kad govorimo o alokaciji za 6 mjeseci 2013. godine.
Nova replika, poštovana Martina Dalić.
Hvala lijepo. Gospodine zamjeniče ministra, upravo radi se o sadašnjem vremenu i u ovoj godini koja nas naravno najviše zanima. Vi ste rekli da je do 30.9. ove godine plaćeno, što bi značilo iz proračuna Europske komisije u hrvatski proračun 458 milijuna eura. Međutim, podaci o izvršavanju proračuna pokazuju i u njima piše da su pomoći koje su došle iz Europske unije i ušle u proračun milijardu i 500 milijuna kuna, od čega 220 nije vezano uz projekte nego je transfer Unije koji je dogovoren tijekom pregovora. Dakle, u proračunu piše da samo milijardu i 300 ili otprilike nešto manje od 200 milijuna eura jesu sredstva koja su u proračun ušla za projekte, za aktivnosti koje se financiraju iz sredstava europskog proračuna. Vi tvrdite 458, pa bih voljela da mi objasnite odakle ova razlika i zašto ustvari sve ono što je komisija Hrvatskoj platila, ako je to stvarno 458 milijuna eura, nije u ovoj teškoj ekonomskoj situaciji usmjereno u projekte, nije usmjereno u poslove i aktivnosti koji bi je mogli umanjiti. Odakle ova razlika?
Odgovora zamjenik ministra Jakša Puljiz. Izvolite.
458 milijuna eura se odnosi na kumulativno ukupan isplaćeni iznos od početka korištenje pretpristupnog programa IPA-e i strukturnih instrumenata 2, 7, 2, 13. To je kumulativni iznos za sve godine.
Treća replika, poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine zamjeniče, kažete da je iz ovog izvješća vidljivo kako je prošla godina protekla u aktivnostima oko pripreme strateških dokumenata za korištenje strukturnih fondova. U tom smislu kažete da je Europska komisija vratila u kolovozu prijedlog partnerskog sporazuma kao temeljnog dokumenta za korištenje oko 10,4 milijarde eura do 2020. godine. Bilo je najavljeno da će partnerski sporazum biti potpisan do kraja listopada, no brojni dokumenti na temelju kojih bi se taj partnerski sporazum mogao temeljiti nisu dovršeni. Primjerice nije dovršena Prometna strategija Republike Hrvatske kojom su trebali biti definirani u Republici Hrvatskoj temeljni projekti koji bi bili financirani dijelom iz strukturnih fondova. Na tom tragu je već bilo dosta riječi o Pelješkom mostu. Ministar Dončić je najavio prije godinu dana da će gradnja Pelješkog mosta početi 2015. godine, pa s obzirom da nije napravljena Strategija prometnog razvoja koja je dokument za operativni program konkurentnosti kohezija i s kojim bi se mogao financirati Pelješki most, s obzirom da nije potpisan i nije još ni dostavljen Europskoj komisiji partnerski sporazum mislite da je ovo jedan, još jedan od bisera ministra Dončića ili će se doista moći početi raditi za mjesec, dva dana. Hvala.
Hoćete odgovoriti? Odgovara zamjenik ministra Jakša Puljiz.
Dakle, što se tiče naših rokova koje smo iznosili u javnosti vezano za usvajanje strateških dokumenata mi smo apsolutno u roku. Dakle, za partnerski sporazum vrlo brzo ćemo čuti vijesti povratne kad će bit usvojen, to je pitanje tjedna. A druga stvar koja se tiče Strategije prometnog razvitka razvitka Hrvatske ona je, završni nacrt je pripremljen. Ona je pred usvajanjem, tako da oba dokumenta idu paralelno i to je jako dobro. A što se tiče same početka gradnje Pelješkoga mosta on ovisi o nizu faktora, ali sigurno da je izvedivo upravo to što je ministar Dončić rekao da u 2015. započnu radovi. Naravno, tu je jedan veliki ali, a taj se zove javna nabava.
Replika Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Uvaženi gospodine Jakša Puljiz, naime tijekom svog izlaganja govorili ste o kapacitetima i jačanju kapaciteta jedinica lokalne i regionalne uprave. Bojim se da onda moraju sjesti ministar Grčić i ministar Lalovac, jer najavljene izmjene poreza na dohodak ubit će jedinice lokalne i regionalne uprave i neće imati kapaciteta u idućoj godini. Vi imate situaciju u jedinicama lokalne uprave ili regionalne uprave da su neke jedinice iscrpljene i da nemaju više mogućnosti i predfinanciranja i financiranja projekata. Osječko-baranjska županija je bila lider godinama. Upravo ste i vi malo prije spomenuli projekat koji sam radio četiri godine, a to je projekat pročišćivača i kolektora u Osijeku vrijednog 72 milijuna eura. Prema tome, mora se iznaći sredstva jer tu se od kune pravi 15 kuna i upravo tu se vidi šansa za građevinsku operativu i povlačenje sredstava za Republiku Hrvatsku. No, isto tako, zaboravili ste na regionalnu konkurentnost ili nekonkurentnost sa osvrtom ne ovo što je bilo prošle godine, nego 2014. do 2020. jer nećemo imati svi istu šansu i istu mogućnost povlačenja sredstava. Prema tome, Slavonija i Baranja i projekti iz Slavonije i Baranje mora se za njih pronaći sredstva jer upravo zbog te regionalne konkurentnosti, zbog stupnja razvijenosti moramo pružiti mogućnost da svi oni koji su vrijedni, koji rade, imaju mogućnost doći do sredstava, tj. da mogu imati za učešće i realizaciju pojedinih projekata, a to u ovoj situaciji i onome što se predviđa za jedinice lokalne uprave u idućoj godini neće bit moguće.
I posljednja replika poštovani Branko Hrg.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra, neka pojašnjenja mala samo vezano na samo izvješće. Dakle, izvješću nedostaju jasne definicije nekih pojmova koji se koriste u cijelom dokumentu i čini se da nemaju u svakom kontekstu u kojem su korišteni isto značenje. Pojam dodijeljena sredstva, da li taj pojam podrazumijeva alocirana sredstva, odnosno sredstva namijenjena za RH iz proračuna EU. Ugovorena sredstva, taj pojam ugovorena s kim? S krajnjim korisnicima i da li su to samo ugovorena sredstva EU ili ugovorene vrijednosti projekata uključujući i vlastito učešće. To je jedna stvar. Druga stvar. Spominjali ste projekte pruga Dugo Selo – Križevci, rekonstrukcija i spominjali ste izgradnju novog pružnog kolosijeka Sveti Ivan Žabno – Gradec. Obzirom da ste vi to sami spomenuli da li mi možda možete dati odgovor na pitanje što je sa drugim pružnim kolosijekom Dugo Selo Križevci za koje imam pismeni odgovor od resornog ministra gospodina Hajdaša Dončića da će do kraja godine biti ugovoren taj posao, tj. proveden javni natječaj i vjerojatno sklopljen ugovor i da će također negdje krajem 2014. godine biti sklopljen ugovor sa izvođačima radova za Gradec – Sveti Ivan Žabno. Da li je ova pruga Dugo Selo – Križevci – drugi pružni kolosijek negdje u međuvremenu nestala jer je jedanput natječaj bio raspisan pa je onda poništen i sada vi u ovom svom izvješću u pripremi projekata to više ne spominjete. Pa ako imate odgovor na to pitanje dosta je važno i za onaj kraj naravno područja Križevaca i dalje da čujemo što se s tim projektom događa.
Na repliku odgovara zamjenik Jakša Puljiz.
Što se tiče zadnjeg, dakle natječaji su u tijeku. Radi se o dvostupanjskoj javnoj nabavi. Prvi stupanj je odrađen, sad je u tijeku dakle drugi stupanj odabira izvođača za oba projekta i Sv. Ivan Žabno – Gradec i Dugo Selo Križevci i zajedno je moguće da se, mi se nadamo do kraja godine dogodi taj izbor izvođača. Ako ne u prosincu, onda možemo govoriti o siječnju 2015. godine, ali to je sad već posve izgledno. No, nadam se samo da žalbeni odabir izvođača neće dovesti, dakle te rokove u pitanje. Šta se tiče … … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Da, da. Drugi kolosijek. Što se tiče ovih definicija, dakle svi ovi podaci koje imate u izvješću se odnose isključivo na EU fondove. Dakle, ne govorim uopće o vlastitom učešću. Naravno da su ukupne vrijednosti ugovorenih projekata veće, ali izvješće je strukturirano na način da samo govori što se događa sa sredstvima koje je Europska unija dala na raspolaganje Hrvatskoj, tako da ukupna vrijednost projekata je bitno veća, jer ovim svim sredstvima treba dodati i lokalno, odnosno nacionalno učešće koje otprilike iznosi dvadesetak do 25%. Što se tiče definicija, dakle dodijeljena sredstva to su ona sredstva koja su zaista stavljena Hrvatskoj na raspolaganje. Dakle, svake pojedine proračunske godine. Što se tiče ugovorenih sredstava to se odnosi na podatke gdje su ili odobrena sredstva pojedinim nositeljima kao što je HŽ infrastruktura za pojedine projekte ili se odnosi na podatke o sklopljenim ugovorima za tzv. sheme dodjele bespovratnih sredstava. Dakle, u onom trenutku kada su sklopljeni ugovori za korisnike tih grand shema onda se taj iznos računa kao ugovoreni iznos. Isto tako je kod infrastrukturnih projekata. Kod infrastrukturnih projekata teoretski, dakle kako Europska komisija vodi te podatke mi bi mogli samim datumom dodjele sredstava HŽ infrastrukturi i ta sredstva računati kao ugovorena. Međutim, mi ih računamo kao ugovorena onda kad ona budu ugovorena sa onim izvođačem radova. Jer to je zapravo realno.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo u ime klubova. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani Zvonko Milas. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine zamjeniče, kolegice i kolege. Pa na ovako prezentiranom izvješću od strane gospodina zamjenika hrvatska javnost bi mogla zaključiti da je situacija s povlačenjem sredstava iz europskih fondova više nego dobra, jedino vjerojatno nikom nije jasno zašto nam je svaki dan sve gore. Na početku pa složio bih se odmah s onim što je rekao gospodin Šuker koji je rekao kako ovo izvješće, kao uostalom i većina aktivnosti koje provodi Hrvatska vlada u ovom području, kasni. Kraj listopada mi razgovaramo o nečemu što se dogodilo već prije više od godinu dana umjesto da smo već ovdje raspravili ili da raspravljamo o onom što nam slijedi i što nam dolazi, dakle što će biti do konca ove godine, odnosno u godinama koje su pred nama. Isto tako i kod prethodnog izvješća ono što je mene fasciniralo, dakle jedan sveprisutan fenomen je da se podaci zbog proklamirane neusporedivosti prikazuju uvijek na drugačiji način. Tako dakle na stranici 6. nalazimo da se sada podaci prikazuju u apsolutnim iznosima, a ne u postocima jer su oni iz prošlog izvještajnog razdoblja takvi da se ne mogu usporediti u postotnom prikazu. Uvjeren sam da se numerički podaci uvijek mogu egzaktnije prikazati i usporediti i meni se čini da to sve radi pa recimo Vlada namjerno upravo zato što su pokazatelji toliko loši i da nam je što veći problem egzaktno ih prikazati odnosno shvatiti. Kad pogledamo tablicu 2. gdje se prikazuje koliko je kumulativno učinjeno dosada vidimo da od 1,3 milijarde koje trebaju biti potrošene do konca 2016. godine, na koncu 2013. imamo ugovoreno 559 milijuna eura, odnosno manje od 50%. Dakle, tri godine za ugovaranje, provedbu i kompletne isplate preko 700 milijuna. Ne znam kako ćemo to riješiti, a da ne govorim o onome što dolazi za sredstva iz 2014., dakle 900 milijuna eura koji trebaju biti potrošeni do kraja 2017. godine. Također, u tablici 1. koja pokazuje koliko je učinjeno u ovom izvještajnom razdoblju vidimo da je u drugom polugodištu 2013. RH na račun dobila 53,6 milijuna eura. Istovremeno je iz našeg u europski proračun uplaćeno 240 milijuna eura, a predujam od 150 milijuna koji je trebao biti isplaćen do kraja 2013. nije tada sjeo na naš račun jer sustav nije bio spreman za rad s europskim fondovima. Dakle, ovih 53,6 milijuna eura to su IPA sredstva i za njih nije bilo obveze uplate u proračun a iz fondova nismo dobili ništa. Nula kuna za razvoj, nula kuna za rast, a 240 milijuna kuna u europski proračun. Mislim da ne treba naglašavati koliko je to poražavajuće i da to dovoljno govori o sposobnosti Vlade. S tehničke strane ovog izvješća gledajući ga, a pošto mislim da oporba mora biti konstruktivna, da mora davati konstruktivne prijedloge, ja bih dao jedan. Po meni trebalo bi kompilirati tablicu 1. i 2. i da se u njoj može iščitati sljedeće: koliko je ukupno sredstava europskih fondova dostupno u svakoj pojedinoj komponenti za izvršiti isplate, koliko je ukupno ugovoreno do kraja ovog izvještajnog razdoblja, dakle zajedno od početka do kraja kada izvještavamo, i koliko je to posto od ukupnog. Koliko je od toga ugovoreno točno u ovom 6-mjesečnom razdoblju i koliko je sveukupno plaćeno do kraja ovog izvještajnog razdoblja, dakle od početka do kraja, odnosno koliko je u ovom tom razdoblju. I na koncu kratka i jasna objašnjenja zašto nešto nije ugovoreno, zašto nešto nije plaćeno kako bi sve znali. Tako će stvari biti jasnije onome tko gleda izvješće koje je vrlo, vrlo komplicirano. Naravno da to ne ide u prilog Vladi jer razjašnjavanje pokazatelja koji govore o neučinkovitosti i usporavanju sigurno im nije dobrodošlo. A to je evidentno kako u ovom izvještajnom razdoblju tako i za cijelog mandata. Čak mi se činilo pošteno, vidjeli smo na stranici 5. ovog izvješća gdje Vlada govori da je do pada od 12,82% od doznačenih sredstava od strane Europske komisije u ovom razdoblju došlo jer nije bilo moguće doznačiti sredstva za troškove prijavljene od 1. srpnja 2013. sve do dobivanja akreditacije, a za koju pak znamo da je kasnila iz razloga bizarnih od softvera do drugih posve nejasnih. I to bi možda čovjek i shvatio kao evo Vlada konačno preuzima odgovornost, pad dinamike gotovo 13%, možda su shvatili da nekad u nekim stvarima treba zaista priznati greške. Međutim, naravno na kraju izvješća brže bolje vidimo da je komisija u reviziji gledala ne samo kako je posložen sustav nego zamislite gleda i njegovu funkcionalnost, njegovu učinkovitost. Kakva je to komisija! Dakle, smatram da se ne može tražiti opravdanje u tobožnjim promjenama raspoloženja u komisiji jer pokazatelji su ama baš za sve komponente loši. A konačnu bilancu, napominjem, to sam rekao i prošli put za cijelu IPA-u, moći ćemo vidjeti točnu 2018. godine. Međutim, ne možemo ne primijetiti negativne trendove u iskorištavanju europskih fondova za vrijeme ove Vlade. Gledajući tablice lako je uočiti da je cijelo stanje apsolutno loše, a recimo cijela treća komponenta, dakle i operativni program, promet, zaštita okoliša, regionalna konkurentnost, dosada je tek nakon trećine ugovorenih sredstava a negdje i oko 20 do 25% plaćenih sredstava korisnicima odnosno u tom iznimno važnom području pokazatelji su najgori dok su najbolji u prekograničnoj suradnji o čemu je nešto i govorio gospodin zamjenik. Ali moramo naglasiti, premda bitna,da su tamo sredstava ipak najmanja. Zašto je to tako pokušao sam saznati u izvješću, čemu je razlog da su pokazatelji takvi, međutim jednostavni nisam ih našao pa bih možda bilo dobro da nam zamjenik ministra i to malo pojasni. Htio bih pitati kako ide projekt rekonstrukcije i elektrifikacije željezničke pruge Vinkovci-Vukovar. Budući su izvještajem o razdoblju prihvatili da je potpisan ugovor za pripremu projektne dokumentacije, a kako je prošlo 9 mjeseci od izvještajnog razdoblja zanima me kakvo je stanje sada, odnosno je li dokumentacija gotova i kada se kreće dalje. Također sustav odvodnje koji je zamjenik spominjao, i pročišćavanje otpadnih voda Grada Vukovara vrijedan 47,8 milijuna eura prema akcijskom planom iz pregovora trebao je biti obavljen do kraja 2012., a mi u ovom izvješću vidimo da je tek objava poziva za dostavu projektnog prijedloga. Naravno da me zanimaju i svi drugi projekti u drugim krajevima Hrvatske, ali moram pitati posebno jer mislim da se kod takvih projekata naglasak ipak može staviti na ovaj slavonski kraj jer znamo da su u nepovoljnijoj situaciji, posebice i zbog budućnosti koja ih čeka a sve zbog podjele na dvije nuc regije. No, sada nije tema o tome, možemo drugi put. Isto tako vidim da projekti u gotovo svim komponentama zapravo kasne, podaci oko toga su jasni i vidljivi i inače, ali evo i u ovoj izvješću. A što se tiče budućih kretanja o važnoj temi pripreme Republike Hrvatske za korištenje preko 11 milijardi eura u sedmogodišnjem razdoblju čija je prva godina već pri kraju, tome su posvećene svega 3 stranice dokumenta od 125 stranica. To isto puno govori. Dakle, Vlada predaje Europskoj komisiji strateške dokumente u kojima detaljno na stotinama, odnosno tisućama stranica opisuje za što će se gotovo čitav jedan hrvatski proračun trošiti tijekom sljedećih sedam godina, a Hrvatski sabor dobija samo tri stranice. Nitko u Hrvatskoj nije jasno upoznat sa sadržajem strateških dokumenata ali eto bit će jačanje administrativnih kapaciteta, naravno na uvijek aktualan način. Naime, u ovoj velikoj nezaposlenosti znamo da se jedino za potrebe iskorištavanja europskih fondova moglo legitimno zapošljavati u javnoj službi. Tako je u 2013. zaposleno 165 djelatnika, vjerujem da je i u 2014. dosada još blizu toliko što nas dovodi do brojke oko 300 djelatnika. Naravno sve tobože zato što komisija želi da mi izradimo analizu radne opterećenosti po kojoj ispada da nam treba još jako puno ljudi u tom djelu sustava zbog preklapanja dviju financijskih perspektiva. Stalno ponavljam da je u javnoj upravi Republike Hrvatske ima preko 250 tisuća ljudi i da bi se sigurno našli neki koji bi se za te potrebe mogli prekvalificirati. Zašto se ne radi na tome da se privatnom sektoru omogući zaposliti 300 novih ljudi, a paralelno s tim samo Ministarstvo europskih fondova ima javnu nabavu za usluge čitanja novina, dakle praćenja medija od 60 tisuća kuna, slaganja arhivske građe 120 tisuća kuna i razne slične javne nabave. Ne znam zašto bar tu ne uskoče neki od postojećih zaposlenika, valjda ministarstvo je pomislilo da je to recimo način kako se pomaže privatnom sektoru. Na koncu ispast će da hrvatski privatni sektor može samo uspjeti onda ako mu usluge plaća Ministarstvo regionalnog razvoja. I po tisućiti put što je s programom 2014.-2020., kada će biti odobreni? Najavljeno je da će to biti, da je to trebalo biti u rujnu, da je trebalo pristići mišljenje komisije, ali valjda će i to stići jednog dana. Na kraju moram primijetiti da je cijeli ovaj pristup europskim fondovima prilično zrakoprazan. Naime, tu se dobiju neke tablice, Vlada govori kako radi super, jel valjda tako mora govoriti iako sumnjam da i sami već u to vjeruju, mi kažemo da to nije super, da je realno stanje sve gore i onda svi odemo doma. A izvješće jasno ukazuje na slabosti sustava, loša i spora provedbe, loše pripreme za razdoblje 2014.-2020., nema dovoljno natječaja, a kad ih ima loše su kvalitete koji otvaraju prostor za nepravilnosti i buduće financijske korekcije od strane Europske komisije. Hrvatska je u proceduru prekomjernog deficita, u postupku makroekonomskih neuravnoteža i ima šansu iskoristiti europske fondove, bespovratna sredstva uložiti u poduzetničke projekte, u projekte lokalnih jedinica, u znanstvena istraživanja i u tehnološki razvoj i sve to Vlada propušta, odgađa za budućnost. Istovremeno kao država članica uplaćujemo sredstva u europski proračun, svaki mjesec 40 milijuna eura a trebali smo koristiti preko 100 milijuna eura mjesečno. Daleko je Vlada od takvih rezultata, i zato nas sigurnim koracima vodi do gubitka od milijardu eura u 2016. i 2017. Ponadao sam se da će bar kod ovog izvješća ako ništa drugo priznati i preuzeti odgovornost od kašnjenja akreditacije za osporavanje i za sve drugo što nije kako treba. Međutim, ili to ne razumiju ili misle da na nekoj funkciji treba smo govoriti kako nešto radiš super i ne preuzimat odgovornost kad nešto nije dobro. Hvalisanjem dakle prikriva se nerad i poražavajući rezultati, a dobro korištenje europskih fondova važno je za rast i razvoj Hrvatske, za našu budućnost i tu nema mjesta niti marketingu, niti politikantstvu. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvi se javio Ivan Šuker.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Kolega Milas, pa ovo izvješće i ovo što ste vi govorili najbolje pokazuje zašto ministri financija ovoj Vladi govore o EU kako trošku. Iz jednog jednostavnog razloga, mi smo morali uplatiti ono što smo uplatili, a resorna ministarstva, ustvari resorno ministarstvu koje je trebalo pripremiti i povući sredstva iz EU fondova nije to napravilo. I jučer u izvješću o izvršenju državnog proračuna za 6 mjeseci prošlo je nezapaženo da je rečeno da od 4,5 milijarde u prvih 8 mjeseci je povučeno samo 1 milijarda i 200. I ono što je vrlo bitno ovdje reći, jer ovdje se kroz postotke, pa kroz realne iznose, nominalne iznose želi zamagliti neke stvari. Ovdje ako neke stvari ne govorite o nekom vremenu naprosto nećete ih povući u datom momentu. I ponavljam, i danas ću cijeli dan to ponavljati, zbog toga što Vlada kasni sa ugovaranjem samo u operativnom programu prometa ćemo u 2016. izgubiti 100 milijuna eura. To je 100 milijuna, ako želimo te projekte napraviti, eura više deficita u državnom proračunu. Jel ovo sve što se može isfinancirati iz ovoga tu je manji trošak i manji deficit državnog proračuna, manje opterećenje poreznih obveznika i nemojmo se zavaravati, kolegice i kolege, pa čak i neke ugovore o kojima je zamjenik ministra govorio, kolega Milas, trebali su biti potpisani u 1., 2. mjesecu 2013., potpisani su u 11., 12. mjesecu 2013. i tu možemo govoriti o 3 projekta koja su od neprocjenjive važnosti za 3 jedinice lokalne samouprave, Osijek, Varaždin i Poreč. Dakle, kasni se 10 mjeseci sa potpisivanjem ugovora i ponavljam, to je razlog zašto ministri financija u RH govore da je EU trošak, a ne dobitak.
Odgovor na repliku, Zvonko Milas.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa da, gospodine Šuker, slažem se s vama. Dakle, ono što sam rekao, prvo ovo izvješće je za cjelokupnu javnost vrlo teško, vrlo složeno, vjerujem i za nas saborske zastupnike. Međutim, u kontaktu s ljudima koji pitaju i razgovaraju o europskim fondovima na jedan sasvim prizeman i kako bih rekao, plaćen način, i njima je isto jasno da članarina koju smo mi do sada uplatili u europski proračun, veća nego ono što smo do sada povukli i sve govori. Dakle, Vlada apsolutno u ovom trenutku ne zna što čini ne znam gdje ćemo završiti na taj način. Hvala lijepo.
Druga replika, poštovani Ivan Grubišić.
Želim nešto reći o našim predrasudama povodom ove rasprave, našim mitovima i našim brzim zaključivanjima, a zaboravili smo vlastite resurse, bilo kao radnika, bilo kao strojeva gdje smo mogli puno više učiniti ne očekujući od Europe da će nas ona izvući iz krize. Kad ovo govorim onda smatram da bismo mogli pokrenuti resurse, radne resurse jer je 300 tisuća skoro nezaposlenih, a žele raditi. Recimo Imotska građevinska operativa, strojevi stoje neiskorišteni, a žele raditi kad bi im se platimo samo dnevnicu i gorivo, oni bi tunel i spojili cestu, autoput preko Knina kojega smo zaboravili povezati sa ostatkom Dalmacije i Hrvatske. Dođemo godišnje jedanput na proslavu u Knin, nije to loše, ali Knin je ostao bez povezanosti sa Zagrebom, metropolom i sa ostatkom Dalmacije. Ova građevinska operativa i ljudi koji nisu zaposleni, a koji bi pod minimalnim uvjetima radili, mogli bi izvući Hrvatsku iz krize, a očekivanje od Europe, europskih fondova, mislim da nećemo riješiti nagomilane Hrvatske probleme. Slažem se sa dijelom oporbe u ovom kritičkom osvrtu na izlaganje gospodina zamjenika ministra Puljiza, ali to će ostati sve opet na riječima, ali inicijative za bolje sutra moraju doći iz ovog Sabora jer smo pred narodom i pred budućnošću odgovorni za rad u Hrvatskom saboru i u hrvatskom društvu. Hvala.
Na repliku odgovara poštovani Zvonko Milas. Uključite se, molim vas.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine Grubišiću, Hrvatska je članica EU i taj novac iz europskih fondova, ta bespovratna sredstva, ona jednostavno jesu tu i ne uzeti ih, to bi baš bilo grijeh, bogohuljenje. Dakle, nešto nam se nudi što bi nam svima pomoglo, našoj djeci i našoj budućnosti, a zašto to ne uzimamo, vi zaključite sami.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba SDP-a, govorit će poštovana Tonka Ivčević. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama se nalazi prvo izvješće za razdoblje od kada je Hrvatska postala punopravna članica EU stoga je potrebno da Hrvatski sabor izmijeni svoj zaključak donesen 06. listopada 2005. godine o vezi Vlade RH da podnosi redovita izvješća o korištenju pretpristupnih programa EU. Ovo je prvo izvješće koje se odnosi na europske strukturne instrumente pomoći, stoga je potrebno da i to stoji u naslovu. Izvješće za navedeno razdoblje podnosi se u vrlo otežanim okolnostima budući da imamo po prvi puta 3 regulative. Imamo IPA-u koja obuhvaća ključne podatke o provedbi 1., 2. i 5. komponente, imamo godišnje lokacije za razdoblje 2007. – 2013. kojim je RH dobila mogućnost koristiti 449,40 milijuna eura sredstava europskog fonda za regionalni razvoj, europskog socijalnog fonda i kohezijskog fonda i to u okviru operativnih programa, promet, zaštita okoliša, regionalna konkurentnost i razvoj ljudskih potencijala, a koji su se prije pristupanja financirali sredstvima u okviru 3. i 4. komponente instrumenata pretpristupne pomoći. Također, imamo i pripremu za korištenje europskih, strukturnih, investicijskih fondova u programskom razdoblju 2014. – 2020. Ovom prilikom zahvaljujem se Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova EU koja nam je usprkos svemu rečenom dala vrlo cjelovito i vrlo detaljno izvješće po svim regulativama i to imamo opisni prikaz stanja provedbe svake od komponenata programa IPA i svakog operativnog programa obuhvaćajući informacije o vrsti i broju natječaja u pripremi, ugovorna o provedbi i završnih ugovora u sažeti opis postignuća i ostvarenih rezultata u izvještajnom razdoblju te također izvješće sadrži informacije o regionalnoj pokrivenosti ugovorenih projekata, te sažeti pregled svih utvrđenih nepravilnosti. Izvješće sadrži i opisni prikaz svih aktivnosti poduzetih u postupku akreditacije sustava za programsko razdoblje 2007.-2013. Pozitivno mišljenje Europske komisije na procjenu usklađenosti sustava za provedbu 4 operativna programa, zaprimljena je izvan izvještajnog razdoblja, znamo to je bilo početkom travnja 2014.godine nakon čega je uslijedila isplata predujma od strane komisije. RH je danom pristupanja EU dobila i mogućnost korištenja sredstava u okviru Europskog fonda za ribarstvo u iznosu od 8,7 milijuna eura. Preduvjet je bio prihvaćanje nacionalnog strateškog plana razvoja ribarstva RH i operativnog Programa za ribarstvo za programsko razdoblje 2007.-2013. Operativni Program za ribarstvo službeno je odobreno od strane komisije 19.prosinca 2013.godine nakon čega je uslijedila isplata predujma u iznosu od 25%. Mjere namijenjene sektoru ribarstva uključuju trajnu i privremenu obustavu ribolovnih aktivnosti te mjeru proizvodnih investicija u postojeća uzgajališta. Kako su nam u izvješću precizno dostavljeni svi podaci i napravljena analiza po svim komponentama IPA programa i operativnim programima te ih je dodatno obrazložio sam zamjenik ministra, ja ću reći samo generalno da je unatoč nemogućnosti doznačivanja sredstava od strane Europske komisije evidentan napredak u provedbi projekata u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje u kojem je krajnjim korisnicima i ugovarateljima plaćen iznos od 56,65 milijuna eura odnosno 19,20% od ukupno plaćenog iznosa na dan 31.lipnja 2013.godine. U predmetnom izvještajnom razdoblju krajnjim korisnicima i ugovarateljima plaćeno je 76,63 milijuna eura odnosno 20,61% ukupno plaćenog iznosa na dan 31.prosinca. Zaključno, 31.prosinca 2013.godine isplaćeno je 66,45% ukupno ugovorenog iznosa od početka provedbe. Podaci o provedbi na dan 31.prosinca 2013.godine pokazuju da se postotak ugovorenih dodijeljenih sredstava po pojedinim komponentama IPA programa odnosno operativnim programima kretao od 33,68% do čak 70,10%, a postotak isplaćenih ugovorenih sredstava kretao se od 25,67% do 83,52%. U odnosu na prethodno izvješće najznačajniji napredak ugovaranja ostvaren je u operativnom Programu Razvoj ljudskih potencijala. Nadalje, promatrajući napredak o izvršenim plaćanjima u odnosu na posljednji dan prethodnog izvještajnog razdoblja ostvaren je u komponenti pet Programa IPA iako ta ista komponenta bilježi opoziv sredstava premda je taj opoziv prepolovljen u odnosu na 2011. Ovdje je također potrebno istaknuti da su za operativni Program Promet, Zaštita okoliša, Regionalna konkurentnost i Razvoj ljudskih potencijala u 2013.godini iskorištena sva sredstva iz EU alokacije za 2010.godinu koja su podlijegala pravilu N+3 odnosno nije bilo automatskog opoziva. Ako analiziramo informacije o regionalnoj pokrivenosti na razini županija ugovorenih projekata, najuspješnije u privlačenju bespovratnih sredstava bile su organizacije sa područja grada Zagreba i to sa 30,35% od ukupno izgovorenog iznosa i Osječko-baranjska županija sa 10,75% dok su na začelju Krapinsko-zagorska, te Bjelovarsko-bilogorska te Koprivničko-križevačka županija sa samo 1,25%. Sveukupno u kontinentalnu Hrvatsku otišlo je 78,5% svih ugovorenih bespovratnih sredstava iz IPA-e ili gotovo 81 milijun eura, a u jadransku 20-ak ili 21,3 milijuna eura. Kao ključni problem korisnici ovih sredstava ističu rokove tako se na ugovor o dodjeli sredstava prosječno čekalo 14 mjeseci dok bi od predaje izvještaja do isplate sredstava prošlo i više od 11 mjeseci. U ovom izvještajnom razdoblju bilježimo pozitivne trendove i kod ovih problema tako da se sada razdoblje od samog natječaja do ugovaranja smanjilo na 7 mjeseci. Kao jedan od razloga potpuno nesrazmjeru povlačenja sredstava iz EU fondova vidimo u nejednakom administrativnom kapacitetu za upravljanje fondovima kao i nejednako razvijenim razvojnim agencijama koje bi trebale biti ključne u povlačenju EU sredstava. Zato je svakako potrebno jačati administrativne kapacitete na svim razinama od najmanjih općina i gradova jel ćemo jedino naporom svih dionika biti spremni privući sredstva. Potrebna je veća pomoć i financijska potpora jedinicama lokalne samouprave u pripremi projekata jer one četo nemaju ni administrativnih ni financijskih kapaciteta da to same odrade. Zato je potrebna bolja komunikacija kako sa državnom tako i sa županijskom razinom, te veća potpora županijskih razvojnih agencija korisnicima u manjim lokalnim sredinama. Potrebno je jačati i dalje administrativni kapacitet, povećati broj ljudi u sustavu te podupirati razvoj privatnog konzultantskog sektora za pomoć svim potencijalnim korisnicima EU fondova na terenu. I na kraju nekoliko riječi o aktivnostima koje se provode za programsko razdoblje EU 2014.-2020. U ovom razdoblju odrađen je veliki posao izrade programa za korištenje sredstava iz sadašnjeg proračunskog okvira za razdoblje 2014.-2020. U tom razdoblju Hrvatska iz europskih strukturnih investicijskih fondova tzv. ESI fondova s kojim ćemo se više susretat u budućem razdoblju može povući 10,7 milijardi eura. Vlada je predala Europskoj komisiji Nacrt sporazuma o partnerstvu koji je krovni strateški dokument za korištenje europskih strukturnih investicijskih fondova za razdoblje 2014.-2020. Njima se utvrđuju glavna područja te strateški ciljevi i očekivani rezultati ulaganja a na temelju njega izrađuju se operativni programi. Komisija očekuje od Hrvatske izradu strategija razvoja za više područja jer će jedan od glavnih kriterija za odobravanje projekata biti mjerljivost rezultata. Komisija traži da se unaprijed kaže što se želi postići sa određenom investicijom kako bi se na kraju mogli usporediti željeni i postignuti rezultati. Kako je odrađen vrlo opsežan posao na izradi partnerskog sporazuma te obavljene sve konzultacije sa Europskom komisijom nadamo se da će isti biti prihvaćen koncem listopada ili evo kako je rekao zamjenik ministra najdalje početkom studenog ove godine. I na kraju evo klub SDP-a će naravno prihvatiti ovo iscrpno i dobro izrađeno izvješće. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Za repliku se javio uvaženi Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, vi ste rekli da je izvješće rađeno u otežanim okolnostima i da sadrži niz podataka. Ja ću dodati sadrži niz zbunjujućih podataka. Jer ako usporedite neke podatke u ovom izvješću i te iste podatke potražite na službenim Internet stranicama istog ministarstva doći ćete do različitih brojaka. Potom ste se upustili malo u ove, iznošenje postotnih podataka. Reći ću da je u principu tu najveći problem u tim postocima jer je vrlo teško otkriti na što se točno ti postoci iznose. Rekao bih čak da je ovo izvješće stvarno je iscrpno, stvarno je u njega uloženo puno truda i prvi puta je rađeno i nema nikakve zle namjere u ovome što govorim. Ali zapisao sam si ujutro jednu rečenicu koju mi je rekla referentica u gradu koja radi na pretpristupnim projektima za Europsku uniju, rekla mi je ovako, kako napraviti izvješće sa jako puno irelevantnih brojki a ništa ne reći. Dakle ovo nije moja rečenica, ovo je rečenica stvarno jedne stručne, vrijedne osobe koja je do sada realizirala puno projekata i došla do toga. Znači kao što je malo prije kolega Milas govorio ovdje je čitav niz podataka koji su zbunjujući, koji se ne mogu usporediti i treba ga pročešljati, dotjerati i jasnije ga napisati, da bi nam bilo svima jasnije. Meni barem nije a ni ljudima koji rade na EU projektima s kojima sam razgovarao nije baš jasno izvješće.
Odgovor na repliku poštovana Tonka Ivčević.
Ovo je zaista bilo komplicirano izvješće jer kako sam rekla imamo tri regulative, zapravo izvješće se odnosi na dvije jer treći ćemo tek imati u budućem razdoblju. Međutim, mislim da je ono jako jasno jer je točno odrađeno po svim IPA komponentama. Imamo posebno obrađenu komponentu 1, 2 i 5 te prethodne komponente 3, 4 kroz nove operativne programe koje je svaki posebno obrađen i promet i zaštita okoliša i … [[Govornik se ne razumije.]] potencijala i regionalna konkurentnost. Jako jasno po tablicama je sve napravljeno. Naravno teško je uspoređivati podatke jer imamo one prije pretpristupne fondove 3., 4. komponente koje se zapravo pretaču u strukturne kroz operativne programe. I to je teško uspoređivati jer ovakav slučaj imamo po prvi put. Isto tako bih rekla da je Republika Hrvatska zapravo ušla u Europsku uniju u najtežim okolnostima koje niti jedna država prije nije imala. Znači mi smo ušli u Europsku uniju kada imamo novu financijsku perspektivu i nismo imali vrijeme prilagodbe, morali smo se prilagoditi postojećoj financijskoj perspektivi i brzo pripremati za novu. Sve zemlje koje su ušle 2004. godine u Europsku uniju imale su čak 2 godine da znači se uokvire tada u postojeću financijsku perspektivu Europske unije i cijele 2 godine za pripremu za novu. Hrvatska to nije imala i zaista u okolnostima kada imamo tri regulative mislim da je ovo ministarstvo napravilo izuzetno veliki posao.
Zahvaljujem. Za klub nezavisnih prijavljuje se poštovani Ivan Grubišić i Damir Kajin. Damir Kajin izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo zastupnici, zamjeniče ministra. Kada bi danas bio referendum o ulasku Hrvatske u Europsku uniju bojim se da bi još manje ljudi na taj referendum izašlo, ono što je izašlo na istoga pred recimo godinu i pol dana. Da nismo redefinirali ustavnu većinu taj referendum zasigurno ne bi tada prošao. Ta akrobacija sa Ustavom ili u Ustavu nas je skupo naprosto koštala. Ovaj tscunami referenduma svaki tjedan referendum jedan može se upravo zahvaliti toj ustavnoj alkemiji. Da nije bilo te ustavne alkemije, da nije bilo tih akrobacija sa Ustavom mi ne bi ušli u Europu. Ja jesam za Europsku uniju ali sa jednim bitno drugačijim redefiniranjem programa. Kada bi ljudi znali kako se sredstva iz Brisela zlorabe a ja kažem nisu to njihova sredstva nego su naša po meni bi zasigurno još daleko manji broj ljudi išlo na referendum no što je izašlo. Na primjer zlouporaba tih sredstava je kada europarlamentarci ulaze u prostorije HYPO banke u Puli. Kada bi to ljudi znali da će se dogoditi uopće ne bi ni išli na referendum. I sada kako ide ta zlouporaba? Koliko se plaća kvadratni metar u najuređenijih prostorijama grada Pule? 93 kvadrata, 2 eura po kvadratu, 15 kuna ili mjesečno 1392 kune. Obrazloženja grada Pule kako je to moguće je naprosto skandalozno, sramotno, ponižavajuće, jednom rječju vrijeđa zdrav razum. Kažu pa mi dajemo svima, udrugama itd., prostor po istoj cijeni. Da, dajete po istoj cijeni, ali ne svakome na istoj lokaciji, pogotovo ne dajte po toj cijeni nikome…
Kolega Kajin, ajmo na temu.
Skuplja je gospodine potpredsjedniče podstanarska sobica u Puli od ovoga ureda od 93 kvadrata.
Kolega Kajin, zastanite malo da vas upozorim. Molim vas vratite se na temu. Ja razumijem vašu potrebu da se obračunate sa … Puli ali to nije predmet. Vratite se na temu molim vas.
Ja se ne obračunavam, ja samo objašnjavam zašto se zlorabe sredstva. Mene to naprosto vrijeđa jer ako se ta praksa nastavi svi ovi ostali projekti će biti dovedeni naprosto u pitanje. I nije nikakav obračun ako otvorim stranu 91 gdje govorimo o grafičkom prikazu geografske rasprostranjenosti projekta u okviru shema dodjele bespovratnih sredstava operativnog programa regionalna konkurentnost do 31. prosinca 2013. pa onda vidimo da je u tom sklopu Županija istarska zastupljena sa svega 0,82%, Grad Zagreb sa 27,1%, Karlovačka županija 3,36%, Krapinsko-zagorska županija 2,13%. Ajde, ima netko tko je gori od Istarske županije, to je Ličko-senjska županija sa 0,2%, Međimurska županija 6,2%, Osječko-baranjska 9,1%, od nje jedino Šibensko-kninska ima 11,4%, Zadarska županija 1,7%, Zagrebačka 6,4%. I naprosto vrijeđa me jedna ovakva praksa gdje se jedno tvrdi, a drugo se naprosto radi. Konačno, do 30.6.2014. godine mi smo uplatili 537 milijuna eura. Rekoh da je Osječka županija najbolja nakon Grada Zagreba i Šibensko-kninske županije u povlačenju tih sredstava. Osječko-baranjska 9,1%, Istarska 0,82%. Znači, do kraja 6. mjeseca 2014. mi smo uplatili 537 milijuna eura, povukli smo 575 milijuna eura, znači 38 milijuna eura smo više povukli. Ali je problem znate u čemu, što nama prioritete na neki na neki način određuje Bruxelles. Da smo sami koristili tih 537 milijuna eura za prioritete u Republici Hrvatskoj, sanaciju gospodarstva, daleko veću i korisniju stvar bi napravili od načina na koji su nam sredstva dodijeljena u iznosu od 575 milijuna eura. Mi kopamo, oni nama daju opremu. Oni dobivaju posao, mi smo u pravilu podizvođači itd. I što se još ovdje dešava? Ide se korak dalje, Europa sada traži da hrvatski ribari pod navodnicima unište 40% svojih brodova. Zamislite, da mi uništimo 40% svojih brodova i za to nam nude 4,76 milijuna eura. Pa što je to, 35 milijuna recimo kuna. Svaki brod, a znamo da ih imamo 3700, vrijedi između 100 i 250 tisuća eura u prosjeku. Neki vrijede i milijun, 2 milijuna eura, ok. Europa kaže pa mi želimo zaštititi Jadran, a ja kažem sa ovom protunaknadom od 4,76 milijuna eura vi želite sa našeg mora ukloniti naše ribare. Njihov skriping, struganje, jednostavno ne smije proći. Ja znam da će neki stariji ribari koji nemaju nasljednika, ne mogu više na more itd. ustupiti svoje brodove, ali problem je ponajviše u tome što je izostao stvarni nadzor institucija Hrvatske države pa imamo situaciju da u kanalima nisu nam izlovili Talijani nego smo sami sebi naprosto napravili štetu. Idemo malo dalje. Na što se odnosi ovo izvješće? Na strani 2, znači u korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje 1. srpanj do 31. prosinca 2003. obuhvaća ključne podatke o provedbi prve, druge, pete komponente programa IPA te operativnih programa Promet, Zaštita okoliša, Regionalna konkurentnost i razvoj ljudskih potencijala. Ili da budem još precizniji, na što se konkretno odnosi najbolje je vidljivo kada evo recimo imamo taj prvi program. To su članarine, odnosno šta je još ono, tamo neka atomska energija, tako nešto. Znači i onda za šta oni nama daju novac? Potporu reformi kaznenog postupka, razvoj službi vezano uz probaciju, jačanje kapaciteta civilnog društva u cilju nadzora provedbe pravne stečevine EU, projekt podrške Romima, ok, Zakon o općem upravnom postupku, tehnička pomoć razvoja odabranih područja statistike, potpora jačanju kapaciteta veterinarske, sanitarne, granične inspekcije, podrška nadzoru eradikaciji bolesti životinja, jačanju tržišta komponente sektora ribarstva, nadzor plave granice itd., itd. Plaćaju nuklearnu ovdje vidim sigurnost na strani između ostalog 23 ovog izvješća. Program razminiranja u ratom zahvaćenim područjima ok, izgradnja kapaciteta u borbu protiv seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja djece te o policijskoj pomoći ugroženim žrtvama kaznenih djela itd., itd. Ja se slažem da je potrebno državnu upravu uskladit, lokalnu samoupravu također, regionalnu uskladiti s onom ne u Bruxellesu nego s onom recimo u Austriji. Ali ovdje se vidi na što se troši novac, ogroman novac, na nešto što nije stvarni prioritet. Ja neću reći da usklađivanje tih zakonskih normi nije bitno, ali možda u ovom trenutku u Hrvatskoj je nešto drugo presudno. Presudno je pomoći gospodarstvu,kako, proizvodnjom, izvozom, pomoći malim gospodarstvenicima koji zapošljavaju u ovom trenutku oko 50% ljudi od milijun recimo 300 ili 400 tisuća ljudi, koliko je zaposleno u hrvatskom gospodarstvu. Nije prioritet graditi administrativne znači te kapacitete ili to možemo sami sa svojim sredstvima, a sa sredstvima EU trebali bi nešto drugo sagraditi. Na strani 33. govori se o potpori organizacijama civilnog društva za razvijanje partnerstva radi osiguravanja trajnosti političkih reformi u postpristupnoj Hrvatskoj, izgradnji i opremanje Centra za obuku vodiča i dresuru službenih pasa, o.k. Obnova i opremanje prostorija PN USKOK-a u Osijeku i Rijeci i to je u redu itd. Strana recimo 42. govori se o poboljšanju kvalitete života i društvenoj povezanosti, zaštite prirode, okoliša, poboljšanje dostupnosti usluga u zajednicama u pograničnom području itd. Ono što je sigurno dobro što se je dogodilo da se između ostalog radi vodoopskrbni sustav u Osijeku za 170 tisuća kuna za protuvrijednost nekih pedesetak milijuna eura, a za cirka 50 milijuna eura sustav odvodnje u Poreču ili njemu će gravitirati 15 ako 15 000 ljudi. S jedne strane 170, za 50 i toliko milijuna eura. S druge strane 15 000 za isto 50 milijuna eura. Kad govorimo o prometu, ovdje se uglavnom spominje željeznica. O.k. i uređenje obale na rijekama. Ali ovdje nema dionice kad govorim o željeznici, dionice Buzet – Pula, željezničke dionice ili Lupoglav – Bršica kao što nema niti uređenje luke Bršica. Pruga koja je u Pulu stigla, e sad nemojte me hvatat za riječ za vrijeme Austro-ugarske prilikom gradnje arsenala, danas Uljanika došla je, kad je došla ta pruga? Možda pred 130 godina, do te je mjere danas devastirana da uskoro njome neće voziti vlakovi. A da bi mogli nešto napraviti sa tom prugom treba jasno urediti luku Pulu, odnosno luku Bršicu. Tamo imamo čak i slobodnu zonu, na žalost ni ta zona ni približno ne funkcionira kao što bi funkcionirati trebala ili kao što funkcioniraju druge. Zaštite okoliša, citiram Marinščinu kraj Rijeke, Kaštjun kraj Pule. Vidit ćemo gdje ćemo sa određenim štetnim tvarima itd. itd. Prije sam govorio o regionalnoj konkurentnosti, u činjenici da je Županija istarska još jedanput ću reći u ovom izvještajnom periodu povukla 0,82%. Ličko-senjska županija jedino je lošija od nas 0,2%, Zadarska 1,7, Šibensko-kninska 11,4%, a Osječko-baranjska dok je gospodin Bubalo tamo bio župan 9,1%. Znači, Europa to je zaključak kojega stalno iznosim, do sada nije dala nama ni kune, nego Europa samo vraća naš novac. Ogroman dio tog novca koji nam se vraća kroz tehnologiju, kroz te administrativne programe i tome slično ponovo ide za ili ka centrima u europskim zemljama. Ipak jasno kako vrijeme odmiče ili nam izmiče možda će biti neke koristi od Europe, ali onda ćemo morati drugačije se naprosto repozicionirati unutar Republike Hrvatske. Kada slušam danas moje susjede samo 6 km preko granice, recimo u Sloveniji ili Italiji nisu oni baš oduševljeni Europom. Ali ja kažem nema nama druge, ali bi morali sredstva koja se vraćaju zapravo naša sredstva kud i kamo konkretnije koristiti ne za te administrativne kapacitete. O.k. i to treba, ali za to trebamo sa svojim sredstvima za članarice ili ne znam šta, neke nuklearne programe i tome slično. Zašto recimo ne financiraju programe kako izvoziti u Europu, kako prodati naše proizvode na europskom tržištu. Nije bitno da li je riječ o Milanu, Strasbourgu, Bruxellesu, Parisu ili Berlinu, kako povratiti recimo naše banke itd. itd. A kad imamo na umu što smo sve prepustili Europi od financija, od THT-a, od dobrog dijela turizma, od banaka onda je Europa sa Hrvatskom itekako profitirala. Ali podržavam ovo izvješće.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvi se javio poštovani Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolega Kajin. Zaista se iznijeli puno podataka u vašem izlaganju, ali hajmo poći od početka. Prvo referendum i ustavna odredba da nema kvota izlaznosti, dakle kvota nije određena. To je znamo čije je djelo i tko je to odredio tako da i dan danas kada bi izašla 3 čovjeka na referendum ako 2 budu za referendum je uspješan. Dakle, poplava referenduma je potpuno razumna, a o njoj odlučuje ta ustavna odredba koja je uvedena upravo za glasovanje za ulazak u EU, što je žalosno i sramotno. Drugo, dobro da ste zamijetili da je za Poreč i za Osijek istih 50 milijuna eura za vodovod, odnosno vodo odvodnju u ta dva grada jel'. Dakle za 15 tisuća i za 170 tisuća stanovnika je isti iznos. A ono što me vrlo jako zanima to je grafikon na stranici 91. iz kojeg ste vi iznijeli podatke o postocima svake županije koje su povukle sredstva za regionalni razvoj. Pa me zanima kako ste prepoznali boje u ovoj crno bijeloj tehnici i prepoznali kako to da je Osječko-baranjska na primjer povukla 9%, Zagrebačka ne znam koliko a Istarska 0,82% kad su sve crno bijele županije na ovom grafikonu, a u tekstu o tome ama baš ništa ne piše. Evo dajte mi objasnite to. Hvala lijepo.
Sad ćemo čuti objašnjenje Damira Kajina.
Prvo nisam daltonista kad je riječ o bojama. A kako sam prepoznao? Vrlo jednostavno. Otvori računalo pa ćeš vidjeti ovu tablicu, pustimo mi materijale, pa ćeš vidjeti kako to grafički izgleda. Ali ako te baš zanima kako sam prepoznao išao sam i pitao sam zamjenika ministra i onda mi je on lijepo sa svojim naočalama ili sa svojim pogledom jednostavno rekao koliko smo mi povukli tih sredstava. I još jedanput ću reći Istra je povukla 0,82%, vi ste povukli u Slavoniji 9, ne u Osječko-baranjskoj županiji 9,1%, Šibensko-kninska 11,4% itd., itd. 27% je povukao Grad Zagreb, znači najviše. Iako Bandiću stavljaju nešto na teret ali je činjenica da je po tom pitanju bio uvjerljivo najuspješniji, on ili njegova gradska administracija. Ali nećemo sada u detalje. E sad, kada govorimo o Ustavu, odnosno o referendumu. Pa svi znamo, ne znam kako ste vi gospodine zastupniče glasali? Protiv? Ok, ja sam glasao za. Svi znamo da je to bio dogovor između opozicije i vlasti tamo negdje u 2011. godini. I svi smo već tada znali da nije došlo do promjene Ustava da naprosto referendum ne bi prošao. Ali je isto tako činjenica da smo zaboravili još jedanput promijeniti Ustav i sad možemo samo konstatirati da ta akrobacija sa Ustavom dovela je do tih tsunamija referenduma koja će ovu zemlju itekako skupo koštati. I zato ja bih i vladajuću većinu i opoziciju kad smo se već jedanput 2011. tako lijepo dogovorili zamolio da idemo u izmjenu Ustava jer u protivnom nećemo se dobro naprosto provesti. Zašto ne može više? Ako smo mogli jedanput možemo i drugi put.
Hvala lijepa. Druga replika, poštovani Krešimir Bubalo. Izvolite.
Hvala lijepo. Naime, kolega Kajin čestitam vam što ste došli do boja jer upravo i na odborima sam govorio u nekoliko navrata strana 26., 62., 104., 110. nemoguće je iščitati bez dodatnih objašnjenja tko je lider. Bojao sam se da je, moram priznati iskreno, da je to bilo namjerno zato što Osječko-baranjska županija doista je bila uspješna i bit će sigurno i u idućem vremenu. Jer gledajući našu Regionalnu razvojnu agenciju koja je prva krenula u Bruxelles, koja je prva pripremala projekte dosad je realizirano 301 projekt težak 212 milijuna eura. I sigurno da je za čestitati i ljudima u agenciji ali i svim menadžerima koji rade na tom projektu. No, uspoređivali ste maloprije Zagreb i Osječko-baranjsku županiju, to je kao kad uspoređujete Davida i Golijata. Prema tome, upravo Vlada mora svima dati iste šanse i iste mogućnosti, a posebno pomoći nerazvijenima, a tu posebno s osvrtom na Slavoniju i Baranju jer neće imati mogućnosti multiplicirati svoja sredstva u idućim godinama jer i ovako smo iscrpljeni. Ukida se PPDS, a nema mogućnosti da se upravo kroz regionalni razvoj pomaže tim jedinicama lokalne uprave da dobiju barem minimalnu šansu u odnosu na razvijene krajeve RH.
Na repliku odgovara Damir Kajin.
Točno, nije moguće znači uspoređivati Osječko-baranjsku županiju s jedne strane i Grad Zagreb. Pa ako ni po čemu drugome, ne samo radi financijskog kapaciteta nego i zbog činjenice da Grad Zagreb ima negdje 800 tisuća stanovnika, a vaša županija ako se ne varam negdje oko 330 tisuća. Međutim, ono što mene vrijeđa Istra ima 208 tisuća stanovnika ovako krnja bez recimo Liburnije i povlačimo 0,82%, a Grad Zagreb sa 800 i nešto tisuća stanovnika 27,1%. Ja bih mogao shvatiti da oni povlače ne 1 na prema 4, neka povlače 1 na prema 8, ali ne omjer 1 na prema 27. To je nešto što me naprosto vrijeđa, ili više 1 na prema 30. Jer tu je 27,1%, a mi povlačimo 0,82%. Ja još jedanput vama mogu samo čestitati na uspjehu kojega ste u svom mandatu župana naprosto postigli, ili gradonačelnika pardon, svejedno nemojte mi sada zamjeriti, u povlačenju ovih euro sredstava.
Treća replika, Ivan Grubišić.
… [[Govornik naknadno uključio mikrofon.]] nego socijalu, promoviramo socijalu. I ovih 300 tisuća nezaposlenih ja mislim da je većina na socijali i da država daje njima određene doprinose s kojima oni pune kafiće, a ne rade. Splitskom rivom ako prođeš ujutro od 8 do uvečer do 22 sata puna je, kafići su puni, mladi ljudi su tu, ali nitko neće da radi društveno koristan rad. Sve one kojima bi se ponudio društveno koristan rad a odbiju treba ih maknuti sa socijale. Narod treba naprosto naučiti da radi i to mi imamo neaktivno stanovništvo u aktivnoj radnoj dobi i ja ne znam ima li koja država na svijetu koja ima toliko nezaposlenih a nalazi se u krizi. I mi ne znamo što ćemo s njima nego bi vraćali ove iz mirovine da popunjavamo radna mjesta, a ove ostavljamo na socijali i na njih trošimo. Dakle, Hrvatski sabor bi morao naći načina da se riješi ta socijala, da se uvede društveno koristan rad i oni koji to ne prihvaćaju gube socijalu i gube bilo kakve doprinose. Hrvatska je sve manje obrađena zemlja, sve je više zapuštenih polja i Hrvatska je nepovezana zemlja …/Govornik isključen./…
Uključite mikrofon, isključili ste se.
Ja bi ovdje spomenuo, evo rekao sam Žutu Lokvu i Rijeku koja je od strateškog interesa, ali isto tako Knin je strateški interes razvoja Dalmacije i povezanosti Dalmacije sa metropolom, sa sjeverom Hrvatske.
Zahvaljujem. Evo sad ćemo i odgovor na repliku iz istog kluba, Damira Kajina.
Gospodine zastupniče iz vaših usta u Božje uši kad je riječ o Žutoj Lokvi. Da se razumijemo, ja jesam za EU, ali jesam da se drugačije određuje te prioritete. Recimo, most Čiovo, most Pelješac, pruge koje su ovdje navedene ili pruga od Buzeta dole do Pule, ili od Lupoglava do Bršice. Ono što je interesantno to su ove tablice koliko smo mi, koliko je plaćeno na dan 31. prosinca 2013. Znači za IPA 1 za članarine plaćeno je 135,8 milijuna eura, za ovaj IPA 2 to je suradnja s državama ne članicama EU, znači dobili smo 8,99 milijuna eura ili 9 milijun eura cirka, za promet 53, za zaštitu okoliša 40,5 milijuna, za regionalnu konkurentnost 45,8 milijuna, za razvoj ljudskih potencijala 54,3 milijuna eura i za IPA 5 33,4 milijuna eura. Znači za članarine smo platili ili smo dobili 135,8 milijuna, a za sve razvojne projekte, tu računam i suradnju sa susjedima 195. Znači to je jedan omjer 195:135 milijuna, sad bi trebao izračunati, znači 60:40.
Posljednja replika poštovani Branko Hrg.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Kajin, vi ste rekli da Europa nama ustvari ne daje ništa da nam samo vraća naše što je u dobrom djelu točno, samo je problem u tome da li mi znamo vratiti to naše i da li vraćamo dovoljno to naše, odnosno još je onaj dodatka koji se dodatno može povući i napraviti. Moram reći da vaša usporedba Poreča i Osijeka meni baš onako nije legla, ne vidim nikakvog argumenta i razloga zašto bi trebalo sada to uspoređivati i reći ne znam da je možda Poreč previše povukao novaca. Pa radi se o sustavu odvodnje i pročistaču, ne vidim razloga, vjerojatno su stručnjaci koji su radili taj projekt i u Osijeku i u Poreču to dobro procijenili. Ipak se radi o turističkom mjestu. Ja bih više volio da sam i ja bio u ovom izvješću, da je moj grad bio u ovom izvješću koji bi isto trebao povući novce, samo nikako da dođemo na red, da Hrvatske vode konačno raspišu i za nas natječaj makar je već u to uloženo preko 10 milijuna kuna novac Hrvatskih voda za Grad Križevce. Bilo bi bolje da je puno više tih projekata. A što se tiče županije, vi spominjete postotke u županijama, dakle prekogranična suradnja u većini slučajeva prepoznaju jedinice lokalne samouprave kao partnere. I možda bi bilo dobro da u ovom izvješću, onako barem bilo pobrojano negdje općine i gradovi kolik je tko projekata iz prekogranične suradnje iskoristio i koliko je novaca dobiveno. Zašto to kažem? Kažem zato jer mi se neki podaci opet ne slažu, vi ste rekli da ćete prihvatiti izvješće, pa mi se ne slažu podaci recimo o prekograničnoj suradnji Hrvatska-Mađarska. Tamo je bilo negdje po našim podacima oko 50 milijuna, pola pola, iskorištenost iz ureda u Budimpešti kažu da je skoro stopostotna. Ovdje baš to ne možemo usporediti u ovim tablicama.
Odgovor na repliku Damir Kajin.
Da, još jedanput ću ponoviti i meni se isto tako čini, jer ja tu tezu stalno zastupam, ponavljam da Europa nama u ovoj fazi još uvijek ništa ne daje, nego samo vraća nama naše i još nam određuje prioritete. Mi kopamo a oni nam isporučuju tehnologiju. Kad govorimo o Poreču, nije meni ništa žao, meni je žao npr. da Poreč nije povukao ne 50, da nije povukao 1 milijardu eura. To mi je žao. E, ali smatram da je mogao odabrati drugačiju tehnologiju, učinkovitiju tehnologiju jer 50 milijuna eura, 15 do 20 tisuća stanovnika, a 50 milijuna eura u Osijeku ili na te uređaje se priključuje 170 tisuća stanovnika. Što sam želio reći? Da sa tih 50 milijuna eura možda se je moglo ne riješiti samo 15 tisuća u Poreču, ja nisam rekao da je tehnologija loša, nadmašena itd. imali smo i neke presice oko toga, neka saznanja drugačija ali pustimo, nego sam mogli smo nadovezati i pola recimo Istre, a ne samo jedan grad što bi u konačnici bio neusporedivo veći efekt za sve nas. A ono što me na neki način smeta, što Europa traži da hrvatski ribari unište 40% svojih brodova i onda su nam ponudili da će nam za to isplatiti 4,76 milijuna eura, a jedan milijun vrijedi 100 do 250 tisuća eura. Mi ih u zemlji, hvala Bogu, imamo 3700 i znam da će neki pristati na taj …, na to struganje kako bi ovi u Europi i u Bruxellesu rekli, ali mislim da se vrlo pažljivo i obazrivo, pardon prema tome treba pristupiti.
Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba HNS-a govorit će poštovani Marijan Škvarić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovani zamjeniče ministra, poštovane kolegice i kolege. Pa sad kad idemo u raspravu o izvješću o korištenju … programa pomoći EU za razdoblje od 01.07. do 31.12., malo mi je problem da nakon ovih rasprava koje su bile prije mene i mnoštvo replika, zaista sam još više nego uvjeren da ono što piše u ovom izvješću, a izvješće mogu reći da je zaista dobro, kvalitetno, … napravljeno, potkrijepljeno mnogim argumentima, da je prije svega nama saborskim zastupnicima itekako zadatak da to izvješće pročitamo ne jedanput, nego stotinu puta i da zaista naučimo što su to, prije svega, fondovi EU, što su to pretpristupni fondovi i što je sve ono što nas čeka u ovom vremenu od 2014. do 2020. godine u tom terminu kada koristimo ta sredstva. I zaista, evo, odlučio sam da ipak još jedanput ću vam pročitati i naglasiti sve ono što u ovom izvješću piše, da zapamtimo i da znamo kako to trebamo koristiti i da u raspravama budemo puno konkretniji, a ne da, mogu reći otvoreno, mlatimo planu slamu. Prije svega, od stupanja u punopravno članstvo od 01.07. do 31.12.2013. godine Hrvatska je dobila mogućnost korištenja sredstava iz europskog fonda za regionalni razvoj, europskog socijalnog fonda i kohezijskog fonda. Za to ukupno je predviđeno 449 milijuna eura. Iz tih fondova mogu se financirati projekti koji su se prije pristupanja financirala sredstvima u okviru 3. i 4. komponente instrumenta pretpristupne pomoći. To su IPA programi. Od početka provedbe IPA programa … je 418 milijuna eura, a samo predmetno razdoblje Europska komisija je doznačila na račun nacionalnog fonda 53,61 milijun eura što predstavlja 12,8%. U predmetno izvještajnom razdoblju ugovoreno je projekata u vrijednosti od 53 milijuna eura, zaključeno je 31.12. isplaćeno je 36,45% od ukupno ugovorenog iznosa od početka provedbe. … [[Govornik se ne razumije.]] programima isplaćeni iznosi su se kretali od 33,68 pa do … % isključenosti IPA programa tako da je ukupno dodijeljenih od 1254 milijuna eura ugovoreno 559, to znači iskoristivost od skoro 45%. I trebamo naučiti i vidjeti preko detaljnog pregleda provedbe instrumenata pretpristupnih pomoći programa IPA i operativnih programa. To je prije svega prva komponenta i program IPA, a to je pomoć u tranziciji i jačanju institucija. A ta je predmetna komponenta programa IPA namijenjena izgradnji institucionalnih kapaciteta, a projekti nabavke opreme, pružanja usluge, također izvođenja radova te … sredstava koji se odnose na 6 sektorskih područja te reformu državne uprave, pravda, sloboda, sigurnost, unutarnje tržište i gospodarstvo, poljoprivreda, ribarstvo, sigurnost, hrana, veterinarstvo, … sanitarni nadzor, kohezijska politika i rad i zadnje, energetika, promet i zaštita okoliša. Naravno u tom dijelu kao komponente su obuhvaćeni nacionalni program i nuklearna sigurnost. Druga komponenta programa IPA, to je prekogranična suradnja. Komponenta programa IPA, druga komponenta, predstavlja važan doprinos aktivnostima regionalnog razvoja čiji je cilj potaknuti stvaranje prekograničnih mreža, partnerstva i razvoja zajedničkih prekograničnih djelovanja te izgradnja kapaciteta lokalne i područne regionalne samouprave za upravljanje programima EU kao i priprema za upravljanje budućim programima prekogranične suradnje unutar strukturnih fondova EU. Kroz drugu komponentu programa IPA osigurana su sredstva za 3 vrste programa … suradnje i to je programi prekogranične suradnje sa susjednim državama članicama i to programi sa Slovenijom, Mađarskom te IPA jadranska prekogranična suradnja. Druga komponenta je program prekogranične suradnje sa susjednim državama i to ne članicama EU. To su programi sa Srbijom, BiH i Crnom Gorom. I treća komponenta, to su programi transnacionalne suradnje, programi jugoistočne Europe i Mediterana, od toga je … tog programa … minimalno 3 države, od toga jedna država mora biti iz EU. Treći operativni program, to je promet. Ta sredstva EU dodijeljena su operativnom programu promet za razdoblje od 2007. do 2013. godine i iznose 236 milijuna eura. Četvrti operativni program, to je zaštita okoliša. Operativni program se financira sredstvom EU u iznosu od 281 milijun eura. Peti operativni program, to je regionalna konkurentnost, a za taj program su ukupno dodijeljena financijska sredstva za ovaj operativni program u iznosu od 223 milijuna eura. Šesti operativni program, to je program ljudskih razvojnih potencijala i za taj dio su dodijeljena sredstva u iznosu od 152 milijuna eura. Sedma komponenta programa IPA, to je ruralni razvoj, skraćeno IPAR, gdje su potencijalni korisnici za … sredstava i potprograma … i to u mjeri 101 gdje su korisnici poljoprivredna gospodarstva, upisana u upisnik. Mjera 103, to su obrti, trgovačka društva i zadruge, također u rangu mikro malih … poduzeća … manje od 25% u državnom vlasništvu. Također se mogu … poduzeća s manje od … zaposlenih ili sa godišnjim prometom koji ne prelazi 200 milijuna eura. U mjeri 202 imamo …, to su lokalne akcijske grupe koje sa Agencije za plaćanje sklapaju ugovor o dodjeli sredstava iz IPA programa za sufinanciranje … Mjera 301 jedinice lokalne samouprave, gradovi i općine koje mogu koristiti ta sredstva do razine koji imaju do 10 tisuća stanovnika. Mjera 302 mogu … sve pravne i fizičke osobe uključujući udruge u rangu mikropoduzetnika koji su u sustavu PDV-a 100% privatnom ili do 25% u državnom vlasništvu. I sada slijedi zanimljivo, sve što ovaj program i ovo razdoblje izvješća obuhvaća i mislim ako ste pratili, čitali sigurno jeste, da je zaista obuhvaćeno cijeli niz aktivnosti koje služe za razvoj našega društva. E sada da vidimo koji su zaključci za ovo izvršenje proračuna ovo što je bilo. Prije svega činjenica je da je primjetan pozitivan trend u plaćanjima, više 20 milijuna eura u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje. Činjenica je da su ostvarene i visoke stope ugovorenosti koje su redovito iznad 90% dodijeljenih iznosa. Jedino je u komponenti 5 IPARD ostvareno nešto manje sredstava u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje ali što ipak tumačimo kompleksnosti samog programa. Kada sam ga pročitao, sve mjere koje su dosta široke i svi oni korisnici u određena ograničenja je problem korištenja tih sredstava. Ono što isto možemo istaknuti da je ipak relativno malen broj otkrivenih slučajeva i nepravilnosti. Ono što bih posebno spomenuo da imamo mjeru sa povratom sredstava koja ima samo … milijuna eura za jednu vrijednost, ovo ostalo se može administrativne prilagodbe i popraviti tako da zaista možemo reći da ono što radimo bez obzira na sve da smo se naučili kako realizirati programe i projekte. I tu bih istaknuo dobru geografsku rasprostranjenost korištenja projekata po županijama, ali tu bih spomenuo da svake županije baš nisu imale iste prilike jer samo je o njima ovisilo da li će neke prilike iskoristiti. Kada govorimo prije svega o IPA komponenti prekogranične suradnje onda moramo ipak uzeti u obzir da pojedine županije su morale koristiti više mogućnosti. Primjerice Slavonija je mogla koristiti prekograničnu suradnju i projekte sa Mađarskom, Srbijom, BiH i Crnom Gorom, dok je recimo Varaždinska županija mogla koristiti projekte koji su bili samo između, prije svega županije odnosno Hrvatske i Slovenije, tako da moramo malo znati i vidjeti da netko ima višestruku veće iznose i mogućnosti aplicirati svaki pojedini program dok netko baš to nije imao. A i ono što je možda bilo tko je imao manje u onom odnosu sredstva koja su bila dostavljena i dodijeljena ih je puno više … tko ima puno veći global pa ga na kraju nije iskoristio, da ne govorim o tome kako su se ta sredstva iskoristila. Da li su se iskoristila za nekakve razvojne komponente ili su se sredstva iskoristila za neke stvari. Primjerice, dobijete sredstva da izgradite nogometni stadion ili ta sredstva utrošite za vašu poduzetničku zonu ili komunalnu infrastrukturu, nije svejedno, zato se čudimo da netko potroši puno novaca, dobio novaca, a još uvijek govorimo o malom stupnju prije svega razvijenosti odnosno niskom indeksu razine su u tom dijelu. Čudno, gdje su se utrošila ta sredstva? I u biti zaključak i pitanje, a što dalje nakon ovakvog izvješća? Pa svako izvješće kada ga pročitamo iz njega moramo imati određene zaključke, ciljeve, naučiti nešto bolje da one greške koje eventualno jesu da ih ne ponavljamo. Prije svega bih spomenuo da su tematske radne skupine identificirale razvojne prioritete i potencijale RH za spomenuto sedmogodišnje razdoblje. U tom dijelu su utvrđeni sljedeći operativni programi, to su operativni program iz područja konkurentnosti i kohezije, operativni programi iz područja učinkovitosti ljudskih resursa i operativni programi iz područja tehničke pomoći. Bilo bi dobro nabrojiti ko je u tablici 50 još jedanput sve te programe i sredstva koja imamo na raspolaganju. To su prije svega promicanje energetske učinkovitosti i obnovljivih energija, te očuvanje i zaštita okoliša i prirodnih resursa, to su ciljevi 4, 5, 6, 3,5 milijardi, jačanje konkurentnosti gospodarstva kod stvaranja inovativnog i konkurentskog poslovanja, istraživačkog okruženja 2,6 milijardi eura, povećanje sudjelovanja na tržištu rada i poboljšanja kvalitete obrazovnog sustava 1,3 milijardi eura. Održiva i suvremena prometna i mrežna infrastruktura 1,3 milijarde eura, smanjenje siromaštva i aktivno poticanje socijalnog uključivanja 1 milijarda eura, jačanje administrativnih kapaciteta i potpora kvaliteti i djelotvornosti, učinkovitosti javne uprava … milijuna. Ukupno 10,076 milijardi, to je strašno veliki novac za ekonomski iscrpljenu zemlju. Iscrpljena je lijepa riječ, ja bih prije rekao za ekonomski pokradenu zemlju i mislim da nam je to itekako prilika, šansa ali u svemu tome moramo demistificirati fondove a to je na način da europski fondovi neće sami po sebi pokrenuti cjelokupnu hrvatsku ekonomiju, nećemo sami po sebi zaposliti ljude, smanjiti dugovanja, povećati gospodarski rast. Zato ono što isto hoću reći nemojmo koristiti europske fondove kao alibi za našu bezidejnost i našu nesposobnost. Europski fondovi su i najbolji oblik decentralizacije. Svi ovi projekti i programi kreću iz temelja baze, iz općina, iz gradova, županija, iz ustanova i na nama je da znamo da smo sposobni da to koristimo. I da dobro je ovdje na raspravi bilo rečeno, trebamo možda govoriti o primjerima dobre prakse. Ja mogu reći grad kojega vodim koristili smo ve programe i sve projekte iz fonda EU od INTEREEG-a od CARDS, od PHARE-a, od IPA, IPARD-a i sada smo spremni za sve ove strukturne kohezijske fondove. Imamo ti projekta koja su spremna, ali mi znamo mnogi reći da imamo projekte nekoliko stotina milijuna kuna. što to znači imati spremne? Napraviti jedan elaborat gdje ćemo unijeti spisak želja? To nije ništa. kada pokažemo građevinsku dozvolu i riješimo sve one aplikacije koje su trebale biti prije ispunjene, e to je program i projekt kojega onda kada se otvaraju, a otvaraju se uvijek programi možemo iskoristiti, iskoristiti način da ga ugradimo u razvoj prije svega naših lokalnih uprava koje su temelj razvoja onda i cjelokupne Hrvatske. Zaista s tom porukom da sve zaista ovisi o nama, ne tražimo alibi da nam je netko drugi kriv ili nešto drugo treba napraviti. Klub HNS-a, Liberalni demokrati će prihvatiti ovo izvješće. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo se javio poštovani Dinko Burić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega mislim da ste prije svega učinili nešto nedopustivo, povrijedili ste sve zastupnike koji sudjeluju u ovoj raspravi vašom konstatacijom kako kada se kritički osvrne na ovo izvješće kako se tada radi o mlaćenju prazne slame. Zar je za vas mlatiti praznu slamu ukazivati na to da smo u 6 mjeseci prošle godine i tijekom ove godine uplatili za članarinu u Europskoj uniji 5, gotovo 5,5 milijardi kuna a da smo od te članarine povukli ili gotovo ništa bismo rekli simbolično. To je za vas mlatiti praznu slamu? Zar je mlatiti praznu slamu govoriti i ukazivati u najboljoj namjeri resornom ministarstvu i Vladi Republike Hrvatske kako je nedopustivo da smo imali prije nekoliko mjeseci, poslali Europskoj komisiji tri operativna programa a onda smo preko noći izvan izvještajnog razdoblja smanjili to na dva operativna programa? I što mislite zašto smo mi jedna od rijetkih zemalja koja još nije dobila potvrdu Europske komisije dakle o dokumentu koji smo joj poslali još u 4. mjesecu ove godine o partnerskom sporazumu? To je mlaćenje prazne slame? To nije samo uvreda zastupnicima, to je pitanje da li vi uopće znate o čemu vi pričate. Nije dovoljno izaći za govornicu, pročitati i citirati tekst koji smo svi dobili a ne reći ništa što će doprinijeti da i ova Vlada promijeni ono što ne valja. Jer naše rasprave nisu samo zato da budemo kritizeri nego da svojim raspravama ukažemo to ne valja, mijenjajte. Jer zastupate sve građane Republike Hrvatske ne samo onu parlamentarnu većinu. A reći mlatimo praznu slamu a mi samo ukazujemo na ono što je pogubno za sve građane Republike Hrvatske. Prema tome, molim vas da vodimo računa o tome kakve riječi upotrjebljavamo.
Čuti ćemo odgovor na ovu repliku Marijana Škvarića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa mogu reći a vidite da je počelo djelovati. Zaista ste sada malo puno konkretnije, konciznije, argumentiranije raspravljali o ovom izvješću u odnosu na prijašnje rasprave koje smo čuli priznali vi ili ne. S druge strane ono što ste vi isto rekli da li ja znam o čemu govorim. Pa ja vas pitam koliko puta ste se vi sjeli za stol i uzeli kemijsku u ruke i popunili određenu aplikaciju za fondove Europske unije. 16 kojih smo proveli u svom gradu, kojeg sam svakog praktički bio na čelu i radio, pisao, lijepio marke i nosio da smo to ugradili u naš grad. Tako da itekako znam o čemu govorim. Između ostalog što ste govorili potpisivanju sporazuma, partnerskog sporazuma, za vašu informaciju od 28 država Europske unije sa 18 ih je potpisano 10 ih još nije potpisano među njima je još i Hrvatska. Tako da ne možemo reći da to mi nismo znali i da smo mi jedini u tome. Ono što je isto i zamjenik rekao, apsolutno sve je u roku u tijeku, naravno svi bi mi htjeli da to bude odmah ali ono što opet ovisi, ovisi o nama da budemo mi spremni na lokalnoj razini a ne da sve se vadimo na Vladu ili nekog drugog. Hvala lijepa.
Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Škvarić, ja ne gledam sa toliko optimizma na ovo izvješće niti na sve ono što Vlada radi u dijelu korištenja kako ovih programa tako i strukturnih fondova. Sami ste rekli da je Hrvatska do sada jedna od 10 država članica koje nisu potpisale partnerski sporazum no to nije dobro s jedne strane a s druge strane što mi nismo donijeli ni druge strateške dokumente koji su podloga za izradu samog partnerskog sporazuma i onda operativnih programa koji slijede iz tog partnerskog sporazuma i koji će omogućiti povlačenjem više od 10 milijardi eura. Prateći ova izvješća već 3 godine otkada je ova Vlada vi ćete vidjeti da je u dijelu operativnog programa koji se odnosi na zaštitu okoliša, stalno se spominju samo dva regionalna centra za gospodarenje otpadom i to Kaštijun i Marišćina, Bikarac je u Šibenskoj županiji završen pa odnosno u vrlo visokoj fazi dovršenosti pa o njemu ne govorimo. Ali vi dobro znate i kao načelnik i kao gradonačelnik grada je Republika Hrvatska preuzela obveze da će do kraja 2018. godine zatvoriti sve nelegalne deponije, otvorene deponije, da ćemo izgraditi 18 regionalnih centara. E sada vas ja pitam ima li optimizma u tome da smo mi do sada napravili tri i to za vrijeme one bivše HDZ-ove Vlade da u međuvremenu nismo pokrenuli financiranje novih centara za gospodarenje otpadom a to je naša obveza koju smo preuzeli iz potpisivanja Ugovora za pristupanje u punopravno članstvo u poglavlju … [[Govornik se ne razumije.]] okoliš gdje smo se obvezali. I ukoliko to ne napravimo plaćati ćemo penale upravo zbog toga što te stvari nismo napravili. Prema tome u ovom izvješću vidi se u dijelu koji se odnosi na zaštitu okoliša, a što je naša obveza bila, nismo napravili gotovo ništa ili bolje rečeno vrlo malo.
marijan Škvarić, odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Da, tu se slažem s vama, prije svega da sa velikom dozom optimizma moramo gledati jer ako budemo pesimisti, svi na neki način gledali crno onda prije svega mi saborski zastupnici, tu nema napretka. Mi smo ti koji morao vući ali naravno moramo biti i realni. Realni u tome što se slažem da pred nama je 10 milijardi eura, pa to je nama osnovni zadatak da to iskoristimo i ugradimo u razvoj naše države na način da sve one stvari koje smo potpisali da ispunimo. Da, najveće stvari jesu deponije, tu je i kanalizacija. I sve tu piše ako to ne napravimo plaćati ćemo penale. Imamo slučaj i Slovenije i s drugima gdje se to nažalost i radi. I baš u tome se slažem isto da treba biti što manje politikanstava u konkretnim stvarima i svi zajedno uključimo se da napravimo sve te strateške dokumente koji nam još nedostaju, jednim konsenzusom donesemo i krenemo da dobijemo ta sredstva. Baš iskustva, isto što sam htio napomenuti, da premalo u Hrvatskoj ima ljudi koji smo, mogu sebe otvoreno reći, još puno vas kolega, sposobni, spremni iskoristiti ta sredstva. Mi trebamo sve resurse koje imamo, čak izvana uzeti i u to uključiti. Po meni ljudski resursi nisu trošak, one su itekako investicija samo treba dobro i kvalitetno ih se voditi i raditi i mislim da onda nam to je mogućnost da to iskoristimo. Hvala lijepa.
Krešimir Bubalo, replika.
Hvala lijepo. Naime kolega Škvariću, nije ključ čitati izvješće nego ključ je povlačiti sredstva i mislim da je većini dovoljno jedanput da pročita i zna dobro ovo izvješće. Bitno je da li je veće U ili je veće P. Mislim na uplaćeno i povučeno kolega Škvariću. Naime, kad kažete da mlatimo praznu slamu, slažem se da neki mlate praznu slamu ali ovo je vrlo ozbiljno izvješće i vrlo ozbiljni trenuci su za Republiku Hrvatsku. Važno je itekako da li smo imali pregovarače ili prepisivače i važno je u partnerskom sporazumu šta će pisat za Republiku Hrvatsku. Nažalost, nismo među 18 zemalja koje su potpisale ga nego smo među onih 10. Nadam se da nećemo ostati zadnji u potpisivanju tog sporazuma. Vjerujte, Hrvati su sposobni ali nemamo svi iste šanse. Ponovo ponavljam, nije isto jeste u Osječko-baranjskoj županiji ili u Gradu Zagrebu. Osječko-baranjska županija ima danas spremno 2,8 milijardi kuna projekata Europske unije, ali nećemo ih moći realizirati kolega bez učešća i snage da imamo mogućnosti da sudjelujemo s tim sredstvima u učešću za europske projekte. Prema tome nemamo svi iste šanse, a ljudi u ovom Saboru itekako progovaraju o tim problemima i ne mlate praznu slamu. Mlate praznu samu oni koji povećavaju nezaposlenost, koji povećavaju zaduženost Republike Hrvatske, koji se ne pridržavaju Plana 21 i oni koji su govorili da Bog da im se ruka osušila ako za Slavoniju i Baranju ne daju sredstva. Ne da ne daju sredstva nego ovih dana govore da Bog da im se ruka osušila ako se Hrvatska bude za Slavoniju i Baranju zadužila.
Marijan Škvarić, odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Sabora. Da, još jedanput zaista ističem, baš zato što je ozbiljnost ovog izvješća itekako bitna za razvoj Republike Hrvatske mi svi trebamo znati, prije svega saborski zastupnici, svaki detalj ovog izvješća. A ono što se veli, treba čitati, ponavljanje je majka mudrosti, tako je da sto puta pročitate ući će vam nešto ono što možda još uopće niste znali. A svako zrnce znanja više će biti 1 milijarda možda kuna ili neka bude i milijun kuna je već prednost, ono što nećemo trebati mi dati iz našeg proračuna u svemu tom dijelu. Ali opet se ne slažem s vama da li mi imamo iste šanse ili ne. Šanse imamo apsolutno svi iste, samo da li su neke mogućnosti više ili manje bilo koje razine. Primjerice, ono što ste rekli, da, trebamo rješavati prepreke, trebamo rješavati probleme. Mi smo spomenuli da rješavanje predfinanciranja projekata kako, na koji način, također povećavati stručne i financijske kapacitete jedinica lokalne (regionalne) samouprave, pitanje vanjskih konzultanata, jačanje administrativnih kapaciteta Ministarstva što je itekako bitno, poštivanje rokova zbog dugotrajnosti postupaka javne nabave. To su sve problemi ne samo oko ovog izvješća, a to smo dobili ipak određene naznake, moramo u okviru drugih zakonskih uvjeta i zakona djelovati da riješimo i da imamo svi praktički jednake šanse. O tome itekako još imamo puno toga razgovarati. Hvala lijepo.
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Kolega, znam da ste kao čelnik lokalne samouprave uspješni u povlačenju sredstava iz europskih fondova i moram vam reći ovdje, budući da ja dolazim iz jednog gradića koji to dosta dobro radi, ali nismo u istoj poziciji. Nismo u istoj poziciji zato što recimo ste vi mogli koristiti mjeru 301 IPARD-a, a moj grad, grad Križevci nije mogao koristiti tu mjeru jer je netko u pravilniku napravio bedastoću. Ne govorim sad o ovoj Vladi, govorim o onoj prijašnjoj Vladi i ministarstvu, ali ova to nije promijenila. I dan danas to ne možemo i ukazivamo na to koliko gradova u Hrvatskoj ima koji imaju prsten sela oko sebe. Dakle na području grada Križevaca živi 10 tisuća ljudi u prstenu sela oko grada i ja nisam mogao koristit nijedan program mjere 301 i ne mogu ni danas. A treba samo promijenit pravilnik, što je u našim rukama. Možda je ovo jedan prijedlog ustvari i sugestija i zamjeniku ministra da se to malo vidi da se tako nešto napravi. Ali ono što je bitno, vi kažete da izvješće treba više puta čitati pa da je onda ono jasno, a onda kažete nakon toga da sva područja nisu imala iste mogućnosti, a unutra su navedeni postoci na temelju ne istih mogućnosti. Vidite da ono nije točno i da ima zbunjujućih podataka. A jedan ovako zbunjujući podatak, baš ste spominjali postotke, postotak ugovorenosti po pojedinim komponentama se kretao od 33,68 do 70,10% a isplaćenosti 25,67 do 83,52. Što to govori? To je kao jedan razred, ima 30 učenika, svi imaju ocjene 2 do 5, samo 27 ih ima 2, a jedan ima 5. Pravi postotak je 40,nešto posto.
Hvala. Odgovor na repliku, Marijan Škvarić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Sabora. Prije svega, kada govorimo uvijek o nekakvim pokazateljima koji se tiču apsolutno … iznosa onda možemo ići u nekakvu krajnost … kako god to analizirali nećemo biti pametniji jer može netko ostvariti 100% rast s 1 na 2, a netko je od nekih 1000 pa na 1010 ostvario 1% rasta. Recimo za usporedbu samo da vam predočim što je odnos između apsolutnog i relativnog iznosa. Ali vraćamo se na ovo što se tiče jednakih potencijala i mogućnosti. Mi čak na sjeveru, evo i vi ste također uspješno u tom dijelu, uz manje mogućnosti resurse kad govorimo o IPA programu vi ste mogli na vašem području koristiti samo IPA prekograničnu suradnju sa Mađarskom, mi recimo samo sa Slovenijom. Velim kolege iz Slavonije su mogle koristiti 5 tih resursa, znači Mađarska, Srbija, BiH, Crna Gora i još pojedini projekti koji su baš bili za njihovo područje koje mi nismo mogli koristiti. Tako da netko tko je u manjim resursima iskoristio jako puno onda se u tom dijelu govori o uspješnosti. Kad govorimo o komponenti 5 IPARD-a, rekao sam da zaista u tom dijelu je bio najveći problem zato što smo njega mijenjali nekoliko puta, ne sad s ovom vladom nego prije, o postotcima državnog vlasništva, udjelima i tu smo se moram otvoreno reći na neki način izgubili. Kod IPARD programa ja recimo koristim do milijun kuna iz kojeg radimo sredstva za pročistač. Uspjeli smo i to sve u stvari napraviti. Ali ima još drugih prednosti. Recimo svi bi mogli koristiti mjeru 202 … [[Govornik se ne razumije.]] koji itekako služe za regionalni razvoj i učenje svih lokalnih i regionalnih jedinica koje su u tom dijelu i mogu dobivati sredstva. I ja sam osnivač jednog od toga … [[Govornik se ne razumije.]] i među najuspješnijima smo u Hrvatskoj, dobili smo sredstva za djelovanje. Već smo dobili prvi projekt iz Agencije za zaštitu okoliša za sve naše članice kojih je 11. Znači, potencijali su tu pred nama, a na nama je da li ih znamo iskoristiti. Hvala.
Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Kolega Škvarić, nisam se nadao od vas baš da ćete za one koji kritički govore o ovom izvješću reći da mlate praznu slamu, ali ste kazali da znamo pripremati projekte. Rezultati i izvješće ne pokazuju baš to. Molim vas, recite mi jednu zemlju članicu EU koja više uplaćuje od Hrvatske, a manje povlači sredstava. Recite mi samo jednu. Kad je, rekli ste da se ne može ni rast temeljiti na, pa naravno da ne može se temeljiti rast na korištenju europskih sredstava, ali nastupa šteta ako ne maksimaliziramo povlačenje sredstava u odnosu na uplaćeno. Nastupa šteta, negativni efekt. A metodologija izvješćivanja je nepopravljivo pogrešna i također štetna. Ovo izvješće zapravo ne otkriva nego prekriva, ono ne izvješćuje nego prešućuje, ono ne stvara sliku, nego ono zapravo iskrivljuje sliku. Nigdje se niti jednim podacima tako ne manipulira kao podacima o korištenju europskih sredstava, a zapravo učinci su vrlo skromni, na žalost vrlo skromni. Golem je jaz između potencijalnog i ostvarenog, to je najveći problem. A odgovorni za korištenje i povlačenje sredstava se šepure kao da nisu ministri Hrvatske sa skromnim rezultatima, nego kao da su ministri Poljske. Oni zapravo u stvarnosti povlačenje sredstava iz EU fondova je primjer kako se država sramoti. Ali možda i nije ministar kriv. Možda su krivi softwari, a možda i klima uređaji, jer on i to povezuje sa nepovezanim stvarima. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Marijan Škvarić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Sabora. Tu se slažem s vama i što nam na žalost ne ide baš u prilog, a to je da zaista da, jako manipuliramo podacima baš što se tiče fondova EU. Svatko može naglasiti nešto što njemu paše u datom trenutku ili sakriti nešto u ovim obimnim podacima ne samo ovog izvješća kojega apsolutno ipak smatram da je dobra metodologija koja je ovdje napisana. Iz njega se može tko želi puno toga naučiti. Ako ne, ono čisto rečeno ide se u ministarstvo za dodatne informacije i onda dobijete kompletnu sliku u tom dijelu. Recimo jedna manipulacija koja je isto bila, koja je teška velim zašto nismo nešto na vrijeme napravili. To je da smo recimo mi prethodnih godina cijelu jednu godinu čekali da Agenciju za plaćanje možemo aktivirati. Cijelu godinu smo izgubili. Zašto i gdje i zbog čega, ne bih sad ulazio u detalje, premalo je vremena. Ali ono što ste ipak rekli, da li da navedem neku državu koja sad više daje nego što dobiva, ali moramo shvatiti da je ovo smo praktički godinu dana u EU, da ovo izvješće za prvu, drugu polovicu prošle godine, a sve ostale zemlje su već 10 godina, znači 2004. godine, 10 godina kada su bili u EU. Da, zaista ja bio sam u Sloveniji, bio sam u Poljskoj, Austriji, Njemačkoj di je zaista ovo iskustvo koje imam sam pitao druge da me nauče da znamo što se pripremiti kad mi uđemo u EU. Svi su imali iste ovakve probleme na prvim godinama, svi su imali iste probleme. Ali onda u drugoj, trećoj, četvrtoj godini su uspjeli puno više sredstava onda aplicirati ako su se dobro pripremili. Znači, to opet ovisi o nama. Ja ne mislim da smo mi puno lošiji ili gori od drugih zemalja. Dapače, ono što smo rekli vidi se veliki, konstantan rast aplikacije, odnosno količina tih sredstava EU. Ali opet govorim nemojmo sve osuđivati. Nije ministarstvo sve krivo. Hajmo mi na temeljnoj bazi raditi projekte, učiti jednog drugog surađivati, tu nema nikakve konkurencije. Mislim da može biti benefit za sve ako iskoristimo ova sredstva. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Dinko Burić. Izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine zamjeniče ministra, poštovane kolegice i kolege. S čim da počnem? Kako je ova rasprava u sebi prije svega motivirana željom da ukažemo na ono što ne valja kako bi se to popravilo za dobrobit svih građana Republike Hrvatske. Ulaskom Republike Hrvatske u EU ostvaren je jedan od strateških ciljeva Republike Hrvatske i neprijeporna je istina kako je članstvo u EU donijelo brojne promjene, ali i brojne mogućnosti prije svega ono što su građani očekivali mogućnost značajnog gospodarskog oporavka ali i razvoja. I kad govorimo o sredstvima i o ovom izvješću, onda je poznato da je još od 2007. godine Hrvatskoj instrumentom predpristupne pomoći na raspolaganju bilo nešto više od 150 milijuna eura godišnje. Ulaskom u EU dakako da smo došli u poziciju korištenja mogućnosti višestrukog povećanja raspoloživosti sredstava iz fondova EU. Tako je već u drugoj polovici 2013. godine instrumentima kohezijske politike Hrvatskoj bilo na raspolaganju 450 milijuna eura, a u ovoj 2014. godini na raspolaganju gotovo milijarda eura. Ovaj iznos predviđen je za rast iz godine u godinu, pa bi do 2020. godine godišnja kako se to kaže alokacija a ja ću reći eto, ono što nam stoji na raspolaganju trebalo dosegnuti 1,2 milijarde eura. I ovi navedeni iznosi predstavljaju priliku za cjelokupno hrvatsko društvo ali u isto vrijeme izazov i obavezu za sve one sudionike u procesu korištenja ovih fondova. A što mi sada imamo? Prošlo je evo već gotovo 16 mjeseci kako je RH postala punopravna članica EU. Ulazak Hrvatske u EU zaista je bio praćen velikim očekivanjima ali doduše i velikom neizvjesnošću što će građanima RH ulazak u ovu veliku zajednicu europskih naroda u konačnici donijeti. Nije tajna kako Hrvatsku već godinama trese teška, a nažalost i sve teža i teža gospodarska kriza, živi se sve lošije i lošije, a prethodna i sadašnja vlast nisu se pokazale doraslima naći rješenje izlaska iz te krize i upravo u tom svjetlu hrvatski narod i svi građani RH počeli su na određeni način tražiti spas ili barem očekivati taj spas u mogućnostima koje je ulazak u punopravno članstvo u EU Hrvatskoj ponudio a to je već spomenuta mogućnost korištenja za nas velikih ogromnih sredstava fondova koji su nam na raspolaganju. Međutim, do ovih sredstava se ne dolazi samo po sebi. U EU kad su u pitanju sredstva koja stoje svakoj članici na raspolaganju u punom smislu se pokazuje točnost one izreke da ni kod babe nema džabe. Naime, za korištenje na papiru raspoloživih sredstava fondova EU potrebno je ispuniti niz strogo propisanih pretpostavki među kojima su ne samo postojanje gotovih projekata već i administrativni kapaciteti ali i postojanje strateških dokumenata bez kojih EU ta sredstva ne da nikome pa ni Hrvatskoj. A da smo mi majstori za ako ne sasvim upropastiti a ono barem maksimalno sami sebi zakomplicirati realizaciju 100% šansi dokazuje i ovih 16 mjeseci punopravnog članstva u EU od kojeg hrvatski građani zasada ne samo da nemaju očekivanu korist nego nas to je istina ovih 16 mjeseci ovo članstvo više košta nego što smo od njega dobili. Mi danas raspravljamo o Izvješću o korištenju pretpristupnih programa pomoći EU za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2013. godine. Razmatranje ovog izvješća je u skladu s obvezom Vlade RH da Saboru podnosi redovna izvješća o korištenju pretpristupnih programa pomoći EU. I u tom smislu moglo bi se reći kako je ovo jedna rutinska točka dnevnog reda na sjednici Hrvatskog sabora. Međutim, samo izvješće kao izvješće je na svojih 127 stranica uključujući i ona zadnja dva priloga prepuno statističkih podataka, tablica, grafikona, ponegdje i u smislenom pogledu sasvim nepovezanih i nesuvislih rečenica a nalazimo gospodine zamjeniče ministra i netočne podatke u tablicama poput onih u tablici 50. na stranici 123. gdje oni koji su radili ovo nisu čak dobro niti zbrojili sve rubrike pa su vam prikazali pogrešan zbroj. Pogledajte kad su u pitanju dakle korištenje sredstava iz strukturnih instrumenata. Kao da je ovo izvješće pisano po principu kad se već mora ajmo onda taj posao otaljigat, napisat puno ali po mogućnosti da se malo napisanoga razumije. I kad bi sav problem bio u nizu tih ponegdje teškim birokratskim jezikom pisanim tekstom i manje-više točnim ili netočnim tabličnim podacima tada ne bismo imali baš pretjeranog razloga za zabrinutost. Ali ono što nas sve treba i mora brinuti jest činjenica da mi još uvijek raspravljamo samo o korištenju sredstava pretpristupnih fondova EU, dakle iz vremena dok smo još bili kandidat za člana EU a ne punopravna članica ove zajednice. A da još nema niti riječi o tome što je sa korištenjem sredstava fondova koji su nam kao punopravnoj članici sada na raspolaganju, koja nam pripadaju, ali za koja za razliku od onih uvjetno rečeno besplatnih pretpristupnih sredstava sada plaćamo dobro izraženu članarinu. Treba jasno reći dakle kada govorimo o sredstvima iz ovog izvješća govorimo o sredstvima koja smo imali na raspolaganju prije službenog ulaska u EU i to su sredstva koja su za nas bila uvjetno rečeno kako sam i rekao besplatna. Mi pričamo o sredstvima iz programa 2007., 2008., 2009. i 2010., a već godinu i pol dana plaćamo članarinu a o tim sredstvima niti riječi. Dakle, mi od ulaska u EU prije 16 mjeseci plaćamo i to ne malim novcima, a sredstva koja smo u ovih 16 mjeseci povukli su mizerna u odnosu ne samo na plaćenu članarinu već pogotovo u odnosu na sredstva koja nam na papiru stoje na raspolaganju. A odgovoran za ovo ne može biti nitko više od onih koji nose obvezu stvaranja uvjeta za njihovo korištenje a to je Vlada Republike Hrvatske, posebno resorno ministarstvo ali i druga ministarstva. Kako se može opravdati činjenica da je RH u 2013. godini uplatila milijardu 805 milijuna 135 tisuća i 213 kuna članarine EU, da je u ovoj godini u prvih 6 mjeseci uplaćeno još 2 milijarde, 274 milijuna, 437 tisuća 56,06 kuna a da do kraja godine trebamo platiti još milijardu 331 milijun 312 tisuća 501 kunu. Dakle, ukupno još ove godine 3 milijarde 605 milijuna 749 tisuća 558 kuna. A da u isto vrijeme mi još uvijek pričamo i koristimo samo uvjetno rečeno besplatna sredstva iz pretpristupnih fondova EU, a ne ova za koja plaćamo debelu članarinu. Za godinu i pol članstva u EU računajući od 1. srpnja prošle godine do kraja ove godine mi ćemo platiti članarine, dakle 5 410 884 771 kunu, a iskoristit ćemo gotovo ništa u usporedbi sa time u ovih godinu i pol dana. Ne može se nitko pravdat da ćemo to raditi kasnije, jel i u kasnijim godinama nam stoje na raspolaganju ova sredstva, izgubili smo godinu i pol dana. Ovo zaista treba znati. Pa ova sredstva iz pretpristupnih fondova smo i tako i tako mogli koristiti i bez plaćanja članarine, ali ova za koju tu članarinu plaćamo moramo povući jer ćemo onda uopće, ćemu onda i naše članstvo u EU. Ovakvo ponašanje odgovornih u Vladi Republike Hrvatske nije samo nerazumno nego i neodgovorno. I zato smo dužni ukazivati na ono što ne valja kako bi se to što ne valja mijenjalo. Kad je u pitanje regionalna politika EU a što je posebno važno za nas u Slavoniji i Baranje, pitanje razine i dinamike regionalnih razlika u EU je oduvijek imalo i ima posebno važno mjesto u njenom političkom okviru. Od kolikog je to interesa za EU, podsjetit ću vas i na činjenicu koja proizlazi iz Lisabonskog ugovora, točnije iz ugovora o funkcioniranju EU u kojoj je cijela jedna glava, glava 18 posvećena "Gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji." I podsjetiti ću na članak 174. tog ugovora koji kaže "Radi promicanja svog sveukupnog, skladnog razvitka unija razvija i provodi svoja djelovanja koja dovode do ojačavanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije. Unija posebice nastoji smanjiti nejednakosti između razvojnim razinama različitih regija te zaostalosti regija u najnepovoljnijem položaju." U cilju ostvarenja ovih ciljeva navedenih u citiranom članku 174., članak 175. istog ugovora među ostalim navodi "Unija podupire ostvarenje ovih ciljeva djelovanjem koji provodi putem strukturnih fondova Europske investicijske banke i ostalih financijskih instrumenata." A u članku 176. navodi se "Kako Europski fond za regionalni razvoj pomaže ispravljanju većih regionalnih nejednakosti unutar unije sudjelovanjem u razvoju i strukturalnoj prilagodbi regija čiji razvoj zaostaje, te u preoblikovanju industrijski zaostalih regija." Namjerno sam citirao kako bih podsjetio na ono na što smo ukazivali i u raspravi o interpelaciji o radu Vlade Republike Hrvatske krajem 2012. godine. Tada smo bili nazivani galamdžijama, a evo upravo ovih sada već dvije godine pokazuje nažalost koliko smo bili u pravu. Jel vidi se i iz izvješća o tome koliko ko uopće ima kapaciteta za povlačenje ovih sredstava. Najkraće galamdžijama, a evo upravo ovih sada već dvije godine pokazuje nažalost koliko smo bili u pravu. Jel vidi se i iz izvješća o tome koliko ko uopće ima kapaciteta za povlačenje ovih sredstava. Najkraće rečeno, regionalna politika EU ima za cilj smanjenje gospodarskih i socijalnih razlika između regija i država članica EU, a ovo je ako je za ikog važno onda je to za Slavoniju i Baranju jer smo upravo u fondovima EU kod već središnja državna vlast već godinama i godinama, i prethodna i sadašnja nema razumijevanja za potrebe Slavonije i Baranje, polagali smo sve nade u fondove EU kao instrument u provedbi europske regionalne politike čiji je cilj razvojna potpora nerazvijenim regijama. I tim više ne korištenje raspoloživih sredstava opet najviše ugrožava i pogađa upravo najnerazvijenije regije a tu je posebno pogođena Slavonija i Baranja. Vezano za vašu izjavu gospodine zamjeniče ministra, kako je Republika Hrvatska donijela dva operativna programa, onda je važno reći kako to baš i nije točno, to podsjećam jer smo imali prvobitno tri operativna programa, a sad smo prijavili Europskoj komisiji dva operativna programa. A ja postavljam pitanje gdje je i zašto preko noći nestao operativni program iz područja tehničke pomoći? Jel i on nosi značajna sredstva. Pojašnjenje kako se on u druga dva programa uklopio nije dovoljno ne samo jasno nego nije ni dovoljno argumentirano. Sve u svemu ne želeći trošiti evo nepotrebne riječi na suhoparne točne ili netočne, razumljive ili još više nerazumljivije brojke i podatke iz ovog izvješća jasno treba hrvatskoj javnosti reći članstvo u EU nas košta više nego što od njega trenutno imao koristi. Nadam se da smo svi svjesni kako se to mora promijeniti jer su mogućnosti koje nam članstvo pruža ogromne i grijeh je to ne iskoristiti. Ovakav odnos Vlade za građane Republike Hrvatske je izrazito štetan, ali i poguban. Ako plaćamo skupu članarinu a manje od toga dobivamo onda u konačnici osiromašujemo državu. Bivša nas je vlast osiromašila pljačkom, ova nas osiromašuje nesposobnošću. Prošli s onim što nisu smjeli, ali su učinili, sadašnji s onim što trebaju a ne čine. Grijeh je i činjenje i nečinjenje. Prema tome, ako će ovo pomoći da se Vlada trgne iz sna onda rasprava o ovoj točci dnevnog reda ima smisla i nije mlaćenje prazne slame. Ali ako Vlada i dalje nastavi radit kako radi onda ne treba više raspravljati nego mijenjati Vladu. Kako što je zbog onoga što je loše učinila prošla vlast bila promjena tako i zbog onog što čini ili ne čini ova vlast treba doći promjena. Vremena za popravljanje stvari je sve manje, ali nada umire posljednja. Hvala.
Josip Borić, replika.
Hvala lijepo uvažena potpredsjednice. Kolega Burić, slažem se sa svime što ste rekli. Zaista vrlo temeljite i argumentirano. Jer svi pričamo o fondovima, međutim istina je da je malo tko imao priliku osjetiti konkretne učinke tih fondova u našim malim sredinama osim možda nekih većih urbanih. Kad vidimo kako radi Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU s pravom se hrvatski građani, s pravom hrvatski građani te fondove doživljavaju kao dudu varalicu. Bili su jedan od glavnih argumenta isplativosti ulaska u EU i trebali su zadovoljiti želju građana za EU, a ispalo je da je nesposobnost aktualne vlasti da iskoristi tu mogućnost europskih fondova, to razmišljanje hrvatskih građana promijenilo u suprotno i zaista danas građani Hrvatske imaju drugačiju predodžbu što je to nama EU značila. Jer jučer smo pričali o izvršenju proračuna za 6 mjeseci. Kada vidite realizaciju Ministarstva regionalnog razvoja u prvih 6 mjeseci, koje je 20% od onog malog iznosa koji oni imaju, 745 milijuna kuna, kada oni potroše 150 milijuna kuna u 6 mjeseci, postavlja se pitanje kome oni pomažu da ti fondovi ostvare ono za što su namijenjeni jer dobri ljudi, sposobni, smijenjeni su da bi se u sustav uveli oni koji tek trebaju početi nešto učiti, međutim vrijeme nas zgazi i svakim danom shvaćamo da nam ta prilika postaje neiskorištena. I zato sam i jučer rekao, a i danas ponavljam, bolje da nas ošamari istina, nego da nas poljubi laž. Jer ljudi upravo tako doživljavaju ovu priču o našim mogućnostima i o EU fondovima uopće.
Dinko Burić, odgovor na repliku. Uključite mikrofon.
Dobro, moram pojačati onda glas. Dakle, bilo bi sve u redu da ovo što se događa nije zaista tragično za sve građane RH sa tolikom željom, ali rekao sam, bilo je i neizvjesnosti i skepse kod ulaska u EU. Ali i kod onih koji su bili skeptični bila je izražena želja da se uđe jer smo nadali se svi, ako ne zna naša vlast, možda će nam pomoći netko treći. Nema tko će, sam se za sebe moraš pobrinuti, ako želiš da se neke stvari promijene na bolje. A onda kada ukazujemo na ono što ne valja, onda se to mora početi slušati. Pa zabrinjavajuća je činjenica iz ovog izvješća, evo jedna od rijetkih razumljivih rečenica u ovom izvješću na 119. stranici. Da je u razdoblju od 31. ožujka 2013. do 31. prosinca 2013. godine putem sporazumnih premještana zaposleno 30 službenika, a u istom razdoblju je 46 zaposlenika napustilo institucije. E sad ja vas pitam, govorimo o onom dijelu administrativnih kapaciteta koji su jedan od preduvjeta za korištenje ovih sredstava. Projekti, administrativni kapaciteti i operativni programi, dakle strateški dokumenti. Mi nemamo još strateške dokumente, a 16 mjeseci smo članica, operativne programe, čekamo gospodine zamjeniče ministra do kraja 10. mjeseca. Evo, kraj listopada, koliko će dugo trajati ovaj listopad za Vladu RH? I treće, projekata imamo, i to je za kolegu Škvarića. Imamo mi projekata, samo je, reći ću vam i kasnije na to, ali nemamo ono što treba, što je Vlada trebala osigurati. Strateške dokumente, a da ne govorim i fiskalne kapacitete da bismo povukli sredstva. Nemamo.
Ivan Šuker, replika.
Kolega Buriću, mislim da vašu raspravu možemo preslikati na interpelaciju o radu Vlade prije, samo što sada imamo dokaze da je to bila istina i to je ključno. Sa ugovaranjem svih projekata se kasni u prosjeku godinu dana, a vi ako kasnite sa ugovaranjem projekata, … da ćete u nekom vremenskom razdoblju izgubiti novce koje morate iskoristiti do tada i tada. Dakle, ja sam već govorio o projektu za odvodnju, pročišćavanje otpadnih voda Poreč i Osijek, koji su ugovoreni sa mjesec dana kasnije. Vukovar koji je trebao biti ugovoren prošle godine, praktički oni su napravili poziv za natječaj na dokumentaciju, a da ne govorimo o projektima za vodoopskrbu i odvodnju, Bjelovarko-bilogorske županije, Koprivničko-križevačke, u Novoj Gradišci, Đakovu, Vrbovcu, Krapini, u mojoj Velikog Gorici, Samoboru, Dugom Selu, Virovitici, Vodicama, itd., umjesto da se završe pregovori, oni pojma uopće nemaju što će biti, a da ne govorim da ključni problem kod financiranja iz europskih fondova, da u principu morate osigurati sredstva prije, a kasnije ćete ih dobiti. I tko je u stanju kad se ispregovara sve skupa u ovakvoj situaciji kakva je u Hrvatskoj osigurati sredstva i napraviti određene projekte. Dakle, ključni problem je, a to nije rečeno sada, to je rečeno i prije 6, 7 godina da Hrvatskoj fale administrativni kapaciteti koji mogu napraviti projekte koji će biti prihvaćeni, koji neće biti odbacivani zbog toga što netko želi napraviti ovako i onako. I to je ono što se vidi iz ovog izvješća bez obzira koliko netko pokuša nekad kad mu paše postoci, a kad mu paše nominalni iznos prikazati da nam se nešto ne radi. Ponavljam, i to ću govoriti cijeli dan, Hrvatska sa ovim izvješćem potvrđuje da u 2016. smo izgubili 600 milijuna eura koji naprosto neće biti ispregovarani.
Hvala. Dinko Burić, odgovor na repliku.
Tako je. 5,5 milijardi kuna ili koliko god hoćete milijuna eura smo u ovih godinu i pol dana izgubili. Mi pričamo o sredstvima koja su i tako i tako bila na raspolaganju, i trebamo i o njima raspravljati, kako bi, jer nam još uvijek stoje na raspolaganju, ali ona nas nisu koštala ništa, a sada plaćamo za sredstva koja ne povlačimo. I kad smo govorili u interpelaciji o nejednakim mogućnostima, onda se upravo radi o tome da je svrha Europske regionalne politike smanjiti razlike između razvijenih i nerazvijenih. Mi danas vidimo i potvrđuje se točnost iz naših navoda iz interpelacije od prije 2 godine, da će upravo se dogoditi ovo što se događa, da će najviše pomoći Zagreb. Nismo mi ljubomorni na Zagreb, ali između Zagreba i ostalih već je i tako velika razlika, a svrha ovih fondova je smanjiti te razlike. A što da drugo sada napravim nego, evo, drago mi je, ja poštujem gospodina Puljiza, ali da ga podsjetim na njegovu doktorsku disertaciju, a mentor mu je bio sadašnji ministar i potpredsjednik Vlade, gospodin Grčić. Tada je 2009. godine dok nije bio u Vladi pisao jedno, kako god okrenuli po svim pokazateljima, Slavonija i Baranja je najnerazvijenija, a grad Zagreb najrazvijeniji dio RH. Brojne analize pokazuju da grad Zagreb u gotovo svim pokazateljima razine gospodarske razvijenosti zauzima 1/3 od ¾ Hrvatske. gotovo se Zagreb pretvorio u monocentrično gospodarstvo s dominantnim učešćem. I zaključno, porast investicija izravno doprinosi rastu BDP-a na strani potražnje dok na strani ponude porast investicija osigurava rast kapaciteta za buduću proizvodnju i to navodi kao argumente, to ste vi gospodine Puljiz napisali u svojoj disertaciji 2009.godine. ovo vam piše na stranici 92. I kada smo ukazivali na to nemojte koristimo fondove da izjednačimo neka i Zagreb vuče sredstva, ali dajte siromašnima i Međimurju, i nama, i Dalmaciji, i svima koji se nalaze u problemima da stignemo Zagreb, onda ste govorili da smo mi galamdžije. Samo pričamo tako kako pričamo, znate, ali nažalost istine.
Hvala kolega. Vrijeme. Imate još replika pa će biti prilike. Goran Marić, replika. Hvala lijepa. Kolega Burić kada već spominjete ministra, da je danas na dnevnom redu rebalans državnog proračuna i da nema ministra financija kako bismo reagirali? Gospodine ministar, uz sve poštovanje zamjeniku ministra, nikada se nije pojavio, a danas bi morao tu biti osim na aktualnom satu i to ne zbog nas nego zbog svog predsjednika mora biti tu. Govorili ste da ćemo od ulaska i do kraja ove godine uplatiti 5,4 milijarde kuna, a da nismo povukli i nećemo povući skoro ništa. nismo samo mi uplatili 5 milijardi i 400 milijuna kuna, mi smo se zadužili da bismo uplatili tih 5 milijardi i 400 milijuna kuna, mi plaćamo ogromne kamate na taj dug i ne povlačimo sredstva. Koja je to neprocjenjiva i nepovratna šteta i svi gledamo na to kao da se Hrvatskoj ništa ne događa. A povlačenje sredstava ovisi samo o sposobnostima i indeks korištenja sredstva je zapravo indeks sposobnosti hrvatske Vlade, indeks sposobnosti hrvatskog društva, odnosno indeks nesposobnosti kako ispada po svim ovim pokazateljima. A koliko je metodologija pogrešna ovakvog izvješća, pa zamislite, a i sami ste to kazali, pripremljeni projekti za fondove EU u istom izvještajnom razdoblju i povlačenje sredstava iz pretpristupnih fondova. pa tko će tome stati u kraj? Kako se može to komparirati uopće? Ili ugovoreni projekti u 2013., a ne kaže se kada su oni mogli biti ugovoreni, jesu li oni trebali biti ugovoreni možda 2010.godine? ili povučena sredstva u 2013., a pokojim ugovorenim projektima su povučena? Po onima iz 2010. ili 2011.nisu sigurno po ovima iz 2013. To je namjerno napravljeno da se ne bi moglo razaznati stvarno učinkovitost hrvatske Vlade po pitanju korištenja fondova …
Znate šta ja kao i ostali kolege zaista se nastojimo temeljito pripremiti. Ovaj dokument od 127 stranica ja sam tri puta morao pročitati kako bi nešto, kao da se za ispit spremaš,da bi nešto i to svaku treću stranicu po dva puta da razumijem šta je pisac htio reći. A onda kada sam krenuo u kontrolu još i nekih podataka, spomenuo sam vam samo tu tablicu na 123.tranici, tablicu 50. I što je još gore piše da se radi o podacima koje smo mi poslali Europskoj komisiji glavni prioriteti ulaganja u fondove europskih strukturnih instrumenata, za razdoblje 2014.-2020.opisani u partnerskom sporazumu, a zbroj ne valja. Pa smijat će nam se u Bruxellesu, a toliko o izvješću. Ja sada ukazujem ovo je možda popravljivo, možda je tamo točno ali ovdje nije točno. Nije 10 milijardi i 76 nego 10 milijardi i 40 ako baš hoćete točno kada zbrojite sve. Ali sada ovako, kamate, odlično pitanje o kojem niko ne govori. Mi govorimo imamo sredstva gdje će Europa sudjelovati iz fondova sa 70, 80 zavisi koliko posto u … a za naš udio da bismo digli moramo podići kredit, e ali kamate koje ćemo platiti na taj kredit nisu prihvatljiv trošak u tome. Europa to ne prizna, to ide na teret nas samih. Tu je država trebala podmetnut leđa i reći vama općinama, gradovima, županijama mi ćemo ako ništa drugo pomoći da sufinanciramo kamatu koju morate podići kod banke da imate za svoj udio. I gospodin Puljiz je bio na predstavljanju, nažalost njega se stalno gurne da se bori sa vjetrenjačama ali to je istina. I kada smo postavili sjećate se gospodine zamjeniče ministra u Osijeku, tamo sam vam postavio pitanje, hoće li kamate biti prihvatljiv trošak. Rekli ste ne zna, a mogli smo primijeniti za dvije godine da bude.
Hvala. Šimo Đurđević, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Burić, podržavam vašu raspravu koju ste imali u ime kluba, govorili ste o pogreškama i sustava i Vlade itd., ali niste se dotakli po meni jednog bitnog pitanja, a to su uzroci zašto je kroz ovo proteklo razdoblje došlo do ovoga da smo vrlo malo ili gotovo ništa povukli sredstva iz EU. Po meni da bi se neki posao bio on složen ili manje složen napravio uspješno da je bitna dobra priprema. Mi kao država nismo imali dobru pripremu, a poglavito one male općine, mali gradovi nisu imali stručne ljude kako bi napravili projekte. Morali su to nekome platiti. A kako se taj posao radi, trebali smo koristiti iskustva onih zemalja koja su pristupala EU koristiti njihova iskustva i takav stručnjak po meni ne pita se koliko košta. Njega treba platiti, educirati naše ljude da spremno dočekamo posao koji nas je čekao. Pitam vas kolege koji ste čelnici općina, gradova, županija tko vam je pomogao? Meni dok sam bio čelnik dolje nitko, kako sam se snašao tako je bilo. A centralna država je morala preko županija i većih gradova pomoći onim malim koji nemaju stručne kadrove na terenu da se taj posao odradi i preko županija da se projekti kandidiraju. Hvala.
Dinko Burić, odgovor na repliku.
Da li je u pitanju uzroci i krivica? Da se ne prepucavamo. Krivicu, ali to je isto istina, krivicu za ovakvo stanje ne snosi samo sadašnja Vlada nego i prethodna Vlada ako ćemo biti do kraja iskreni. Kraj 2011. godine stupila je ova, ja ne aboliram od odgovornosti. Ništa nije napravljeno u ovim godinu, dvije i pol godina, sada koliko je na vlasti, gotovo 3 godine i to ih ne abolira od odgovornosti. Ali kada pričamo o spremnosti za ulazak u Europsku uniju i korištenje fondova tu snosi odgovornost i prethodna Vlada. To ne može nitko reći da nije tako. Od 2004. godine 9 godina smo imali vremena otkada smo započeli sve pa do ulaska u Europsku uniju da se to napravi a znamo šta je bilo, pa tada je bio na vlasti HDZ. Dakle nemojmo sada, ajmo mi kako to popraviti. Pogriješili su jedni, pogriješili i drugi. Idemo popravljati. Činjenica je da kada je u pitanju pomoć, kada su u pitanju administrativni kapaciteti oni koji će pomagati, tako je, tu je Vlada morala i mogla napraviti puno više. Propustila, nije napravila ništa. Evo čak ima više onih koji su otišli i na državnoj razini nego onih koji su ušli. Od 46 otišlo 30 došlo i to morali premjestiti ljude. A kako je tek onda na lokalnoj razini? Mi u recimo Osječko-baranjskoj županiji imamo sreću pa imamo izvrsnu, zaista izvrsnu Regionalnu razvoju agenciju koja pomaže svim općinama i gradovima ali nisu svi te sreće. Ekipirani znaju, prate, trude se i još su na raspolaganju svima. Ali to je karakteristika jedne županije. Zadaća središnje vlasti, Vlade Republike Hrvatske je to omogućiti svim županijama, svim gradovima i svim općinama a na tom planu nije napravljeno ništa. I to ne abolira ovu Vladu od njene odgovornosti a ona je u ovom trenutku najveća.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Burić, spomenuli ste interpelaciju hrvatskoj Vladi koju je inicirao HDSSB i tada smo istakli da bruto društveni proizvod grada Zagreba iznosi 130% u odnosu na prosjek Europske unije, dakle 130%. Istovremeno sve slavonske županije zajedno dakle imaju prosjek od 34, 35% u odnosu na Europsku uniju. Kada gledamo ovaj kolač tako da kažem za ovaj grafikon, kolač, rasprostranjenosti projekata u Republici Hrvatskoj iz projekata u okviru shema bespovratnih sredstava onda vidimo da je grad Zagreb povukao 27% od tih sredstava a sve slavonske županije zajedno koje imaju isto stanovnika kao grad Zagreb također 27, 28%. To znači da je cijela Slavonija povukla sredstava koliko i grad Zagreb. Točno je da je broj stanovnika isti ali Zagreb je 130% BDP-a Europske unije a Slavonija 34%. Pa kome se tu pomoglo? I na to smo ukazivali kada je bila interpelacija Vladi Republike Hrvatske, ali nas se nije slušalo, bili smo ne znam ni ja što. Točno je i to da iskorištavanje sredstava koja vam stoje na raspolaganju je zapravo indeks sposobnosti i učinkovitosti hrvatske Vlade. Ali da je prosto neprihvatljivo, to je blago rečeno da se u jednoj tablici koja govori na stranici 123. kako ste sami rekli prioriteti ulaganja iz ESI fondova u razdoblju do 2020. godine završava tako da je zbroj netočan i razlika iznosi 36 milijuna eura kao da je 36 milijuna eura nekakva dječja igračka. A to je 250 milijuna kuna. Gdje su nestali tih 250 milijuna kuna u tome izračunu kao da je to ne znam ni ja što? Ili je to nekakva apstrakcija kao što su fondovi apstrakcija za ovu hrvatsku Vladu?
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Dinko Burić.
Jako zanimljivo i … [[Govornik se ne razumije.]] , kolega Grubišić, podsjećate me evo ponovno na doktorsku disertaciju sadašnjeg zamjenika ministra a čiji je mentor njegov sadašnji dakle nadređeni potpredsjednik Vlade i ministar gospodin Grčić. Evo citirati ću još neke konstatacije iz doktorske disertacije dok niti jedan ni drugi nisu bili u Vladi Republike Hrvatske a odnosi se na Slavoniju i Baranju i Zagreb. Prvo, na osnovu promjene relativnog i … [[Govornik se ne razumije.]] položaja može se zaključiti da su dobitnici u promatranom razdoblju metropolitanska regija grad Zagreb i pojedine primorske županije dok su najveći gubitnici županije sa snažnom industrijskom i poljoprivrednom bazom smješteni u sjeverozapadnoj i istočnoj Hrvatskoj, str. 72, 73. Drugo, premda je slika geografskog razmještaja pobjednika i gubitnika u pogledu rasta nešto složenija nego prema razini razvijenosti ipak se može zaključiti kako se županije u istočnoj Hrvatskoj nalaze u najlošijoj poziciji prema razini i dinamici razvijenosti, str. 73. Usporedba vrijednosti koeficijenta varijacije sa i bez grada Zagreba otkriva kako je, slušajte dobro, upravo brzi rast BDP-a grada Zagreba glavni uzrok za porast regionalnih razlika. To je napisano u doktorskoj disertaciji današnjeg zamjenika ministra na str. 74. I evo zaključno da ne idem dalje, prema stupnju regionalnih razlika mjerenih BDP-om po stanovniku Hrvatska se nalazi na visokom 4.-tom mjestu u usporedbi sa 25 zemalja članica. Stoga se može zaključiti da su regionalne razlike u Hrvatskoj doista izniman društveno gospodarski problem ne samo iz domaće već i iz europske perspektive. A što se dogodilo sa razmišljanjima i stavovima stručnjaka, ja vas smatram stručnjakom dok niste bili u Vladi i sada kada se postavljeni u Vladi. Što se to u glavi čovjeka dogodi kada sjedne u fotelju ministra ili zamjenika ministra pa da ono što govori i proklamira, na čemu dobiva doktorske titule kasnije preko toga jednostavno poklopi se.
Marijan Škvarić, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice Sabora. Pa evo uvaženi kolega, zaista iskreno divljenje vašom brigom i skrblju za vašu Slavoniju ali ja mislim da u tome smo svi zajedno i slični i ja za svoje Hrvatsko zagorje, ostale kolege kako za Gorski kotar, Liku, Dalmaciju, Primorje. To smo svi siguran sam itekako nam je zajednički interes, ali razlikujemo se u jednoj bitnoj stvari, ma kako smo efikasni u pomoći svojim upravama i mjestima iz kojih dolazimo i tu su strahovite razlike. Prije svega mogu reći da prije svega odgovorni smo mi … svaki saborski zastupnici. Prema tome, ako netko veli da nakon 10 godina ako je negdje na vlasti i njegov kraj još uvijek je zaostao, siromašan, nema perspektive, nema razvojnih programa onda nama tu nitko drugi nije kriv nego onaj tko vodi prije svega tu lokalnu upravu, županiju ili … svoje regije. Ključna stvar je u tome, ono što ste isto vi rekli, da se sam moraš pobrinuti sam za sebe, nitko ti ne bi trebao pomoći i naravno, nitko ništa ne daje besplatno. To moramo shvatiti, … Europska unija će nas naučiti, naučiti da nešto ako želiš dobiti moraš to dobro argumentirati, moraš imati dobre stručne podloge zašto to trebaš dobiti, a onda je pitanje efikasnosti. Ako to dobiješ, kako ćeš to ugraditi u razvoj svoga grada. Rekao sam u svojoj prije svega diskusiji odnosno raspravi, nije svejedno … od tih sredstava ćete napravit nogometni stadion ili ćete napraviti jednu poduzetničku zonu. Mi moramo ići u to da stječemo puno kvalitetnije, nove vrijednosti, nova znanja kojima ćemo onda osigurati prije svega i mogućnost razvoja našeg kraja. Kako da riješimo programe i prepreke? Tu bih se spomenuo oko tog dijela, spomenuli ste pretfinanciranje projekata. Pa naravno da neke općine i gradovi ako želiš nešto moraš imati mogućnosti uzeti i kredit. Naravno tu su i kamate, ali pitanje je tko može uzeti danas kredit. Nitko nije kriv nekome čelniku zato što mu je već dugi niz godina njegov grad ili općina u proračunskom minusu i nema reference da dobije kredit. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Dinko Burić, odgovor na repliku.
Poštovani kolega, baš sam vas čekao. /Smijeh./ Jesam, evo ozbiljno, baš sam čekao, nisam htio to prije toga koristiti. Pitali ste i sad ste rekli, znači mi ispadnemo nesposobni zato što je središnja vlast 20 godina zapostavila Slavoniju i Baranju. Svaka čast, baš vam hvala. Ali kad je u pitanju korištenje fondova Europske unije, ja ću vam reći evo ja sam gradonačelnik jednog malog gradića u Slavoniji i Baranji u kojem se upravo trenutno provode tri projekta iz pretpristupnih fondova. Tri u isto vrijeme, pa se ne smatram nesposobnim. Ali se ne radi o tome da li sam ja ili vi ili bilo tko drugi sposoban, nismo ovdje došli govorit o tome šta tko radi ili koliko je tko sposoban. Generalno ne valja u Slavoniji i Baranji, generalno ne valja. I ne smatram da upravo evo moji kolege i oni koji vode Osječko-baranjsku županiju su dobar primjer kako se trudom i radom može otići gore. Slavonija i Baranja je najsiromašnija zato što su ostale četiri slavonsko-baranjske županije na zadnjem mjestu razvijenosti i za to jednaku krivicu snose i prethodna i ova vlast, jer u one četiri županije na vlasti su se smjenjivale HDZ uglavnom i SDP. Jedina županija u kojoj na vlasti nije već evo 9 godina ni HDZ ni SDP je Osječko-baranjska i sa dna razvijenosti ljestvice je otišla u sredinu. I nismo zadovoljni jer je Slavonija i Baranja nekad bila jedan od najrazvijenijih krajeva Republike Hrvatske. Prema tome, što mi trebamo sada, šutjet i ne tražit? Pa moramo se borit za svoj kraj, pa što ja drugo trebam radit ovdje nego zastupat interese građana koji su me izabrali, mene i moje kolege, a to su građani Slavonije i Baranje i po svaku cijenu branit državne nacionalne interese, hrvatske interese. Pa ništa drugo i ne radimo nego to radimo. I kad progovorimo o tome kako ne valja odnos Vlade iz Republike Hrvatske prema Slavoniji i Baranji onda se jedni i drugi ljutite, umjesto da počnete mijenjat. I točno je to, znači dok ne bude se došlo u poziciju da imaš prilike odlučivat o raspodjeli sredstava, nema sreće za nas.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika SDSS-a kolega Mile Horvat. Izvolite kolega.
Pozdravljam gospodina zamjenika ministra Jakšu Puljiza, kolegice i kolege. Izvještaji po nekakvom našoj inerciji ovdje na raspravama postaju rutinska stvar, dakle mi raspravljamo o izvještajima od prije godinu ili dvije dana i ne bi bilo dobro kad bi ovaj izvještaj bio rutinska stvar, onda nešto po meni nije u redu jer ovaj tekst koji je ovdje prezentiran treba dobro izanalizirati i iz toga izvući i nekakve zaključke i nekakve smjernice kako sljedeći period do 2020. godine treba raditi kako ova priča, ova zabluda o europskim fondovima ne bi uistinu bila zabluda. A potpuno se slažem sa kolegama koji su rekli da su to bila velika obećanja. Stekao se dojam, stvorila se atmosfera da sve što god nismo dobro uradili sve će to bit riješeno kad uđemo u Europsku uniju, a one jedinice lokalne samouprave koje su na nekakvoj životnoj egzistenciji samoodrživosti njima će biti sve bolje riješena, ta činjenica će biti otklonjena onog trenutka kad uđemo u Europsku uniju. Fondovi će to sve riješiti. I onda dolazimo do ovakvog karaktera rasprave gdje analiziramo zadnju godinu pretpristupnih fondova i kažemo ne, to nije tako, ima mnogo grešaka. Pa naravno da ima grešaka, naravno da ima grešaka, naravno da se gotovo nije ozbiljno radilo na tom poslu. Ja ne mogu reći da se ništa nije radilo, uostalom postoje podaci, kažu da se nešto sredstava povuklo. Međutim, nije to onaj nivo očekivanoga koje je narod, koje je nacija odnosno koji su privrednici očekivali od cijele investicije 4 milijarde uloženog koliko ćemo dobiti. I zato ja ne mislim da treba amnestirati tu nikoga, dakle imamo ovoga trenutka aktualnu vlast koja nam prezentira stanje u 2013., međutim prije toga je trebalo nešto urediti i to je trebao biti jedan posao u kontinuitetu, dakle da posao jedne vlasti nastavi sadašnja vlast, u novim okolnostima uradi nove činjenice. Bojim se da ona prethodna nije shvatila posao ozbiljno, a bojim se da ni ova sadašnja to ne radi ozbiljno. Ja neću kritikovati, neću biti rezolutan kao što je bio moj kolega, kritikovati cijeli rad određenih institucija oko europskih fondova. Ali ću reći ponešto, činjenica više na bazi nekakvih iskustava sa terena sa namjere da kažemo hajdemo stvari posložiti na način da se otklone ove prepreke i da stvarno idemo putem onih zemalja koji mogu reći da su se okoristile oko europskih fondova. Već je stara teza da su Poljaci u tome šampioni, već je stara teza zašto ne koristimo njihova iskustva. Pitanje da li je to moguće u našim okolnostima. I ja ne bih tu stvar vezao niti za jednu zemlju. Mi imamo dovoljno kapaciteta da stvar uredimo sami. Nekoliko samo primjera. Dakle, govorimo između ostalog o komponenti prekogranične suradnje. Ovdje smo vidjeli da smo imali modele, programe prekogranične suradnje sa državama članicama EU i sa onima koje nisu članice EU. Naravno, po nekakvoj inerciji mi smo više radili sa državama članicama, ali nismo rekli da su to nepovoljniji uvjeti. Dakle, sa državama članicama na primjer sa Mađarskom koja je bila daleko administrativno pripremljenija za ovaj posao jer je treći poziv za natječaj bio odrađen, provedba projekata je išla vrlo brzo u skraćenoj proceduri. Međutim, mi smo u tom cijelom poslu morali imati učešće od 100% vlastitih sredstava i to nismo rekli. S druge strane programi prekogranične suradnje sa zemljama koje nisu članice EU kao što su Bosna i Hercegovina, Crna Gora i Srbija imali su puno povoljnije uvjete za nas. To su bila bespovratna sredstva u iznosu od 80%. I mi smo dakle išli slabije prema tim programima, to smo neozbiljnije shvatili, nismo čak ni otvorili treće natječaje, sporazume na te natječaje nismo potpisali, centralna administracija je veoma sporo reagirala na sve te stvari. Od objave natječaja do konačnog potpisivanja ugovora je prošlo više od godinu dana dok je u EU taj rok 3 mjeseca itd. itd. I 80% bespovratnih sredstava smo mogli po tom osnovu dobiti. Mi smo se odlučili na varijantu da damo sto posto vlastitog učešća. Dakle, to je jedan primjer kako stvari treba možda drugačije posložiti. Isto tako, ovdje nam je ukazano kako Mađarska se priprema za ovaj posao, pa se kaže da je pri Uredu premijera u Mađarskoj je formiran, formirano je tijelo, upravljačko tijelo koje je davalo podršku tim programima na nacionalnoj razini. Znači oni su maksimalno ozbiljno ušli u taj posao. Oni su pri Uredu predsjednika formirali jednu ekipu koja je koordinirala nacionalni nivo, nacionalni nivo ovoga posla. Mi to naravno nismo uradili. Zašto nismo uradili ja sad ne bih o tome. Ruralni razvoj je vrlo interesantan za nas iz područja Slavonije i Baranje, dakle naročito područja posebne državne skrbi gdje vidimo da su IPARD program koji su bili potencijalni korisnici. Ja bih da ne čitam sad to na stranici 105. postavio sam jedno pitanje gdje su tu OPG-i? Dakle, u ovim mjerama OPG-i nisu mogli učestvovati. U mjeri 103 mogu kandidirati svi osim OPG, osim 100 i nešto hiljada OPG-a koji pritom zapošljavaju 200 hiljada ljudi. Da li je to bilo ograničenje Europske komisije ili je to nacionalna komponenta rekla tko može učestvovati u tim projektima. Ja se bojim da je to rekla nacionalna komponenta. Naravno da je nedostatak strategije ovdje vrlo vidljiv i isto tako posebno nedostatak operativnih programa da bi se cijela ta stvar mogla onda implementirati. Vidimo da je Agenciji za plaćanje u poljoprivredi pristiglo hiljadu i 188 prijava, a da je od toga isplaćeno ukupno 184 projekta, znači 10% od onoga što je kandidirano. Da ne ulazim sad u neke podatke koji su svima dostupni. Ja ću reći generalno šta smo mi po jedinicama lokalne samouprave zaključili šta su to, koji su to elementi koje trebamo otkloniti kako bi stvarno mi konzumirali ova sredstva iz EU fondova. Zaključak je da je nedovoljan broj zaposlenih pa samim time i stručnih osoba sa znanjima i vještinama potrebnim za pripremu tih projekata po jedinicama lokalne samouprave, jer osnovni nukleus je ipak općina, odnosno jedinica lokalne samouprave oko koje se organizira kompletan život. I oni su u stvari i najinteresantniji konzumenti tih projekata. Mali je broj zaposlenih u općinama koji zbog opsega redovnih poslova mogu a njihov, dakle mogu raditi taj posao i to onda izlazi iz okvira nekakvih njihovih redovnih zaduženja i ljudi jednostavno se ne žele tim poslovima baviti. Osnovna stvar je da su proračuni jedinica lokalnih samouprava ograničeni. Ta raspoloživa masa financijskih sredstava se troši u većini općina preko, dakle podatak kaže preko 2 stotine općina naših nemaju kapacitet da razmišljaju uopće o ovim stvarima, jer osnovne stvari troše, odnosno svoja proračunska sredstva troše na egzistenciju same lokalne samouprave, na plaće itd. tako da oni nemaju nekakvo posebno financijsko motiviranje za izradu projekata. Tehničku dokumentaciju načelnici su i spremni pripremiti i izdvojiti određena sredstva, jer na kraju to su i standardi, standardne metodologije i to je dio uvriježene procedure kad se planiraju infrastrukturni radovi, odnosno kapitalne investicije. I oni izvuku nešto minimalno sredstava za te stvari. Međutim, stvari znatno zapinju kad se možda počne i razmišljati o pripremi te dokumentacije za sufinanciranje iz EU fondova, jer ne postoji mogućnost predfinanciranja u lokalnoj samoupravi. I to je ključna stvar. Slažem se sa kolegom Burićem da bi trebalo razmišljati i o subvenciji određenih kamata, jer iako je mali broj onih lokalnih samouprava koji su toliko bonitetni da se mogu kreditno zadužiti kako bi isfinancirali ovakve projekte. Ali i za taj mali broj lokalnih samouprava mislimo da je vrlo bitno da se onda bar na neki način potpomogne kroz sufinanciranje tih kamatnih stopa na takvu vrstu kredita. HBOR ima, nominalno ima kreditne linije za takvu namjenu. Međutim, procedure kod HBOR-a su vrlo opsežne i elementi osiguranja kod HBOR-a su skupi, gotovo neisplativi za ulazak u takav aranžman. Stoga mislimo da je ovo jedna od ključnih stvari o kojima treba voditi računa, to smo rekli i u prethodnim raspravama. Država bi trebala formirati neku vrstu fonda iz kojeg bi se onda vršilo predfinanciranje kvalitetno odabranih programa, naročito jedinica lokalne samouprave. Županije u nekim situacijama i sudjeluju jednim dijelom u sufinanciranju takvih troškova, međutim imamo situacija da je to često onda i pretpostavka određeno političko lobiranje, odnosno sufinancira se onaj dio lokalnih samouprava koje su u toj političkoj opciji ili bliski, a oni drugi ne. Prema tome, to nije dobra metoda ali je to nešto što je karakteristično na terenu. Imamo primjer Općine Erdut koja je jedna od kvalitetnijih odnosno ažurnijih i boljih općina na istoku Slavonije koja se može pohvaliti sa velikim postotkom realizacije fondova iz EU. Međutim, oni vrlo jasno kažu vlastito učešće je ključna prepreka za efikasnost. Kad bi htjeli realizirati nekakav projekt koji je vrijedan 5 milijuna kuna oni sa 25% vlastitog učešća moraju u proračunu osigurati milijun kuna. I tu jednostavno sva priča prestaje. Oni te novce nemaju i istina Ministarstvo regionalnog razvoja im je prošle godine interventno uskočilo sa takvim jednim primjerom. Dakle, ne možemo reći da je vlast indolentna prema tom problemu ali to nije način. Dakle, to je pojedinačni slučaj i trebalo bi tu stvoriti jedan obrazac kako bi se interveniralo u tim slučajevima. Isto tako oni ističu da su problem i kratki rokovi, a isto tako je problem ono o čemu mi nismo dosad govorili, a to su nesređeni imovinsko-pravni odnosi pogotovo u tim jedinicama. Jer vi, gruntovnica znamo do kog nivoa sređenosti je, katastar znamo kako nam izgleda danas i kad vi nemate sređene imovinsko-pravne odnose ne možete očekivati da ćete onda moći kvalitetno završavati i ove stvari. I isto tako ono što je uočeno kao generalni problem koje bi trebalo ministarstvo na neki način da ažurira jeste nedostatak baze podataka. Iskustva govore da podataka o korištenim sredstvima nema na jednom mjestu, dakle ne postoji baza, vode se na raznim ministarstvima i vode se u raznim ministarstvima po različitim kriterijima što naravno nije dobro. Zato mislimo da je ovo jedno tehničko pitanje i da se stvar može uraditi vrlo efikasno na način da se ustroji jedna baza podataka iskorištenosti svih projekata kako bi se onda moglo, kako bi se ti podaci mogli jedinstveno koristiti. I generalno mislim da bez nekakve osude ali činjenica jeste da sam uvodni podatak kaže da smo mi do 12. mjeseca 2013. godine Europska komisija je na račun Nacionalnog fonda doznačila iznos od 53 milijuna eura, što je 12,80% od mogućih 418 milijuna eura. Dakle, taj podatak sam za sebe govori koliko je toga urađeno. Kažem, nismo skloni da tražimo krivca, nismo skloni da upiremo prstom i da budemo rezolutni u ocjenama. Mislim da je ovo rezultat jednog niza u kontinuitetu neodrađenih poslova unazad 10-ak godina. I bilo bi dobro kad bi se ovo izanaliziralo i kada bi naredni period do 2020. godine bio postavka prema tome generalno sa nivoa države pa onda na županijski nivo i do jedinica lokalne samouprave kad bi bila puno ozbiljnija.
Đuro Popijač, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Evo, pa reagirao sam ali ne samo na vas uvaženi kolega Horvat. Dosta je vas prethodno spominjalo što je ili nije učinila neka prošla Vlada ili vlade i tko snosi kakvu krivicu. Pa ja bih samo htio podsjetiti recimo za zadnje dvije godine neke prošle Vlade da su završeni pregovori. A pregovori su mogli biti završeni samo ako su se ispoštovali i proveli određeni uvjeti odnosno realizirali određeni preduvjeti za to. U zadnje dvije godine dakle tog mandata je otvoreno i zatvoreno 31 poglavlje i to bez kvalitetne administracije, bez timova stotina pa možda i tisuća ljudi koji su godinama na tome radili se to ne bi uspjelo napraviti. Pa između ostalog da nisu bili pripremljeni timovi i za povlačenje sredstava iz pretpristupnih fondova ta poglavlja koja to tretiraju se ne bi uspjela zatvoriti i mi ne bi ušli u EU. No međutim, što se dogodilo? Dolaskom nove vlasti stotine novih ljudi je došlo koji veze sa vezom o tim poslovima nisu imali. Totalno se promijenila struktura te organizacije koja je dosada i dotada radila te poslove i naravno da se dogodila blokada. Naravno da ta Vlada tri godine nije uspjela poslati prihvatljive nacionalne dokumente u EU na osnovu kojih bi se mogli raditi projekti. Zašto? Zato što se rasturila čitava kadrovska infrastruktura koja je godinama pripremana i stotine ljudi su otišli u konzultante iz te administracije. I dok se ti novi ne nauče naravno da će to biti veliki problem. To je taj rastureni kapacitet administracije koja je stvarana godinama, koja je jednostavno pometena dolaskom nove vlasti. I ovo je posljedica. Hvala.
Mile Horvat, odgovor na repliku.
U dijelu, uvaženi kolega Popijač, u dijelu konstatacije da je došlo do kadrovskog osipanja dolaskom nove vlasti u određenim strukturama koje su bile zadužene za ovaj projekt to se slažem. Između ostaloga mislim da je bilo puno isplativije ići u privatne konzultantske kuće i baviti se time nego biti činovnik za nekakvu plaću u ministarstvima. I to je isto jedan od razloga zašto imamo kadrovski deficit u tom djelu. Međutim, ne možemo stvar presjeći i reći do 2012. smo radili dobro, od 2012. sad više ništa ne valja i ništa nije urađeno. Ja nisam sklon takvim oštrim ocjenama, takvim oštrim rezovima. Mislim da je to posao koji se trebao raditi u kontinuitetu jer ovo programsko razdoblje je sedmogodišnje. Kao što se završava 2013., tako i sedmogodišnje do 2020. I vidjet ćemo kako će sljedeće vlasti se ponašati u novom sedmogodišnjem razdoblju. Ali to opet kažem ovo stanje sad apsolutno nema amnestira i sve prethodne vlasti koje su trebale sudjelovati u kvalitetnijoj pripremi do 2013. Godine.
U ime Kluba zastupnika DC-a novog vala i Narodne stranke reformista Petar Baranović. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Sabora. Uvaženi gospodine zamjeniče ministra, zamjeniče ministra, dame i gospodo u ime kluba DC-a novog vala i Narodne stranke reformisti prije nego što krenem na samu temu priključit ću se nekim razmišljanjima izrečenim jutros kad je u pitanje prisustvo ministara u ovoj sabornici. Naime, kako vrijeme odmiče u ovom mandatu tako tu čast da nama se gospoda ministri ukažu imamo sve rjeđe i rjeđe. To posebno bode u oči kad su na dnevnom redu ovako bitne teme. A izvješće o korištenju europskih fondova za određeni period je jedan od dokumenata koji nam kazuje u kakvom smo stanju, kakvi su trendovi vezani uz vrlo bitno poglavlje, vrlo bitnu temu zapravo uz nešto što je od vitalnog interesa za razvoj ovog društva u svim njegovim segmentima, a jednako tako i u financijskom kontekstu i za financijsku stabilnost zemlje koja nije baš sjajna. U ovom izvješću je sistematski prikazano, doduše ne prema kriterijima nekih kolega dovoljno detaljno, sve ono što se veže uz korištenje pojedinih programa europskih fondova u navedenom periodu. Ja ću se u ime kluba osvrnuti samo na neke pojedinačne slučajeve. Ono što je razvidno iz ovog izvješća to je da razina iskoristivosti onog što nam je bilo na raspolaganju još uvijek nije dovedena na onu razinu koja bi bila prihvatljiva za Hrvatsku. Jako je loše što se dovodimo u situaciju, posebno kad uzmemo i onaj detalj koji je kolega Marić čini mi se apostrofirao, da za participiranje nacionalne komponente, za financiranje ovih projekata, ulaska u ove projekte Hrvatska mora često dizati kredite koji su opterećeni kamatom pa je naš ukupni iznos i veći. Jako je zabrinjavajuće da nam je trenutka članarina toliko visoka da mi zapravo de facto nismo uspjeli izbiti ono što smo u ovom periodu ubacili u proračun EU. To je nešto što je apsolutno neprihvatljivo. Razlozi zašto nismo dovoljno dobro koristili fondove, naravno ne leže i ne želim uopće da se to pomisli, isključivo ne leže u kvaliteti rada ove Vlade, oni su korjenitiji i sežu unatrag zadnjih desetak godina od kad se Hrvatska trebala ozbiljno pripremiti za ovaj posao. E sad, zašto to nismo napravili je zapravo jednako bitno i u budućem periodu koji je ispred nas, pa ću iskoristiti ovo izlaganje da ukažem na nekoliko stvari koje bi trebali kako država i kao sustav korigirati da bi bili efikasniji, ekspeditivniji u ovom vrlo bitnom poslu. Navest ću neke primjere, u ovom izvješću se vidi koja je razina iskoristivosti europskih fondova kad je u pitanju zbrinjavanje otpada odnosno formiranje regionalnih centara za zbrinjavanja otpada. Šibenik je u tome prednjačio pa smo mi svoj dio na zadovoljstvo ovdje nazočnog kolege i moje osobno napravili, još su dva regionalna centra u ovom dokumentu gdje su ostali. Odgovor na pitanje možda leži u činjenici koja se zove prostorni planovi. Bitan moment u realizaciji projekata je usklađenost projekata sa prostornim planovima, odnosno ekspeditivnost sustava koji donosi prostorne planove, sposobnost da ih ažuriramo i korigiramo s obzirom na interese projekata i povlačenja sredstava. Drugi bitni detalj je financijska spremnost jedinica lokalne samouprave da uopće participiraju u europskim projektima. I tu se vraćamo na jedno pitanje koje često kao zastupnik apostrofiram u svojim raspravama, to je jednakost građana u ovom društvu. Da li građani koji žive u primjerice Gračacu, Lici, Donjem Lapcu, Lovincu, Otočcu, u mojoj dalmatinskoj zagori na jugu Hrvatske, u Slavoniji, u Lici imaju jednaku šansu da im se popravi kvaliteta života, povlačenje ovih sredstava, da im se poprave uvjeti poduzetništva, povlačenje novih sredstava sa građanima koji žive i egzistiraju u više razvijenim sredinama kao što su urbani, veliki centri poput Splita, Zagreba ili nekih dalmatinskih gradova ili nekih većih gradova, pa recimo i na sjeverozapadu Hrvatske. Iz tog razloga smo još prije formiranja stranke uputili u saborsku proceduru zakon, prijedlog zakona kojim bi se trebalo osigurati financiranje europskih projekata iz državnog proračuna za one jedinice lokalne samouprave, općine i gradove koji nisu financijski spremi da participiraju u značajnim projektima iz europskih fondova. Kako npr. jedna općina koja ima 4 milijuna kuna proračun i nema ni za podmiriti troškove javne rasvjete ili one elementarne troškove grijanja u dječjem vrtiću ili ne znam. Na koji način ćemo očekivati od njega da se ona pripremi, i projektnu dokumentaciju, plati konzultante, a na kraju krajeva i plati svoj dio učešća za povlačenje sredstava. Nemoguća misija. Iz tog razloga Narodna stranka reformisti je uputila, naglašavam, prijedlog zakona koji bi trebao riješiti to pitanje, on nažalost do danas nije uvršten ni u dnevni red što ponajbolje svjedoči koliko smo mi ozbiljni kada su u pitanju ove teme, generalno kao politika. Pitanje međuresorne suradnje, kolega Kajin se referirao na korištenje sredstava iz europskog ribarskog fonda za period 2007. – 2013., ponešto znam od toga. Pa je naveo trajnu i privremenu obustavu ribolova, trajnu obustavu ribolova koju zovemo popularno anglosaksonskim terminom, scraping, hrvatski rečeno radi se o rezanju brodova i povlačenju iz upotrebe i čisto vama za informaciju, to je potpuno opravdan program. Imamo previše brodova u odnosu na biološke resurse. I treća stvar je ulaganje u postojeće kapaciteti u marikulturi, ovo je bitno. Jedan slikoviti primjer koliko smo organizirani kad je u pitanju povlačenje ove love u postojeće kapacitete. Zašto? Jer ne postoje adekvatna međuresorna suradnja i donose se strateški dokumenti, bitni dokumenti, koji … jedan s drugim. A u konkretnom slučaju radi se o ekološkoj mreži natura 2000 gdje smo mi Hrvati bili veći katolici od Pape. Pa smo fino kroz tu mrežu zatvorili vrata razvoju marikulture u Hrvatskoj i kad iskoristimo sve postojeće lokalitete, ostat će dio sredstava iz europskih fondova neiskorišteno i dokotrljat ćemo se do nekih 10-ak, 12 tisuća tona brancina i orade u kaveznom uzgoju, a naglašavam još jedanput, samo Grčka radi 150 tisuća tona i to Grčka koju smo mi prije 30 godina učili kako se … orada i brancin. Vrlo slikovit primjer kako sami sebi zatvaramo vrata. I u konačnici ono što je najbitnije i to je spomenuto kod prethodnih govornika, ja ću malo to detaljnije razraditi, pitanje vlasništva bez kojeg se naravno ne može ništa napraviti, koje kad je u pitanju isključivo vlasništvo na kopnenom dijelu, pitanje je i zemljišnih knjiga i katastra, sporosti administracije, naše sporosti u donošenju, odnosno i sporosti izvršne vlasti u donošenju određenih odluka koje su bitne, jesmo li ustanovili kao princip stvar hitnosti rješavanja imovinsko pravnih odnosa u pravnom sustavu RH kad je u pitanju korištenje europskih fondova? Da li je takav naputak dan državnim institucijama? Da li su se napravile promjene u pravilnicima da se jasno napiše da je svaka državna institucija koja mora … dokument sa kompletiranja projekte dokumentacija potrebne za povlačenje europskih sredstava ima obavezu dati prioritet takvom zahtjevu. Mislim da to nismo napravili. Bit ću izuzetno sretan ako me odgovorni s takvih institucija demantiraju pa kažu, da, imamo to. Katastar ima imperativ hitnosti, izdat papir i riješiti problem. Sud ima imperativ hitnosti, ako je u pitanju nominiranje za europski projekt. Rješenja su vrlo jednostavna, samo treba imat u životu hrabrosti donositi odluke i imati onu karakteristiku igrača, šaku vrhunskih igrača da predviđate malo više od jednog poteza ako hoćete biti velemajstor. Ako nećete biti velemajstor, nemojte se hvatati toga. Usklađenost strateških dokumenata i da li smo donijeli sve strateške dokumente da bi mogli povlačiti sukladno osnovnim načelima funkcioniranja europskih fondova maksimum, jedno otvoreno pitanje također. U svakom slučaju, ova rasprava danas bi trebala svima nama, a posebno komponentama izvršne vlasti, ministarstvima i resorima biti puno interesantnija. Sadržaj ovog dokumenta i zaključci koji se iz njega mogu izvući bi trebali biti puno važniji u kontekstu uviđanja grešaka i hitnih korekcija u sustavu da bi postigli efikasnost jer ispred nas je ograničeni period od nekoliko godina u kojima ćemo moći povlačiti intenzivnija sredstva. Ispred nas je zadatak da pokušamo tih desetak milijardi eura koje su previđene po raznim programima povući, mada kad gledate i te programe, naravno da su oni u jednom dijelu apsolutno nama interesantni, prioritetni. U jednom dijelu bi voljeli da su nam dali za bilo što drugo, a ne za to što piše unutra. Pa kad je već tomu tako, a imamo obavezu uplaćivanja svog financijskog udjela članarine u europski proračun, onda se bar potrudimo da tih 10 milijardi iskoristimo brže, kvalitetnije, potpunije, nego što smo to radili kad je u pitanju korištenje pretpristupnih fondova jer ako nam i pristupni, odnosno strukturni, kohezijski fondovi prođu na jednak ili sličan način kao i pretpristupni, onda se bojim da nam se crno piše. Ovo izvješće će klub DC-a Novog Vala i reformista podržati. Hvala lijepa na pažnji.
Hvala. Krešimir Bubalo, replika.
Hvala lijepo. Kolega Baranoviću, spominjali ste prostorne planove i da su ograničenja za europske fondove. Pa upravo to i je jedan od ograničenja, ali isto tako i sam sam se suočio na projektu Osijek kad je trebalo izglasati 386 čestica da bi mogli ići u realizaciju projekta. Prema tome upravo ubrzavanje procedura i prostornih planova, ali i ono što nam se događa u postupcima jel vi imate rok N plus izvršenje projekta, ali najveći problem u ovom trenutku vam je upravo provođenje natječaja i tu treba ubrzati proces jel ako ne izvršite europski projekat u datom roku vi plaćate penale. Ali i ono što nam se događa u procesu nabave da imate profesionalne žalitelje koji se i dalje profesionalno žale upravo zbog odvjetnika i onoga svega što se događa i gubimo vrijeme na nevažnim stvarima i upravo gubimo vrijeme. I bojim se da ćemo u dosta projekata plaćati penale jel nećemo izvršiti projekte koje smo ugovorili u određenom vremenu koje je Europska komisija od nas i očekivala. Prema tome, za ozbiljan projekat potrebna je procedura ali pokušajmo pomoći i drugim zakonskim rješenjima da se te procedure ubrzaju kako bi što prije realizirali europska sredstva i europske projekte koje smo ugovorili. A ono što ponovo ponavljam, učešće dobar dio jedinice lokalne samouprave neće moći isfinancirati i tu ponovo apeliram da ministar Grčić i Lalovac moraju sjesti i pomoći nerazvijenim prostorima.
Petar Baranović, odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega Bubalo, u svom sam izlaganju jasno, ali to su i drugi kolege i prije mene naglasili pitanje suporta centralne države onim jedinice lokalne samouprave koje nisu ni kadrovski ni financijski kondicionirane za ulazak u ovakav posao. Iz tog razloga smo kao stranka uputili u proceduru prijedlog zakona u kojem bi se osigurala sredstva i obaveza države da po određenim kriterijima nekim jedinice lokalne samouprave stane iza leđa, ako mislimo povući pare i ako mislimo ravnomjerno koristeći europske fondove razvijati hrvatsko društvo i sve hrvatske regije. A što se tiče ovog drugog dijela, pitanje natječaja, to ste dobro primijetili da je to jedna od ahilovih peta u realizaciji projekata koja može često i pogubnih konsekvenci i to je samo jedan od detalja. Na onu drugu stvar koju sam vam apostrofirao, a to je da mora postojati međuresorna suradnja i ukupni pogled na problematiku realizacije europskih projekata i povlačenja sredstava da moramo čitav niz zakona i podzakonskih akata prilagoditi tom imperativu. Jednostavno od davanja ažurnosti o ishodovanju dokumentacije, provođenju određenih postupaka u institucijama pravne države pa i konačno i kada je u pitanju procedura oko javne nabave. Jer smo u mnogo čemu veći katolici od Pape, a to nas skupo košta. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista-Stranke rada kolegica Nansi Tireli. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani zamjeniče, kolegice i kolege. Evo kao zadnji klub puno smo danas toga čuli vezano za ovo izvješće i jedan zaključak koji mi se cijelo vrijeme nameće je jedna izreka koja kaže "Svi smo vjerovali u nadu, a nada se udala". Ovako bi mogli ukratko sažeti ovu našu nekakvu nadu vezano za ulazak u EU i korištenja europskih fondova na način koji smo mislili i ovog izvješća na kraju što iz njega možemo iščitavati. Drago mi je što smo danas nekoliko puta čuli ovdje da sve kritike koje su izrečene su izrečene samo s namjerom da probleme odnosno zapreke koje imamo ili smo ih imali do sada detektiramo na kvalitetan način i da dalje nastavimo onako kako bi trebalo. Vrijeme koje je prošlo ne možemo nadoknaditi, jedino što možemo jeste da izvučemo nekakve zaključke. Nažalost, jako veliki broj stručnjaka upozorava i pribojava se da bi Hrvatska mogla biti ispodprosječna zemlja u apsorpciji novaca iz fondova EU zbog kašnjenja u pripremi dokumenata i konkretnih projekata. Još prije 2, 3 godine trebali smo shvatiti da najveće investicije moraju ići u pripremu projekata koji bi se zatim financirali iz fondova EU u razdoblju od 2014.-2020. Mi u 2014.ugovaramo projekte vrijedne oko 500 milijuna eura, a alokacija u 2014.nam je 900 milijuna eura. Dakle postoji velika opasnost da u 2014.ugovorimo za gotovo upola manji iznos od onoga što bi mogli ugovoriti. Koje su to prepreke s kojima se susrećemo u povlačenju sredstava? Dakako ima ih mnogo. Europska komisija najviše nas kritizira na račun strateških dokumenta koji čine temelj za povlačenje sredstava. Na vidljivo dolazi nesposobnost i neznanje prilikom strateškog planiranja i pisanja strateških dokumenata gdje je vidljiv izostanak jasne strategije. I to upozoravamo gotovo svakoga dana u raznoraznim trenucima prilikom donošenja određenih strategija ili zakona da ne postoji jasna i ciljana strategija nekakvog dugoročnog razvoja RH gdje bi uistinu svi resori se maksimalno uključili i izkoordinirali se na tako dobar način da idemo zajedničkom cilju. Kritike Europske komisije najčešće su upućene na preopćenitost strateških dokumenta koji se ne bave rješavanjem glavnih problema, te široko postavljaju definirane i preopćenite ciljeve i prioritete. I to jeste naš problem, mi idemo jako puno u širinu, pišemo jako puno toga, međutim konkretno sa ciljevima, konkretnim rokovima još uvijek ne znamo napraviti. Danas smo čuli i o problemu stručnog kadra i osposobljavanju. Ono što mene osobno zabrinjava jeste sljedeće. Veliki dio novaca i od pretpristupnih fondova i sada koristi se upravo na osposobljavanje stručnjaka u institucijama koje će dakle provoditi i finalizirati na kraju projekte vezano za dobivanje novaca iz Europske unije. Dakle mi u jednome trenutku apliciramo sa određenim projektom za jačanje administrativnih kapaciteta. Određeni dio novaca iz Europske unije dobijemo, s tim novcem besplatno dakle, odnosno reći ću besplatno što se tiče našeg proračuna osposobljavamo stručnjake koje nakon godinu ili dvije pustimo da bez problema odu i idu u privatni sektor. S druge strane imamo poduzetnike o kojima smo danas jako malo govorili pa ću ja možda staviti jedan akcenat kratko i na to koji svoje osposobljavanje itekako moraju izfinancirati svojim novcem. Na edukaciju o određenim raspisanim natječajima vezano za projekt Europske unije opet mogu ići najčešće samo djelatnici određenih ili resornih ministarstava, državne uprave ali ne i privatnici, odnosno ne i privatni poduzetnici. Drugi problem koji je u stručnosti kadra definitivno se dogodio premještanjem određenog broja kvalitetnih ljudi najčešće nažalost na niže rangirana radna mjesta. Imali smo ljude koji su dakle na samom početku ušli u pregovore sa Europskom unijom najprije sa pretpristupnim fondovima. Te su osobe u tom nekakvom svom početku određene stvari naučili od europskih kolega, stekli su određena poznanstva i kontakte a onda smo si mi u jednom trenutku dozvolili te osobe maknuti na njihova mjesta, postaviti osobe koje nikada ili vrlo malo su imali doticaja sa bilo kakvim europskim projektima. To nas košta. Ja neću sada u ovom trenutku reći kakva su to može biti bila kadroviranja, ne bih voljela licitirati ali mogu samo reći da mi je izuzetno žao da se takve stvari dešavaju u trenutku dok zagovaramo nekakvo cjeloživotno učenje i usavršavanje pojedinaca da bi s vremenom bili sve produktivniji i sve sposobniji. Imamo županijske razvojne agencije koje su isto tako privlačenjem sredstava iz Europske unije financirali svoj kadar, međutim u samim županijama došli smo do problema što ti ljudi i to smo već u nekoliko navrata upozoravali nisu smatrali za potrebnim da dalje educiraju i usavršavaju djelatnike na lokalnim razinama. Nažalost uvijek je faktor čovjek pa je tako faktor čovjek i u korištenju i povlačenju sredstava iz Europske unije odnosno fondova koji su nam na raspolaganju i ne možemo očekivati da je svaki načelnik i gradonačelnik najprije osoba koja zna na jednak način kao i netko drugi koristiti fondove, barata sa fondovima i sa natječajima. I zato smo trebali puno, puno ranije županije, odnosno jedinice regionalne samouprave maksimalno iskoristiti da ti ljudi budu na raspolaganju ili educiraju u svakoj općini ako ništa drugo jednu osobu koja bi mogla ako ništa drugo a onda pripremati određenu dokumentaciju za projekat dakle koji bi se kasnije na nivou županije mogao i realizirati. Vraćam se opet ovdje na poduzetnike, donijeli smo nedavno strategiju do 2020. godine i onda opet te iste poduzetnike i koji na kraju krajeva učestvuju u industrijskom razvoju i gospodarskom razvoju Hrvatske što se tiče povlačenja sredstava iz Europskih fondova ostavljamo gotovo same. Mislim da institucije kao što je Hrvatska gospodarska komora, Hrvatska obrtnička komora mogu i trebaju isto tako jačati svoj kadar preko fondova Europske unije i napraviti sve da budu maksimalno na raspolaganju poduzetnicima da ih nauče kako i na koji način pisati planove za dobivanje i povlačenje sredstava kako bi oni bili objektivni i kako bi točno odgovarali na izazove koje raspisani natječaj postavlja ispred njih. Ovako te ljude koji se nadaju da mogu dobiti određeni dio bespovratnih sredstava kako bi ojačali svoje poslovanje opet ostavljamo same. Ni jedinice lokalne samouprave ni regionalne samouprave pa čak ni evo udruženja kojima bi osnovni cilj trebao biti dobrobit poduzetnika i obrtnika ne doprinose maksimalno tome da se ti poduzetnici na neki način educiraju kako bi isplativost i iskoristivost bespovratnih sredstava bila čim veća. Činjenica jeste da novaca u proračunu nema, istina je da smo najveći dio ovih sredstava do sada koristili za infrastrukturalne projekte. S jedne strane govorimo o stranim investitorima, onda tom stranom investitoru dajemo asistenta koji mu je na raspolaganju kako se volimo pohvaliti 24 sata, da bi taj strani investitor mogao dobit i ishodovat sve ono što njemu treba. A dok se borimo za strane investitore zapuštamo i zaboravljamo svoje, naše investitore kojih ima, koji su željni se razvijat, koji su željni ulagat i ako nekome pomoć da dođe do bespovratnih sredstava definitivno tvrdim da su to naši poduzetnici, obrtnici koji itekako drže ovaj naš proračun još koliko toliko na životu. Zaključno, problema imamo, komunikacija je loša ili gotovo nikakva međuresornih ministarstava. Strategiju nekakvog srednjoročnog ili dugoročnog razvoja radimo sami u svom ministarstvu, ne koordiniramo se ni na lokalnom ni na nacionalnom nivou i mislim da je to najveći razlog zbog čega plaćamo ovu cijenu koju plaćamo u smislu da skoro još uvijek više dajemo nego što primamo. Jer kad bismo na ovaj iznos koji smo dali pribrojili uistinu i sve one kamate koje se ovdje nigdje ne spominju, pitanje je kakav bi omjer danog i dobivenog u konačnici bio. Dokle god ne odredimo prioritete i dokle god ne kažemo što nam je to najvažnije u ovom trenutku da bi se i proračuni općina, gradova, županija, a time i državni proračun kvalitetno i bolje punili, mislim da ćemo i sljedeće izvješće koje budemo dobili na klupe, a vezano za iskoristivost fondova Europske unije iščitavati na isti način i da ćemo i dalje upozoravati na iste greške. Obrazujmo ljude, pustimo da ti ljudi koji su se učili nečemu i naučili nešto raditi, svoj posao odrade kvalitetno. U ovom trenutku ne smijemo si dozvolit luksuz da bilo kog stručnjaka, vezano za pisanje projekata i povlačenje novaca europskih fondova izgubimo, a kamoli luksuz da ih po nekoliko godina školujemo a onda da dozvolimo da nam takvi ljudi odu. I ono što stvarno posebno apeliram jeste, ne dozvolimo si mijenjat sposobne ljude novacima, ljudi koji tek prvi put ulaze u to područje jer uspješnost povlačenja europskih fondova uvelike će ovisit na uspješnost funkcioniranja državnog proračuna, a svi smo svjesni da je taj proračun sve tanji i tanji. I uistinu jedino alternativu koju u ovom trenutku imamo jeste to da uspijemo dobiti čim više novaca za ono što smo dali. Hvala lijepo.
Hvala. Marijan Škvarić, replika.
Hvala potpredsjednice Sabora. Uvažena kolegice, apsolutno se slažem s vama s ovom konstatacijom koju ste naveli, a to je da prije svega za i aplikaciju korištenja fondova Europske unije najbitniji su ljudski resursi. Trebamo imati ljude koji znaju ciljeve, koji znaju aplicirati projekte, koji znaju sve one uvjete koje nam definira Europska unija za te programe, koji ih znaju realizirati. Ali ste onda rekli jednu stvar a to je da, naravno postoje mnogi segmenti koji rade na tome i tu su evo županijske razvojne agencije koje su jedan od ključnih momenata, to također moramo priznati, ali ste rekli da ti ljudi koji su prije bili agencije koji su to znali, nisu imali potrebe za daljnje educiranje ljudi. To je malo stvar koja je po meni diskutabilna. Uvijek nešto govorimo, nešto bi netko nama trebao dati. Ne, na nama je da iskoristimo potencijal, da se nametnemo, da budemo proaktivni i da ono naše znanje ili neznanje koje imamo tražimo na onim mjestima na kojima to možemo dobiti. Ima primjera, … smo rekli primjer dobre prakse gdje recimo Agencija za razvoj … županije … koja je izuzetno puno projekata odradila kako samostalno, tako i s nama u gradovima i općinama. Ja sam osobno i u okviru grada obučili smo preko 12-ak ljudi koji aktivno rade na promociji prije svega i provođenju Europske unije. I tu također se slažem i s vama da nije to samo sad Vlada ili ministri krivi, imamo mnoge segmente, prije svega zaista Gospodarske komore i ostale asocijacije koje su trebale puno aktivnije se uključiti u promoviranju, educiranju ljudi i udruga, asocijacija, a i trgovačkih društava da mogu koristiti ove fondove. To nam je zaista jedna mogućnost svima nama, proaktivnošću da dođemo do znanja da ih možemo koristiti. Hvala lijepa.
Nansi Tireli, odgovor na repliku.
Pa evo kolega drago mi je da se slažemo vezano za i Hrvatsku gospodarsku komoru i svi oni koji su trebali pomoć poduzetnicima, ali ja stvarno često upozoravam na taj problem. Vi kao čelnik jedne jedinice lokalne samouprave možete na drugačiji način komunicirat sa županijom, sa Regionalnom razvojnom agencijom i tražit da vam evo da stručnjake, posudi stručnjake ili na neki drugi način pomogne u realizaciji infrastrukturalnih objekata u vašoj jedinici lokalne samouprave. Ja cijelo vrijeme postavljam pitanje zašto poduzetnik iz bilo koje županije ne bi mogao na isti način koristit tu Regionalnu razvojnu agenciju da ljudi koji su se obrazovali i financirali novcima Europske unije, dakle preko fondova u većini slučajeva jer su razvojne agencije najprije povlačile fondove za sebe i edukaciju svojih ljudi i tek kad su njih naučili onda su počeli raditi druge projekte. Zašto taj poduzetnik ne bi imao ista prava od te Regionalne razvojne agencije tražit uslugu koju tražite i vi? Vi kao čelnik taj projekat ne plaćate iz svoga džepa, dakle eventualno plaćate Razvojnoj agenciji novcem općine ili grada, a poduzetnik tu privilegiju nema iako i on svojim radom, svojim ulaganjima i svojim davanjima financira i jedinicu lokalne samouprave i tu županiju koja jedna i druga pišu projekte. Dakle, imamo operativni plan razvoja općina i gradova. Svaka općina i grad ga ima i mislim da bismo se ozbiljno trebali pozabaviti tome da u tim operativnim planovima, pogotovo u korištenju sredstava europskih fondova, implementiramo i pojedince.
Hvala. Branko Hrg, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, poštovana kolegice. Zagrebali ste možda jednu dobru temu koja bi možda isto u nekom budućem vremenu trebala biti sastavni dio ovakovog izvješća kad ste govorili o regionalnim razvojnim agencijama. Bilo bi vrlo zanimljivo na jednom mjestu dobiti podatke kvalifikacije ljudi, broja ljudi i efikasnosti tih agencija i tih ljudi u poslovima općenito razvoja gospodarstva kao potporne institucije, ali posebno vezano na korištenje sredstava iz EU fondova i angažmana zaposlenih u razvojnim agencijama ili angažiranja od strane agencija razvojnih, razno raznih drugih često i privatnih agencija koje onda rade programe, a agencije razvojne služe kao naručitelji poslova. Ono što na neki način je najbitnije i što ste također dobro konstatirali, rekli je to da nam sustav nije povezan, da smo neorganizirani, da jednostavno zbog te neorganiziranosti često puta ne koristimo ono što bi mogli. I kad govorimo o lokalnim samoupravama i o pomoći države tim lokalnim samoupravama, dakle ima primjera gdje su državne ustanove ili ministarstva itekako puno pomogle. Evo primjera u Križevcima 10 milijuna kuna je uloženo novaca Hrvatskih voda za pripremu projekata za vodovod i odvodnju. Ali to stoji sada, treba raspisati natječaj, treba krenuti dalje izvođenje radova. 2010. godine je napravljen taj ugovor. Ima i dobrih primjera koji su friški, gdje se u vrlo brzom vremenu ne odnosi na 2013., nego na 2014. uspjelo realizirati ovih 7 projekata. To zamjenik ministra zna. Sutra će biti podijeljeni ugovori gdje je također ministarstvo sufinanciralo. Ali tu je bila jedna povezanost. Znači, ta povezanost definitivno mora biti veća i onda se može puno više na tome napraviti, ne bi bilo takovih zastoja.
Nansi Tireli, odgovor na repliku.
Da, cijelo vrijeme evo kolega Hrg slažemo se u tome da mora koordinacija, najprije koordinacija i dobra volja postojati da se moraju županijske regionalne agencije moraju odgovarati na izazove svake jedinice lokalne samouprave bez obzira koja stranka je na čelu te jedinice lokalne samouprave što je i sada. Nismo to, nisam spomenula, ali definitivno jedan od velikih problema zato što se gleda pojedinca, a ne gleda se jedinicu lokalne samouprave sa svim onim potrebama koje ona ima. Ja ću vam samo jedan slučaj reći. Recimo, mi smo sad nedavno prije godinu, godinu i nešto počeli pričati o lagovima i osnivanju lagova kao tijela koje može povući jako velika sredstva iz europskih fondova. Međutim, otvara mi se pitanje tko radi sa članovima tih lokalnih akcijskih grupa? Tko njih educira na koji način i kako će povlačit ta svoja sredstva, a znamo da članove laga odnosno strukturu lagova čine između ostalog i jedinice lokalne samouprave, nevladine organizacije, mladi, stari poduzetnici, da postoji dakle određena shema tko sve mora, najprije mora po naputcima EU biti u tim lagovima. I na kraju dolazimo opet do iste priče. Dakle, imamo lag u kome jedinica lokalne samouprave u većini slučajeva najvećim dijelom financira ili predlaže projekte infrastrukturalne projekte a da jednim manjim dijelom ili gotovo nikako ne financiramo ili ne zagovaramo projekte koje bi u ovom trenutku itekako mogli donijeti isto tako dodanu vrijednost, ako ništa drugo u onom dijelu možda boljeg zapošljavanja u određenim poduzećima.
Krešimir Bubalo, replika.
Hvala lijepo. Naime, kolegice Nansi tijekom svog govora spominjali ste da su itekako važni ljudi, važne su strategije ali važni su i sporazumi. Bojim se da na više mjesta su izostale politike, ali želim vam samo jednu rečenicu pročitati. Iz predstavljanja Nacrta partnerskog sporazuma za programiranje fondova EU za razdoblje 2014., 2020. Imao ga je Matija … [[Govornik se ne razumije.]] pomoćnik ministra ovdje u Hrvatskom saboru. Jedna rečenica, za početak će se pristup temeljiti na paketu mjera usmjerenih na određene ranjive skupine primjerice Romi, Srbi i branitelji Domovinskog rata. Tu se vidi da su izostale politike i onda nas ni ne čudi što se danas događa pred resornim ministarstvom, Ministarstvom hrvatskih branitelja. Prema tome, bitni su sporazumi, bitni su ljudi, bitne su strategije, ali bitna je i jasna politika Republike Hrvastke.
Nansi Tireli, odgovor na repliku.
Svi se slažemo oko toga, dakle da moramo najprije znati svoje vlastite prioritete da bimo prema tim prioritetima i prema tim zacrtanim ciljevima mogli onda preusmjeravati sve aktivnosti. Dakle, upozoravamo uistinu dobronamjerno upozoravamo velika većina nas već duže vrijeme da nam nedostaje konkretno vidljiv i jasan cilj kome bimo svi skupa išli. Ovo izvješće sada nam i diskusije koje su se danas vodile idu upravo na tragu toga. Tko je kriv? Da li je kriv onaj prije ili je više kriv ovaj sada? Da li smo prije nešto loše napravili, pa nam se to reflektira sada na loše rezultate i tome slično. Mi moramo, konačno moramo shvatiti da svi zajedno moramo raditi na tome da dođemo do cilja kojeg smo svi zajedno smo si zacrtali. I nema veze tko jeste na vlasti ili tko jeste u trenutku provedbe određene politike zacrtanog cilja, strategije ili neke mjere taj koji će biti odgovoran za provedbu toga ali da svi zajedno znamo da tu želimo stići za godinu, dvije, pet i da svi zajedno radimo na tome da tu doista i dođemo. Ukoliko mi svako malo mijenjamo politike i mijenjamo ciljeve, mijenjamo prioritete koji su nam važniji mi u biti cijelo vrijeme se gubimo. Na kraju potrošimo jako puno novaca, jako puno ljudskih resursa. I dokaz tome je upravo ovo premještanje ljudi koji su naučili neke stvari i koji te stvari tek sada mogu kvalitetno i korisno iskoristiti. Mi ih onda premještamo, stavljamo na njihove pozicije nove i učimo i radimo ispočetka.
I Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolegice Tireli vi ste se možda dotaknuli ne jedne ključne ali jedne sigurno od najbitnijih stvari koju u ovoj državi nikako da provedemo a to je depolitizacija i profesionalizacija državne uprave. I možda i ovo izvješće i sve ovo što se događa sa europskim fondovima govori ono što se ne bi smjelo događati u državnoj upravi, a to je da ljudi koji su i u Ministarstvu financija i u Ministarstvu regionalnog razvoja i u Agenciji za ugovaranje godinama pekli zanat da tako kažem na pretpristupnim fondovima i trebali su preuzeti teret vođenja Hrvatske ka iskorištavanju sredstava EU fondova su posmicani da bi se uhljebili partijski kadrovi koji o tome pojma nisu imali. I zato sa svim procesima kasnimo godinu dana, isključivo zbog toga. Jer ljudi koji su došli ako nešto nisu radili kako će to raditi? Druga stvar, mnogi su nažalost mislili za sredstva iz EU doći će to samo od sebe. Ja se sjećam, mi smo u Ministarstvu financija imali državnog tajnika kojem je isključivo posao bio pretpristupni fondovi i odnosi sa EU, bilo je na desetine sastanaka na koje su pozivani čelnici jedinice lokalne samouprave. Oni koji su redovito dolazili danas imaju sjajne rezultate, oni koji nisu dolazili ni u ovom trenutku nemaju projekte. Dakle, stvar je u tome da Ministarstvo regionalnog razvoja koje je sad preuzelo kompletan posao mora biti inicijator toga, mora biti ti koji će educirati. I što se tiče i obrtničkih i gospodarskih komora pa na kraju krajeva i kad pogledate privatni sektor oni koji su si dali truda, koji su se potrudili, koji nisu mogli doći u Hrvatskoj do novaca kod banaka koje se ponašaju tako kako se ponašaju krenuli su u ovaj projekat. Težak je, treba skupiti tone papira ali u konačnici su dobili bespovratna sredstva. Ali kažem, depolitizacija i profesionalizacija državne uprave je ključ kamo treba ići i kako treba ići.
Odgovor na repliku, Nansi Tireli.
Ono što nam je definitivno najvažnije da uvedemo to je mjerljiva osobna odgovornost na svim razinama i u svim poslovima koje radimo. Dokle god ne budemo imali odgovorne pojedince za nešto što nije napravljeno uvijek ćemo se vaditi generalno ili na ministarstvo ili na ministra međutim posao će i dalje stajati tu gdje stoji. Ono što je problem, još jednom želim naglasiti, vezano za poduzetništvo jeste taj da česta pogreška kod pisanja projektnih prijava je neusklađenost ciljeva i prioritet projekta sa ciljevima i prioritetima natječaja kao i izostanak međusobne povezanosti ciljeva, aktivnosti i rezultata što projekt kao takav čini neizvedivim. Mi smo evo danas čuli jednu informaciju o tisuću i nešto prijavljenih projekata, a prođe negdje oko 10% projekata. To nam je zvono za uzbunu. Dakle, ljudi su utrošili određena financijska sredstva da bi se projekt napravio, 90% projekata ne udovoljava uvjetima raspisanog natječaja i onda ne možemo reći da 90% toga nije dobro, a da samo 10% zna. Moramo raditi uistinu na jačanju kapaciteta, i učiti, svi zajedno moramo učiti kako projekte pisati, na koji način, da bi udovoljavali kvalitetno natječajima da bismo onda na kraju mogli biti zadovoljni sa povučenim sredstvima jer za iznos sredstava koje povlačimo uistinu svatko od nas snosi jedan dio odgovornosti.
Pojedinačnu raspravu ćemo nastaviti u 15,00 sati. Prva na redu će biti kolegica Martina Dalić. Određujem stanku do 15,00 sati.
Kolegice i kolege nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Martina Dalić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa ono na što bih htjela ustvari usmjeriti ovu svoju intervenciju nije toliko sadržaj kojim smo se bavili tijekom prijepodneva, a tijekom prijepodneva rečeno je puno toga o načinu korištenja sredstava, iskorištavanja, preprekama, mogućnostima, čemu to služi, zašto je važno itd. Ono na što bih ustvari željela ovdje ukazati i moguće više za sam zapisnik ostaviti je ustvari povezanost ove naše današnje točke sa onim o čemu smo raspravljali jučer. A jučer smo raspravljali o proračunu, o stanju fiskalne politike, o tome kako i na koji način se Hrvatska snalazi u ovim financijskim nedaćama uključujući i proceduru prekomjernog deficita. Ono što je raspravljajući i o korištenju sredstava iz pretpristupnih fondova, a ne možemo naravno u tome kontekstu zaobići i ono što se zbiva u 2014., odnosno mogućnosti i dinamika korištenja sredstava iz strukturnih fondova kazuje da su te dvije teme iznimno povezane i da ustvari u samoj proračunskoj situaciji i u samoj, i u brojnim problemima koje ima fiskalna politika se također krije jedna od opasnosti koja bi mogla umanjiti apsorpcijsku sposobnost sredstava iz strukturnih fondova. Naime, uredbe koje reguliraju korištenje fondova u razdoblju 2014.-2020. vrlo su ustvari jasne u svom inzistiranju da mogućnost i dinamika korištenja sredstava iz europskih fondova je povezana u brzini kojom država članica ispunjava svoje obveze iz članstva posebno ako se nađe u proceduru prekomjernog deficita ili u proceduri makroekonomskih neravnoteža. Hrvatska jest kao što znamo u proceduri prekomjernog deficita i vidjeli smo kao što je jučer i izrekao sam zamjenik ministra da po svemu sudeći u 2014. neće ispuniti zadatke i ciljeve u smislu visine deficita koji su joj zadani i koje je, na koje je i sama pristala. Ne samo da neće ispuniti zadanu visinu fiskalnoga deficita nego postoji i velika sumnja u mogućnost i spremnost Vlade da provede i ono što si je sama zadala u planu reformi, u planu konvergencije. Takva situacija mogla bi ustvari rezultirati da osim svih sporosti i nedovoljne učinkovitosti u korištenju danas sredstava iz europskih fondova da se u dogledno vrijeme ustvari Hrvatska suoči sa suspenzijom korištenja tih sredstava zbog neispunjavanja obveza iz procedure prekomjernog deficita. Kao što sam rekla uredba koja regulira mogućnost korištenja sredstava iz strukturnih fondova vrlo je eksplicitna u pogledu mogućnosti same komisije da državama koje ne ispunjavaju obveze iz procedure prekomjernog deficita suspendira mogućnost korištenja sredstava iz fondova. Ta suspenzija može iznositi do 50% sredstava ako vijeće zaključi da obveze iz procedure prekomjernog deficita nisu ispunjene. Zbog toga bih željela gospodine zamjeniče ministra da komentirate da li je i u kojoj mjeri Ministarstvo regionalnog razvoja obraća pažnju na ovu opasnost posebno stoga što je i ministar regionalnog razvoja ujedno i potpredsjednik Vlade zadužen i za puno šira područja vođenja ekonomske politike nego što je to samoupravljanje strukturnim fondovima. Bilo bi naime iznimno loše da se neučinkovitost rada Vlade, da se nespremnost Vlade na provođenje i pokretanje reformi osim u činjenici negativnih gospodarskih trendova u Hrvatskoj reflektira i u dodatnom problemu, odnosno suspenziji sredstava iz strukturnih fondova koja čini mi se kao otvorena i realna mogućnost sasvim postoji s obzirom da kao što ponavljam i sam je zamjenik ministra financija jučer kazao da obveze iz procedure prekomjernog deficita neće biti ispunjene, da će taj deficit biti značajno veći od onoga što je predviđeno i na šta se Hrvatska procedurom obvezala. A osim toga i mjere koje je Vlada sama sebi postavila. Vidjeli smo u jučerašnjoj raspravi, sama Vlada provela nije ili ih nije provela u mjeri u kojoj je planirala. Ovo je držim posebno važno u kontekstu činjenice da se od europskih fondova očekuje puno u smislu pokretanja investicija, pokretanja rasta. Smatram i držim da se nalazim u grupi onih koji ne misle da europski fondovi mogu značajno pridonijeti rješavanju nekih problema kao što su konkurentnost, kao što je nastup hrvatskog gospodarstva na međunarodnom tržištu, zato su naravno potrebne reforme, ali je nesporno da europski fondovi mogu pridonijeti i mogu dati značajan impuls u oživljavanju javnih investicija. A upravo su javne investicije ono što makar ova Vlada vrlo uvjereno i sa dosta strasti kontinuirano najavljuje, ali nažalost od toga zasada nema ništa, a sporost kojom se … sredstva iz protekle perspektive iz strukturnih fondova o čemu ste i sami danas govorili, sporost kojom se pripremaju planski dokumenti za 2014. dodatno naglašava i dodatno pojačava ovaj rizik. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći za raspravu Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Mnoge stvari su već rečene u krajnjem slučaju, tijekom današnje rasprave i replika, ali činjenica jest da se ne možemo baš pohvaliti kao država da smo jako puno napravili na korištenju europskih novaca i da bi današnjom raspravom o ovom izvješću ustvari trebali doći možda do nekih pokazatelja i rješenja kako u budućem vremenu ne raditi toliko grešaka, kako ne prevaljivati krivicu jedni na druge jer često puta i u ovoj sabornici čujemo, kriva je lokalna samouprava pa kriva su državna tijela, u krajnjem slučaju možemo reći da svi skupa nismo vjerojatno dovoljno napravili na tome da se probamo uskladiti, usuglasiti, da probamo povući što više sredstava. Novo izvješće za 2013. godinu je u svakom slučaju, kao što sam već malo i u replikama govorio, po meni je dosta nejasno i ima dosta nelogičnosti, ima dosta krivih podataka, ima podataka koji su objavljivani na internet stranicama ministarstva, koji nisu isti kao što su ovi u izvješću i mislim da bi to malo sve skupa trebalo pojasniti. Primjer, recimo, stranica 2 u uvodu, piše da od 01.07.2013. godine … na raspolaganju ima 449,4 milijuna eura iz EU fonda za regionalne razvoje, europsko-socijalnog fonda i kohezijskog fonda za financiranje projekata u okviru operativnih programa koji su se prije pristupanja financirali sredstvima u okviru 3, 4 komponente IPA. Na stranici 4 piše da su ukupno ugovorena sredstva na dan 31.12.2013. iznose 559,47 milijuna eura, da je ukupno dodijeljeni iznos milijun 254,66 milijuna eura sredstava iz čega proizlazi da je ugovoreno na 31.12.2013. 44,59% dodijeljenih sredstava. Na web stranici ministarstva piše sljedeće, Europska komisija namijenila je za RH u razdoblju do 2013. godine iznos od 997,6 milijuna eura. Također na web stranici strukturni fondovi HR koji također vodi Ministarstvo ruralnog razvoja piše sljedeće, financijska vrijednost programa IPA za RH u razdoblju od 2007. – 2013. godine iznosila je 997,6 milijuna eura. Ako sredstva … za RH kroz IPA program 2007. – 2013. iznose 997,6 milijuna eura, a od 01.07.2013. na raspolaganju je još 449,4 milijuna eura iz europskog fonda za ruralni razvoj, europsko-socijalnog fonda i kohezijskog fonda za financiranje projekta u okviru operativnih programa koji su se prije pristupanja financirali sredstvima u okviru 3, 4 komponente IPA što iznosi ukupno 1447 milijuna eura, što znači da podatak na stranici 4, da je ukupno dodijeljeni iznos 1254,66 milijuna eura sredstava EU. Dakle, da li je 1254 ili 1447? Na stranici 5 se navodi da je 559,47 milijuna eura, što su ugovorena sredstva, 44,59% od ukupno dodijeljenih sredstava za prethodni program pomoći IPA i strukturne instrumente EU što bi onda definitivno trebalo biti 997,6 iz IPA programa plus 449,4 što je … raspoloživo na 01.07.2013., odnosno ukupno 1447 milijuna eura, a ne 1254,66 milijuna eura. Prosječan postotak, o njemu je bilo ovdje govora, postotak ugovorenosti u pojedinim komponentama se kretao od 33,68 do 70,10, a postotak isplaćenosti ugovorenih sredstava od 25,67 do 83,52. Rekao sam već prije da je ustvari ovo nešto što nije pravi pokazatelj, moramo naći valjda neki prosjek, neki postotak koji bi po ovome iznosio 4,95%, ali ako bi gledali ove iznose od 1254 milijuna eura i 1447 milijuna eura, onda to nije taj postotak nego je to postotak od 38,66 eura. Ono što bih još volio ovdje napomenuti, što sam već govorio i evo, zamjeniče ministra i ovako javno ću to još jedanput ponoviti, dakle u programu mjera 301 IPA da jedinice lokalne samouprave na kojima velik broj stanovnika živi na ruralnim prostorima nisu mogle kandidirati za novac iz europskih fondova zato što je bilo ograničenje do 10 tisuća stanovnika. Sada smo predali program mjera ruralnog razvoja, stvarno molim i predlažem da se vidi mogućnost da se ta barikada skine jer definitivno mnogi gradovi, tipa mojega grada, grada Križevaca, imaju oko sebe prsten sela. U tim selima živi po par tisuća ljudi. Ti gradovi ako imaju više od 10 tisuća stanovnika ne mogu aplicirati na ta sredstva i onda ostaje neiskorišten velik iznos sredstava što je bio primjer i tamo u onim prethodnim godinama gdje je vraćeno čini mi se 70 milijuna eura zbog neiskorištenosti, a ako je ikako moguće da se vidi sa Europskom komisijom da se usklade, da se taj pravilnik promijeni da se stavi neki postotak ruralnog stanovništva ili nešto drugo, kako bi mogle jedinice lokalne samouprave u većoj mjeri kandidirati na te projekte, izvući više novaca. I ono što još me u ovom izvješću interesira, o tome sam već govorio, dakle na strani 79, točka 6 piše priprema projekata na pruzi Križevci-Koprivnica- Državna granica rekonstrukcija izgradnje drugog kolosijeka. Da li to znači da se u 2013.godini nije ništa radilo na projektima drugog pružnog kolosijeka Dugo Selo-Križevci i na projektu pruge Sv. Ivan Žabno-Gradec? Obzirom da se ta dva programa ne nalaze u ovom izvješću, a vi ste zamjeniče ministra rekli u onom prvom dijelu da je to pripremljeno da je natječaj u tijeku i za jedno i za drugo i da se očekuje u krajnjem slučaju završetak natječaja i nakon toga ugovaranje tih radova kako bi se ta sredstva iskoristila. I još samo jedna stvar ovako javno izrečena, dakle nešto baš ne štima u realizaciji programa koji vode Hrvatske vode jer su 2010.godine sklopljeni ugovori sa izvođačima radova za projektiranje vodovoda i sustava odvodnje, svega su 2, 3 programa ovdje danas isto spomenuta ugovorena za izvođenje, provedeni su natječaji dok se neki programi koji su praktički do gotovo 100%-tne mjere pripremljeni uopće nisu još stavili na listu i postoji opasnost da se ti programi u principu ne realiziraju jer je njihov rok ograničen na 2017.ili 2018.godinu znači vrlo kratak vremenski period i ukoliko se tako nešto brzo ne pokrene može doći do toga da će nam propasti onih par milijuna kuna koje su Hrvatske vode dale za projektiranje ali da će u krajnjem slučaju Hrvatska ostati bez tih novaca koje bi trebali dobiti. Radi se o više desetaka milijuna eura, konkretno gradu Križevcima je to program aglomeracije i program vodovoda. Dakle natječaj se je već po svim našim saznanjima i razgovorima za aglomeraciju mogao raspisati, mogao je već biti vani ali ne znamo razlog zašto to nije, dakle upozoravam da bi moglo stvarno doći do velikih problema posebno što je izmijenjen Zakon o građenju i znamo da se građevinske dozvole izdane prije donošenja tog zakona ne mogu više produžiti kao što su se mogle prije 2+2 nego su one svedene samo na dvije godine pa bi moglo doći do stvarno velikog gubljenja novaca iz sredstava. Evo ovo je jedna molbe čisto jedno ukazivanje na jedan problem da se to malo detaljnije analizira i da se ti programi i projekti što prije pokrenu kako novac ne bi propadao. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I zaključno zamjenik ministra Jakša Puljiz. Izvolite zamjeniče.
Zahvaljujem. Poštovane zastupnice i zastupnici. Evo hvala na ovim komentarima, hvala na raspravi koja je kao i uvijek bila zanimljiva, bogata, izlazilo se i iz okvira same teme često puta. Ovo izvješće je očito i povod i to nije ni loše da se problematizira tematika korištenja EU fondova u jednom širem kontekstu nego što ga zahvaća samo izvješće pa smo govorili i o pripremi projekata, govorili smo i o nekim drugim stvarima, o problemima otkupa zemljišta, javnoj nabavi, dakle puno onoga što utječe na samo korištenje EU fondova. iako samo izvješće kako je obveza Vlade prema zaključku koji je ovaj Sabor usvojio govori o tome što smo napravili u 6 mjeseci u razdoblju od 1.7.2013.do 31.12.2013. to je prvih 6 mjeseci članstva RH u EU, prvih 6 mjeseci. Uspoređivati RH sa nekim zemljama obično se uspoređujemo da sa Poljskom ili bilo kojom drugom članicom koja koristi fondove Poljska konkretno od 2004.godine pa čak i Rumunjska i Bugarska koja se često puta ističu kao loš primjer ili se tako barem spominju korištenja EU fondova ali ta Rumunjska i Bugarska su od 2007.u EU. I ići uspoređivati Hrvatsku koja je tek napunila jednu godinu članstva u korištenju fondova sa Poljskom ili sa bilo kojom drugom zemljom članicom nije fer, prvo nije fer, drugo nije niti metodološki usporedivo, niti na takav način možemo uopće izvlačiti zaključke. Ako ćemo uspoređivati Hrvatsku sa Poljskom 2005.to je uredu. Idemo izvaditi sve brojke gdje je bila Poljska sa iskorištenošću sredstava 2005.i gdje je Hrvatska pa da vidimo koliko zaostajemo i da vidimo koliko je Poljska platila kazni za nepravilno korištenje EU fondova u prvim godinama članstva i koliko je Hrvatska platila. Dakle stvarno apeliram da kada govorimo o ovome u javnosti o ovoj problematici da se zaista uzme u obzir jedan širi kontekst. Priča o EU fondovima je dugoročna priča, to je zaista jedan proces. Nitko vas ne može pripremiti na korištenje deset puta većih sredstava u pretpristupnom razdoblju kroz nekakve seminare, edukacije i ne znam što, toga nema. Ovo je što se kaže na engleskom learning by doing učenje kroz rad i to se vidjelo sa svakom zemljom članicom uključujući i one stare, ali pogotovo kod novih. Postoji jednostavno linija krivulja učenja, krivulja apsorpcije koja je takva kakva je, ona ima jedan vremenski period gdje se hvata zamah i nakon toga se postižu ovi rezultati o kojima možemo govoriti u slučaju Poljske ili neke druge zemlje članice. Ali ni to ne znači da nema problema. Svaka zemlja koja koristi EU fondove suočena je sa iznimnim problemima. Slovenija ove godine suspendirana sredstva iz kohezijskog fonda, Mađarskoj prošle godine, Češka je konstantno pod suspenzijama jer je problematika složena. I ono što je važno napomenuti to je ta složenost isto tako se mijenja. Svaka nova perspektiva donosi nova pravila i svaki put ta pravila su sve složenija koliko god Europska komisija govorila o pojednostavljivanju istina je da je svaka perspektiva značila sve teže uvjete za zemlje članice za korištenje tih sredstava. I Hrvatska je zaista specifična, moramo to otvoreno reći moramo sami sebi priznati. 1.7.2013.ulazimo na kraju jedne perspektive sa jednom vrstom pravila, imamo 6 mjeseci za provedbu, 450 milijuna eura nam je alokacija koju moramo iskoristiti do 31.12.2016.godine. Niti jedna zemlja članica to nije imala. Istovremeno u jeku su pripreme za korištenje nove programske perspektive. Republika Hrvatska mora završiti operativne programe 2007., 2013., mora raditi programske dokumente za 2014., 2020., mora dobiti akreditaciju za 6 mjeseci i mora dobiti akreditaciju za novih, novo programsko razdoblje za 7 godina. Ono što su druge zemlje imale luksuz da se pripremaju godinama mi radimo u godini dana. Nemojmo to zaboraviti molim vas. I Europska komisija to priznaje. Kada je riječ o iznosima, evo samo da vam spomenem najnovije podatke, dakle puno je brojki u pitanju i zaista ovo je jedna problematika gdje se i brojke mijenjaju. Dakle iznosi raspoloživih sredstava se s vremenom mijenjaju, nisu isti, zbog toga šta se svake godine dodjeljuje određena alokacija odnosno mi kada smo stupili u članstvo 1. 7. 2013. našoj alokaciji do tada se pridružila nova alokacije za 6 mjeseci. Konačne brojke, sada govorimo o IPA-i i o strukturnim fondovima. Na taj način je izvješće strukturirano. Kao što možete vidjeti u izvješću radi se distinkcija između IPA komponenti 1, 2 i 5 i IPA komponenti 3 i 4. IPA komponente 3 i 4 se stapaju sa alokacijom iz strukturnih instrumenata za prvih 6 mjeseci 2013. To postaje jedno. To znači da oni podaci za operativni program zaštite okoliša, operativni program promet i operativni program regionalne konkurentnost i operativni program razvoj ljudskih resursa uključuje u sebi i IPA alokacije i alokacije za 6 mjeseci. One su sada spojene u jedan proračun. Podaci su sljedeći, Republici Hrvatskoj je stavljeno na raspolaganje, dakle imamo mogućnost povući milijardu 269 milijuna eura iz IPA-e i iz strukturnih instrumenata. Dakle IPA 1, IPA 3, IPA 5 i plus dakle nekadašnje IPA 3 i 4, plus alokacija od 450 milijuna eura za prvih 6 mjeseci. Dakle milijarda 269. Od tog iznosa mi smo do 17. 10. ugovorili 877 milijuna eura. Dakle nešto malo manje od 70%. 70% sredstava je ugovoreno a isplaćeno je 450 milijuna eura. Dakle isplaćeno je nešto preko 50% ugovorenih sredstava. Krajnji rok za povlačenje EU sredstava je 31. 12. 2016., to ne znači da će projekti stati tada već samo znači da oni računi na projektima koji budu podneseni nakon tog datuma se neće moći refundirati, morati ćemo naći načina da ih financiramo sami. Dakle prvo mjerilo uspješnosti ozbiljno pravo mjerilo je 31. 12. 2016. godine. Dakle rok za ugovaranje preostalih 400 milijuna eura i za potrošnju preostalih 800 milijuna eura je 31. 12. 2016. godine. Kada govorimo o projektima stanje stvari je sljedeće, svi iznosi su pokriveni natječajima. Dakle kompletna milijarda 270 milijuna eura je pokrivena natječajima. Što to znači? To znači da ili su javne nabave u tijeku ili je odabir projekata u tijeku ovisno o tome o kojoj vrsti projekata se radi. Ako se radi o Dugom Selu-Križevcima, o natječaju vrijednom 200 milijuna eura. Sada zamislite 200 milijuna eura samo taj natječaj plus još Sv. Ivan Žabno-Gradec 30 milijuna eura. Dakle sa ugovaranjem ta dva projekta a javna nabava je u tijeku, mi očekujemo da će biti ili u prosincu ili u siječnju ako ne bude nadajmo se nikakvih poteškoća mi smo riješili praktički pitanje operativnog programa promet. Naravno ostaje pitanje da li ćemo to stići potrošiti do 31. 12. 2016. to je sada novo pitanje, zbog toga radimo pripremu rezervnih projekata. Dakle moguće je da ćemo možda morati podijeliti ovaj projekt na dva dijela i upravo zbog toga imamo rezervne projekte na kojima sada radimo da ih možemo aktivirati ako bude potrebno, to svaka zemlja radi, to je uobičajeni način rada. Sada tim ugovaranjem mi smo pokrili kompletan operativni program prometa. U svim ostalim operativnim programima projekti su ili ugovoreni ili su u tijeku postupci ugovaranja. Jer mi smo zato kažem, što se nas tiče priča o 6 mjeseci članstva je završena, mi tu nemamo problema. Izazov naravno postoji. Izazov postoji i to treba javno reći, ogroman izazov se zove alokacija za 2014. od nešto manje od milijardu eura. Dakle mi moramo do 31. 12. 2017. u Brisel postali fakture gdje će EU dio financiranja iznositi nešto malo manje od milijardu eura. U prosjeku to znači da bi fakture trebale biti vrijednosti od najmanje milijardu i 300 do milijardu i 400 milijuna eura jer to je stopa sufinanciranja i otprilike 70-ak%. Dakle ako bi mi mogli povući tih milijardu eura od alokacije moramo poslati barem 30% veće vrijednosti faktura u Brisel i to je pravi izazov. I to neće biti jednostavno ali to je ono na čemu sada radimo. Tome služe ovi zaključci Vlade u kojima možete vidjeti utvrđene rokove za pripremu projekata. I po tome nas mjerite, uzmite te dokumente, pogledajte koji su datumi i po tome mjerite koliko smo uspješni. To su dva zaključka koja su teška otprilike 12 milijardi kuna i sa ta dva zaključka i još nekim dodatnim grand shemama koje pripremamo prije svega u području ruralnoga razvoja mi pokrivamo alokaciju od 2014. za milijardu eura, naravno posao se nastavlja dalje. Trebamo raditi i dalje. Što je za dalje? Do kraja ove godine otvaramo nove natječaje iz perspektive 2014.-2020. Otvoriti ćemo natječaj prije usvajanja operativnih programa jer možemo jer smo u pregovorima sa Europskom komisijom postigli takav stupanj sigurnosti u ono što je izdogovarano u operativnim programima da možemo ići na rizik raspisivanja natječaja, nećemo čekati formalno usvajanje operativnoga programa. Jedno od najvažnijih područja gdje otvaramo sredstva iz perspektive '14.-'20. je poduzetništvo. Prvi natječaj bi trebao biti vrijedan 180 milijuna eura. 180 milijuna eura nikad nije bilo objavljeno u Republici Hrvatskoj tolika vrijednost natječaja za poduzetništvo, za direktne potpore, za bespovratna sredstva, za investicije i radna mjesta. 180 milijuna eura. Plus značajan iznos za poduzetničku infrastrukturu. Još se dogovaramo unutar ministarstva koliki će iznos biti, on neće biti manji od 60 milijuna eura. Da li će biti 60 ili 70, to ćemo vidjeti. Dakle za poduzetništvo kad to dvoje zbrojite 250 milijuna eura do kraja ove godine, najkasnije početak iduće, dakle govorim o siječnju kad kažem najkasnije, obzirom na to koliko nam treba vremena administraciji kompletnu natječajnu dokumentaciju. Što hoću reći? Programski proces u Republici Hrvatskoj što se tiče nas ne kasni, ni u kojem slučaju. Uza svu našu specifičnost još sam prije naveo oko toga gdje se nalazi Hrvatska odnosno druge zemlje, mi ćemo partnerski sporazum imati na vrijeme, nećemo biti zadnja zemlja u kojoj će bit usvojen partnerski sporazum, iako smo bili u daleko najtežem položaju, ali nećemo biti zadnja zemlja u kojoj će biti usvojen partnerski sporazum, to je sigurno. A ista stvar je sa operativnim programima. Do sada od 196 operativnih programa u Europi usvojena su 3. Naši sigurno neće biti među zadnjima. A opet ponavljam, bez obzira na to kada će biti usvojeni mi idemo sa natječajima jer smo postigli dovoljno visoku razinu suglasnosti sa komisijom oko sadržaja operativnih programa. Posebno značajna sredstva će biti u području ruralnog razvoja. Dakle ovo kad sam govorio o poduzetništvu govorio sam van ruralnog razvoja. U programu ruralnog razvoja se također pripremaju vrlo vrijedni i značajni natječaji čija je vrijednost preko 2 milijarde kuna. I to je ta šansa, to su te investicije, to je taj investicijski ciklus koji bi se onda trebao pokrenuti. Ovdje govorimo samo o EU sredstvima. Na 180 milijuna eura koje planiramo dati iz EU fondova direktno poduzetnicima, najmanje 2/3 će ići još privatnih ulaganja. Najmanje 2/3. I to je ta vrijednost, to je ta dodana vrijednost ove cijele priče. Kad govorimo o teškom položaju jedinica lokalne samouprave, mi smo naravno svjesni fiskalnih kapaciteta lokalna samouprave i jako dobro smo svjesni koliko ograničenja postoji. I sa te strane pokušavamo što je moguće više olakšati položaj jedinica lokalne samouprave. Sutra će biti potpisani natječaji, odnosno bit će potpisani ugovori za projekte u vrijednosti 40 milijuna eura iz područja poduzetničke i turističke infrastrukture. Pogledajte koliki je postotak sufinanciranja od strane države, a koliki je postotak sufinanciranja od strane lokalne samouprave. Gospodin Hrg jako dobro zna za svoj projekt koji je dobio potporu i u pripremnoj fazi gdje smo financirali i konzultante da im pruže tehničku pomoć i projektnu dokumentaciju i sad su dobili potporu koja iznosi mislim 99%, 98, ok. 98% daje država, dio toga kroz EU fondove, a dio kroz proračun dakle Ministarstva regionalnog razvoja. Ako to nije pomoć, onda ne znamo što je pomoć. Što se tiče slabije razvijenih područja i kad je bila rasprava o interpelaciji najavili smo mehanizme kojima ćemo osigurati prednost određenim područjima, ali smo isto tako rekli da zbog niza područja kao što su istraživanje i razvoj, inovacije, nama je apsolutno važno da cijela Hrvatska može participirati. Ako mi ne možemo imati Grad Zagreb kao sudionik natječaja za istraživanje i razvoj inovacije, mi nemamo rezultata jer treba zaista otvoreno reći da je koncentracija kapaciteta i u najvećim gradovima Hrvatske. Mi smo za perspektivu 2014-2020 otvorili mogućnost ulaganja 680 milijuna eura samo za istraživanje i razvoj. Nikad do sada takav proračun nije bio u Republici Hrvatskoj. Samo manji dio toga ide na infrastrukturne radove, samo manji dio toga. Većina toga ide u konkretne projekte, sa obveznom participacijom gospodarstva. Dapače, 300 milijuna odnosno pola tog iznosa ide u privatni sektor, najmanje, iz EU fondova. Ali što radimo za slabije razvijena područja? Vrlo brzo ćete vidjeti natječaj koji će biti također iz područja poduzetništva, npr. informacijsko-komunikacijske tehnologije koji će biti otvoren samo za slabije razvijena područja. Neće se moći javit poduzetnik iz Zagreba, moći će se javit samo poduzetnik iz područja Osječko-baranjske županije, Sisačko-moslavačke i drugih slabije razvijenih područja. E to su ti mehanizmi o kojima smo mi pričali i koje ćemo primjenjivati. Dakle ne samo da dajemo prednost kod odabira projekata, dakle onaj tko je nositelj projekta iz Koprivničko-križevačke županije nije u istom položaju kao nositelj projekta iz Zagrebačke županije jer Koprivničko-križevačka ima manji indeks razvijenosti, a pogotovo iz Vukovarsko-srijemske. Oni imaju prednost. I pogledajte od 15 projekata koji će bit sutra ugovoreni u vrijednosti 40 milijuna eura iz kojih županija dolaze. Veliki dio razloga zašto su ti projekti odabrani, osim naravno kvalitete, leži u dodatnim bodovima koje su ostvarili zbog svog stupnja razvijenosti, odnosno nerazvijenosti i to pokazuje da zaista ove metode koje koristimo su uspješne i mi ćemo i dalje nastojati, vodit ćemo računa, poboljšat ćemo još više statistiku korištenja EU fondova. Slažem se da možda nije dovoljno jasna. Danas je bilo dosta rasprave oko ova dva grafikona, a ta dva grafikona pokazuju samo stanje stvari u dva operativna programa. Postoji još puno drugih natječaja gdje također treba ukazati na regionalnu distribuciju sredstava. Negdje to ima smisla, negdje to nema. Npr. u vodama je nama najvažnija stvar da pokrijemo što veći broj aglomeracija do 2018., odnosno do 2023. kada imamo obveze prema pristupnom sporazumu to napravit. Dakle, tu mi ne gledamo da li je razvijeno ili nerazvijeno područje, nego zaista gledamo da ispunimo što je u moguće većoj mjeri obveze iz direktiva. A kod natječaja kao što je poduzetnička infrastruktura, kao što su sami poduzetnici, kao što je obrazovanje e tu nam je jako bitno kako izgleda ta razdioba na terenu. I tu svakako želimo što više utjecati na to gdje sredstva idu. I tu ćemo upotrijebiti sve mehanizme koje imamo, a imamo ih da sredstva završe doista tamo gdje najviše trebaju, tamo gdje su najslabije razvijena područja. Ruralni razvoj. Bilo je konkretno od strane prethodnog govornika spomenut problem granica broja stanovnika. Dakle, za razdoblje 2014., 2020. neće se određivati područje ulaganja u ruralnu infrastrukturu preko veličine općine, odnosno grada. Dakle, ona granica od 10000 stanovnika nije kriterij. Kriterij je veličina naselja. Dakle, bitno je da li naselje ima 5 tisuća stanovnika, ispod 5 tisuća ili više od 5 tisuća stanovnika. Sva naselja koja imaju manje od 5 tisuća stanovnika će moći dobiti sredstva iz Programa ruralnog razvoja za ruralnu infrastrukturu osim u području vodne infrastrukture, odnosno vodoopskrbe i pročišćavanja otpadnih voda gdje je ta granica spuštena na 2000. Dakle, Program ruralnog razvoja pokriva i vodoopskrbu i odvodnju, ali u naseljima do 2000 stanovnika. Sve iznad toga pokriva Operativni program konkurentnosti i kohezija. Što se tiče zapošljavanja, spomenuto je, dakle dosta su bile teške formulacije oko nekakve sječe, oko stotina ljudi koji su ostali bez posla. Ja sam od prvog dana u ovome poslu, nisam vidio te stotine ljudi koji su ostali bez posla. Vidio sam samo koliko ljudi fali u sustavu i naš prvi zadatak je bio da što više povećamo broj ljudi u sustavu. Dakle, o nikakvoj sjeći ja ne znam niti me tako nešto smo mogli uopće primijetiti. Mogli smo samo učiniti što više možemo da zaposlimo što više ljudi. Naravno, fluktuacija kadrova je neizbježna popratna pojava rada na EU fondovima. To je jedan specifičan posao. Znanja u to poslu su vrlo specifična i istina je vrlo tražena u privatnom sektoru. I nama nije toliko uvjetno rečeno žao da ti ljudi odu u privatni sektor, jer ti ljudi rade isti taj posao samo s druge strane. Ti isti ljudi pomažu lokalnoj samoupravi, privatnim poduzetnicima da pripreme što bolje projekte i to je u redu. Naravno, nije dobro kad je ta fluktuacija prevelika jer se onda remeti rad službi u državnoj administraciji i onda postoji problem. Činjenica je da smo od 1.7.2012. kad se na tome počelo raditi neto u plusu otprilike 150 ljudi. Dakle, kad zbrojimo one koje smo zaposlili ili prebacili sa drugih poslova na poslove EU fondova i kad usporedimo one koji su napustili državnu službu otprilike 150 novih ljudi je zaposleno u sustavu. I kažem, sad se priprema novo zapošljavanje od 300 ljudi koje bi po našim procjenama, po našim analizama trebalo biti dovoljno za idućih godinu i pol dana da odgovorimo svim izazovima i perspektive 272-13 i 2-14, 2-20. Još samo par riječi, nisam dovršio kod lokalne samouprave oko financiranja. Fiskalne kapacitete između ostaloga planiramo potpomagati i kroz posebne izvore sa državne razine. Dakle, priprema se jedno rješenje koje bi trebalo osigurati dodatna sredstva za, odnosno posebna sredstva za lokalnu samoupravu na potpomognutim područjima. Dakle, osnovao bi se poseban fond kao stavka u Ministarstvu regionalnog razvoja kojom bi se financirale, dakle sve aktivnosti na pripremi i provedbi projekata. Moram napomenuti da taj fond već postoji. Dakle, ova sredstva koja su dobili Križevci, koje je dobio Karlovac, koje su dobili niz drugih projekata su upravo sredstva iz tog fonda. Ali ta sredstva je potrebno povećati i u cijelosti usmjeriti na potpomognuta područja. Do sada su ta sredstva mogla koristiti i druga područja. Što se tiče ostalih područja i tu gledamo na koji način potpomoći i druga područja, kako osigurati sredstva za sufinanciranje ali to je proces u tijeku. Još uvijek traju pregovori unutar Vlade. Dakle, nadam se da ćemo i tu biti uspješni i da ćemo uspjeti izaći pred vas vrlo skoro sa rješenjem koje će pokrivati sve druge jedinice lokalne samouprave, da im se na neki način, dakle osiguraju sredstva za sufinanciranje troškova pokrivanja vlastitog lokalnog učešća. Ali nemojmo zaboravit u velikom dijelu su ti problemi poprilično dobro posloženi, odnosno poprilično dobro riješeni. Samo ću navesti dva područja. Jedno je vodoopskrba i odvodnja gdje je model financiranja utvrđen još prije dvije godine i provodi se, po tom modelu lokalna samouprava participira između 5 i 9%. Sve ostalo je na teret državnoga proračuna, odnosno EU fondova. Mislimo da je taj odnos sufinanciranja prilično fer. On također uzima u obzir stupanj razvijenosti, ali 5 do 9% procjena je da bi trebalo biti zaista realno moguće osigurati od strane jedinica lokalne samouprave. I druga je stvar kod … [[Govornik se ne razumije.]] centra za gospodarenje otpadom gdje uopće nemamo participaciju lokalne samouprave već je isključivo riječ o podjeli obveza između središnje države i županije, gdje bi županije preuzele 10% troškova sufinanciranja, a država 90%. Pored toga moram spomenuti i kreditne linije HBOR-a koje će se još više, dakle u tom smislu poboljšati u smislu uvjeta koji se nude. Oni su već sada vrlo povoljni, ali će biti još povoljniji i pratit će kompletan operativni program. Dakle, kompletno sve vrste intervencija u razdoblju četrnaest dvadeset. Pored toga, vrlo vjerojatno se može očekivati i poseban aranžman sa Europskom investicijskom bankom koji će omogućiti potrebnu likvidnost. Dakle, u slučaju da zaista dođe u pitanje likvidnost zbog stanja u državnom proračunu sa ovom kreditnom linijom bi se osigurala potrebna likvidnost da nositelji projekata ni u kojem slučaju ne dođu u eventualne poteškoće sa isplatama izvođača radova, odnosno pružatelja usluga. Tako da na taj način mislimo da ćemo osigurati nesmetani rad nositeljima projekata na samoj provedbi. Što se tiče edukacija i informiranja zadnji podatak iz mog ministarstva govori da je preko 4000 osoba na lokalnoj razini prošlo određenu vrstu edukacije koju je podržalo Ministarstvo regionalnog razvoja. A to je samo za naše ministarstvo. Moram napomenuti da sva zapravo resorna tijela imaju određene vidove edukacije ovisno o pojedinome području. Ali samo ono što smo mi financirali preko županijskih razvojnih agencija, preko 4000 osoba u 3 godine je prošlo određenu vrstu edukacije. Pokrenuli smo jedinstveni web portal na kojem se nalaze svi natječaji, gdje se može vidjeti koji natječaji su u najavi, može se vidjeti koja je to dokumentacija potrebna za pojedine natječaje, može se vidjeti koji su to strateški dokumenti u pitanju. Dakle, sve ovo o čemu smo danas pričali možete naći na tom web portalu, a isto tako može se naći i kalendar edukacija za cijelu Hrvatsku. Tako da ako ćemo govoriti o tom segmentu mislim da činimo mnogo. Naravno, nikad nije dovoljno. Mi ćemo i dalje pojačati napore što se tiče edukacije, to jesmo ocijenili kao jedno posebno područje gdje nam treba još dodatnih ulaganja. Ali, nemojmo zaboraviti kompletna priča o provedbi EU projekata je priča o provedbi investicija u Hrvatskoj. I sve ovo što se i danas spominjalo od prostornog planiranja do otkupa zemljišta do javne nabave ostaju kritične točke provedbe EU fondova u Hrvatskoj. I to su stvari koje moramo paralelno rješavati i ne smijemo zaboraviti da je sve to dio jednog paketa. Dakle, mi vjerujemo da ćemo, bilo je spomena dakle da li Vlada išta čini da prioritizira predmeta iz EU fondova? Vlada je i tu napravila neke korake tako da sve one grand sheme i svi oni projekti koji su ušli u zaključak Vlade su označeni kao prioritetni i niz tijela, od sudova do Državne komisije za postupke javne nabave, do Ureda državne uprave su informirani o tome i svi predmeti koji se nalaze kod njih su dakle označeni. Oni su svjesni koji su predmeti prioritetni za rješavanje što se tiče EU fonda. Osim toga u Zakonu o strateškim investicijama znate da postoji posebna kategorija koja se odnosi na projekte iz EU fondova gdje je spušten taj prag na 75 milijuna kuna i takvi projekti su već dobili status strateških projekata. Tako da sa te strane pokušavamo dakle maksimalno staviti u prvi plan pitanje korištenja EU fondova i kod drugih tijela koja su vrlo bitna za ukupnu realizaciju. Ali ja opet i s ove strane pozivam sve predstavnike, sve one koji su uključeni u rad lokalne samouprave da učine više na razvijanju svijesti o važnosti ove tematike u lokalnoj samoupravi. Točno se može vidjeti razlika između lokalne samouprave koja je toga već davno postala svjesna i koji su naši standardni klijenti na natječajima i lokalne samouprave koja još uvijek nije dovoljno ažurna u tom pogledu. Pogotovo velike potrebe imamo od gradova, dakle sa gradovima generalno još uvijek nismo zadovoljni na kojoj razini su se pripremili i na kojoj razini su spremni za ovu utakmicu koja kreće za razdoblje 2014.-2020. I vidimo da neke manje sredine su tu puno bolje se zapravo i ekipirale i pripremile i punile su više aktivne nego neke veće sredine. A istina je takva da bez velikih gradova ovu priču nećemo moći iznijeti, pogotovo u nekim ključnim područjima kao što je prometna infrastruktura i kao što je vodna infrastruktura. Hvala na pažnji.
Hvala i vama. Prelazimo na replike. Dinko Burić, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine zamjeniče ministra kratko na prvo Bugarska-Rumunjska-Poljska. Ne tražimo mi uzore u Bugarskoj i Rumunjskoj niti se trebamo pozivati samo na Poljsku, mi trebamo gledati gdje se mi trenutno nalazimo. Ne nalazimo se u dobroj poziciji, to je istina i to je točno. Kad govorimo o spajanju strukturnih instrumenata, dakle ovih 450 milijuna IPA programa. Vi govorite o milijardu i 269 milijuna eura. To je točno, ali od toga je 819 milijuna eura još iz pretpristupnih programa. 819 se odnosi na ono za što nismo trebali plaćati, a mi već plaćamo članarinu. Dakle, mi ukazujemo na to da kad baratamo brojkama baratamo brojkama, ono kruške i jabuke zbrajamo. Nas brine to što ćemo za godinu i pol dana 5,5 milijardi naših novaca iz proračuna dati, a da za to nismo povukli ono što nam stoji na raspolaganju, a gotovo ništa iako ima projekata koji su prošli ali u odnosu na uplaćeno je to nedovoljno. Fiskalni kapaciteti, da ne ispadne da sam ja samo kritizer, nisam. Ja ću evo otvoreno, evo ja uvijek ono što valja kažem valja, što ne valja, ne valja. Ima pozitivnih primjera. Evo iz svog osobnog iskustva kao grada. HBOR ste spomenuli, izvrsno. Pokazali su se, ja imam takvo iskustvo, kao vrlo ekspeditivni, odradili posao u iznenađujućem roku za mene. Ministarstvo financija, Ministarstvo kulture u nekoliko stvari, Hrvatske vode, Ministarstvo poljoprivrede na koje često imam jako velikih prigovora u nekoliko stvari su odradili dobre poslove. Pozitivne primjere treba pohvaliti da budu motiv i ostalima da se počnu tako ponašati. Ali ako kažemo da nešto ne valja, onda to ne valja. Ne zato da vam kažemo ne valja nego da promijenite ono što ne valja. Ne koristimo dovoljno raspoloživa sredstva i to je činjenica. Samo u dobroj namjeri vam ukazujemo.
Hvala. Zamjeniče da li ćete odgovoriti? Izvolite, odgovor.
Ono što je najvažniji podatak je sljedeće, dakle do kraja ove godine ili najkasnije u siječnju, ajde reći ću veljača, će biti ugovoreni, dakle nadam se zaista za ovo Dugo Selo-Križevci da će biti ugovoreni kompletna alokacija iz IPA-e i iz prvih 6 mjeseci članstva. Tu jedino stavljam ogradu kod one IPA prve komponente jer je ona zaista specifična i ona se ugovara jednim svojim tijekom koji je potpuno različit od onoga što zovemo strukturni fondovi tako da stavimo to sa strane, to sa lokacije IPA '13., IPA '12., IPA '11. Ali za ono što je ključ i ono što je razvoj i ono što smo danas govorili koja ta sredstva idu i za što nam služe, to su strukturni instrumenti. Dakle, u idućih 4 do 5 mjeseci imat ćemo ugovorena sva sredstva. I to je za nas dobar rezultat. Hvala.
Hvala. Đuro Popijač, replika. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče, sada više i nije bitno što je bilo, opravdavati brojke, da li se nekad povuklo više ili manje, puno je bitnije hoćemo li svi skupa biti sposobni odraditi ono što je pred nama jer definitivno novac koji nam stoji na raspolaganju može spasiti Hrvatsku. I tu je važno upravo ono što ste sada govorili u ovom vašem zadnjem obraćanju. Dakle, vrlo konkretno vas pitam, spominjali ste sredstva za poduzetništvo, pozorno sam slušao. Ja vas pitam, kada će biti raspisani natječaji iz programa ruralnog razvoja, dakle mjera … potpora za ulaganje u poljoprivredna gospodarstva? Koliki će biti iznos, koliko će trajati natječaj, kolika će biti, dakle, sredstva na raspolaganju, kada će biti objavljeni pravilnici kojih nema? Rekli ste da ćete raspisati natječaj bez obzira da li će biti potpisan ugovor, operativni program. I ono možda još jedno važno pitanje, kako ćete spriječiti da ta sredstva iz fondova, tih fondova ne pokupe takozvani veliki igrači, nego da budu oni iskorišteni upravo ono za što su i kreirani, a to je da dižu mala i srednja poljoprivredna gospodarstva i poduzetnike koji su, vjerujte, sposobni to učiniti? Hrvatska ima dovoljnu količinu kreativnih, pametnih i sposobnih poduzetnika koji čekaju na red i koji čekaju da dođu već jednom ovi fondovi i da počnu realizirati projekte. Oni sasvim sigurno će znati i kvalitetne konzultante odabrati, a vaš i naš zadatak je da pripremimo državnu infrastrukturu da bude pomoć, a ne kočnica. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor, izvolite zamjeniče.
Što se tiče ruralnoga razvoja, natječaj za provedbu mjere … ulaganje u fizičku imovinu, podmjera … potpora za ulaganje u poljoprivredna gospodarstva bi trebao biti otvoren, dakle najkasnije do ožujka. Vjerujemo da će biti prije, vrijednost 2,7 milijardi kuna. Što se tiče natječaja za provedbu mjere … ulaganje u fizičku imovinu, podmjera … potpora za ulaganje u preradu, marketing ili razvoj poljoprivrednih proizvoda, jednu milijardu 150 milijuna kuna, isto tako očekujemo do ožujka. Dakle, nadam se da će vas to zadovoljiti. Još jedna stvar, bilo je spomenuto da OPG-ovi ne mogu biti korisnici, danas tijekom rasprave, dakle mogu i OPG-ovi su glavni korisnici bili mjere 101 i to je ujedno i odgovor na vaše pitanje, može se vidjeti po korisnicima, kad ste pogleda lista korisnika iz … da pretežito su to OPG-ovi, mala i srednja poduzeća, nema puno velikih subjekata. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika, Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine zamjeniče, na dvije stvari bih vam htio reći. Kažete, što je meni drago čuti, da ćete raspisivati natječaj bez usvojenih operativnih programa i najavili ste da ćete još najkasnije do kraja siječnja, međutim to nije u skladu sa onim što govori primjerice povjerenik za promet, … koji govori o mogućnosti dostave sredstava tek nakon strateških dokumenata, tek nakon partnerskog sporazuma, tek nakon operativnog programa, tek nakon konačne studije izvodljivosti. Dakle, za primjerice Pelješki most postoji predstudija izvodljivosti, nema govora o bilo kakvim sredstvima do konačne studije izvodljivosti, prema tome to mi je na određeni način u neskladu. I s druge strane, dobro je da se Vlada zalaže za jačanje fiskalnog kapaciteta lokalne samouprave kako bi mogli aplicirati, pripremati dokumentaciju, itd. No vi jako dobro znate da smo ukidanjem Zakona o PPDS-u smanjili sredstva tim istim jedinicama lokalne samouprave, primjerice temeljem poreza na dohodak, 37%. Da je u najavi, vjerojatno ćemo vidjeti da li će i taj zakon ići u izmjenu prilikom … državnog proračuna za iduću godinu, izmjena Zakona na dohodak, kojim jedinicama lokalne samouprave uzimamo 2,5 milijarde kuna. Dakle, s jedne strane dobro da vi pokušavate osnažiti jedinice lokalne samouprave u fiskalnom smislu, posebno za ove namjene o kojima govorite, osnažite njihov fiskalni kapacitet sa određenim sredstvima koja će ići prema jedinicama lokalne samouprave, ali s druge strane ovaj Sabor zakonima njih osiromašuje. Evo, samo dva primjera nam pokazuju da ćemo u idućoj godini preko 2,5 milijarde samo kroz zakon koji je najavljen i koji će vjerojatno biti ovdje u Saboru zajedno sa donošenjem Zakona o proračunu. I još jedna stvar, ako imam samo kratko vremena, žao mi je da smo napustili … koji je mogao omogućiti ovo isto o čemu vi sada govorite, a sada već najavljujete jedan drugi kreditni program koji će biti praktički na tragu …, a imali ste ga u ministarstvu, trebali ga samo nastaviti.
Hvala. Odgovor, izvolite zamjeniče ministra.
Što se tiče …, o tome je već bilo razgovora, dakle znate da smo … prije svega jer je to kreditni bio, to je kreditni aranžman, dakle zajam koji bi netko morao vratiti, a ovaj kreditni aranžman s … je napravljen na način da isključivo prati projekte financirane iz EU fondova i da na taj način doprinosi … EU fondova što nije bio slučaj sa …. Što se tiče Pelješkoga mosta, svaki veliki infrastrukturni projekat je priča za sebe pa tako i Pelješki most. Dakle, postoje još neki koraci koje je potrebno odraditi u slučaju Pelješkoga mosta, vi znate o kojima se radi. Dakle, treba napraviti studiju izvodljivosti i ako studija pokaže da je Pelješki most najbolje rješenje, dakle sredstva su osigurana za njegovo financiranje. Mislim da je to ono što je najvažnije. Još je bilo pitanje, ispričavam se, o fiskalnim… … /Upadica se ne razumije. Dobro to je sad tematika za, prije svega za kolege iz Ministarstva financija, ja ću samo reći ispred Ministarstva regionalnog razvoja nama je najvažnije da što prije ova nova kategorizacija o područjima koja se temelje na indeksu razvijenosti u potpunosti stupi na snagu da se ovaj paralelizam odnosno to postojanje sustava i BPP-a, Brdsko planinskih područja i PPDS-a, i potpomognutih područja po indeksu razvijenosti konačno završi. 100 jedinica lokalne samouprave koja su prema indeksu razvijenosti označena kao slabije razvijena, trenutno je van bilo kakvog sustav pomoći, dakle niti jednu kunu ne primaju iz državnoga proračuna. Istovremeno 60 i nešto jedinica prima državnu pomoć premda prema indeksu razvijenosti to ne opravdavaju. Tako da im je to zaista jedan prioritet i vjerujemo da ćemo onda s ovih 100 jedinica lokalne samouprave itekako podići njihov apsorpcijski kapacitet, a oni su u toj skupini najpotrebitijih.
Hvala. I posljednja replika Marijan Škvarić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani zamjeniče ministra vi ste u svojoj raspravi spomenuli mnoge stvari koje su mi itekako bitne da možemo uspješno aplicirati i koristiti fondove EU. Posebno ste istaknuli i s time se slažem, a to je pitanje financiranja, prije svega … [[Govornik se ne razumije.]] financiranja lokalne uprave na način da se financira prethodna dokumentacija i samo financiranje određenog učešća u provođenju projekata, najčešće je to 15%. Ali tu je ono, gdje je problem u toj razini gdje ste spomenuli da će se u budućnosti taj dio pet financiranja i financiranja moći ostvariti samo potpomognuta područja koja će biti po stupnju razvijenosti manja od 75%. Dosada je to bilo moguće da su se i ostali mogli koristit ta sredstava. Po meni je to ipak bilo ispravnije jer bilo tko ima indeksaciju, odnosno stupanj razvijenosti ispod 100% on treba potporu, treba pomoć. I tu predlažem da se dalje to ostavi, i samo je upitno da li i ta područja koja imaju ispod 75% da li su prije svega i projektno i organizirana i da li mogu koristit te potpore ili da li uopće imaju projekta. Samo nek se danas napravi analiza koliko ima građevinskih dozvola izdanih ili barem zahtjev za izdavanje vidjet će se pravo stanje koliko mi imao projekata koji trebaju sufinanciranje s te razine, barem s potpomognutih područja i ostale razine. Tu ste isto spomenuli da se mogu koristiti kreditne linije HBOR-a. Tu je najveći problem likvidnost, ima puno lokalnih uprava, gradova i općina koji su u biti nelikvidne zahvaljujući radom prije svega svojih čelnika koje su dovedene u velike gubitke. Oni teško da će moći isto koristit takva kreditna sredstva od HBOR-a a i bilo koje poslovne banke jer nemaju reference za te razine. Znači treba rješavati likvidnost ali ne na način da određene gubitke, dubioze nekome jednokratno riješimo pa da može koristit sredstava, nego da u nekakvom drugom sustavu ih prisilimo uštedom da mogu doći do sredstava i tek ih onda mogu koristiti. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor. Izvolite zamjeniče ministra.
Razmotrit ćemo ovaj prijedlog. I ovi koji su ispod 100% indeks razvijenosti, dakle to su isto slabije razvijena područja. Nemaju klasifikaciju potpomognutih ali sigurno se nalaze isto tako u teškom položaju. I tako da, pošto je izrada tog programa u tijeku, razmotrit ćemo i tu varijantu.
Zahvaljujem. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno. Zahvaljujem zamjeniku ministra Jakši Puljizu.
Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2013. godine. Rasprava o izvješću je zaključena. dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. srpnja do 31. prosinca 2013. godine." Molim glasujmo. Glasovanje je zaključeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 83 za, 4 suzdržanih i 15 protiv prihvaćen predloženi zaključak. U skladu s prijedlogom Odbora za regionalni razvoj i fondove EU dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Obvezuje se Vlada RH da svakih 6 mjeseci Hrvatskom saboru podnese cjelovito izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći EU i Europskih strukturnih instrumenata s posebnim osvrtom na planirane, a neiskorištene programe, povučena neiskorištena sredstva, te moguće prijevare i nepravilnosti u postupku korištenja fondova EU." Molim glasujmo. Glasovanje je zaključeno. Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 102 glasa za donijeli predloženi zaključak.
Nastavljamo sa: - Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2013. godinu; Izvješće o ostvarenju proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2013. godinu. Hrvatska energetska regulatorna agencija dostavila je izvješće sukladno članku 33. Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti. Prijedlog akta ste primili. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbora za gospodarstvo, Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. S nama je predstavnik predlagatelja, predsjednik upravnog vijeća Tomislav Jureković. Uvodno izvolite.
Hvala lijepa. Dobar dan. Poštovani gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici zadovoljstvo mi je što imam priliku pokušati vam kratko predstaviti izvještaj o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2013. godinu zajedno sa izvještajem o ostvarenju proračuna. Kako ste svi vidjeli dokument koji je prilično opsežan i koji u sebi sadrži jednu određenu formu prezentiranja statističkih podataka o regulatornim aspektima energetike u Republici Hrvatskoj. Ja ću pokušati kratko dati jedan uvod ili približiti neke bitne točke i neke zajedničke elemente po kojima se ovo izvješće možda razlikuje, odnosno rezultati 2013. od onih prijašnjih sezona. Nadam se da sve to skupa neće biti prezamorno, a prije svega je važno a zbog toga što je 2013. godina uistinu drugačija godina od svih dotadašnjih godina u životu Regulatorne agencije. Ništa nakon 1.7. za regulaciju energetike u Republici Hrvatskoj više nije jednako. Ukoliko smo do 1,7. živjeli u kontekstu zadovoljavanja one razine pravila igre zajedničkog tržišta i energetske koncepcije Europe kojeg poznajemo kao direktive ili razina trećeg energetskog paketa. Onda smo 2.7. krenuli u razinu obvezujućih uredbi. Dakle, jednog širokog kompleksa propisa koje treba aplicirati u ovoj zemlji i ako ni zbog kog drugog razloga onda će 2013. godina upravo zbog tog momenta ostati za Regulatornu agenciju kapitalan datum. Da vas samo ukratko podsjetim kako je Regulatorna agencija osnovana još 2001. godine, kako je ona nezavisna institucija kojoj je zadataka da kontrolira prvenstveno onu komponentu energetike koju poznamo kao prirodne monopole. Dakle, da javni interes protektira na onom djelu koji ne može biti do kraja izvrgnut tržišnim zakonitostima. Zbog toga Regulatorna agencija kontrolira prije svega ono što poznamo kao mreže, plinovodne sustave dok su proizvodne strane i prodajne strane energetskih lanaca u osnovi prepuštene tržištu. To je naime integralni koncept kojega je EU i kojega smo mi još od 2001.godine i usvajanja koncepta Energetske strategije RH i reforme energetskog sektora usvojili, a to znači da je tržište onaj glavni kriterij unutar kojega i u okviru kojega se odvija poslovanje energetskih poduzeća gdje kupci energije zadovoljavaju svoje potrebe. HERA dakle ima ulogu da s jedne strane obavlja tu tradicionalnu regulaciju, da kontrolira prirodne monopole međutim, i sada se vraćam na početak svog izlaganja od 2013.godine ona postaje i poluga na neki način jedinstvene strategije EU ona mora na izvjestan način kontrolirati dinamiku razvijanja jedinstvenog energetskog tržišta Hrvatske kao jedinstvenog energetskog tržišta Europe, to se prije svega odnosi na tržišta el.energije i plina. Ali već su iskoraci napravljeni u smjeru da se i ostali dijelovi energetske scene integriraju u takve koncepte. Dakle regulatorna agencija ima nešto proširene ovlasti, a u svakom slučaju je 2013.godine je sjela kao što kažu naš slovenski kolege na jedan ubrzani vlak i to je obilježilo ne samo drugu polovicu nego obilježava naš rad i naše aktivnosti do današnjeg rada, a u tom tonu i u tom tempu ćemo vjerojatno raditi još jedno vrijeme. Zadaće HERA-e sam vas na neki način podsjetio, međutim nije na odmet objasniti jer neki puta dolazi i do zabuna kako regulatorna agencija usprkos tim svojim širokim ovlastima, a upravo zbog te svoje nezavisne pozicije razlozi koji su poznati dakle regulatorna agencija jest definirana zakonom i postavljena je u korpus svake od europskih zemalja na način da bude zaštitnik kupaca zaštitnik interesa energetskih subjekata, garantor investitorima za stabilnost u uvjetima u kojim posluju, a za sve to skupa potrebna je takva pozicija kakvu ju hrvatski zakoni i definiraju, dakle agencija koja se ne financira kroz državni budžet koja ima svoju nezavisnost i u odnosu egzekutivnu stranu i u odnosu na ostala tijela i podnosi svoje izvješće i ima odgovornost prije svega prema Hrvatskom saboru. Tri osnovne zadaće, tri su osnovna elementa koja su proizašli iz te i takve 2013.godine za regulatornu agenciju i ono u čemu su bili usmjereni naši napori i za što se nadam da ćete moći procijeniti i ocijeniti u kojoj mjeri smo ih uspješno obavljali. Jedno jedinstveno tržište, dakle proces uklapanja u pravila igre, ali kroz rakurs Hrvatske, hrvatskih kupaca, hrvatske energetike. Drugo je uspostava okvira održive energetike. To ne znači samo održivo na način sve veće korištenje obnovljivih izvora energije i zadovoljavanje europskih i hrvatskih ciljeva do 2020., to znači i elementarna ekonomska održivost, to znači briga ne samo o apliciranju pravila igre nego briga o tome da su sustavi koji se uspostavlja ekonomski održivi na dulji rok. I s treće strane je pozicija kupca koju regulator etablira, koju regulator štiti ali i koju regulator mora podcrtavati da je u ovoj dinamici u godinama koje su se dogodile i koje predstoje kupac nije samo štićena strana, nego je kupac strana kupac energije govorim koja mora biti aktivna i odgovorna u realizaciji ciljeva jedinstvenog energetskog tržišta. Tržište otvara ravnopravno igralište, regulator je svojevrstan sudac ravnopravnosti na tome igralištu ali svi sudionici tog tržišta kako subjekti tako i svaki pojedini kupac da bi dobio benefite i da bi iskoristio prednosti koje to otvoreno tržište pruža mora se postaviti u značajno aktivniju i odgovorniju ulogu, to je odgovornost prema podmirivanju svojih obveza, to je odgovornost u krajnjoj liniji prema učenju i prema korištenju šansi. To se doslovce tiče svakoga i u tome je još jedna zadaća regulatora da pokuša pojasniti i približiti i aktivirati to cijelo tržište u svoj punini. Kada kažem odgovornost proizlazi iz lokalne razine, ali ima i europsku dimenziju. HERA je 2013.godine postala članicom dviju organizacija europske razine, jedna je Vijeće europskih regulatora, tijelo koje pri Europskoj komisiji jedan od glavnih konzultanata i u svakom slučaju konzultant za sve regulatorne aspekte u energetici, a drugo je Agencija za suradnju europskih regulatora u Ljubljani. Mi smo postali članovi tog društva, a ja sam imao i nezasluženu čast da sam 2014.godine izabran za jednog od potpredsjednika CERA ali nam je to dalo još jednu novu komponentu u našem radu. Dakle mi smo sada došli relativno blizu mjestu gdje se na regulatornoj razini donose odluke koje imaju kroz godine reperkusije, što naravno pred sve nas stavlja dodatne zadaće što maksimalno testira naše znanje i što pred sve nas stavlja jedan prostor ubrzanog rada na nekoliko frontova. Na čišćenju problema koji se kroz 20 ili 25 godina u regulatornim aspektima ponavljam, jer mi nismo kreatori strategije, mi nismo egzekutiva, mi smo kontrolori i pazimo na regulatorni dio priče. Sve ono što se 20 ili 25 godina možda nije složilo mora se na brzinu, mora se vrlo brzo stavljati u red, mora se popunjavati. Istovremeno hrvatski zakoni u punoj mjeri moraju postati kompatibilni europskim zakonima tako da su sada druga godina za redom u kojoj se kontinuirano abditiraju propisi i to na razini koja priznajem neki puta zbunjuje i subjekte i sve ostale. Radi se o ogromnom broju dokumenata i izuzetno složenoj materiji. Treća dimenzija jest činjenica da se niti u EU dokumenti nisu zamrzili da je to scena u kojoj se u energetici izuzetno puno radi i izuzetno puno mijenja. Tako da i regulator ima situaciju u kojoj tri pokretna cilja pokušava pogoditi u istom trenutku, što ja se nadam barem djelomice uspijeva. Glavni dio ovoga izvješća koji imate pred sobom je pregled 4 osnovna segmenta energetske djelatnosti u Hrvatskoj, dakle el.energije, pa onda i uz nju najčešće priključen segment obnovljivih izvora i energetske efikasnosti, prirodni plin i nafta i toplinska energija na taj način su i prezentirani ovdje podaci. A ja ću pokušati samo kratko iskomentirati sve ove sektore kroz 3 do 4 teme jedna od kojih je zakonski okvir. Dakle samo ponavljam da je u zadnje 2 godine počevši od kraja 2012. a u prvoj polovici 2013. postavljen krov, postavljen je Zakon o energiji, postavljeni su tržišni zakoni struje i plina i postavljen je Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti koji određuje na koji način mi pokušavamo obaviti svoj posao. Nakon toga su krenule provedbe po drugim razinama. Toplinska energija je također u drugom dijelu 2013. godine dobila novi Zakon o toplinarstvu, zakon koji predstavlja prilično hrabar iskorak i koji za svoju provedbu i od nas i od svih ostalih sudionika zahtjeva još puno napora. On naime radi čak korak prije, korak naprijed u smjeru tržišta na onome dijelu gdje ga do sada praktički nije bilo. Dakle zakonski okvir jedno je od područja na kojem se vrlo intenzivno radi sa prelaskom na sve detaljnije dokumente koji imaju karakter što nacionalnih akcijskih planova, što metodologija za određene regulirane dijelove ovoga posla, što podzakonskih akata drugog tipa. Ogroman posao koji je otprilike na pola puta da bi se uhvatilo ono što je zapravo gotovo već danas, ne gotovo nego što je danas zakonska obveza. To je ono na što i neki puta svi zaboravljamo, uredbe Europske unije istog trenutka je dio pravnog korpusa Hrvatske što znači da svakog dana obvezuje svakog od nas. To naravno ne znači da smo mi nužno u enormnom kašnjenju, to samo znači da mi nemamo vremena za te prilagodbe, da nas tjera ritam da donosimo slične papire, da ih provjeravamo i da vidimo kako oni mogu funkcionirati u hrvatskoj praksi a i tu praksu prilagođavati dokumentima. Drugi često korišteni termin kada gledamo cijelu scenu energetike u Hrvatskoj su klasični elementi, kakva je cijena, kakva je sigurnost opskrbe, kakvo je u krajnjoj liniji tržište. Početi ću sa stražnje strane. Tržište u Republici Hrvatskoj a tu primarno govorimo o električnoj energiji i prirodnom plinu jer podsjećam to je onaj osnovni dio jedinstvenog europskog energetskog tržišta otvoren je još od 2007. odnosno 2008. godine, formalno je otvoren. Ono što se u međuvremenu dogodilo uz prilagodbu dokumentima koji su ovog časa na snazi u Europskoj uniji je i nešto što se zove stvarno otvaranje tržišta. Otvaranje tržišta znači omogućiti u onim dijelovima koji mogu funkcionirati kao prema tržišnim zakonitostima realnu konkurenciju, što znači ukloniti reguliranje cijene, omogućiti i jasna pravila igre i onda ponuditi izbor kupcima energije. To se počelo događati u 2012. a specijalno u 2013. godini i do dana današnjega ima jedan prilično eksponencijalni rast. U električnoj energiji otvaranje tržišta, došlo je i do razine maloprodaje. Svima vama je poznato da u Hrvatskoj imamo danas tri ponuditelja električne energije prema kućanstvima, da na veleprodajnoj razini postoji 7 do 8 ponuditelja. U plinu s druge strane slika je slična. Na veleprodajno razini postoji 6 do 7 aktivnih igrača od kojih su 3 sa praktički razinom od po 30% tržišta. Drastična promjena od situacije od prije 2 godine. U nekim dijelovima tog sektora to je već dalo i osjetljive rezultate. Tako prirodni plin primjerice na segmentu veleprodajnog tržišta ima već ozbiljne signale da su pojedinačni kupci u situaciji dobivati nekoliko ponuda, da se marže smanjuju i svi oni signali koji pokazuju da je to komplicirano tržište koje stvarno traži užasno puno napora i stvara objektivne probleme tradicionalnim igračima na tržištu već počelo davati rezultate. Na veleprodajnoj razini i na razini industrijskih kupaca imamo pozitivne rezultate u smanjivanju cijena i na strani električne energije i na strani plina. Ono gdje su prije dominirali pojedini igrači na strani prirodnog plina gotovo je nestalo. Veleprodajna razina 2014. godine je još značajan pomak u odnosu na ovo što je prezentirano u ovom izvješću. Dakle umjesto dominacije jednoga sudionika imate barem 3 koji gotovo ravnopravno dijele područje veleprodaje. Na električnoj je veleprodaja isto tako sve razigranija. Za očekivati je da će se to početi događati i u maloprodaji pa i u kućanstvima. Podsjećam da je konačni cilj cijele energetske reforme, cijelog koncepta jedinstvenog europskog tržišta prodor tržišta u sve prodajne grane što znači i u kućanstva. To drugim riječima znači da mi kao regulator na perspektivi od sljedeće 2 do 3 godine vidimo i izvlačenje od regulacije cijena u domaćinstvima. Ono što će sigurno ostati, ostati će pojedine kategorije kupaca koje će imati reguliranu cijenu. Ostati će tzv. zajamčena opskrba ili opskrba u nuždi, nitko neće biti prepušten gubitku opskrbljivača energijom. Za sve to skupa i zakonodavac a i mi kao regulator trebamo još puno raditi ali današnja situacija je korak na putu prema nečemu što ćemo imati kao potpunu deregulaciju cijene. Samo određene kategorije kupaca i u plinu i u električnoj energiji imati će zaštićenu, zajamčenu cijenu, sve ostalo u momentu kada tržište bude dovoljno objektivno i jako, kada će imati dovoljno ponuditelja biti će i rezultat ponude i potražnje. Ovdje se već vide koraci i u 2013. godini a pogotovo u 2014. godini u tom smjeru. Sigurnost opskrbe, elementi o kojima regulator da tako kažem djelomice vodi brigu. Globalna sigurnost opskrbe energijom je nešto što radi ministarstvo, nešto što se radi na strateškoj razini. Dakle kada govorimo o globalnoj opskrbi energentima, možemo to primijetiti ali to nije primarna uloga regulatora pa vas ne bih htio s time zamarati mada su podaci o tome dostupni i u ovome materijalu. I na strani električne energije i na strani plina imamo pad potrošnje koji je kontinuiran već 2 do 3 godine. Ona je u osnovi posljedica recesijskih kretanja a djelomice i posljedica specifične uloge prirodnog plina koji je relativno visoke cijene pa kao takav već pokazuje negativne posljedice. Dakle Europa ima jednu sasvim specifičnu situaciju što se tiče plina i konkurentnost plina je do neke mjere upitna zadnjih godina pa se to polaka reperkutira i na hrvatsko tržište. Dakle da se vratim trenutak struji, hrvatsko tržište u smislu prodaje, u smislu potrošnje kontrahira treću godinu za redom, došlo je na nekih 17,3 teravat sata od čega je zahvaljujući vrlo dobrim hidrološkim uvjetima svega oko 2 teravat sata posljedica uvoza. Međutim, uvoz kao činjenica je nešto o čemu isto treba polako uvoditi drugačiju vrstu razmišljanja. Ulaskom u jedinstveno europsko tržište kategorije uvoza dobivaju drugačiju dimenziju. Naravno da svaka zemlja zadržava svoje strateško opredjeljenje u smislu koji će dio električne energije generirati sama, koji dio energije će proizvoditi sama. Međutim, sa povezivanjem u konceptima sigurnosti u opskrbi mi sve više govorimo o regionalnoj sigurnosti pa i o kontinentalnoj sigurnosti. Drugi aspekt, onaj koji je bliži regulatoru je uvjetno rečeno tehnički aspekt sigurnosti, dakle koliko je pouzdana opskrba, koliki su ispadi. To je ono što je regulatorno mjerivo. Ako trebam rekapitulirati mogao bih kazati da kako u električnoj energiji tako i u plinu situacija sa praktičnom sigurnošću opskrbe u 2013. pa i do danas je dobra. Infrastrukturno gledano električna energija je već godinama u prilično dobrom stanju. Prirodni plin je nakon povezivanja sa Mađarskom dobio drugi međunarodni interkonektor i ponovno ima mogućnost dobave plina. Dakle opskrba nije upitna, osim ukoliko dođe do određenih kriznih situacija za koje se država ponovno priprema na određeni način. Što se tiče električne energije, opskrba je također zadovoljavajuća ali tu postoji jedna specifična dimenzija. Ulaskom obnovljivih izvora u sustav elektroenergije javljaju se specifični problemi. Hrvatski elektroenergetski sustav ima instaliranih oko 4400 megawata proizvodnih kapaciteta. Već oko 400, znači negdje blizu 10% od toga su obnovljivi izvori. Prvenstveno ovdje govorimo o vjetru , manjim dijelom o suncu. Sve one afirmativne karakteristike primjene obnovljivih izvora i sve ono zbog čega je Hrvatska zapravo u trendu i na tragu europske dinamike, imaju i svoju drugu dimenziju, imaju dimenziju posljedica na sustav koji se mora kontinuirano razvijati i koji mora moći prihvatiti na sebe takav karakter izvora kao što su vjetar i sunce. To su oni koji proizvode električnu energiju kada vjetra, odnosno sunca ima. Sve to skupa implicira tzv. sekundarnu i tercijarnu regulaciju pomoću kojega elektroenergetski sustav je u stanju prihvatiti takve neredovite intermitentne izvore. Sve to govorim samo zbog toga da bi naglasio da je potrebno i to mi i u ovom izvješću koje nastojimo tokom godinama graditi prema nečem što je od suhe statistike i svojevrstan dokument koji primjećuje trendove i koji daje određena zapažanja iz pozicije nas regulatora. Elektro-energetski sustav i svaki energetski sustav treba sagledavati u svojoj cjelovitosti, ne treba se oslanjati samo na činjenicu da postoji jedna pozitivna strana, recimo ekološka komponenta obnovljivih izvora. Treba ju sagledavati i s druge strane, u smislu njezinog troška, u smislu načina na koji se takvi sustavi potiču, njihove održivosti i onoga što je potrebno na sistemu izvesti da bi to sistem mogao trpiti. U prirodnom plinu zbog specifičnosti relativno visokih cijena, zbog činjenice da samo zadnjih 10-ak godina ozbiljno investirali u plinsku infrastrukturu također dolazimo u potrebu cjelovitog promišljanja sustava i njegove održivosti. Naša je plinska infrastruktura relativno skupa. Ako to znači njezinu relativnu nekonkurentnost onda moramo razmišljati o tome kakva to tarifa treba biti koja će alimentirati takve investicije. Ovo je više ilustracija mogućih problema, ilustracija činjenice da problemi u energetici nisu jednodimenzionalni, da ne mogu biti ni u kom slučaju pomodni pa je onda i posao regulatora dugoročnog tipa. Toliko što se tiče kratkog pregleda stanja u sektorima. Na kraju, htio bih kazati nešto što jest sasvim sigurno područje u kojem postoji veliki prostor za povećanje aktivnosti, a to je komponenta komunikacije, informiranosti i pozicija kupaca. Dakle to je nešto u čemu će regulator morati pronaći, čak i uz ovako limitirane resurse kadrovske, ne nužno zbog toga što regulator n ije spreman zapošljavati nego činjenica da se radi o vrlo specifičnim znanjima koje nije lako pronaći, za koje ljude nije lako motivirati i gdje nije lako biti kompetitivan sa privatnim sektorom. No u svakom slučaju, regulator će pronaći i morati će pronaći snage jače komunicirati sa kupcima i jače tumačiti što je sve na tržištu moguće i općenito poboljšati tu dvosmjernost tog odnosa. Mogu vam reći prema vlastitom iskustvu da smo napravili ogroman napor da postignemo dijalog sa energetskim subjektima. Zadnjih godinu do godinu i pol dana ulagano je užasno puno napora u tome da se niti jedan dokument kojega regulator radi ne radi bez prethodnih konzultacija i komunikacije sa subjektima. To nije uvijek zahvalan posao. Regulator stoji u sredini, između subjekata kojima je uvijek svaka cijena preniska i kupaca kojima je svaka cijene previsoka. Banaliziram. Ali dijalog traži određenu strpljivost, međutim to je strpljivost koju smo uspjeli angažirati na području energetskih subjekata, a morat ćemo ju pronaći i prema kupcima. Dakle morat ćemo i mijenjati formate svoje komunikacije, morat ćemo mijenjat njezin intenzitet. Nadam se da će se već u sljedećem izvješću nešto od toga vidjeti, jer u 2014. smo i tu pokušali napravit određene pomake, no to nam je trajna zadaća. Dakle da probam zaključiti. Budućnost regulacije morala bi u svakom slučaju biti nastavak ovih napora, njihovo intenziviranje, potvrda te nezavisne dispozicije jer nemojmo se zavaravati, uvijek će regulator biti pod pritiskom aktera na energetskom tržištu, ali to mu je i misija da tim pritiscima odoli. Dakle jedinstveno energetsko tržište Europske unije projekt je kojem gotovo da nema po svojoj složenosti i konzistentnosti usporedivoga u svijetu. Liberalnu koncepciju energetike i energetike vođene tržištem postoji djelomice u SAD-u, postoji u Australiji, postoji u Novom Zelandu, nekim dijelovima Latinske Amerike. Ali konzistentna politika koja je stavila sve karte na tržište kao što je to učinila Europska unija iziskuje ogroman napor, iziskuje jedan složeni mehanizam koji se još uvijek i dalje razvija i regulator tu treba nastaviti stvarno na toj poziciji sa ovakvom svojom ulogom kakvu joj je hrvatski zakon i dao … u ovom smjeru u korist kupaca, investitora i subjekata. U tom trokutu regulator je nekakav garant u sredini. Za to ćemo trebati ljude, za to ćemo trebati dobrih ljudi koje nije uvijek lako pronaći i jednostavno zbog specifičnih znanja, ali to je ono zašto smo na tom mjestu. Zaključio bih kratko s obzirom da sam profesionalni energetičar, samo kratko ću komentirati financijsku stranu koju imate također podastrijetu u drugom dijelu. Dakle, izvješće o ostvarenju proračuna podsjećam HERA nije financirana iz državnog proračuna već se financira kroz naknade za rad u regulatornim djelatnostima kao što je zakon i zapisao. One se u praksi odnose na 0,5 promila od prometa onih energetskih subjekata koje regulatorna agencija licencira, odnosno kojima daje ulazak na tržište što u našim uvjetima znači godišnji budžet na razini 4 milijuna eura. U europskim razmjerima to je relativno skroman budžet, ali budžet koji za sada je dovoljno solidan i dovoljno robustan da bi mogao održati naše poslove. Još će sljedećih par godina vjerojatno takav i biti. Prihodi HERA-e i rashodi HERA-e rasli su za cirka 14 odnosno 15%. Dakle, troškovi su nešto prirasli. Međutim, još uvijek HERA posluje osjetno pozitivno. Ona ostvaruje i višak zbog činjenice što su predstojeći rashodi koji se prije svega tiču informacijskih sustava u kojim će se hrvatski regulator uklapati u kontrolne i informatičke mreže, europske mreže regulacije tako i zbog nekih studijskih materijala čije se dimenzije još čekaju, pa do sada ti natječaji nisu raspisani. Vjerujemo da ćemo sa tim rezervama koje imamo uspjeti isfinancirati sljedećih par godina. Rezultati su pred vama. Jedno debelo izvješće puno brojaka je također pred vama, ispričavam se za greške, ispričavam se za tipfelere i nadam se da ćete prihvatiti ovo izvješće. Hvala lijepa.
Hvala i vama predsjedniče Upravnog vijeća. Imamo jednu repliku, Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine Jurekoviću. Sigurno ste upoznati da je ovaj Sabor donio Zakon o energetskoj učinkovitosti i da su tim zakonom propisana provedba ciljeva trećeg energetskog paketa prema kojemu je Republika Hrvatska do 2020. dužna izvršiti uštede energije, odnosno podignuti energetsku učinkovitost za 20% u odnosu na baznu 1990. godinu. Tim zakonom je dana obveza distributerima energije da provedu utvrđene ciljeve i na njih je na određeni način stavljena ta obveza kako prema Zakonu o energiji distributer ne mora biti ujedno i opskrbljivač energije prema krajnjem kupcu. Ja ne vidim tu poveznicu kako i na koji način distributeri mogu odgovarati za nešto što ne mogu u neposrednoj potrošnji realizirati. A ako se ti ciljevi ne realiziraju prema zakonu će morati plaćati naknadu ili bolje rečeno kaznu Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost jer se ti ciljevi nisu mogli uspostaviti. To je otprilike kao da ja plaćam kaznu zato što se vi niste vezali dok vozite, tako ja gledam na takvu odredbu zakona. Zašto vas to pitam? Iz razloga što vi kao regulator tržišta možete biti u prigodi da će distributer iz razloga što neće moći plaćati ovu naknadu zbog toga što nije u Republici Hrvatskoj provedena ušteda energije i podignuta veća energetska učinkovitost primjerice u zgradarstvu biti primoran doći u poziciju da mora povećati cijenu električne energije zbog toga što mora tu naknadu, jer nisu ciljevi postignuti platiti fond. Kako je i HERA čini mi se u zakonu jedno od tijela koje provodi sami Zakon o energetskoj učinkovitosti kako i na koji način vi kao regulator tržišta energije gledate na takvu odredbu i da li je ona uopće sprovedljiva i kako će distributeri, kako će se uspostavit mehanizam da distributeri mogu s jedne strane izvršavati tu obvezu koju zakon nalaže, a s druge strane da onda plaćaju naknadu iz sredstava koja nisu sigurna.
Hvala. Na repliku će odgovoriti gospodin Jureković. Izvolite. Sa mjesta možete samo mikrofon uključite.
Pa hvala na pitanju. Mislim u onoj mjeri u kojoj ja mogu možda prije kratko komentirati nego odgovarati. Regulator, dakle nije u tom smislu kreator politike energetske učinkovitosti, mada smo se mi u tom zakonu pronašli u dosta kontrolnih i nadzornih funkcija, nešto što ćemo i mi sami morati sagledati i stvoriti nekakve dodatne kapacitete kojima ćemo morati takve zadaće ispunjavati. Slažem se sa vama da i taj zakon stavlja distributere pred neke nove zadaće. S jedne strane bih htio odgovoriti na način da kažem koliko znam sam zakon je najavio u prilično kratkom i stvarno izazovno kratkom roku donošenje niza provedbenih akata, donošenje 7 do 8 ako se ne varam čak pravilnika, dokumenata iz kojih će vrlo vjerojatno biti i u razredbenom smislu jasnije kako je zakonodavac zamislio realizaciju toga. Mi kao regulator ćemo u svakom slučaju svaki opravdani trošak prihvaćati kao što i do sada činimo. Dakle, ukoliko trošak procijenimo opravdanim onda ćemo ga prevesti u tarifu. U tom smislu ne bi trebalo isključiti mogućnost da određene posljedice se i pojave u tarifi. Međutim, ja se nadam da će i u provedbenim aktima biti jasni alati na koji način zakonodavac očekuje da to distributeri čine. Inače, za sada kažem bih odgovorio samo s tom zadrškom da mi moramo stvoriti kao regulator mehanizme nadzora nad provedbom što je nešto što do sada u praktičnom smislu riječi često i nismo imali. Međutim, provjerom i usporedbom tog zakona sa direktivom. Moramo reći da smo ustanovili da je zakon zapravo pratio direktivu, što znači da je opcije koje su u direktivi omogućene na neki način proveo u sam tekst zakona. Ono što će biti najizazovnije na koji način će provedba toga biti zapisana u provedbenim dokumentima, pogotovo zato što je za njih rok relativno kratak, ali to će biti izazov. Ja mogu samo još jednom rečenicom komentirati da koliko god razumijem poziciju distribucije u tom kontekstu moram reći da je pred distribucijom izazov generalni, jer će se pozicija distributera kao onih koji su u direktnim kontaktima sa kupcima u budućnosti mijenjati ne samo zbog učinkovitosti nego i zbog nekih drugih praktičnih stvari. Dakle, distribucija će biti polje na kojem će se u sljedećim godinama mnogo toga događati. Svi koncepti pametnih mreža, pametnih mjerila realizirati će se u konačnosti kroz distribuciju. Zato ni nama ali ni njima neće biti lako.
Hvala predsjedniče upravnog vijeća. Nastojte ubuduće replike ograničiti na dvije minute. Pokušajte sažeti. Ali radi interesa i radi javnosti i radi nas evo procijenio sam da je dobro da čujemo vaš odgovor. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu po klubovima. U ime kluba Nezavisnih zastupnika Grubišić-Kajin, nema. Gube pravo na raspravu. U ime Kluba zastupnika HNS-a Marijan Škvarić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče upravnog vijeća, kolegice i kolege. Kroz Izvješće o radu HERA-e za 2013. godinu obrađene su analize energetskog sektora, sektora električne energije, sektora prirodnog plina, nafte, naftnih derivata i biogoriva te sektora toplinske energije. U 2013. godini najvažnijim događajem se tretira nacionalno energetsko tržište, a samim time i za HERA-u može se smatrati pristupanje Republike Hrvatske EU. Tako je HERA postala član Vijeća europskih regulatora i Vijeća za koordinaciju regulatora. Samim time struktura izvješća odgovara onome što propisuju ta tijela tj. izvješća su tehnički korektno izrađena, bave se statističkim pokazateljima, pokazuju se određeni trendovi u hrvatskoj energetici te se osvrće i na kontrolu i … tržišta te se daju i preporuke kako se to tržište treba i ponašati. Integriranje nacionalnih tržišta električne energije i prirodnog plina u jedinstveno unutarnje tržište EU, stvaranje dugoročnih pretpostavki za energetski održivi razvoj sa adekvatnim ulogama obnovljivih izvora energetske učinkovitosti te aktiviranje kupaca kao odgovornih čimbenika na tržištu energije predstavljaju trajne izazove u razvoju hrvatske regulacije energetske djelatnosti. Tako su primjerice tijekom 2013. godine pokrenute pripremne radnje u cilju certificiranja operatora transportnog odnosno prijenosnog sustava i to osjetljivih procedura, dokazivanje usklađenosti organizacije nacionalnih operatora sa zahtjevima trećeg paketa energetskih propisa EU. U ožujku 2013. godine također stupio je na snagu i novi Zakon o tržištu električne energije. HERA je i u 2013. godini donijela metodologiju za određivanje iznosa tarifnih stavki za zajamčenu opskrbu električnom energijom te određivanje iznosa … za opskrbu električnom energijom u okviru inozemne usluge kao i metodologiju za određivanje cijena za obračun električne energije na … subjektima odgovornim za odstupanje. Kada govorimo što izvješće HERA-e donosi onda možemo govoriti o cjelokupnom sustavu energetskih sektora. Prije svega kad govorimo o sektoru električne energije onda je 2013. godinu obilježio daljnji pad potrošnje električne energije kao posljedica smanjenja gospodarskih aktivnosti. Istovremeno je zabilježen i pad uvoza električne energije, u prvom redu zbog povećanja proizvodnje električne energije u hidroelektranama, odnosno uslijed dobrih ideoloških uvjeta. … [[Govornik se ne razumije.]] snaga na pragu elektrana na teritoriju RH krajem 2013. godine iznosila je 4252 megavata. HEP je također suvlasnik NE Krško u Republici Sloveniji i raspolaže sa 50% snage te elektrane, odnosno 1048 megavata. Uvoz električne energije u 2013. godini iznosio je 26% ukupne potrošnje električne energije u RH, što znači da još imamo dosta prostora da moramo poboljšati našu proizvodnju da ne budemo ovisni o uvozu. Kada govorimo o sustavu poticanja proizvodnje električne energije iz postrojenja koja koriste obnovljive izvore energije i kogeneracijska postrojenja na dan 31. prosinca bilo je ukupno 679 postrojenja i to ukupne snage 310,3 megavata. Od toga je u 2013. godini taj status ostvarilo 65 postrojenja, ukupne snage 123 megavata. Od toga je najviše bilo sunčanih elektrana, ali je najveću ukupnu snagu imalo 15 elektrana, a to je vjetroelektrana to je 45 megavata. Evo, mogu reći da sa ovim tjednom u Hrvatskoj distribuciji imamo povećanu snagu od 1 megavata gdje je evo izgrađena nova sunčana energana evo baš na području moga grada, grada Lepoglave. Kad govorimo o samoj sigurnosti opskrbe električne energije koja je itekako bitno ne samo za gospodarstvo hrvatsko nego i za naše potrošače tako da možemo reći da je razina sigurnosti u opskrbi električnom energijom trenutačno zadovoljavajuća. No, ona se može bitno pogoršati i to u razdoblju do 2020. godine. Naime, u tom razdoblju je nužno povući iz pogona oko 1100 megavata snage u dotrajalim termoelektranama. Uvjet održavanja sigurnosti opskrbe električnom energijom je izgradnja novih proizvodnih jedinica. Pritom treba upozoriti da ukoliko ne bude popraćena izgradnjom klasičnih elektrana isključiva izgradnja obnovljivih izvora energije osobito vjetroelektrana neće sama po sebi riješiti probleme sigurnosti sustava. Kada govorimo o energetskom sektoru prirodnog plina definiramo da je u 2013. godini nastavljen proces otvaranja tržišta kroz ulazak novih tržišnih sudionika i jačanje konkurencije uz smanjenje tržišne koncentracije. U veljači 2014. godine stupio je na snagu novi Zakon o tržištu plina. Temeljem spomenutog zakona HERA je donijela niz podzakonskih akata, opće uvjete opskrbe plinom, mrežna pravila distribucijskog sustava, metodologije i odluke … stavki za transport, skladištenje i distribuciju plina takvih ostalih zakonskih odredbi. Kada govorimo o cijelom sustavu plina možemo definirati da je na veleprodajnoj razini u 2013. godini prosječno 80% udjela prema prodanim količinama plina zauzimao Prirodni plin d.o.o, dok je 20% udjela zauzimalo 7 drugih opskrbljivača aktivnih na veleprodajnom tržištu plina. Kao direktna posljedica liberalizacije otvorenih tržišta prirodnog plina odnosno promjene opskrbljivača plinom na veleprodajnoj razini u siječnju 2014. godine udio prirodnog plina kao dominantnog opskrbljivača smanjen je na 68%. A također tijekom 2013. godine u maloprodajnom segmentu tržišta plina ostvaren je zamjetan napredak u procesu otvaranja tržišta ulazak novih tržišnih sudionika, a s time i jačanje konkurencije. Možemo stoga primijetiti da je kao posljedica razvoja tržišta plina ostvareno i zamjetno smanjenje trajnih cijena plina za industrijske kupce u Republici Hrvatskoj. Kada govorimo kao energetska djelatnost opskrbe nafte i naftnih derivata možemo definirati da u Republici Hrvatskoj to obavlja INA s time da proizvodni naftni derivati u rafinerijama nafte u Rijeci i Sisku i na etanskom postrojenju etan u Ivanić Gradu. Uključuju motorna goriva te goriva za industrije i kućanstva. Kao sirovinu za proizvodnju naftnih derivata koriste se sirova nafta iz uvoza koja čini 82% te sirova nafta i kondenzat i proizvedeni su, koji su proizvedeni na domaćem tržištu, na naftnim i plinskim poljima a što čini 18%. Tako da tu primjećujemo da još nažalost ima veliki udio uvoza nafte i naftnih derivata. Energetsku djelatnost skladištenja nafte i naftnih derivata u 2014. godini obavljao je 21 energetski subjekt. A ukupno raspoloživi skladišni kapaciteti iznose 2,1 milijun metara kubičnih. Energetsku djelatnost transporta nafte naftovodom u Republici Hrvatskoj obavlja Jadranski naftovod. A također je donesen i novi zakon koji tržište tekućih naftnih derivata i … [[Govornik se ne razumije.]] plina definira kao otvoreno u pogledu formiranja cijena. Također, sigurnost opskrbe naftom s obzirom na formiranje količina obveznih zaliha nafte, naftnih derivata. HANDA je dužna formirati obavezne zalihe u visini desetodnevne prosječne potrošnje. Kod energetske djelatnosti toplinske energije je najznačajnija promjena za sektor u 2014. godini bilo donošenje Zakona o tržištu toplinske energije. Ovaj zakon donio je značajne novine uređenju, organizaciji i funkcioniranju sektora toplinske energije s ciljem razvoja tržišta, poticanje novih investicija, dopunske sustave te stvaranje mogućnosti za kvalitetniji i efikasniji odnos između sudionika na tržištu toplinske energije, a također su definirani zakonski okviri nove energetske usluge s ciljem povećanja energetske učinkovitosti u zgradama smanjenje potrošnje toplinske energije i smanjenje negativnih utjecaja na okoliš. HERA u okviru svoje nadležnosti aktivno sudjeluje na području zaštite kupaca na više razina i to kroz provođenje nadzora nad energetskim subjektima, nadzor nad kvalitetom usluga energetskih subjekata te putem prikupljanja i obrade podataka u vezi s djelatnošću energetskih subjekta u području zaštite potrošača kao i rješavanje pojedinačnih žalbi i prigovora kupaca a temeljem javnih ovlasti na temelju Zakona o regulaciji energetske djelatnosti. HERA ostvaruje aktivnu međunarodnu suradnju kako s regulatorima iz država u regiji tako i sa regulatorima zemalja članica EU. A najveći dio suradnje odvija se kroz članstvu u udruženjima regulatornih tijela na europskoj razini, odnosno razini europskih regija te na stručnim radnim grupama tih udruženja. Kada također definiramo i razinu financijskog dijela djelovanja HERA-e, odnosno proračun u 2014. godini ostvareni su prihodi u iznosu nešto manje od 30 milijuna kuna. Najveći dio prihoda skoro 10% čine prihodi od naknada za obavljanje energetske djelatnosti. I ti prihodi su negdje oko 15% veći u odnosu na prethodnu proračunsku godinu. Rashodi su također u iznosu do 21 milijun kuna, bili za 15% veći, ali struktura rashoda čini 65% za plaće i doprinose, i materijalni rashodi u visini od 28%. Ti rashodi za plaće i doprinose čine 4 člana upravnog vijeća i 58 djelatnika u stručnim službama. Na kraju ono što zaista želimo istaknuti, da energetika, energetsko područje na području Republike Hrvatske itekako je bitno, bitno je za neovisno funkcioniranje gospodarstva, funkcioniranje odnosa između kako prodavača, tako kupaca, građana i u svem tom djelu ono što je bitno napomenuti da u izvješću spomenuto kako se kontrolira i nadzire tržište. Iz ove preporuke koje su donesene, mislim da možemo biti zadovoljnim tim izvješćem. Tako će klub HNS-a liberalnih demokrata podržati ovo izvješće. Hvala lijepa.
Hvala i vama. U ime Kluba zastupnika HDZ-a Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, hvala lijepo na podršci s klupa. Generalno mi je žao što ove teme u pravilu iz energetike dolaze popodne, to je toliko ustaljeno pravilo da je već vjerojatno može se protumačiti da je to i namjerno. Dakle, ne pamtim da je neki zakon iz ovog područja koji je prevažan, a već danas spomenuti zakon koji je donesen u petak, bio je u 8 sati navečer izuzetno važan, a i svi drugi. To možda je slučajno, ali evo žao mi je što vjerojatno je smanjen krug onih koji prate ove rasprave, prvenstveno od medija jer se u ovom raspravama ima zaista što čuti, a što je direktno mogu osjećati građani zbog akrobacija koje ova Vlada u zadnjih nekoliko, odnosno zadnjih 2, 3 godine provodi u ovom sektoru. Dakle, kao što je i rečeno, ovoj izvještaj o HERA-i daje niz informacija o stanju energetskog sektora u Republici Hrvatskoj i informacija o ključnim događajima koji su utjecali na taj sektor, dakle ne samo o radu same agencije. Stoga je uvijek vrijedan dokument koji kada se uspoređuje sa ranijim godinama dakle može onaj koga to zanima, ko se razumije u to vidjeti što se u suštini u tom sektoru događa. A događaju se u posljednje vrijeme vrlo bitne stvari. Dakle, kao što je i uvodničar rekao, 2013. je obilježila vrlo živa zakonodavna aktivnost što je potrebna i nužna, a češće nepotrebna i zbunjujuća, a što se nastavlja i u 2014. godini. I opet spominjem zadnji nesretni Zakon o energetskoj učinkovitosti koji je zapravo u svojoj suštini neprovediv. No, međutim dovoljno smo toga argumentirali kada je taj zakon bio na raspravi, no međutim kao što znamo donesen je, pa ćemo vrlo skoro doživljavati njegove promjene jel ponavljam apsolutno donose kaos u sustav i bit će teško provediv ili gotovo neprovediv. No nažalost osim tog regulatornog tsunamija u energetskom sektoru nismo osjetili ni povjetarca investicija. Na tom se području ne događa ništa, a očito se ništa neće događati niti do kraja mandata ove Vlade. Analiza kretanja koja je prikazana u izvješću u sektoru el.energije ukazuju na nekoliko ključnih trendova. Prvo investicije u taj sektor definitivno nema, nema u onaj naročito bitan dio energetskog sektora el.energije u proizvodnju, nema investicija u konvencionalne izvore el.energije. Hrvatska jednostavno ništa ne gradi i kako izgleda do kraja mandata ove Vlade i neće ništa graditi, to samo znači da nećmo dostići one zacrtane ciljeve do 2020.godine i da ćemo imati ozbiljnih, ozbiljnih problema u proizvodnji vlastite el.energije iz konvencionalnih izvora. Iz podataka međutim vidljivo da se ponešto investiralo u prijenosnu infrastrukturu. imamo npr. tridesetak novih transformatorskih stanica od 110 kilovolti, više nego 2011.godini, dakle impresivno za tri godine rada ove Vlade. Ima ponešto i u distributivnom sustavu u području 20 kilovoltnih vodova 2011.godine imali smo 6322 km vodova, a u 2014. 6500 km, dakle uspjelo se zamijeniti 10 kilovoltnih vodova sa 20 kilovoltnim vodovima čitavih 100 km u tri godine, vrlo impresivna investicijska aktivnost u HEP-u. Da nije tragično bilo bi smiješno. Dakle ključno je pri tome naglasiti da se kao što je već rečeno ali i sa određenom dozom zabrinutosti događaju intenzivne investicije ili barem to na prvi pogled izgleda u obnovljive izvore energije. No međutim oni po instaliranim megawatima zaista znače oko 10% ukupno instaliranih kapaciteta u izvore el.energije. no međutim kada pogledate pažljivije podatke oni ne predstavljaju gotovo ništa u proizvodnji el.energije. ne govorim o instaliranoj snazi. Dakle mi imamo već sada oko 400 megawata instalirane snage ali prema podacima iz ovog dokumenta mi smo sa 300 megawata instalirane snage proizveli negdje oko 600 tisuća megawat sati, to znači da ukupno taj cijeli sektor obnovljivih izvora radi u Hrvatskoj 2 tisuće sati prosječno, to je otprilike 80 čini mi se i 5 dana. Vjertroelektrane uglavnom gdje je instalirano 250 megawata i sunčane elektrane, kolektori na krovovima. Prosječna elektrana kogeneracija na biomasu mora raditi 8 tisuća sati godišnje. I sada kada vidimo količinu proizvedene el.energije iz biomase i kada vidimo proizvedenu energiju iz instaliranih 250 megawata vjetroelektrana vidimo da ili vjetar ne puše ili je njima dovoljno da rade 1700 sati prosječno godišnje umjesto 8 tisuća sati. Ali mi uredno to subvencioniramo kroz cijenu koju plaćamo kao potrošači i prošle godine je ta naknada iz 000,5 podignuta na 0,035 čini mi se. Ispričavam se ako sam pogriješio u nulama jer nije više dovoljno novaca u … da namiruje izvore i subvencije koje se grade. Mi imamo potencijala u drvnoj biomasi negdje oko 250 megawata u Hrvatskoj, no međutim kaos koji je prisutan i u Hrvatskim šumama u HEP-u generalno sa švercom biomase je takav da očigledno samo 3 ili 4 elektrane na biomasu danas rade sa zanemarivim negdje 10-ak možda 15-ak megawata instalirane snage, ali zato imamo 260 megawata vjetroelektrana. U području sunčanih kolektora to da se i ne govori. Dakle apsolutno je neshvatljivo, nedopustivo da se recimo za 2014.godinu kvote potroše od 0.0 minuta i sekundi na ovu godinu do 4 sata ujutro tog istog dana. mislim o čemu se to radi, zašto je to tako i što mi zapravo činimo? I čitavu 2013.godinu smo potrošili u 25 minuta i čitavu smo potrošili u kvotama za 3 sata. O nekim insinuacijama, odnosno ne insinuacijama nego glasovima tko je uopće u stanju dobiti priključenje i HROTE-ovoga Zakona ugovor i kojih političkih opcija mora biti član o tome ovog momenta ni govoriti. Ne želim ovu temu dodatno politizirati. Još je jedan podatak i spomenuto je i vrlo važan i indikativan u ovom izvješću i govori mnogo više o … brojki, dakle potrošnja el.energije u Hrvatskoj pada, kontinuirano pada. Zašto? Zato što padaju gospodarske aktivnosti, pada porez, pada potrošnja u dućanima, pada potrošnja el.energije i pada potrošnja energije u industrija jer industrija i hrvatsko gospodarstvo propada. To je rezultat rada ove Vlade od 2011.krajem 2011.na dalje. Naravno da nas ministar gospodarstva i svakodnevno oduševljeno obasipa informacijama da ćemo izvoziti naftu i plin od Jadrana će napraviti novo Sjeverno more, od Slavonije će napraviti novu Kaliforniju, Teksas ili Katar, razne tlapnje o LNG-evima razno raznima, hrvatsko gospodarstvo troši sve manje energije jer nezaustavljivo propada, nezaustavljivo propada, a on je ministar gospodarstva, naravno član ove jedne katastrofalno neuspješne Vlade. Imamo tu još nekoliko zanimljivih podataka, premalo je vremena za sve ali recimo karakterističnih. 2013. godine proizveli smo 74% bez Krškog električne energije. Zbog povoljnih klimatskih uvjeta jer su nam elektrane uglavnom na vodu. A 2014. će biti još bolja godina meteorološka, no međutim što se događa sa cijenom električne energije? Sjećamo se parade i cirkusa kako su neki ministri, sada bivši, kada su podizali cijenu struje električne energije za kućanstva, generalno za sve potrošače u Hrvatskoj jer i tih svih argumenata koji su se tada valjali kroz eter i pravili zaglušujuću buku. Dakle sada kada nemamo uvoza električne energije, u onoj mjeri kada je govoreno da mi sada propadamo jer smo 60% uvoznici, sada smo uvoznici 15%, zašto se nije dogodilo smanjenje cijene električne energije? Tko ostvaruje ekstra profite u tome? Nadalje, što se tiče plina situacija sa potrošnjom je ista. Gospodin predsjednik je rekao, Vijeća, da se i tu događaju dramatične stvari, 4,2% je pala potrošnja za gospodarstvo. Danas imamo izuzetno razvijenu plinsku mrežu, imamo krasnu infrastrukturu, izgradili smo sve što treba a nećemo imati korisnika. I onda je u pravu ministar Vrdoljak koji danas govori da ćemo izvoziti plin pa naravno kada ga neće imati tko trošiti jer će hrvatska industrija propasti a to je najveći potrošač plina. Samo Petrokemija troši skoro milijardu kubika. Dvojbena je ovdje konstatacija u izvještaju kako je posljedica pojava liberalizacije tržišta novih igrača odnosno pada učešća na tržištu prirodnog plina. Jednostavno to bi bilo krasno da se radi o uređenoj zemlji. Izravna posljedica pada prirodnog plina je ta što je Vlada HEP-u dodijelila opskrbu plinom za kućanstva. I neću sada ovdje spomenuti tko je odjednom postao dobavljač plina za HEP. To čini mi se više nije prirodni plin i to je naš razvoj tržišta. Zato se pojavi igrač koji u dvije godine može imati prometa 2 milijarde a jučer je formiran, kuna. Sve u redu, neka se ljudi … [[Govornik se ne razumije.]] neka stvaraju tržište, ali što je bilo potrebno da se jednom dobavljaču plina koji to radi 50 godina taj posao oduzme i to se preseli u HEP. Neću odgovarati na ta pitanja, o tome imam svoje vlastito mišljenje i možda će biti i prilike nekom sljedećom prilikom. Ali to su sve kroz krasnu priču razvoja tržišta. Mi sve regulatorno slijedimo, mi smo razdijelili HEP, mi naravno imamo i u plinskoj infrastrukturi sve posloženo, mi smo i otvorili tržište i onda to tržište napravimo takvim da ga ponovno reguliramo i ono što je do jučer radio jedan sada radi drugi temeljem zakona i nabavlja plin već kako ga nabavlja i tako se kod nas razvija tržište. Što se tiče nafte isto zanimljivo pitanje. Dakle pljeskali su svi da Vlada više ne regulira cijenu, odnosno po određenim kriterijima. Danas je nafta 80 dolara. Kolika je bila cijena naftnih derivata kada je nafta na tržištu bila 80 dolara? Mislim da se ovdje sa cijenom naftnih derivata ništa nije dogodilo možda par lipa svaki dan ili svakih nekoliko vremena koje ovi koji su glavni igrači na tržištu maloprodaje naftnih derivata uređuju cijenu, naravno da se dogovaraju. Ali jasna je bila formula određivanja kada je to radilo Ministarstvo gospodarstva kako se određuje i temeljem kojeg tržišta i temeljem čega može i na koji način rasti. Naravno uvijek je bila ono do 3% ako je manje 3% ali kontinuirano bi se događalo da se kada pada cijena nafte da bi u nekoliko mjeseci sigurno naftni derivati značajnije pojeftinili. Ali to državi paše jer je nametnula dodatne namete na cijenu naftnih derivata i čim veća cijena naravno tim više para u državnu kasicu prasicu koja postaje sve … [[Govornik se ne razumije.]] JANAF, evo još samo par komentara o tome, povećava i svoj transport sirove nafte ali prema kud? Prema Bosanskom Brodu i rafinerijama u Srbiji? Dakle mi ako pogledamo ove podatke smanjujemo proizvodnju naftnih derivata a JANAF sve više prenosi i prevozi naftu prema drugim rafinerijama. Pametnom dosta što se događa na ovom području [[Upadica: Vrijeme je kolega Popijač.]] Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče.
Hvala i vama. Imamo dvije replike pa će biti prilike još da dopunite. Prvi se javio Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Popijač spomenuli ste neprovedivost Zakona o energetskoj učinkovitosti. Što će se tu dogoditi? Dakle zakon neće se moći provesti a umjesto da se u Hrvatskoj uštedi 20% energije u odnosu na 1990.-tu po svemu sudeći porasti će cijena električne energije tako da će tu povećanu cijenu električne energije plaćati i oni koji uredno provode taj zakon i svoje su zgrade uskladili sa Zakonom o energetskoj učinkovitosti i plaćati će kaznu zbog toga što određeni subjekti taj zakon ne mogu jer je neprovediv, ne mogu ga provoditi. Spomenuli ste Zakon o obnovljivim izvorima energije. Meni nije jasno zbog čega još dan danas Hrvatski sabor nije raspravio Zakon o obnovljivim izvorima energije. Tim bi se zakonom i njegovim podzakonskim aktima uveo red u proizvodnju energije iz obnovljivih izvora energije pa se ne bi se događale ove čudne stvari koje ste spomenuli da se primjerice kvote za solarnu energiju potroše u svega tri sata u novoj godini a još nije ni svanulo tog prvog dana nove godine. Već sve rasporede svi potezi HROTE-a kao regulator tržišta energijom također rasporedi već po unaprijed dogovorenom ključu. Zatim ne bi se vjerojatno događali ni lutanja oko proizvodnje i subvencioniranja proizvođača bio goriva. Vi se sjećate da smo mijenjali taj zakon u nekoliko navrata pa da umjesto potičemo, ono o čemu ste vi govorili, proizvođače biodizela, bioetanola, mi smo smanjili te subvencije i na taj način prebacili sredstva koja su bila namjenska sredstva HROTE-a u državni proračun, a onda ministar financija s obzirom na stanje proračuna ta ista sredstva ne distribuira i ne vrši točno utvrđeni raspored tih sredstava kako bismo poticali proizvodnju biodizela i bioetanola.
Hvala. Odgovor, kolega Popijač izvolite.
Hvala lijepo. 15% je čini mi se smanjena proizvodnja biodizela u protekloj godini u odnosu na 2012., u 2012. opet toliko u odnosu na 2011. Znači da mi gasimo vlastitu proizvodnju biodizela koji se ne mora samo proizvoditi iz kukuruza. On se recimo može proizvoditi i iz smeća. No međutim mi danas, da sad to ali to moram jednostavno spomenuti, mi danas u našim tu strategijama, raspravama ili bilo je to i zakonima predviđamo da ćemo raditi 13 velikih ogromnih spalionica smeća umjesto da razgovaramo o tome da se može nekakve i druge tehnologije primjenjivati i raditi nešto drugo, a ne 100 milijunskim investicijama koje na kraju nikad se neće dogoditi jer neće biti provediv. Kao i ovaj zakon koji spominjete i mi ćemo ga stalno spominjati i prvi, neće proći 25 dana i vidjet ćemo, doživjet ćemo to, morat će se raditi izmjene i dopune i to je zapravo sam dokaz katastrofalnog stanja administracije. To nema veze sa HERA-om, dakle HERA radi na bazi zakona koje predlaže Vlada i donosi Sabor. Naravno da je odgovornost HERA-e u tome da maksimalno pokušava utjecati na gluposti koje netko u ministarstvima može proizvesti i na kraju proizvoditi kaos zato što ima kapacitet, ima resurse i pretpostavljam da ima dovoljnu količinu stručnih ljudi i da znaju pročitati što su direktive. Ovaj zakon je prepisao direktive, a nije razmišljao da ta direktiva može se kvalitetno implementirati i pretočiti u zakon, a oni su preveli na kraju i ispali su gluposti, ono voda i energija da na kraju će morati netko po ovom zakonu i mjerit svaki dan potrošnju vode u zgradi i ovom Saboru. To piše u ovom zakonu.
Hvala. Sljedeća replika Goran Marić, izvolite.
Kolega Popijač, rekli ste da ovo izvješće upućuje na mnoge pokazatelje koji potvrđuju loš rad Vlade. Najprije bih kazao da je ovo izvješće kvalitetnije nego za prethodnu godinu jer su i poslušali sugestije koje smo odavde uputili i stvarno upućuje na puno toga što bi trebalo uzeti u obzir, ali i na zaključak da Vlada loše radi. Kazali ste da sve pada. Mislim da ste tehničku riječ jednu pogrešnu ste upotrijebili, da padaju porezi. Porezi ne padaju, porezi rastu a porezni prihodi padaju što je ekonomski paradoks. Dolazi do povećanja PDV-a i istodobno smanjenja prihoda od PDV-a a tako i ukupnih poreznih prihoda. Govorili ste o tržištu. Gospodine Popijač, tržište energetike u Hrvatskoj ne postoji. Tržište podrazumijeva konkurenciju i to tržišnu konkurenciju. Savršeno tržište je onda kad postoji toliki broj ponuđača i kupaca da ponašanjem niti jednog od njih ne može se utjecati ni na što, ni na cijenu, ni na ponudu. Gdje smo mi daleko od toga. A što je tržište nesavršenije cijene nerealno rastu. Koliko je nesavršeno tržište u Hrvatskoj najbolje pokazuju cijene energenata. 50% dođe do smanjenja cijene na svjetskom tržištu nafte, a ne reagira uopće tzv. tržište u Hrvatskoj. Očito je da se radi ne o tržišnom gospodarenju nego o dogovornom. Isturimo državu, ali zato će tržište regulirat cijenu, dogovorenu kartelsku cijenu, a država neka se povuče.
Hvala. Odgovor, Đuro Popijač izvolite.
Hvala lijepo. Da, dobro ste uočili i hvala vam što ste me ispravili. Zaista bilo bi nedopustivo da je ostalo da sam rekao da padaju porezi. Padaju unatoč povećanju poreza, padaju prihodi i na kraju krajeva to je direktna posljedica pada potrošnje svega. Pa onda naravno to se i očituje ovdje u energiji, dakle unatoč povećanju cijene potrošnja i prihod energetskih subjekata isto tako pada jer pada potrošnja na kraju krajeva. Naopako je kod nas tržište kada se država u njega upliće. Dakle podsjetimo, država je donijela deregulaciju tržišta plina, onda su ga za nekoliko mjeseci opet izregulirali i ubacili u to tržište HEP da bude distributer plina kućanstvima koji to nikad nije radio. Ja neću sad proizvodit zaključke zašto se to dogodilo, ali samo pogledajmo tko je glavni dobavljač plina za HEP. I to je tržište. I naravno da će sutra kad se deregulira tržište i kad će se sve otvoriti kućanstvima, ti igrači kojima je upravo i omogućeno da budu dovoljno narasli u tzv. tržištu i biti sutra glavni igrači na tom tržištu, a da ne spominjem da je država otela 300 milijuna kuna u plinu, prirodnom plinu odnosno INA-i zato što je prodala njihov plin u Okoli u skladištu i to je tržište. A tko ga je kupio? Oni koji isporučuju plin HEP-u. Ja sad tu ne trebam govoriti neka svatko donosi zaključke kako onda kod nas tržište funkcionira. Hvala puno.
Hvala i vama. U ime Kluba zastupnika SDP-a Davor Bernardić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Upravnog vijeća. Pa evo, treba primijetiti da je ovo Izvješće Hrvatske energetske regulatorne agencije svake godine sve bolje i profesionalnije. To samo pokazuje da je uloga neovisnog regulatora sve više izražena i da je vaše iskustvo veće. Na tome vam čestitam, ali pred nama je puno problema i izazova kako ste sami rekli. Ja sam očekivao iskreno da će rasprava se koncentrirati na dio rješenja Hrvatskog energetskog sektora, no na žalost to danas tako nije. Mi tek smo sa liberalizacijom hrvatskih zakona otvaranjem Hrvatske trećem paketu energetskih zakona, usklađenja svih naših zakona, a posebno zakona u energiji usklađivanja sa europskim direktivama otvorili vrata liberalizaciji tržišta. Za neke je to regulatorni tsunami, za ostale je uvođenje reda i šansa za razvoj. I tako se gleda na uvođenje trećeg paketa energetskih zakona. Ono što je pozitivan efekt toga je što se tržište ne samo produbilo, nego u određenim dijelovima kad je u pitanju plin, kad je u pitanju električna energija i razigralo što u konačnici znači i manje cijene za krajnje potrošače. Ne što su te cijene manje, one su nešto korigirane i to je jedna od dobrih strana pogotovo za građane i pogotovo za industriju otvaranja energetskog tržišta. Ono što je važno također ovdje primijetiti je da sasvim sigurno Hrvatska ima veliki problem u tome što je nacionalni dogovor za Strategiju energetskog razvoja. Mi smo 2009. svjedočili jednom dokumentu koji danas vidimo sa 5 godina odmaka je potpuno neprovediv. To je Strategija energetskog razvoja. 2009. godine ona je donešena ovdje u Hrvatskom saboru. Tu i tamo se netko pozove na tu Strategiju energetskog razvoja, no ona u biti je u praksi do danas potpuno neprovediva. Neke zamjerke toga su, to je jedan opsežan dokument koji sadrži čitav niz aktivnosti koji nikad nije doživio provedbeni plan i nikad nije odgovorio na ključne izazove hrvatskog energetskog sektora. Hrvatskoj ne treba štancanje papira, stotina strategija, stranica. Hrvatskoj treba nacionalni dogovor oko 4 ili 5 velikih energetskih projekata i oko modela malih kućanstava korištenju obnovljivih izvora energije. I tu se vraćamo na obnovljive izvore energije i na kvote. Kad je u pitanju izvješće za 2013. u odnosu na 2012. onda se može primijetiti da je udio, tj. rast energije iz obnovljivih izvora čak 6 puta, iz vjetra i iz sunčeve energije. Ne bih rekao da je riječ o povjetarcu koji nije zapuhao, rekao bih da je kad su vjetro elektrane u pitanju riječ o energetskoj buri koja puše uglavnom i pretežno u Dalmaciji, a naš zadatak i zadatak odgovornih ljudi u Vladi i u Hrvatskoj je da prisustvujemo i energetskom suncu koje će ugrijati svaki hrvatski dom preko solarnih ploča. Dakle, to nam je dodatni zadatak koji definitivno moramo ostvariti. No, ono na što ću posebno staviti naglasak je naglasak na opskrbu plinom i na potencijalni rizik pred najave i političku krizu koja se događa u našem sad već možemo reći europskom susjedstvu i koja Hrvatsku čini izloženu sa negdje do 20% plinskih kapaciteta i tu će regulator zajedno sa nadležnim tijelima države imati itekako važnu ulogu da hrvatskim kućanstvima osigura opskrbu plina prije svega, jer u konačnici to znači osiguravanje grijanja za sve hrvatske domove. To je ono što nam je apsolutno prioritet ne zapostavljajući industriju kojoj je plin definitivno nužno potreban, tako da Hrvatska treba biti itekako na oprezu i Hrvatska već danas treba početi pripremati na čemu se vjerujem radi scenarij za pojačani rizik sa smanjenom opskrbom plina u zimskim mjesecima. Kad je u pitanju toplinska energija onda tu definitivno ne možemo govoriti o nikakvom razigravanju tržišta. To nije slučaj i u mnogim europskim zemljama i toplinska energija i toplinski distributeri su praktički monopolisti na tržištu. I upravo kad je taj monopol u pitanju onda treba imati i pojačan nadzor i imati na oprezu hvale vrijedne mjere energetske učinkovitosti i uvođenje razdjelnika. Dakle, koliko god je to jedna hvale vrijedna i pozitivna stvar u konačnici se može dogoditi da račun za krajnjeg korisnika upravo zbog prilagodbe i uvođenja razdjelnika, a samim time naručivanja usluge po pojedinim segmentima može čak ispasti skuplji. I tu se ja bih rekao oči Hrvatske energetske regulatorne agencije i Vlade moraju biti širom otvorene. Nema spavanja, jer građani Republike Hrvatske i svih gradova i općina u Republici Hrvatskoj ne smiju osjetiti skuplje račune, a idemo sa time da uvedemo energetsku učinkovitost i dobijemo jeftinije račune, dobijemo manje račune upravo zbog tih razdjelnika. Prema tome, tu trebamo definitivno pojačani nadzor i apeliram na vas da nam ne samo odgovorite na to pitanje, nego da nam kažete na koji način ste mislili kao partner u tom procesu taj pojačani nadzor i provesti. Još jedna stvar. Ona se tiče energetskih šokova i onoga što se događa na tržištu električne energije. Dakle, tu je ne vidim sada kolegu Marića, ali budući da mi je to tema. Znači energetski šokovi su asimetrični, što znači da rast cijene energenta u osobnoj potrošnji po paritetu kupovne moći nikad neće proizvesti pad osobne potrošnje dok je obrnuto itekako slučaj. To je tzv. trash hold analiza i taj efekt je asimetričan na čitavom nizu zemalja tj. na čitavom teritoriju EU, tako da je to jednostavno nešto što je čak usudio bih se reći i znanstveno dokazano. Prema tome, za tim ne možemo žaliti niti plakati kad se to u pravilu ne događa. I za kraj moram reći da je ovaj energetski paket, treći energetski paket uveo nužno liberaliziranje tržišta. To je još jedan način kako zapravo vidimo da usklađivanjem hrvatskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU Hrvatska može imati itekako koristi i Hrvatska danas zbog ovog usklađivanja ima koristi, odnosno više koristi imaju hrvatski građani i hrvatsko gospodarstvo. Ta korist možda nije velika no itekako je dobar znak, ono što se nadam da će u budućnosti imati puno više koristi. Posebno se nadam da će izazov korištenja obnovljivih izvora energije koji je zadan sastankom Europskog vijeća u Madridu 2007. godine gdje je energetsko-klimatski paket usvojen kao konsenzus i kao nekakav cilj prema kojemu se ide definitivno izazov da se to u Hrvatskoj i provede, pogotovo kroz korištenje 20% obnovljivih izvora energije. TU nas čeka još puno posla, posebno kad su kvote u pitanju. Ali tu bih se htio koncentrirati na jedan dio koji se tiče samoodrživog, znači energetski samoodrživih kućanstava. To je ono što je po meni izrazito važno. Hrvatska može i mora poticati rast industrije, rast privatnih investicija u svakom pogledu, ali ono što mora osigurati je kad je u pitanju energetska učinkovitost jer na kraju krajeva to se radi zbog kućanstava, to se radi zbog građana, to se radi zbog energetske samodostatnosti. Vlada i nadležna tijela moraju naći način kako da energetska samodostatnost bude usmjerena krajnjem korisniku odnosno kućanstvu. To je u svakoj kući praktički mogućnosti energetske samoodrživosti kroz solarne panele ili kroz određenu drugu energanu. Prema tome, sija sunce u Hrvatskoj, mora obasjati svaki hrvatski dom, svaku hrvatsku kuću i umjesto ovog povjetarca u Dalmaciji imamo itekakvu buru vjetroelektrana za optimiste sasvim dovoljno. Hvala vam lijepo.
Zaključujem raspravu. O izvješću ćemo glasati sutra.
Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2013. godinu i Izvješće o ostvarenju proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2013. godinu. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlogom Odbora za gospodarstvo kao matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2013. godinu i Izvješće o ostvarenju proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2013. godinu." Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom 90 glasova za, 2 suzdržana glasa i 10 protiv donijeli predloženi zaključak.
I raspravit ćemo - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 702; Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će prijedlog zakona obrazložiti ministar znanosti, obrazovanja i sporta prof.dr.sc. Vedran Mornar. Izvolite ministre.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Ovdje je riječ o jednoj relativno jednostavnoj promjeni Zakona o autorskom pravu. Naime, do ove promjene u slučajevima kada se nije znao autor nekoga djela ili ga se nije moglo kontaktirati javne knjižnice, web, nisu imali mogućnosti objave takvoga djela. Ta djela inače zovu djelima siročadi odnosno orfan works kako bi se to u originalu reklo. Ovo je usklađivanje sa europskom direktivom koja onda omogućuje da se takva djela javno objavljuju.
Hvala lijepa ministre. Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Boris Blažeković.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Odmah na početku želim reći stav kluba HNS-a, mi ćemo bez obzira na brojne primjedbe cijelog zakona podržati ove predložene izmjene i dopune Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima. Naime, Europski parlament i Vijeće Europe usvojili su u ožujku 2014. godine Direktivu o kolektivnom ostvarivanju prava. Radi se o prvoj direktivi koja se izričito bavi kolektivnim ostvarivanjem autorskog prava te je za države članice ostavljen rok od 2 godine za implementaciju u lokalno zakonodavstvo. Direktiva je podijeljena u dva dijela. U prvom dijelu regulira se transparentnost i dobro upravljanje autorskim društvima, a u drugom dijelu regulira se pitanje prekograničnog ostvarivanja autorskih prava u online okruženju. No, ove izmjene se odnose prvenstveno na implementiranje direktiva EU i na autorska prava i srodna prava djela siročadi kao što je već ministar i rekao. No, idemo redom. Direktive EU koje se prenose u hrvatsko zakonodavstvo odnose se na koordinaciju određenih pravila s obzirom na autorsko pravo i srodna prava vezana na satelitsko emitiranje i kabelsko reemitiranje, na pravnu zaštitu baza podataka, na usklađivanje u informacijskom društvu, na pravo slijeđenja u korist autora izvornika umjetničkog djela, na provedbu zaštite prava intelektualnog vlasništva, na usluge na unutrašnjem tržištu, na pravo iznajmljivanja, pravo posudbe te određenom području intelektualnog vlasništva na trajanje zaštite autorskog prava i određenih srodnih prava, na pravnu zaštitu računalnih programa … [[Govornik se ne razumije.]] na izmjenu direktive u trajanju zaštite autorskih prava i određenih srodnih prava i na određeno dozvoljenje korištenja djela siročadi. Važno je objasniti što su djela siročad. Pa članak 12.a predloženih izmjena govori da ako nakon provedbe potrage evidencije iz članka 12.b ovog zakona nije identificiran autor ili ni jedan od koautora nekog djela ili čak i ako je identificiran autor ili jedan ili više koautora nekog djela ali ni jedan od njih nije pronađen to se djelo smatra djelom siročad. Ako nakon provedbe evidencije potrage iz članka 12.b ovog zakona nisu identificirani svi koautori nekog djela ili čak i ako su identificirani nisu pronađeni, na njih će se primjenjivati članak 84. ovog zakona, ali samo ako su svi identificirani pronađeni koautori dali dopuštenje za reproduciranje i stavljanje na raspolaganje javnosti toga djela na način koji je opisan u članku 84.a ovog zakona. Prava koautora koji su identificirani i pronađeni ostaju netaknuta. Stavci 1. i 2. ovog članka primjenjuju se na djela izdana u obliku knjiga, časopisa, novina, revija ili drugih tiskovina koje čine sastavni dio zbirke u javno dostupnim knjižnicama, obrazovni ustanovama ili muzejima i drugim pravnim osobama koje obavljaju muzejsku djelatnost kao i zbirki, i arhiva ili ustanova za filmsku i audio baštinu. Kinematografska i druga audiovizualna djela koja čine sastavni dio zbirke u javno dostupnim knjižnicama, obrazovnim ustanova, muzejima i drugim pravnim osobama koje obavljaju muzejsku djelatnost kao i zbirke arhiva ili ustanova za filmsku i audiovizualnu baštinu. I kinematografska i druga audiovizualna djela koje su proizvele, odnosno producirale javne organizacije za radiodifuziju zaključno do 31. prosinca 2002. godine i koja se nalaze u njihovim arhivima, koja su zaštićena autorskim pravom i prvi put izdana u Republici Hrvatskoj, ili ako nisu izdana prvi put, imitirano u Republici Hrvatskoj. Autorsko pravo jest tek krajnja potvrda kreativnog čina, a kreativni čin je vrhunac ljudskog stvaralaštva. Kreacija je najčudesniji pokretač ljudskog procesa pa i zaštitnih ljudske opstojnosti. Kreacija izazvana imaginacijom je nešto najuzbudljivije što se jednom ljudskom biću može desiti. Većini autora kreativnih djela osim samog stvaranja posebno je uzbudljiv čin i prezentacija i dijeljenje oduševljenja s ostalim pojedincima, odnosno i pojedinkama. Autorsko pravo jest tek krajnja potvrda kreativnog čina, a kreativni čin je vrhunac ljudskog stvaralaštva. Kreacija je najčudesniji pokretač ljudskog procesa pa i zaštitnih ljudske opstojnosti. Kreacija izazvana imaginacijom je nešto najuzbudljivije što se jednom ljudskom biću može desiti. Većini autora kreativnih djela osim samog stvaranja posebno je uzbudljiv čin i prezentacija i dijeljenje oduševljenja s ostalim pojedincima, odnosno i pojedinkama. Kreacija je obično produkt upornog rada pojedinca ili grupe uz stvarna znanja i vještine. Kad je taj rad potpomognut još i talentom često se desi i umjetnost. Kreacija, imaginacija, stvaralaštvo mogu doseći svu svoju puninu izražaja samo u slobodi odnosno u osjećaju potpune slobode. Svako ljudsko biće ima u sebi određeni kreativni naboj i potencijal no nažalost zbog brojnih vanjskih utjecaja ali i osobnih inhibicija mnogi nikad ni ne spoznaju a kamoli da realiziraju svoju kreativnost. No, nama se u HNS-u čine sporni ili barem bi više trebalo objasniti članke 3., 12., članak 80. stavak 6., članak 84. stavak 4. prijedloga, izmjena, dopuna zakona. Naime, ovi članci govore, članak 12. stavak 6. kaže: "Autor ili koautor djela koji se prema stavcima 1. i 5. ovog članka smatraju djelom siročetom može u bilo kojem trenutku prekinuti primjenu navedenih odredbi u odnosu na vlastita prava." A novi članak 84.a glasi: "Autor ili koautor koji ukine status djela siročeta u skladu sa tim prethodnim člankom zakona, ima pravo na pravičnu naknadu za dotadašnje korištenje svog djela koje je bilo siroče. Prema stavku 1. ovog članka naknadu je dužna isplatiti institucija iz stavka 1. ovog članka koja je koristila djelo. Visina naknada određuje se s obzirom na kategoriju djela siročadi uzimajući u obzir među ostalim ciljeve Republike Hrvatske o području promicanja kulture, nekomercijalnu narav korištenja koju poduzima institucija iz stavka 1. ovog članka i kojim se otvaraju ciljevi vezani uz njihove zadaće od javnog interesa kao što su promicanje, učenje i širenje kulture, te moguću štetu koju pretrpjeli autori. Pravična naknada isplaćuje se za najviše tri godine unatrag, računajući dan ukidanja statusa djela siročadi. Zahtjev za isplatnom pravičnom naknade može postaviti autor ili odgovarajuća udruga za kolektivno ostvarivanje prava koju je autor ostvario na podnošenje takvog zahtjeva. Zahtjev za isplatom pravične naknade zastarijeva u roku od godine dana računajući od dana ukidanja statusa djela siročadi." Da li to znači da neki autor može namjerno šutjeti i pustiti da neko njegovo djelo, da se neko njegovo djelo proglasi siročetom i kad vidi da je djelo dobilo popularnost može dokazati svoje autorstvo te tražiti pravičnu naknadu tri godine unazad i što je tu pravična naknada. Trebalo bi po nama pojasniti članak 6. prijedloga izmjena dopuna ovog zakona. Ovaj zakon koji govori, ovaj zakon primjenjuje se na sva djela umjetničke izvedbe, fonograme, vilograme koji su zaštićeni Zakonom o autorskom pravu jer su oni pravima na dan 29. listopada 2014. godine ili kasnije. I stavak 2. istog članka govori "Ovaj zakon primjenjuje se ne dovodeći u pitanje bilo kakve akte sklopljene, ili prava stečena prije 29. listopada 2014. godine." Meni je osobno između ostalog jedan od najspornijih članaka, članak 50. samog Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima koje kaže da se "Autor ne može odreći autorskog prava." I time zakon radi distinkciju između autorstva i autorskog prava. I na koncu, najveći doprinos u društvu svakog pojedinca je njegova kreacija, svakako je neophodno zaštiti autorstvo svakog pojedinog kreatora, izumitelja, autora nekog jedinstvenog djela uopće. Svaki autor jedinstvene autohtone kreacije mora biti zaštićen od zlouporabe njegovog autorskog djela. Osobno smatram da niti naše, niti europsko zakonodavstvo nije u cijelosti pravedno spram svih stvaralaca i autora. Navest ću samo primjer slikara čije slike ili njihove reprodukcije vise u prostorima za komercijalnu djelatnost ali se ne tretiraju na isti način kao glazba koja se reproducira iz zvučnika u istom prostoru. O kreacijama modnog ili industrijskog dizajna da i ne govorim. Mi u HNS-u smatramo da je neovisno ovim predloženim izmjenama i dopunama zakona neophodna vrlo široka i sveobuhvatna javna rasprava o statusu autorskog prava … spram autorstva te konzumacije autorskih prava i to svih autorskih djela, a ne samo nekih specifičnih i partikularnih djelatnosti. Treba uvesti potpuno jednak odnos spram svih odnosno spram svake kreacije i autorstva. Jedino se u ravnopravnom i pravednom odnosu spram svih možemo svi osjećati slobodni, a imaginacija, mašta, kreacija i stvaralaštvo kao pogonsko gorivo koriste baš taj osjećaj slobode. I dozvolite mi samo par podataka, vjerujem da će vas koji ste ovdje interesirati, a možda i javnost financijski rezultat ZAMP-a za 2013.godinu. Na njihovim internetskim stranicama može se pogledati, piše da je u 2013.naplaćeno ukupno 104 milijuna 579 tisuća 850 tisuća 65 kuna, dobar prihod veći nego ikad do sada, najviše iz prava javnog priopćavanja, zatim iz prava mehaničke produkcije velike sinkronizacijska prava iz inozemstva, od toga je 9% utrošeno na socijalnu i kulturnu namjenu. Naime, ZAMP ta sredstva izdvaja i za održavanje određenih glazbenih, kulturnih događanja, a troškovi su bili ZAMP-a 24 milijuna 973 tisuće 527 kuna, a za raspodjelu koju su dijelili umjetnici između sebe je 79 milijuna … tisuća 323,44 kune. Još jednom napominjem da ćemo bez obzira na sve ove primjedbe koje smo imali na određene nejasnoće što bi voljeli da nam netko objasni klub HNS-a liberalnih demokrata prihvatiti ovo izvješće…. Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolegica Sunčana Glavak.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Čuli smo uvodno mi zapravo moramo dopuniti obvezu odnosno Zakon o autorskom pravu i srodnim pravima i to u dijelu u kojem je potrebno uskladiti s direktivom o dozvoljenim korištenjem djela siročadi. Iako je javna rasprava provedene što pohvaljujemo i bilo je nekih drugih prijedloga ostalo je u ovakvom izričaju da se takva djela nazivaju djela siročadi. Ono na što ću odmah upozoriti između ostalog zakon kaže da će se na taj način uspostaviti i pravni okvir koji će olakšati digitalizaciju i širenje djela i druge građe zaštićene autorskim pravima. Jednako tako zakon kaže da će nakon ovog u RH javno dostupne knjižnice, obrazovne ustanove, muzeji i druge pravne osobe koje obavljaju muzejsku djelatnost kao i arhivi ustanove za filmsku ili audio baštinu te javne organizacije za radio difuziju moći provoditi sveukupnu digitalizaciju svojih zbirki. Nitko ih nije priječio da to čine i do sada, međutim imali su jedan mali trenutak koji ih je u tome možda onemogućavao, a on se zove financije. Nažalost i postojeća građa u RH koja nije bila problemom dakle nazvanim sada autorska djela siročadi, nije učinjena dostupnom jer za digitalizaciju nedostaju sredstva, ona se kontinuirano smanjuju. A koliko znamo nažalost sredstva dostupna za ovakav način utroška dakle za digitalizaciju bilo koje građe nisu poučena iz EU a ona su to mogla biti. Dakle tu još jednom ukazujemo na nečinjenje prije svega resornog ministarstva u ovom slučaju koji sam navela Ministarstva kulture. Bez obzira što direktiva znači uređivanje dijela zakona koje ovu problematiku do sada nije regulirao, a mi u HDZ-u zalažemo se za zaštitu autorskih prava kao naravno i europske i civilizacijske vrijednosti moramo ukazati kako je ovo bila prigoda i za obuhvatnije uređivanje zakona posebice u vidu kontrole i nadzora. Npr. jučer su odnosno danas su završili u Opatiji 7. Dani elektroničkih medija, mogle su se čuti primjedbe i istupi kolega iz struke prije svega novinara ako hoćete i nakladnika koji su ukazivali da u zaštiti autorskih prava mi nažalost ne slijedimo najbolje europske standarde već se nažalost od njih udaljavamo. Svakodnevno dolazi do kršenja autorskih prava i na portalima i u novinama, ali posebno što je žalosno ponekad i u javnom servisu. Npr. svjedoci smo da su mnogi hrvatski redatelji uputili protest, javno digli glas zbog neovlaštenog repriziranja njihovih djela na HRT-u i tu je potrebno što prije napraviti poboljšanja kako bi javni servis dakle HRT bila primjer poštivanja autorskih prava ili barem pokažemo da može biti principijelan jer u ponekim situacijama autorska prava plaćaju se obilato i unaprijed. Kolega je malo prije spomenuo jedan financijski podatak pa ću vas stoga i ovom prigodom podsjetiti na nedavni presedan gdje je na zahtjev ravnatelja HRT-a potpisan ugovor sa ZAMP-om i na tri godine i to na telefonskoj sjednici nadzornog odbora za izdašnih 67 milijuna kuna. Članovi nadzornog odbora višestruko su odbili potpisati ovakav predloženi ugovor s obzirom da je bio presedan jer vi zapravo dajete 67 milijuna kuna sredstava iz državnog proračuna ili ako hoćete poreznih obveznika za nešto što će se možda dogoditi jednom. Dakle ovo nije bilo uobičajeno i praksa je bila da se ugovor kada ste već to spomenuli potpisuje samo na godinu dana. Hrvatska demokratska zajednica još jednom ponavljam, uvijek smo bili za zaštitu autorskih prava i skladatelja i umjetnika i svih ostalih koji svojim intelektualnim radom obogaćuju hrvatski kulturni identitet međutim to treba činiti na transparentan, principijelan i prema svima jednak način. Hrvatska demokratska zajednica razumije potrebe da se na ovakav način uredi ovom jednom malom izmjenom do koja zapravo nažalost nismo sami došli nego eto moramo se uskladiti s direktivom međutim ukazujemo na potrebu cjelovitog uređivanja područja autorskih prava i mehanizama njihove kontrole. Kao što se to uobičava reći zaštita autorskih prava ili zaštita autorskih i srodnih prava ključan je način poticanja ljudske kreativnosti i inovacija one moraju biti na adekvatan način uređene i one moraju jednako tako na adekvatan način biti sankcioniranje. Što se tiče ovog prijedloga klub Hrvatske demokratske zajednice će ga podržati. Hvala vam lijepa.
Dubravko Bilić, replika.
Zahvaljujem potpredsjednice. Pa evo uvažena kolegice otvorili ste dosta pitanja. Ja ću prije svega evo naglasiti da je dobro da se donese, odnosno da se donese ova Izmjena zakona o autorskim pravima jer i uvažavajući i europsku digitalnu agendu a i sve ono što se radi da tako kažem preko granice potaknuto google-ovom digitalnom knjižnicom važno je da se i naše zakonodavstvo uskladi. Međutim, ja ću se evo replicirati zapravo na ovu vašu tvrdnju da se i do sada moglo digitalizirati građu u knjižnicama. U hrvatskih knjižnicama dosta toga je već i digitalizirano međutim sustavno na tome nije baš previše napravljeno osim nešto u sveučilišnoj knjižnici i sporadično po gradskim knjižnicama ali uglavnom se radi o digitalizaciji tiskovina lokalnoga karaktera koje su napravljene na različitim platformama i u različitim uvjetima i onda imamo problema i kod indeksiranja i kod pretraživanja i kod kasnijega korištenja. Međutim, ono što je priječilo ponajviše knjižnice da se bave digitalizacijom nije isključivo novac nego prije svega strah. Nešto je o tome govorio i kolega o trenutku kada se pronađe autor tzv. djela siročeta možete kao knjižnica, kao javni arhiv, kao ustanova koja želi omogućiti tu dostupnost digitalne građe, možete se naći u određenim problemima. Zato je dobro da se u zakonu definira što su to djela siročadi da bi se taj proces digitalizacije koji je zaista nužan i koji proširuje okvire slobode jer i Europska komisija navodi upravo ovu, kao ovaj dio, kao petu ljudsku slobodu [[Upadica: Hvala.]] mislim da je važno da se ovaj zakon … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sunčana Glavak odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. U jednom dijelu slažem se kolega s vama, očito smo negdje na istom tragu, međutim nije ovdje riječ samo o dokumentaciji ili digitaliziranju građe iz knjižnica. Imamo dva vrlo važna segmenta, jedan je onaj koji se odnosi na Vjesnikovu dokumentaciju koji nužno mora biti digitaliziran, tu je naša povijest, tu je dio našeg identiteta i to nažalost stoji. I drugo je fundus Hrvatske radiotelevizije. Vjerujem da ćete se složiti. Dakle samo ta dva segmenta spominjem. Apsolutno da to treba učiniti. Jesmo li to mogli mi sami urediti bez ove direktive što se tiče siročadi, vjerojatno jesmo. Međutim, za ova dva segmenta važna, još jednom ću reći mi nismo do sada a mogli smo povukli novac iz europskih fondova. Jednako tako možemo vidjeti što se može na regionalnim razinama učiniti. Trebamo otvoriti vrata a ne čekati samo ili se nečeg bojati da bismo našu građu zapravo zaštitili. Kada ste spomenuli bojazan, dakle onda adresa, naravno nismo vi i ja, ili vi možda jeste više nego s obzirom da prijedlog zakona kaže da navedena dodatna sredstva neće biti potrebna s obzirom da se procjenjuje po prirodi stvari da neće utjecati na državni proračun jer se kao neće pronaći puno vlasnika djela koja će se proglasiti siročadi. Tu ste u pravu, naravno dakle treba to razriješiti, treba vidjeti da ta sredstva budu planirana u nekakvim osnovnim konturama jer slažem se s vama, nikada se ne zna kada se može ili što je kolega prije rekao pojaviti autor i reći ne ovo djelo nije siroče, zapravo pronašli smo vlasnika ili nasljednika autorskog prava. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista-Stranke rada kolega Zlatko Tušak.
Hvala potpredsjednice, uvaženi ministre sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Biti ću vrlo kratak jer radi se o jednom tehničkom zakonu, praktično usklađivanje sa direktivom Europske unije ali upozoriti ću na jednu lošu praksu na koju sam već nekoliko puta upozoravao a ona se tiče i ovog zakona i možda jedan odgovor na sami zakon jer oko tog dijela imamo i neko drugačije mišljenje. Prvo ono što bih htio reći, nije sporno pitanje usklađivanje ovog zakona sa direktivom Europske unije jer to je tehnički dio i u zakonu je ugrađeno sve ono što i stoji u direktivi Europske unije. Ali ću podsjetiti na onaj dio da je ovaj Zakon o autorskim pravima usklađivan sa direktivom Europske unije pred godinu dana. Pred godinu dana se niz direktiva je bilo usklađivanje a tada je već bilo na snazi godinu dana ova direktiva Europske unije. Pa si postavljam jedno određeno pitanje zašto već tada nije ugrađena u Izmjene i dopune ovoga Zakona i ova direktiva, zašto je sada donosimo nakon godinu dana i praktično u zadnjem rok. Mislim da bi na takav način izbjegli dosta onog dijela gubljenje vremena, rasprave ovdje u Saboru koje smo mogli provesti kroz jednu raspravu, kroz objavljivanje izmjene zakona u Narodnim novinama pa bi u tom dijelu i uštedjeli određena financijska sredstva i mislim da bi bili efikasniji i kvalitetniji. Nije to propust ovog ministra, ali je propust ministarstva što smatram da je to trebalo uzeti u obzir jer u to vrijeme je bio i drugi ministar. Ono što želim posebno naglasiti, a što me praktično zanima jer u direktivi se propisuje da u slučaju kada se javi autor djela siročadi on se pojavi, onda da mu se treba isplatiti i adekvatna naknada za taj dio djela. Ovdje u zakonu u članku 5. stoji da djelo predviđa se naknada autoru koji se pronađe najviše do tri godine pa me prvenstveno zanima zbog čega tri godine. Direktiva nema nikakvih rokova i da li u tom dijelu je sukladno direktivi kad govorimo o pravičnosti i pravičnoj naknadi autora. Na ovakav način ćemo i njega oštetiti, a praktičnom dijelu siročadi će biti dostupno javnosti. Inače dosta njih je reklo da i ovaj sam zakon u velikom dijelu ne bi trebao iziskivati određena velika ili veća financijska sredstva kada su u pitanju djela siročadi, ono o čemu on govori. Govori se da ima dosta jedino te građe na Hrvatskoj televiziji koja je prisutna prije '90. godine. Pretpostavljam da je to tako po podacima kojima sam došao. A drugi dio kao Hrvatski laburisti nemamo primjedbe na zakon jer on je više tehničkog dijela. Evo kroz nekoliko članaka regulira taj dio ugradbe direktive sa time da ovo kažem nam je sporno pitanje tri godine jer smatramo da unutar toga je trebalo dati nekakav dulji rok. Hrvatski laburisti će podržati ove izmjene. Hvala.
Boris Blažeković, replika.
Samo … ispravak krivog navoda. Kolega je rekao neke krive činjenice, naime Europski parlament i Vijeće Europe usvojili su u ožujku 2014. Direktivu o kolektivnom ostvarivanju prava tako da ništa nije moglo bit prije napravljeno. Hvala.
Zlatko Tušak, odgovor na repliku.
Ne, kolega Blažekoviću, radi se o direktivi koja je 2008. godine, ovo se usklađuje s direktivom 2008. godine, to jasno stoji u zakonu i ona je donesena 25. mislim listopada ili ne znam, stoji u dokumentu u … dijelu pa pročitajte si taj dio pa ćete vidjeti. Točno vam piše datum kada je donesena direktiva. Hvala.
Završna riječ ministra doktora Vedrana Mornara. Izvolite ministre.
Hvala lijepa uvaženim zastupnicima. Mislim da na ovo sve skupa samo treba dodati da je Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora predložio neke amandmane nomotehnički, odnosno jedan amandman u kojem se izriče i zakonski usklađuje s nomotehnikom koji je onda naravno prihvaćen.
Hvala lijepa ministre. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo sutra.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 702. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane koje je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagateljica je prihvatila i postali su sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da glasujemo. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 100 glasova za i 1 suzdržanim glasom donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
I još ćemo večeras raspraviti - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izboru Predsjednika Republike Hrvatske, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 710 – predlagatelj Klub zastupnika SDP-a; Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Izvješća ste primili na sjednici. Vlada Republike Hrvatske je dostavila mišljenje. Uvodno će prijedlog zakona obrazložiti kolega Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovana gospođo potpredsjednice. Poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika SDP-a predlaže ustvari nešto što bi najjednostavnije mogli nazvati tehničkom izmjenom zakona. Ova izmjena je korisna, iako ne i nužna za provođenje izbora. Dakle, sve da ovu izmjenu i ne napravimo izbori za Predsjednika Republike naravno da će se moći provesti, naravno da će biti zakoniti. Međutim ono što ovdje predlažemo smatramo vrlo korisnim i zbog toga je u biti i ova naša inicijativa da izmjenu donesemo po hitnom postupku kako bi se primijenila već na predstojećim izborima za Predsjednika Republike. No ukratko što nam ova izmjena donosi. Uređuju se pravila o praćenju kampanje, ukida se obveza svim medijima osim HRT-a da prate kampanju te im se omogućuje da kampanju prate sukladno svojim uredničkim politikama, uvažavajući novinarsku etiku i druge vrijednosti proklamirane Ustavom Republike Hrvatske, Europskom konvencijom o ljudskim pravima i Europskom poveljom o ljudskim pravima. Koji je cilj takve promjene? Cilj je jednostavan, dobiti informiranog birača koji će na temelju konkretne i korektne informacije moći donijeti informiranu odluku o tome kome će povjeriti svoj glas. Dakle javni servis kao što je HRT i dalje je dužan pratiti kampanju, javni servis kao što je HRT dužan je svakome kandidatu u kampanji omogućiti da predstavi svoj program, a svi ostali servisi komercijalni samostalno odlučuje da li će i u kojoj mjeri pratiti kampanju za izbor Predsjednika Republike. Nadalje, sljedeća izmjena odnosi se na izbornu šutnju. Kao što znate u svim izbornim zakonima promijenili smo odredbe koje se tiču izborne šutnje na način da izborna šutnja prestaje sa zatvaranjem birališta. U ovom zakonu to je propušteno učiniti i zbog toga mi želimo napraviti ovu promjenu kako bi već u 19,00 sati kada će biti gotove ankete one sa birališta to moglo biti prezentirano građanima. A drugo i da u 21,00 sat kada DIP u pravilu za ovakve izbore već ima većinu biračkih mjesta obrađenih to se može objaviti, jer gledajte sada imamo situaciju da na primjer onaj Večernji koji izlazi za Bosnu i Hercegovinu smije nesmetano objavljivati rezultate izbora u 19 sati, a onaj koji izlazi u Hrvatskoj to ne smije činiti. Nadalje, odredbe zakona se usklađuju s Ustavom Republike Hrvatske u dijelu koji se tiče glasovanja izvan granica Republike Hrvatske, a u terminologiji o nazivlju ovaj zakon se usklađuje sa Zakonom o Državnom izbornom povjerenstvu. Dodao bih još da smo jučer na danima elektroničkih medija razgovarali o pravilima za praćenje kampanje i praktički od svih sudionika rasprave došle su pohvale i podrške o ovakvoj promjeni zakona. Predlagatelj prihvaća amandman Odbora za zakonodavstvo, a u pogledu amandmana Odbora za medije očitovat će se kad ga proučimo jer moje isprike ja ga još nisam primio pa vas to molim. Na kraju završit ću ovo izlaganje jednim pitanjem, a to je ono što je možda i najviše mučilo javnost pitanje da li ovaj zakon smijemo donositi sada, jer nije, odnosno ostalo je daleko manje vremena od godine dana do izbora. Donošenje ili izmjene i dopune izbornog zakonodavstva najkasnije godinu dana prije održavanja redovitih izbora samo je preporučeni dobar izborni standard. Ali u Republici Hrvatskoj ne postoji opća pravna norma koja bi taj standard pretvorila u obvezujuće pravno pravilo. Čini se da je nesporazum proizašao iz činjenice da su članak 4. Ustavnog zakona za provedbu Ustava Republike Hrvatske iz 2001. i članak 5. Ustavnog zakona za provedbu Ustava Republike Hrvatske iz 2010. godine shvaćeni kao opće pravne norme, a ne kao prijelazni propisi koji služe jednokratnom usklađivanju zakonodavstva sa konkretnim promjenama Ustava. Upravo takvo shvaćanje pogrešno je bilo i razlog zašto je primjerice 2010. godine Ustavni sud uputio izvješće Hrvatskom saboru. U Izvješću iz 2010. godine objavljenom 17.12.2010. godine Ustavni sud govori: "Ta se obveza iscrpljuje u obvezi Hrvatskog sabora da uskladi izborno zakonodavstvo za izbor zastupnika u Hrvatski sabor sa Ustavom iz 2010. godine." Nadalje, svrha članka 5. Ustavnog zakona za promjenu Ustava prema tome jest pravodobno usklađivanje mjerodavnih izbornih zakona sa novim ustavnim tekstom. Nadalje, a da bi sve dvojbe bile otklonjene Ustavni sud u svojoj odluci od 29. srpnja 2011. godine govori pravila sadržana u ukinutim člancima 1., 5., 6., 7., 8., 9. i 10. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izboru zastupnika u Hrvatski sabor nisu podlijegala obvezi usklađivanja s promjenom Ustava iz 2010. godine stoga se na njih ne primjenjuje rok iz članka 5. Ustavnog zakona za provedbu Ustava Republike Hrvatske, a ponovit ću to je onaj rok koji se odnosi na donošenje izbornog zakonodavstva godinu dana prije izbora. I konačno pojašnjenje dalo je Državno izborno povjerenstvo u svojem mišljenju iz studenog 2013. godine koje kaže da nije uputno mijenjati zakon u kraćem periodu od godine dana, ali ako se radi o bitnim promjenama zakona. Ponovit ću još jednom. Mi doista ne tvrdimo da su ove promjene bitne. One su tehničke, ali isto tako korisne zbog čega smatramo da će njihovim usvajanjem izborni proces biti samo unaprijeđen i zbog toga pozivamo sve kolegice i kolege da podrže ove izmjene i dopune Zakona o izboru Predsjednika Republike Hrvatske. Hvala.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Pardon, imamo prije toga tri replike. Miroslav Tuđman, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Kolega Grbin, vi ste između ostalog u ovom svome obrazloženju govorili o tome da bi trebalo biti omogućiti jedno objektivno informiranje i onda se zapravo to svodi na zadnja 24 sata prije samih izbora da se suspregnu od prethodnih objavljivanja neslužbenih rezultata izbora itd. Međutim, poznato je da jedan od načina utjecaja na javno mnijenje je konstantno objavljivanje procjena izbornih rezultata tijekom cijele predizborne kampanje. I zato, a znamo isto tako da relativno mali broj tih agencija, odnosno instituta ili službi koji se bave tim procjenama radi to profesionalno, a da dobar dio je u velikom neskladu kasnije sa rezultatima koji se pokazuju na izborima. I zato je začuđujuće zapravo da onda niste išli predložiti da se zabrani u tom izbornom, u periodu od objave izbora do završetka da se zabrani objavljivanje procjene izbornih rezultata kako se ne bi manipuliralo sa biračkim tijelom. Pa je pitanje zašto to niste predložili s obzirom da niz zemalja ima takvo rješenje.
Peđa Grbin, odgovor na repliku.
Uvažene kolegice i kolege, da točno je da niz zemalja ima takvo rješenje. Ali imamo i niz zemalja koje ima rješenje po kojem nema predizborne šutnje pa vi izlazne ankete recimo u Sjedinjenim Državama možete objavljivati dok glasovanje traje. Sve su to rješenja koja se odvaguju i koja na ovaj ili onaj način uzimamo u obzir. Međutim, mi smo ovim pravilima, pardon ovim zakonom predvidjeli da se i na izbor predsjednika Republike na odgovarajući način primjenjuju pravila o medijskom praćenju kampanje. Ta pravila smo prije nekoliko tjedana raspravili u ovom Domu i usvojili bez ijednog glasa protiv. A u tim pravilima smo se itekako osvrnuli na to kako moraju biti koncipirana izvješća o anketama, što mora biti objavljeno itd. A u krajnjoj liniji ja doista ne vidim zbog čega bi se trebalo bojati ispitivanja javnog mnijenja. Ono je sastavni dio kampanje, ne samo u RH nego i drugdje. I nije prepoznato, odnosno nije nikada niti znanstveno dokazano da ankete koje govore o tome kakvo je javno mnijenje kreiraju pro futuro odluku birača za koga će glasovati. Hvala.
Sunčana Glavak, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Grbin vi ste jučer o ovome govorili na danima elektroničkih medija, međutim ne bih se složila s vama da su baš svi predstavnici medija tako oduševljeno prihvatili ovo, već naprotiv bilo je primjedbi i to u dijelu koji se odnosi na izbornu promidžbu reguliranu elektroničkim medijima. Mediji su imali primjedbu gdje se njih, za razliku od ostalih primjerice tiskanih medija, postavlja u neravnopravan položaj. Za one koji možda nisu u cijelu materiju upućeni dakle ovdje se strogo nalaže postupanje elektroničkih medija odnosno medija s nacionalnom koncesijom, međutim za razliku od njih tiskani mediji mogu cijelo vrijeme imati tzv. izbornu promidžbu, mogu imati oglase, mogu imati tijekom cijele godine. Dakle, to je ono što su kolege iz medija uputili kao vrlo ozbiljnu primjedbu. Osim toga na upit na koji način i što će biti parametri za dionike ili sudionike u emisijama odgovor je uglavnom bio da pravila koja će propisati komercijalne televizije s nacionalnom koncesijom da će kao parametre uzimati relevantnost anketa. Pa ako to projiciramo primjerice na buduće parlamentarne izbore to znači da primjerice jedna stranka koja je sada u parlamentarnoj većini primjerice HNS koji je sada u nekakvoj statističkoj pogrešci, da li to znači da prema tim anketama članovi te stranke neće uopće biti uzeti kao relevantni i neće ih se pozivati kao sudionike da mogu iznositi svoja mišljenja u emisijama. I osim toga, za kraj, izostavili ste jednu vrlo važnu stvar, a to je što je s oglašavanjem na kanalima koji su u nekim drugim sustavima. Sad da nikog ne reklamiram ali primjerice jednako tako oglašavanje se može obaviti i na baby tv, MAX tv-u, Animal Planet, National Geografic i drugim kanalima.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Peđa Grbin.
Zahvaljujem. Dakle, ovaj zakon se odnosi na sve kanale. Taj zakon se odnosi i na novine. On propisuje na koji način urednici i nakladnici moraju postupati u pogledu pripreme i objave novinskih odnosno medijskih izvješća o kampanjama. Ono o čemu vi govorite su pravila, a pravila od samog trenutka kad smo ih uputili u proceduru i 2003. godine i 2007. godine i danas se odnose isključivo na nakladnike elektroničkih medija sa nacionalnom koncesijom zato što su sva istraživanja pokazala da su to elektronički mediji sa nacionalnom koncesijom i dan danas najutjecajniji mediji u RH. A što se tiče primjedbi koje smo i vi i ja jučer slušali one su išle u drugom smjeru. Prije svega, i to od lokalnih elektroničkih medija, su primjedbe bile u smjeru da se u elektroničkim medijima, dakle na radijima i na televiziji i van izborne kampanje dopusti plaćeno oglašavanje političkih stranaka. To je zabranjeno Zakonom o elektroničkim medijima. I meni ne pada na pamet predlagati da se ta zabrana promjeni. Jer doista nam izvan kampanje, znači u vrijeme kada financiranje nije onako strogo kontrolirano kao što je u kampanji, ne treba da netko sa milijunima ili milijardama promovira jednu političku opciju zato što mu ta politička opcija povlađuje. I ja doista ne mislim da tu odredbu trebamo mijenjati. I za kraj dotaknut ću se liberalizacije koja je predviđena i ovim zakonom i pravilima. I o njoj neću puno govoriti ali ću citirati jednu profesoricu, profesoricu koja se bavi upravo medijima koja je jučer rekla: "Ne znam zbog čega se novinari plaše sami sebe?" Hvala.
I Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega nadam se da mi nećete uzeti za zlo ali ja vrlo s oprezom uzimam svako vaše uvodno obrazloženje jer vi ste jednako gorljivo branili recimo snimanje onog saborskog Povjerenstva za istraživanje ubojstva Đurekovića, jednako dobro ste obrazlagali i Ustav i promjene Ustava tako da i sada to dosta dobro izgleda, međutim mi ne znamo što se skriva iza toga, tj. mi pokušavamo dokučiti što se skriva iza toga. A onda sam dvostruko u zabuni kad pročitam izjavu predsjednika Sabora od prije dva dana koji kaže dogovorili smo da raspored bude takav da poštujemo standarde da se procedura izmjena izbornog zakonodavstva riješi sukladno preporukama Venecijanske komisije i stajališta koja mi imamo godinu dana prije krajnjeg roka za izbore. I sada da li da vjerujem predsjedniku Sabora ili predsjedniku saborskog Odbora za Ustav? Evo ja ću se u ovoj prilici prikloniti predsjedniku Sabora. Smatram da je demokratičnije, pravičnije i da je ustvari kako su svi izbori dosada već prošli po ovom zakonu sasvim neprilično da sami sebi navlačite takav jedan negativan odjek radi izmjena ovih zakona objašnjavajući to raznoraznim razlozima. Mislim da to nije nikome dobro, a pogotovo ne demokraciji u RH i bilo bi dobro da od toga odustanete zaista. Jer ste doveli u lošu situaciju samog predsjednika Sabora. Jer vi ste sada to protumačili ovdje i rekli ste da se toga ne moramo držati u onoj staroj maniri kao pijan plota. A kaže predsjednik da ipak bi trebalo u svrhu demokratskih standarda ipak poštivati odluke Venecijanske komisije. Tako da vam ja ne vjerujem ni ovaj put, treći put.
Peđa Grbin, odgovor na repliku.
Ako mi ne vjerujete, možete barem, a jeste, hvala. Kolega, to što mi ne vjerujete, pa to je meni kompliment. Od vas kad to dolazi, pa ja ne mogu biti sretniji, ali ne morate vi vjerovati niti predsjedniku Hrvatskoga sabora, ne morate vjerovati niti predsjedniku Odbora za Ustav, ali vidite, tu znate kada iziđete iz zgrade, s desne strane ima jedna institucija, zove se Ustavni sud RH, pa ću vam preporučiti da pročitate odluke Ustavnog suda broj U-10-6670/2010 od 08. prosinca 2010. godine i odluku U-1-120/2011, itd. od 29. srpnja 2011. godine koji su otklonili svaku dvojbu oko toga kada se i što može mijenjati. A da je tome tako, recimo, svjedoče pravila o medijskom praćenju kampanje donijeta 2007. godine. Znate, za razliku od ovog zakona o kojem smo razgovarali, koji je prošao sve odbore nadležne u Saboru koji je već mjesec dana u proceduri. 2007. godine Odbor za Ustav kojim je predsjedao vaš kolega je u četvrtak donio prijedlog pravila, u četvrtak ga je predao u proceduru, a u petak ga je raspravio i odmah usvojio. A znate koja je bila sljedeća odluka koju je Sabor nakon toga usvojio? Odluka o raspuštanju Hrvatskog sabora radi provođenja izbora. Dakle, gledajte, doista je dobra parlamentarna praksa da se bitne promjene u izbornom zakonodavstvu ne rade godinu dana prije izbora, ali ovo nisu bitne, ovo nisu ključne, ovo su korisne tehničke promjene. Ako smatrate da nisu potrebne, onda ih nemojmo izglasati. Ali nemojte govoriti da je njihovo donošenje protivno Ustavu i zakonodavstvu RH. Hvala.
Sad ćemo preći na raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, kolega Davorin Mlakar. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege, pred nama je zakon koji je izazvao nezapamćen interes novinara, javnosti i kolega saborskih zastupnika što svjedoči i ova naša grupa koja se upravo smanjuje za još nekoliko brojeva. Dozvolite mi da još jednom ispred kluba HDZ-a čestitam predsjedništvu Sabora koje je izabralo 6 sati popodne da raspravljamo o izmjenama jednog nebitnog zakona koji se zove Zakon o izboru predsjednika RH. Neću ovdje stati s čestitkama jer mislim da je dužnost, ma da hrvatska javnost vjerojatno ništa od ovoga neće znati, dužnost je upozoriti na sve ono što je rečeno, što je od toga točno, što nije i što je zakon o kojem se mi trebamo danas izjašnjavati. Uvod predlagatelja je bio, da tako kažem, upotpunjen nekim činjenicama o kojima ćemo mi isto tako nešto reći, podsjetiti vas na ono što izgleda vrlo često zaboravljate. Mijenjanje izbornog zakonodavstva godinu dana pred održavanje izbora izborni je inženjering. To je protuustavno postupanje Vlade koja si daje za pravo baviti se kalkulacijama pred predstojeće izbore. Citat, doduše ne od danas, ne od jučer, nego iz 2011. godine, ali vrlo zanimljivo. Citat koji se pripisuje gospodinu Zoranu Milanoviću, predsjedniku Vlade RH, gospođi Vesni Pusić koja je uz to dodala i 900 tisuća nepoznatih birača koji su navodno nepostojeći birači uneseni u popise birača, koja je sada prva potpredsjednica Vlade RH, a o izbornom inženjeringu u godinu dana pred održavanje izbora govorio je i treća osoba za ovaj naš slučaj, vrlo da tako kažem znakovita, predsjednik RH, doktor Ivo Josipović. To su vaši citati, kolege iz današnje pozicije, ali je amnezija bila potpuna i u 3 godine vi ste zaboravili apsolutno sve što ste govorili. Najvažnije od toga, a to je ono o čemu moramo govoriti, kada već dobivamo upute s ove govornice, ispred HDZ-a nikada nitko nije rekao da je donošenje izbornog zakona u roku kraćem od godinu dana protuzakonito ili protuustavno. I točno je u Hrvatskom zakonodavstvu ne postoji … norme koja bi branila da se izborno zakonodavstvo mijenja u roku kraćem od godinu dana i zbog toga što takva norma ne postoji, od nas nitko to nikada nije ni rekao. Ali rekli smo nešto drugo, da se demokracija očituje i u demokratskim standardima koji postoje u društvo. Da postoji posebno tijelo, Venecijanska komisija koju ste tako često citirali prije 3 godine kada je njihovo mišljenje i preporuka svim demokratskim sustavima da se u zadnjoj godini pred izbore izborno zakonodavstvo ne mijenja, to je demokratski standard za koji smo se mi zalagali tada, zalažemo se i danas. Danas vama taj standard očito ni po čemu ne odgovara. A sada nešto prvo o suštinskim primjedbama na tekst ovoga zakona, predlagateljima iz kluba SDP-a. U uvodnom obrazloženju kolega Grbin je rekao da izmjena ovog Zakona o izborima predsjednika Republike nije nužna, ali da je to tehničko pitanje i da bi bilo dobro da se taj zakon mijenja. U obrazloženju i u prijedlogu za donošenje ovoga zakona obrazložen je i hitan postupak, tu ste citirali članak 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora koji kaže da je predviđeno da se zakon iznimno može donijeti po hitnom postupku kada to zahtijevaju osobito opravdani razlozi koji u prijedlogu moraju biti posebno obrazloženi. Ako nije nužno donošenje ovog zakona onda vas ja pitam koji su to osobito opravdani razlozi da se taj zakon donosi u kraćem roku od godinu dana i još po hitnom postupku, osim činjenice dragi kolege da smo danas na dan 23.listopada još uvijek bez odluke Vlade RH o tome kada će se održati predsjednički izbori. Mi znamo računati i kada je počeo mandat sadašnjeg predsjednika i znamo koje su odredbe o tome kada se izbore treba raspisati. Međutim o tome hrvatska Vlada šuti, kao što šuti danas o dosezima demokracije o demokratskim standardima i o činjenici da se izborno zakonodavstvo u zadnjoj godini pred izbore ne smije mijenjati. I čak to pravilo vrijedi u našim razgovorima oko promjena izbornog zakonodavstva koje bi trebalo vrijediti za parlamentarne izbore. Jedino je vjerojatno vama mjesta predsjednika Republike puno manje bitno ili predsjednik Republike od vas traži da ovakav nakaradni i nasilni čin provedete u Saboru bez obzira na kritike koje ćete zbog toga dobiti. I ne znamo kojim argumentima danas da vas uvjeravamo da radite nešto što ne treba, što je štetno, što je kao što ste rekli nije nužno, što je u krajnjoj liniji činjenica da je ovakvo zakonsko rješenje vrijedilo i kada je predsjednik Republike bio biran po prvi puta u svoj mandat i tada su ove norme u zakonu postojale, tada vas nisu smetale. Tada vas je smetala činjenica da je Vlada RH 2010.godine provodeći odluku Ustavnog suda 9 mjeseci pred održavanje izbora htjela izmijeniti Zakon o izbornim jedinicama, pa sve ovo što je danas kolega Grbin čitao iz odluke Ustavnoga suda tiče se postupka koji ste vi inicirali tvrdeći kako se izborno zakonodavstvo u zadnjoj godini ne smije mijenjati. I sve ovo obrazloženje koje ste čitali da je konzumiran kroz ustavni Zakon za provedbu ustava ono pravo i obveza Vlade da mijenja izborno zakonodavstvo ticalo se onog vremena i onih vaših pitanja kada ste vjerovali i tvrdili da se izborno zakonodavstvo u zadnjoj godini mandata ne smije mijenjati. Danas ste vjerojatno zbog te zaboravljivosti koja vas prati odlučili se na nešto potpuno drugačije. Danas ste odlučili 2 mjeseca pred održavanje izbora promijeniti izborni zakon koji je tehničke prirode. Dragi kolege, u uputama da se izborno zakonodavstvo ne mijenja zadnju godinu mandata, nikad nije nigdje pisalo da se to odnosi na bitne ili ne bitne promjene. Izborno zakonodavstvo se ne mijenja u zadnjoj godini mandata zato da biste osigurali jednake uvjete svima koji se u izborima natječu da znaju za pravila i da znaju kako će se provoditi ti izbori. Danas vi uvodite jedan ružan i vrlo opasan prepadan jer ako Sabor izglasa ovaj zakon više neće biti korektiva da svaka Vlada u svakom sazivu izborno zakonodavstvo mijenja makar i dan pred održavanje izbora. I zbog toga mislimo da je ovo vrlo opasan presedan koji ne smijemo dozvoliti. A o čemu se radi? Radi se o izborima za predsjednika RH o kojem nismo govorili da je prodavao državne tajne srpskom veleposlaniku u Hrvatskoj, da je da tako kolokvijalno kažem dilao dokumentima i da se činjenica njegovih razgovora sa srpskim veleposlanikom danas nalazi u memoarima tog istog gospodina koje nitko nije demantirao. Mi ne govorimo o predsjedniku Republike koji je govorio protiv vlastite zemlje recimo u Izraelskom parlamentu ili u Parlamentu BiH da ne govorim o dosezima njegove vanjske politike u ostalim dijelovima kako to volite reći regiona. I umjesto da govorimo o onome što je odgovornost predsjednika Republike o kreiranju vanjske politike RH, o vođenju Oružanih snaga RH i o svemu onom što mu je Ustav podijelio kao njegove odgovornosti, mi danas 2 mjeseca pred izbora, ako će to biti 2 mjeseca jer Vlada kao što sam rekao odluku o raspisivanju izbora još nije donijela, mi danas 2 mjeseca pred izbore mijenjamo Zakon o izborima predsjednika Republike. To na neki način pokazuje i vaš odnos prema institucijama u krajnjoj liniji pokazuje i vaš odnos prema dostignutim demokratskim standardima u društvu i pokazuje vaš odnos prema svemu onom što smo gradili kao bolje društvo nego što je bilo jučer. Vi nas i ovim svojim prijedlogom vraćate unatrag. Vraćate nas unatrag. Vraćate nas unatrag a da to danas rade oni isti ljudi koji su se pozivali na visoke demokratske standarde još jučer i na sve te standarde zaboravili ste i danas gotovo pod okriljem mraka u pola 7 navečer u četvrtak donosimo zakon uz opravdanje da su to tehnički popravci kako bi zakon bio bolji. Sutra kada će se pripremati parlamentarni izbori vi isto tako možete doći sa Izmjenama zakona o izboru zastupnika u Sabor Republike Hrvatske. I defacto ako ovo postane pravilo nitko vam u Hrvatskoj neće moći prigovoriti da kršite demokratske standarde i demokratska načela civiliziranih zemalja jer ste već i ranije mijenjali izborno zakonodavstvo neposredno pred izbore. Da li ste vi stvarno ta druga i drugačija vlast kako ste se voljeli nazivati na početku mandata? Da li stvarno mislite da je ovo najbolje što možete iznjedriti kao klub SDP-a i što može svojim mišljenjem potvrditi Vlada Republike Hrvatske? I da li stvarno mislite da nam je ova rasprava nužna i da je ovakav zakon u ovo vrijeme nužan? Mi mislimo da je istina negdje drugdje jer nitko zdrave pameti ne može vjerovati da ste vi to zbog tehničkih razloga odlučili donijeti izlažući se svim mogućim prigovorima a samo dio toga sam ja danas ovdje iznio. I zbog toga mislimo da vi ustvari živite pod nekim diktatom a vjerojatno u interesu jedino vašeg kandidata za budućeg predsjednika Republike Hrvatske. Ne vidimo niti jednog drugog valjanog argumenta da posežete za ovakvim mjerama dva mjeseca pred izbore. Rekli smo kada ste uvrštavali u dnevni red. Protuposlovnički je da gurate ovaj zakon u hitnom postupku, oglušili ste se na to. Nikakvog razloga da mijenjate taj zakon nema 2 mjeseca pred izbore, ne zanima vas. Prema tome, ostaje nam jedino zaključiti, sve ovo radite u interesu predizborne kampanje gospodina Ive Josipovića, nastojite to naravno zamračiti i doslovno jer to donosite pod okriljem mraka u 7 navečer. Hrvatskoj javnosti kojoj je već dosta pretjerano silnih briga više nije do praćenja ovakvih rasprava i sutra će osvanuti jedan zakon i jedna praksa koja će nas vratiti 10-tke godine unatrag. A to nam ne treba. I ovaj zakon na ovaj datum ako se sutra bude o njemu glasalo biti će na sramotu Hrvatskom saboru. Hvala vam lijepa.
Replika Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Mlakar ako to nije izravan naputak kolegama iz Socijaldemokratske partije osobno od sadašnjeg predsjednika Republike onda ja od predsjednika Republike očekujem da on upravo reagira na ovakav način. I ono što ste vi rekli da na ovakav način zapravo se suspendiraju dostignuti demokratski standardi u Republici Hrvatskoj. I očekujem da upravo predsjednik bude zabrinut zbog narušavanja dostignuti standarda. Osim toga, upozorili ste na neke propuste nečinjenja pa ću tako samo postaviti pitanje, u djelokrugu rada ili ustavnim ovlastima predsjednika Republike jest i pitanje nacionalne sigurnosti. Pa kolega Mlakar ne mislite li zapravo da je kompletno urušavanje hrvatskog gospodarstva, svakodnevno iseljavanje mladih ljudi iz Republike Hrvatske ili velik broj nezaposlenih jednako tako možda pitanje nacionalne sigurnosti? Je li to pitanje opstojnosti hrvatskog naroda, pitanje opstojnosti mladih hoće li oni ostati u zemlji ili će potražiti svoju sudbinu negdje drugdje? Posrijedi je neviđeni inženjering, nitko ne zna kada će biti izbori, izbori nisu raspisani. Ali eto vidite kolega Mlakar o predsjedničkim izborima pa makar i u 18,20 navečer mi govorimo. O tome se govori, stalno se provlači kroz medije i na taj način eto lijepo besplatne predizborne predsjedničke kampanje.
Odgovor na repliku Davorin Mlakar.
Hvala lijepa a mi smo se u nju upleli. Predsjednik Republike inače u zadnje vrijeme piše pisma ali o ovoj činjenici niti je poslao posebno pismo niti je pisao u svojem pismu predsjedniku Sabora koje smo doznali iz medija pa onda pritisnuti saznanjima u medijima konačno smo dobili tekst toga pisma i u Parlamentu. Ono što ste vi rekli kolegice Glavak a ja ću ponoviti, predsjednik Republike dr. Ivo Josipović 2011. godine bio je uvjeren kako je vrlo opasno mijenjati izborno zakonodavstvo makar ono bilo i u ispunjavanju obveze prema odlukama Ustavnoga suda, vrlo je opasno mijenjati izborno zakonodavstvo godinu dana pred izbore, smatrao je to kao i njegovi kolege izbornim inženjeringom. Mene zanima kada je danas ovaj zakon u dnevnom redu Sabora da li su naši kolege iz SDP-a barem pitali predsjednika da li još uvijek to isto misli ili je možda kao i oni u međuvremenu promijenio mišljenje i rekao da je u stvari to izvanredna šansa da se riješi pitanje da li će izborna šutnja biti do 24,00 ili će završiti sa zatvaranjem biralište. To je da oprostite dragom Bogu svejedno, nije jedino SDP-u. A igra nije u tome da se promijeni pitanje izborne šutnje nego da nam se pokaže da se izborno zakonodavstvo može promijeniti i ako treba 15 dana pred izbore, da nam to bude signal i za parlamentarne izbore koji slijede.
U ime kluba SDSS-a poštovani Milorad Pupovac. Nema ga. Gubi pravo na raspravu. Nakon rasprave po klubovima za riječ se javio u ime predlagatelja poštovani Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolegice i kolege iz Kluba zastupnika HDZ-a su u svojim raspravama i replikama na račun Predsjednika Republike iznijeli izuzetno teške optužbe. Pa vas ja molim da umjesto da s govornice vodite kampanju, ukoliko smatrate da je Predsjednik Republike povrijedio Ustav Republike Hrvatske, tada je vaša obveza, vaša dužnost da u skladu s člankom 105. Ustava Republike Hrvatske pokrenete postupak opoziva. Ukoliko to ne učinite smatrat ću da su i te vaše optužbe bile po onoj staroj Hebrangovoj, da on nikada ne laže, samo da povremeno ne govori istinu. Hvala.
Replika, Davorin Mlakar.
Kolega Grbin, kolege iz kluba HDZ-a ne trebaju vaše instrukcije niti za nastupanje u Saboru, niti za postupanje kada nešto ocjenjuju zakonitim ili protuzakonitim, to prepustite dok nam ne oduzmu poslovnu sposobnost da ćemo procjenjivat sami. A što se tiče optužbi na račun Predsjednika Republike kad ste se našli i njega ovom prigodom braniti ili zastupati, onda ću vam reći da ja nisam iznio nijednu optužbu na njegov račun. Njega je optužio srpski veleposlanik u Republici Hrvatskoj u svojim memoarima gdje je opisao kako je Predsjednik Republike Hrvatske doktor Ivo Josipović i prije nego je bio predsjednik nudio sporazum o povlačenju tužbi za genocid, kako mu je dostavljao silne materijale u restoranima u kojima su se nalazili, a da to Predsjednik Republike nije nikada demantirao. On je doduše smijenio svoga savjetnika i posebnog analitičara kojega je možda na to potaknuo, međutim ovu vijest i ove priče iz memoara jednog veleposlanika koliko je meni poznato demantirao nije. Prema tome, dovoljno problema imate u klubu SDP-a, probajte vi njima davat instrukcije, nas poštedite toga i ostavite da se mi snalazimo kako sami znamo i umijemo.
Odgovor, Peđa Grbin.
Da li je Predsjednik Republike doista odavao nekakve tajne ili šurovao u pogledu povlačenja tužbe protiv Republike Srbije sa veleposlanikom te države ne znam, ali ono što znam je da upravo Predsjednik Republike Hrvatske profesor kaznenog procesnog prava Ivo Josipović autor te tužbe. To znamo, a sve ovo drugo ide u domenu one Hebrangove. Hvala.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Ante Babić izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Na Prijedlog ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izboru Predsjednik Republike Hrvatske postavlja se danas pitanje je li ovo izborni inženjering ili nije, ja kažem da je ovo izborni inženjering i pred nama je možda naoko jedna mala sitna izmjena ovog zakona za izbor Predsjednik Republike Hrvatske. Možda bi se reklo da nije toliko vrijedno pažnje i da je to nekakva tehnička izmjena. K tome se ovdje kaže da za tu izmjenu nisu potrebna dodatna sredstva, rekli bismo krajnje je racionalno od kolega iz SDP-a jer se taj zakon nije mijenjao još 1992. pa su njegove odredbe neusklađene s odredbama drugih zakona. No potrebno je kazati ovdje nešto o čemu je kolega Mlakar govorio u ime kluba HDZ-a, a ne ponavljajući se o tome ja ću govoriti o jednom drugom dijelu ocjeni stanja ovoga zakona, a odnosi se na sljedeće. Kaže da se ovim izmjenama i dopunama Zakona za izbor Predsjednik Republike Hrvatske usklađuje sa Ustavom u kojemu je uređeno glasovanje hrvatskih državljana izvan granica Republike Hrvatske i sa Zakonom o Državnom izbornom povjerenstvu Republike Hrvatske u pogledu naziva tijela nadležnih za provođenje izbora. E sad, to je vjerojatno vezano za Ustav Republike Hrvatske članak 45. u stavku 3. u kojem se zapravo kaže da Hrvati izvan Republike Hrvatske koji nemaju prebivalište u Republici Hrvatskoj mogu isključivo i jedino glasovati u diplomatsko-konzularnim predstavništvima i to je istina i to je određeno ovim zakonom članka 45. Ustava Republike Hrvatske. S obzirom da se do sada moglo glasovati i u inozemnim predstavništvima, mislim da je i predsjednik Josipović dobro promišljao o svim detaljima svoje kampanje i o eventualnom skoru na predsjedničkim izborima pa mu je i ovo zapelo za oko kako bi onemogućio Hrvatima izvan Republike Hrvatske da mogu sudjelovati na izborima naravno i u inozemnim predstavništvima, a ne samo u diplomatsko-konzularnim predstavništvima. Ono što je možda predsjednik Josipović zaboravio, zaboravio je na ustavno načelo jednakosti pa i pravične zastupljenosti u kojem se kaže da svi hrvatski državljani sa navršenih 18 godina imaju opće i jednako biračko pravo u izborima za Hrvatski sabor, za Predsjednika Republike Hrvatske i u Europski parlament te u postupku odlučivanja na državnom referendumu u skladu sa zakonom. Zašto ga je to zasmetalo? Pretpostavljam da zna i očekuje da će se hrvatski državljani izvan Republike Hrvatske rado odazvati na predsjedničke izbore. Ali zaboravlja da prije toga svi ti državljani Republike Hrvatske i koji nemaju prebivalište moraju prije toga napraviti aktivnu registraciju što je dodatna jedna diskriminirajuća odluka koju smo donijeli u ovom Hrvatskom saboru. I sigurno je da po tome svi hrvatski državljani nemaju jednako pravo. Ja vjerujem, uvjeren sam u to i ono o čemu je govorio gospodin Mlakar ne ponavljajući se mislim da o stvarima o kojima razmišljao predsjednik Ivo Josipović i tražio da se ovaj prijedlog zakona što prije uvrsti u saborsku proceduru zapravo da mu omogućava određeni skor koji može dobiti na ovim izborima. Ono što nije dobro i o čemu je govorio i gospodin Mlakar u ime kluba HDZ-a, a to je možda se zaboravilo napomenuti, jer to inače predsjednik Josipović čini kada dijeli lekcije drugima u Republici Hrvatskoj kao nekakav dežurni kritičar, a to je dijelio i nama saborskim zastupnicima ovdje. Zaboravio je da jedna velika bolumenta ljudi na Pantovčaku, njih gotovo 150 zapravo razmišljaju o svim detaljima, pa vjerujem da im i ovaj detalj nije mogao promaći. To je zapravo razlog zbog čega ovaj prijedlog zakona se danas našao na klupama Hrvatskog sabora i o čemu ćemo mi vrlo uskoro glasovati. Hvala vam lijepa.
Posljednja pojedinačna rasprava poštovani Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Evo da ja nešto kažem o ovim lijepim izmjenama. Ne znam je li bolje vrijeme, znači u kojem raspravljamo noć ili je bolji datum. Sad da se trebam ja odlučit kao i svi vi, mislim da je pogođeno i jedno i drugo. Jer zaista da mi i u predvečerje izbora raspravljamo o izmjenama i dopunama Zakona o izboru Predsjednika Republike Hrvatske to nam je mogla priuštiti samo partija. E sad, davno su me učili da u politici nema slučajnosti, da se ništa slučajno ne događa. Znači, da uvijek iza svakog poteza stoji nečija namjera. I zaista, kad malo promislimo od zadnjih izbora prošlo je skoro pet godina. Pet godina taj zakon nama nije smetao, a znali smo da će doći izbori. Znao je i aktualni predsjednik Vlade da će biti kandidat. I sada prođe čak i cijela prošla godina. A šta imaju raditi na Pantovčaku nego razmišljati o tome kako nastaviti dalje mandat? I sad se oni sjete u zadnji čas da bi trebalo nešto promijeniti, jer da je to možda jedan mali segment koji eto može nekoga oštetiti, možda čak i njih. I zato je meni ta slučajnost kažem začuđujuća. I onda prekjučer kaže Leko opet ponavlja. Naš predsjednik Sabora, pa nije to isto institucija. Čovjek ozbiljan, vrijedan, ja mislim jedan političar od formata. I ono najvažnije član SDP-a, predsjednik Glavnog odbora. I on kaže, dogovorili smo da raspored bude takav da poštujemo standarde, da se procedura izmjena izbornog zakonodavstva riješi sukladno preporukama Venecijanske komisije i stajalištima koje mi imamo godinu dana prije krajnjeg roka za izbore. Glavom i bradom Josip Leko. I mi zaista, evo imamo sada tu drugu priču o izbornom zakonodavstvu za parlamentarne izbore. I sada evo dva dana poslije toga druga priča za druge izbore. Dođe predsjednik Odbora za Ustav i kaže to bi bilo onako nekakav standard, ali ne trebamo mi to poslušati. Što će nam? Jer partija ima određeni drugačiji razmišljanje. I ja sam rekao, ja tom gospodinu više ne vjerujem tamo bez obzira koliko on mene uvjeravao da mu se treba vjerovati. Čak bih volio da mi Ivo Jelušić koji je također predložen ovdje kao onaj koji bi to mogao obraniti da mi on nešto objasni o tom zašto su se iz kluba SDP-a pojavile ovakve izmjene i dopune zakona. Jer kažem, politika može sve obrazložiti. A da li može uvjeriti to je ona snaga, da li može uvjeriti javnost, građane, nas saborske zastupnike da je to ispravno. To iz ovakvog obrazloženja meni ne proizlazi, jer kad nema normi ono o čemu mi pričamo, standarda, kad ne možemo postići konsenzus o ničemu, a ne možemo ga postignuti jer druga strana to jednostavno ne zna i ne želi, a mislim da prije ne želi, nego što ne zna. Onda imamo ovakvo nasilno ponašanje. Što da se podsjećamo lex Perković, lex Komadina, možda i ovaj lex Ivo? Ne znam. Povjerenstvo za istraživanje ubojstva koje funkcionira sve u šesnaest. Pa slušali smo ovdje obrazloženje zašto to treba. Pa zašto to nije profunkcioniralo, kada je i tako bilo savršeno objašnjeno. Pa sva ona silna, nasilna imenovanja silujući demokraciju u izboru ravnatelja HTV-a, u izboru pučkog pravobranitelja kada ste sami glasali, sami predlagali, branili opće prijedloge. To je razina demokracije o kojoj danas moramo svjedočiti. I sad, zašto je takav oportuni stav prema oporbi od strane vlasti prema narodu? Ja to ne mogu sebi dokučiti. Onaj koji je na vlasti, pa mora pronalaziti načine da razgovara sa svima. Takav oportuni stav se plaća gubitkom izbora i to pozdravljam. O.k. Spremni ste na to, ali ako je ovo šlag na tortu nove pravednosti o kojoj predsjednik Ivo Josipović govori 5 godina i što mu je bio slogan s kojim je postao predsjednik, ako je ovo zaista nova pravednost onda ja na tome ne želim sudjelovati. Ovo je prije za mene pravednost na način da partija želi, može i hoće to provesti. I nema tu druge priče. I svi drugi su nebitni u toj priči. A kasno u noć ne znam što ovi drugi oporbeni klubovi nisu valjda imali ni priliku o tome govoriti. Jer ja osjećam da postoji panika u redovima SDP-a pa i na Pantovčaku, postoji. Pustite vi to što on, postoji. Kampanja je u jeku, mnogi govore da nije, ali mi vidimo da je kampanja više-manje tu iako evo čuli smo ne znamo ni kad je datum izbora. Izbori su bili 2.01.2005. i bili su 27.12.2009. Sada se govori o nekakvih 11.01. Pa možda je svaka sekunda na vlasti važna, pa možda i 11 dana duže, nema veze. Ali, onaj tko može dobiti, nitko me neće uvjeriti, onaj tko može dobiti, može dobiti i po ovim pravilima. Ako ne može dobiti onda ne može dobiti ni po ovim pravilima. Čemu onda se igramo ovdje? Da pričamo priču, da se narod zabavlja? Pa dajmo malo ozbiljnosti ljudi moji. Pa ne možemo mi ovako u predvečerje izbora nametati po nekakvim pričama, objašnjenjima da je ovo nešto što treba jer da je netko nekada nešto drugačije mislio. A igra se ovdje i u ovom dijelu što je govorio kolega Babić o dijaspori. Tamo je 100 tisuća glasova. 100 tisuća od ovih milijun i 300 koliko je dobio Ivo Josipović u drugom krugu je važna stvar, 8%. Znate kako je prošao u dijaspori? Bandić 104, on više nije kandidat, Josipović 9 tisuća. Znači 104 je dobio Bandić u dijaspori u drugom krugu, a Ivo Josipović 9 tisuća. Naravno to je to, mislim nemamo mi što se tu. Mislim na kraju ću završiti, mislim da što god vi radili kandidat HDZ-a će pobijediti bez obzira na sve ove manipulacije jer ako ne možemo utjecati na ove procedure u Saboru, jer nas je malo, ima nas koliko nas ima, možemo utjecati na izborni rezultat angažmanom, tumačeći ljudima što se radi u Saboru na ovakav način, što se postiže s takvim učincima, kakvi su rezultati rada onih koji se natječu, koji se žele natjecati. Tako da ja ne vidim kažem bez obzira što god vi silovali ovdje kao demokraciju, kao proceduru da vi možete ovom aktualnom predsjedniku puno pomoći. Na kraju ćemo se morati na glasovanju pomiriti da ste vi opet nešto na svoju ruku izmijenili, da mi na to jednostavno uz sva upozorenja kao što smo vas upozoravali na Ustavu, na onom famoznom zakonu kad nismo ni htjeli uopće sudjelovati u raspravi o lex Perkoviću da činite krivo Hrvatskoj, da činite krivo ovoj demokraciji. A tada, znate kad ne vrijede pravila što onda ide poslije toga? I nemojte se čuditi u nekom vremenu koje će doći kad netko primijeni ova vaša obrazloženja i objašnjenja. Ne znam da će tada biti prilike da ćete moći se pozivati kao što ste se pozivali u onim vremenima prije nego što ste postali vlast na silne dosege demokracije, ne znam, ne znam a sami to utječete na to, sami se trudite da to bude tako. I sve što ste radili dosada bilo je mi možemo sve sami i bez vas. Pa ako netko u budućnosti poželi sam bez vas bojim se da će i jedan medij koji je na vašoj strani moći objasniti takvu situaciju. A najbolje bi bilo da ovo završimo sa raspravom, da se ovo povuče uopće ili da se ne izglasa i da predsjednik onda na sebi ne nosi taj teret da ste mu vi kao saborski zastupnici SDP-a htjeli nekakvim manipulacijama pomoći. Pa to njemu ne treba ako on za sebe smatra da je dobar i najbolji kandidat kojeg će se izabrati u prvom krugu. Što će mu onda ovo? Pa ako je po ovom zakonu izabran prije 5 godina neka ga se ponovno izabere. Eto, to je onako od srca, najiskrenije što mislim. Hvala lijepo.
Replika, Ada Damjanac.
Ma kolega Boriću vidim da imate dileme i da vas je čak i glava počela od toga boljeti pa da vam ovako razbijem tu dilemu i da vam olakšam razmišljanje, reći ću vam zašto vas muči što je to eto u predvečerje, možda vas muči zato što i pada kiša vani, ali evo ja ću samo reći s obzirom da sjedim zaista od jutra do mraka u sabornici i slušam vaše rasprave da nemate toliko replika unutar svog kluba jedni drugima od ono kolega to ste dobro rekli i nadalje bez možda nekih novih podataka i stvari koje donesete ova bi točka dnevnog reda vjerojatno bila na raspravi ujutro. A o tome, već je rečeno ovo je tehnička promjena, nije manipulirajuća, i o tome što vi smatrate da će predsjednik Josipović izgubiti o tom potom, živi bili pa vidjeli. To su vaše želje, a realnost biti će nešto sasvim drugo pa ćemo poslije predsjedničkih izbora vidjeti tko je bio u pravu.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolegice ne sjećam se da sam rekao da me boli glava, to se ne sjećam. Samo sam rekao da je dobar datum i da je dobro vrijeme o kojem raspravljamo, noć, znači daleko predvečerje, navečer, daleko od javnosti. Tko ovo gleda? Možda rijetki. Možda i predsjednik gleda, možda Pantovčak gleda, možda gledaju. Eto. A o replikama unutar kluba to smo učili 8 godina od kluba SDP-a. E sad da bi ja navodio tko je bio tu najažurniji tko se tu najbolje snalazio, potpredsjednik Sabora danas tada zastupnik oporbe, ne znam, neki ministri, Bauk, Maras itd. To smo učili od vas, a vi ste nam omogućili sa onim ukidanjem ispravka netočnog navoda da replikama, tada ste rekli da ćemo pojačati dinamičnost rada ako se ja dobro sjećam. Niste upozorili da će to trajati u noć. A ispalo je ovo drugo. I tada ste tvrdili da je to dobro rješenje, vjerojatno biste danas to promijenili, vjerojatno. Možda krivo mislim. A što se tiče pobjede ja vam moram reći i bit ću opet iskren, ovim raznoraznim agencijama, cro horoskop ili lapsus puls ili neke druge ne znam kako se nazivaju ne vjerujem previše jer mogu pogriješiti i do 12% kao na nekim izborima, to se pokazalo, ali osjećam u narodu ono što narod hoće, što narod želi, unutar ljudi s kojima se družimo, koji su oko nas itd. I zato kažem možda nije dobro da ovu ovakvu medvjeđu uslugu radite predsjedniku, da mu ovo dođe na leđa od kluba SDP-a a podržavate ga u kandidaturi. Da ispadne da se želi manipulirati u svrhu njegove pobjede. A to je vrlo lako moguće. Znači, to njemu ne treba. Pa onda odustanite od ovoga, nemojmo ovo izglasati i lijepo nastavimo dalje do datuma izbora, a nadamo se da će ga Vlada već jedanput odrediti, ako nije i to problem. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Ovaj ćemo prijedlog izglasati sutra u podne. Sad prekidamo s radom, sutra ćemo nastaviti u 9,30 Izvješćem o radu Vijeća za elektroničke medije i Agencije za elektroničke medije za 2013. godinu. Hvala svima.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izboru predsjednika Republike Hrvatske, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 710. Predlagatelj Zakona je Klub zastupnika SDP-a. Rasprava o tekstu Zakona je završena. Amandman koji je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj je prihvatio pa je postao sastavni dio Konačnoga prijedloga Zakona. … [[Upadica se ne čuje.]] Slušam. Da, dobro. Nisam vidio ruke pa mi objašnjava. Dati ću stanku jer mi je tajnica plenarne sjednice rekla da Klub HDZ-a u Hrvatskom saboru traži stanku od.
Ne znam … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica: Ne znate za to?]] informacija gospođe tajnice. Mi nismo željeli tražiti stanku ali željeli smo ako se slažete možemo tražiti i stanku međutim željeli smo.
Uzmite stanku. … [[Upadica se ne čuje.]] [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Stanka, onda stanku 5 minuta.
Ne, ne, ne, dozvolite da radimo kako standardi uvažavaju. Tražite stanku? [[Upadica: Tako je.]] Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Mile Horvat.
Tražimo stanku od 10 minuta u ime kluba.
Hvala lijepa. Traži stanku klub…
Manjina traži također stanku od 10 minuta.
Manjine i SDP. Određujem stanku u trajanju od 10 minuta. Ovdje ćemo biti u 12,48. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,50 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, četiri kluba zastupnika u Hrvatskom saboru zatražili su stanku prije glasovanja o konačnom prijedlogu zakona. Molim poštovanog Gordana Jandrokovića da iznese stajalište kluba HDZ-a u Hrvatskom saboru. Uključite mikrofon poštovani kolega.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa započet ću s onim što ste vi gospodine predsjedniče rekli prilikom rasprave o novom izbornom zakonu za parlamentarne izbore. Tada ste kazali: dogovorili smo da raspored bude takav da poštujemo standarde da se procedura izmjena izbornog zakonodavstva riješi sukladno preporukama Venecijanske komisije i stajalištima koje mi imamo godinu dana prije krajnjeg roka za izbore. 21.10.2014. godine. Dakle to ste rekli vi gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora za novi izborni zakon koji bi trebao definirati izbore za Hrvatski sabor. Mi sad imamo druge izbore, predsjedničke izbore i to pravilo ne vrijedi. Pa sad nas u Klubu zastupnika HDZ-a zanima da li zaista postoje različiti standardi kada je u pitanju izborno zakonodavstvo i da ćemo mijenjati izborno zakonodavstvo za parlamentarne izbore godinu dana ranije, a za predsjedničke izbore možemo mijenjati kad god hoćemo jer do predsjedničkih izbora ostalo je otprilike 2 mjeseca. HDZ i naš klub iz tog razloga neće sudjelovati u glasovanju, mi ćemo napustiti sabornicu, kao to je naša poruka, naš protest protiv načina na koji radite ovdje u Hrvatskom saboru. I podsjetio bih vas, 2011. godine kada su bili parlamentarni izbori u proljeće, u ožujku, travnju, svibnju, inzistirali ste na datumu parlamentarnih izbora koji su se trebali održati krajem godine, pozivajući se na demokratske standarde i dostiglu demokratsku praksu koju imamo u Hrvatskoj. Danas kada se nalazimo na otprilike 2 mjeseca do predsjedničkih izbora nitko od vas ne postavlja to pitanje, zašto mijenjati izborno zakonodavstvo dva mjeseca prije izbora i smatramo da to nije korektno, da to nije demokratski i da je to korak nazad u ukupnom procesu demokratizacije Republike Hrvatske. Da ne govorim o tome da mi još uvijek ne znamo datum izbora. Koji su razlozi, zašto je tome tako? Treba netko odgovoriti na to pitanje. To jednostavno mi se vraćamo civilizacijski, demokratski unatrag. Pa koji su razlozi da mi danas 23., 24. listopada ne znamo datum izbora koji bi se trebali dogoditi ili do kraja godine ili početkom siječnja. Jedno ste govorili kada ste vi bili u pitanju, kada ste bili oporba 2011. godine, sada kad ste na vlasti u potpunosti mijenjate priču, uvodite nove kriterije, nove standarde koji su korak unazad u demokratizaciji političkog života u Republici Hrvatskoj. I zaista je nekorektno prema oporbi, prema hrvatskoj javnosti, prema građanima da se do sada nije definirao datum izbora, a posebno je nekorektno što idete sada mijenjati Izborni zakon. I sve ove priče koje smo imali oko Izbornog zakona za parlamentarne izbore sada zaista izgledaju licemjerno, izgledaju kao dvostruki standardi jer tamo ćemo se držati preporuke Venecijanske komisije, a ovdje kada su u pitanju predsjednički izbori baš nas briga i za Venecijansku komisiju i za demokratske standarde. Dakle iz tog razloga Klub zastupnika HDZ-a ne može i ne želi sudjelovati u donošenju te odluke, ne želimo vam dati nikakav legitimitet i smatramo da biste još uvijek i još imate prilike promisliti i odustati od ovih promjena. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Milorad Pupovac u ime kluba SDSS-a u Hrvatskom saboru, pet minuta.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Mi smo već 2010. godine imali situaciju u kojoj je izborno zakonodavstvo za izbor zastupnika u Hrvatski sabor temeljem odluke Ustavnoga suda mijenjano protivno odredbama Ustavnog zakona o provedbi Ustava Republike Hrvatske članka 5. koji kaže da se izborno zakonodavstvo ne može mijenjati u godini održavanja, godinu dana prije održavanja izbora. Sada imamo izmjenu Zakona o izboru Predsjednika Republike 2 mjeseca, 3 mjeseca ili ne znamo koliko mjeseci prije održavanja predsjedničkih izbora. Nije protivno Ustavnom zakonu o provedbi Ustava, ali jeste protivno dobroj izbornoj praksi i jeste protivno preporukama Venecijanske komisije. Zašto? Ja ne znam da je to tražio ijedan predsjednički kandidat kojeg imamo do sada, niti aktualni predsjednik, niti predstavnica opozicije jedne ili druge i ne razumijemo zašto je neophodno da se to važno načelo o stabilnosti, normi u izbornom postupku kao jednom od temeljnih pretpostavki jamstva stabilnosti i sigurnosti izbornog procesa mijenjaju. Ono što čujemo kao moguće razloge ne smatramo da su dovoljni. Ako medijske kuće imaju razloga da drugačije organiziraju predstavljanje svoje kampanje i prikazivanje rezultata, onda to neka urade u skladu sa svojim pravilima i neka urade u skladu sa svojim mogućim rješenjima koje neće biti protivne zakonu. Ako postoji još neki treći razlog kojim se zadire u pitanje ostvarivanja biračkog prava, onda je to dodatan razlog da prema tome budemo oprezni. O tome smo imali raspravu na Odboru za Ustav i Poslovnik. Nakon toga meni nije poznato da smo imali rasprave i razgovore između klubova. Posebno mi nije poznato da smo imali rasprave i razgovore između klubova vladajuće većine. I ne razumijem zašto je potrebna takva praksa. Ne razumijem zašto se ne postiže usuglašavanje oko stvari koje su sporne kada je posrijedi zauzimanje zajedničkog stava oko tako osjetljive i važne stvari koja je bila indicirana na Odboru za Ustav i Poslovnik kao važna. Iz tog razloga gospodine predsjedniče Klub zastupnika Samostalne demokratske srpske stranke želi najprije reći da svojim stavom o tome da ne može podržati iz načelnog razloga ovu izmjenu ničim ne implicira stav prema bilo kojem kandidatu ili kandidatkinji koji su se do sada pojavili u ovoj predkampanji. Ali jest nam stalo do toga da se nekakve temeljne vrijednosti, stabilnosti i predvidivosti, okolnosti pod kojima će se održavati izbori poštuju. Proteklih dana smo imali toliko žučnu i jaku raspravu oko toga kako će građani biti, imati više utjecaja na izbore. Gospodine predsjedniče, vi ste dobili posebnu ulogu i nama je drago da ste je vi dobili da ta inicijativa, odnosno ta potreba u Saboru dobije što je moguće bolju i značajniju artikulaciju i konačno rješenje. Ali nije li gospodine predsjedniče ovo što danas činimo protivno osnovnom pravilu da imamo stabilnost i reguliranost u postupku bez obzira kako i na koji način će građani moći birati. Po mojem mišljenju jeste u koliziji s tim. S jedne strane idemo na to da građanima učinimo dostupnijim i mogućnost direktnijega utjecaja na birački postupak, a s druge strane tobože iz tehničkih razloga idemo mijenjati izborna pravila svega nekoliko mjeseci prije održavanja samih izbora. To nije dobro i to je suprotno pravilima. Mi nismo dobili adekvatno objašnjenje za to. I ono što mi posebno teško pada kao zastupniku u ovom Saboru jeste što nema potrebe da se o tome sa klubovima razgovara, a klubovi imaju svoje mišljenje. Kažem mišljenje, nemaju interes, ne traže ništa za to. Samo imaju mišljenje o kojem žele da se sa njima razgovara. To mišljenje je na stajalištu čuvanja principa i čuvanja načela po kojima se izborni postupak treba odvijati. Hvala vam.
Hvala i vama poštovani kolega Pupovac. Sada je na redu klub nacionalnih manjina u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Furio Radin.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Ja znam da zvuči čudno u politici kada izjavljujete da se nećete pridržavati određenim odlukama iz principijelnih razloga. Uvjeravam vas međutim, da je samo princip kod kluba nacionalnih manjina taj koji nas određuje da ne glasamo u većini kluba jer kolega Pupovac je rekao prije da da, da je loše da nema konzultacije među klubovima. Ja nastavljam dalje. Ima konzultacije klubova sa određenim članova klubova da bi se odredilo da ne glasuju kako će klub odlučiti. Tako da ni mi nećemo glasati svih 8 protiv ili suzdržani prema ovome zakonu, većina će glasati protiv. Zašto? Zato što u demokraciji je forma bitna. Zato što je procedura bitna i zato što su presedani bitni. Prije je spomenuto da prilikom jednih izbora nismo promijenili izborne jedinice iako je Ustavni sud nam je bio zapravo naložio da ih promijenimo, nismo ih promijenili zato što smo bili u izbornoj godini. Za neki put vrijedi pravilo, a neki put pravilo ne vrijedi. U demokraciji je bitno se držati principa, a da ne govorim o tome da Parlament koji se ne pridržava svoje tradicije zapravo radi protiv sebe. Tradicija je ovog Parlamenta da se u izbornoj godini ne mijenjaju pravila izbora i tradicija je bitna kao što su institucije bitne. Danas u Hrvatskoj se institucije napadaju i ne poštuju. Neki put mi se čini da više mi zastupnici i pripadnici nacionalnih manjina držimo do institucija nego neki drugi. Institucije su bitne, tradicije su bitne, pravila su bitna. Iduće godine će se reći mijenjat ćemo Izborni zakon također iz tehničkih razloga. Koji su to tehnički razlozi? Evo nabacite. Pa to su samo nacionalne manjine nije većina. Samo njihova pravila ćemo promijeniti. To su tehničke stvari, radi se o manjini ne o većini. Kad se ne radi o većini onda nije bitno, ne postoje tehnički razlozi, ne postoje mali i veliki razlozi jer presedan je presedan, a kad ga kršiš jednom kao što ga je jednom već kršio Ustavni sud, ali ne mi. Mi smo se samo pridržavali onoga što je, Ustavni sud je napravio cijeli posao na žalost ali mi ga nismo nikad prekršili. Prekršiti pravila, prekršiti tradiciju je zapravo kobno jer kao što smo sto puta rekli u ovom Saboru forma i sadržaj u demokraciji su jedno te isto i niti jedno nije bitno od drugoga. Zato će većina članova kluba nacionalnih manjina ili biti protiv ili suzdržana oko ovoga zakona. Hvala.
Hvala i vama poštovani kolega Furio Radin. U ime kluba Socijaldemokratske partije Hrvatske u Hrvatskom saboru poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Uvaženi kolega Furio u pravu ste, doista su forma i sadržaj bitni. I zato ću ja malo govoriti o sadržaju ovog zakona. Sadržaj ovog zakona je i razlog zbog čega ga želimo donijeti i zbog čega želimo da se on primjenjuje već i na narednim predsjedničkim izborima. A sadržaj je prije svega usklađivanje sa Ustavom RH, nakon toga sadržaj je i uređivanje pravila oko medijskog praćenja izbora, pravila koja su primjerice svi mediji na danima elektroničkih medija podržali. Zato što će ta pravila omogućiti hrvatskim građanima biračima da dobiju jasnu, potpunu i potrebnu informaciju o kandidatima za predsjednika RH. Informaciju koja je potrebna da bi mogli odlučiti ne na temelju osjećaja ili dojma nego stvarnih podataka o tome tko se kandidira za najvišu i najvažniju funkciju u RH. Drugo u sadržaju je, mi više nećemo morati čekati ponoć da se objave izborni rezultati. Kao i u svim drugim izborima i sada ćemo rezultate moći saznati u 19 sati. Ja razumijem kolege iz HDZ-a zašto se tome protive, jer neće morati čekati ponoć da saznaju da su izgubili i ove izbore. I sada govorimo malo o formi. Forma donošenja ovog zakona je u potpunosti usklađena sa Ustavom i drugim propisima RH. Forma je usklađena i sa odlukama Ustavnog suda. Vi ste ispravno citirali, 2010. i 2011. godine Ustavni sud je 2 puta rekao ne postoji zakonska niti ustavna obveza da se izborno zakonodavstvo ne mijenja u izbornoj godini. To je nešto što bi tek trebalo postati dobra parlamentarna praksa. Ali ako smo mi uočili da postoji problem i da taj problem treba ispraviti onda je naša obveza da to i učinimo. Hvala.
Hvala svima. Prije nego dam na glasovanje konačni prijedlog htio bih, jer su neki kolege zastupnici spominjali moju malenkost u raspravi, htio bih reći ovako: ja ću se držati Poslovnika Hrvatskog sabora i Ustava naravno i u okviru tih ovlasti samo mogu djelovati u Saboru, sabornici i izvan sabornice. Zašto to govorim? Za unutar parlamentarnu demokraciju, dogovore i razgovore nije predviđeno da sudjeluje predsjednik Sabora. Unutar pozicije postoji jedan sustav, unutar opozicije drugi sustav i unutar pozicije i opozicije zajednički treći sustav. Moje nastojanje će biti u skladu sa onim što je rekao kolega Furio Radin, da se u Saboru, sabornici i u Saboru izgrađuju demokratski standardi parlamentarnih dogovora, razgovora i traženja što većeg suglasja u interesu hrvatskih građana, kompletno hrvatskih građana. A druga moja zadaća je da osiguram da se čuje što u Saboru tko govori, za što se zalaže kako bi građani hrvatski to mogli razvidno uočiti. A sada … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, to je također demokratski standard da ne žele odlučivati o stvarima koje su na dnevnom redu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Za donošenje ovog zakona potrebna je većina glasova svih zastupnika Hrvatskog sabora u skladu sa člankom 252. Poslovnika Hrvatskog sabora. Molim da glasujemo. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 za, 10 glasova suzdržanih zastupničkih i 6 glasova protiv donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izboru predsjednika Republike Hrvatske u tekstu kako je predložio predlagatelj Odbor za Ustav, Poslovnik jel' tako, je hvala lijepa, zajedno sa prihvaćenim amandmanima.