Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Štovane dame i gospodo saborski zastupnici. Evo bio sam tu prije neki dan isto po sličnoj tematici. Naime, Ministarstvo unutarnjih poslova je zadnjih godina intenziviralo aktivnosti oko pokretanja postupaka sklapanja bilateralnih ugovora o policijskoj suradnji sa ministarstvima drugim zemalja, prije svega sa zemljama iz regije, iz Europe i Europske unije, ali i sa drugim izvaneuropskim zemljama sa kojima postoji interes sklapanja ugovora budući da postoje određene specifičnosti oko zajedničkog interesa u borbi protiv najtežih oblika kriminala. Jedna od tih zemalja sa kojima je utvrđen zajednički interes za potpisivanje ovakvog bilateralnog ugovora je i Država Izrael pa je zbog toga i ministar Karamarko potpisao sporazum 16. rujna 2009. godine kojim će policije Republike Hrvatske i Države Izrael dobiti još jedan značajan pravni okvir za bolju, efikasniju i učinkovitiju suradnji u borbi protiv kriminaliteta na teritorijima Republike Hrvatske i Države Izrael, ali i svih drugih oblika međunarodnog kriminaliteta bez obzira na zemlju porijekla i na zemlju odvijanja kriminaliteta. Evo, smatram da će ovaj zakon kojim će se potvrditi ovaj sporazum biti još jedan doprinos u pojačanju učinkovitosti Ministarstva unutarnjih poslova u borbi protiv međunarodnog kriminaliteta. Hvala lijepa.
Hvala. Odbori? Zakonodavstvo, unutarnju politiku, pravosuđe? Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, gospodin zastupnik Tomislav Čuljak. Izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Evo Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Države Izrael o suradnji u borbi protiv kriminala jedan je u nizu međunarodnih ugovora koje Republika Hrvatska sklapa sa drugim državama u cilju promicanja i produbljivanja međusobne suradnje u području borbe protiv kriminala. Općepoznato je da je međunarodna suradnja jedan od glavnih čimbenika za uspješnu borbu protiv organiziranog kriminala. Zbog toga izvršenje ovog ugovora imat će određeni utjecaj i za sigurnost Republike Hrvatske. Iako Republika Hrvatska ima suradnju i svoje predstavnike u Interpolu, Europolu i Regionalnom centru za borbu protiv organiziranog kriminala dobrodošla je i nadalje razmjena iskustava sa zemljama u regiji i Europskoj uniji kao i sa ostalim državama koje su spremne dati svoj doprinos u borbi protiv organiziranog kriminala. I ovim ugovor sa Izraelom Republika Hrvatska daje svoj doprinos međunarodnoj suradnji i razvoju djelotvornih sredstava nužnih za suočenje sa problemom organiziranog kriminala. U okviru suradnje ugovor se obje države obvezuju na suradnju u prevenciji, suzbijanju i kažnjavanju teških kaznenih djela, a posebice organiziranog kriminala, posebno u području kaznenih djela protiv života i tijela, kaznenih djela u svezi sa proizvodnjom i nedopuštenom trgovinom opojnim drogama, psihotropnim tvarima itd., trgovanje ljudskim bićima, uključujući nezakonite migracije i krijumčarenje ljudi, seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, kriminalnih radnji povezanih sa terorizmom, iznuđivanje novca, krađe, nezakonite trgovine i preprodaje oružja, streljiva, eksploziva i drugih opasnih tvari, falsificiranja, kaznenih djela na području gospodarskih i financijskih djelatnosti, kaznenih djela protiv imovine kao što je krađa i nedopušteno trgovanje umjetničkih djelima itd. Znači, čitav niz kaznenih djela koje su obuhvaćene ovim sporazumom. U okviru suradnje predviđena je razmjena policijskih stručnjaka, a ostavljena je i mogućnost za upućivanje časnika za vezu koji će biti raspoređeni u odgovarajuća veleposlanstva, uz dodijeljen diplomatski status. Predviđena je također suradnja i u razmjeni iskustava u korištenju forenzičke tehnologije i sredstava. Posebno se definira postupanje sa klasificiranim podacima. Također su određeni i uvjeti koji se trebaju poštovati u svrhu zaštite osobnih podataka koji se razmjenjuju u okviru suradnje. Ovaj ugovor predstavlja i element daljnjeg unapređenja i produbljivanja međusobne suradnje dviju država i doprinosi nastavku učvršćivanja i razvijanja prijateljskih odnosa Republike Hrvatske i Države Izrael. Stoga će klub Hrvatske demokratske zajednice podržati potvrđivanje Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Države Izrael o suradnji u borbi protiv kriminala. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika HDSSB-a, gospodin zastupnik Boro Grubišić.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Hvala na razumijevanju, a s obzirom da ste i vi neko vrijeme bili u ovoj situaciji jasno mi je da me razumijete. Jel'? Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Države Izraela o suradnji u borbi protiv kriminala s Konačnim prijedlogom zakona će svakako klbu HDSSB-a prilikom glasovanja prihvatiti. O samom prijedlogu zakona nema se, ne može se rekao bih puno raspravljati jer je zaista u njemu u svim člancima rečeno i u svezi ciljeva donošenja ovog zakona i sporazuma sa, ugovora sa Državom Izrael i o onome što proizlazi iz ovoga prijedloga zakona. Naime, svima nam je jasno da je Država Izrael zemljopisno gledano bliskoistočna država, svima nam je jasno da tim područjem kao i evo našom da kažem produženom balkanskom rutom prolazi i odvija se veliki dio kriminalnog miljea i kriminalnih aktivnosti. Zbog toga sam se i prijavio za ovu raspravu da kažem da posebno pozdravljam i posebno mi je drago da je u članku 3. naznačeno koja su to kaznena djela kod kojih će ugovorne stranke, dakle surađivati u borbi protiv proizvodnje i nedopuštene trgovine opojnim drogama, psihotropnim tvarima i prekursorima. Zatim trgovanja ljudskim bićima, zatim kriminalnih radnji povezanih s terorizmom. Također nam je evo u svezi ove zadnjeg stavka, dakle kriminalne radnje povezane sa terorizmom vrlo dobro poznato i zbog toga možda i nije tako beznačajno da se i Republika Hrvatska i Država Izrael potpišu ovaj sporazum s obzirom na odvijanja, dakle globalnih političkih, globalne političke situacije i pojavu terorizma upravo u okruženju Države Izrael odnosno cijelom Bliskom Istoku. Zatim, s obzirom na nekakva druga saznanja bitno je da u ovome članku 3. stoji da će se obje države, dakle boriti protiv krađe, nezakonite trgovine oružja, streljiva, eksploziva i drugih opasnih tvari. Mislim da ne treba naglašavati koliko je značajan i ovaj stavak, a u svezi također jedne geopolitičkog statusa obje države. O drugim teškim kaznenim djelima koja su ovdje nabrojana jasno da ne treba ni govoriti jer su nabrojana i jer je u ovome članku 3. zakona zapravo sve, sva teška kaznena djela su i zahvaćena. U članku, dakle tu se radi i o pranju novca kao i nedopuštenog trgovanja umjetničkim djelima ili povijesnim predmetima. U članku 5. obje stranke u ovome ugovoru, dakle i Država Izrael i Republika Hrvatska mogu uputiti, kaže se da mogu uputiti časnike za vezu koji pružaju savjete i pomoć. Također je značajno naglasiti da se radi provedbe, odnosno radi praćenja provedbe ovoga ugovora osniva i Hrvatsko izraelski zajednički odbor. Sve u svemu kada se pročitaju članci ovoga ugovora, odnosno prijedloga ugovora i kada se vidi i u članku 10. čemu zapravo služe, dakle ti podaci, čemu služe časnici za vezu, čemu služe podaci koje jedna strana drugoj upućuje kao pošiljatelj ili pošiljateljica. U tom slučaju i kada se govori i o tajnosti podataka, dakle i jedne i druge strane, o tome da se obje strane trebaju izvijestiti jedna drugu o rezultatima tih saznanja, primljenih saznanja, dakle nakon primanja tih saznanja i pisanih dokumenata. Kažem klub HDSSB-a s obzirom na sve ovo što sam izrekao, dakle da se radi i o značaju i o da kažem određenoj vrsti i unutarnje sigurnosti, a vezano i uz geostrateški, geopolitički položaj i jedne i druge države da dalje ne duljim, klub HDSSB-a će prihvatit ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Izraela i Hrvatske. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Niko Rebić.
Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Donošenjem ovog Prijedloga zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Države Izraela o suradnji u borbi protiv kriminala uspostavlja se pravni okvir za međusobnu suradnju dviju država u borbi protiv kriminala. Ovaj prijedlog zakona uređuje pitanja koja se odnose na područje i način suradnje ugovornih stranaka u tome području. U odnosima dviju država sklopljen je niz dvostranih ugovora kojima je polazeći od zajedničkih i posebnih interesa pravno uređen čitav niz područja suradnje od interesa za obje države. Za djelotvornu i učinkovitu borbu protiv svih oblika kriminala od presudne je važnosti međunarodna suradnja. Dakle, važnost i potreba međunarodne suradnje u suzbijanju kriminala u interesu je Republike Hrvatske kao i produbljivanje suradnje i na ovome području sa Državom Izrael. Cilj međusobne suradnje koja će se ostvariti temeljem ovoga ugovora je pružanje međusobne pomoći i usklađivanje djelovanja u borbi protiv svih oblika kriminala. Zbog toga djelovanje na ovom području se uređuju dvostranim ugovorom. Mišljenja sam da je interes Republike Hrvatske da se što prije završe svi postupci potrebni za stupanje na snagu ugovora između dvije države, jer bi se time stvorili svi zakonski uvjeti za učinkovitu provedbu svih oblika suradnje predviđenih ovim ugovorom. Porast međunarodnog kriminala, porast zlouporaba i nezakonite trgovine drogom diljem svijeta ovom ugovoru između Hrvatske i Izraela daje dodatnu težinu. Prihvaćanjem ovog Prijedloga Zakona o potvrđivanju ugovora dvije će države u skladu sa nacionalnim zakonodavstvima svojih država međusobno surađivati u sprječavanju, otkrivanju i kažnjavanju teških kaznenih djela kriminala u područjima predviđenih i određenih ovim ugovorom. U okviru suradnje na području obuhvaćenim ovim ugovorom između nadležnih tijela dviju država, mogu se razmjenjivati policijski stručnjaci. Svaka ugovorna strana može drugoj uputiti časnike za vezu koji će biti raspoređeni u odgovarajućim veleposlanstvima, uz dodijeljen diplomatski status. Svrha upućivanja časnika za vezu ima za cilj unapređivanje suradnje, a posebno pružanje pomoći u obliku razmjene informacija i svrhu preventivne i represivne borbe protiv kriminala. Časnici za vezu pružaju savjete i pomoć, oni nemaju ovlasti za samostalno izvršavanje policijskih mjera, kao i drugim sličnim ugovorima i sporazumima između država i ovim je predviđeno da svaka strana može odbiti suradnju u slučajevima koji mogu ugroziti njezin suverenitet, sigurnost ili nacionalne interese. Sve u svemu držim da nema niti jedan razlog da ne prihvatimo ugovor. Mišljenja sam da jedna i druga država imaju interes i potrebu međusobne suradnje u borbi protiv kriminala, zato ću podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivan Šantek.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Republika Hrvatska i država Izrael sklopili su više dvostranih ugovora kojima se pravno uređuje čitav niz područja suradnje od interesa za obje države. U cilju međusobne suradnje koja će se realizirati temeljem ovog ugovora je pružanje međusobne pomoći te pospješivanje djelotvornosti i usklađivanje djelovanja u borbi protiv svih oblika kriminala, te zbog toga postoji potreba da se djelovanja na ovom području urede dvostranim ugovorom. Ovu odredbu između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Države Izrael uz suradnju u borbi protiv kriminala uspostavlja se pravni okvir za međusobnu suradnju dviju država u području borbe protiv kriminala, što konkretno podrazumijeva međusobnu suradnju u prevenciji, suzbijanju i kažnjavanju teških kaznenih djela kriminala u područjima određenim ugovorom. Naročito je potrebno naglasiti da će realizacijom ovog ugovora države surađivati i pomagati jedna drugoj u sprječavanju dopuštene trgovine opojnim drogama, … [[Govornik se ne razumije.]] tvarima, te tvarima koje se koriste u njihovoj nedopuštenoj proizvodnji, kako je priznato važećim zakona obje zemlje. U svezi s tim stranke će nastojati razmjenjivati informacije pojedinosti u svezi nedopuštenog korištenja trgovine opojnim drogama i … [[Govornik se ne razumije.]] tvarima te o načinima borbe protiv njih, koordinirati aktivnosti njihovih relevantnih službi koje se bave suzbijanjem zloupotrebe i nedopuštene trgovine opojnim drogama i … [[Govornik se ne razumije.]] tvarima, jednako kao i kaznena djela koja iz njih proizlaze. Dijelit će svoja saznanja, iskustva te međusobno se poticati radi proučavanja i istraživanja na području prevencije postojećih metoda, organizacijskih struktura u svezi prevencije i borbe protiv pojave korištenja opojnih droga. Radi praćenja provedbe ovog ugovora osniva se isto tako i hrvatsko-izraelski zajednički odbor sastavljen od predstavnika obiju ugovornih stranaka koja će se sastajati po potrebi, na zahtjev bilo koje od ugovornih stranaka naizmjenično u Zagrebu i Jeruzalemu. Hrvatsko-izraelski zajednički odbor odgovoran je za koordinaciju aktivnosti predviđenih ovim ugovorom, te može uključivati kad bude potrebno i stručnjake … [[Govornik se ne razumije.]] nadležnih tijela odgovornih za provedbu ovoga ugovora. Na kraju, smatram da je upravo suradnja između dviju država oko sprječavanja distribucije droge najvažniji dio ovog ugovora, i zbog toga, ali i zbog svega drugog gore navedenog podržat ću donošenje ovog zakona. Hvala vam.
Hvala. Gospodin zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnici. Osim načelnog podržavanja zapravo svakog sporazuma koji ima za cilj unapređenje policijske i svake druge suradnje u borbi protiv kriminala ja bih istakao nešto šta je važno, a posebno kad se radi o državi Izrael. Upravo ovaj dugi niz godina, zapravo nerješavanje te situacije da nismo imali ovakvu vrstu sporazuma je isključivo i po meni bitno jer je tu trebao biti koncept. Pa ne smeta potpredsjedniče, nema nikakvih problema. Bolje da je vesela atmosfera, prema tome nije nikakav za mene problem. Ono šta je bitno, radi se o državi koja je uvijek koristila na neki način malo i specifične metode u svome djelovanju, pa moje iskustvo govori da smo zapravo imali puno puta situaciju kojima su se neke stvari bez ovog sporazuma nisu se mogle realizirati, a vi vrlo dobro znate da su oni na žalost zbog svog okruženja, pa čak i djelovanja prema vani bili prisiljeni, neću sad reći, upotrebljavati nešto što drugi ne rade, ali kod Izraela je sama činjenica da moraju štititi svaku svoju nogometnu, rukometnu ili bilo koju drugu ekipu sa posebnim policijskim službenicima, dovodila do toga da sami možete biti svjesni koliko su izloženi opasnim situacijama i prijetnjama. S druge strane, svaki ugovor i svaka vrsta ovakvog ugovora je dvostran. To znači vi nešto dajete, s druge strane ćete za to i dobiti određene podatke. I nije bez razloga da je to važno za Hrvatsku, ja ću sad gledati onaj dio koji je nama bitan, a to je da smo mi imali jako puno stvari koje su se upravi i u državi Izrael događale, a bile su od interesa Republike Hrvatske, ne ulazeći u detalje iz razumljivih razloga, mislim da i skrivanje određenih osoba tamo, pa i skrivanje sredstava itd. će bar na policijskoj razini biti riješeno. Zašto spominjem tu policijsku razinu? Naime, svima nam je poznato kako izgledaju problemi sa međunarodnom pravnom pomoći, koliko toga treba zapravo učiniti i da tek po pokretanju sudskog postupka vi dolazite u situaciju da možete doći do nekih stvari. Šta se tiče policije, postojanjem ovakvih ugovora zapravo relativno bez problema policija može doći do onih podataka koji mogu biti osnov za pokretanje postupka. Samo sam htio naglasiti da je posebno važno, i iz tog razloga pozdravljam upravo sa državom Izrael sklapanje ovakvog sporazuma. Hvala.
Hvala. I gospodin zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine državni tajniče. Evo htio bih se pridružiti ovoj raspravi jer mislim da ovaj Prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Države Izrael, u suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala zaslužuje našu pažnju i zaslužuje našu punu potporu. Iz čitavog niza razloga želim o tome nekoliko riječi. Prije svega ugovor između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Države Izraela u suradnji u borbi protiv kriminala rezultat je zajedničke želje za promicanjem i produbljivanjem međusobne suradnje u području borbe protiv kriminala. Ujedno predstavlja dobar element i dobar temelj glede unapređenja i produbljivanja sveukupne međusobne suradnje između dviju država. Prevencija, suzbijanje i kažnjavanje teških kaznenih djela itekako je važan zajednički interes, dio je sveukupne sigurnosne politike ne samo RH nego i čitavog niza međunarodnih organizacija. Želim istaknuti neke dijelove ovog ugovora. U čl. 1. jasno je naglašeno da će odgovarajuće stranke ovog ugovora surađivati i pomagati jedna drugoj u sprječavanju nedopuštene trgovine, prije svega opojnim drogama, psihotropnim tvarima te tvarima koje se koriste u njihovoj nedopuštenoj proizvodnji. Ta suradnja između Izraela i RH ima poseban značaj ako se gleda u kontekstu mediteranske suradnje. Ako se gleda jedan širi geopolitički sadržaj pozicija Izraela, odgovornost Izraela za sigurnost i sprječavanje ilegalne trgovine u Sredozemnom moru, ali isto tako istovremeno odgovornost RH i svih institucija da se minimizira poroznost granica glede ilegalne trgovine kroz Jadransko more. Ta suradnja između Izraela i RH nudi Ministarstvu unutarnjih poslova velike, možda rekao bih čak, možda se čini da je pretjerivanje, neslućene mogućnosti u smislu usvajanja novih znanja, usvajanja novih tehnologija, modernizacije, opremanja, unapređivanja procedura i svega onoga što je važno kako bi ta suradnja bila u interesu ne samo dviju država nego i u interesu šire međunarodne zajednice. Nadzor "plave granice" ili tzv. integrirani nadzor "plave granice" itekako je važna odgovornost Ministarstva unutarnjih poslova i u okviru Europskih integracija, a mislim da ta bilateralna suradnja sa Izraelom Republici Hrvatskoj i Ministarstvu unutarnjih poslova može dati posebnu dimenziju i posebnu snagu. Poroznost granica kroz more je ipak izuzetno velika i ovisi o kvaliteti sposobnosti i organizaciji i naših institucija ne samo kao interes RH nego kao interes šireg europskog sigurnosnog prostora. Značajan dio afganistanske droge prolazi kroz ta područja. Balkanska ruta za koju se procjenjuje da vrijedi godišnje od 500 do 600 milijuna eura zaslužuje posebnu pažnju. Specifičnost Izraela u smislu sposobnosti, opet naglašavam, organizacijskih, tehnoloških opremanja i zajedničke suradnje velika je prilika za Ministarstvo unutarnjih poslova i tu priliku treba na najbolji mogući način iskoristiti. Rekao sam geopolitički položaj, tehnologije, tehničke sposobnosti, organizacijske sposobnosti izraelskih institucija, obavještajne sposobnosti, situacijska analiza, sposobnost institucija da razumiju što se dešava u prostoru iza granica pojedinih država u smislu ilegalne trgovine kako bi prevencija bila što je moguće učinkovitija. Reći ću i sjećam se dobro jedne svoje posjete Ministarstvu obrane, skoro pred 15-ak godina Izraelu. U toj prezentaciji na prvom slajdu je bilo mala država, koja svoju snagu traži, nalazi, postiže i dostiže u znanju, znanosti, tehnologijama. Izazov za RH i u širem kontekstu,a posebno u kontekstu ove suradnje. Svakako iz mojih osobnih razgovora sa različitim izraelskim ekspertima u različitim područjima primijetio sam izuzetnu otvorenost i sposobnost za jednu otvorenu partnersku suradnju. Toga Ministarstvo unutarnjih poslova treba biti svjesno pri provedbi ovog ugovora jer on, kao što sam rekao i naglašavam i ponavljam, nudi nemale mogućnosti. Mi imamo čitav niz sličnih ugovora koje konzumiramo po automatizmu, ali itekako moramo biti svjesni i sposobni prepoznati gdje možemo nešto naučiti, gdje možemo kroz tu vrstu bilateralne suradnje biti sposobniji, kvalitetniji, pametniji jer to je proces sazrijevanja i jačanja sposobnosti i konkurentnosti ne samo državnih institucija nego države u cjelini. Sprječavanje i suprotstavljanje organiziranom međunarodnom kriminalu nije samo sigurnosna i politička zadaća. U ovom kontekstu, kao što sam rekao, može biti i zadaća i izazov za usvajanje novih znanja i tehnologija i za suradnju sa našim Ministarstvom znanosti. Borba protiv terorizma o čemu Izrael ima itekako važnu ulogu zaslužuje posebnu pažnju. Trgovina, preprodaja oružja, streljiva, eksploziva svakako dio je naših odgovornosti koje imamo prema čitavom nizu međunarodnih ugovora, ali u svakom slučaju Izrael predstavlja državu koja ima ja bih rekao možda najbolji uvid i nadzor nad svim tim procesima. U čl. 5. pruža se dobra, izvrsna suradnja između časnika za vezu, između pojedinih institucija i dijelova Ministarstva unutarnjih poslova i kroz procese obrazovanja, treninga itd. Iz svih tih razloga u čl 7. je jasno definiran i cilj koji treba institucionalno i organizacijski jačat taj oblik bilateralne suradnje kroz odgovarajući hrvatsko-izraelski zajednički odbor koji će biti sastavljen od predstavnika obiju ugovornih stranaka i koji će se sastajati po potrebi na zahtjev bilo koje od strana. Iskustvo u korištenju forenzičke tehnologije svakako interese je zajednički. Iz svih tih razloga rekao bih ovo je itekako važan prijedlog zakona koji nudi značajne mogućnosti i sposobnosti unapređenju kvaliteta Ministarstva unutarnjih poslova glede suprotstavljanju organiziranom kriminalu u interesu RH i u interesu procesa integracije RH u europsku obrambenu i sigurnosnu arhitekturu. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Države Izrael o suradnji u borbi protiv kriminala. Bio je hitni postupak, P.Z. broj 495. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog ovog zakona. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 108 glasova za, 2 suzdržana, ništa protiv.
Sljedeća točka - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Moldove o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala, nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, terorizma i drugih vrsta teških kaznenih djela, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 496 Predlagatelj Vlada. Raspravu proveli Odbori za zakonodavstvo, unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i pravosuđe. Državni tajnik u Ministarstvu unutrašnjih poslova Ivica Buconjić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Evo za razliku od ovog prethodnog Zakona kojim se treba potvrditi sporazum o policijskoj suradnji sa državom Izrael ovdje se radi o potvrđivanju Sporazuma sa Republikom MOldovom, znači sa državom iz našega susjedstva, iz neposredne okoline. I ovo što je rekao zastupnik Ćosić i zastupnik Ostojić da Sporazum sa Izraelom ima čak i političku težinu s obzirom na značajnu ulogu Države Izrael u sigurnosnoj politici u regiji. Ovaj Sporazum sa Republikom MOldovom je jedan od Sporazuma koji su specifični po tome da se radi o sporazumu sa državom koja je vrlo često zemlja porijekla, različitih oblika kriminala, koji ili završe u Republici hrvatskoj ili su u nekoj tranzitnoj vezi sa Republikom Hrvatskom. Ministarstvo unutarnjih poslova je pratilo i uočavalo pojavne oblike kriminaliteta koji imaju veze sa Republikom Moldovom i zbog toga se ovaj Sporazum se iskoncentrirao na ona kaznena djela i oblike kriminala koji su najtješnje povezani sa Republikom Moldovom najčešće kao zemljom ili tranzita ili kao zemljom porijekla tih različitih oblika kriminaliteta. To su prije svega nezakonito uzgajanje, proizvodnja, nabava, raspačavanje, uvoz i izvoz, prijevoz opojnih droga, zatim nezakonita proizvodnja, nabavljanje, držanje, izvoz oružja, krivotvorenje novca, nezakonite financijske djelatnosti, kaznena djela protiv života, zdravlja, sloboda, ljudskog dostojanstva imovine, trgovanje ljudima, svodništvo i nezakonite imigracije. To su oblici kriminaliteta koji su najkarakterističniji i koji se mogu dovesti u vezu sa Moldovom bilo kao zemljom tranzita kriminaliteta, bilo kao zemljom porijekla ovih oblika kriminaliteta. I stoga smatramo da će ovaj Sporazum biti vrlo efikasno oružje Ministarstvo unutarnjih poslova Republike Hrvatske, u suzbijanju i prevencije tih oblika kriminaliteta koji dolaze iz Moldove kao zemlje porijekla ili zemlje tranzita.
Hvala lijepa. Odbori? Otvaram raspravu. Klub HDZ-a gospodin zastupnik Tomislav Čuljak. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Evo pred nama je Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike MOldove o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala, nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, terorizma i drugih vrsta teških kaznenih djela. Ujedno to je nastavak prihvaćanja međunarodnih sporazuma koji za cilj imaju pružanje međusobne pomoći, povećanje djelotvornosti i usklađivanje djelovanja u borbi protiv organiziranog i teškog kriminala kao i u području borbe protiv terorizma. U Odnosima Republike Hrvatske i Republike Moldove, ovaj sporazum predstavlja element daljnjeg unapređenja i produbljivanja međusobne suradnje ovih dviju država i doprinosi nastavku učvršćivanja i razvijanja prijateljskih odnosa. Republika Hrvatska i Republika Moldova Ugovor sklapaju svjesni porasta međunarodnog organiziranog kriminala, zlouporabe opojnih droga i povećanjem nezakonite trgovine opijatima širom svijeta. Posebno važno je udruživanje napora u borbi protiv terorizma a poznato je da je Republika Hrvatska uključena u glavne međunarodne instrumente suzbijanja međunarodnog terorizma kao i u borbi protiv svih oblika međunarodnog organiziranog kriminala. Također je svojim doprinosom međunarodnim mirovnim misijama i organizacijama Republika Hrvatska doprinosi naporima Međunarodne zajednice u stabilizaciji kriznih žarišta iz kojih se preljeva kriminal svih vrsta. Republika Hrvatska je do sada ratificirala svih 12 UN-ovih konvencija i protokola koje se tretiraju kao međunarodno pravi temelj borbe protiv terorizma. Prepoznajući ozbiljnost prijetnje međunarodnog kriminala i terorizma globalnoj sigurnosti ali i nacionalnoj sigurnosti Republike Hrvatske potrebno je usklađeno djelovanje sa međunarodnom zajednicom kroz Ujedinjene narode, Europsku uniju, NATO, sa zemljama u našoj blizini, i sa zemljama širom Europe i svijeta. U sporazumu između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike MOldove ugovorena je suradnja gotovo svim oblicima kriminala. Državni tajnik je nabrojio one koji su najopasniji i da sada ne ponavljam po svim područjima. Ugovorene strane obvezuju se surađivati u sprečavanju i otkrivanju i istrazi kaznenih djela u skladu sa nacionalnim zakonodavstvom svojih država. Definirano je i postupanje u svrhu zaštite osobnih podataka a utvrđuje se i sigurnosna razina tajnosti razmijenjenih podataka. Donošenje ovog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Hrvatske i Republike Moldove biti će još jedan doprinos obje zemlje u borbi protiv svih oblika kriminala, a posebno u borbi protiv organiziranog kriminala. Stoga će Klub HDZ-a podržati ovaj Sporazum. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Niko Rebić. Izvolite. Gospodin zastupnik Niko REbić, drugi put. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Donošenjem ovog Prijedloga zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike MOldove o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala, nezakonite trgovine opojnim drogama, terorizma i drugih vrsta teških kaznenih djela uspostavlja se pravni okvir za međusobnu suradnju dviju država u borbi protiv organiziranog kriminala. Također ovaj Prijedlog zakona uređuje pitanja koja se odnose na područje i način suradnje ugovornih strana na tom području. Valja napomenuti da je u odnosu na dviju država sklopljen čitav niz dvostranih ugovora kojima je polazeći od zajedničkih posebnih interesa pravno uređen čitav niz područja od interesa za obje strane. Važnost i potreba međunarodne suradnje u suzbijanju organiziranog i teškog kriminala, u interesu je naše države i Republike Moldove i u području suradnje na ovome. Cilj međusobne suradnje je pružanje međusobne pomoći, te povećanje djelotvornosti i usklađivanje djelovanja u borbi protiv organiziranog i teškog kriminala, zbog čega postoji i potreba da se djelovanje na ovom području urede ugovori. Polazeći od zajedničke želje za što efikasnijom suradnjom između Republike Hrvatske i Moldove u području borbe protiv organiziranog kriminala, nezakonite trgovine opojnim drogama, terorizma i drugih vrsta teških kaznenih djela. Ako imamo i znamo činjenicu da je u Republici Moldovi unutarnji pravni postupak za stupanja na snagu ovog sporazuma već završen, mišljenja sam da postoji interes Republike Hrvatske za što skorije okončanje svih postupaka za stupanja na snagu ovog sporazuma, a time i stvaranje zakonskih uvjeta za učinkovitu provedbu svih oblika suradnje predviđenih ovim sporazumom. Ovaj sporazum je rezultat spoznaje dviju država o porastu međunarodnog organiziranog kriminala porastom zlouporabe opojnih droga, kao i povećanje nezakonite trgovine istima na međunarodnoj razini. Uvjerene u stvarnu važnost međunarodne suradnje u borbi protiv svih oblika organiziranog kriminala, prihvaćanjem ovog sporazuma dvije će države u skladu sa nacionalnim zakonodavstvom svojih država, međusobno surađivati u sprečavanju, otkrivanju i ispravi kaznenih djela povezanih s inozemstvom. Sporazum također predviđa da svaka država može djelomice ili u cijelosti odbiti zahtjev za pomoć ili suradnju, ukoliko smatra da ispunjenje istog može ugroziti sigurnost države ili ako bi njegovo ispunjenje bilo u suprotnosti sa nacionalnim zakonodavstvom. Sve u svemu držim da i jedna i druga država imaju interes i potrebu međusobne suradnje u suzbijanju organiziranog i teškog kriminala, zato ću podržati ovaj prijedlog zakona. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivan Šantek. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, gospođe i gospodo zastupnici. Sporazum između Vlada Republike Hrvatske i Vlade Republike Moldove o suradnji o suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala, nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, terorizma i drugih vrsta teških kaznenih djela rezultat je zajedničke želje za promicanjem i produbljivanjem međusobne suradnje na tom području. S obzirom na velik značaj i potrebu međusobne suradnje u suzbijanju organiziranog i teškog kriminala u interesu je Republike Hrvatske produbljivanje suradnje sa Republikom Moldovom te pružanje međusobne pomoći pospješivanje djelotvornosti i usklađivanje djelovanja u borbi protiv ovakvog vrsta kriminaliteta. Države će u skladu sa nacionalnim zakonodavstvima svojih država surađivati u sprečavanju, otkrivanju i istrazi kaznenih djela povezanih sa inozemstvom. Suradnja će se provoditi osobito u vezi s kaznenim djelima međunarodnog organiziranog kriminala, nezakonito uzgajanje i proizvodnje, nabave, držanje, raspačavanje, uvoza ili prijevoza opojnih droga i psihotropnih tvari i njihovih rekursora, otrova nezakonite trgovine istima, kao i sve vrste pružanja pomoći u tome. Nezakonite financijske djelatnosti, gospodarskog kriminala, ozakonjivanja dobiti stečene kaznenim djelovanjima kaznenih djela protiv života, zdravlja, slobode, trgovina ljudima i nezakonito trgovanje ljudskim organima i tkivom, te svodništva, nezakonitim migracijama i nezakonitim boravka osoba i s time povezanih kriminalnih djelatnosti, kaznenih djela počinjenih nad predmetima od kulturno povijesne vrijednosti, krađe automobila, kaznenih djela protiv okoliša, kaznenih djela protiv intelektualnog vlasništva, kompjuterskog kriminala i korupcije. Svi smo svjedoci da je Republika Hrvatska tranzitno područje za specifične oblike kriminala, a naročito bih pri tome istakao trgovanje ljudima i nezakonitog trgovanja ljudskim organima i tkivom, te svodništva kao i nezakonite proizvodnje nabavljanja, držanja, uvoza, izvoza, prijevoza i nezakonite trgovine oružjem, radioaktivnim nuklearnim materijalima, robama i tehnologijama od strateškog značaja, te vojnom tehnologijom. Obzirom da od većine navedenog ima svoje krojene upravo na području zemalja bivšeg Sovjetskog Saveza, važno je potvrditi ovaj međunarodni ugovor kako bi se u što većoj mjeri spriječilo širenje kriminala i što uspješnije presjekli njegovi tranzicijski putovi. Zbog toga ću prihvatiti donošenje ovog zakona. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Kada govorimo zapravo o Sporazumu između Vlada Republike Hrvatske i Vlade Moldove, kako što smo već čuli to je zapravo rezultat zajedničke želje za promicanjem i produbljivanjem međusobne suradnje na području borbe protiv organiziranog kriminala, nezakonite trgovine drogama i borbe protiv terorizma kao i drugih vrsta teških kaznenih djela. On svakako doprinosi nastavku učvršćivanja i razvijanja prijateljskih odnosa ovih dviju država. Cilj međusobne suradnje i proširenje međusobne pomoći poboljšanju djelotvornosti u borbi protiv organiziranog i teškog kriminala, pa postoji potreba da se ovo područje uredi dvostranim ugovorom. U Republici Moldovi je već okončan unutarnji pravni postupak za stupanje na snagu ovoga sporazuma. Vlada Hrvatske i Moldove svjesne su porasta međunarodnog organiziranog kriminala jednako kao što su zabrinute porastom zloporabe opojnih droga, odlučile su udružiti svoje napore u borbi protiv terorizma i mjerama za njegovu stvarnu važnost međunarodne suradnje u borbi protiv opasnih oblika kriminala, o čemu zapravo sporazum i govori. Treba naravno i reći da će stranke sukladno nacionalnom zakonodavstvu surađivati i ta suradnja će se naročito odvijati u svezi djela međunarodnog kriminala, nezakonitog uzgajanja, držanja, raspačavanja, uvoza, izvoza i prijevoza opojnih droga, otrova, nezakonite trgovine, terorizma i ekstremizma, rasne nesnošljivosti i ksenofobije, nezakonite proizvodnje, držanja i trgovanja oružjem, streljivom, radioaktivnim nuklearnim materijalima, krivotvorenjem novca, poštanskih maraka i vrijednosnica, službenih isprava itd. Treba svakako istaknuti sprečavanja ozakonjivanja dobiti stečene kaznenim djelima, gospodarskog kriminala, kaznenih djela protiv života, zdravlja, slobode, ljudskog dostojanstva, imovine, trgovanja ljudima i nezakonitog trgovanja ljudskim organima i tkivom, svodništva, kaznenih djela počinjenim nad predmetima od kulturne i povijesne vrijednosti, krađe automobila, kaznenih djela protiv okoliša, intelektualnog vlasništva, kompjuterskog kriminala, korupcije itd. Ugovorne stranke će surađivati na način da će razmjenjivati informacije o osobama, o planiranim terorističkim akcijama, potragom za osumnjičenim osobama, za nestalim osobama, suradnjom u provedbi mjera temeljem programa za zaštitu svjedoka, u potrazi za ukradenim stvarima uključujući svakako i grupe i slučajeva za osobe kojih je istraga u tijeku. Evo, to su sve razlozi koji da ne ponavljam već što smo ranije čuli kroz pojedinačne rasprave kolega zastupnika. Svakako ću podržati ovaj prijedlog sporazuma, Zakona sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Moldavije.
Hvala. Gospodin zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, poštovani državni tajniče. Osim podrške potvrđivanju sporazuma i oko Republike Moldove ja bih samo jednu stvar želio u ovoj raspravi na neki način u najboljoj namjeri da se zaista i realiziraju stvari koje su propisane, radi kojih uvijek i podržavamo ovakve sporazume a to je pitanje časnika za vezu. Naime, u situaciji kad Hrvatski sabor a jednako tako i parlament u Moldovi usvoji ovakav sporazum on nakon toga treba oživiti odnosno doći u realizaciju. Moje iskustvo govori upravo da je najbitnija situacija kontaktne točke i to u liku časnika za vezu, da se puno više može odraditi s ovakvim sporazumima u situaciji ukoliko postoje osobe i to ne može biti trošak. To je ulaganje u zaštitu od organiziranog kriminala a posebno u ovoj situaciji kako su rute potpuno se promijenile. Niti je više balkanska ruta onakva kakva je bila, niti je više ukrajinska na taj način organizirana. Prema tome, sve te promjene mislim da je najbitnije rješavati na mjestu i da to je vrlo važno da Ministarstvo unutarnjih poslova ima časnike za vezu kao što nama može njihov pomoći ovdje je izuzetno bitno. I ponavljam, to nije trošak, to je ulaganje u borbu protiv organiziranog kriminala. Zahvaljujem.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Moldove u suradnji u borbi protiv organiziranog kriminala, nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, terorizma i drugih vrsta teških kaznenih djela, bio je hitni postupak, P.Z. br. 496. Predlagatelj zakona Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje ovaj zakon i molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 111 glasova.
Idemo na slijedeću točku. - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 497 Predlagatelj je Vlada. Raspravu su proveli odbori za zakonodavstvo, gospodarstvo, lokalnu samoupravu, prostorno uređenje i graditeljstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva Ruđer Friganović će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora. Na samom početku a kao uvod u Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom s konačnim prijedlogom zakona želio bih vas ukratko podsjetiti na povijest zakonodavstva u hrvatskom energetskom sektoru. Naime, od srpnja 2001. godine započela je reforma energetskog sektora u Republici Hrvatskoj kada je uz Zakon o energiji donijet i prvi paket tih energetskih zakona koji je uključivao Zakon o tržištu električne energije, Zakon o tržištu nafte i naftnih derivata, Zakon o tržištu plina i Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti. Ovim prvim zakonima uspostavljen je osnovni zakonodavni okvir za restrukturiranje, reorganizaciju energetskog sektora, otvaranje tržišta energije i regulaciju energetskih djelatnosti te je reformom obuhvaćeno restrukturiranje energetskih subjekata i stvaranje novog zakonodavnog i institucionalnog okvira, utvrđivanje tržišnih pravila, obveza javnih usluga i razdvajanje energetskih djelatnosti na tržišne i regulirane. Energetsko zakonodavstvo svakako je jedan od najvažnijih segmenata na hrvatskom putu prema članstvu u Europskoj uniji što uključuje obvezu prilagodbe europskom energetskom zakonodavstvu i standardima organizacije internog europskog tržišta. Sve je to dovelo do nužnih daljnjih problema hrvatskog energetskog zakonodavstva tako da su krajem 2004. godine doneseni Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o energiji, Zakon o tržištu električne energije i novi Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti. Proizvodnja, distribucija i opskrba toplinskom energijom prvi put je reguliran 2005. godine posebnim zakonom koji je na jedinstveni način uredio toplinski sektor koji je do tada bio dio Zakona o komunalnom gospodarstvu. Nadalje, tijekom 2007. donosi se novi Zakon o tržištu plina. 2008. se donose izmjene i dopune Zakona o energiji, Zakona o tržištu električne energije i Zakona o tržištu plina a sa promjenama se nastavlja i u 2009. Sve otvorenije tržište energije u Republici Hrvatskoj zahtijeva pravovremene promjene zakonodavnog okvira čime se omogućuje obavljanje energetskih djelatnosti sukladno pravilima tržišta odnosno propisanim reguliranim uvjetima. Osnovni razlog za donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom proizlazi iz potrebe potpunog usklađenja s novim Zakonom o koncesijama koji je stupio na snagu 1. siječnja 2009. godine. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom uspostavlja se unificiran, transparentan i nediskriminirajući i efikasan zakonski okvir za koncesije za distribuciju toplinske energije i za koncesije za izgradnju energetskih objekata za distribuciju toplinske energije. Najvažnija promjena je da ovaj zakon unosi dvije vrste koncesija. Jedna je koncesija za distribuciju toplinske energije i to kao koncesija za javne usluge u smislu Zakona o koncesijama dok je druga koncesija za izgradnju energetskih objekata za distribuciju toplinske energije kao koncesija za javne radove u smislu Zakona o koncesijama. Nadalje, određuje se da se prilikom odabira najpovoljnije ponude koriste slijedeći kriteriji na temelju kojih davatelj koncesije odabire najpovoljniju ponudu. To su kvaliteta radova i oprema, procijenjeni godišnji iznos naknade za koncesiju, ukupna cijena, ponuđeno tehničko dostignuće, estetske, funkcionalne i ekološke osobine, planirani operativni troškovi, ekonomičnost, upravljanje, nadzor i vođenje pogona i održavanje energetskih objekata, terminski plan izvođenja radova i sposobnost za ostvarivanje koncesija. Uz gore navedeno uvodi se i tarifni sustav za usluge energetskih djelatnosti proizvodnje i opskrbe toplinskom energijom koji regulira poslovanje onih energetskih subjekata u kojima nema distribucije toplinske energije. Na kraju volio bih naglasiti razlog za donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom po hitnom postupku. Sukladno Poslovniku Hrvatskoga sabora članku 159. stavku 1. po hitnom postupku donosi se zakon kojim se otklanjaju veći poremećaji u gospodarstvu uslijed trenutno neusklađenog zakonodavstva na snazi. I dva su bitna razloga za hitnost postupka. Prvi je, kao što smo već rekli, potreba potpunog usklađivanja sa Zakonom o koncesijama, a drugi je razlog znači da se svim gospodarskim subjektima na taj način izjednače uvjeti poslovanja, naime da ne bismo imali paralelizam sustav. Ovim Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji i distribuciji opskrbe toplinskom energijom uvode se temeljne odrednice modernog koncesijskog zakonodavstva kojim se uređuju uniforni elementi na razini cjelokupnog sustava, a čime se postiže veća efikasnost, transparentnost i olakšava primjena korisnicima. Sve navedeno držimo opravdanim razlogom za donošenje zakona po hitnom postupku. Zahvaljujem na pozornosti.
Hvala. Odbor zakonodavstvo, gospodarstvo, lokalno, područnu samoupravu, prostorno uređenje i planiranje, graditeljstvo? Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a, gospodin zastupnik Tonino Picula. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Gospodo, uvažene kolegice i kolege. Svakako promatrano sa ekonomskog stajališta energetika i infrastrukturni sektor koji sustavno istražuje, koristi i komercijalno proizvodi te opskrbljuje sve vrste potrošača svim dostupnim vrstama energije po ekonomski prihvatljivoj cijeni. Energetika se postavlja i kao možebitno najvažniji infrastrukturni sektor s obzirom da visoki koeficijent korelacije postoji između energetike i ukupne razvijenosti neke zemlje. Što se hrvatskog sektora energetskog tiče, dominantan dio organiziran je u dva velika sustava, INA Industriji nafte i HEP-u, Hrvatskoj elektroprivredi. U sustavu HEP-a su proizvodnja električne energije u hidroelektranama i termoelektranama i prijenosi upravljanja sustavom te distribucija električne energije krajnjim potrošačima. Prema službenom izvještaju HEP-a o poslovanju za 2008. godinu djelatnost toplinarstva o kojoj je danas ovdje riječ je u toj godini ostvarila gubitak iz poslovanja od gotovo 182 milijuna kuna. I u usporedbi sa 2007. godinom gubitak je povećan za 80 milijuna kuna zbog velikog rasta cijena energetskog goriva. Kao glavni rezultat takvih rezultata je taj da Vlada do tada još nije odobrila zahtjev za povećanje prodajne cijene toplinske energije koja nije mijenjana od 2004. godine, premda su u međuvremenu zbog rasta cijena goriva znatno povećani troškovi proizvodnje. Vlada je međutim u prosincu prošle godine dodatnim ugovorom s većinskim vlasnikom INA-e, mađarskim MOL-om, omogućila poskupljenje plina za 33 lipe po kubnom metru. Procjenjuje se da će odmah poskupjeti i struja za oko 7% te toplinska energija za čak 25%. Ne treba sumnjati da će kao i obično kad poskupe plin i struja uslijediti poskupljenja ostalih proizvoda i usluga. Za izdavanje dozvola za obavljanje energetskih djelatnosti nadležna je Hrvatska energetska regulatorna agencija HERA, a do 31.12.2007. izdano je ukupno 13 dozvola za elektroenergetske djelatnosti te 29 dozvola za djelatnost trgovanja, posredovanja ili zastupanja na tržištu energije. Ukupna potrošnja energije u Hrvatskoj u 2007. godini recimo povećana je za 1,7% u odnosu na ostvarenu potrošnju prethodne godine. Što se tiče obnovljivih izvora energije, iako imaju vrlo visoku stopu porasta njihov udio iznosio je svega 0,17%. Plan je da do 2030. godine smanjimo udio tekućih goriva na 36% te povećamo udio obnovljivih izvora na 6,7 te biomase za 5,5. Gledano na razini svijeta hrvatski energetski sektor predstavlja vrlo mali dio svjetskog gospodarstva s tek oko 0,5% proizvodnje te 0,1 potrošnje svijet. Valja naglasiti kako od ukupno potrošene energije tek između 55 i 60% energije je dostupno neposrednoj potrošnji tj. krajnjih korisnicima da bi zadovoljili energetske potrebe, dok ostatak otpada na gubitke u transformacijama, pogonsku potrošnju i gubitke u transportu i distribuciji. Hrvatska je ranih '90.-tih prvenstveno zbog ratnih okolnosti doživjela smanjenje potrošnje energije, no od 1995. godine ukupna potrošnja energije raste i takav trend se očekuje i u budućnosti. Prema Strategiji energetskog razvoja Republike Hrvatske dostupnost energije i njena odgovarajuća ponuda čine temeljni preduvjet održivog i kontinuiranog gospodarskog rasta. Iako postoji trend smanjenja potrošnje energije potrebne za proizvodnju jedinice bruto društvenog proizvoda još uvijek trošimo značajno više od europskog prosjeka. Imajući u vidu manje dosege Republike Hrvatske u odnosu na druge zemlje u području kogeneracije i energetske učinkovitosti dobro je što je tijekom rasprava po odborima o ovom prijedlogu zakona naglašena važnost obvezivanja koncesionara na provođenje mjera zaštite okoliša te mjera energetske učinkovitosti. Temeljna polazišta u daljnjem razvoju infrastrukture jesu jačanje tržišnih mehanizama u izgradnji i korištenju infrastrukture, moderan sustav upravljanja infrastrukturom utemeljen na informacijskoj tehnologiji te održiv sustav financiranja njezine izgradnje i održavanja. U prilog ovome nikako ne ide nedavna odluka Vlade koja je na sjednici održanoj 23. prosinca prošle godine donijela Uredbu o izmjeni Uredbe o naknadama za poticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije i kogeneracije. Tom je uredbom smanjena naknada za obnovljive izvore energije i kogeneraciju. Zanimljiva predviđanja odnose se na ovisnost hrvatskog gospodarstva spram povećanja cijena energenata na svjetskom tržištu. Općenito, primjenom različitih modela se zaključuje kako bi 10%-tni rast cijena energenata izazvao od 1,5 do 2,5 pad bruto društvenog proizvoda u Hrvatskoj. Kada već govorimo o svijetu, mislim da je vrijedno spomenuti da su bitni elementi mjera energetske politike Europske unije, dakle okoliša kome stremimo, smanjenje potrošnje energije gdje je god moguće, diverzifikacija izvora energije, postavljanje uredno internog energetskog tržišta te kontrola eksterne nabave izgradnjom strateškog partnerstva sa zemljama dobavljačima. Najvažnija direktiva koja govori o promociji električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora jest direktiva koja afirmativno postavlja se prema jačanju potrošnje električne energije iz obnovljivih izvora te se poziva na globalni cilj o potrošnji. 22,1% treba biti proizvedeno iz obnovljivih izvora u 2010. godini, dakle upravo u ovoj. Predviđajući budućnost Hrvatske sa energetskog aspekta potrebno je prvo usporediti pokazatelje starih 15 i novih 12 članica. Ukupna potrošnja energije po stanovniku u EU 15 je zaokruženo 4 jedinice, a u novim članicama znači 12, 2,65. Dakle, svaki stanovnik starih članica potpomognuti je sa 1,5 puta više energije od stanovnika novih članica. Želi li se, a želi, ostvariti postupna homogenizacija gospodarskog stanja unutar čitave Europske unije moraju se nove članice ubrzanije razvijati od starih članica. Stoga se mi u Hrvatskoj ne trebamo uspoređivati s razvojnim nastojanjima čitave Europske unije. Previše smo startno udaljeni od njih. Naša ukupna potrošnja energije 2005. godine bila je oko dvije jedinice, dakle samo oko 75% od tog istog podatka za 12 novih članica Europske unije, a čak samo 50% istog podatka za stare članice Europske unije. Dakle, i neposredno iskorištenom energijom naš je stanovnik potpomognut sa oko 90% od onoga s čime raspolaže prosječni stanovnik novih članica Europske unije. Već je spomenuto kako je visoki koeficijent korelacije između energetike razvijenosti neke zemlje, a to je relativna razina potrošnje energije zapravo izražava razinu razvijenosti. Trend u svijetu je da zemlje zadovolje svoju energetsku potražnju uz ekonomski i ekološki prihvatljive uvijete. Zbog toga postoji tendencija smanjenja potrošnje energije po jedinici proizvodnje u svijetu, tj. rast ukupne potrošnje je sporiji od rasta ukupne proizvodnje energije. Iako najrazvijenije zemlje najviše energije štede gledano po jedinici proizvodnje oni su zbog obujma vlastitih ekonomija i najveći potrošači energije. 10 glavnih potrošača sudjeluje sa oko 64% svjetske energetske potrošnje. Što se tiče proizvođača stanje je slično. 10 glavnih proizvođača drže oko 61% svjetske proizvodnje. Da se vratimo na prijedlog ovog zakona. Dio zakona koji nije najjasniji nalazi se u 13. članku, a odnosi se na novčane koncesije. U trećem stavku navedeno da se novčana nagrada za koncesiju određuje kao varijabilni iznos od prihoda koji koncesionar planira ostvariti obnavljanjem energetskih djelatnosti proizvodnje, distribucije i opskrbe toplinskom energijom prema ponudi koja je sastavni dio ugovora o koncesiji za godinu u kojoj počinje obavljati energetsku djelatnost distribucije toplinske energije. Također, što se tiče kazni za kršenje odredbi ovog prijedloga zakona čini se da previše potencijalnih prekršaja ulazi zajedno u isti stavak s definiranim kaznama od 10000 do 50000 kuna, te da malo temeljitija klasifikacija ne bi bila na odmet. Osnovno pitanje koje treba postaviti u vezi davanja koncesije je slijedeće. Tko će ulagati u energetska postrojenja i mrežni sustav? Da li će to raditi lokalna samouprava ili je to dužan raditi koncesionar? Ako se zakonom ne odredi da je koncesionar dužan ulagati u energetska postrojenja i mrežni sustav niti jedan koncesionar u budućnosti to neće činiti, a lokalna samouprava naravno za to neće imati novac. Tako da će održavanje i modernizacija pasti na teret građana, a koncesionar ako i bude će godinama koristiti postrojenja i mrežu i na tome zarađivati. Naknada koju će koncesionar plaćati lokalnoj samoupravi je simbolična i tim iznosom ona ne može ništa učiniti u pogledu jeftinije isporuke toplinske energije. Možda bi bilo dobro da se u pogledu tranzicijskog perioda za koji je potrebno računati prilikom primjene ovoga zakona koristi iskustvo koje imamo sa adaptacijom na plin, odnosno da se ne žuri sa primjenom zakona jer se doista može dogoditi da on proizvede velike disfunkcionalnosti u djelatnosti distribucije i opskrbe toplinskom energijom jer se lako može dogoditi da on postojeći sustav koji naravno nije dobar doista dovede do pravoga kolapsa. Jer, naravno da treba što prije prilagoditi zakonodavstvo regulama i direktivama Europske unije, međutim ovoga trenutka stanje u toplinarstvu je daleko da možda može brzo izdržati promjene koje se sugeriraju ovim zakonodavstvom. Ono čega se najviše plašimo da će konačni teret prebrze primjene ovog zakonodavstva pasti na teret građanima. No naravno, u Hrvatskoj imamo i dodatne probleme o kojima bih također nešto želio reći. U svakom slučaju mislim da je prijedlog zakona zadovoljavajući, ali njegovu pravu vrijednost moći ćemo procijeniti tek kada bude dopunjen uredbom Vlade Republike Hrvatske o visini i načinu plaćanja naknade u roku od šest mjeseci, odnosno tarifnim sustavom koji HERA ima obvezu donijeti u roku od godine dana nakon usvajanja ovog prijedloga zakona. Ono što također ovom prigodom želim kazati jest da je današnja rasprava i prilika da se govori o povezanosti poslovne politike javnih poduzeća i vladajuće politike u ovoj zemlji, politike koja ima presudan utjecaj na ponašanje javnih poduzeća. Stoga su mi posebnu pažnju privukli sljedeći odlomci iz obrazloženja ovog prijedloga zakona. Citiram: "Budući da se sve više otvara tržište energije u Republici Hrvatskoj u kojem procesu svi čimbenici od kupca energetskih subjekata do nadležnih državnih institucija trebaju odgovorno obnašati dužnosti i odgovornosti propisane pozitivnim propisima kao i" citiram: "uspostavit će se unificiran, transparentan, nediskriminirajući i efikasan zakonski okvir za koncesije, za distribuciju toplinske energije i koncesije za izgradnju energetskih objekata za distribuciju toplinske energije u Republici Hrvatskoj. Sva su ova načela kolegice i kolege prekršena kada govorimo o odgovornosti koncesionara HEP-a Toplinarstvo prema korisnicima u Gradu Velikoj Gorici. Naime, odlukom Vlade Republike Hrvatske od 19. prosinca 2008. godine građanima Velike Gorice od 1. siječnja prošle godine cijena isporuke toplinske energije povećana je za nominalno 48%, a u stvarnosti od 100 do 120% što je itekako prelazilo granice njihove ekonomske izdržljivosti. HEP isporučuje toplinsku energiju građanima Velike Gorice više od 20 godina i to preko 13 toplana koristeći različite energente, plin, mazut, loživo ulje. Građani na žalost nemaju uvid u to koliko se i kojih energenata potroši već se mora vjerovati HEP-u, a ovakav način isporuke toplinske energije otvara mogućnost za razne oblike malverzacija, a svi smo svjedoci što se događalo i što se još događa u državnim poduzećima. Svi pokušaji komunikacije sa vodećim ljudima HEP-a Toplinarstvo, Povjerenstva za praćenje cijena i Vladom Republike Hrvatske nisu dali rezultate. Usprkos pozitivnoj reakciji koncesionara iz 2005. godine recimo kada je pristao da tada odobreno poskupljenje provede u dvije faze, sada je isti prijedlog odbačen i to u vrijeme galopiranja financijske krize. Jednostavno, koncesionar se našao pod pritiskom pojedinaca iz Vlade jer su lokalni izbori bili preblizu, a njihov politički interes jasan. Trebalo je optužiti čelnike lokalne samouprave za nedaće s grijanjem i obećati kako će promjenom vlasti na lokalnim izborima sve procvjetati pa će i računi za grijanje biti vraćeni u normalu. To se naravno nije dogodilo, ali projekt pritiska preko javnog poduzeća je odigrao svoje. Naravno, nije ovo usamljen slučaj u Hrvatskoj. Toliko je primjeraka da se javna poduzeća upotrebljavaju kao instrument pritiska na političke konkurente u lokalnim sredinama u kojima je vlast izgubljena. Šibenik je samo najnoviji primjer. Budući na strukturu ljudi javnih poduzeća koji od nedavno prolaze kroz procedure utvrđivanja odgovornosti čelni ljudi HEP-a Toplinarstvo očito imaju zaštitu bolje pozicioniranog člana Vlade od bivših čelnika HAC-a i HŽ-a. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo samo nekoliko rečenica oko ovog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji i distribuciji i opskrbi toplinskom energijom. Kada govorimo o ovoj temi ne možemo preskočiti ono što je hrvatskim građanima u ovom trenutku najinteresantnije kada govorimo o toplinskoj energiji, a to je prije svega da se u ovoj godini očekuje poskupljenje toplinske energije od 15,7% pa rekao je, odnosno krajem protekle godine, kroz ovu godinu pa sve do 48% kao što je to slučaj u Velikoj Gorici. To konkretno znači, pošto dolazim iz Grada Zagreba, zastupnik sam ovdje u Gradu Zagrebu, u Zagrebu će svaka obitelj na godišnjoj razini grijanje koja se opskrbljuje toplinom iz, u distribuciji toplane, plaćati 5 stotina kuna više nego što je to plaćala prethodnu godinu. Da doduše u Zagrebu je poskupljenje negdje na razini 15 i nešto posto, možete misliti koliko to onda iznosi u gradovima gdje će biti i do tri puta više. Znači otprilike tisuću i po kuna više nego što je to bilo proteklih godina. To je još jedan udar na standard hrvatskih građana i dobro je razlučiti zbog čega se to dešava. Odgovor je vrlo jednostavan. Poskupila je cijena energenta, kažu iz HEP-a, toplinarstva 33 lipe po kubičnom metru. Tko je poskupio cijenu? Poskupilo je cijenu "INA" d.d. kao distributer plina, a poskupila je cijenu zbog toga šta hrvatska Vlada nije preuzela sa 1. siječnjem 2010. godine plinski biznis, nego je to odgodila do 1. prosinca 2010. godine, i zbog toga je izašla u susret i u dodatku ugovora sa INA-om dozvolila poskupljenje plina od 33 lipe. Kao nije poskupio plin zbog hrvatske Vlade, nego je digla cijenu INA. Ja mislim da u tvrtki kao što je INA, gdje smo za 47% vlasništva dali sva upravljačka prava, hrvatska Vlada nije trebala izaći u susret INA-i i dozvoliti ovo poskupljenje na teret hrvatskih građana. Apsolutno u slučaju da smo htjeli izbjeći to poskupljenje hrvatska Vlada je trebala osigurati i preuzeti plinski biznis sa 1. siječnjem 2010. godine, odnosno možda bi to bila efikasnija mjera prema gospodarstvu, nego ova šta smo jučer doživjeli gdje će Vlada davati jamstva, a opet se neće odreći ni kune. Znači u ovom konkretnom slučaju Vlada je mogla preuzeti ovaj trošak ovog poskupljenja na sebe i na taj način pomoći hrvatskim građanima i hrvatskom gospodarstvu. Naravno da to nije učinila. Ali je zato učinila to da potpiše ugovor sa MOL-om gdje daje potpuno vlasništvo nad INA-om na osnovu samo 47% vlasništva unutar tvrtke. Učinila je i to da je kupila skladište …/Govornik se ne razumiije./… za 500 milijuna kuna, umjesto da INA gradi novo skladište plina gdje bi na neki način imali onda dodatnu rezervu za eventualno one zime kada će biti nestašice plina, i učinila je to na kraju krajeva da tolerira INA-i porezne dugove koji iznose više milijardi kuna, a s druge strane hrvatski građani moraju uplatiti svoj dug vrlo brzo, ovrhe im stižu iz porezne uprave. Znači ovdje vidimo još jednu posljedicu po meni nedovoljne brige za hrvatske građane, a naravno s obzirom da se radi o energentu koji je jako bitan za industriju, nedovoljnoj brizi za hrvatsko gospodarstvo. Što se tiče konkretnog zakona, imam nekoliko primjedbi. Prva je ta da način dodjele koncesije je ovdje opisan dosta detaljno, ali objava kao i većina naših zakona koji sadrže obvezu određenih objava javnih definira se i ograničava se samo na "Narodne novine". Ne vidim u čemu je problem i zbog čega to obično piše da se može objaviti natječaj za koncesiju i u sredstvima javnog priopćavanja i na web stranici lokalne samouprave, kada je to jasno samo po sebi. Da ne piše oni bi opet to mogli objaviti, bez obzira da li je to zakonodavac predvidio u svom članku. Ali mislim da bi apsolutno kvalitetnije bilo da piše da se mora objaviti u sredstvima javnog priopćavanja i na web stranici, a ne ovako u "Narodnim novinama" koji imaju više-manje vrlo nisku dostupnost prema javnosti, zainteresiranim gospodarskim subjektima i djeluje mi ovakav način oglašavanja kao da se radi nešto u poluilegali. Zato evo moja molba, ako je moguće to izmijeniti, da se obavezno ako ne u sredstvima javnog priopćavanja, a ono na web stranici lokalne jedinice mora obavezno objaviti natječaj za koncesiju. S druge strane naravno da ovo područje moramo urediti ovaj zakon, da podržavamo ovaj zakon, ali isto tako ne možemo pobjeći od odgovornosti Vlade kojoj sam rekao da je dovelo do toga da u ovoj godini na osnovu svih nedaća koje su stekle hrvatske građane od kriznog poreza do gubitka 73 tisuće radnih mjesta očekuje se naredne godine još 40, Vlada preko svojeg javnog poduzeća, koje usput budi rečeno posluje na netransparentan način, koji je obilježeno sa mnogim aferama, šalje poruku hrvatskim građanima i uzima im još rekao sam od 500 do tisuću 500 kuna godišnje zbog toga šta poskupljuje cijena plina, odnosno poskupljuje cijena grijanja i distribucije i isporuke toplinske energije. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Evo ga, ja isto neću dužiti i neću puno govoriti o detaljima ovog zakona, ali bojim se da i ovaj Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom govori u prilog našoj tezi koju smo izrekli kada smo raspravljali oko energetske strategije ovdje u Hrvatskom saboru da politika Vlade nije baš najbolja u području energenata, i općenito energetske politike i energetske strategije i tu prvenstveno u okviru ovog zakona mislim na to, da bez obzira na to što se ovaj prijedlog zakona u principu donosi kako bi se znači zakon uskladio sa Zakonom o koncesijama, su se mogle napraviti određene stvari, određeni iskoraci kako bismo kao društvo ustvari krenuli više prema nekakvoj energetskoj učinkovitosti i promicanju određenih kogeneracijskih projekata. Na žalost to u ovom prijedlogu zakona je izostalo, i tu prvenstveno mislim na članak 8. kojim se mijenja članak 15. prijedloga zakona, gdje se kasnije u objašnjenju, kad govori se o tome, znači koji se članci zakona mijenjaju, navodi koje uvjete ustvari koncesionar treba zadovoljiti kako bi dobio koncesiju. I pod točkom 11. se govori i o mjerama zaštite okoliša. Međutim nigdje se ne spominju mjere energetske učinkovitosti, a treba naglasiti da je i prilikom rasprave o energetskoj strategiji ovdje u Hrvatskom saboru, mogli smo vidjeti da upravo u području energetske učinkovitosti Hrvatska jako zaostaje u odnosu na zemlje EU, pa tako evo ga, ja bih samo navela podataka da u odnosu na prosječnu energetsku intenzivnost u EU energetska intenzivnost u RH je bila veća za 11,8%, energetska intenzivnost ili potrošnja energije po jedinici BDP-a u Hrvatskoj je čak 2 puta veća nego u članicama EU i to je nešto što nas doista treba brinuti. Prilikom rasprave na Odboru za prostorno uređenje o ovom prijedlogu zakona ja sam iznijela sličnu primjedbu i nisam ustvari bila zadovoljna sa odgovorom našeg dužnosnika, evo ga ovdje prisutnog gospodina također koji je objasnio da će se te stvari rješavati uz pomoć poticaja putem Fonda za energetsku učinkovitost. Ja doista smatram da politika, znači na ovoj najvišoj razini, odnosno da država mora odrediti određene pravce i usmjerenja u smislu povećanja i poticanja veće količini odnosno veće mjere energetske učinkovitosti i to se ne može naprosto prepuštati jedinicama lokalne samouprave. Zbog toga doista smatram da je bilo nužno, bez obzira na to što se ovdje radi o usklađenju zakona sa Zakonom o koncesijama, pojačati ovaj dio i na taj način ustvari pokrenuti Hrvatsku u pravcu veće energetske učinkovitosti. Također čini mi se da se ovakvim prijedlogom zakona ne potiču projekti kogeneracije, odnosno da bi moglo biti problema prilikom dobivanja koncesije ukoliko naravno se recimo radi o nekakvoj proizvodnji električne energije iz biomase pa se želi uz pomoć kogeneracije koristiti energija i za, znači toplinska energija pa da se distribuira to na koji način bi se mogli realizirati putem ovog prijedloga zakona takvi projekti. I u tom smislu mislim da ne možemo biti zadovoljni. Da to pokazuje još jedno lutanje hrvatske Vlade u području energetske politike i nadam se da će u budućim dokumentima se neke stvari promijeniti i da će Hrvatska krenuti prema većoj energetskoj učinkovitosti i realizaciji projekata kogeneracije. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Krešimir Gulić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče sa suradnikom. Evo ja ću u par riječi se osvrnuti na ovaj prijedlog zakona. Osnovni razlozi za donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom proizlaze iz potrebe potpunog usklađivanja sa Zakonom o koncesijama koji je donesen 01. siječnja 2009. godine. Donošenjem zakona postigli se bi određeni ciljevi, ja ću samo neke tu nabrojati. Rekao sam znači usklađenje sa novim Zakonom o koncesijama i uređuje se da predstavničko tijelo jedinica lokalne samouprave za područje ili dio područja jedinice lokalne samouprave može dati koncesiju za distribuciju toplinske energije, za obavljanje djelatnosti distribucije toplinske energije, a koja može sadržavati uzgredne radove koji su posljedica obavljanja te djelatnosti ili nadopunjuju ili koncesiju za izgradnju energetskih objekata za distribuciju toplinske energije. Ja bih samo par riječi pošto Zakon o energiji koji je donesen 2001. godine, a u njemu se spominje znači i distribucija tržište plina. Ja moram reći jer s problemima s kojima se ja susrećem kao načelnik općine, a ne samo ja nego i puno jedinica lokalne samouprave, to je da je dosad koncesiju za distribuciju plina dodjeljivala županija. Po meni to nije bilo u redu. Mislim da županije nisu gradile plinske mreže na području jedinica lokalnih samouprava nego su je gradile same općine tj. njihovi građani, tako da imamo slučaj da je tvrtka koja kod mene obavlja distribuciju plina dobila koncesiju prije 2 godine od županije, a da za to nije znala jedinica lokalne samouprave i koncesiju je dobila tvrtka koja nažalost je u stečaju već 6,7 godina i nije mi jasno po kojem zakonu tvrtka koja je u stečaju 6,7 godina može dobiti koncesiju za obavljanje distribucije plina ako ne može ispuniti osnovne uvjete, a osnovni uvjeti morao bi biti da ima zaposlene, a tvrtka u stečaju ne može imati zaposlene i da ima valjda bonitet, BON1 i BON2 da je ta tvrtka solventna i da može se baviti tom djelatnošću. Isto tako nije dobro da je županija davala koncesije i to na 10 godina. Nadam se da ovim izmjenama zakona će se to regulirati i da evo prema ovom prijedlogu koncesije će dodjeljivati jedinica lokalne samouprave, a naknada od koncesije bi trebala biti kako je ovdje predviđeno ovim zakonom prihvat jedinice lokalne samouprave, a ne županije. Isto što me interesira kako će se obračunavati naknada za koncesiju? Da li će to biti prema isporučenim, naplaćenim ili prema kubicima plina? Jer to ovdje nije potpuno vidljivo. I evo zbog tih nekih razloga koji su ovim zakonom predviđeni da se ubuduće evo koncesija dodjeljuje jedinica lokalne samouprave mislim da ovaj zakon kao takav treba prihvatiti, ali isto tako mislim da bi trebalo riješiti i Zakon o tržištu plina di je to navodno regulirano da ne može dobivati koncesiju netko tko nije za to sposoban, a isto tako da bi trebalo omogućiti jedinicama lokalne samouprave koje su gradile plinsku mrežu da one odlučuju i da one evo prema takvom predloženom zakonu i naplaćuju naknadu od koncesija. Zbog svega ovog prethodno navedenog najviše iz tog razloga da konačno će jedinice lokalne samouprave moći naplaćivati naknadu na koncesiju podržat ću prijedlog ovog zakona. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Davor Bernardić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, evo jedan u nizu zakona koji se usklađuje sa drugim zakonima, no međutim ono što treba napomenuti je da smo u ovom Saboru donijeli velik broj zakona pogotovo zbog usklađenja s pravnom stečevinom EU, a da ni sami ne znamo prave istinske posljedice tih zakona. Tako se vrlo često dogodi da su pojedini zakoni usklađeni tek sa dijelom onoga što bi trebali obuhvaćati, a ne sadrže nekakve važne stvari koje smo sami zadali u našim strategijama, ne sadrže neke važne stvari koje EU je sama zadala u svojim direktivama, ne sadrže jedan čitav niz bitnih stvari koje su potrebne za sveobuhvatan pristup i onda upadamo u situaciju da stalno imamo nove izmjene i dopune zakona kako nam se u realnom životu pojavi poneki problem. Jedan od tih zakona zasigurno je i ovaj, a nešto je na tom tragu rekla prvenstveno kolegica Holy koja je pričala o nužnosti ne samo usklađenja sa Zakonom o koncesijama koji je Zakon koji je u Hrvatsku s obzirom na sve potencijale naše zemlje trebao doći i prije od prošle godine, no to je vezano za ono što se zove energetska učinkovitost, odnosno način na koji se energija sustavno i ajmo to tako reći učinkovito troši, jer u svim napucima i svim preporukama i Europske unije kao i direktivama Europske komisija korištenja obnovljivih izvora energije i korištenje tj. Energentska učinkovitost dvije su definitivno najvažnije stvari na koje treba ne samo obratiti računa nego kojih se treba itekako pridržavati. Kada govorimo o distribuciji toplinske energije onda je jasno da je Hrvatska u samoj distribuciji sjetimo se prošle godine imala velikih problema. Imala je velikih problema zbog toga što je nastao spor između Rusije i Ukrajine, no međutim, prvenstveno je imala velikih problema zbog toga što adekvatna reakcija Hrvatske vlade i nadležnih institucija nisu bile onakve kakve su trebale biti, zbog toga je Hrvatsko gospodarstvo u prošloj godini, sjećamo se, o tome govori i Hrvatska udruga poslodavaca i svi oni koji prate kontinuirano ono što se događalo pretrpjelo preko 2 milijarde kuna štete. Ta šteta je ogromna i ta šteta je nedoknadiva i ta šteta ide u prilog tome da je 73 tisuće ljudi prema zbrojivši sa prosincem ostalo bez posla u prošloj godini. Jedan dio tih ljudi je ostao u djelatnostima u proizvodnji koje su direktno otale oštećene u srcu sezone, a vezane su upravo na plin, vezane su za proizvodnju znači kojima je temeljni energent plin. Isto tako, ono što se treba napomenuti mislim da je o tome govorio nešto kolega Maras, a vezano je za način kako se upravlja i distribuira toplinskom energijom najbolje govori primjer i način na kojim se sustavno ili nesustavno upravlja toplinskom energijom. Najbolje govori primjer kupnje skladišta Plinokol, koje je kupljeno za 500 milijuna, ali u tom ugovoru nije stajalo da će unutra biti plin, već je plin se morao naknadno kupiti. Kao da se ne zna da bez plina, bez potiska to skladište samo po sebi ne može funkcionirati. I to je još jedan primjer štetnog ugovora koji bi definitivno trebalo istražiti i to je još jedan primjer kako se neracionalno troše novci Hrvatskih poreznih obveznika. Ono što ovaj Zakon definitivno može omogućiti, može omogućiti jedinicama lokalne samouprave da u svojim sredinama odaberu koncesionare, propisuje neke načine davanja koncesije, ali ono na što bi trebalo definitivno obratiti pažnju u sljedećem razdoblju je da se sve stvari koje sadrže energetska strategija, strategija energetskog razvoja Hrvatske, koji sadrže ne samo Zakone o koncesijama nego i čitav niz drugih zakona koji su naslonjeni na energetsku politiku, a koje je činjenica u ovom trenutku, to se možemo svi složiti, jedna od ja bih to tako mogao reći, najperspektivnijih grana za Hrvatsku ukoliko se to iskoristi, pogotovo ukoliko se iskoriste potencijale koje Hrvatska ima, a to su potencijali obnovljivih izvora energije, s jedne strane. A s druge strane ta energetska politika može biti i najveći uteg za ovu zemlju ukoliko se tome ne pristupi na takav način jer smo sve više energetski uvozni jer će se u sljedećih 7, 8 godina ugasiti preko 3000 megawata snage po elektranama jer taj gubitak nećemo imati kako nadoknaditi, zbog toga što energetska strategija predviđa nove investicije koje su teške i po, ja ću to slobodno reći, negdje na razini 100 milijardi kuna za sljedećih 10-tak godina, jednostavno tog novca za provedbu toga nema. I stoga je izrazito važno da se Hrvatska država fokusira na to kako biti energetski samostalni, kako da u energetski sektor koji može biti kreiran na novim tehnologijama upravo zbog toga što je to trend Europske unije, a pogotovo u sferi obnovljivih izvora energije dodamo novu vrijednost, tu je razvojna tehnologija najskuplja ali je najučinkovitija, tu su početni troškovi, znači sami troškovi kapitala u tim sferama najmanji, mogu sa sobom povući najveći broj stručnjaka koji mogu raditi zajedno na tim projektima, i ono što je definitivno slučaj da energetika je propulzivno područje, pogotovo na ove tehnologije koja nosi novu vrijednost. Evo, slaže se kolega Kunst sa mnom, mislim da sam dobro rekao onda. To je to. Hvala vam lijepo.
Hvala. I gospodin Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Isto nekoliko riječi o ovom Zakonu koji je svakako u ovo doba i recesije i krize ali i jasno i situacije u kojoj energija postaje na neki način temelj i gospodarskog razvitka i gospodarske konkurentnosti ali na neki način i ekonomske neovisnosti da raspravljamo o ovom Zakonu koji će sigurno doprinijeti kvalitetnijoj regulaciji obavljanja posla distribucije i proizvodnje toplinske energije, ali isto tako sigurno je da će ovaj Zakon doprinijeti i većoj energetskoj učinkovitosti. Ono što se Zakonom regulira to je koncesija za distribuciju toplinske energije, dakle za javne usluge, i isto tako koncesija za izgradnju energetskih objekata za distribuciju toplinske energije. Dakle te se dvije koncesije razdvajaju, za njih se objavljuju zasebni natječaji i upravo s obzirom da su tako stvari postavljene očekujemo da će se na te natječaje javljati oni koji su najkompetentniji obavljati ova dva vrsta posla. Dakle, s jedne izgradnju s druge strane distribuciju. Imali smo ovaj Zakon i na raspravi na sjednici Odbora za gospodarstvo, pa je bilo postavljeno pitanje oko članka 6. koji se odnosi na članak 13. postojećeg zakona, dakle gdje predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave u ime jedinice lokalne samouprave daje koncesiju za distribuciju toplinske energije, za obavljanje djelatnosti distribucije toplinske energije koja može sadržavati, e sada je ovdje navedeno uzgredne radove. Pa bi to možda bilo dobro, možda bude kakav podzakonski akt ili nekakvo preciznije, jasnije obrazloženje, dakle pretpostavljamo da se to odnosi na održavanje, da se to odnosi na zamjenu nekakvih starih, istrošenih, pohabanih dijelova, problematičnih dijelova sustava, poboljšanja itd. ali da se jasno ne odnosi na nove investicije, koje su kako vidimo po zakonu i posebno regulirane. Isto tako jedna važna stvar koju smo pitali na sjednici odbora i dobili jasan nedvosmislen odgovor, a to je da ovaj zakon neće proizvesti nove troškove za krajnjega korisnika. Dakle, nama je to iznimno važna informacija, dakle da stupanjem na snagu ovih izmjena i dopuna zakona, da krajnji korisnici neće plaćati na svojim računima nikakve dodatne troškove. Ili će to biti minorno, znači vezano više uz nekakav administrativni dio, što je iznimno važno, s obzirom da su doista naši građani posebno evo početkom ove godine izloženi novim poskupljenjima kada je u pitanju i struja i drugi oblici energije. Također ono što je važno u ovom zakonu, a o čemu su i kolege govorili o nekim pojavama koji su bili na natječaje. Za obavljanje ovog posla se javljaju nekompetentne tvrtke i da onda zapravo s njihovim poslovnim neuspjesima i s njihovim dubiozama i cijeli sustavi ulaze u dubioze i u probleme. Mislim da se to ovim člankom 10. da će se te stvari apsolutno poboljšati i izmijeniti na bolje, gdje imamo u ova dva stavka 1. i 2. dakle u 9, odnosno 10 točaka precizno, jasno i vrlo detaljno razrađene kriterije po kojima će tvrtke moći dobivati posao, odnosno moći dobivati koncesiju za obavljanje. Da li je to podizanje novih investicija ili je u pitanju distribucija toplinske energije. Znači gdje se vrlo jasno propisuje od kvalitete distribucije, prosječni godišnji iznos naknade, ukupna cijena ponude, ponuđeno tehničko dostignuće, estetske funkcionalne ekološke osobine, operativni troškovi, ekonomičnost, upravljanje, nadzor, vođenje pogona i sposobnost za ostvarivanje koncesije. Dakle, jer sigurno je da nakon što prođu ove kriterije natječajne da te tvrtke morat će imati i kadrovski i stručni i tehnološki potencijal da bi mogli obavljati ove poslove. Naime, našao sam neke podatke u literaturi da je prilično velika starost toplana i kotlovnica, dakle negdje preko 20 godina, da je i slaba iskorištenost goriva, negdje oko 70% i su posebno veliki troškovi u onom segmentu održavanja zbog loše izolacije, zbog zastarjelosti uređaja. Dakle, i onaj je dio problem gdje govorimo o energetskoj učinkovitosti, znači gdje imamo nisku razinu svijesti potrošača uopće oko upotrebe energije. Zato mislim da je iznimno važno usvojiti ovaj zakon, da će on doprinijeti boljoj energetskoj učinkovitosti i kvalitetnijoj regulaciji ovih usluga koje se propisuju koncesijom. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. I prelazimo na konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom, bio je hitni postupak, P.Z. br. 497. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 103 glasa za, 7 glasova suzdržanih, ništa protiv. Dame i gospodo zastupnici, nastavak 16. sjednice je 03. veljače u 9,30 sati, a prva točka dnevnog reda je Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o obvezama i pravima državnih dužnosnika, P.Z. br. 498. Želim vam ugodan vikend i da se odmorite za sljedeći tjedan. Hvala lijepa.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 400. sjednici održanoj 29. siječnja 2010. godine jednoglasno je utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju i imenovanju predsjednika i potpredsjednika izaslanstva Hrvatskoga sabora u Zajedničkom parlamentarnom odboru Republike Hrvatske i Europske unije. Prvo, u izaslanstvo Hrvatskoga sabora u Zajedničkom parlamentarnom odboru Republike Hrvatske i Europske unije razrješuje se dužnosti predsjednik Mario Zubović i potpredsjednik Branko Grčić. I drugo, u izaslanstvo Hrvatskoga sabora u Zajedničkom parlamentarnom odboru Republike Hrvatske i Europske unije imenuje se za predsjednicu Marija Pejčinović-Burić i za potpredsjednika Tonino Picula.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odbora na glasovanje. Molim, uključimo se. Glasujemo o prijedlogu odbora. Rezultat? Prijedlog je prihvaćen većinom glasova sa 103 glasa za, 3 suzdržana i ništa protiv. Idemo dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 40. sjednici održanoj 29. siječnja 2010. godine jednoglasno je utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju i izboru predsjednika Odbora za vanjsku politiku Hrvatskoga sabora. Prvo, razrješuje se dužnosti predsjednika Odbora za vanjsku politiku Hrvatskoga sabora Mario Zubović. Za predsjednika Odbora za vanjsku politiku Hrvatskoga sabora bira se Frano Matušić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Prijedlog odbora prihvaćen je većinom glasova sa 95 glasova za, 9 suzdržanih i 1 protiv. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 40. sjednici održanoj 29. siječnja 2010. godine jednoglasno je utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju zamjenice pravobraniteljice za djecu. Razrješuje se dužnosti zamjenice pravobraniteljice za djecu Lora Didović na osobni zahtjev s 31. siječnja 2010. godine.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu odbora. Rezultat? Ovaj prijedlog prihvaćen je jednoglasno sa 107 glasova. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 40. sjednici održanoj 29. siječnja 2010. godine jednoglasno je utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju zamjenice pravobraniteljice za djecu. Za zamjenicu pravobraniteljice za djecu imenuje se 1. veljače 2010. godine Ester Radmilo.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Prijedlog odbora je prihvaćen jednoglasno sa 107 glasova. Sad bih vas molio da utvrdimo kvorum, da se uključimo. Rezultat? Imamo kvorum, 95 nazočnih zastupnica i zastupnica i prelazimo dame i gospodo na prvo prisegu, prisegu zastupnika Milivoja Škvorca. Prisega se daje na način da predsjedavajući pročita tekst prisege, a nakon toga proziva novog zastupnika koji ustaje i izgovara riječ "Prisežem". Tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske." Zastupnik Milivoj Škvorc?
Prisežem.
Hvala. Čestitam i želim puno uspjeha u radu. [[Pljesak.]] Gospođe i gospodo zastupnici sad će novoimenovana zamjenica pravobraniteljice za djecu, gospođa Ester Radmilo, dati prisegu. Prisega se daje na način da predsjednik Hrvatskog sabora pročita tekst prisege nakon čega zamjenica pravobraniteljica ustaje i izgovara riječi "Prisežem". Tekst prisege glasi: "Prisežem da ću se u svom radu držati Ustava i zakona, poštovati pravni poredak Republike Hrvatske i da ću svoju dužnost obavljati pravično, časno, savjesno i nepristrano u najboljem interesu djece." Gospođa Ester Radmilo?
Prisežem.
Hvala vam lijepa. Želim vam mnogo uspjeha u vašem radu. [[Pljesak.]] Molim predsjednicu Odbora za izbor i imenovanja, gospođu Nevenku Majdenić, da podnese prijedloge odbora. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 41. sjednici održanoj 5. veljače 2010. godine jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o izboru člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora. Za člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora bira se Josip Salapić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 95 glasova. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 41. sjednici održanoj 5. veljače 2010. godine jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskoga sabora. Prvo, razrješuje se dužnosti člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskoga sabora Frano Matušić i drugo, za člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora bira se Mario Zubović.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj prijedlog odbora je prihvaćen većinom glasova, 92 glasa za, 1 suzdržan i ništa protiv. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 41. sjednici održanoj 5. veljače 2010. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Za člana odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora bira se Josip Salapić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog je jednoglasno prihvaćen sa 92 glasa. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 41. sjednici održanoj 5. veljače 2010. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju članice i izboru člana Odbora za pomorstvo, promet i veze Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se članica Odbora za pomorstvo, promet i veze Hrvatskog sabora Vesna Buterin. I drugo, za člana Odbora za pomorstvo, promet i veze Hrvatskog sabora bira se Milivoj Škvorc.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog odluke je prihvaćen jednoglasno sa 91 glasova. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 41. sjednici održanoj 5. veljače 2010. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru člana Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora. Za člana Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora bira se Milivoj Škvorc.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog odluke je prihvaćen većinom glasova, 92 glasa za, 1 suzdržan, ništa protiv. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 41. sjednici održanoj 5. veljače 2010. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju članice i imenovanju člana izaslanstva Hrvatskog sabora u Zajedničkom parlamentarnom odboru Republike Hrvatske i Europske unije. U izaslanstvo Hrvatskog sabora u Zajedničkom parlamentarnom odboru Republike Hrvatske i Europske unije razrješuje se dužnosti članica Marija Pejčinović Burić. I drugo, za člana izaslanstva Hrvatskog sabora u Zajedničkom parlamentarnom odboru Republike Hrvatske i Europske unije imenuje se Mario Zubović.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Tko je za? Uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog odluke je prihvaćen većinom glasova, 88 glasova, odnosno jednoglasno sa 88 glasova. Dame i gospodo zastupnici i zastupnice, danas ćemo završiti ovu sjednicu. Inače, nastavljamo u srijedu 10. veljače u 9,30 sati sa točkom Konačni prijedlog zakona o agenciji za strukovno obrazovanje i obrazovanje odraslih, P.Z. br. 438. Želim vam ugodan odmor za ovaj vikend! Hvala. Sada ćemo prijeći na Prijedlog Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim predsjednicu odbora, gospođu Nevenku Majdenić da predloži ove njihove odluke. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolege, kolegice. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 42. sjednici održanoj 12. veljače 2010. godine jednoglasno je utvrdio Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika i izboru predsjednika člana Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se dužnosti predsjednika Odbora za prostorno uređenje, graditeljstvo Hrvatskog sabora Jerko Rošin. I drugo, u Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora biraju se za predsjednika Branko Bačić i za člana Jerko Rošin.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog odbora je prihvaćen većinom glasova. 91 glas za, 5 suzdržanih i ništa protiv. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 42. sjednici održanoj 12. veljače 2010. godine je jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru člana Odbora za zaštitu okoliša Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za zaštitu okoliša Hrvatskog sabora bira se Branko Bačić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog odluke je prihvaćen većinom glasova. 98 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 42. sjednici održanoj 12. veljače 2010. godine jednoglasno utvrdio prijedlog Odluke o izboru člana Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskog sabora bira se Branko Bačić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog odluke je prihvaćen većinom glasova 95 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv. Idemo dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora je na 42. sjednici održanoj 12. veljače 2010. godine jednoglasno utvrdio prijedlog Odluke o razrješenju člana i izboru članice Odbora za informiranje i informatizaciju medija Hrvatskog sabora. Prvo, razrješuje se član Odbora za informiranje i informatizaciju medija Hrvatskog sabora Josip Salapić. I drugo za članicu Odbora za informiranje i informatizaciju Hrvatskog sabora bira se Vesna Buterin.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog odluke odbora je prihvaćen većinom glasova, 96 glasova za, 2 suzdržana, ništa protiv. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora na 42. sjednici održanoj 12. veljače 2010. godine jednoglasno utvrdio prijedlog Odluke o izboru člana Nacionalnog odbora Hrvatskog sabora. Za člana Nacionalnog odbora iz reda zastupnika, a bira se Branko Bačić.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog Odbora na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog odluke je prihvaćen sa 97 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv, dakle većinom glasova. Hvala. Prelazimo na prijedlog Odbora za izbor i imenovanje i upravne poslove pa molim predsjednicu odbora, gospođu Nevenku Majdenić da obrazloži prijedloge.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 43. sjednici održanoj 26. veljače 2010. godine jednoglasno je utvrdio prijedlog odluke o izboru članice Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskoga sabora. Za članicu Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskoga sabora bira se Đurđica Sumrak.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim uključimo se i glasujemo o prijedlogu Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove. A mogli smo i ručno. Predlažem da idemo ova imenovanja dizanjem ruku. Rezultat. Ovaj prijedlog odbora je prihvaćen većinom glasova, 104 glasa za, 1 suzdržan i ništa protiv. Molim da ove druge prijedloge dizanjem ruku glasujemo. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 43. sjednici održanoj 26. veljače 2010. godine jednoglasno je utvrdio prijedlog odluke o izboru članice Odbora za zaštitu okoliša Hrvatskoga sabora. Za članicu Odbora za zaštitu okoliša Hrvatskoga sabora bira se Đurđica Sumrak.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odbora na glasovanje. Molim tko je za da digne ruku? Hvala. Ima li protiv? Suzdržani? Jednoglasno sa 112 glasova. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 43. sjednici održanoj 26. veljače 2010. godine jednoglasno je utvrdio prijedlog odluke o izboru članice Odbora za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo Hrvatskoga sabora. Za članicu Odbora za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo Hrvatskoga sabora bira se Đurđica Sumrak.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Ovaj prijedlog odbora je prihvaćen jednoglasno sa 112 glasova i ako mogu dodat, gospođa Sumrak bi imala razloga za tri imenovanja da časti Sabor. Idemo dalje. Hvala.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 43. sjednici održanoj 26. veljače 2010. godine jednoglasno je utvrdio prijedlog odluke o izboru člana Odbora za gospodarstvo Hrvatskoga sabora. U Odbor za gospodarstvo Hrvatskoga sabora imenuje se za člana iz reda predstavnika Hrvatske udruge poslodavaca Bernard Jakelić.
Hvala. Otvaram raspravu o prijedlogu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog na glasovanje. Tko je za molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan. Dakle, 110 glasova za i 2 suzdržana. Hvala. Molim dalje.
Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 43. sjednici održanoj 26. veljače 2010. godine jednoglasno je utvrdio prijedlog odluke o razrješenju predsjednika i članova Odbora nagrade "Vladimir Nazor". Prvo, razrješuje se dužnosti predsjednika Odbora nagrade "Vladimir Nazor" akademik Milan Moguš zbog isteka mandata. I drugo, razrješuje se dužnosti člana Odbora nagrade "Vladimir Nazor" zbog isteka mandata Goran Grgić dramski umjetnik, Damir Mataušić akademski kipar, akademik Tonko Marojević, Jagoda Maljska-Martinčević povjesničarka glazbe, akademik Krešimir Nemec, Enes Mičić akademski snimatelj, Jerko Rošin arhitekt i Tonko Ninić akademski glazbenik.
Hvala. Otvaram raspravu. Izvolite, gospodin Gvozden Flego.
Gospodine predsjedniče, mi smo u dva navrata raspravljali u Saboru da se stvari ne rješavaju kadrovski mimo matičnih odbora. Ja treći put apeliram i na predsjednika matičnog odbora i na sve vas, gospođe i gospodo, da ne rješavamo kadrovska pitanja bez mišljenja matičnih odbora. Mi imamo matični Odbor za znanost i kulturu. Matični Odbor za znanost i kulturu je najkompetentnije tijelo da odlučuje o onome tko će biti u Odboru za dodjelu nagrade "Vladimir Nazor" koja je dakle praktički za kulturu, za umjetnost i kulturu. Ja bih molio da se ova točka sada skine s dnevnog reda i da se ne rješava prije mišljenja matičnog odbora.
Gospodin Miljenko Dorić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, još jedna zabluda. Kao član Odbora za izbor i imenovanje dobili smo taj prijedlog Vlade dan prije sjednice. To nije dovoljno da možemo u klubovima uopće razmotriti to, a kao što kaže kolega Flego matični odbor nije imao ni priliku to učiniti.
Gospodine predsjedniče, još jedna zabluda. Kao član Odbora za izbor i imenovanje dobili smo taj prijedlog Vlade dan prije sjednice. To nije dovoljno da možemo u klubovima uopće razmotriti to, a kao što kaže kolega Flego matični odbor nije imao ni priliku to učiniti.
Evo zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ovdje se radi o razrješenju. Dakle, mandat istječe ovome predsjedniku i članu odbora nagrade "Vladimir Nazor". Ovdje se radi o razrješenju, dakle istječe mandat. Po Poslovniku naš Odbor za izbor i imenovanje ne treba, dakle treba onda mijenjati Poslovnik pa da mi onda moramo tražiti od nekog drugog odbora. Prema tome, mislimo da smo radili. I uostalom bili su i predstavnici kluba SDP-a i ovaj prijedlog je donesen jednoglasno. Dakle, svi predstavnici kluba, svi su bili zastupljeni. I HNS-a i SDP-a i HDZ-a. Da je bilo nekih primjedbi ja bih to skinula sa sjednice odbora.
Gospodin predsjednik Odbora za ...
Razrješenje nije sporno, ono je automatski ide. Samo je sporno imenovanje novih članova odbora "Vladimir Nazor" koji nije prošlo matični odbor. I zato predlažemo da taj izbor, jasno razrješenje da prihvatimo, a izbor da odgodimo dok o tome da svoje mišljenje matični odbor.
Ja mislim da bi to moglo se prihvatiti, jer razrješenje je ionako dolazi jer je istekao mandat. Molim? Da.
Gospodine predsjedniče, ja ću još jedanput reći da zaista mi smo radili po Poslovniku. Želim reći da su sve stranke sudjelovale, bile su zastupljene na sjednici odbora. A onaj koji daje prijedlog to je ministar. Dao je dakle prijedlog da se ministar Biškupić ...
U redu je. Međutim, ovdje nitko ne osporava da su klubovi znali ili stranke, nego da nije matični odbor raspravio. U tome je stvar, evo. Zato molim, ja predlažem sljedeće. Mislim da nam se ovo ne smije dešavati. Ako je ovo pitanja da matični odbor treba raspraviti prije nego se donese konačna odluka da je to u redu. Molim?
A ja bih samo još jednom pojasnila, da prema Poslovniku nigdje ne piše da mora biti neki matični odbor. Ovo ide na Odbor za izbor i imenovanja i mi smo na osnovu tog. Mi nismo ništa tu pogriješili. Nigdje ne piše u Poslovniku, prema tome ako treba onda nek' u Poslovniku bude dopuna Poslovnika da se treba tražiti i mišljenje matičnog odbora.
Molim vas! Dakle, nitko ne kaže da je Odbor za izbor, imenovanja pogriješio. On je radio u skladu sa Poslovnikom, jer tamo nigdje ne piše ovo o čemu mi sad govorimo. Ali ja smatram da bi to bilo i logično da se, pogotovo kad se radi o ovim odborima za nagrade itd. da saborsko matično radno tijelo o tome da svoje mišljenje. Hoće li se ministre išta dogoditi ako mi odgodimo imenovanje? A nije tu? Za kulturu. Imamo li, da li će biti neki, zapravo prazni da tako kažem period kad nećemo imati odbora. Jel' to važno? Izvolite gospodine.
Poštovani gospodine predsjedniče, nije dakle sporno da je nekom istekao mandat. Ali ovdje se radi o najvišoj državnoj nagradi za umjetnost i to u krucijalnim umjetničkim granama. Dakle, ovdje nije pitanje kadrovsko, da bi to samo isključivo Odbor za imenovanja mogao peglati ili bilo kakav međustranački dogovor. Radi se o najvažnijemu timu koji valja prosuđivati u naše ime prijedloge za najvišu državnu nagradu. Ako je to već tako, pa što je problem da se pričeka dva ili tri tjedna s imenovanjem uz mišljenje matičnoga odbora.
Hvala. Gospodin Rošin koji je bio član toga.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja sam jedan od ovih kojemu je istekao mandat kojega sam jučer, pa bih mogao s te strane pojasniti možda nešto. Nije sporno kad istekne mandat da ti više nije. Može biti interesantno raspraviti tko je taj tko bi bio u buduće. Sve skupa je ovo u nadležnosti Ministarstva kulture i nije točno da je ovo nagrada za umjetnost, nego za umjetnost koja doprinosi kulturi zemlje. Dakle, kultura je eksponirana, ne samo umjetnost po sebi, razumijete. Pitanje izbora, možda je ovo došlo kasno u raspravu, ali je nagrada Vladimir Nazor je fiksirana datumom jednim koji obilježava dan Vladimira Nazora i do tada se moraju obaviti određene radnje, mora se formirati odbor. Iz odbora moraju proizaći komisije koje za svaku granu umjetnosti ili aktivnosti radi. Dakle, predstoji još i taj angažman i onda se treba raspisati natječaj. Trebaju doći prijedlozi. O prijedlozima se treba raspravljati. Molim? E, e kažem. Prema tome, treba komisije koje će biti podmirene trebaju jednostavno odabrati pravila da bi se na vrijeme stigle dat. Tako čini mi se što se tiče razrješenja da je u svakom slučaju nesporno, a što se tiče imenovanja uvijek je ineresantno raspraviti tko je taj koji je predložen. Ali ja ne znam da li se o meni onda bilo razgovaralo u Saboru ili ne na matičnom tijelu prije. Hvala.
Hvala. Bojim se da ćemo upasti u neki prostor koji će zapravo nećemo imati vremena za neke stvari. Izvolite gospodine Radin.
Pa gospodine predsjedniče, ja se slažem s vama. Jer i inače odbori u ovom Parlamentu odlučuju o vrlo malo stvari, a trebalo bi ih pitati o više stvari. Između ostalog, o takvim stvarima koje su eklatantno važne. Trebalo bi pitati matične odbore, a i inače više glava misle bolje od nekoliko glava. I mislim da to doprinosi parlamentarizmu. Gospodine predsjedniče, vi ste potpuno u pravu u onom što ste rekli prije.
Gledajte, mi proceduralno nije pogriješeno. To što matični odbor nije raspravio bilo bi dobro da je raspravljeno, ali eto nije bilo neophodno da se ovo pojavi kao prijedlog. Međutim, logično je ovo što mi svi zapravo govorimo da bi bilo dobro da matični odbor raspravi to. Ja bih da iziđemo iz ovoga da razriješimo postojeći odbor. Ima li vremena za nagradu "Vladimir Nazor", da kad se formira odbor, imenuje za 15 dana. Ima jel'? Kako? Ima problem. ... [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] A ima vremena. Molim vas, ima li vremena? Ako ima vremena predlažem da onda razriješimo onda, a da do 15., otprilike do 15.3. matični odbor raspravi. Ne vidim ovdje baš neko osporavanje bilo koga, ali eto da sačuvamo nekako to. I za ubuduće da to tako bude. Molim? Izvoli.
Pa gospodine predsjedniče, htio sam samo reći da smo dosad dosta takovih odbora birali, u proteklih 6 godina koliko se ja sjećam. Nikad nijedan prijedlog nije išao odborima, i nikad nije do nikakvih prigovora. Ovo je prvi put sad, ispada kao da je nekakav odbor zaobiđen. Ok, ako se dogovorimo tako, neka bude tako, ali do sada nikad ni jedan prigovor nije bio, a takovih odbora ima dosta za dodjelu nagrada koji su prošli.
To je točno. Možemo li. Molim vas! Možemo li prihvatiti sljedeće? Ovo je sve točno što je gosopdin Markovinović rekao, bezbroj smo tako odluka donijeli a da odbor nisu, sad se je to problematiziralo s pravom po meni. S pravom se problematiziralo. Možemo li iz ovog izići da sada ovo jedno i drugo riješimo, a da za ubuduće radimo ovako kako smo danas rekli? Mislim, nema druge. Molim vas! Hvala lijepa. Tako ćemo i učiniti. Dajem na glasovanje prijedlog o razrješenju predsjednika i članova nagrade Vladimir Nazor. Molim uključimo se i glasujmo.
Šteta da sada glasamo protiv zbog ovoga načela. Pa dajte ljudima mogućnost da prođu sa većim brojem glasova
Molim vas, rekli smo da je do sada ovako bilo. Nije sporno da ovo nije u redu, da matični odbori trebaju raspraviti o tim stvarima. Iziđimo iz ove situacije još jedanput ovako, a unaprijed to tako raditi i gotovo. Molim vas, uključimo se i glasujemo o razrješenju. Glasujte o razrješenju. Molim vas. Rezultat? Odluka o razrješenju je donesena većinom glasova, 87 glasova za, 6 suzdržanih i 2 protiv. I prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova Odbora nagrade Vladimir Nazor, gospođa Nevenka Majdenić. Izvolite.
Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora, na 43. sjednici održanoj 26. veljače jednoglasno utvrdio prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova Odbora nagrade Vladimir Nazor. Prvo, za predsjednika Odbora nagrade Vladimir Nazor imenuje se akademik Milan Moguš. I drugo za članove Odbora nagrade Vladimir Nazor imenuje se Branka Cvitković dramska umjetnica, Valter Dešpalj akademski glazbenik, akademik Tonko Marojević, akademik Krešimir Nemec, Krsto Papić filmski redatelj, Georgij Paro kazališni redatelj, Biserka Rauter Plančić profesor i Idis Turato arhitekta. Ja bih sad htjela odmah reći da prijedlog imenovanja predsjednika i članova Odbora nagrade Vladimir Nazor predlaže Vlada, dakle ovdje prijedlog Vlade, ministar kulture, odnosno u ime Vlade je predložio i to je zakonski, dakle na osnovu zakona je ovaj prijedlog došao. I Odbor za izbor i imenovanje na prijedlog Vlade razmatra ovo i daje Saboru. To je dakle ta procedura.
Hvala. Otvaram raspravu. Gospodin Flego. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, Vlada predlaže, ali Sabor odlučuje. Prvo. Drugo, mi smo zadnji puta donijeli tu odluku kada sam ja imao isti prigovor da se donose kadrovske odluke mimo matičnog odbora i gospodin predsjednik matičnog odbora je kazao neka ovaj puta bude ovako, a ubuduće će stvari dolaziti na matične odbore. Stoga ja ponavljam prijedlog predsjednika saborskog matičnog odbora i molim Sabor da vrati prijedlog na matični odbor i da na taj način prijedlog dobije svoj dignitet. Treće, ja bih se vrlo nelagodno osjećao da sam predsjednik kadrovske komisije ili Odbora za kadrove, imenovanja, a da donosim odluke koje nisu prošle matični odbor koji je matičan za odgovarajuću djelatnost. Nije riječ o državnim dužnosnicima, riječ je o stručnjacima i kompetentnim ljudima da donose stručne i kompetentne odluke za državne nagrade. Imamo matični odbor, molim vas koristite ga kada god ovakve stvari dolaze u pitanje. Inače ćemo biti u potpuno nakaradnoj situaciji sa kadrovskom politikom, umjesto da o njoj odlučuje struka, odlučivati će odbori za kadrove i ne znam što.
Hvala. Gospodine zastupniče, jedna hipotetična situacija. Ne odlučuje ni matični odbor, nego raspravlja, pa se teoretski može dogoditi da bude protiv prijedloga a da ipak ovo sve prođe. To je moguće. Prema tome, ja ne govorim ovdje niti sam jednom riječi rekao da ovo nije bilo do sada u skladu sa Poslovnikom itd. Ja osobno smatram da matični odbori o tome trebaju raspraviti, dati svoje mišljenje, bez obzira kako će se to konačno završiti. I možemo kazati da ćemo od danas to tako raditi, jer nećemo. Molim vas! Jer nećemo inače stavljati na dnevni red, ako ne bude mišljenje matičnog odbora, kakvo god ono bilo. Dakle, ako to zaključimo da od danas tako radimo onda ćemo raditi i neće doći točka na dnevni red ukoliko ne bude mišljenje matičnog odbora u koju nadležnost spada pojedino imenovanje. Molim vas. Pa nemojmo sada otvarati raspravu, možemo do ujutru imat neka različita mišljenja. Molim vas! Ja mislim da mi moramo izići iz ovoga i da radimo onako kako smo se evo dogovorili. Gospodin Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa ja moram reagirati zbog toga što, dakle moram reagirati zbog toga što je gospođa Majdenić sada slavodobitno poručila ovom Saboru da je ovo prijedlog Vlade Republike Hrvatske koji kao takav očito ne bi trebao imati ni raspravu. To je najbolji odraz situacije u Hrvatskoj gdje se ovaj Sabor. To je najbolji odraz …/Govornik nije uključen, ne razumije se.
Molim vas, polako. Dužan sam dati obrazloženje prema Poslovniku kad se radi o ovim stvarima. Nitko nije rekao da je povrijeđen Poslovnik u pogledu izbora i prijedloga koje smo ovdje čuli. Pa niti je osporio netko legitimitet Vlade da predloži. I zato ja ne bih osporavao generalno bilo što. Vlada ima pravo predložiti, Odbor za izbor imenovanja raspraviti i predložiti, a ja još dodatno predlažem da se o tim stvarima još raspravi matični odbor. Ali čisto teoretski mogu kazati da kad raspravi i matični odbor pa recimo jednoglasno bude protiv tog prijedloga, a on ovdje bude izglasan što onda to znači? To znači samo da je procedura bila u redu, to samo znači da je procedura bila u redu, a rezultat će odrediti Sabor. Ja mislim, kolege, da je nepotrebno da se mi sad ovdje nadmudrujemo oko toga i da koristimo svaku priliku za napad na Vladu, na ovoga, na onoga što vi gospodine Jovanoviću svaki put činite. Izvolite.
Gospodine predsjedniče predlažem da glasujem o zaključku kako ste ga formulirali.
Izvolite. Gospodin Rajko Ostojić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Razriješili smo vrlo ugledne članove odbora, vrlo ugledne članove odbora. Nekoliko akademika, nekoliko režisera, nekoliko arhitekata, a isto tako je prijedlog za imenovanje također vrlo uglednih članova Hrvatske države. Da ne bi nas doveli u poziciju da neki od nas glasujemo protiv ili suzdržani, a obzirom da sam član Odbora za znanost i kulturu predlažem da gospođa Majdenić uvidi o čemu mi govorimo, da ne imenujemo dužnosnike, ministre i nemojte dozvoliti da jedan akademik ne dobije glas, da budemo suzdržani ili vi ili mi protiv nekih ljudi. Hvala lijepo.
Gospodin Vidović, izvolite.
Zapravo sam želio upravo što je rekao i kolega Ostojić. Gospodine predsjedniče, dobrim ste, rekao bih političkim nervom, zaključili da nije u ovom slučaju prekršeno niti jedno poslovničko pravilo. No međutim, ovo što je rekao maločas kolega Ostojić. Nemojmo zbog digniteta ljudi koji će odlučivati o jednoj od najvažnijih nagrada za kulturu u ovoj zemlji dozvoliti da oni ne dobiju konsenzualnu podršku, a mogu je dobiti za 14 ili 15 dana, za 3 tjedna. Ja vas molim, naprosto da ovo ne bude poligon za političko prepucavanje. Prijedlog gospodina predsjednika Sabora je bio vrlo razuman, nikome ne ide na štetu niti proceduralno, a stvara rekao bih dobru osnovu da taj odbor ima legitimitet kakav neće imati ukoliko dio zastupnika bude glasao protiv ili suzdržano.
Molim vas. Predlažem da odgodimo odlučivanje o ovoj točki dnevnog reda i neka svi oni koji misle da su zainteresirani rasprave o tome, naročito matični odbor za ovo imenovanje. I na sljedećoj sjednici dnevnog reda ćemo ponovno uvrstiti u dnevni red. Zasada imenovanje skidamo sa dnevnog reda. I sada bih vas zamolio budući da je zadnji put nismo izglasali Odluku o imenovanju predsjednika i članova Odbora "Nagrade Vladimir Nazor" jer je po mišljenju zastupnika trebao odbor matični raspraviti to pitanje a kako su rokovi vrlo skraćeni i svaki dan je dragocjen obzirom na vrijeme kad treba donijeti te odluke ja vas molim da mi sada, imamo li kvorum, da glasujemo o prijedlogu ove odluke. ... [[Upadica se ne čuje.]] Onda ništa. Možemo li pozvati nekoliko zastupnika da dođu. Zamolio nas je ministar Biškupić jer su njegovi rokovi vrlo kratki i ne može obaviti ovo sve. Nemojte molim vas udaljavati se vi koji ste tu nego nastojmo dobiti još nekoliko zastupnika. Koliko nas sad ima? Uostalom, još imamo do jedan i pol sati 10 sekundi pa možemo. Sad je točno 77. Molim gospođu predsjednicu odbora Nevenku Majdenić da ponovo pročita prijedlog. Imamo izvješće odbora koji je jednoglasno prihvatio prijedlog sa potpisom doktora Petra Selema koji je potpisao to.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 43. sjednici održanoj 26. veljače jednoglasno je utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova Odbora "Nagrade Vladimir Nazor". Prvo, za predsjednika Odbora "Nagrade Vladimir Nazor" imenuje se akademik Milan Moguš. Drugo, za članove Odbora "Nagrade Vladimir Nazor" imenuje se Branka Cvitković dramska umjetnica, Valter Dešpalj akademski glazbenik, akademik Tonko Marojević, akademik Krešimir Nemec, Krsto Papić filmski redatelj, Georgij Paro kazališni redatelj, Biserka Rauter Plančić profesorica, Idis Turato arhitekt. Evo, mi smo zatražili kao odbor s obzirom na raspravu koja se odvijala po ovoj točki i donijeli smo, ustvari Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu dostavio nam je svoje mišljenje koje ovako bi mogli reći piše: "Odbor podupire sve osobe predložene u sustavu Odbora "Nagrade Vladimir Nazor" kako u pogledu predsjednika odbora tako i njegovih članova te je suglasan da se odluka donese u predloženom obliku."
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo dizanjem ruku. Tko je za prijedlog Odbora za izbor, imenovanja? Hvala. Protiv? Suzdržan? Rezultat? Prihvaćen je prijedlog jednoglasno sa 82 glasa. Hvala vam. Nastavljamo u 15 sati sa točkom dnevnog reda koju smo ovdje stavili u konačni prijedlog, to je plaćanje obveza državnih i javnih poduzeća, državnog proračuna itd. Molim, sada prelazimo na točku. - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Molim predsjednika povjerenstva gospodina Sesvečana. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Imamo dva izvješća. Prvo je Izvješće o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Vladimir Ivkovića i početka obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Milivoja Škvorca. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 27. sjednici održanoj 29. siječnja 2010. godine pisani zahtjev zastupnika Vladimira Ivkovića od 26. siječnja 2010. kojim je izvjestio predsjednika Hrvatskoga sabora da s 1. veljače 2010. godine stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanje. Utvrđivanje pravnog temelja stavljanja mandata u mirovanje zastupnik u svom zahtjevu prepušta ocjeni povjerenstva na način da mandat stavlja u mirovanje temeljem članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, ako povjerenstvo utvrdi da se nalazi na nespojivoj dužnosti direktora trgovačkog društva u vlasništvu jedinice lokalne samouprave s dužnošću zastupnika, odnosno temeljem članka 14. ukoliko povjerenstvo utvrdi da zastupnik ne obnaša nespojivu dužnost sa zastupničkom. Mandatno-imunitetno povjerenstvo raspolagalo je s mišljenjem Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa od 24. listopada 2008. godine u kojem stoji da dužnosnik Vladimir Ivković ne može istodobno obnašati dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru i biti direktor trgovačkog društva u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Navedeno mišljenje je temeljeno na članku 11. stavku 5. Zakona o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti. Mišljenje većine članova povjerenstva je da se kod zastupnika Vladimira Ivkovića ne radi o nespojivosti zastupničke dužnosti i člana uprave trgovačkog društva iz članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, jer trgovačko društvo "MEĐIMURJE-PLIN d.o.o." Čakovec u kojem zastupnik obnaša dužnost direktora nije u pretežitom državnom vlasništvu što je izrijekom u navedenom članku zakona utvrđena pretpostavka za nespojivost, već je u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Stoga je povjerenstvo zahtjev za mirovanjem Vladimira Ivkovića prihvatilo i raspravljalo kao zahtjev temeljen na članku 14. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Kako je gospodin Vladimir Ivković izabran za zastupnika u 6. saziv Hrvatskoga sabora kao kandidat sa liste Hrvatske demokratske zajednice u 3. izbornoj jedinici, Hrvatska demokratska zajednica i sukladno članku 12. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila Milivoja Škvorca kao zamjenika zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni uvjeti iz članka 14. i 11. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor za početak mirovanja zastupničkog mandata Vladimira Ivkovića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegova zamjenika Milivoja Škvorca. Slijedom navedenog, Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave temeljem članka 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora većinom glasova, 4 za i 1 suzdržan, predlaže Hrvatskom saboru donošenje Odluke o mirovanju zastupničkog mandata i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 1. veljače 2010. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Vladimira Ivkovića. Zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora započet će obnašati zamjenik zastupnika Milivoj Škvorc.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Možemo se izjasniti dizanjem ruku. Tko je za prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva? hvala. Protiv? Suzdržan? Rezultat. Ovaj prijedlog prihvaćen je jednoglasno, sa 113 glasova. Idemo dalje.
Izvješće o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanja kaznenog postupka protiv zastupnika Zorana Vinkovića. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 27. sjednici održanoj dana 29. siječnja 2010. godine zahtjev Općinskog državnog odvjetništva u Zagrebu od 22. siječnja 2010. upućen putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske aktom od 26. siječnja 2010. godine predsjedniku Hrvatskoga sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Zorana Vinkovića, zastupnika u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo prijevare u službi iz članka 344. stavka 1. Kaznenog zakona. Gospodin Zoran Vinković zastupnik je 6. saziva Hrvatskoga sabora te na temelju članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskoga sabora protiv istoga ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Shodno rečenom, a na temelju članka 23. stavka 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora Državno odvjetništvo Republike Hrvatske uputilo je zahtjev za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka proitv zastupnika Zorana Vinkovića. Nakon rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje sljedeće odluke. "Daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Zorana Vinkovića po zahtjevu Općinskog državnog odvjetništva u Zagrebu, broj KDO 2416/09 od 22. siječnja 2010. godine, upućenog putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske, aktom broj KR IDO 110/10 zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo iz članka 344. stavak 1. Kaznenog zakona."
Hvala. Otvaram raspravu. Za raspravu se javila gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Jutros smo imali sjednicu Mandatno-imunitetnog povjerenstva na kojem sam bez rasprave i danas ću, dakle i na ovoj plenarnoj sjednici, digla i ja ruku da se skine imunitet kolegi Zoranu Vinkoviću da bi se omogućio daljnji postupak. No ono što jutros nisam imala saznanja, ali sada želim reći nekoliko rečenica i upozoriti da nam se ponovno dešava da u Hrvatskom saboru imamo različite aršine u odnosu na naše kolege zastupnike i zastupnice, zavisno od toga valjda iz koje stranke dolaze. Ovo tvrdim zbog toga što je u istom razdoblju za koje se tereti kolega Zoran Vinković još jedan kolega učinio isto to djelo kao i on. Radi se o uzimanju putnih troškova kao da se koristio privatni automobil, a koristi se službeni automobil. Nakon svega što se desilo u tom razdoblju i jedan i drugi kolega, jedan tri mjeseca ranije, uplaćuju određen iznos sredstava koji su uzeli mimo zakon nazad u državni proračun. Protiv jednoga, kolege Zorana Vinkovića, Hrvatski sabor nekakvih 6 mjeseci otprilike nakon što je uplatio iznos u državni proračun pokreće, dakle daje se zahtjev za pokretanje kaznenog postupka. Protiv drugoga ne. Ne bih se javila da o ovome govorim, ali sam se javila zato što u zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika kolege Zorana Vinkovića Državno odvjetništvo je napisalo i ovu rečenicu. Dakle, nakon što je utvrđeno da je osumnjičeni dana 29. travnja u korist državnog proračuna izvršio uplatu od 17000 kuna. Međutim, imajući u vidu činjenicu da su zahtjevi za obračun putnih troškova podnošeni i isplate traženih nepripadnih naknada imenovane, izvršene u inkriminiranom razdoblju proizlazi da je osumnjičeni u navedenom periodu pribavio nepripadnu imovinsku korist na koji način su ostvarena sva bitna obilježja kaznena djela, stavljena na teret, te naknadna uplata nije relevantna za utvrđivanje kazneno-pravne odgovornosti istog. I ja sada pitam kolegice i kolege, da li sad i u ovom slučaju radi se, dakle o istom ovom mandatu saborskih zastupnika, o istom gotovo identičnom razdoblju možda razlika nekakvih mjesec dana. Ali protiv jednoga Hrvatski sabor podnosi zahtjev za pokretanje postupka, a protiv drugoga ne. Osobno smatram da se to ponovno na djelo različiti aršini kada su u pitanju saborski zastupnici koji su počinili isto kazneno djelo za koje bi trebali odgovarati. Ponovno ću na kraju sad ponoviti. Digla sam ruku jutros, dižem i sada, jer ono što je učinjeno nije u skladu sa zakonom i snosi određenu kaznenu odgovornost koju neka utvrdi se u daljnjem postupku. Ja samo podsjećam ima još jedan slučaj je bio u ovom Saboru, sjećate se isto smo vodili velike polemike oko toga da li imamo različite aršine kada se kolega Čačić trebao vratiti nazad u Sabor, pa kada je bio ono kolega Bagarić zakasnio sa zahtjevom onda je to moglo ići, a kada je išao kolega Čačić onda to naravno nije moglo ići. Ja molim Hrvatski sabor, nadležne, jel' to predsjedništvo Sabora, jel' to tajništvo da naravno i dalje radi na sprječavanju i ovakvih djela koje pojedini zastupnici ili zastupnice su učinili ili će učiniti, ali da pri tome se vodi jednim jedinim principom – jednaki aršin za sve bez obzira na to kojoj političkoj opciji pripadamo. Hvala.
Hvala. Izvolite, gospodin Sesvečan ispravak netočnog navoda.
Pa evo ja moram ispraviti netočan navod kolegice kada je rekla da smo imali različit, da je Mandatno-imunitetno povjerenstvo imalo različite pristupe. Oprostite, ... ... [[Upadice sa strane, ne čuje se.]] Ne, ali ista stvar, dakle. Dobro, onda neću ako se ne radi o povjerenstvu. Odustajem onda od ispravka.
Dame i gospodo, čim neki predmet dođe meni ja ga prosljeđujem isti dan po mogućnosti povjerenstvu i uopće ne ulazim niti ga čitam zapravo. I kad dođe taj sljedeće, ako dođe tako će mu biti sudbina da će odmah biti proslijeđeno i ne vidim razloga da se tu prave neke razlike. Malo je drugačiji slučaj oko dal' netko može zamijeniti nekoga u Saboru. Postoji ona odredba koja kaže da kad prestane razlog sukoba da tako kažem nepodudarnosti da je netko na nekoj dužnosti koja isključuje onda mogućnost da bude netko zastupnik to je u roku od osam dana. Međutim, ako netko od zastupnika da ostavku, onda taj osam dana nema s time, to nije isti slučaj. Je li? Znači morat ćemo provjeriti, ja se obvezujem ovdje, provjeriti što je sa tim drugim slučajem, kakav je on i u skladu s time će se i postupiti. Ima li još potrebe za raspravu? Ako nema zaključujem raspravu i dajem prijedlog Mandatno-imunitetskog povjerenstva na glasovanje. Molim glasujmo dizanjem ruku, jer smo glasovali za ovo drugo. Pa prema tome, tko je za prijedlog Mandatno-imunitetskog povjerenstva molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je jednoglasno donešena odluka jednoglasno sa 112 glasova. Molim? Jedan suzdržan, uz jedan suzdržan. Dakle, 112 uz jedan suzdržan. Molim sada Mandatno-imunitetno povjerenstvo, odnosno predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva u pogledu prijedloga koji ćemo čuti. Izvolite, gospodin Sesvečan.
Dakle, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 28. sjednici održanoj 3. veljače 2010. godine pisani zahtjev zastupnika Branka Bačića od 29. siječnja 2010. kojim je izvjestio predsjednika Hrvatskoga sabora da je dužnost državnog tajnika u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture prestao obnašati 28. siječnja 2010. te je sukladno članku 13. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor podnio zahtjev za nastavljanjem obnašanja zastupničke dužnosti. Povjerenstvo je utvrdilo da je mirovanje zastupničkog mandata gospodinu Branku Bačiću izabranom na listi Hrvatske demokratske zajednice u 10. izbornoj jedinici započelo 11. siječnja 2008. godine zbog nespojivosti dužnosti državnog tajnika iz članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor te da je istog dana njegov zamjenik Boris Matković započeo s obnašanjem zastupničke dužnosti u Hrvatskom saboru. Kako je gospodin Branko Bačić, sukladno članku 13. stavku 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabora podnio pisani zahtjev predsjedniku Hrvatskoga sabora u zakonskom roku povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti pa je mirovanje zastupničkog mandata Branka Bačića prestalo osmog dana od dana podnošenja zahtjeva, a istim danom prestalo je i obnašanje zastupničke dužnosti njegova zamjenika Borislava Matkovića. Slijedom iznijetog, Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave temeljem članka 13. Zakona o izborima zastupnika za Hrvatski sabor i članka 104. Poslovnika Hrvatskoga sabora jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 6. veljače 2010. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Branka Bačića. Zamjenik zastupnika gospodin Borislav Matković dana 6. veljače 2010. godine prestaje obnašati zastupničku dužnost.
Hvala. Otvaram raspravu. Gospodin Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Ma vrlo kratko. Dakle, nas je otočana toliko malo u Saboru da je meni uvijek drago kada jedan novi otočanin dođe u Sabor i tako pojača otočni lobi otočana u Saboru. Tu ima nuspojavu je taj da se malo smanjio lobi u Vladi, otočni. Nadam se da će to doprinijeti naravno boljem razvoju otoka sa mjesta sa kojih će gospodin Bačić moći sada djelovati… … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Međutim, želio bih reći još jednu rečenicu. Gospodin Bačić je kao obrazloženje dolaska u Sabor naveo da obnaša dužnost glavnog tajnika HDZ-a i da ne može biti državni tajnik i u isto vrijeme obnašati dužnost glavnog tajnika i da zbog toga dolazi u Sabor. Ja bih podsjetio da je on glavni tajnik već šest mjeseci. Da li to znači da je njegovo obnašanje dužnosti državnog tajnika u zadnjih šest mjeseci bilo nešto lošije jer ste imali dosta burno razdoblje u Vladi… … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ali bih istaknuo da je kao otočanin pokazao iznimnu socijalnu crtu jer je time omogućio u tih šest mjeseci svom kolegi da ostvari pravo na zastupničku mirovinu, a on će, dakle gospodin Matković kao gradonačelnik Vrgorca će ionako morati se više baviti poslom u gradu jer će ostat bez nekoliko tisuća birača koji sad imaju dvostruko pravo glasa pa onda želim mu mnogo sreće u tome. Zahvaljujem. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Ima li još interesa za raspravu? … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Važno da je sve u skladu sa zakonom i poslovnika. Hvala. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva na glasovanje. Tko je za ovaj prijedlog? Uključimo se i glasujmo. Hvala. Rezultat. Prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva je prihvaćen većinom glasova, 97 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv. Molim predsjednicu Odbora za izbor i imenovanja, gospođu Nevenku Majdenić, da podnese prijedloge odbora. Izvolite. Dame i gospodo, zastupnice i zastupnici Predlažem, budući da imamo kvorum a nemamo puno točaka dnevnog reda na glasovanju, pa bih predložio nakon glasovanja da završimo dnevnu točku dnevnog reda. Ali da pređemo na glasovanje. Imamo i dopunu kratku dnevnog reda i nemamo puno ovih točaka za glasovanje. Predlažem znači da najprije da čujemo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Izvolite. Predsjednik Mandatno-imunitetskog povjerenstva gospodin Damir Sesvečan. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Imamo dva izvješća. Prvo je izvješće o prestanku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Krešimira Gulića i početka zastupničkog mandata zamjenice zastupnice Đurđica Sumrak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 29. sjednici održanoj 17. veljače 2010. godine ostavku zastupnika Krešimira Gulića od 17. veljače 2010. godine kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora da sukladno članku 10. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor podnosi ostavku na dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru s danom 15. veljače 2010. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da je dana 11. siječnja 2008. godine gospodin Krešimir Gulić započeo obnašati zastupničku dužnost kao zamjenik zastupnika kandidiran u prvoj izbornoj jedinici kako kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto gospodina Mladena Barišića. Podnošenjem ostavke zastupnika Krešimira Gulića prestaje njegov zastupnički mandat te su se stekli uvjeti da drugi zamjenik zastupnika započne obnašati zastupničku dužnost. Hrvatska demokratska zajednica je sukladno odredbama članka 12. stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor kao zamjenika zastupnika odredila Đurđicu Sumrak. Povjerenstvo je utvrdilo da su prestankom zastupničkog mandata gospodina Krešimira Gulića i obavijesti Hrvatske demokratske zajednice o zamjeniku zastupnika ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak zastupničkog mandata zamjenice zastupnika Đurđice Sumarak. Slijedom navedenog Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem članka 11. i 12. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i članka 104. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika i početku zastupničkog mandata zamjenice zastupnika. Dana 15. veljače 2010. godine prestaje zastupnički mandat zamjeniku zastupnika Krešimiru Guliću, zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskog sabora započet će obnašati zamjenica zastupnika Đurđica Sumrak.
Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Molim uključimo se da provjerimo kvorum. Rezultat? Imamo kvorum. nazočno je 90 zastupnika i zastupnika. Gospođe i gospodo zastupnici. Prvo prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva prihvaćen je većinom glasova. 95 glasova za jedan suzdržan, ništa protiv. Gospođe i gospodo zastupnici pozivam novu zastupnicu Đurđicu Sumrak da prisegne. Prisega se daje na način da predsjedavajući pročita tekst prisege. Nakon toga proziva novu zastupnicu koja ustaje i izgovara riječ: "Prisežem". Tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnice u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske". Zastupnica Đurđica Sumrak.
Prisežem. ... [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. Novoj zastupnici želim mnogo uspjeha i sreću između ostalog. Posebno u obnašanju zastupničke dužnosti. Hvala. Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva da izvoli dalje.
Izvješće o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Šemse Tankovića zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 29. sjednici održanoj 17. veljače 2010. godine zahtjev punomoćnika privatnih tužitelja Memeda Đekića i Hamdije Malića, a prema uputi Općinskog suda u Puli za davanje odobrenja vođenja kaznenog postupka protiv doktora Šemse Tankovića zbog kaznenog djela uvrede iz članka 199. i kaznenog djela klevete iz članka 200. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona. Gospodin Šemso Tanković zastupnik je u Hrvatskom saboru te na osnovi članka 75. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Mandatno-imunitetno povjerenstvo na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje sljedeće odluke: "Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Šemse Tankovića u predmetu K190/09 po privatnoj tužbi tužitelja Mehmeda Đekića i Hamdije Malića zbog kaznenog djela uvrede iz članka 199. i kaznenog djela klevete iz članka 200. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona. Obrazloženje ...
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem na raspravu. Stavljam ovaj prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva prihvaćen je većinom glasova. 101 glas za, ništa suzdržanih i jedan protiv. Molim vas da provjerimo kvorum, da se uključimo. Uključimo se molim vas. Rezultat? 101 se, registrirali smo 101 zastupnice i zastupnika. Imamo kvorum. Možemo odlučivati. I prelazimo na glasovanje po točkama dnevnog reda koje smo prešli. Prvo, Mandatno imunitetsko povjerenstvo. Molim gospodina Damira Sesvečana, predsjednika povjerenstva. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege imamo Izvješće o prestanku zastupničkog mandata zastupniku dr. Ivi Josipoviću i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika Karoline Leaković. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora temeljem svoje nadležnosti iz čl. 104. Poslovnika Hrvatskog sabora razmotrilo je na 30. sjednici održanoj 25. veljače 2010. godine pisanu obavijest zastupnika dr. Ive Josipovića da je stupio na dužnost predsjednika Republike Hrvatske s danom 19. veljače 2010. godine te da mu sa navedenim danom prestaje zastupnički mandat upućen predsjedniku Hrvatskog sabora dana 18. veljače 2010. godine. Čl. 95. stavkom 1. Ustava RH propisano je da predsjednik Republike ne može obavljati ni jednu drugu javnu ili profesionalnu dužnost. Kako je gospodin Ivo Josipović izabran za zastupnika u 6. saziv Hrvatskog sabora kao kandidat na listi SDP-a Hrvatske u prvoj izbornoj jedinici SDP je dopisom upućenom predsjedniku Hrvatskog sabora od 25. veljače 2010. godine sukladno odredbi čl. 12. stavka 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor odredila Karolinu Leaković za zamjenicu zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici. Slijedom navedenog povjerenstvo je utvrdilo da su stupanjem na dužnost predsjednika Republike Hrvatske ispunjeni uvjeti za prestanak zastupničkog mandata dr. Ive Josipovića, a određivanjem njegove zamjenice od strane SDP-a Hrvatske i zakonski uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegove zamjenice Karoline Leaković. Sukladno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave temeljem čl. 95. stavak 1. Ustava RH, čl. 11. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i čl. 104. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku zastupničkog mandata zastupnika i početka obnašanja zastupničke dužnosti zamjenice zastupnika. Dana 19. veljače 2010. godine prestaje zastupnički mandat zastupnika dr. Ive Josipovića i dana 26. veljače 2010. godine zastupničku dužnost, sukladno čl. 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskog sabora započet će obnašati zamjenica zastupnika Karolina Leaković.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva je prihvaćen većinom glasova, 109 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv. Prije nastavka pozivam novu zastupnicu Karolinu Leaković da prisegne. Prvo ću pročitati tekst prisege i nakon toga prozvati zastupnicu koja daje prisegu tako što ustaje i izgovori riječi: "Prisežem". Tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske." Zastupnica Karolina Leaković.
Prisežem.
Prelazimo dame i gospodo na izvješće o obavljenim revizijama za 2008. godinu u pogledu skidanja tajnosti. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost predlaže skidanje oznake tajnosti s posebnog dijela izvješća o obavljenim revizijama poslovanja za 2008. godinu. Želi li predstavnik odbora dodatno obrazložiti prijedlog? Ne. Dajem na glasovanje prijedlog odbora da se skine oznaka tajnosti sa Izvješća o obavljenim revizijama za 2008. godinu, posebni dio. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 107 glasova za i 1 suzdržan, ništa protiv.
Idemo na sljedeću točku - Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2009. i izvješće o obavljenim revizijama Izvješće o objavljenim revizijama (posebni dio) Predlagatelj Državni ured za reviziju Republike Hrvatske. Podnositelj izvješća je Državni ured za reviziju Republike Hrvatske na temelju članka 11. Zakona o Državnoj reviziji. Prijedlog izvješća primili ste poštom, a materijal izvješća o obavljenim revizijama u odnosu na posebni dio primili ste osobno. Podsjećam da smo na prijedlog Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost odlučili skinuti oznaku tajnosti sa izvješća o obavljenim revijama posebni dio. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Odbor za obranu, Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj, Odbor za razvoj i obnovu i Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Glavna državna revizorica Šima Krasić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Evo mi se godišnje izvješće 15. puta u ovom Saboru. ovo je izvješće o radu za 2009. godinu i svemu onome što smo napravili u 2009. znači o revizijama za 2008. ili neku raniju godinu ako smo obuhvaćali više revizija. Izvješće sadrži između ostalog i podatke o organizaciji, zaposlenicima, materijalnim uvjetima rada ureda, aktivnostima u okviru međunarodne suradnje, zatim strateškom planu razvoja ureda za razdoblje od 2008. do 2009., te podatke o izvršenju godišnjeg programa rada, broj obavljenih revizija te izraženih mišljenja. U izvješću se daju i sažeci nalaze i preporuka obavljenih revizija prema grupama subjekata. Za obavljanje poslova iz svoje nadležnosti ured donosi godišnji program i plan rada kojim utvrđuje subjekte revizije. Za izbor subjekata razvije postoje kriteriji. Oni su sljedeći, zakonska obveza revizije. Mi po zakonu imamo obvezu svake godine revidirati državni proračun, proračune lokalnih jedinice i fondove na razini države. Onda vrste mišljenja o financijskim izvještajima o poslovanju izraženom u prethodnoj reviziji. Ako je izraženo suzdržano ili nepovoljno mišljenje onda se obavezno obavlja opet revizija. Materijalna značajnost subjekta revizije, broj podnesenih prijava, zahtjeva, zamolbi za provedbu revizije po pojedinom subjektu i prikupljeni podaci, saznanja od drugih institucija i medija. Prema odredbama Zakona o državnoj reviziji ja sam već naglasila da se revizije obavljaju godišnje za te a da druge subjekte koji podliježu reviziji radi se prema godišnjem programu i planu rada ureda. Zakonom je propisana nadležnost ureda koja je usklađena s međunarodnim standardima, smjernicama Europske unije i s dobrom praksom drugih državnih revizija a posebice revizija zemalja koje su članice Europske unije. Kao i većina drugih revizija i u Republici Hrvatskoj Državna revizija nema ovlasti poduzimanja bilo kakvih sankcija niti mehanizme prisile, da se mora postupati po nalozima. To je u nadležnosti drugih institucija s kojima ured surađuje prije početka revizije, u tijeku i posebno nakon završene revizije. Suradnja obuhvaća razmjenu dokumenata, izvješća podataka te davanja odgovora na upite i mišljenja o predmetima revizije. Kako je u ovom izvještajnom razdoblju surađivano na 103 predmeta u okviru provedbe mjera iz Akcijskog plana Strategije za suzbijanje korupcije s ciljem afirmacije pristupa nulte tolerancije na korupciju. Osim objektivnog utvrđivanja činjenica u poslovanju subjekata te davanja naloga i preporuka za poboljšanje njihovog poslovanja zadaća ureda je izvijestiti Hrvatski sabor, javnost o načinu raspolaganja javnim sredstvima. Podaci prikupljeni tijekom revizije ne mogu se koristiti u druge svrhe osim za izradu izvješća sve dotle dok se izvješće ne raspravi u Hrvatskom saboru i ne bude dostupno javnosti. U skladu s točkom 59. ... [[Govornik se ne razumije.]] međunarodnih revizijskih standarda izvješće o obavljenoj reviziji se dostavlja Hrvatskom saboru u sažetom obliku na način da su nalazi i mišljenja identični kao u cjelovitom izvješću. Ovogodišnje izvješće obavljeno je revizijama koje je dostavljeno ovom Visokom domu ima 3 tisuće 368 stranica i predstavlja sažetak cjelovitih izvješća što su ih sastavili ovlašteni državni revizori na oko 19 tisuća stranica. Nakon rasprave u Saboru izvješća su dostupna javnosti i na našim web stranicama. Jedna od važnih zadaća Državne revizije je praćenje izvršenja naloga i preporuka kako bi se nepravilnosti ispravile odnosno ne bi ponavljale. Praćenje se provodi očitovanjem na izvješće u roku od osam dana, očitovanjem o učinjenom u roku 60 dana te provjerom danih naloga početkom slijedeće revizije. Državni revizori provjeravaju koji su nalozi i preporuke iz prethodne revizije izvršeni, koji su u fazi izvršenja odnosno po kojim nalozima nije postupljeno i to navode u izvješću ponavljanjem da se treba postupiti po tim nalozima. Što je najbitnije u tom ponavljanje nepravilnosti utječe i na izražavanje mišljenja. U ovom izvještajnom razdoblju zaključno do 30. rujna 2009. Ured je obavio 855 revizija od čega 546 financijskih revizija kojim su obuhvaćeni financijski izvještaji i poslovanje subjekata, 309 uvida u proračune i financijske izvještaje, 209 lokalnih jedinica i 200 izvanparlamentarnih političkih stranaka. Financijska revizija je obavljena za državni proračun i 35 korisnika, 277 lokalnih jedinica, 21 zavod za javno zdravstvo, 50 drugih korisnika proračuna, 120 trgovačkih društava u većinskom vlasništvu države ili lokalnih jedinica, 21 neprofitnu organizaciju, 6 projekata koji se financiraju iz CARDS i ISPA-e, 11 parlamentarnih političkih stranaka te 4 nezavisna kandidata. Revidirana su javna sredstva u ukupnom iznosu od 175,7 milijardi kuna. Od toga 154,2 se odnose na proračunska sredstva državnog i lokalnih proračuna. U okviru proračunskih sredstava prihodi državnog proračuna iznosili su 128,4 milijarde ili 83,2%, prihodi Grada Zagreba 7,5 ili 4,9% dok su prihodi svih drugih lokalnih jedinica iznosili 18,3 milijarde kuna ili 11,9%. Osim proračunskih sredstava revizijskim postupcima obuhvaćena su druga javna sredstva u iznosu od 21,5 milijardi a odnose se na prihode trgovačkih društava u pretežnom državnom vlasništvu lokalnih jedinica, neprofitne organizacije. Uz porezne prihode vrijednosno najznačajniji prihod državnog proračuna su doprinosi za mirovinsko, zdravstveno i zapošljavanje. U 2008. godini doprinos za mirovinsko osiguranje ostvaren je sa 20,1 milijardu kuna, doprinos za zdravstveno 18,6, tu je uključeno kompletno zdravstveno s dopunskim zdravstvenim osiguranjem, te zapošljavanje 1,8 milijardi kuna. Rashodi Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje iznosili su 33,5 milijardi kuna tako da su nedostatna sredstva u iznosu 13,4 milijarde kuna nadoknađena iz drugih proračunskih prihoda i vlastitih prihoda zavoda. Za isplate mirovina izdvojeno je 32,8 milijardi kuna odnosno 63,2% sredstava više od sredstava prikupljenih doprinosima. Rashodi Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje iznosili su 20,7 milijardi kuna a nedostatna sredstva u iznosu od 2,6 milijardi kuna nadoknađena su iz drugih proračunskih prihoda. Na temelju utvrđenih činjenica revizori predlažu mišljenje, izražava se jedno od četiri mišljenja za reviziju koju smo obavili. To je bezuvjetno, uvjetno, nepovoljno i suzdržano. U ovom izvještajnom razdoblju za 546 subjekata izraženo je 107 ili 19,6 bezuvjetnih mišljenja, 5 ili 0,9 nepovoljnih dok je za sve druge revidirane subjekte odnosno njih 434 i 79% izraženo uvjetno mišljenje. U odnosu na prethodnu godinu odnosno godine povećava se broj bezuvjetnih mišljenja a smanjuje se broj nepovoljnih mišljenja što mi smatramo da i revizija doprinosi tome. Za državni proračun i korisnike proračuna napravljena je revizija 36 subjekata. Od tih 36 subjekata njih 41,6 je dobilo bezuvjetno mišljenje a 58,4 uvjetno. I tu se povećava broj onih koji dobivaju bezuvjetna mišljenja. Nakon ovih kratkih podataka o broju, vrsti revizija, izraženim mišljenjima i iznosu ukupno revidiranih sredstava sad ukratko samo nešto reći o ovom izvještajnom razdoblju, nepravilnostima koje smo mi svrstali u nekoliko grupa a na taj način smo i dali naše izvješće tako da smo napravili da se te nepravilnosti pojavljuju u sustavu unutarnjih financijskih kontrola, planiranju i računovodstvenom poslovanju, ostvarivanju prihoda, izvršanju rashoda i postupku javne nabave. Ja ovdje moram reći da su nama rizična područja za sada označena, sustavi unutarnjih financijskih kontrola i javne nabave i na to revizori posebno obraćaju pozornost. Zašto? Kad bi sustavi unutarnjih financijskih kontrola bili efikasni u onom smislu tada bi manje bilo i drugih nepravilnost. Prema tome, na tome se radi, na tome ustrojava se i mislim da ćemo u narednom razdoblju puno više napraviti. Mi smo isto tako utvrdili da u tim sustavima kontrola je normativno riješeno sve, uspostavljeni su sustavi, međutim nedostaje moram reći stručnih osoba, nedostaje revizora, nedostaje … [[Govornica se ne razumije.]] , a to se pojavljuje svugdje gdje se traže financijski stručnjaci i financijske itd. Isto tako, ti sustavi unutarnjih kontrola se moraju i obavljati za sva nacionalna sredstva koja se povlače ili će se povlačiti iz Europske unije i tu je dosta angažirano unutarnjih revizora. Iako je proveden postupak obrazovanja i kontinuirano imamo seminare za obrazovanje unutarnjih revizora još njih nedostaje. Ima ih preko 250. Moram priznati da je to jedan veliki broj u odnosu na prije 4 ili 5 godina kada nismo imali skoro niti jednoga unutarnjeg revizora. Odlaze nam u druge institucije. Ja ovdje moram reći da se to i meni događa radi materijalnih prava koja su povoljnija nego u našim institucijama, ali eto osposobljavajući na taj način i primajući najvjerojatnije, moja sugestija je uvijek, vježbenike da ih obučavamo i pripremamo za te poslove revizorske kako naše tako i ove druge. Nepravilnosti koje se pojavljuju u planiranju računovodstvenog poslovanja uglavnom se odnose da financijski planovi nisu cjeloviti ili nisu realni nekad pa se moraju tijekom godine promijeniti, moraju se usklađivat što se još uvijek ne radi baš u svakom slučaju, ali mislim da smo tu negdje. Podaci o analitičkim evidencijama u glavnoj knjizi financijskoj nisu uvijek istovjetni. Pojedini poslovni događaji ne evidentiraju se ili nisu evidentirani na odgovarajućim računima. Zašto ovo govorim? Govorim jer smo mi prešli na onaj sustav nastanka događaja, a ne vrijeme plaćanja pa je to još uvijek jedan prelazni period, određene institucije to se prilagođavaju tom dijelu. Popis imovina, obveza i potraživanja nije cjelovit. Tu se u pravilu obavljaju popisi, ali u svim slučajevima se ne usuglašavaju knjigovodstvena i stvarna stanja. Pojedini subjekti ne dostavljaju nadležnim tijelima dužne podatke o očevidniku imovine. Tu je Vlada napravila jedan veliki pomak, napravili su tako da svi korisnici proračuna su dužni popis imovine dostavit svoju imovinu, a ona će se utvrđivati kasnije, ostalo što nedostaje ako nisu riješeni imovinsko-pravni odnosi se mogu rješavati i onda kad se naprave popisi imovine. Bitno je da imamo. Što se tiče procjene imovine to je isto jedan problem jer je ona knjigovodstvena vrijednost, nisu u vrijeme revalorizirana. Prema tome, trebalo bi raditi procjenu, mi svi znamo, vještaci, da je to i dugotrajno pa predlažemo subjektima revizije da se uzimaju procjene porezne uprave na području određenom gdje se nalaze nekretnine i da se na taj način uspostavi dosta realna popis i vrijednost imovine, sve do momenta kad se ta imovina otuđuje. Tako da bi po meni trebalo napraviti procjene po vještacima one realne. Na formalne pogreške koje se pojavljuju u vođenju knjiga ili nekih drugih evidencija revizori u pravilu upozoravaju u vrijeme revizije i to se ispravlja dok se obavlja revizija. Revizijom prihoda utvrđeno je da pojedini subjekti revizije, a to se najviše odnosi na lokalne jedinice, ne pridaju dovoljno pozornosti naplati prihoda. Uvijek kako god gledamo, gledamo i potraživanja i obveze da se ona na vrijeme naplaćuju, odnosno da se poduzimaju mjere da ne bi dolazilo do zastare određenih potraživanja. Nadalje, revizijom je utvrđeno da se određeni rashodi izvršavaju iznad plana. To je sve manje … [[Govornica se ne razumije.]] i tu pokušavamo zajedno sa subjektima revizije doći na to da se izvršavaju u onom dijelu koliko je to planirano. Usporednom analizom istovrsnih rashoda po pojedinim proračunskim korisnicima s prosječnim cijenama na tržištu pokušava se dati i ocjena ekonomičnosti trošenja sredstava. Mi nemamo mogućnosti uzimati, vještačiti na neki način ali možemo uspoređivati cijene u određenim područjima pa da vidimo ako se rade neke nabave da li je to u nekakvim onim veličinama kod drugih subjekata da se na isti način radi. Vezano za postupke javne nabave značajno je napomenuti da je početkom 2008. stupio na snagu novi Zakon o javnoj nabavi koji je usklađen sa stečevinama Europske unije. Njegova je primjena dosta sada otežana jer zahtijeva dosta provedbenih propisa koji su doneseni, ali se oni primjenjuju tek prvu godinu i tu zaista … [[Govornica se ne razumije.]] Međutim, ovdje moram istaći da je Vlada osnovala Ured za javne nabave koji će radit za državna tijela objedinjene nabave, da su donijeli i popis određenih roba i usluga koje će to se nabavljat da će se zaključivat vjerojatno okvirni sporazumi pa mislim da će biti onda i puno efikasnije korištena ta sredstva i taj ured bi trebao početi raditi negdje polovicom ove godine. Ukupna vrijednost javnih nabava imamo informaciju da je bila u 2008.godini 35,5 milijardi kuna što je predstavljalo oko 10,4% BDP-a. Rashodi za javnu nabavu revidiranih subjekata iznosili su 26,8 milijarda, a odnose se na korisnike državnog proračuna … [[Govornica se ne razumije.]] 7,8 milijardi. Lokalne jedinice 6,6 milijardi, trgovačka društva u državnom vlasništvu 9,2 milijarde, trgovačka društva u vlasništvu lokalnih jedinica njih 111 1,3 milijarde i drugi subjekti revizije koje nisam spomenula 1,9 milijardi. Najčešće nepravilnosti koje smo mi uočili u reviziji, koje su revizori u postupku javne nabave radi o planiranju, vođenju evidencija, dostavljanju podataka tijelima jer imamo Ured za javne nabave koji traži da se dostave svi postupci nabave koji su i na koji način obavljeni. Dio nabave proveden je i bez propisanih postupaka nabave, tako da smo dali tu primjedbu da treba pored onog što je bilo dozvoljeno člankom 6. odnosno 5. ili 12. da se dozvoljava izravna nabava. Općenito možemo reći da je najveći broj nepravilnosti utvrđen kod subjekata koji nije uspostavljan odgovarajući sustav unutarnjih i financijskih kontrola kako i unutarnje revizije. Mislim, ja sam to još naglasila da tu moramo poraditi na tome više. Ali uglavnom postoje lokalne jedinice koje ne mogu dobiti i nemaju kadrova osposobljenih u svom području, pa će se možda na neki način, mislim imam informaciju sa Ministarstva financija da bi se moglo možda na razini županije, grada ili na neki način osnovati, da bi se moglo pripomoći tim lokalnim jedinicama da efikasno upravljaju tim sredstvima. Znači, u vrijeme trošenja da mogu reagirati. Poštovani gospodine potpredsjedniče, ja sam u ovom kratkom izlaganju željela samo nešto ukratko reći o uredu, ovlastima, njegovim zadaćama, obavljanju revizije, te o nepravilnosti u poslovanju subjekata revizije. Sve opisane poslove tijekom protekle godine Ured je obavio sa 279 zaposlenika. Nešto manje nego prethodne godine, jer nam je 8 zaposlenika otišlo u druge institucije, najviše u Ministarstvo financija. Prema tome, imaju određene ... [[Govornica se ne razumije.]] Pravilnikom o unutarnjem redu predviđeno je da imamo 307 revizora. Međutim, mi ih ne možemo naći, njih na tržištu nema. Primamo vježbenike pa ih pokušavamo osposobiti kao revizora. Ali treba najmanje 3 godine da bi revizor postao. Moram i to danas ovdje reći da smo dobili i dvije evo stipendije. Dva vježbenika mi danas odlaze u Luxebmourg u reviziju Europske unije na pet mjeseci, a već su dvoje završili taj tečaj. Teško, dobili smo tu stipendiju. Koliko god želimo da odu, toliko isto tako nam ovdje trebaju znate, jer zaista smo u eto. Međutim, oni kad se vrate imaju veća znanja, imaju certifikate, imaju, prenose iskustva. A već smo nominirali se za još dva daljnja. To mislim da je bitno govoriti. I s još jednim razlogom što moram reći ovdje da mi imamo oko 79% žena u uredu i da imamo dosta porodiljnih. Da je u tom vremenu od kad sam ja na čelu ureda rođeno 126 djece. To mogu reći jednostavno da je to dobro. Mi to podržavamo, međutim kad vi gledate program rada to nam nedostaje. Ali nekako smo, to je tek toliko da vam. Ono s čim bih vas još htjela upoznati je zadaci Ureda u narednoj godini. Mi ovdje ukratko svake godine kažemo što trebamo raditi. Mi smo donijeli i novi strateški plan 2008./2012. Izvijestili smo Europsku uniju o ... [[Govornica se ne razumije.]] koja to nas prati. Oni su ga prihvatili. I tim programom, planom naša zadaća uokvirena što trebamo raditi u narednoj godini. U pravilu smo stavili naglasak na kvalitetu revizije. Da bi bila revizija kvaliteta stavili smo drugi naglasak na obrazovanje kadrova, popunjavanje po mogućnosti još ovih koji su nepopunjeni itd. Međutim, provođenje akcijskog plana aktivnosti Ured provodi dio svog vremena za suzbijanje korupcije. Provodi se kontinuirana izobrazba kadrova, jer mi ne možemo bez svjetskih standarda i naših europskih raditi onako kako što rade u svijetu, a to se mijenja svakodnevno. Upravo se sada pomalo nešto mijenja i u našim standardima koje smo prihvatili. Mi ih moramo prevesti, napraviti i vidjeti koliko su oni primjenjivi za našu reviziju, za naše uvjete i za naše mogućnosti. Mi i dalje mislimo surađivati s tijelima stručnim, znanstvenim institucijama. Pritom se uvijek mora voditi računa o neovisnosti revizije do kojeg mi možemo davati podatke sve ovo do ... [[Govornica se ne razumije.]] u Saboru. Razvijamo suradnju sa institucijama Državne revizije u EUROSAI-u, ... [[Govornica se ne razumije.]] međunarodnim institucijama kao i sa zemljama u cilju ostalim, u cilju poboljšanja kvalitete naše. Dalje, moramo nastaviti proces modernizacije informacijskog sustava, njegovo povezivanje sa drugim informacijskim sustavima javnog sektora na državnoj razini, lokalnim razinama s ciljem osiguranja visokog stupnja primjene tehnički ... [[Govornica se ne razumije.]] Kad budemo mogli, imali mogućnost povezanosti sa svim ostalim institucijama, pogotovo subjektima revizije bit će puno jednostavnija revizija, jer ćemo se moći više vremena posvetiti provjeri podataka, a manje terenskim zadaćama, terenskim podacima. Evo ja sam toliko reći. Zahvaljujem se na vašoj pažnji. Tu sam, možemo dati odgovor na bilo koje postavljeno pitanje vaše. Hvala lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Odbor za financije i državni proračun? Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost? Odbor za obranu? Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj? Odbor za razvoj i obnovu? Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo? Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a, gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, glavna državna revizorice sa suradnicima, kolegice i kolege. Kad jednom godišnje raspravljamo o nalazima Državnog ureda za reviziju mi zapravo po prvi puta otvorimo javnosti mogućnost da vidi kako se u jednoj godini trošio javni novac, odnosno da porezni obveznici doznaju kako je u Hrvatskoj trošeni su prihodi od poreza, doprinosa i drugih prihoda. Dakle, jedna vrlo važna rasprava koja se jednom godišnje provodi u hrvatskom Parlamentu. Kao i ranijih godina mi u klubu SDP-a ova izvješća ocjenjujemo vrlo kvalitetnim. Iz Izvješća o samom radu Državnog ureda za reviziju ističemo važnost strateškog plana temeljenog između ostalog i na analizi rezultata twining projekata koji je uspješno proveden prije dvije godine, koji za ciljeve ima povećanje kvalitete revizije, podizanje stručnih i etičkih kvaliteta revizora i osiguranje visokog stupnja primjene tehničkih dostignuća, računalne tehnike i alata u provedbi revizije. Također ističemo i važnost unutarnje revizije koja se ostvaruje kroz Odjel za unutarnju reviziju u samom uredu, a kroz postupke unutarnje revizije provjerava se dosljednost u primjeni planova, procedura, propisa, standarda i smjernica u obavljanju poslova. U relativno kratkom razdoblju osposobljen je značajan broj državnih revizora koji kvalitetno obavljaju revizorske, ali i edukativne poslove. Značajne rezultate ured ima i na međunarodnom planu, posebno na aktivnostima povezanih s pripremama Hrvatske za ulazak u članstvo u Europskoj uniji. Opseg rada u 2009. vidljiv je kroz podatke da je revidirano 546 subjekata, odnosno preko 175 milijardi kuna javnih sredstava. O kvaliteti i utjecaju ureda na poslovanje revidiranih subjekata, govori podatak o sve većem broju subjekata koji dobivaju bezuvjetno mišljenje revizije. Ipak još uvijek najveći broj subjekata dobiva uvjetno mišljenje, a zabrinjava činjenica da se određene nepravilnosti ne otklanjaju već se godinama ponavljaju. Analizirajući nalaze Državnog ureda za reviziju samo na nekoliko segmenata u ovom kraćem izlaganju, osvrnut ću se na državni proračun i proračunske korisnike i tu se može konstatirati sljedeće, da se unapređuju sustavi unutarnje kontrole, da pojedini korisnici nemaju cjelovite financijske planove ili da su im takvi planovi nerealni, odnosno nema rebalansa, da u računovodstvenom poslovanju najčešće primjedbe se odnose na necjelovit popis imovine i obveza i neusklađivanja s knjigovodstvenim i stvarnim stanjem, da evidencije rashoda po novčanom, da se evidentiraju rashodi po novčanom tijeku a ne po nastaloj obvezi. Takve obveze se onda u pravilu prenose u sljedeću godinu, pa se ne evidentiraju kao deficit tekuće godine ako nema dovoljnih prihoda. Dakle čim nema dovoljnih prihoda, oni se niti ne plaćaju, pa kao takvi nisu ni evidentirani. Ne poduzimaju se sve zakonske mjere za naplatu potraživanja i prekoračenja planiranih rashoda i oni se također prenose u sljedeću godinu, dakle isti slučaj kao i kad ne evidentirate ili ne plaćate i ne evidentirate nastalu obvezu. Nešto, o tome nešto govori i podatak da preko 9 milijardi kuna poreznih doprinosa trenutačno nije naplaćeno u državnom proračunu, dakle i tu bi trebalo vidjeti zašto se to tako čini, odnosno zašto se dopušta gospodarskim subjektima da u dužem periodu ne plaćaju poreze i obveze. Postupci javne nabave ukazuju na poboljšanje na ovom području, ali još uvijek ima primjedaba na izbjegavanje natječaja i direktne pogodbe. Izdvojila bih nalaz kod Agencije za odgoj i obrazovanje koji se odnosi na vrijednost udžbenika koja je po računima nakladnika veća od vrijednosti udžbenika isporučenih školama, a nije sačinjen konačni obračun. Npr. kod dva nakladnika nije obračunat niti ugovoreni popust. Iznos za nabavu udžbenika je 380 milijuna kuna. Ugovoren je direktnom pogodbom, dakle a nije sačinjen konačni obračun. Revidirajući državni proračun ured konstatira sljedeće, da financijski izvještaji ne daju cjelovitu informaciju o imovini, obvezama i izvorima vlasništva, da sustav državne riznice evidentira poslovne događaje prema načelu novčanog tijeka, a ne po načelu vremena nastanka obveze, dakle ono što mi uporno iz opozicije kažemo je li deficit takav kakav se nama konačnim obračunom proračuna iskazuje. Zatim na neusklađenost evidencija javnog duga. Npr. u Ministarstvu financija evidentiran je javni dug u visini od 91,108 milijardi, a u bilancama samo sa 63,265 milijardi kuna. Nije uspostavljena učinkovita evidencija potraživanja i obveza o prodanim stanovima na kojem je postojalo stanarsko pravo. Gotovo iste ili slične primjedbe koje se odnose na državni proračun iznešene su i kod ranijih revizija, pa ocjenjujemo da je potrebna brže postupati po izrečenim nalozima državne revizije. Zadnja godina ured češće revidira trgovačka društva u državnom, pretežno državnom ili u lokalnom vlasništvu, te projekte vezane u pretpristupna sredstva europskih fondova. S obzirom na vrijednost, posebno državnih društava, te važnost njihovog poslovanja ocjenjujemo da je realna potreba da se oni češće revidiraju i to po mogućnosti svake godine, bez obzira na zakonske obveze koje oni imaju kroz komercijalne ili poslovne revizije. U tom smislu bi trebalo razmotriti i potrebu izmjene Zakona o državnoj reviziji, dakle da svakogodišnje revidiraju društva u državnom vlasništvu u kojima, evo upravo posljednjih mjeseca izbijaju različite afere, a da se svakogodišnje ne revidira lokalna samouprava koja često raspolaže tek sa nekoliko milijuna kuna javnih sredstava. U 2009. godini ured je revidirao poslovanje za 2007. godinu kod 9 trgovačkih društava u državnom ili pretežno državnom vlasništvu. Zadnja revizija ovih društava, od strane državne revizije, učinjena je za razdoblje 2003. i 2004. godina. Navedena društva imaju imovinu u vrijednosti od 160,3 milijarde kuna. Temeljni kapital … [[Govornica se ne razumije.]] u iznosu od 113,6 milijardi kuna, te 14 tisuća 246 zaposlenih. Iz tih podataka može se zaključiti važnost ovih društava za državu i za njezin nadzor nad njihovim poslovanjem. Iz nalaza državne revizije o reviziji ovih društava može se konstatirati sljedeće. Pojedina društva nemaju cjelovit sustav unutarnje kontrole ili ga uopće ne provode. Neka društva ne vode primjerenu brigu o naplati potraživanja ili vrše prodaju bez javnog natječaja, a posebno se to odnosi na šumske proizvode. Neka društva nemaju evidenciju o službenim vozilima. Isplaćuju se značajni iznosi za promidžbe, reklame, sponzorstva, donacije, a istovremeno nema dovoljno novčanih sredstava za redovito poslovanje. Nepravilnosti kod ulaganja u dugotrajnu imovinu odnose se npr. na način ustupanja poslova pod izvoditeljima, ne poštuju se ugovoreni rokovi, plaćaju se dodatni radovi koji nisu bili predviđeni projektnom dokumentacijom. Neka društva nemaju plan nabave. Vrši se nabava bez primjene propisanih postupaka i neuredna evidencija o javnoj nabavi. Izdvojila bih nalaz za Hrvatsku elektroprivredu koji je postupkom javne nabave utrošio 332 milijuna kuna, a nije donio plan nabave. Zanimljiv je slučaj vezan uz termoelektranu Plomin, gdje je strani investitor povlačeći uložena sredstva i kroz isplatu dividende povukao 47,6 milijuna eura, što je 86% više od njegovih uloženih sredstava, a to nije u skladu s ugovorom prema kojem termoelektrana Plomin nakon podmirenja obveze prema stranom partneru i pokrića troškova poslovanja ne može isplaćivati dividendu dok ne podmiri obveze prema Hrvatskoj elektroprivredi. A npr. potraživanja HEP-a iznose 640 milijuna kuna, a do sada je on uspio naplatiti samo 86 milijuna kuna. Zanimljiv je i primjer "Hrvatskih autocesta" gdje se uz osnovni Ugovor o godišnjoj izgradnji autocesta zaključuje još 9 dopunskih ugovora kojima se mijenjaju projektna rješenja i to na zahtjev izvođača te ugovaraju dodatni radovi. Revizija konstatira da se na taj način povećala osnovna ugovorena cijena za 62 milijuna kuna, a da se istovremeno nije korigirala ušteda u visini od 21,8 milijuna kuna. Ocjenjujući Izvješće o radu Državnog ureda za 2009. godinu i Izvješća o obavljenim revizijama za 2008. godinu kvalitetnim i prihvatljivim klub SDP-a će glasati za njihovo prihvaćanje, ali istovremeno ćemo predložiti i nekoliko posebnih zaključaka. Dakle, uz zaključak da se prihvaća Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2009. i Izvješća o obavljenim revizijama predlažemo i sljedeće: da izvješća Državnog ureda za reviziju dostavljaju se nadležnim tijelima i institucijama radi utvrđivanja eventualnih kaznenih ili prekršajnih djela. Da zadužimo Vladu RH da u roku 60 dana Hrvatskom saboru dostavi program za dugoročno uklanjanje revizijom utvrđenih nepravilnosti koje se ponavljaju. Takvo izvješće smo mi tijekom prošle godine dobili, međutim vidimo da se određene primjedbe i nalozi ponavljaju i u Izvješću revizije za 2008. godinu i mislimo da taj zaključak treba i dalje stajati. Te da u roku od 60 dana predloži Hrvatskom saboru na raspravu i usvajanje izmjene i dopune Zakona o državnoj reviziji na način da se osigura revizija trgovačkih društava u vlasništvu ili pretežitom vlasništvu države svake godine. To proizlazi upravo iz potrebe da ažurno dobivamo revidirana izvješća za ovih 7,8 velikih državnih poduzeća. I četvrto, zadužuje se Državno odvjetništvo RH da u roku od 90 dana Hrvatskome saboru dostavi izvješće o utvrđenim kaznenim ili prekršajnim djelima na temelju ovakvih izvješća Državne revizije. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo državna revizorice, uvažena gospodo zastupnici. Pa prateći eto zadnjih dana aktivnosti nekih državnih tijela čovjek bi rekao nekako da nam Državna revizija nije potrebna. Zašto? Državna revizija konstatira manje-više da je sve u redu, to je alibi za nešto drugo, a onda vidimo što se sve jednostavno otvara. Hrvatska se raspada, na neki način i pod teretom krize i pretvorbe i kriminala i gospodarskog kraha i bojim se da ćemo možda u ovoj godini dostići i dno. E, sad se postavlja pitanje tko je za sve to odgovoran? Jasno politika, ne znam, netko će reći opozicija, državna tijela, da ne nabrajam sve ove ostale. Državna revizija vidimo da ulazi u svaku općinu sa 500, 800, 1000 stanovnika, a u tvrtke sa više tisuća zaposlenih o čemu je govorila gospođa Zgrebec ne. Ili npr. u naša brodogradilišta, ali o tome nešto kasnije. Međutim, ovdje ima zanimljivih momenata i ja ću najprije citirati stranicu 8. stanarsko pravo gdje se doslovce kaže, citiram: "da u 2008. na račun državnog proračuna uplaćeni su prihodi od prodaje stanova na kojima je postojalo stanarsko pravo u iznosu od 226 milijuna kuna." Zašto gospodo to govorim? Mi imamo jednu kategoriju tzv. zaštićenih najmoprimaca, ima ih nekih 3 do 4 tisuće koji svaki dan strepe da li će ih vlasnici nacionaliziranih stanova izbaciti na ulicu, da li će im se smilovati, odnosno da li će ih deložirati. 226 milijuna 331 tisuća 638 kuna i 99 lipa uplaćeno je po osnovu stanarskih prava prema nalazu Državne revizije u 2008. u Državni proračun. Što će reći da je to negdje 30,31,32 milijuna eura i kad bi to podijelili sa 1000 eura po kvadratnom metru dolazimo, znači u jednoj godini do 31 tisuće kvadratnih metara stambenog prostora, 400 do 500 stanova, znači mogli bi riješiti u jednoj godini uz potpuno obeštećenje bivših vlasnika. Ovako ljude jednostavno tjeramo na neizvjesnost, bacamo ih na ulice, ponašamo se prema tim zaštićenim najmoprimcima gore nego prema onim psićima koji u Dubrovniku na svu sreću imaju azil, a ovi ljudi nemaju ništa. Ja se slažem da je vlasnicima tamo '40-ih, '50-ih napravljena enormna nesreća, ali neki ljudi su u tim stanovima 50, 60, 65, ne znam koliko godina i ako bi ih se samo tako deložiralo njima bi se učinila još veća šteta, odnosno nepravda. Zamislite da netko nekoga izbaci na ulicu. Kamo će ti ljudi? Pa samo pod tramvaj. I taj problem, ja tvrdim, da je moguće riješiti. S tim više što bi i stanari nešto platili, jasno kao i svi ostali, a ovako prema ovom izvješću vidimo da od onih 226 milijuna kuna poslovne banke za raspolaganje tim iznosima u korist države za sebe i svoje potrebe ostavljaju 5 milijuna 766 tisuća kuna. Ja osobno želim vjerovati da kroz jednu takvu formu bi mogli u cijelosti taj problem koji tinja već 20 godina riješiti. Citiram str. 12: "Državnim proračunom za 2008.", znači 17 razdjela u zagradi, "planirana su sredstva za isplate po sudskim presudama, ovrhe i nagodbama u ukupnom iznosu 328 milijuna kuna, a izvršeni su rashodi u iznosu 277 milijuna kuna. Na računu proračunske zalihe evidentirano je 176 milijuna kuna, što ukupno iznosi 454 milijuna kuna." Eto, toliko nas koštaju neki ljudi u upravi koji svoj posao ne odrađuju korektno. Ako tu pribrojimo i neke momente oko korupcije i štete po lošim zakonima, sigurno je da se tih 300 milijuna kuna može pomnožiti i sa 10. Kada bi država imala dobre zakone, korektne izvršitelje, kada bi svi radili taj svoj posao. Kada bi se promijenila i u narodu logika ništa nećemo, ni hotele, ni tvornice, ni plinovode mislim da bi bilo bolje. Ili, 2010. domaće obveze centralne države iznose 13,4 milijardi kuna plus 5,4 milijardi kuna inozemnih obveza ili cca 18,9 milijardi kuna. 2009. inozemne obveze iznosile su 7 milijardi kuna, a domaće svega 6,2 milijarde kuna. A bivši premijer je otišao. Ukupna država 2009. servisirala je a to je period ovog izvješća 13,2 milijarde kuna, bez vanjskih obveza,a 2010. čak 18,9 milijardi kuna. A ja tvrdim da toliko se gubi zbog jedne anti poduzetničke klime, zbog nerada, zbog svega ostalog, zbog odnosa do stranih investicija, a rezultat toga može biti da će prije u ovoj zemlji biti gore no bolje i da ćemo se na žalost za nekoliko godina morati jeftinije prodati. Na strani 14. gdje se govori o državnim jamstvima, citiram: „da prema evidencijama koje se vode u sektoru za državna jamstva ukupna potraživanja za isplata po danim jamstvima koncem 2008. iskazana su iznosom od milijardu 987 milijuna kuna, glavnica redovne i zatezne kamate, odnose se na isplate po jamstvima za pravne osobe u turizmu u iznosu 767 milijuna kuna“, niti jedna tvrtka iz Istre nije dobila, ni jednu kunu jamstva po tom osnovu, gospodarstvu 537 također nitko iz Istre ni kunu nije dobio, za poljoprivredu 292 milijuna kuna nitko iz Istre nije dobio kune, za brodogradnju 289 milijuna kuna nitko iz Istre nije dobio niti jednu kunu, za jedinice područne lokalne (regionalne) samouprave u iznosu od 85,4 milijuna kuna nitko u Istri nije dobio taj novac, i Hrvatski fond za privatizaciju u iznosu od 15 milijuna kuna. Znači, još jedanput državna jamstva u iznosu od milijardu 987 milijuna kuna za poljoprivredu, za gospodarstvo, za brodogradnju, za lokalnu samoupravu itd. I onda si čovjek postavlja pitanje da li će netko za ovih 2 milijarde kuna de facto odgovarati, neće. U Podravci vidimo prozivaju Mesića zbog jednog razgovora itd. A ovdje je u igri milijardu 987 milijuna kuna, znači u 2008., u 2009. biti će barem još toliko, tih jamstava koji su dospjeli na naplatu, a 2010. uz najmanju toliko jamstava koji će doći na naplatu pa barem i 4 i pol milijarde kuna preuzetih kredita Hrvatskih 5 brodogradilišta i mi smo u tri godine samo po tom osnovu prokockali 6 milijardi kuna i ako ne reprogramiramo obveze prema brodogradnji to će biti preko 10 milijardi kuna. I sada neka netko kaže da cijela Vlada, plus vladajuća većina, plus mi svi ostali nismo u istom brodu. Zašto to govorim, ako se taj brod nije bitno tko je kapetan bio ili je, potopi pa smo svi hvala bogu na kraju isplivali na kopnu, teško mi je vjerovati da pola nas ćemo isplivati mokrih a druga polovica suhih. Što želim reći? Za ovu situaciju nije kriv samo bivši premijer već i svi oni koji su ga slijedili tu i takvu politiku. Ali je puno toga naslijeđeno od prijašnjih godina, treba biti pošten. Strana 25. nabava udžbenika teška 387,6 milijuna kuna. Ovdje se kaže da nabava udžbenika provedena je postupkom izravne naglašavam ovdje stoji izravne pogodbe u pregovaračkom postupku bez prethodne objave poziva za nadmetanje na temelju odredbe članka 12. stavka 6. točke 1. alineje 2. Zakona o javnoj nabavi sa 48 nakladnika zaključena su 52 ugovora u vrijednosti 387,6 milijuna kuna od čega je 45 ugovora u vrijednosti 382,2 milijuna kuna zaključeno početkom kolovoza 2007. a 7 ugovora u vrijednosti 5,3 milijuna kuna zaključenoj u rujnu odnosno listopadu. Zanimljiva su izvješća Ministarstva pravosuđa i policije, neću o njima, neću o pomorstvu, zdravstvu, tu znamo što možemo očekivati, ali je istina da je kod svih tih ministarstava dano tzv. Uvjetno mišljenje. Zbog uvjetnih mišljenja neki idu u Remetinec, a oni koji bi u tome trebali biti bezgrješni sebi dopuštaju manjkavosti. I to dvojno mjerilo u Hrvatskoj treba naprosto izbjeći jer ne može vladati ona da što je dopušteno Bogu nije volu, Bog je uvijek u Hrvatskoj vlasti, volovi to su oni koji nisu pri vlasti, to je od starog Rima na ovamo izgleda isto, ništa se nije promijenimo, međutim, pustimo to. Kod lokalne samouprave, zanimljivo je sljedeće, sada ću reći samo dvije rečenice o Istarskoj županiji. Prihod grada Pule 319 milijuna kuna, bez javnih poduzeća, županije Istarske 244,9 milijuna kuna jednoga Poreča 236 milijuna kuna. Što želim reći, županije su vidimo osiromašene, one su bez imovine, one nemaju šuma, poljoprivrednog zemljišta, ok, nemaju niti gradovi i općine, nemaju građevinsko zemljište, mnoge nemaju svoje zgrade, da ne govorim o stanovima, jednom riječju ništa i vrijeme je da se ta pozicija županija jednostavno redefinira da ih na neki način ojačamo i da ih pokušamo „na neki način“ osamostaliti. Vrijeme je da se Hrvatska decentralizira jer ova rigidna centralizacija upropaštava zemlju u cjelinu. Kada se Hrvatska najbrže razvijala ja to stalno ponavljam po kondicijama Ustava iz 74. godine, ono što je stvarano u periodu 50., 90. nakon toga je privatizirano za bivšeg društvenog uređenja kojeg smo srušili ok, stvoreno je 10 puta više nego pod ovom našom demokracijom i čovjek si postavlja pitanje kako to, tko je onda tu koga eksploatira. Evo vidite danas se eksploatira ili onda se kaže eksploatiralo se ljude a koga danas. Onda si dobio društveni stan jer si bio eksploatiran a danas za takav jedan stan moraš se zadužiti na 20 ili 30 godina da bi bili slobodni. Onda su svi dolazili do posla, govorili su da su svi morali biti pokorni, a danas 310 tisuća nezaposlenih, e danas nismo više pokorni, onda smo imali manje-više puno toga besplatnog pa smo bili nesretni, danas kada moramo sve platiti smo sretni itd. Pustimo sada to. Hrvatske autoceste, dugotrajna imovina 39 milijardi kuna, ali najbolje je sljedeće strana 475. Znači izraženo je za Državni ured za reviziju obavio je reviziju financijskih izvješća društva hrvatskih cesta dao bezuvjetno mišljenje zašto smo smijenili Livakovića, Hrvatske cesta i slično itd. I sada kada govorimo o proračunskim kapacitetima da mistificiramo tko koliko ima novaca u ovoj zemlji. Država raspolaže sa 83,2% proračunskih primitaka ili 128 milijardi kuna. Grad Zagreb sa 4,9% ili 7,5 milijardi kuna, a sve ostale lokalne samouprave i županije njih gotovo 600 11,9% ili 18,3 milijarde kuna. Tablica broj 7 strana 35, struktura proračuna i to je bit. Država ima 100% PDV-a, 41 milijardu kuna, 100% trošarina 9 milijardi kuna, 100% poreza na dobit 10,5 milijardi kuna, 100% doprinosa 40,7 milijardi kuna. I tu treba kroz decentralizaciju pokušati redefinirati odnose između države i lokalne samouprave odnosno sve ono što država ne može, treba kontrolirati staviti u funkciju bilo da su zemljišta, vojarne itd. i pokušati nešto i kroz takvu formu u ovoj zemlji pokrenuti. Krivo mi je da ne mogu govoriti o onome čemu je govorila gospođa Zgrebec oko Plomina, povlačenje dobiti. Ali bez obzira za sve mislim da je ovo izvješće vrlo korisno i da ga jasno treba prihvatiti.
Hvala. Klub HDZ-a gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana državna revizorice sa suradnicima, cijenjeni kolegice i kolege. Državni ured za reviziju je institucija od koje javnost očekuje mnogo. I to s razlogom. Rad Državnog ureda za reviziju utječe po najprije na percepciju o javnoj nabavi. A percepcija o javnoj nabavi u Republici Hrvatskoj nije baš blistava u javnosti. Povezuju je ponajprije sa korupcijom. I stoga nalazi Državnog ureda za reviziju ako su pozitivni, dobri, napredni, bolji nego u prethodnim razdobljima onda će pomoći u razbijanju takve percepcije. Iako kažu da je teže razbiti percepciju i predrasudu takvu negativno nego atom. Ali malo po malo napredak je vidljiv. Osim nalaza bitni su i trendovi i tendencije. A vidljivo je da su tendencije i trendovi pozitivni u sferi javne nabave. Istina je da ima i nalaza koji upućuju na ponavljanje pogrešaka, istina da ima onih koji je nedopustivo da se ne otklone a što ste vi u ranijim godinama i davali naloge za otklanjanje nepravilnosti, ali ipak mora se priznati da je napredak vidljiv u svakom pogledu. Posao Državnog ureda za reviziju je iznimno opsežan i naporan. On je samo u ovom izvještajnom razdoblju obavili su 855 revizija pod potencijalnih čini mi se 7 tisuća i 500 i nešto. Koliko je to posla za jedan državni ured kojeg zasigurno treba i kadrovski ojačati. Izvršeno je 546 financijskih revizija, 299 uvida u proračun i financijske izvješće lokalnih jedinica. Sada kada smo kod lokalnih jedinica trebalo bi skrenuti pozornost da je najmanji napredak upravo kod lokalnih jedinica. Da se ponavljaju greške kada je u pitanju broj naloga i preporuka izvršenih u odnosu na date najveći je upravo kod lokalnih jedinica. Ali isto tako treba naglasiti da je od ukupno u 2009. godini 531 nalaz odnosno oko 531 subjekta dato ukupno 2 tisuće 242 preporuke ili naloga, a to je 26% manje nego u 2008. godini. To je doista vidljiv iskorak u 2009. godini. Znači 26% manje preporuka i naloga nego u 2008. godini. Od tih 2 tisuće 242 više od 50% naloga je izvršeno, odnosno tisuću 108 a 992 je u postupku izvršenja. Kada je u usporedbi sa 2008. godinom to je nepovoljnije, u 2008. je bila nepovoljnija situacija kada je samo 44% bilo izvršeno naloga i preporuka. Valja istaknuti i pozitivne primjere, valja istaknuti i one ekstremno negativne primjere. Pa iz ovog pregleda broja danih naloga i preporuka prema vrstama subjekata, vidljivo je da u pozitivnom smislu prednjače Zavodi za javno zdravstvo, gdje je od 60 naloga i preporuka posljednje revizije izvršeno 59. i oni su bolji od prosjeka, dok je u prosjeku po svakom subjektu data 4,20 naloga za zavode za javno zdravstvo, na 21 subjekt dato je 60 naloga. Ali isto tako treba naglasiti i negativan primjer. Samo ću jedan primjer, onaj ekstremno negativan ovdje istaknuti, a to je grad Zlatar. Tri godine uzastopce dobiva negativno mišljenje. To je nešto što doista treba posebno posvetiti tome pozornosti. Čini mi se da su nadležna pravosudna tijela već posvetila tome pozornost, ali treba i mijenjati neke stvari. Ovdje je istaknuto malo prije u izlaganjima da mnogi subjekti kasne u potraživanjima u naplati potraživanja. Pa ima situacija doista koje su neuredne i otežavaju poslovanje svim gospodarskim subjektima. Primjerice. Evo prije dva tjedna grad Zagreb je ispostavio na tisuće i tisuće računa zaostalih koji se odnose na 2008. godinu. Postavlja se pitanje, a što je onda sa obvezom PDV-a, jer je po Zakonu o PDV-u dužan odmah nakon isporučene robe isporuke ispostaviti račun i obračunati PDV i platiti PDV. Da se ne dođe u zastarjelost, a mnogi poslovni subjekti i ne računaju više s time. Hoće se nadati da će netko Komunalne vode fakturirati iz 2008. godine. Stotine tisuća faktura je zatrpalo sada poslovne subjekte jer se kasnije u fakturiranju čak a ne samo u naplati potraživanja. Dakle, u lokalnoj samoupravi očito nije baš prisutna visoka razina profesionalnosti i poslovnih odnosa. Ovdje je izraženo u 2009. godini 107 bezuvjetnih mišljenja odnosno skoro 20% od ukupnih a 434 uvjetna a u 2008. godini smo imali 501 uvjetnih. Znači, manje uvjetnih mišljenja nego u 2008. godini i 5 nepovoljnih a u 2008. 7 nepovoljnih. Dakle, tendencija je doista u pozitivnom smjeru. Ono što treba naglasiti i što smo i prošle godine i osobno sam ja prošle godine isto govorio neurednost vođenja evidencije imovine. Kad se govori o imovini onda se misli na cjelokupnu imovinu i pokretnu i nepokretnu. Imovina sva nije ni proknjižena knjigovodstveno i to je nedopustivo stanje, to se mora urediti što prije. Ali ono što je jednako važno knjigovodstvena vrijednost evidentirane imovine ne odgovara ni upotrebnoj niti tržišnoj vrijednosti i nužna je revalorizacija vrijednosti imovine, nužna je revalorizacija usklađenja vrijednosti sa sadašnjom vrijednošću da se dobije stvarna slika o stanju imovine u javnom sektoru. Klub HDZ-a podržava ovo izvješće ali s time da samo bih napomenuo jer je netko ovdje spominjao potrebu izmjene Zakona o državnoj reviziji. Iz izvještaja je razvidno da Državni ured za reviziju izvanredno surađuje sa svim i znanstvenim institucijama akademskim ali i svim pravosudnim institucijama. Međutim, ima jedan članak kojeg možda treba uzeti u obzir kad je riječ o Kaznenom zakonu da je dužan Državni ured za reviziju postupiti, izvršiti reviziju po nalogu DORH-a. Ta odredba je u suprotnosti sa Zakonom o državnoj reviziji pa bi možda o tome trebalo razmisliti. Naravno da Državna revizija surađuje sa DORH-om i sva izvješća dostavlja DORH-u ali je odredba da je dužan ići u reviziju po nalogu DORH-a u suprotnosti sa Zakonom o državnoj reviziji. Dakle, potrebno je s nekoliko strana razmotriti potrebu izmjene Zakona o državnoj reviziji. Dakle, klub HDZ-a podržava, prihvaća izvješće i pohvaljuje rad Državnog ureda za reviziju a ne mogu na kraju, nema kolege Kajina ali ipak bih mu kazao da ne treba žaliti za onim bivšim vremenima jer ima i onih koji nisu uspijevali dobivati stanove jer nisu bili politički podobni. Hvala lijepa.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, glavna državna revizorice sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Evo na početku rasprave o ovom Izvješću za reviziju ono što mogu reći da ću isto kao i kolege iz Kluba zastupnika SDP-a naravno podržati izvješće i smatram ga vrlo vrijedno sastavljenim, ogroman materijal koji se sastoji od deset dijelova, svaki ima stotinjak stranica vjerojatno na oko preko tisuću i pol stranica. Znači, tu je trebali uložiti veliki da se to sve skupa napravi. Ono šta je bitno napomenuti je da revizija kontrolira po ovome izvješću blizu čini mi se negdje stotinu i 80 milijardi kuna. To je otprilike 60% BDP-a i onda se vidi kolika je važnost uopće te institucije i koliko je bitno da javnost posredstvom te institucije dobija informacije na koji način se troše proračunska sredstva, da li se sve odvija u skladu sa zakonom i da li je sve napravljeno na najbolji način. 279 zaposlenika odnosno 225 revizora koji obavljaju taj posao, ogroman posao smatram nedovoljnim brojem i mislim da je naša dužnost ovdje i u Saboru dati veću podršku toj instituciji na neki način da se bolje ekipira, da ima više ljudi na terenu koji bi mogli onda obuhvatiti što veći broj revizija. Netko je već spomenuo a moja glavna sugestija je da se treba nakon što se uspostavi određeni nivo rada manjih korisnika proračunskih sredstava, prije svega mislim na jedinice lokalne samouprave koje troše milijun, dva, tri, pet kuna da se ne treba pod obaveznom mada je to zakon tako definirao ići svake godine u kontrolu njih odnosno revidirati njihove dokumente. Nažalost, vidimo po broju uvjetnih mišljenja da još uvijek nije baš veliki postotak u općinama, gradovima oni koji dobijaju bezuvjetno mišljenje ali vjerojatno će se narednih godina to još malo popraviti pa će se steći uvjeti da baš ne mora se svake godine kontrolirati određena općina koja ima milijun kuna proračuna a sa druge strane da se u trgovačka društva ne ulazi godinama a tu prolaze milijarde kuna. Tako da ja se slažem sa činjenicom da treba ili zaključkom ili čak i u zakon uvesti odredbu po kojima bi se trgovačka društva koja ostvaruju promet veći od 50 milijuna kuna morala obavezno svake godine revidirati. Zaključak da je to potrebno izvodim iz toga da je jedan dio posvećen trgovačkim društvima, znači od 9 trgovačkih društava niti jedno nije dobilo bezuvjetno mišljenje. Znači, postoje opravdane manjkavosti u njihovom poslovanju i normalno da moramo ih možda podrobnije narednih godina kontrolirati. S druge strane, u tih 9 poduzeća iskontrolirano je 19 milijardi kuna šta iznosi više nego za svih ostalih odnosno za sve lokalne jedinice lokalne samouprave. Lokalne jedinice samouprave su imale negdje 18,3 milijarde a samo ovih 9 poduzeća je iskontrolirano 19 milijardi kuna. I onda naravno nameće se zaključak da treba usmjeriti svoju pozornost tamo gdje ima više sredstava odnosno nažalost proteklih godina smo svjedoci mnogobrojnih afera koje idu ka tome da su u tim poduzećima dešavale se mnoge nepravilnosti. Ono što želim reći još pored toga je da uz kontrolu zakonitosti ne bi bilo loše da revizija ima možda jedan dio koji se odnosi na ekonomsku opravdanost. Mi smo dosta često svjedoci da mnoge nabave se odrade po zakonu, znači nema nikakve primjedbe, revizija nije tu da ustanovljuje tko na kakav način je prodao i koja je bila tržišna cijena ali možda ne bi bilo loše da se jedan dio nabave iskontrolira na takav način da se vidi i da revizija da svoje mišljenje da li su sredstva utrošena na najoptimalniji način jer u nabavi je dosta često bilo slučajeva da kupujemo neku robu, da je sve u skladu sa zakonom i da se ona preplati duplo. Znači, možda jedan takav dodatak ne bi bio loš, pogotovo govorim o javnim poduzećima koji su nažalost generator tih afera bili protekle godine. Ono šta još želim istaknuti je da revizija uporno radi svake godine neke stvari, ali nalozi se ne izvršavaju. Već smo pomalo umorni od čitanja svih tih ministarstava koja su dobila uvjetna mišljenja, iz godine u godinu čine iste greške, a nikakvih korekcija, nikakvih promjena nema. Ja bih volio vidjeti, makar ne očekujem to, da ministar neki podnese odgovornost ako je neko uvjetno mišljenje pa da se nešto nije moglo otkloniti te godine. Ali ako se ponavlja iz godine u godinu onda očekujem da bar ravnatelji uprava budu promijenjeni, oni ljudi koji su neposredno odgovorni za te nepravilnosti. A mi imamo situaciju da sigurno od 15-tak ministarstava koja se ovdje obrađuju njih 10 su iz godine u godinu među uvjetnim mišljenjima i svake godine čine se i rade isti propusti. Tako da evo moj zaključak na kraju ove rasprave, bit ću malo kraći, palac gore za državnu reviziju, treba im dati veću podršku, više ljudi i možda bi sadržajnije trebalo ova izvješća raditi, znači da se ekonomski gleda određene i nabave i investicije kako bi onda mogli sugerirati i mogli vidjeti možda ne samo zakonski gdje se dešavaju neke određene nepravilnosti. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, gospođa zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, vi ste dobro upozorili na neke stvari iz revizijskog izvještaja, ali ja bih možda na ovo vaše zadnje dodatak. Čak i u stvarima koje revizija pronađe da nisu bile u skladu sa zakonom s njima se naprosto kasnije ništa ne događa i mislim da je to najveći problem. Rekli bi kod moje mame u Dalmaciji izjeo vuk magare. Neki od nas, a i sama spadam u grupu, godinama upozorava na cirkus i kriminal u udžbeničkom poslu. Da se ministarstvo dogovaralo s nakladnicima, a ne pregovaralo sad imamo dokaz o nalazu revizije koji kaže da su fakturirano i plaćeno veće vrijednosti nego što je robe dostavljeno. Ja pitam tko će za to odgovarati što je oštećen državni proračun. I u tome je problem. Nije čak problem u stvarima koje revizija dakle registrira kao nevaljale, kao nezakonite nego što se ljudima koji rade nezakonite radnje ali ništa ne događa. Konkretno udžbenici. Platili 100, isporučeno 80. Nikome ništa. I to još sve skupa nije poštivana javna nabava. Nikome ništa. A kada to govorimo kao zastupnici u Hrvatskom saboru, sama sam govorila to, dobivate prijetnju od ministra. I to bivšeg ministra. I u tome je problem i ja se nadam da će temeljem zaključka koji je predložio i klub SDP-a onda i doći nekakva izvješća i nekakve reakcije i od Državnog odvjetništva, ali i od same Vlade za ove nevaljalce koji ne poštuju zakon i koji doslovce čine štetu državnom proračunu.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolegice Lugarić, upravo ste spomenuli pravi problem revizija, konstatirate nepravilnosti. Ja sam uvjeren, to može potvrditi predlagač ovog izvješća, da ta izvješća idu u ovom čak i širem obimu, Državnom odvjetništvu. Zašto se ništa ne dešava, to je stvarno dobro pitanje. Evo još jedan primjer iz autocesta Rijeka-Zagreb. Sustav nadzora registarskih pločica nije isporučen, plaćen. Pa u kojem to poslu i kada to itko radi da plati uslugu prije nego što je dobio isporuku, a tako ugovorom nije definirano. Da je ugovorom definirano onda bi se tek postavilo pitanje tko ugovara stvari da plati unaprijed, a ne mora platit dok se ne isporuči. Ja ne kažem avans neki dat, ali takvih stvari u revizijskom izvješću ima na desetine. Nikada nitko nije za to odgovarao, nije nijedan postupak se na osnovu toga pokrenuo, a ja znam da se vrlo vjerojatno, kako su ova izvješća dostupna nama, vjerojatno dostupna i institucijama ove države koja su za to nadležna. Zbog čega, da li su to politički pritisci, da li su to tko zna šta ja ne mogu ulaziti, ali činjenica je da se ništa ne dešava.
Hvala. Prekidam sjednicu. Nastavak u 15 sati. Na redu je gospodin zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala. Prekidam sjednicu. Nastavak u 15 sati. Na redu je gospodin zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo državna revizorice sa suradnicima. 175 milijardi kuna vrijednost je državnog novca kojega je državna revizija kontrolirala kod 855 subjekata sa 546 revizija. Ono što me žalosti i to moram uvijek ponoviti da je dato samo 107 bezuvjetnih mišljenja, čak 444 uvjetnih a to je skoro 80% i 5 nepovoljnih. Kao i uvijek najprije me zanima koji su to koji su dobili nepovoljna mišljenja u ovom Izvješću. Grad Zlatar, samo po sebi to nije bio takav veliki problem, da ovo nije treći puta, treće izvješće državne revizije gdje je jednoj te istoj jedinici lokalne samouprave dato nepovoljno mišljenje. To dokazuje da državno odvjetništvo nakon prvog nepovoljnog nalaza nije na vrijeme odradilo svoj posao, jer da je, te iste osobe, ti isti ljudi ne bi mogli i drugi put i treći put to ponoviti. Općina Galovac, ja ako se dobro sjećam to je također ponavljač. Općina Sibinj, vatrogasna postrojba Sisak i komunalno poduzeća Dobrić iz Trogira. Ja sam poslao u proceduru pisani prijedlog zaključka kojem Saboru predlažem da od državnog odvjetništva zatražimo da u roku 60 dana nas izvijesti što je poduzeo u ovih 5 predmeta jer znam da Državna revizija nakon završetka obrade svoje nalaze i mišljenja dostavlja državnom odvjetništvu. Dakle, državno odvjetništvo je imalo već dovoljno vremena da poduzme potrebne radnje a sada je došlo vrijeme da Hrvatski sabor po mom sudu izvijesti, što je tamo nađeno i što su poduzeli. Od 35 korisnika državnog proračuna, 15 bezuvjetnih, 21 uvjetnih. Ovo bezuvjetno mišljenje ja si uvijek označim zelenom bojom, uvjetna žutom, a nepovoljna crnom. Ono što je prije četiri godine državna revizija označila ili ja u njihovom izvješću žutom, predmet je velikog broja istraga USKOK-a i državnog odvjetništva. Ono što je u ovom nalazu žuto biti će predmet obrade USKOK-a i državnog odvjetništva za godinu dvije. I uvijek je to tako zato što po meni ne polažemo dovoljno pažnje ovom Izvještaju a posebice zbog toga što sve Vlade, ovo ponavljam sve Vlade, olako prelaze preko konstatacija i nalaza Državne revizije i nikada se nije moglo čuti zabilježiti da je bilo tko snosio bilo kakvu odgovornost zbog toga u što njegovom ministarstvu, agenciji, uredu ili javnom poduzeću, 3, 4 godine uzastopno dobivaju uvjetno mišljene i to najčešće zbog ponovljenih pogrešaka bilo u javnoj nabavi bilo u raspolaganju ostalom imovinom. Tako dugo da zbog nalaza Državne revizije neće biti smjena, otkaza, otpuštanja iz državne službe neće biti dovoljno respekta prema državnim revizorima. Koji je tih 21 uvjetnih koji mene posebno zabrinjavaju. Agencija za odgoj i obrazovanje, to vam je ona agencija koja je na teret Državnog proračuna kupovala školske udžbenike. I dobili su posao između ostalih dva ponuditelja jer su bili povoljniji, jer su ponudili popuste, udžbenike su isporučili, fakture ispostavili ali zaboravili obračunati popust. I za divno čudo agencija je te račune platila bez popusta. Kod jednog takvog nakladnika popust je trebao iznositi oko 2 milijuna kuna, kod drugog je bilo oko 170 tisuća ako se ne varam. Kako je moguće da u državnoj Agenciji koja je sklopila ugovor s tim nakladnikom sa 2 milijuna popusta, i vide da na fakturi nema i mirne duše plate fakturu i tek im državna revizija mora pitati a ljudi gdje je popust, nema ga i nikom ništa. 2 milijuna nije veliki novac. DA. Hrvatske šume, i tu gospođo državna revizorice smatram da ste bili vrlo blag nadzornik. Citiram: „Za naplatu potraživanja za prijenos vlasničkih prava i prava služnosti, nastalih u razdoblju od početka 2002. do početka 2007. u ukupnom iznosu od 47 milijuna kuna nisu poduzimate mjere naplate, kao što su slanje opomena, poziva na plaćanje, te pokretanje sudskih postupaka“. Dobili su samo uvjetne mišljenje, 47 milijuna kuna, Hrvatske šume potražuju od nekoga i čak opomene nisu slali van da naplate te dugove. Valjda imaju viška novaca, pa su se bojali da bi imali prepozitivno poslovanje pa zbog toga nisu naplaćivali potraživanja. Ja da sam na vašem mjestu ja bih dao nepovoljno mišljenje zbog toga. To je preveliki novac. Šumarska savjetodavna služba po slovu Zakona 0,07% svako poduzeće u Hrvatskoj plaća naknadu za opće korisnu funkciju šuma. Ubrali su 89,5 milijuna kuna s naslova tog doprinosa, a po Zakonu namjenski potrošili samo 6 milijuna, ponavljam, od 89,5 milijuna namjenski su potrošili 6 milijuna. Po zakonu je upisano da je trgovačko društvo Hrvatske šume su obvezatne taj novac koristiti, ulagati u šume s razmjerno vlasničkim udjelima državnog vlasništva i šumoposjednika. Prema službenim podacima 22% šuma u Hrvatskoj su privatno vlasništvo. Što znači da je 22% od ovih 89,5 milijuna trebalo biti kroz šumarsko-savjetodavnu službu uloženo u privatne šume. Ali tu nije kraj. Po tom istom zakonu Hrvatske šume su svake godine Vladi Republike Hrvatske trebale dostaviti izvještaj, a) za naplatu toga doprinosa i b) o načinu utroška tih sredstava. Hrvatske šume nisu Vladi dostavile te izvješće ili je Vlada prihvaćajući njihovo izvješće, a novac je korišten mimo zakona blagoslovila, suglasila se sa protuzakonitim korištenjem sredstava. I tu smatram da je trebalo ići s nepovoljnim mišljenjem zbog budućnosti i opomene radi. Kada ove dvije stavke zbrojim to je 120, 130 milijuna kuna korišteno i utrošeno mimo zakona, samo u jednom resoru i nitko zato nije odgovarao. Bojim se da i neće. Koja su javna poduzeća žutim signalom i u ovom izvješću? Hrvatske ceste, Hrvatske autoceste, Hrvatska elektroprivreda, Hrvatske željeznice, autocesta Zagreb-Rijeka. Pogledajte izvješće Državne komisije o javnoj nabavi od neki dan, usporedite te popise i opet isto. Hvala vam na trudu i obilju podataka koje nam dajete naročito o fiskalnim kapacitetima, lokalne samouprave, regionalne, državne svrsishodnosti korištenja proračuna, veoma su korisni. Ali inzistiram na to da smisao vašeg rada i rasprave o ovom izvješću mora, mora imati za posljedicu da gdje je uvjetno mišljenje odgovorni ljudi ne mogu ostati na dužnostima ili poslu kojega obavljaju, onda će sve skupa i ova rasprava imati ...
Vrijeme. Hvala lijepa. Imamo tri replike. Prvi je na redu uvaženi zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa pod dojmom ovoga o čemu ste govorili vezano uz javne nabave a budući da smo upravo završili sjednicu Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije, a i gospođa glavna državna revizorica je u svom uvodnom govoru upravo isticala problem javne nabave kao jedan od problema na koji ukazuje državna revizija, želim naglasiti koliko puta ste vi se zalagali da se to mišljenje državne revizije uvažava na način da se na temelju njega pokrenu određeni procesi koji će spriječiti da se uopće nakon toga korupcije ponovno događaju. Dokaz da se nismo toga držali upravo je ovo o čemu ste govorili. Dakle, Hrvatske ceste, Hrvatske autoceste, Hrvatske željeznice neprestano su se ponavljali u izvješćima Državne revizije, a danas smo vidjeli u izvješću Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave da su upravo ta poduzeća navedena kao ona u kojima se najčešće poništavaju postupci javne nabave. ... smo podatak da se poništi 5% postupaka javne nabave, a da to vrijedi zapravo trećinu ukupne javne nabave u Hrvatskoj. I napokon samo sa zadovoljstvom mogli čuti da je na temelju izvješće Državne revizije iz 2007. Županijsko državno odvjetništvo zatražilo od Uprave za javne nabave kontrolu i reviziju postupaka kako bi profunkcionirala ta jedna vertikala koja bi trebala sprečavati korupciju. Mislim da je to pravi put, dakle da se čitajući izvješća Državne revizije uspostavi ta vertikala, uskočka vertikala da je nazovem koja će napokon spriječiti da se milijarde iz javne nabave slijevaju u nečije privatne džepove. A upravo o tome ste vi najčešće govorili i u ovoj sabornici i na Nacionalnom vijeću za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Poštovani kolega Jovanoviću da nam je taj rak rana i problem javne nabave uvijek, a posebice zbog toga što u par dana raspravljamo o nizu tih dokumenata koji dokazuju da ne smijemo samo čitati broj javnih nabava koji su problematični, nego njihovu ukupnu vrijednost, posebice što se sada ispostavilo da u poništenim postupcima javne nabave njihova vrijednost prelazi trećinu ukupnih javnih nabava u Hrvatskoj prema podacima komisije. Ali dozvolite samo još dva primjera kako se koristi državna imovina. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture 5,5 milijuna kuna ugovori o djelu utrošeni u jednoj godini mimo zakona. U tom ministarstvu su sklapali više ugovora o djelu nego zapošljavali. Ministarstvo zdravstava nije bilo u stanju popisati i u knjige unijeti građevinske objekte i zemljište vrijednosti 62 milijuna kuna. To je jedna solidna bolnica. Dakle čim nema u knjigama inventurnim vrijednost takve velike, postavljam pitanje jeli moguće da onda tih 62 milijuna netko odnese da se manjak neće ni vidjeti ... [[Govornik se ne razumije.]] Mislim da bi ministri osim cijepljenja bilo jako dobro da vodi računa o imovini s kojima raspolažu.
Zahvaljujem. Na redu je replika uvaženog zastupnika Vlatka Podnara. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa gospodine Lesar kada govorite o Hrvatskim šumama nije problem ovaj dio što se odnosi, mislim problem je ovaj dug odnosno što Hrvatske šume nisu potraživale u vezi zemljišta. No međutim imate tamo još jednu nelogičnost gdje za izgradnju golf igrališta u Istri za firmu Skiper obračunato je prvi puta 19 milijuna kuna, da bi u drugom po naputku Ministarstva regionalnog razvoja i šumarstva bilo to obračunato za 10 lipa po kvadratnom metru. Sama državna revizorica u svom nalazu je napomenula da je nelogično da Hrvatske šume prihoduju da tako kažem za državno zemljište 10 lipa po kvadratnom metru, a da u isto vrijeme iz tih sredstava kupuju zemljište koje vrijedi 7 kuna prosječno po kvadratnom metru. A što se tiče ... nažalost pravilnik je postojao samo interni koji govori o trošenju sredstava opće korisnih funkcija šuma i logika je da 22% premda privatne šume vjerojatno da je nastavljena inventarizacija šuma u Hrvatskoj bilo bi u tom omjeru i više. Ali je problem u tome što nema pravilnog pravilnika koji će govoriti i reći na koje poslove i koje uzgojne radove se koriste ta sredstva koja plaćaju svi pravni subjekti u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Da, poštovani kolega, s jedne strane Hrvatske šume nisu naplatile 47 milijuna kuna potraživanja a istovremeno nisu podmirile obaveze po dospjelim kreditima Ministarstva financija za 24 milijuna 300 tisuća kuna. Da su naplatili ovih 47 milijuna vjerojatno bi na vrijeme ministru Šukeru vratili ovih 23 milijuna. A kad pak je u pitanju šumarska savjetodavna služba Državna revizija je jasno napisala i slijedeće, citiram "Služba svoje aktivnosti treba usmjeriti na izvršenje osnovnih zadaća radi kojih je osnovana.". Pa zar je moguće da Državna revizija stručnjake u šumarstvu mora podučavati što je smisao Zakona o šumama, zašto je naknada uvedena, zašto se smije koristiti naknada za opću korisnost šuma i da se ako želi i dalje ubirati novac on namjenski koristi. Ili je onda bolje da predložimo da se ukine tih 0,07% doprinosa za poduzeća jer je ovaj nalaz dokaz da taj novac šumama nije potreban, da se koristi i za druge namjene. Dakle, ajmo onda za ovih 90 milijuna rasteretiti gospodarstvo jer vi ste dokazali gospođo državna revizorice da oni nisu osposobljeni koristiti novac po slovu zakona. Antirecesijska mjera, pomoć gospodarstvu, ukinimo 0,07% doprinosa.
Zahvaljujem. Imamo još jednu repliku uvaženi zastupnik Goran Heffer. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Lesar, ukazali ste na problem uvjetnog odnosno bezuvjetnog kako ste predložili mišljenja u slučaju kada nisu poduzimani postupci za naplatu dospjelih potraživanja. Kada bi to tako bilo onda vjerujem da bi bilo da ne kažem preko 60, 70% bezuvjetnih mišljenja u nalazu revizije. Naime, ja poput pretpostavljam većine drugih kolega gledam prije svega svoju županiju. I evo vidio sam unutar Vukovarsko-srijemske županije dakle četiri grada Ilok 2 milijuna 730 i nešto tisuća, Vukovar 4 milijuna, Otok 4 milijuna 400, Županja 4 milijuna 900, pa evo i općina Ivankovo kao jedna od najvećih preko milijun kuna. Dakle, nenaplaćenih potraživanja za koje nisu poduzimane mjere ili su opomene slane a dalje nije išlo. Ja bih se složio da je uvjetno mišljenje dobra mjera s tim što se vidi da je to ukazano u nalazu revizije. Naime, riječ je o da tako kažem greški koja nije učinjena jer je to greška nečinjenja i nalaz revizije bi trebao biti dostatan da uozbilji da tako kažem uprave gradova i općina o kojima je riječ da poduzmu mjere jer to ide samo njima u prilog. Dakle, evo kažem u ovih pet jedinica lokalne samouprave 17 milijuna kuna u Vukovarsko-srijemskoj županiji a i ostale općine imaju sličan problem. Naime, trebaju poduzeti mjere ali mislim da je dovoljno što je u reviziji iskazano upravo uvjetno mišljenje pa i samo zbog toga. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Kolega, ja se s vama slažem ali postoji tu još jedan problem. Ajmo pokušati zajedno odgovoriti na pitanje što je predstavničko tijelo u gradu Zlataru, općini Galovcu i općini Sibinj napravilo kada je dobilo nalaz državne revizije. Jesu li predstavnička tijela smijenili čelne ljude zbog nepovoljnih mišljenja, pokrenuli bilo kakve postupke? Nisu. Vjerojatno čak nisu ni razmatrali ta izvješća, možda čak je bilo to sakriveno od njih i zato je strašno bitno da tijela progona odnosno istrage kao što je USKOK i Državno odvjetništvo barem kod tih nepovoljnih mišljenja bude jamstvo, jamac da će se stvari raščistiti do kraja. Ali činjenica je da takva uvjetna mišljenja dobivaju i Ministarstvo obrane, Ministarstvo unutarnjih poslova i Ministarstvo vanjskih poslova a nikoga iz Vlade nema da prati ovu raspravu, šalju poruku i jedinicama lokalne i regionalne samouprave što god ti Šimini revizori nađu stavi u ladicu, šuti, ne talasaj, nikad te ništa nitko neće pitati jer ne želimo izdvojiti najkritičnije točke i njima se baviti nego pokušavamo zamagljivati stvari sa traženjem ne znam kakvih izvještaja od same Vlade. Pet, šest smjena u Vladi, resornim ministarstvima, lokalnoj samoupravi godišnje, najveći doprinos ureda državne revizije za zakonito korištenje novaca građana ove države.
Zahvaljujem. Obavještavam da je sukladno članku 207. stavak 2. Poslovnika isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta u 15 sati i 12 minuta. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Na redu je uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Državna revizija je jedan od stupova društva. Uz Hrvatski sabor, uz hrvatsku Vladu, uz predsjednika Republike, državnog odvjetnika i guvernera Narodne banke tu je i državna revizija. Na kojem temelju počiva taj važan stup? Bez čega bi se taj stup urušio i bez čega on prestaje imati smisla? To je povjerenje. U javnosti, u društvu mora postojati povjerenje u državnu reviziju. Reviziju nema tko revidirati. Revizija podnosi izvješće ovom Saboru. Na ovom Saboru je konačna odluka da vam vjeruje ili da vam ne vjeruje. Revizija kojoj javnost ne bi vjerovala bila bi nepotrebna. Ona bi imala sama sebi svrhu, ona niti bi što otkrivala, niti bi nešto upućivala, niti bi zapravo njezino djelovanje u bilo kojem pogledu bilo smisleno. Bila bi samo još jedan kotačić u mehanizmu prikrivanja korupcije i kriminala u ovoj zemlji a kao da je tih kotačića malo. Postoji li povjerenje u državnu reviziju? 15 godina Državnu reviziju vodi ista osoba i 15 godina u ovom Saboru dobiva povjerenje, ne samo prilikom reizbora nego prilikom prihvaćanja godišnjih izvješća. Godišnja izvješća Državne revizija u ovom Saboru prihvaćaju se jednoglasno. To pokazuje uistinu visok stupanj povjerenja u Državnu reviziju. Sve ove godine dakle to je povjerenje postojalo pa je postojalo i 2005. godine kad smo prihvaćali izvješće za obavljenim revizijama u 2004. godini. Postojalo je i kod mene do neugodnog iznenadnog događaja četiri godine kasnije kad se ustanovilo da Državna revizija nije u potpunosti izvijestila Hrvatski sabor o neugodnom događaju. Radi se o nabavci 36 kamiona u MORH-u. Otvoreno je saborsko Istražno povjerenstvo koje je ispitivalo taj slučaj i naravno pregledalo je i nalaz Državne revizije, čak štoviše zatražilo je od Državne revizije potpuno izvješće. Nije se oslonilo samo na to da pregleda to izvješće za 2004. godinu koje je četiri godine ranije došlo u Sabor nego ga je tražilo službenim putem ponovo i dobilo ga je, pregledalo i donijelo na temelju toga neki zaključak. Zaključak je bio da revizija u tom pogledu u MORH-u nije našla nepravilnosti. A tada se sasvim slučajno u novinama pojavilo kompletno izvješće ili šire izvješće u novinama. Što je pisalo u tom širem izvješću? Koja je tamo stajala rečenica a koja u Sabor nije došla? Stajala je rečenica da je ministar Rončević svojevoljno naredio kupnju kamiona od "Eurokamiona" i to s obrazloženjem da je to najpovoljnija ponuda, a da to ničim obrazložio nije. To je ta rečenica koju Sabor vidio nije. Dobro, isprika je bila ta u Sabor se uvijek šalju skraćena izvješća jer kompletna izvješća ima 20 tisuća stranica. U redu, shvatljivo. Ali kad je istražno povjerenstvo osnovano baš za taj slučaj od revizije zatražilo da mu pošalje izvješće opet je dobilo što, izvješće bez te ključne rečenice. Opet je dobilo skraćeno izvješće. Došlo je, kao što nam je poznato, do prepirke između Državne revizije i Državnog odvjetništva tko je koga tu obmanuo, tko kome nije dostavio kompletne podatke i o tome smo čitali u novinama. Kolega Jovanović danas kaže da županijska državna odvjetništva počinju postupati po nalazima Državne revizije pa da idu pomalo ispitivati one kojima ste vi dali negativnu ocjenu. To je dobro, to jača povjerenje u Državnu reviziju. To je dobro da su se konačno državna odvjetništva sjetila da tako postupaju. Ali i ta svađa između vas i gospodina Bajića oko kamiona pokazuje nešto drugo. Kako da državna odvjetništva reagiraju ako tvrde da nisu od vas informirani? Kako Hrvatski sabor da nešto zaključuje ako dobija nepotpuno izvješće? Kako da jedno istražno povjerenstvo provede svoju istragu ako na izričit zahtjev, ali baš na izričiti zahtjev vi tom povjerenstvu pošaljete samo skraćeno izvješće. Samo skraćeno, a ne kompletno. Ovakva zbivanja u stanju su poljuljati ključni temelj stupa ovoga društva koji se zove Državna revizija. Taj temelj, rekao sam, jest povjerenje. Nestane li tog povjerenja vaš posao je besmislen i uzaludan. Uz sav trud koji ulaže ja se sada pitam, evo imamo ovo izvješće, ja se sada pitam koji li su sve dijelovi u njemu skraćeni kao što su bili skraćeni kamioni MORH-a? Što je od ovoga zapravo istina? Jer ako je takvih skraćivanja kao u slučaju MORH-a bilo i kasnije, ako ih ima u ovom izvješću onda mi punu istinu o vašoj reviziji nećemo saznati nikada. Ja ne tvrdim da ih ima, ja ne tvrdim ni da je jedno unutra takvo skraćenje, ali ovaj presedan koji se dogodio, koji je pokazao da Državna revizija nije baš tako voljna surađivati, čak ni sa saborskim istražnim povjerenstvom ako to ugrožava jednoga ministra, je loš znak. To je loš znak. Mi smo rekli u ime kluba da ćemo prihvatiti ovo izvješće. Prihvatit ćemo ga. Gospođo Krasić, prihvatit ćemo ga kao što smo prihvaćali i sva dosadašnja. Ali ja se iskreno nadam da se primjer kamiona neće ponoviti više ni u jednom drugom slučaju. Mi moramo moći vjerovati, moramo imati razloga vjerovati da ćete potpunu, kompletnu, točnu, nepristranu informaciju dostaviti ovom saborskom tijelu, ovom Saboru čak i onda kad je ona neugodna za ovog ili onog ministra. Hvala vam.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Zvonimir Mršić.
Poštovani kolega Stazić, ja bih ovdje htio dopuniti sa jednom dvojbom koja se nažalost meni javlja u posljednje vrijeme. A to je da kada Državna revizija napravi svoj nalaz, a Državna revizija osim što skraćeno izvješće dostavlja Hrvatskom saboru sva potpuna izvješća dostavlja nadležnim državnim odvjetništvima pa tako općinsko i županijsko državno odvjetništvo dakle u potpunosti dobija izvješća, osim izvješća koja se odnose dakle na posebne strukture kao što su MUP i vojska. Međutim, evo i ja sam na svojoj osobnoj koži iskusio u posljednje vrijeme da suradne institucije kao što su primjerice policija nema povjerenja u Državnu reviziju. I da policija postupa u istragama tamo gdje Državna revizija utvrdi da je sve u redu, a da ne postupa tamo gdje Državna revizija iz godine u godinu ukazuje na to da se u lokalnoj, područnoj, regionalnoj samoupravi i u ministarstvima događaju razne nepravilnosti. Tako da policija si određuje diskreciju ili ima diskreciono odlučivanje o tome protiv koga će i kako postupati i nadopunjuje i izmišlja nalaze i izvješća, a ne vjeruje Državnoj reviziji. Državna revizija ima jednu veliku pozitivnu stvar posljednjih godina, odnosno od trenutka kad je osnovana, a to je da definira nekakvu praksu postupanja u određenim situacijama u primjerice lokalnoj samoupravi. Na žalost evo, policija potpuno ide kontra toga i policija radi razno razne konstrukcije kako bi optuživala, a da pritom doista apsolutno ne postupa prema opravdanim sumnjama koje u svojim izvješćima iznijela Državna revizija.
Vrijeme. Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Kolega Mršiću, uistinu ne znam zašto policija i ministar unutarnjih poslova Karamarko ne vjeruje Državnoj reviziji do te mjere da se ponaša upravo suprotno od onoga što revizija sugerira, pa ide istraživati ono zašto revizija kaže da je u redu, a ne ide istraživati ono za što revizija kaže da nije u redu. Ali ja mislim da je ovaj vaš slučaj, slučaj Koprivnice pomalo atipičan. Znate, Državna revizija je vjerojatno s pravom ustanovila da se, tu se radilo o prodaji jedne nekretnine na nekom otoku, a zakon kaže da se ta nekretnina mora kad ju prodaje jedinica lokalne samouprave prodavati na javnom natječaju i po tržišnoj cijeni. Vi ste je prodali na javnom natječaju i po tržišnoj cijeni i zbog toga vas Karamarko progoni. To meni ovako izgleda otprilike kao u Zakonu o cestovnom prometu je propisano da se vozi desnom stranom ulice, pa vas onda policija protiv vas podigne prekršajnu prijavu zato što ste vozili desnom stranom ulice. To otprilike tako izgleda. Ne samo to. Vi ste nakon te kupoprodaje obavijestili i Državno odvjetništvo koje zastupa interese Republike u građanskim stvarima da provjeri je li ta kupoprodaja u redu. I tri godine se nije događalo ništa, tri godine, dok ministar unutarnjih poslova valjda zbog neke ravnoteže među političarima se nije okomio na vas. Uvjeren sam da će se taj nesporazum i nepravda koja vam se čini uskoro ispraviti i objasniti.
Zahvaljujem. Idemo dalje s pojedinačnom raspravom. Na redu je uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Nema je. Gubi pravo na raspravu. I imamo sada pojedinačnu raspravu, uvažena zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna revizorice sa suradnicima. Godišnje Izvješće Državnog ureda za reviziju i za 2009. godinu kao i za niz prethodnih zaslužuje bezuvjetno mišljenje. Iz izvješća o obavljenim revizijama vidljivo je da se u razdoblju od 1. listopada 2008. do 30. rujna 2009. godine kontrolom obuhvaćena javna sredstva u iznosu od 176 milijardi kuna što je više od 50% bruto domaćeg proizvoda. Očito je da Državni ured za reviziju kao samostalno i neovisno stručno tijelo zapravo jest najjača karika u lancu kontrole javnog novca i samim time revizija je i područje vrlo značajnih mogućnosti suzbijanja korupcije. S tim u vezi u izvješću je istaknuto da je u izvještajnom razdoblju Državni ured za reviziju na 103 predmeta surađivao, neposredno surađivao na suzbijanju korupcije. Ipak, posljednjih se godina nekako nameće potreba da se učini svojevrstan kvalitativni iskorak, možda čak i u smislu izmjene Zakona o reviziji o čemu je govorila kolegica Zgrebec, a sve da bi vrijedan rad Državnog ureda za reviziju rezultirao još vidljivijim smanjivanjem broja nepravilnosti i nezakonitosti na terenu, odnosno da se te nepravilnosti ne bi ponavljale u tolikom obimu kao što je to sada slučaj. Naime, Državna revizija već 15 godina za redom na terenu utvrđuje mnogobrojne nepravilnosti i nezakonitosti. Kako to konkretno izgleda za 2009. godinu najbolje potvrđuje podatak da je od ukupno 546 revizorskih mišljenja o poslovanju subjekata na državnoj i lokalnoj razini samo njih 107 ili 19% bilo bezuvjetno. Nema istina puno negativnih mišljenja, svega ih je pet. Ali zabrinjava definitivno brojka od 434 uvjetna mišljenja što je gotovo 80% od ukupnog broja. I taj postotak više ili manje problematičnih subjekata je zapravo konstantan iz godine u godinu. Dakle, smanjuje se broj nepravilnosti kod određenog broja subjekata, s tim da je kako i sam ured konstatira najveće smanjenje evidentno kod subjekata kod kojih se revizija ponavlja svake godine. Međutim, velik broj subjekata je nepopravljiv i uporno iskazuje iste propuste. Naime, u izvješćima o obavljenoj reviziji uz utvrđene nepravilnosti u poslovanju subjekata Državna revizija daje i naloge i preporuke za ispravak nepravilnosti kako se iste ne bi ponavljale. I tu zapravo dolazi do izražaja ta instruktivna uloga revizije. Naravno, Državna revizija prati izvršavanje izdanih naloga i preporuka i u sljedećem revizorskom izvješću navodi naloge i preporuke po kojima je postupljeno, odnosno isto tako navodi i one po kojima se nije postupilo. Za 531 revidiranog subjekta u 2009. godini, odnosno u Izvješću za 2009. godinu Državna revizija je izdala 2242 naloga i preporuke ili prosječno 4 naloga po revidiranom subjektu. Na žalost, za razliku od revizorskog izvješća iz ranijih godina u kojima je prezentiran podatak o tome koliki je dio naloga i preporuka izdanih u prethodnoj reviziji i izvršen u ovom izvješću tog podatka nema što je velika šteta. Međutim, upravo podaci iz prethodnih godina daju nam za pravo da smijemo misliti kako ni u 2009. velik dio naloga i preporuka nije izvršen, odnosno da se ignorira. Ignorira se posao stručnih ljudi koje plaćaju porezni obveznici, da bi se sljedeće godine ti stručni ljudi ponovno iscrpljivali i trošili proračunski novac, detektirajući iste te nepravilnosti. Očito je dakle da se nešto mora promijeniti, da ne može ostati o onoj narodnoj psi laju, a karavane prolaze. Neposredan povod za ovu moju raspravu o ignoriranju naloga i preporuka državne revizije i ponavljanju grešaka zapravo je posebni dio revizorskog izvješća, to je dakle onaj sa kojeg je skinuta oznaka službene tajne, a koji obuhvaća nalaze triju ministarstava, Ministarstva obrane, Ministarstva unutarnjih poslova i Ministarstva vanjskih poslova i europskih integracija, s tim da se i ovo posljednje ministarstvo u 2009. godini, dakle dobilo je uvjetno revizorsko mišljenje, dok je ranijih godina dobivalo bezuvjetno mišljenje. Ministarstvo obrane i Ministarstvo unutarnjih poslova u pravom su smislu riječi dva infant terriblea hrvatske izvršne vlasti kad je u pitanju gospodarenje novcem hrvatskih građana, a to su zapravo dva diva koja zapošljavaju preko 50 tisuća ljudi. Ministarstvo obrane ima preko 22 tisuće zaposlenika, a MUP gotovo 24 tisuće. Uz to što redovno iskazuju gubitke u poslovanju, pa su tako i u 2009., 2009. su zaključila s okruglo 160 milijuna kuna gubitka, od čega Ministarstvo obrane 75, a Ministarstvo unutarnjih poslova 84. Nevjerojatna je zapravo ta njihova upornost i društvena neosjetljivost kojom iz godine u godinu ponavljaju iste propuste. Ta ministarstva ni dan danas ne znaju kolikom imovinom raspolažu, jer još uvijek nakon niza upozorenja nisu obavili cjelovit popis imovine. Financijski plan za ta je ministarstva nepoznanica, ne planiraju prihode, ali ih ostvaruju i dakako potroše. Ta ministarstva ne evidentiraju stotine milijuna obveza i materijalnih rashoda. Dalje materijalne rashode i obveze nastale u tekućoj godini ne knjiže u toj istoj godini, već ih prenose u narednu godinu, i tako zapravo iskazuju nerealan financijski rezultat. Nemaju ustrajne evidencije putem kojih bi se objedinjeno pratilo izvršenje zaključenih ugovora o nabavi robe, radova i usluga. Obzirom na gubitke u poslovanju ne ostvaruju mjere štednje i učinkovitijeg poslovanja, štoviše preuzimaju nove obveze i ostvaruju rashode iznad visine sredstava osiguranih u proračunu. U 2009. i Ministarstvo vanjskih poslova uključilo se u klub, kao što sam maloprije već rekla, ministarstava s uvjetnim mišljenjem. Razlog za to je nenamjensko trošenje sredstava reprezentacije i bavljenje, eto reći ću tako, šverc komercom alkoholnih pića. Veleposlanici doista pronose dobar glas o Hrvatskoj. Ured državne revizije svake godine konstatira većinu ovih nepravilnosti uvijek iznova, međutim ova ministarstva doslovno su gluha, doslovno nikom ništa. I tako idemo dalje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Time smo završili raspravu pojedinačnu. Želi li predstavnik predlagatelja završno uzeti riječ? Da. Državna revizija, uvažena gospođa Šima Krasić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo. Pa evo ja kao i uvijek, danas je malo brže završilo, drago mi je, ja bih htjela čuti više prijedloga, mišljenja, jer svaki bilježimo tako da nam to može pomoći u poslu da više i bolje radimo ubuduće, jer nitko nije takav da ne može raditi bolje. Ja to uvijek kažem i uvijek mislim da možemo više. Nemam potrebe odgovarati na bilo kakva mišljenja, jedino ovdje evo, ja bih sada mi se pružila prilika da velim u vezi izjave gospodina Stazića. Jedanput ono što se dogodilo. Mi nikada nismo radili reviziju nabavke kamiona. Radili smo reviziju Ministarstva obrane koji je imao 4 i pol milijarde prihoda te godine. Istovremeno u istoj godini je imalo planirane nabavke do 700 milijuna kuna. Od toga je 260 milijuna kuna bilo izravnom … [[Govornica se ne razumije.]] , ono što sve imaju po zakonu. Ja ovdje moram reći da niti jedno mišljenje, niti jedan sažetak nije drukčiji nego kako je u cjelovitom izvješću, i to se nije nikada dogodilo. Niti je to dokazano. Prema tome, mi imamo izvješće koje se uručuje, imamo nalaze sa mišljenjem koji su identični, koji se daju Saboru prema standardima našim, a tko god želi mi imamo cjelovita izvješća na našim web stranicama. Mi smo dali uvjetno mišljenje Ministarstvu obrane za tu godinu, djelomice je i to možda utjecalo iz razloga što je bilo više nabave, ne samo kamiona. Provedbeni je bio postupak po jednom postupku, on je poništen što po zakonu nije bilo financijski ni pravnih učinaka, donesena odluka, išlo se je po drugom postupku iz tih razloga. Revizor je konstatirao činjenice. Mi, revizor niti ima znanja, ni mogućnosti, ni ovlaštenja da provjerava karakteristike itd., već postupke nabave. Znači da nije dobili bezuvjetno mišljenje, da nije rečeno da je nabavka u redu. A osim toga naglasili smo jer nije bio ugovoren offset te godine. Offset, dogradnja do 20%. I sljedeće godine revizori su imali zadatak da li je to … [[Govornica se ne razumije.]] , imali smo podatke da je offset korišten, da je bilo tu 16,2% od cijene, da je plaćeno 5 i pol milijuna kuna, to što revizor može vidjeti. Prema tome, niti jedan jedini podatak nije zatajen državnoj. Što se tiče dostave izvješća, drugim institucijama, ja ne volim, mi smo u vrijeme revizije je predsjednik države komentirao negdje taj dio i mi smo to vidjeli u javnosti pa smo taj dio nakon revizije dostavili uredu predsjednika jer je tražio, opisano na način kako su revizori to, znači već je. Što se tiče podataka oni su bili na našim stranicama, ja ovdje neću govoriti. Svim institucijama su dostavljena izvješća na vrijeme. Te godine Sabor Republike Hrvatske je donio, prihvatio izvješće, nije bilo u zaključku da se bilo kome dostavljaju, međutim uobičajeno je bilo da se ta izvješća dostave. Ja imam i podatke, međutim kad je došlo do situacije da se, jer se nismo svađali. Mi se sa Državnim odvjetništvom nismo svađali, s obzirom da je to tako pokušalo se prikazati u javnosti, jednostavno nismo dalje bilo što govorili. Na Povjerenstvu sam ja donijela podatke, imam 4 ove tu, kad je uručeno, kad je koji bio. Međutim, ja zaista moram priznati da mi sa Državnim odvjetništvom i sa drugim institucijama surađujemo jako dobro. Nikada nikakvih problema nije bilo. Čak imamo osobu zaduženu ispred ureda, pravnike koji kontinuirano surađuje za sve podatke i ja sam naglasila danas u 103 slučaja smo mi ove godine, u ovom izvještajnom razdoblju surađivali na način ono što mi imamo, što možemo pomoći i što možemo dati. Prema tome, ja ovdje samo mogu reći da nikada, ni sada niti bilo kad, bez obzira kako su ugodni ili neugodni nalazi, oni dolaze pred Hrvatski sabor, oni dolaze lokalnim jedinicama, vijećima, skupštinama, vijećima općina, gradovima i to, jer je to naša zadaća. Zadaća je pomoći da se zakoni, standardi, propisi primjenjuju. To je zadaća revizije. I ako se to primjenjuje bit će manje nepravilnosti, bit ćemo zadovoljniji. Oni koji izvršavaju, a i mi koji kontroliramo, a vjerojatno i oni koji poreze plaćaju. Ja samo mogu evo toliko, da nikada nije bilo nekakve svađe, ali da je ured imao određenu štetu, pretrpio je. Da sam ja osobno i da sam ja prestala tada dokazivati što je bilo, kako je bilo, ali na ovom povjerenstvu svi ovi podaci koje ja imam ovdje što se dostavljalo, znači nisu dobili bezuvjetno mišljenje i bilo je primjedaba. Primjedba je bila ako je početa nabavka po jednom postupku mišljenje revizora je bilo da ga je trebalo tako dovršiti. Ali to je mišljenje, revizor ne može narediti. Evo, ja vam se ispričavam. Dužnost mi je to reći jer zaista nisam imala prilike reći da nikakvih skrivanja, nikakvih dokaza nikada nije bilo, niti sada. A zašto bi? Kad ministar dobije izvješće pa ga zajedno analiziramo pa gledamo što možemo i kako možemo najbolje napraviti. Ja sam uvijek spremna porazgovarati u onom smislu što se može i na koji način nabaviti. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Nije posve točno da je kompletno izvješće došlo Povjerenstvu istražnome. Došlo je na naš upit skraćeno izvješće u kojem je izostavljena rečenica da je ministar donio odluku o kupnji kamiona od "Eurokamiona" tvrdeći da je to najpovoljnija ponuda i da to ničim obrazložio nije. Ta rečenica se nalazi u proširenom izvješću, gospođo Krasić, i ja sam je u proširenom izvješću vidio. U skraćenom izvješću koje ste nam poslali i koje je došlo na ovaj Sabor te rečenice nema. Da je tu ipak se radilo o pokušaju prikrivanja nečega imamo još jedan dokaz. Na izravno pitanje vama, koji ste tada svjedočili, vi ste rekli da nikakvih nezakonitosti niste pronašli jer da ste ih pronašli da biste upozorili na to nadležno tijelo. Kao što vidimo otvorena je istraga, kao što vidimo traje sudski postupak, kao što vidimo nezakonitosti je bilo.
Vrijeme, hvala. Zahvaljujem. Zaključujem raspravu.
Molim vas, da samo kažem, revizija ne utvrđuje zakonitosti, utvrđuje nepravilnosti.
Hvala lijepo, pa to znaju i oni. Zahvaljujem, sve je u redu. Više ne možete se javiti. Zahvaljujem i zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se za to steknu potrebni uvjeti.
Prelazimo na Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2009. godinu i Izvješće o obavljanim revizijama. Izvješće o obavljenim revizijama posebni dio. Podnositelj Državni ured za reviziju Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlog saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeće zaključke: "1. Prihvaća se izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2009. godinu i Izvješće o obavljanim revizijama". Molim uključimo se i glasujmo o ovom prvom zaključku. Rezultat? 1. zaključak je prihvaćen većinom glasova 103 glasa za, 5 suzdržani i ništa protiv. I 2. prihvaća se izvješće o obavljenim revizijama za 2008. godinu posebni dio. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj drugi zaključak je prihvaćen većinom glasova. 100 glasova za, 5 suzdržani i 2 protiv. Klub zastupnika SDP-a predlaže HRvatskom saboru donošenje sljedećih zaključaka. 1. Izvješće Državnog ureda za reviziju dostavljaju se nadležnim tijelima i institucijama radi utvrđivanja eventualnih kaznenih ili prekršajnih djela. Dajem na glasovanje ovaj zaključak kluba SDP-a. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zaključak Kluba zastupnika SDP-a je prihvaćen sa 87 glasova za, 4 suzdržana i 19 protiv. Drugi zaključak također, "Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da a) u roku od 60 dana Hrvatskom saboru dostavi program za dugoročno uklanjanje revizije utvrđene nepravilnosti koji se ponavljaju i b) u roku od 60 dana predloži Hrvatskom saboru na raspravu i usvajanje izmjene i dopune Zakona o Državnoj reviziji na način da se osigura revizija trgovačkih društva u vlasništvu i pretežitom vlasništvu države svake godine". Dajem na glasovanje ovaj zaključak kluba, a i b naravno. Rezultat? Ovaj drugi zaključak nije prihvaćen jer je dobio 43 glasa za, 1 suzdržan i 66 protiv. I treći isto prijedlog zaključka. "Zadužuje se Državno odvjetništvo Republike Hrvatske da u roku od 90 dana na temelju izvješća Državne revizije Hrvatskom saboru dostavi izvješće o utvrđenim kaznenim i prekršajnim djelima". Dajem na glasovanje i ovaj zaključak treći. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zaključak kluba nije prihvaćen. Dobio je 39 glasova za, 2 suzdržana i 70 protiv. Zastupnik Dragutin Lesar predlaže donošenje zaključka koji glasi: "Hrvatski sabor zadužuje Državno odvjetništvo Republike Hrvatske da u roku od 60 dana dostavi pisano izvješće o poduzetim radnjama po predmetima u kojima je Državna revizija dala negativno mišljenje". Dajem na glasovanje ovaj zaključak zastupnika Lesar. Izvolite se uključiti i glasujte. Rezultat? Ovaj zaključak također nije dobio potrebnu većinu glasova 32 za, 1 suzdržan i 75 protiv.