… [[Početak nije snimljen.]] i to točkom: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Sjedinjenih Američkih Država o nabavi i razmjeni usluga (USA-HRV-02), hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 200 Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog ste primili u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 164. Poslovnika. Raspravu o prijedlogu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obranu. Izvješća ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Uvodno u ime predlagatelja zamjenica ministra gospođa Višnja Tafra. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice. Uvažene zastupnice i zastupnici. Navedenim prijedlogom zakona sukladno Zakonu o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora potvrđuje se sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Sjedinjenih Američkih Država o nabavi i razmjeni usluga (USA-HRV-02) koji je potpisan u kolovozu ove godine. Predloženi sporazum pruža okvir za suradnju na području vojne logistike u sklopu kontinuiranog napretka u suradnji ministarstava obrane dviju država. Sporazum se može koristiti u rasponu vojnih aktivnosti u okviru mirovnih misija, sudjelovanja u zajedničkim vježbama i obuci, razmještaju snaga, operacijama te u aktivnostima pružanja humanitarne pomoći. Na temelju sporazuma Oružane snage SAD razmjenjuju logističku potporu i to najčešće hranu, gorivo, prijevoz, streljivo, opremu uz izričito isključivanje logističke potpore materijalnih sredstava i usluga čiji je prijevoz zabranjen nacionalnim zakonima i propisima ili nije prihvatljiv na nacionalnoj razini obiju država. Sporazumom je uređena vrsta potpore koja se može pružiti, uvjeti i postupci za njeno pružanje, troškovi kojih su se stranke odrekle ili su isključeni kao i sigurnost podataka. Sve aktivnosti stranaka na temelju ovog sporazuma i bilo kojih provedbenih dogovora provodit će se u skladu s njihovim nacionalnim zakonodavstvima. Nakon stupanja na snagu ovog sporazuma ovaj sporazum u potpunosti zamjenjuje sporazum o pravnim i financijskim postupcima te standardima logističke potpore koji je Ministarstvo obrane RH potpisalo s Ministarstvom obrane SAD 2002.godine na rok od 10 godina. S obzirom na područje koje sporazum uređuje i s obzirom na to da se radi o sporazumu vojne naravi u skladu s Ustavom utvrđeno je kako postoji potreba sklapanja međunarodnog ugovora na neodređeno vrijeme umjesto produljenja sporazuma o kojem sam vam govorila. Sporazum ne zahtjeva izmjenu važećih ili donošenja novih zakona ali podliježe potvrđivanju Hrvatskom saboru. I s obzirom na prirodu postupka potvrđivanja međunarodnih ugovora kojim država formalno izražava spremnost da bude vezana već sklopljenim međunarodnim ugovorom kao i na činjenicu da se u ovoj fazi postupka u pravilu ne mogu vršiti izmjene i dopune teksta predlažemo njegovo usvajanje. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Prelazimo na raspravu po klubovima. Prvi je klub HDZ-a i kolega Davor Ivo Stier.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovana gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege. Klub zastupnika HDZ-a podržat će Prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Sjedinjenih Američkih Država o nabavi i razmjeni usluga. Ovim bilateralnim sporazumom će se doista stvoriti pravni okvir za intenziviranje i daljnji razvoj suradnje između Oružanih snaga RH i Američke vojske što smatramo iz više razloga potrebno i poželjno. Na čisto obrambenom planu suradnja sa našim saveznicima u NATO-u a posebice sa SAD omogućila je i omogućava i dalje profesionalni razvoj djelatnih vojnih osoba Oružanih snaga RH prema unapređivanju ukupnog hrvatskog obrambenog sustava. Zajedničkim vježbama sa saveznicima, a pogotovo u obavljanju svojih vojničkih dužnosti u mirovnim misijama diljem svijeta pripadnici Hrvatskih oružanih saga istaknuli su se svojim profesionalizmom i time značajno pridonijeli ostvarivanju hrvatskih nacionalnih interesa na međunarodnom planu sukladno odlukama Hrvatskog sabora. Kako i bi i dalje mogli uspješno ispunjavati te zadaće Hrvatski sabor mora im omogućiti najbolje moguće uvjete i potporu. Zbog toga i ovaj sporazum sa SAD važan jer regulira i olakšava pružanje potrebne logističke potpore našim postrojbama kao i njihovu adekvatnu obuku i opremanje. Upravo smo jučer u ovoj sabornici prilikom rasprave o Zakonu o hrvatskim braniteljima istaknuli koliko je bila važna logistička potpora za pobjedu nad velikosrpskim agresorom. Hrvatske oružane snage danas s ponosom baštine taj pobjednički duh iz Domovinskog rata. Uz očuvanje takvog duha vrednujući ratna iskustva iz epopeje stvaranje i obrane nezavisne države Hrvatskoj vojsci su danas potrebna nova ulaganja u modernizaciju obuku i opremanje kako bi sačuvale one sposobnosti koje su joj potrebne za uspješno obavljanje misije i zadaće zadane Ustavom RH. Stoga smo u našem klubu uvjereni da je potrebno potvrditi bilateralni sporazum sa SAD jer će se njime osigurati veća fleksibilnost i interoperabilnost Hrvatskih oružanih snaga na području logistike, a time povećati sigurnost naših vojnika u mirovnim misijama. Dame i gospodo, jučer je oko 15,00 sati po lokalnom vremenu u blizini Zrakoplovne luke u Damasku napadnuta kolona vozila sa pripadnicima hrvatskog i austrijskog kontingenta u Mirovnoj misiji UN UNDOF na Golanskoj visoravni. Hvala Bogu nitko od hrvatskih vojnika nije ozlijeđen ali su tom prilikom ranjena 4 pripadnika Austrijskih oružanih snaga koji su na sreću izvan životne opasnosti. Međutim taj napad na snage UN-a pokazuje da nema međunarodnih misija bez rizika, čak i onda kada nije riječ o NATO-ovim misijama već o UN-ovim. Taj nas napad podsjeća i na našu dužnost u Hrvatskom saboru da osiguramo sredstva i najbolje moguće uvjete za logističku potporu, za adekvatnu opremu i obuku hrvatskih vojnika. U tome moramo dakako biti jedinstveni, posebice u potpori našim časnicama i časnicima, svim djelatnim vojnim osobama koje u hrvatskim odorama pridonose međunarodnoj sigurnosti daleko od svojih domova, daleko od domovine, a služeći Hrvatskoj svojim profesionalizmom i vojnim zvanjem. Svima njima, svim našim vojnicima i njihovim obiteljima želimo poslati poruku da imaju potporu hrvatskih građana i njihovih predstavnika u ovom Visokom Domu. Kolegice i kolege, spomenuo sam ranije da je predloženi sporazum sa SAD-om važan za razvoj hrvatskog obrambenog sustava, ali on ima i pozitivne implikacije za ukupne hrvatsko-američke odnose. Ako u ovu raspravu mogu unijeti i svoje iskustvo u diplomaciji onda bih morao istaknuti da bez razvijene suradnje s Amerikom, a posebice s Pentagonom vjerojatno ne bismo mogli ostvariti sve strateške ciljeve Hrvatske države. Pritom ne mislim da je netko drugi odradio posao za nas, već da smo uspjeli stvoriti trajna i čvrsta savezništva s razvijenim demokracijama te da nam je to bilo od presudne važnosti za obranu i oslobađanje Hrvatske, za otklanjanje teza naših neprijatelja da je Hrvatska nastala na zločinu za uzimanje mjesta koji Hrvatskoj pripada u slobodnoj i ujedinjenoj Europi i u transatlantskom savezu zapadnih demokracija. Razumije se savezništvo koje imamo sa SAD-om i koje danas učvršćujemo ovim sporazumom zahtijeva da se pozornost posveti i na dva ključna elementa. Prvi je vjerodostojnost, prepoznatljivost i kontinuitet državne politike. To je stalno ulaganje u odnose sa SAD-om, ali i ostalim saveznicima u Europi i u tom pogledu je dobro što je iza nas ostao period koketiranja barem dijela državnog vrha sa pokretom nesvrstanih diktatora. Drugi je ključni element sustavno pristupanje savezničkim odnosima s pozicija hrvatskih nacionalnih interesa, odnosno stavljanje tog savezništva u funkciju ostvarivanja naših strateških ciljeva i u tom pogledu je Hrvatska napredovala. Danas odnosi sa SAD-om više nisu bitni za pozicioniranje nekog političara ili političke snage unutar Hrvatske kao što je to bilo negdje krajem '90.-tih odnosno uoči izbora 2000.godine. Saveznički odnosi sa Amerikom više ne ovise u presudnoj mjeri o tome tko je na vlasti u Zagrebu ili u Washingtonu, ali je zato u prvom planu oblikovanje tih odnosa na način da služe zajedničkim ciljevima i interesima. Mislim da je hrvatskim građanima ovih dana puno jasnije koji su svi benefiti od savezničkih odnosa s Amerikom, ali moramo biti svjesni i odgovornosti koje to savezništvo također nosi, a to se prvenstveno odnosi i na ulogu Hrvatske kao faktor stabilnost u JI Europi. Nakon što je 16.studenog konačno uspješno riješene su neke velike nacionalne teme naša odgovornost prema susjednoj regiji nije manja nego veća i tu imamo nemali broj izazova. Zbog naših interesa ne smijemo odustati od normalizacije odnosa sa Srbijom, ali na bilo koji način već pridržavajući se Sporazuma o normalizaciji iz 1996.godine tražeći od Beograda da se isto tako pridrži onoga što je potpisao. Zbog naših interesa naše savezništvo s Amerikom moramo usmjeriti i na pomoć susjednoj prijateljskoj BiH čija budućnost ovisi o tome da sva tri konstitutivna naroda i svi građani BiH postanu jednakopravni. Hrvatsko-američko savezništvo mora se osjetiti i u susjednoj BiH, ne u smislu neučinkovite ili protupravne intervencije unutarnje poslove druge države već kao poticaj i garancija onima u BiH koji žele graditi mir i europsku budućnost na temelju poštivanja prava hrvatskog naroda i ostalih konstitutivnih naroda i svih građana BiH. Kolegice i kolega, na stolu nam je danas Sporazum sa SAD-om o obrambenoj suradnji na području logističke potpore i razmjeni usluga, međutim i tom prilikom moramo imati u vidu ovu širu sliku. Upravo zbog toga će klub HDZ-a podržati ovaj Prijedlog zakona o potvrđivanju bilateralnog sporazuma sa SAD-om. Hvala vam.
Hvala. U ime kluba HDSSB-a Zoran Vinković.
Uvažena gospođo potpredsjednice, zamjenice ministra. Klub HDSSB-a će podržati ovaj sporazum što je sasvim normalno jer samo lude političke opcije ili lude glave ne bi prihvatile ovaj sporazum. Ali želimo napomenuti upravo radi stanja u kojem se nalazi HV, tu ne mislim na ljudski faktor u HV-u nego prije sveg stanja tehnike, funkcionalnosti te tehnike i opremljenosti HV-a bez obzira koliko dugo smo već godina član NATO saveza i pripadnici euroatlantskih integracija ipak želimo upozoriti i na to stanje jer ovo je prije svega u tom smislu potpis ja bih rekao Davida i Golijata iako imamo iskustva iz Domovinskog rata gdje upravo David dakle pripadnici Zbora narodne garde, odnosno HV-a su pobijedili onog Golijata, odnosno onu omraženu tzv. Jugoslavensku narodnu armiju, odnosno srbočetničku armiju. Upravo iz tog razloga želim i otvoriti i ja bih rekao i niz problema koji su vezani za stanje funkcionalnosti i opreme unutar Hrvatske vojske i podsjetiti dugi niz godina osim one nabavke kamiona nije učinjeno ništa u opremanju, ništa funkcionalno u opremanju Hrvatske vojske. Tu želim prije svega podsjetiti na stanje u zrakoplovstvu, na stanje borbene spremnosti. To je upravo bit i potpisa ovog Sporazuma. Za one koji ne razumiju vojnu terminologiju imamo u ovom trenutku vjerojatno jedan mig koji je u funkciji i nekoliko onih školskih zrakoplova na kojim se obučavaju novi piloti kojima su obećani i stanovi, kojima je obećano i napredovanje. Imamo nekoliko helikoptera koji su u funkciji. Nadam se da ne ulazim u vojnu tajnu jer je to opće poznata stvar, tako da a evo ja bih volio da mi zamjenica kaže ako je to vojna tajna to stanje opremljenosti koja je vidljiva, vidljivo nad hrvatskim nebom tada ću ja prekinuti priču o ovim problemima koji se nalaze unutar. Ali je to činjenica. Dakle, visina i visina plaća hrvatskih časnika, opremljenost slično je, započeo sam priču o pripadnicima Hrvatskog zrakoplovstva, pilotima kojima je za vrijeme, odnosno prije školovanja bilo je niz onih reklama gdje je obećavan siguran posao, napredovanje u struci, osiguranje stambenog smještaja do dan danas gotovo 0,2% njih je uspjelo osigurati to što im je obećano ne samo kroz medije nego i kroz zakone koje je Hrvatski sabor donio. Dok više od 99% to nije uspjelo. Slična je stvar u opremljenosti Hrvatske mornarice, o kopnenoj vojsci ću samo otvoriti nekoliko problema koji su vezani za funkciju određenih poligona na kojima bi se trebalo Hrvatska kopnena vojska i zajedno sa određenim drugim vidovima vojske obučavati. Tu prije svega mislim na poligon Gašince gdje mi je i u pismu odgovoreno, odnosno odgovoru na zastupničko pitanje vrlo nejasno odgovoreno na sudbinu tog vojnog poligona koji je jedan od najvećih u Europi negdje veličine onog … [[Govornik se ne razumije.]] u Saveznoj Republici Njemačkoj. Tamo je inače Elvis Presley služio svoj vojni rok dok je bio u Europi. Inače i sam sam posjetio tu NATO bazu, tako da smatram da uz ovaj sporazum i uz važnost RH u geo političkom planu da bi u svakom slučaju Vlada trebala razmišljati i o tim poligonima. Vezano za ocjenu sredstava potrebnih za provođenje zakona. U ovom zakonu stoji da nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u Državnom proračunu RH jer će se ona odvijati kroz redovite aktivnosti Ministarstva obrane, te će se koristiti sredstva iz Državnog proračuna namijenjenog radu Ministarstva obrane i Oružanih snaga RH. Smatram da ta sredstva neće biti dostatna, da u svakom slučaju trebamo prije svega i pogledati da je dugi niz godina upravo na Ministarstvu obrane su rađeni najveći rezovi u državnom proračunu. Podržavamo hitni postupak donošenja ovoga zakona i podržavamo donošenje. Nadam se, dakle da nisam ušao u razinu onoga što se zove vojna tajna analizirajući ovako okvirno ne ulazeći u dubinu tih problema koji su vezani uz opremljenost i funkcionalnost Hrvatske vojske. Nadam se da nisam ušao u ono nešto što se zove vojna tajna. Evo, na svu sreću nema još uvijek ovog prijenosa na Hrvatskoj televiziji. Podržavamo zakon i evo pozivamo ministarstvo da, ne samo da obiđe naše pripadnike u mirovnim misijama, nego i da bude s njima, da se upozna s onim što rade, kakvim se opasnostima izlažu. Ali isto tako da analiziraju stanje opremljenosti Hrvatske vojske. Hvala.
Hvala. A sada će u ime kluba HDSSB-a završno govoriti Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Pitali su me zašto ja u ime kluba kada je već govorio Zoran Vinković. Ovo je završna riječ. Prema tome, to su dvije različite stvari, pa eto da je jasno predsjedavajućem zbog čega sam uzeo riječ, završnu riječ u ime kluba. Naime, kolega Vinković je izrekao da je potpuno suvislo da mi kao članica NATO pakta imamo ovakav sporazum sa vodećom članicom NATO pakta. Dakle, najjačom vojnom silom u svijetu – Sjedinjenim Američkim Državama. To jasno moramo reći našoj javnosti. Ne podrazumijeva nikakvo otvaranje vojnih američkih baza u RH kako bi se možda moglo naslutiti iz nekakvih, između redaka. Ali dakle, nema ni između redaka niti javno, jasno i glasno dakle da se radi o tome negoli se radi upravo o sporazumu kojim se omogućuje razmjena logistička, potpora i sve ostalo između SAD-a i Hrvatske. Hrvatska sudjeluje u mnogobrojnim mirovnim procesima većina od njih, od tih mirovnih procesa i stacioniranih vojnih snaga u svijetu po brojnosti i po materijalnim izdacima i po potpori vojnoj čine vojne snage SAD-a. Mi smo u tome kao zemlja sa 4 milijuna i još uvijek ne znamo koliko s obzirom da DZS još nije objavio podatke koliko nas ima relativno visoko također zastupljeni. Zbog toga svega je potreban ovakav sporazum. No, ono što sam htio reći u završnoj riječi, a to je ono što piše na stranici 5. i 6. to je primjenjivost. Naime, treba ovdje jasno i glasno reći da je Amerika i nuklearna vojna sila s arsenalom nuklearnog atomskog naoružanja i visoko sofisticiranih ubojitih kemijskih, bioloških i svih ostalih sredstava. Zbog toga, a u svezi ovoga zakonskog prijedloga, treba reći da i istaći da piše, a to je i predviđeno, da nisu dakle stavke koje nisu prihvatljive za prijenos na temelju ovog sporazuma su one koje su izričito isključene iz njegovog okvira, a to su upravo prijenos takvih bojnih sredstava. Dakle, nuklearnog naoružanja, kemijskog i bioloških sredstava. Jasno piše ovako, dakle isključeno je nuklearno streljivo, zatim kemijsko streljivo u koje doduše ne spadaju agensi za suzbijanje nereda. Evo tu ćemo imati, dobiti možda naša Policija visoko sofisticirana sredstva kemijska za suzbijanje nereda. Nekad je to bio onaj obični suzavac jel'. Dakle, tu ne spadaju i onaj nuklearni arsenal o kojemu se govori u posljednje vrijeme, naročito nakon bombardiranja Srbije Kosova o osiromašenom uranu i djelovanju osiromašenog urana na zdravlje ljudi, okoliš i sve ostalo. Evo, zbog toga sam i uzeo završnu riječ da kažem da su takva sredstva u razmjeni ili u bilo kakvoj logističkoj potpori na teritoriju RH isključeni. Ukoliko se sporazum bude provodio dosljedno i jasno takve opasnosti nema. I to treba našoj javnosti reći. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja zamjenica ministra obrane gospođa Višnja Tafra.
Evo samo u završnoj riječi hvala onima koji su podržali ovaj sporazum, ali da vam ujedno kad smo već u Hrvatskom saboru i prenesem znači najnoviju informaciju da su naši pripadnici noćas u 00,10 sati sretno sletjeli u Zagrebačku luku i svi su dobro. Što se ostalog tiče što su pojedini kolege zastupnici ovdje, gospoda zastupnici rekli, znači gospodine Vinkoviću niste ušli u područje vojne tajne, nažalost niste bili prisutni ove godine kad se predstavljao Proračun Ministarstva obrane pa smo mi na matičnom odboru predstavili sve što se planira u idućoj godini, znači u dijelu modernizacije Oružanih snaga napraviti za novac koji smo dobili pa bih vam ja samo ukratko rekla što je to od osnovnih stvari koje imamo namjeru učiniti znači za pripadnike Oružanih snaga iz proračuna koji je ove godine također 4 milijarde i 800 milijuna kuna. Znači, ovih dana donijeta je odluka na prijedlog vojno-tehničkog Savjeta ministar obrane je donio Odluku o remontu MIG-ova 21. Zatim do kraja godine bit će raspisani tender za nabavu 5 obalnih ophodnih brodova. U idućoj godini planira se remont helikoptera kojima ističe resurs tako da su helikopteri ovog trena u izuzetno dobrom stanju i ne stoji tvrdnja da helikopteri ne mogu poletjeti. Također se planira i adaptacija objekata za smještaj kadeta, znači budućih pripadnika Oružanih snaga. Nabavlja se i novi sustav ABKO koji treba poslužiti znači Oružanim snagama, a isto tako jednako cijeloj Hrvatskoj državi u slučaju nekog od eventualno mogućih akcidenata. Zatim, stvaraju se uvjeti za uvođenje novog sustava NATO-vog protuzračne obrane. Znači, za iduću godinu smo predvidjeli dio sredstava. Projekt … [[Govornica se ne razumije.]] će nadamo se iduće godine biti završen, riječ je o borbenom oklopnom vozilu. Za iduću godinu još trebamo platiti 17 obalnih ophodnih brodova i planira se nabava znači za 8 oružanih snanica 30 mm za borbena oklopna vozila. Jednako tako bit će završen i sustav njihovog međusobnog uvezivanja da je moguća komunikacija. Što se poligona Gašinci tiče, poligon Gašinci i dalje ostaje perspektivan znači za Oružane snage. Jednako tako u idućoj godini se planira dogradnja sustava radarskog sustava "PEREGRIN" koji će jednako tako omogućiti Hrvatskoj da se zajedno s Ministarstvom unutarnjih poslova poveže znači u čuvanju morske granice što preuzima Ministarstvo unutarnjih poslova nadzor granice kod hrvatskog ulaska u EU. Da ste pozvali da naši vodeći ljudi Ministarstva obrane posjete pripadnike naše Oružanih snaga koji se nalaze u mirovnim misijama, kao što vam je poznato ministar obrane je prošli mjesec znači posjetio naše pripadnike u Afganistanu i uvjerio se kako oni žive, rade i djeluju na terenu. Ono što je gospodin Grubišić rekao to sam ja u svom uvodnom izlaganju rekla da sve ono što je navedeno na str. 5 da nije prihvatljivo nacionalnim zakonodavstvima i definitivno o tome nije predmet ovog sporazuma, budući da razmjena te vrste logističke potpore nije prihvatljiva nacionalnim zakonodavstvima. Evo još jednom vam hvala što ste podržali ovaj sporazum.
Hvala lijepa. Dvije replike na vaše izlaganje. Zoran Vinković. Izvolite.
Pa gledajte ja nisam član matičnog odbora ali imam proračun u rukama, dakle nisam ni mogao biti na predstavljanju svega onoga što Ministarstvo obrane želi napraviti. Ali obzirom da znam čitati proračun iz njega se i da nešto pročitati i to pokazuje prije svega da sam ja bio u pravu, da je sadašnje stanje u Hrvatskoj vojsci ovako kako je izuzetno loše. Ne optužujem sada ja vas ni ministra. Ne govorim vezano za ljudski faktor nego prije svega za stanje tehnike koju Hrvatska vojsku posjeduje i stanje tehnike koje u Hrvatskoj vojsci nema. I ovo sve što ste vi nabrojali su bili planovi, planovi koji se trebaju realizirati, izvršiti a niste pričali o sadašnjem stanju. Mislim da ne treba ništa nema tu neke velike razlike u onome što ste vi rekli i onome što sam ja rekao. Ja tvrdim da je današnje stanje, ne govorim o ljudskom faktoru, o ljudskim resursima kako to voli reći Stipe Mesić i netko je tu spominjao nesvrstane itd., ako možemo postići suradnju s bilo kojom zemljom u svijetu posebno gospodarsku onda je to izuzetno dobro, ako možemo prodati hrvatski proizvod tamo. Dakle, nadam se će evo i sukladno ovom proračunu ako se ispuni da će se to stanje poboljšati i da ćemo dalje ulagati u razvoj Hrvatskoj vojske. A o stanovima nekom drugom prilikom jel mi to niste ni odgovorili.
Hvala lijepa. Molim vas kolegice i kolege ako razgovarate izađite van, smetate onima koji raspravljaju. Odgovor na repliku zamjenica ministra gospođa Tafra.
Pa ja se ne bih složila s vama da je stanje baš tako strašno kako vi kažete, da može biti bolje sigurno da može biti bolje i ovaj Visoki dom će biti upoznat prema našoj zakonskoj obvezi koju imamo o godišnjem stanju spremnosti obrambenog sustava. Mi se nadamo da će to izvješće biti što prije na vašim klupama, najvjerojatnije već do kraja veljače, tako da mislim da smo svi svjesni napora koje i oružane snage i ukupno Vlada RH čine u namjeri da stanje koje vi nazivate lošim se popravi. Što se stanova tiče evo ja vam moram reći da neki pripadnici nisu dobili stanove, ali jednako tako vam moram reći i činjenicu da ovih dana imamo problem sa popuniti 13 stanova koji su izgrađeni zajedno sa nekim od ministarstava u Slunju gdje jednostavno nemamo zainteresiranih pripadnika Oružanih snaga da bi ih popunili. Riječ je o 23 stana koja su se gradila na našem zemljištu gdje Ministarstvo obrane ovih dana bi trebali biti useljivi i na kadrovskom savjetu je ministar odobrio 10 da se popune jer postoji potreba, međutim nažalost 13 nam je ostalo nepopunjeno. Prema tome s jedne strane u nekim gradovima kao što je to Split postoji izuzetno velika potreba, a s druge strana tamo gdje su nam se postrojbe razmjestile i gdje se smatralo da će one ukupno pridonijeti razvoju u RH nažalost imamo i tu situaciju da nismo u stanju popuniti stanove. O svemu tome se u budućnosti treba voditi više brige kada se dogovara i ugovara gdje nam je razmještaj oružanih snaga ali mislim da se ukupno stanje ne može nazvati izuzetno loše stanje. Je može biti ozbiljno u dijelu opremanja tu isključujem ljudski faktor jer su naš pripadnici izuzetno i obučeni i istrenirani, a jednako tako i motivirani. A da ćemo se mi potruditi da od ovog proračuna kojeg ste jednako tako vi čuli koji je iznos znači obrani nije smanjen proračun u ovoj godini da ćemo pokušati izvući maksimum. Hvala.
Hvala lijepa. Replika Boro Grubišić.
Dakle 13 stanova u Slunju mrtvi kapital. Govorili se o rekonstrukciji i modernizaciji helikoptera, a o zrakoplovima i dalje u našoj javnosti nije ništa poznato. Jesmo li se mi odlučili ostati na ova dva MIG-a koja imamo ili ćemo ići u obnovu zračne ratne flote sa opet sada sklapamo sa Amerikom ovaj sporazum odnosno potpisujemo produžujemo kako god hoćete na F4 ili ne znam na što, na njemački Tornado, Gripen o tome nismo ništa govorili. No ono što mene posebno ponukano da za repliku to je borbeno oklopno vozilo jasno radi se o Patriji u Slavonskom Brodu koji se proizvodi. I koliko je poznato našoj javnosti i meni osobno da su raznorazni ugovori bili u svezi Patrije pa čak vi sada kažete da je ugovoren 30mm top za Patriju. Dakle Patrija je ugovorena zamislite borbeno oklopno vozilo bez borbenog djelovanja. Dakle ugovoreno je samo vozilo bez topa bez mitraljeza kako god hoćete. Pa kakav je to bio ugovor u kojemu je dogovoreno sa finskom Patriom da se proizvede vozilo, borbeno, zove se borbeno, a nema s čim pucati. To je vrlo zanimljivo i vrlo bi bilo pohvalno kada bi netko malo istražio taj ugovor. Drugo, ono što sam htio reći što je isto "Đuro Đaković" dakle Slavonski Brod u pitanju, a građani i radnici su zainteresirani, šta je sa našega mozga izumom, tenkom Degman. Evo kad ste već tu koristim priliku da vas pitam šta je s tim našim tenkom, domaće proizvodnje, domaće pameti, dakle tenk Degman.
Odgovor na repliku, zamjenica ministra gospođa Tafra.
Ja mislim da me možda niste razumjeli, znači Ministarstvo obrane je donijelo odluku što se događa s borbenim zrakoplovstvom. Donijeta je odluka da se … u remont MIG-ova 21 i dokup do pune veličine eskadrile. Znači oni koji neće se moći remontirati oni će biti dokupljeni i ostali idu u remont. Prema tome, to nije dugoročno rješenje ali je u ovom trenutku rješenje da se zadrži sposobnost u Hrvatskoj zrakoplovstva. Za ostalo nažalost Hrvatska država u ovom trenutku nije postojao način da se u proračunu Republike Hrvatske pronađu sredstva za kupnju novih borbenih zrakoplova. To je jedno. Dalje što se "Đure Đakovića" tiče, ako netko ima nekakvu sumnju da ugovori koji su sklapani to mora prijaviti tamo gdje je mjesto. Ugovori su sklapani s "Đurom Đakovićem" samo za znači izradu borbenog oklopnog vozila, a posebni natječaji su išli za kupnju oružanih sustava. Prema tome, to nije ugovor koji je u paketu niti je Patria isporučivala u paketu oružane stanice. Ugovaraju vam se posebno 12-7 znači borbene stanice 12-7 su ugovorene, ja sam samo rekla da se u idućoj godini ima namjera ugovoriti, znači top 30 mm za 8 borbenih vozila. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Glasat ćemo u podne.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade SAD-a o nabavi i razmjeni usluga, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 200, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 116 glasova donesen Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade SAD-a o nabavi i razmjeni usluga u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, drugo čitanje, PZ br. 176 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Kod donošenja zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona sukladno člancima 155. do 157. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe, a izvješća ste primili na sjednici. Uvodno u ime predlagatelja zamjenica ministra pravosuđa Sandra Artuković Kunšt, izvolite.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Predlažemo izmjene i dopune Zakona o USKOK-u koje su rezultat potrebe da taj zakon uskladimo sa izmjenama KZ-a. Da bi osigurali odgovarajuću primjenu i ovog zakona potrebno je izvršiti određene izmjene koje predlažemo. Značajno se tiču članka 21. jer smo u članku 21. popisali kaznena djela u kojima USKOK obavlja poslove državnog odvjetnika i to su kaznena djela u stavku 1. koja se odnose na stari KZ, da ga tako nazovem, a u stavku 2. novi KZ jer će se postupati ovisno o pojedinim kaznenim djelima iz kojeg zakona sukladno pravilima o primjeni odgovarajućeg zakona. Također smo izvršili određena terminološka usklađenja. U prethodnom uređenju kaznenog zakonodavstva imali smo pojam zločinačke organizacije, sada smo ga zamijenili sa zločinačkim udruženjem i upotrebljavamo obadva izraza ovisno o tome o kojoj se grupi kaznenih djela iz prethodnog KZ-a ili iz novog KZ-a radi. Isto tako smatramo značajnim zadržavanje mogućnosti instrumenta nagodbe koji je u određenom smislu bio ugrožen činjenicom da novi ZKP više ne poznaje pravni lijek zahtjev za izvanredno ublažavanje kazne. Mi smo sada u prijedlogu izmjene članka 37. omogućili da glavni državni odvjetnik na prijedlog ravnatelja USKOK-a predloži, odnosno zahtijeva donošenje rješenja o ispitivanju one osobe koja je već pravomoćno osuđena kao pripadnik zločinačke organizacije ili zločinačkog udruženja, da ona bude ispitana kao svjedok ukoliko je njezin iskaz važan za otkrivanje ili dokazivanje kaznenih djela počinjenih u okvirima zločinačke organizacije ili za sprečavanje takvih kaznenih djela. U tom slučaju će se predložiti izvanredni pravni lijek u smislu obnove postupka ili prijedlog za uvjetni otpust ili otpust izvan rokova. Dakle, cilj je ove mjere da se upravo radi otkrivanja kaznenih djela koja se čine u okviru zločinačkih organizacija ili zločinačkih udruženja osigura instrument nagodbe i u okolnostima u kojima više nemamo zahtjev za izvanredno ublažavanje kazne. Ono što je izmjena u odnosu na tekst iz prvog čitanja jest proširenje kataloga novih kaznenih djela iz novog KZ-a. Naime, mi smo dodali ovdje i kazneno djelo za koje smatramo da je nužno u otkrivanju i obavljanju poslova državnog odvjetništva postupa USKOK. To je kazneno djelo podmićivanja zastupnika iz članka 339. Kaznenog zakona. Dakle, i u tom slučaju će postupati USKOK odnosno biti će naša namjera i cilj da spriječimo koruptivne aktivnosti. Evo to je ukratko to.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Na redu su predstavnici klubova. Hrvatski laburisti – stranka rada, kolega Nikola Vuljanić.
Hvala gospođo potpredsjednice, gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege. Ove izmjene i dopune Zakona o USKOK-u tehničke su naravi. O tim temama smo, o suštini, o meritumu stvari smo zapravo razgovarali kad smo razgovarali o Kaznenom zakonu. Nakana ovog zakona je usklađivanje sa novim Kaznenim zakonom, ponešto u izričaju, ponešto u sadržaju i pojašnjenje pojedinih postupaka. No, što to USKOK zapravo radi. Možda to treba i radi javnosti ponoviti. Ljudi brkaju USKOK i Državno odvjetništvo. Naravno nije to uvijek isto. Ove izmjene i dopune zakona definiraju u detalje ovlasti USKOK-a. Jednostavno rečeno USKOK je tu da hvata krupne, opasne i organizirane kriminalce. Državno odvjetništvo se bavi sa hajde recimo neću reći manje opasnima, ali manje složenim djelima. USKOK u praksi hvata krupne kriminalce, radi to uspješno. Pogotovo kad mu je, kad su dobili instrumentarij, kad su dobili alat da to rade. Jedini uvjet za to hvatanje je da se ti krupni kriminalci ne nalaze blizu aktualnoj vlasti. Ako se nalaze blizu, zapravo možda ih i nema. Mi do sad nismo vidjeli primjer da je USKOK, pa i Državno odvjetništvo krenulo u postupak protiv nekog tko nije prethodno bio politički usmrćen. Politički usmrćene osobe su se našle stvarno pod udarom zakona. Ne kažem da oni nisu krivi, pogotovo ovi koji su već osuđeni nepravomoćno, pravomoćno i kako god. Ali je činjenica da su to sve osobe koje su ispale iz mean stream politike, iz aktualne i utjecajne politike. No, očekujem, nadam se da će se to promijeniti i da će i državni odvjetnik i šef USKOK-a uskoro po Zagrebu se voziti u oklopnom vozilu, ne patrijinom, ali oklepljenom vozilu recimo što je po svijetu normalna stvar. Pa kad hvataju takve ljude moraju se zaštiti. Ne mogu kod Charlia doć na kavu. Proširenje, ovlasti se proširuju i na jedno novo kazneno djelo podmićivanje saborskih zastupnika. To je stvarno opasno kazneno djelo i red je da tu spada. Nisam do sad čuo za takvo, da se dogodilo tako nešto ali možda zato jer smo svi tu, pa eto još nas se podmićene ne može hvatati. Pitam se samo što bi to saborski zastupnik trebao napraviti da ga se podmiti. Iskreno govoreći, ja si ne mogu smisliti takvo djelo koje bi odovuda danas u ovakvom Saboru koji ovako funkcionira kako funkcionira počinio da bi me netko za to podmitio. Ne mogu osmislit, možda se varam, možda ne vidim dobro, možda ne vidim sve, pa ispravite me ako smislite takvo djelo. Ja ga ne vidim. No dobro, mogu si zamisliti situaciju da Sabor funkcionira drugačije ne partitokratskoj logici, ne po zapovijesti partije, stranke ili kako se već zove nego po vlastitoj savjesti. E onda je situacija malo drugačija. I možda je to dobro i pošteno da bude nutra upravo za takvu jednu situaciju. Zločinačka organizacija se preimenuje, ne preimenuje ostaje i zločinačka organizacija nutra, ali se svagdje gdje stoji do sad zločinačka organizacija stavlja se izraz zločinačko udruženje kao što je stavljeno u Kaznenom zakonu. Zašto ne udruga? I jedno i drugo je smiješno zapravo. Naime, zločinačka organizacija, zločinačko udruženje koje hajde recimo nema formalni oblik organizacije predsjednika, potpredsjednika, izvršni odbor itd. nego eto samo se na hrpu sabrali kriminalci da počine neko zločinački djelo je činjenica koju svakodnevno vidimo i u medijima i čujemo za njih, a i znamo za njih više-manje. Ono čega nema nutra je zločinačke djelatnosti, mada one postoje i jučer, prekjučer kadli smo ih legalizirali u Općem poreznom zakonu. Djelatnost kojoj nema traga u vašim poslovnim knjigama, u vašem računu kojom ste kupili imovinu i na nju ćete platiti porez. I porezni ured će vam ubrati porez na tu imovinu koju ste kupili nekom djelatnošću koja se ne vidi iz čitavog vaše osobnog ili poslovnog poslovanja. Ja mislim da je to zločinačka djelatnost, u najmanju ruku zločinačka utoliko što je utajen porez. Ako se i ništa drugo crno nije dogodilo to se sigurno dogodilo. Međutim, mi smo tu zločinačku djelatnost sortirali u Porezni zakon, naplaćujemo porez i legaliziramo takav posao. Pa valjda je to dobro. Valjda je to dobro kad je ovaj Parlament to prihvatio. Da, zločinačka djelatnost, zapravo nije zločinačka ako vas se ne uhvati. Onda je ona APP sistem, ako prođe, prođe i legalizira se činom plaćanja poreza. U suprotnom naravno naći ćete se u ovom zakonu. U članku 8. govori se o osuđeniku iz nekog drugog postupka kojeg državni odvjetnik, odnosno USKOK pozivaju za svjedoka u nekom aktualnom postupku i jamče mu ovim zakonom smanjenje kazne. Dobro, postavlja se pitanje vjerodostojnosti takvog svjedoka. Koliko je vjerodostojan svjedok koji dolazi iz zatvora sa 10 godina, svjedoči da bi dobio 5 godina ili izašao na uvjetnu slobodu pitanje je. Čovjek će svašta napraviti za tih pet godina slobode uključujući i laž naravno. Tako da je pitanje koliko je vjerodostojan takav svjedok. Ali me više zapravo zbunjuje odredba članka 12. koji govori o preinačenju, obaveznom preinačenju kazne. Dakle, ako sud prihvati tog svjedoka državnog odvjetnika kao eto vjerodostojnog svjedoka ovaj zakon mu praktično jamči smanjenje kazne. Obnovom postupka, dakle kompletnom obnovom postupka u tom slučaju se stvar prejudicira jel, postupak će se obnoviti i Bog zna kako će završiti. Možda neće biti smanjenja ukoliko ovim načinom ne utječemo na sud ili će možda to sudsko vijeće koje obrađuje ovaj drugi postupak nešto napraviti da se kazna smanji. Nije mi to iskreno govoreći sasvim jasno. Molio bih da mi se objasni, nisam pravni stručnjak, možda griješim negdje ali čini mi se nelogičnim da se činjenicom da se nekog pozove za svjedoka osuđenika da mu se jamči smanjenje kazne. Ne znam kako se može jamčiti. Može mu se jamčiti obnova postupka, ne znam da li mu se smije, može jamčiti smanjenje kazne. Članak 16. govori i između ostalog o postupku oduzimanja imovinske koristi stečene kaznenim djelom. Naravno ta se imovinska korist oduzima ako se čovjeka uhvati s rukom u pekmezu onda ne može on biti vlasnik tog pekmeza jel', taj pekmez mu se oduzima. Mene još uvijek i ponovno brine što se događa ako se čovjeka ne uhvati sa rukom u pekmezu, ali mu se ta teglica sa pekmezom nađe u njegovoj smočnici, a on ne može dokazati kako je došao do nje tj. što se događa sa imovinom do koje je čovjek došao, a ne može objasniti njeno porijeklo? Ona se oporezuje, a ona je zapravo ova ista imovina samo se radi o osobi koju eto nismo uhvatili dok je radio to kazneno djelo. To pokazuje kako su zapravo zakoni iz domene Kaznenog zakona i porezni zakoni usko povezani. Ne možete razdvojiti te situacije. Sve u svemu ovaj zakon je tehnički zakon i daje nove, dobre alate Državnom odvjetništvu, odnosno USKOK-u i treba ga prihvatiti. Hrvatski laburisti će glasati za njega. Hvala.
Hvala. Replika, Branko Vukšić.
Poštovani kolega Vuljanić rekli ste, zapravo točno ste detektirali ovlasti USKOK-a, rekli ste da USKOK hvata krupne kriminalce, osim ako se nalaze blizu vlasti. Uglavnom su se dosada hvatali politički mrtvaci. Oni su bili puno lakši plijen. Međutim, posljednje vijesti koje smo vidjeli ovih dana da je i USKOK počeo čistiti svoje redove da oni koji su štitili ne političke mrtvace nego krupne ribe koje su u vrhu vlasti ili su bile u vrhu vlasti može se na temelju tih vijesti reći da se ipak kreće na bolje. Kreće se zbog toga što su ti policajci koji su uhapšeni su štitili krupne ribe koje su imale po 10-ak i više kaznenih prijava. Znači, da se počelo ozbiljno raditi što je za svaku pohvalu. Slažem se da pod povećalom trebaju biti i saborski zastupnici i vi ste se kolega Vuljaniću pitali što to mogu saborski zastupnici učiniti i tko bi njima išta ponudio. U potpunosti se slažem s vama, ali ja mislim da USKOK predviđa bolju budućnost nama saborskim zastupnicima da mi više nećemo ovisiti o Vladi nego će biti moć u Saboru. Tako USKOK kaže po ovom zakonu. Vjerojatno ćemo u budućnosti imati i mi moć, neće imati samo Vlada, neće Sabor odgovarati Vladi nego će Vlada odgovarati Saboru kao što to u Ustavu i piše. Pa prema tome ovo je jedno lijepo pretkazanje.
Odgovor na repliku, Nikola Vuljanić.
Hvala. Kolega Vukšić ja se iskreno nadam da ste u pravu, u obje ove stvari. Dakle, i u tome da USKOK sad kad ima alat i kad ima drugačiju političku klimu neće preskakati velike ribe koje su sada pri vlasti i u ovom da će podmićivanje saborskog zastupnika postati stvarno kazneno djelo jer će vlast biti ovdje, a ne preko ceste samo i jer će ona vlast preko ceste odgovarati ovoj vlasti. kada se to dogodi onda će to kazneno djelo stvarno imati smisla. Nadajmo se da i USKOK ovdje predmnijeva da će se Ustav u ovoj državi poštivati što do sada nije bio slučaj.
I replika Dujomir Marasović.
Štovana gospođo dopredsjednice. Kolega Vuljanić, ma znate što želio bih ovdje smo repliku, ali ustvari jedno čuđenje. Ja razumijem vas da vi laburisti sada želite biti nekakvi revolucionari, pa igrajte tu ulogu ako dobro prolazi jer je SDP postao kapitalistička što ja znam čija stranka, tako se makar govori, ali nemojte biti revolucionari iz '46.ti si kulak objesite bez suda. Jučer sam vas slušao to sam odšutio i vas sve ali vas pogotovo vama zamjeram što ste već čovjek zreo u godinama i tako. Vi hoćete da Porezna uprava uzme nekome vlasništvo, ja sam za to za vladajuću većinu što predlažu. Porezna uprava neka naplati porez, ne može Porezna uprava donijeti akt da oduzima imovinu, pa to mora sud kolega Vuljanić. Ako to ne radi sud onda smo mi bespravna, prepravna, nula država. Ja ne mogu shvatiti da iz vaše glave izlazi uporno demagoški politikantski jedan stav da može u ovoj državi neko nekome uzeti bez suda. Pa i USKOK kada počne nekoga pratiti mora dobiti sudski nalog kolega Vuljanić, USKOK može ilegalno postoji jedan proces ili period gdje može nešto raditi ovako što bi se reklo ispod stola, ali sud mora odobriti vaše praćenje i USKOK-u. Kako vi možete tražiti da porezni činovnik donese uredbu o oduzimanja vama neke imovine. Ja se tome ne mogu načuditi. Jel je to za ovaj Sabor ili je to za neku krčmu ili što ste rekli za razgovore u kafiću Čarli.
Odgovor na repliku Nikola Vuljanić.
Hvala. Meni je žao što niste bili ovdje kada smo razgovarali o Poreznom zakonu kojeg smo mi predlagali. Naravno da ne može činovnik uzimati imovinu. Pa to je suludo i to nikad nitko nije ni ovdje ni bilo gdje drugdje predložio. Naš je prijedlog bio ustanovimo da nema izvora te imovine, pokrenimo sudski postupak i uzmimo tu imovinu. Naravno da to ne može raditi porezni ured, naravno da to po Ustavu, zakonu i zdravoj pameti mora raditi sud. Ali što se tiče revolucije, pa nitko od nas nije za revoluciju. Da smo za revoluciju sada bi bili na cesti i lako bi skupili 100 tisuća ljudi, lako bi ih skupili jer bi ih imali zašto skupiti. Ali to ne radimo, radimo ovdje, zato jer mislimo da je revolucija loša. Kada se more uzburka na površinu ispliva smeće i zato smo ovdje da stvari riješimo parlamentarno i mirno onako kako piše u hrvatskom Ustavu.
Na redu je klub SDP-a i Vesna Fabijančić Križanić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, zamjenice ministra, kolegice i kolege. Konačnim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama zakona o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta pred nama je treća revizija Zakona o USKOK-u. Zakon iz 2009.prvi puta je revidiran 2010.godine, a drugi puta 2011. Prvenstveno radi ispunjenja mjerila za zatvaranje poglavlja 23.-pravosuđe i temeljna prava. Od osnivanja 2001.do danas ured je osnovan s ciljem što učinkovitijeg i efikasnijeg suprotstavljanja korupciji i organiziranom kriminalu kao specijalizirano tijelo u sastavu Državnog odvjetništva i dobiva sve veće ovlasti tijekom svih tih godina. Prisjećamo se 2000.godine kada je hrvatski sabor donio Zakon o potvrđivanju kazneno pravne konvencije o korupciji koju su u Strasbourghu 1999.u ime Vlade RH potpisali veleposlanik i stalni predstavnik RH pri Vijeću Europe. Tada je naglašeno da je korupcija prijetnja vladavini prava, demokraciji i ljudskim pravima da podrijeva načela dobre uprave, pravednosti i društvene pravde, uništava konkurenciju, otežava gospodarski razvitak i izlaže opasnosti stabilnost demokratskih ustanova i moralnih temelja društva, a sve to u uvjerenju da borba protiv korupcije može biti učinkovita i jedino putem ojačane brze i djelotvorne međunarodne suradnje u pogledu kriminala. Prisjećamo se i 2003.kada je Hrvatski sabor donio Zakon o potvrđivanju građansko pravne konvencije o korupciji koja je potpisana u Strasbourghu 2001.kojom se ističu financijske posljedice koje korupcija ima za pojedince, trgovačka društva i države kao i za međunarodne institucije uvjereni da je za građansko pravo važno da pridonese borbi protiv korupcije. U smislu ove konvencije korupcija znači traženje, nuđenje, davanja ili primanje izravno ili neizravno mita ili bilo koje koristi koje remeti pravilno izvršavanje bilo koje dužnosti ili ponašanje koje se traži od primatelja mita, nedopuštene koristi ili mogućnosti stjecanja takve koristi. Korupcija s manje otpora organiziranog kriminala slabi moral u političkom odlučivanju, blokira javnu upravu, pravosuđe čini nedjelotvornim, narušava temeljne društvene vrijednosti i ugrožava vladavinu prava. I naravno da je zbog svega što sam naprijed navela od izuzetne važnosti bilo ne samo osnivanje USKOK-a već i dobivanje sve već i dobivanje sve većih ovlasti od osnivanja 2001. do donošenja zakona o uredu 2009. i do današnjeg trećeg revidiranja ovog zakona o uredu. Sve je to rezultiralo uspješnošću ureda na području organiziranog kriminala koja je vrlo visoka, uvažavajući činjenicu da najsloženiji predmeti su rađeni isključivo u USKOK-u za razliku od manje složenih predmeta koji su rađeni u drugim državnim odvjetništvima. Ove treće izmjene zakona u prvom redu naravno a što smo čuli i od predlagatelja su usklađivanje s novim KZ-om koji stupa na snagu 1. siječnja 2013. godine. Naravno da ga je potrebno uskladiti terminološki jer KZ koji će uskoro stupiti na snagu upotrebljava drugačije nazive za pojedine mjere i kaznena djela. Jednako tako zbog stupanja na snagu novog KZ-a potrebo je u ovom zakonu imati dva kataloga, sve to zbog načela primjene blažeg zakona, odnosno zbog činjenice da će se u određenim slučajevima primjenjivati i stari KZ. I naravno, ovo treće revidiranje uz naprijed navedeno i dalje osnažuju ured izmjenom upravo članka 37. bez obzira što se sadržaj tog članka usklađuje sa novim ZKP-om. Dakle, umjesto dosadašnjeg zahtjeva za izvanredno ublažavanje kazne podnosit će se zahtjev za obnovu postupka radi preinake i pravomoćne presude glede odluke o kazni. Novim ZKP-om koji ne poznaje više izvanredni pravni lijek zahtjev za izvanredno ublažavanje kazne USKOK bi ostao bez doista važnog instrumenta, važnog za otkrivanje i dokazivanje kaznenih djela počinjenih u okvirima zločinačke organizacija ili počinitelja tih kaznenih djela, odnosno za otkrivanje i sprečavanje činjenja kaznenih djela od strane pripadnika zločinačke organizacije. I zbog svega ovog naprijed navedenog klub SDP-a podržat će ove izmjene. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Slijedi klub HDZ-a i kolegica Ana Lovrin.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Gospođo zamjenice ministra, kolegice i kolege. Klub HDZ-a podržat će donošenje ovoga zakona, podržali smo ga i u prvom čitanju. Naravno, čuli smo sad od kolegice u ime kluba SDP-a koliko je korupcija opasna za društvo, koliko su važne sve mjere koje pridonose što većem i što obuhvatnijem njenom suzbijanju. Naravno, jedno od tih mjera je svakako ustroj posebnog ureda u okviru državnog odvjetništva koje se bavi borbom protiv korupcije i organiziranog kriminala. Nije bilo dovoljno donijet samo zakon, naravno to je prvi korak, ali tijekom niza godina otkada je prvi Zakon o USKOK-u donesen kroz sve te godine se USKOK materijalno i kadrovski osnaživao, jednako kako se paralelno i širio katalog kaznenih djela u kojima postupa USKOK. Ovdje raspravljamo o izmjeni i dopuni zakona koja je uglavnom tehničke odnosno nomotehničke naravi, dakle ovaj katalog kaznenih djela u kojima djeluje i postupa USKOK je zapravo duša ovoga zakona obzirom na stupanje na snagu 1.1.2013. novog KZ-a. Obzirom na to da se primjenjuje zakon koji je vrijedio tempore criminis osim ako je povoljniji za okrivljenika, potrebno je onda u katalogu unijeti numeraciju i sada važećeg zakona i onoga koji će bit na snazi od 1.1.2013. godine. Iščitavajući ovako zakon mnogima se učini da je ovaj katalog kaznenih djela jako širok i preobiman i da zapravo USKOK nema dovoljno kapaciteta ili neće se moći bavit krupnim kriminalom i krupnim slučajevima korupcije jer će se zatrpat i onim manje da tako kažem, vrijednosno manjim ali društveno jednako opasnim rekla bih. Moram reći da stoga postoji članak 22. koji govori da može na prijedlog ravnatelja glavni državni odvjetnik donijet odluku da se u slučajevima zloporabe položaja i ovlasti jer tu ima jako puno kaznenih prijava u manje složenim predmetima da se to do podizanja, postupak do podizanja optužnice onda prepusti i općinskim državnim odvjetništvima. To u praksi državno odvjetništvo i radi i na taj način rješava donekle ovaj problem. Što se tiče kataloga kaznenih djela, ono ostaje uglavnom jednako osim što se numeracijski uređuje. Evo ovo što je predlagatelj zamijetio da je u prvom čitanju, u prvom prijedlogu ispustio jedno novo kazneno djelo iz novog KZ-a a to je kazneno djelo podmićivanja zastupnika. Mislim da je red i da je mjesto i njemu u ovom Zakonu o USKOK-u jer je to kazneno djelo primanja i davanja mita, prema tome ako su druga i korupcijsko i kazneno djelo, ako su druga ovdje u ovom katalogu mora biti i ovo. Naravno da se mi zastupnici propitujemo kako bi nas se to moglo podmititi itd., međutim to kazneno djelo glasi tko zastupnika u Hrvatskom saboru ili Europskom parlamentu, ali i vijećnika u Vijeću jedinice lokalne samouprave ili skupštine županije, tko zahtijeva ili primi mito zato da bi glasovao na određeni način kaznit će se kaznom zatvora od 6 mjeseci do 5 godina, a jednakom takvom kaznom kaznit će se i onaj tko da ili ponudi mito za glasovanje na određeni način. Mislim da u stvarnom životu nisu baš nezamislive takve situacije i svakako ih treba obuhvatit Kaznenim zakonom. To smo na kraju krajeva taj Kazneni zakon smo i donijeli i da on treba bit u okviru ovog uskočkoga kataloga. Također je dobro da se ovim Zakonom o USKOK-u uvidjelo i da je stupanjem na snagu novog Kaznenog zakona zapravo USKOK ostao bez jednog važnog instrumenta ili alata u otkrivanju najtežih kaznenih djela organiziranoga kriminala iz razloga što je novim Zakonom o kaznenom postupku ispušten ili nema više instituta izvanrednog pravnog lijeka, izvanrednog ublažavanja kazne. I stoga onda niti nije moglo bit pripadniku takve zločinačke organizacije ili udruženja koji je već osuđen za kazneno djelo, nije mu moglo biti na nikoji način ponuđeno ublažavanje kazne ukoliko bi svjedočio na način da njegovo svjedočenje znatno pridonese u otkrivanju kaznenih djela i počinitelja u slučaju organiziranoga kriminala. Ovom izmjenom članka 37. sada je to razriješeno na način da glavni državni odvjetnik može sudu predložiti obnovu postupka radi preinake pravomoćne presude glede odluke o kazni. Ovdje bih upozorila na jednu star da, dakle nomotehničko ujednačenje u ovom ali i u drugim zakonima. Naime, da zauzmemo i mi kao donositelji zakona, ali i Vlada kao predlagatelj zakona jedinstveni stav da li ćemo u pojedinim zakonima pozivajući se na druge zakone utvrđivati točno numerirane zakonske članke što onda iskazuje potrebu ukoliko se taj drugi zakon mijenja promjenu i svih vezanih zakona ili će se pozivati samo na poseban zakon ili na taj zakon. Evo u ovom slučaju imamo pozivanje u samom tekstu zakona na točno određen članak Zakona o kaznenom postupku i mislim da je to i u obrazloženju predlagatelj naveo. Čini mi se da u postojećem Zakonu o kaznenom postupku u razlozima za obnovu postupka ovaj slučaj ne stoji, pa bi trebalo u tom smislu čini mi se i izmijeniti Zakon o kaznenom postupku ako ja nešto ne shvaćam krivo. Ali čini mi se da je tako i da će to bit potrebno učiniti. U svakom slučaju podržavamo da se ovim izmjenama i dopunama ispravi ono, evo što se dogodilo. Dakle, da je USKOK-u izbijen iz ruku taj jedan dobar alat za otkrivanje najtežih kaznenih djela. Također se daje mogućnost, dakle da državni odvjetnik glavni državni odvjetnik umjesto ovoga zahtjeva, dakle kao izvanredni pravni lijek da zatraži obnovu kaznenog postupka radi smanjenja kazne, da može nadležnom sudu za uvjetni otpust zatvorenika podnijeti i prijedlog za uvjetni otpust izvan rokova za ponavljanje prijedloga koji su propisani posebnim zakonom. Dakle ili izmjenu pravomoćne presude kojom bi se smanjila kazna ili traženje uvjetnog otpusta mimo tih rokova koji su propisani posebnim zakonom. U prvom čitanju u ime kluba HDZ-a upozorili smo na jednu pojavu. Dakle, evo člankom 5. sadašnjih izmjena, ali i inače člankom 30. osnovnoga Zakona o USKOK-u govori se o odavanju službene tajne, pa taj članak 30. kaže da tijela koja sudjeluju u postupku za djela iz članka 21. dužna su postupati hitno i nitko ne smije bez odobrenja ravnatelja objaviti podatke o kaznenom progonu u tim predmetima itd. itd. To imamo određeno ovim zakonom, imamo određeno Kaznenim zakonom, imamo određeno Zakonom o kaznenom postupku. Ali uporno smo svjedoci da svakodnevno i prije nego na stranicama USKOK-a bude objavljeno bilo što, što bi bilo dopušteno vidjet javnosti obzirom na tajnost istraga i pred istražnog postupka se pojavi na naslovnicama. Zbog toga da bi kazneni postupak bio što učinkovitiji, da bi se zaista uspješno borili protiv organiziranog kriminala i korupcije zaista evo ovdje i Ministarstvo pravosuđa kao predlagatelj svih ovih zakona iz toga područja zaista bi trebalo učiniti nešto da pregleda sve propise i da predloži kako i na koji način ili potaknuti primjenu postojećih propisa u raznim zakonima, dakle postojećih odredaba u raznim zakonima ili predložiti nešto novo da svakodnevno u praksi ne bismo vidjeli podatke koje ne smijemo, i ne smiju se vidjet upravo radi zaštite uspješnosti ovih kaznenih postupaka. Ali jednako tako i da ih oni koji su i došli na bilo koji način do njih ne smiju dalje javno objavljivati, odnosno da se te postojeće odredbe učinkovito i provode. Evo, i naravno kao što sam rekla podržat ćemo donošenje ovoga zakona. On će stupit na snagu 1.1.2013. dakle paralelno sa novim Kaznenim zakonom. I evo još ovu možda samo dilemu oko Zakona o kaznenom postupku je li ovaj slučaj predviđen kao razlog za obnovu postupka i hoće li se u tom smislu i mijenjati Zakon o kaznenom postupku. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba HDSSB-a Josip Salapić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, uvažena zamjenice ministra, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta. Mi smo o ovome zakonu već raspravljali u ovom Visokome domu. Prateći zakon od 2009. prema revidiranom Zakonu 2010., 2011. ovo je rješenje konačnog prijedloga zakona koji daje USKOK-u sve one snažne instrumente za osnovno obavljanje djelatnosti USKOK-a, a to je dakle progon počinitelja kaznenih djela korupcije i organiziranog kriminaliteta. I sam po sebi kao takav klub HDSSB-a ovaj zakon podržava kako smo ga podržali i u prvom čitanju. Ono što je važno reći, oni tehnički instrumenti koje ovaj zakon donosi u svojoj konačnici je usklađivanje prije svega zakona sa Kaznenim zakonom koji će stupiti na snagu 1. siječnja 2013. godine. Te tehničke izmjene dovode samo dakle u mogućnost kvalitetne provedbe ovoga zakona koji je pred nama. Uvođenje kataloga kaznenih djela po novom Kaznenom zakonu koji će stupiti na snagu za jedno mjesec dana i zadržavanje postojećih kataloga kaznenih djela iz sada važećeg zakona koji će prestati važiti početkom godine je prije svega da se za počinitelje kaznenih djela kako vrijedi u kaznenome pravu i kaznenom zakonodavstvu uvijek primjenjuje zakon koji je blaži za počinitelja pa tako je trebalo razgraničiti ove kataloge kaznenih djela na dva kataloga koji će dalje biti u primjeni. Što se tiče ovog važnog instrumenta, a to je instrument nagodbe koji je USKOK dosad imao logično je da ako je taj instrument bio nužan za počinitelje, za otkrivanje težih kaznenih djela počinitelja težih koruptivnih kaznenih djela i kaznenih djela organiziranog kriminaliteta da je na određeni način trebalo zadržati u USKOK-u taj instrument da se dakle ukoliko više ne postoji taj instrument nagodbe uvede novi instrument, a to je zahtjev za obnovom postupka koji će u konačnici dovesti do istoga rješenja, a to je da će se ublažiti kazna onome počinitelju koji je bio u postupku već pravomoćno osuđen svojim svjedočenjem u obnovljenom kaznenom postupku dovesti do novih saznanja koji će dati neke nove činjenice i spriječiti ili ublažiti teže štete koje bi nastale kaznenim djelom. Ono što je pomalo bitno, a možda i jako važno za naglasiti u ovom trenutku da je USKOK zaista dobio snažne instrumente u svojim rukama od 2009. godine do danas. A ono što posebno zabrinjava, posebno zabrinjava i to da u nekim slučajevima dolazi do toga da USKOK iako je sve točno zakonski predviđeno i dosta mi kvalitetne kaznene zakone imamo s obzirom da je i ovaj zakon bio jedan od uvjeta za Poglavlje 23. – Pravosuđe za pristup Hrvatske EU, važno je reći pojavljuju se u javnosti slučajevi ovo što je gospođa Lovrin govorila vezano za članak 30. za curenje informacija iz nadležnosti USKOK-a i Državnog odvjetništva u medije. To je nešto što i zakonodavac i mi ovdje u Hrvatskom saboru trebamo snažno sprječavati. Mi smo dosadašnjim izvješćima Glavnog državnoga odvjetnika za protekle godine 2011. i 2010. upozoravali na ovaj problem. To nije samo problem za upozoravanje i za davanje toga problema na znanje, nego to je problem koji može biti vrlo opasan, a opasan prije svega za sam postupak i za samo sudstvo i za samo pravedno suđenje u postupcima pred hrvatskim sudovima. Ako mediji, novine i televizija objavi određene informacije koje su u postupku predistražnih ili istražnih radnji u predmetima USKOK-a dolazi do opasnosti da sud javnosti može donijeti odluku prije nego što ga donese sud koji je sud našim Ustavom i zakonima utemeljen kao sud koji treba biti neovisan u suđenju počiniteljima bilo kojih djela, a posebice ovih kaznenih djela koja su vrlo opasna za integritet i Hrvatske države, ali i hrvatskoga pravosuđa. To je jedan veliki problem koji nije samo problem koji mi moramo ovdje ponavljati u Hrvatskome saboru nego za takve počinitelje kaznenih djela treba predvidjeti i teže dakle kazne nego što su predviđene i ovim prijedlogom zakona. Jer zaista se dovodi u pitanje sam sustav hrvatskog pravosuđa i sam sustav neovisnosti hrvatskoga sudstva ali i ono što je najvažnije da nitko u našoj državi, a i po našim zakonima ne može biti kažnjen prije nego što je donijeta pravomoćna sudska presuda. To je jako važno pitanje i to je jedan instrument koji je snažan instrument u rukama USKOK-a ali instrument koji svakako treba koristi u skladu sa zakonima, prvenstveno sa Ustavom i sa svim pratećim zakonima koje smo i kao našu obvezu prema EU donijeli u ovom višegodišnjem pregovaranju i višegodišnjem usklađivanju naših zakona sa zakonima zemalja EU. Što se tiče ostalih instrumenata rekli smo već ovo je tehnički zakon i mi njega kao takvoga trebamo prihvatiti. Još bih nešto istaknuo, a tiče se i instrumenata u rukama USKOK-a, mi smo jučer na Odboru za predstavke i pritužbe imali jedan zanimljiv slučaj, a slučaj kako može doći do greške u koracima a recimo pod navodnicima u "dobroj namjeri". Pojavio se jedan slučaj gdje je USKOK-čki predmet u provođenju mjera sukladno zakonu praćenja prisluškivanja telefonskoga broja u jednome slučaju u 3 do 4 osobe bile su uključene u mjere, četvrta osoba bila je uključena samo time što je taj isti broj koristila ta četvrta osoba. Dogodilo se da je dakle u tom postupku sve ove tri osobe koje su praćene više od tri mjeseca su skinute sa daljnjeg postupanja USKOK-a, a osoba koja uopće nije imala nalog da se njen broj telefonski prati došla je pod dizanje optužnice USKOK-a. Sad se postavlja pitanje o korištenju dokaza za takvu osobu jer se osoba po ovome našem predmetu o kojem smo mi raspravljali neovlašteno prisluškivala i snimala u postupku da bi na kraju osobe koje su zaista nalogom bile obuhvaćene bile maknute od krivnje, a osoba koja nije imala veze sa nalogom koji je bio na temelju zakona usklađen došla je pod osudu USKOK-a. Ne ulazeći u meritum stvari došli smo do saznanja da je moguće i u ovim instrumentima koje USKOK koristi u svojoj djelatnosti doći do greške u koracima jer se postavlja pitanje da li su dokazi koji su dokazi od onoga vremena kada se počelo raditi na tom predmetu zakoniti za onu osobu koja nije obuhvaćena suglasnošću odobrenjem, znamo tko treba dati odobrenje za praćenje i instrumente koji po zakonu postoje jeli to zaista dokaz koji može biti korišten u predmetu i da li takvi dokazi mogu pasti u slučaju koji može doći pred USKOK. To je nešto što je vrlo opasno, vrlo bitno i na takvim "sitnim" slučajevima može doći i do prekršivanja ovlasti i do na kraju neostvarivanja stvarne uloge USKOK-a i zakona koji je pred nama ako zaista se ne radi po onome što mi ovdje u Hrvatskom saboru donosimo. Tako je ovaj zakon treba podržati u svakome slučaju ali treba i dalje osnažujući te instrumente u USKOK-u dati i pomalo i precizirane i pomalo točne odredbe koje su u svakom slučaju dati na znanje našim građanima da USKOK i Državno odvjetništvo radi u skladu sa zakonom i da su ljudi koji su dobili povjerenje i glavni državni odvjetnik i glavni ravnatelj USKOK-a i svi oni koji su djelatnici službi Državno odvjetništva i USKOK-a zaista svoj posao obavljaju savjesno, stručno i u skladu sa zakonom. Ako sav taj sustav ne funkcionira tako kako bi trebao onda naši savršeni zakoni koji se podudaraju sa zakonima EU ne znače ništa jer u krajnjem slučaju u konačnici mogu ti predmeti pasti na hrvatskim sudovima pa tako da onaj krajnji cilj ovoga zakona osuda počinitelja najtežih kaznenih djela korupcije i organiziranog kriminaliteta mogu doći u pitanje da takve osobe zaista u takvom postupku ni ne budu presuđene kako bi trebalo ako je zaista djelo počinjeno. Mi ovaj zakon podržavamo, podržali smo ga i u prvom čitanju i vjerujemo da će biti onako kako zaista piše u ovim odredbama zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Replika Branko Vukšić.
Poštovani kolega Salapić vi ste govorili u instrumentu nagodbe koji je sasvim sigurno dvojben, pokajnici, krivci, sukrivci svakako smo ih zvali, svakako su bili tretirani često imaju puno bolji status nego zviždači koje nerijetko sud ignorira, a tvrtke, državna tijela pa i društvo tretira ih kao nepouzdane ljude kao nekakve cinkere. Kod nas zviždači još nisu dobili taj status kakav će imati ljudi koji se nagode sa sudom. Kriminalci su izgleda društveno prihvatljiviji, kako njima vjerovati to je uvijek ostala dvojba. Recimo svi oni likovi oko Sanadera se pokušavaju izvući od krivice svjedočenjem protiv svojega šefa s kojim su ili mažnjavali lovu ili su držali ljestve. Sasvim sigurno da ovaj zakon nudi dobra rješenja, međutim nedoumice još uvijek postoje.
Odgovor na repliku Salapić.
poštovani kolega ja se u potpunosti slažem s vama s onim što ste rekli vezano za zviždače, a vezano za ove počinitelje kaznenih djela ja se zalažem da za to da nitko ne može biti oslobođen kaznenog djela ako je zaista počinjen. U ovome slučaju ublažavanja kazne ne znači oslobađanje od krivnje, ne znači da će netko biti amnestiran samo s time što je dao podatke da bi se uhvatili veći počinitelji kaznenih djela, jednostavno Kazneni zakon je morao imati rješenje da bi se došlo eventualno do ovakvih saznanja i zbog ublažavanja većih šteta koje su mogle nastati kaznenim djelom. A ja se sa vama u potpunosti slažem da su ovo zakoni koji su možemo reći temelj novog kaznenog zakonodavstva u RH jel do sada smo imali slučajeva kada se i na teže načine kršilo Kazneni zakon. Ovo su naši zakoni iz mjerila poglavlja 23 i ja se nadam i vjerujem kao i vi da će se i ove i zviždače i sve one koji će doprinijeti otkrivanju počinitelja kaznenih djela na odgovarajući način tretirati jer ne mogu to biti nikakvi cinkeri nikakvi ljudi koji ne znaju šta će sa sobom. To su ljudi koji su pomogli hrvatskom pravosuđu i samim time i Hrvatskoj državi u otkrivanju počinitelja kaznenih djela i naši budući izmjene i dopune kaznenih zakona trebaju takve ljude uvrstiti u kazneni zakon, a i pod određenu zaštitu jer zaista je sramotno da netko nastrada ako ne nešto otkrio što može doprinijeti otkrivanju počinitelja kaznenih djela.
I Dražen Đurović replika.
Hvala. Gospodine Salapiću ovaj primjer koji ste naveli no činjenica je u praćenju tih prisluškivanja tih telefonskih razgovora da nitko na telefon ne može razgovarati sam sa sobom dakle uvijek postoji neki sugovornik u praćenju kojeg god hoćete razgovora. Prema tome uvijek se taj sugovornik naravno prisluškuje iako nije primarni predmet praćenja i to je nažalost popratna pojava. A sada u ovaj slučaj dalje mislim da bi možda … odgovora mogao biti u tome da se definiraju brojevi praćenja pa neovisno o tome što ti brojevi donijeli ili o kojoj strani bila riječ. A kada ste govorili o utjecaju o javnosti i o curenju informacija, pa je s obzirom da je to protivno zakonu, no s druge strane ne znam hoćete li se složiti da je možda i nažalost zapravo ipak većinu velikih afera koje su se događale u RH ne samo proteklih godina nego i proteklih 20 godina nažalost prvo otkrivala javnost, a nakon toga otkrivale pravosudne institucije i organi programa i prvo su pisali novinari o onome što se dogodilo i o nekoj aferi a nakon toga su i hrvatske institucije vrlo često i pod pritiskom javnosti te afere otvarale, što zapravo nije najsretnija okolnost a predstavlja realno stanje stvari kako jest bilo u RH al mislim kakvo kako sada izgleda da će još neko vrijeme ostati. Zbog toga se ja osobno nikad ne bih složio za prevelikim presingom na posebno nad novinarima ili nad medijima ili nad činjenicama da se o nekim stvarima možda govori ali jednostavno stanje hrvatskog društva je tako da se ne smije dopustiti zatvaranje na onaj način kao što je to možda u nekim uređenim europskim državama danas i postavljeno. Hvala.
Odgovor na repliku Josip Salapić.
Slažem se s vama kolega Đurović. Ja sam spomenuo namjerno taj slučaj jer radi se očito ne štiteći nikoga u postupku niti stajući na bilo čiju stranu o neovlaštenom korištenju instrumenta koji su u rukama USKOK-a i Državno odvjetništva. U našoj zemlji bi trebali biti svi pred zakonom jednaki i nevjerojatno je da neki predmeti da neki postupci dolaze u medije i u novine prije nego što je po zakonu i kako predviđa zakon dakle prije negoli je dana suglasnost, odluka suda koje se osobe mogu pratiti, zašto se mogu pratiti, da neke osobe imaju podatke i izvan sudstva pa i u politici, u medijima što se dešava u pojedinim predmetima. Dakle, mi moramo biti svjesni da naša borba nije samo borba protiv korupcije i organiziranog kriminala nego moramo biti svjesni da u ovoj zemlji postoji bar obavještajno podzemlje koje u određenim slučajevima može u potpunosti … pravni sustav Republike Hrvatske, a vidjeli smo i proteklih mjeseci, dana da se neki takvi slučajevi pojavljuju gdje se uzdrma potpuno sustav pravosuđa, gdje se puno toga ne napravi, gdje se može konstatirati da nešto je pojavnosti ali u nekoliko kao dogodilo se na današnji dan. Ja smatram da službe koje imaju u rukama tako snažne instrumente koji izravno diraju ljudska prava zajamčena Ustavom i zakonima trebaju raditi svoj posao i da naša borba ulaskom Hrvatske u Europsku uniju osim donošenja kvalitetnih zakona i rješavanje u sustavu onih ljudi koji nečasno rade svoj posao, koji neprofesionalno obavljaju svoju dužnost i koji svojim potezima, ne kriveći tu medije niti novinare, oni će objaviti ono što dobiju i to je njihov posao, kriveći one koji su se usudili da na takav način dostavljaju podatke medijima. Pa vidjeli smo evo proteklih dana da je nekoliko ljudi iz najbližeg okruženja glavnog državnog odvjetnika završilo u pritvoru. To je samo dokaz da postoji problem i u tim sustavima, da ga i mi ne samo zakonima nego i konkretnim potezima trebamo rješavati jer to bi trebao biti interes svih nas, interes građana i same naše države.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva na redu Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala vam poštovana gospođo potpredsjednice. Poštovana zamjenice ministra, kolegice i kolege. Podupirući ovaj Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o USKOK-u htjela bih odmah na početku napomenuti da se ni u kom slučaju ne radi ni o kakvim tehničkim izmjenama i što god se tiče KZ-a, Zakona o USKOK-u ne možemo ublažavati u svojim raspravama činjenicu da se i ovim izmjenama daju novi i snažniji instrumenti u borbi pošasti koja je bila zavladala Hrvatskom. Naime, željela bih odmah napomenuti da ovo sve što se odvija pred našim sudovima i kad mnogi koji su tada šutjeli trijumfalno govore kako je to bilo moguće da se dogodi. Presude koje padaju odnosno donose se pred našim sudovima nisu nacionalni praznik nego zaista upozorenje da se zabrinemo, svaki od nas ovdje kako je to bilo moguće da se dogodi. Što smo to mi radili, kako to nitko ništa nije vidio, kako se osjećao. Neki su govorili, zapravo mnogi od nas su govorili, samo neki mediji su mogli to objaviti. Prema tome, takav model vladanja koji je bio u Hrvatskoj čiji se način sada demontira pred našim sudovima, a trebali smo ga demontirati mi ovdje, govori o tome da je stvar bila u biti ne tako komplicirana, ovladati pravosuđem, staviti čizmu nad pravosuđem i ovladati medijima. Kada se govori o proširenju kataloga odnosno svih onih kaznenih djela koje bi trebale biti u nadležnosti USKOK-a i kad mi svim izmjenama ustvari nadopunjavamo taj katalog onda se trebamo u biti, treba nam biti jasno da je teško zamisliti bilo koje kazneno djelo koje ne može biti povezano sa korupcijom. I trebalo bi vrlo brzo razmotriti situaciju da se u ovlast jednom generalnom normom dade ovlast USKOK-u da svako kazneno djelo koje je povezano sa korupcijom, kriminalom, zločinačkom organizacijom, bez obzira o kakvom kaznenom djelu se radi, da pripadne u nadležnost USKOK-a jer samo na takav način moći ćemo i kod nekog kaznenog djela koje … na prvi pogled ne izgleda da je počinjeno upravo u vezi korupcije i organiziranog kriminaliteta, dakle kada se stvari počnu razotkrivati onda vidimo kako kapilarno ta čitava situacija kriminalna prodire i dokle su ti dosezi. Svakako bi trebalo razmisliti i do drugog čitanja, ima vremena i to je nama nasušna potreba, a u vezi je upravo ove teme o čemu mi raspravljamo, da mi po uzoru na talijanski antimafijaške zakone uvedemo kazneno djelo širenja odnosno stvaranja klime straha i nekažnjavanja. Jer kad malo bolje pogledamo oni koji su tako postupali i stvorili tako hobotnicu koja je oplela čitavu Hrvatsku vidimo da nisu potpisivali nikakve stvari, vrlo rijetko, da se nisu oni osobno pojavljivali negdje nego su slali svoje izaslanike i da je svak znao o čemu se tu radi. Tako da je našim tijelima bilo čudno, nema dokaza, nema potpisa, nije osobno sudjelovao u tome, gdje su kazne, gdje je tu onda kaznena odgovornost, odnosno gdje su dokazi. Mislim da bi trebali malo pogledati te talijanske antimafijaške zakone i vidjeti kako je inkriminirano, odnosno kako je stipulirano to biće kaznenog djela, da ne treba biti osobni izvršitelj, da se ne treba osobno nigdje pojavljivati, ali da svojom snagom, svojom pozicijom i mrežom koju je stvorio može na takav način djelovati i takvo djelovanje je u biti najopasnije. Svakako treba pozdraviti načine da se dođe i dalje do svjedoka, jer svjedoci često nisu oni svjedoci, neposredni svjedoci, očevici ili oni koji su svjedoci po čuvenju. To mogu biti samo oni koji su u svemu tome učestvovali. Običan građanin samo izdaleka vidi što ga je snašlo, snosi sve to na grbači. Ali izravni svjedoci mogu biti samo oni koji su u tome sudjelovali. Prema tome, i sve ono što se razotkrilo bilo je moguće samo na takav način kako smo izmijenili Zakon o kaznenom postupku i evo sada u toj dopuni mijenjamo i Zakon o uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, tako da čak i te pravomoćne presude mogu se mijenjati na zahtjev državnog odvjetnika ukoliko takva osuđena osoba može poslužiti kao svjedok. I zato često kad se u medijima postavlja pitanje eto to su oni pokajnici, odakle njima takve posebne blagodati. Treba upravo skrenuti pozornost i još jedanput ponoviti, da sve to, da se nije izmijenio Zakon o kaznenom postupku svi ovi postupci ne bi se odvijali pred našim pravosuđem i ne bi ih bilo moguće pokrenuti. Naravno da bi to onda stvorilo jednu dodatnu apatiju kod naših ljudi. Dakle, pozdravljajući ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta želim se još jedanput osvrnuti i istaknuti ovu nadopunu koja se odnosi i na saborske, na nas kao zastupnike. Mnogi su rekli da eto uopće ne mogu zamisliti tu jednu situaciju. Možda još uvijek dok Sabor nema takav značaj, ali idemo dakle upravo u tom pravcu da glas saborskih zastupnika se više dobiva na značaju pa ne samo kod nas nego i u mnogim parlamentima zbog širenja demokracije. Trebalo bi što hitnije donijeti Zakon o lobiranju, da se vidi dokle sežu granice dozvoljenog lobiranja, a kada postane ta situacija bezočna korupcija. Na kraju krajeva, mi smo svi svjedoci i dobronamjernih i nedobronamjernih sugestija. Često dobivamo i prijedloge pisane. Trebalo bi vidjet, dakle za izmjene zakona, za amandmane. Trebalo bi zaista i poručiti javnosti da je i prisila, ne samo pravosudnom dužnosniku, nego prema državnom dužnosniku, dakle bio on ministar ili saborski zastupnik također teško kazneno djelo. I da i s ove govornice, da iz našeg Sabora poručimo da takav, da se okane takvog pritiska na saborske zastupnike. Ali jednako tako da i mi kao saborski zastupnici preuzimamo takvu jednu odgovornost i da ćemo donijeti ove izmjene zakona u kojima ćemo kod takvih uopće pritisaka odnosno popuštanja od tih pritisaka da se zalažemo točno za neke interesne skupine, a da iza toga stoji bezočna korupcija preuzeti odgovornost. Hvala lijepa.
Hvala. Sada krećemo na pet replika. Kolegica Ana Lovrin.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa kolegice Antičević, nitko ništa ne umanjuje. I ovo jest tehnički zakon i ako to kažemo ne umanjujemo ništa. Tehnički jest iz razloga što se katalog kaznenih djela ostaje isti samo se uvrštava numeracija iz postojećeg Kaznenog zakona, trenutno na snazi i onoga koji će stupit na snagu 1.1.2013. I ono što je ispušteno iz novog Kaznenog zakona, a to je ovo kazneno djelo podmićivanja zastupnika. Dakle, ništa suštinski nego slažemo taj katalog da bi on bio primjenjiv. Pa i ova ovlast za nagodbu kako se to kolokvijalno kaže nije nikakva novina ovoga zakona. Dakle, i u postojećem Zakonu o USKOK-u je stajala mogućnost zakona da zatraži državni odvjetnik izvanredni pravni lijek, zahtjev za izvanredno ublažavanje kazne. Kako je Zakonom o kaznenom postupku taj izvanredni pravni lijek ukinut trebalo je umjesto tog instrumenta, tog alata dat jedan drugi koji je u skladu sa sada važećim Zakonom o kaznenom postupku, a to je sada ovlast da glavni državni odvjetnik uz zahtjev za ispitivanje svjedoka koji je već kao optuženog člana zločinačkog udruženja. Dakle, da zahtjeva i obnovu postupka radi umanjenja kazne. Stoga napominjem, nipošto ne mislimo ništa umanjivati. Dapače, nama je drago da se ovaj Zakon nomotehnički uskladio na način da bi bio u cijelosti proveden u onom duhu u kojem on evo sada već od 2003. godine sa izmjenama je na snazi.
Odgovor na repliku Ingrid Antičević-Marinović.
Evo, vrlo kratko. Osim izmjene numeracija i s obzirom na brisanje one odredbe u Zakonu o kaznenom postupku nastala je pravna praznina i ovo je jedna sadržajna norma koja se daje, dakle ovlast glavnom državnom odvjetniku da pokrene takav jedan postupak, mogućnost ublažavanja kazne za osuđenike, a koji još uvijek imaju toga što reći.
Replika Dražen Đurović.
Pa evo vi ste u početnom dijelu svog izlaganja govorili o nekim pojavama koje su se prije događale i kako jednostavno nisu bile prepoznate i nitko na njih nije reagirao niti u institucijama, niti u hrvatskom Parlamentu, niti nigdje. I činjenice zaista političku korupciju je zapravo i najteže dokazivati, jer o njoj ima vrlo malo dokaza. No, postoje zaista nekad neke nelogične odluke koje traže da se javno o njima govori i da se možda i više političke odluke, da se više jednostavno javnost senzibilizira za njih pa oni koji su ih donijeli, da ili daju vrlo jasne odgovore zašto ih donose ili da postanu dio nekih istraga da se utvrđuje zašto se takve odluke donose. Ja sad moram, evo istaći ću jedan primjer vrlo svježih odluka. Dakle, kada nas ministar financija do kasno u noć uvjerava da država nema kune za dokapitalizaciju Hrvatske poštanske banke, a istodobno se događaju kupnje sada već dvije male privatne banke i to sa državnim novcem. Jedna je plaćena 50 milijuna kuna i nađen je još jedan dodatni investitor za 50 milijuna kuna, i druga banka se kupuje državnim novcem za 25 milijuna kuna. To su još dvije male privatne banke dokapitalizirane i dokupljene državnim novcem. To čini drugi ministar. A ovaj prvi nas uvjerava da država nema kune za dokapitalizaciju za državu zaista važne Hrvatske banke tada to otvara opravdanu sumnju i možda o takvim sumnjama mi trebamo češće govoriti da se jednostavno ili daju dodatna objašnjenja ili da se na vrijeme vidi zašto se takve stvari događaju.
Odgovor na repliku? Nema. Kolegica Jadranka Kosor, replika.
Gospođo potpredsjednice zapravo samo mala pomoć. Kolegica Ingrid Antičević-Marinović je rekla kako imamo vremena do konačnog prijedloga zakona. Naime, ovo je konačni prijedlog zakona, da, da, Kaznenoga zakona a onda se ispričavam ako sam krivo razumjela. Mislila sam da mislite na ovaj zakon. Hvala vam.
Dujomir Marasović, replika.
Štovana gospođo dopredsjednice replika kolegici Antičević, našoj dragoj, agilnoj, oštroumnoj saborskoj zastupnici, zastupa nas u Strasbourgu na naš ponos i sve, ali nije mi jasno zašto ovdje glumi amneziju, zaboravnost da ne kažem senilnost. Meni molim vas da mi kolegica razjasni, slušajte kolegice Antičević bila je pretvorba i privatizacija. Kad? '90-e i tako, dok su jedni ratovali drugi su privatizirali i došla je brzo 2000. i vi ste došli na vlast. Jeste vi bili ministrica ili niste? Ne znam, čini mi se da jeste. Ako niste vi onda neka vaša kolegica. I zašto vi niste donijeli ove zakone o USKOK-u i sve to skupa, četiri godine ste bili na vlasti? A što, u kojem smislu amnezija? Pa tko je donio ovaj Zakon o USKOK-u i sve ove zakone? Čija je to Vlada donijela? Koja je to Vlada donijela? Ja vas pitam sad direktno, kad je najveći lopovluk, slažemo se svi da je ostvaren u pretvorbi i privatizaciji, ne može nitko ukrasti na klasičan način koliko je pokradena država za vrijeme pretvorbe i privatizacije. I najbliže vrijeme je bilo kad završio je rat, sve skupa, moglo se napraviti što god hoćete. I zašto niste donijeli tada te zakone? Niste prstom mrdnuli, niste ništa napravili! Vi odgovorite, ja vas pitam koja je to Vlada donijela Zakon o USKOK-u i sve ovo, dala alate državi i Državnom odvjetništvu? I što je taj tko napravio? Pari da ste vi to napravili jel'? Niste napravili ništa u vrijeme kad ste mogli napraviti i kad je bilo na vrijeme, kad nije trebalo donositi ni zakone o nezastarijevanju postupaka. I ja sad vas pitam da mi to odgovorite. Čemu se praviti takvom senilnom jel'.
Odgovor na repliku, Ingrid Antičević-Marinović.
Nema senilnosti, ali možda ima neznanja ili zlonamjernosti. Zakon o USKOK-u donesen je 2000., a 2001. godine je stupio na snagu, a vi, odnosno vaša stranka je izazivala veliku sumnju i dobar dio je bio protiv Zakona o USKOK-u. Zatim, izmijenjen je Kazneni zakon 2003. godine protiv kog ste vi bili, a kojim su po prvi puta obuhvaćene suvremene gospodarske inkriminacije i produljen zastarni rok na 30 godina. Naravno, vi ste bili protiv toga. Osim toga izjavili ste i zahtjev za ocjenu, podnijeli ste i zahtjev za ocjenu ustavnosti i Ustavni sud gle čuda po prvi put proglašava Kazneni zakon organskim zakonom i zbog toga što nije bilo 77 glasova ukida taj zakon. Nakon toga, od 2004. godine, bila je teška borba da gospodarske inkriminacije uđu u Kazneni zakon i to je učinjeno tek pred kraj vašeg mandata pod velikim pritiskom EU, a mi smo 4 puta za vrijeme vašeg mandata od 8 godina podnosili amandman, a jedan put i čitav prijedlog Kaznenog zakona da se to uvrsti u zakon.
I posljednja replika, Branko Vukšić.
Poštovana kolegice Antičević-Marinović pitali ste kako se sve to moglo dogoditi, sve što se dogodilo, sav taj kriminal. I kolega Marasović je govorio prije o pretvorbenom kriminalu i govorilo se često puta ovdje u Saboru o kriminalu koji se događao unatrag 8 godina. Jednostavno nije bilo političke volje. I treba priznati i označiti da unatrag dvije godine, dvije i pol godine, tri godine da su pokrenuti procesi, da se počelo kažnjavati, da se počelo ukazivati na političku korupciju što sasvim sigurno nije dovoljno. Da treba sve one koji su sudjelovali, koji su držali ljestve treba istražiti. Nitko od političara ne može biti amnestiran samo zbog toga što je trenutno na položaju, što je u Saboru, što je u Vladi ili što je na Pantovčaku ili bilo gdje. Svi političari trebaju biti jednaki kao što su i građani RH. Nisu bili tako loši zakoni, a da se ne bi moglo djelovati. Čak je i predsjednik države rekao da Mladen Bajić nije mogao djelovati jer bi završio kad bi prerano kukurikao u loncu. Prema tome, i ljudi na položajima, ljudi koji su u organima gonjenja su krivi. Nisu krivi samo loši zakoni. Izgleda da nitko nijedan instrument u Hrvatskoj nije imao koliko se kralo. Kralo se naočigled. Novinari su upozoravali, nitko nije reagirao na ta upozorenja. Novinari su upozoravali na crne fondove HDZ-a, godinama su pisali, godinama nitko nije reagirao. Prema tome krivica postoji i na ovom tijelu, ovom Visokom domu, postoji u Policiji, u DORH-u svim onima koji su trebali reagirati, a naravno da novinari imaju svoja duboka grla, da novinari nisu ukrali te dokumente kojima su počeli razotkrivati te zločine nego su dobivali od nekih ljudi koji su isto tako tajni zviždači koji su davali, oni su vjerojatno davali kako bi se riješili svoje konkurencije. Često je bilo podmetanja. Međutim to sve treba i dalje podržavati sve napore da se kriminal iz političkih redova iskorijeni. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku Ingrid Antičević Marinović.
Pa gotovo se u svemu mogu složiti s vama. Vi ste počeli svoju repliku nije bilo političke volje. Ja bih samo mogla dodati, a kako će je i biti kada upravo ti koji su trebali imati volju da sprovode takve zakone su upotrijebili svu svoju snagu bilo na izravan ili na neizravan način ovladavajući institucijama da se zakoni ne provode, odnosno da se oni sami ne procesuiraju. Sjetimo se velikog prijatelja ovoga koji je sada nepravomoćno osuđen Berlusconija dakle koji je čak i donio zakon da se postupci protiv njega obustave. Dakle dokle je to sezalo a to vidjeli smo veliko prijateljstvo kako se završilo i ja sam već onda znala ako ima i malo pravde da će ta trojica i još onaj iz Francuske vidjet ćemo što će biti sa Sarkozyem i BErlusconijem i ovim malim Berlusconijem kojeg smo imali u Hrvatskoj ako ima P od pravde da će se to tako i završiti.
I zadnja u pojedinačnoj raspravi kolegica Jadranka Kosor.
Hvala lijepo. Gospođo potpredsjednice, gospođo zamjenice ministra. Pa evo na kraju smo rasprave i mislim da inače u tim raspravama više ne bismo toliko vremena trošiti na tome što je bilo nego i često puta onda upadali u zamke besplodnih rasprava, nego govoriti o tome što je danas i govoriti o tome postoji li danas politička volja ili ako hoćete još bolje suglasje oko toga da budemo nesmiljeni u borbi protiv korupcije i kriminala. I to je ono čime se mi trebamo u Hrvatskome saboru baviti. Dakako da podupirem ove izmjene i dopune zakona. Gospođo zamjenice evo podsjetiti da je zakon stupio na snagu ovaj koji sada mijenjamo 1.srpnja 2009.pa smo ga mijenjali i 2010.ali i 2011.veazno za mjerila za poglavlje 23 sve u nastojanju, a sigurna sam da je to i sa ovom izmjenom i dopunom zakona da jačamo institucije i da neprekidno gradimo i jačamo sustav. To je ono što je važno i to je ono na što neprekidno trebamo ukazivati u Hrvatskome saboru. Naime, moje je mišljenje da sva tri stupa vlasti dakle i zakonodavna i izvršna i sudbena moraju biti u potpunosti i do kraja predani borbi protiv korupcije i borbi protiv kriminala, a sigurno da je uvijek aktualna politika oni koji su na vlasti moraju diktirati tempo i moraju učiniti svi sve da se rad neovisnih institucija kao što su USKOK odnosno kao što je Državno odvjetništvo odvija na taj način da se poštuju prije svega one vrednote i odredbe Ustava RH koje smo dodatno pojačali 2010.zajedničkim izmjenama kada smo dodatno ojačali neovisni rad Državnoga odvjetništva. Međutim mislim da i ove izmjene i dopune zakona koje su unijele i neke nove instrumente jasno pokazuju da mi još nismo došli do one točke kada bismo mogli reći da smo zadovoljni. Naime, nismo upotrijebit ću jednu sliku nismo do kraja stali na rep tom vragu korupcijskome. On i dalje vrlo često plazi svoj jezik, rogovi nikako da mu otpadnu. Naime, to dokazuje i evo relativno nedavni slučaj kada se pokazalo da je jedna od najbližih suradnica glavnog državnog odvjetnika odnosno njezina obitelj u korupcijskom blatu. Ali isto tako i uhićenja nekih zaposlenika PNUSKOK-a ali rekla bih i dužnosnika PNUSKOK-a čemu svjedočimo i ovih dana. Dakle to zapravo samo govori kako je korupcija drska međutim isto tako kako je domišljata i kako mnogi dalje u Hrvatskoj koji se usuđuju činiti nečasna djela zapravo žive i dalje bez strana, a radi se evo i o vrhovima onih institucija koji su i po odredbama Ustava i zakona dužni i najvažniji u tom procesu i istraživanja ali i progona. Oduzimanje imovine, evo danas se spominje i u izmjenama i dopunama ali i u današnjoj našoj raspravi oduzimanje imovina onima koji su je stekli na nečastan način na protuzakonit način, mislim da je taj zakon koji smo sada već davno donijeli 2010.da je taj zakon isto tako iznimno važan i snažan instrument u borbi protiv korupcije, ali i Zakon o financiranju političkih stranaka i mnogi drugi koje smo donosili u ovome Visokom domu. Podupirem izmjene i dopune članka 8.dakako da USKOK-u ne smijemo oduzeti nijedno oruđe, nijedno oružje u borbi protiv korupcije i podupirem ove izmjene kojima se naravno taj niz nastavlja. Ali isto tako i izmjene i dopune koje se odnose na saborski zastupnike. Bilo je ovdje pitanja, a kako se to zapravo može utjecati na saborskog zastupnika? Na mnoge načine. Glasovanje, uticanjem da glasa ili ne glasa teško zato što naravno uvijek odlučuje većina i uvijek je na djelu svojevrsna stranačka stega. Ali moguće je da budući da smo mi došli u Hrvatski sabor da smo u konačnici zato i plaćeni da govorimo, da javno i glasno govorimo, da javno i glasno upozoravamo dakle moguće je pritisnuti saborskoga zastupnika ili zastupnicu da ne govori ili da govori drugačije od onoga što bi oni koji su nas birali očekivali i što traže od nas i na kraju zašto smo plaćeni. Dakle to je iznimno važna poruka koja se danas također šalje jer nitko bez obzira jeli zastupnik u Hrvatskome saboru, ministar u hrvatskoj Vladi, sudac bilo kojeg hrvatskog suda ne smije biti zaštićen kada se govori o progonu korupcije odnosno borbi protiv korupcije i protiv kriminala. Želim u ovoj raspravi još reći nešto vezano za poglavlje 23, rekla sam o tome ponešto kad smo raspravljali o izvješću glavnog državnog odvjetnika i vezano za kojekakve priče o pritiscima iz Europske komisije ili iz Europske unije oko procesuiranja ovoga ili onoga u Hrvatskoj. Nikada otkako sam bila predsjednica Vlade nitko nikada ni u jednom razgovoru nije tražio procesuiranje bilo koga, imenom i prezimenom u Republici Hrvatskoj. Oni su naravno tražili ono što je prije svega u našem interesu, a to je procesuiranje svih onih za koje postoje indicije, osnovana sumnja da su počinili kazneno djelo. Dakle zaključno, borba protiv korupcije i kriminala jest sigurno borba za temeljna prava svakoga čovjeka i njegove slobode, ali i borba za oporavak hrvatskoga gospodarstva. Zemlja za koju bi se znalo da se korupcija ne progoni na pravi način, da se protiv korupcije katkada zažmiri ili da je ta borba sa figom u džepu svakako da nije i ne može biti poželjna zemlja za investitore. Dakle s tom borbom paralelno treba nastaviti. I svakako za sam kraj, dakle politika i dalje mora djelovati vođena temeljnim načelima da nitko nije nedodirljiv i da se svakoga može i mora i smije procesuirati, bez obzira koliko je politički moćan i bez obzira koliko je bogat. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Replika, kolega Ivan Grubišić.
Koji je govor bivše premijerke Jadranke, borba protiv korupcije ne bi smjela poznavati granice ni ograničenja, ali mislim da nije dosta o korupciji govoriti da korupcija koja je dokazana kao krađa, pronevjera, da je treba sankcionirati na način što je bila stara jedna uzrečica "ukradeno nevraćeno, grijeh neoprošten". Mi smo imali procese za neke osobe koje su okrivljene za korupciju, izdržale su zatvor, ali ni kune nisu vratili. Mislim da bi trebalo vratiti ukradeno ako je dokazano, a onda pustiti te ljude neka žive na kućnom budžetu, ne na korist države i zatvorskog sustava. Drugo što bih ovdje upozorio, radi se općenito da je Hrvatski sabor kroz svih ovih 20 godina jedna mega tvornica zakona. Ja se nisam bavio statistikom koliko je zakona doneseno, koliko je povjerenstava ustrojeno, koliko je agencija također ustrojeno, povjerenstava, a naše stanje je sve gore. Zakoni se ne provode, a gdje je ta najslabija karika da se zakoni ne provode, mislim da bi o toj karici najslabijoj je izgleda mi kriminal i korupcija da su organiziraniji od same države, da bi tu trebalo intervenirat.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, kolegica Kosor.
Hvala vam lijepa gospođo potpredsjednice. Slažem se s vama gospodine Grubišiću da nije dovoljno samo govoriti nego da treba i raditi. Ja sam nešto i radila, prema tome mislim da dakako da o tome je li netko nešto radio treba imati i dokaze, a mislim da ih ja mogu podastrijeti. Što se tiče vaše konstatacije o tome da treba oduzet imovinu, apsolutno se slažem. Zato smo donijeli Zakon o oduzimanju imovine jer sam i tada na sjednici Vlade rekla da su lopovi, a mislim da oni koji su ogrezli u korupciju su zapravo obični lopovi koji kradu tuđe, dakle da su lopovi najosjetljiviji kad ih se lupi po džepu. Onda cvile i onda plaču. Dakle zato imamo taj zakon koji ja mislim da će biti isto tako vrlo moćno i efikasno oruđe i oružje.
Replika, Branko Vukšić.
Gospođo Kosor, vi ste jednu temu ne znam da li namjerno, nenamjerno, govorili o jednoj temi vrlo važno … a to je politička korupcija ovdje u Saboru. Stranačka stega, sjetimo se da je HDZ bespogovorno glasao sve ono što je gospon Ivo naredio. Kad je čitava javnost brujila o satovima ovdje su u Saboru svi ga branili, kad su novinari pisali o toj korupciji bili su napadani, prisluškivani, tajno prisluškivani bez naloga. Riječ je o političkoj korupciji kada šef stranke bilo koje, ja govorim da političke korupcije ima i danas, a politička korupcija se najlakše provodi kad je stranačka stega i s lijeva i s desna, kad šef stranke kaže vi glasujete za taj zakon. Vi ste o tome gospođo Kosor govorili. Znači treba podmititi samo jednog čovjeka kad su svi ostali poslušni. A kad počnemo ovdje glasovat po svojoj savjesti tada neće biti političke korupcije, kada prvi puta Sabor sruši zakon Vlade počet će demokracija u Saboru. To ne znači svađu. To znači da Sabor je misleće tijelo, da Sabor nije lutka na koncu kojima se dirigira tamo preko s one strane Sv. Marka, trga Sv. Marka. Prema tome, ovo je prevažna tema i trebali bismo jedanput posvetiti tematsku sjednicu o tome, o radu Sabora da ne budemo više lutke na koncu tako dugo dok saborski zastupnici neće moći, ponavljam glasati po vlastitoj savjesti tako dugo će ovaj Sabor izvršavati samo volju pojedinaca stranačkoga vrha.
Odgovor na repliku Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Pa ne slažem se s vama u onom dijelu kad ste rekli da smo svi mi koji smo bili u vodstvu tadašnjeg HDZ-a ali i Vlade glasali kako je gospon Ivo rekao. Ne, nego na temelju odluka stranačkih tijela, odnosno odluka Vlade, odnosno uvijek na temelju onoga što je kad govorimo o Vladi predlagao neki ministar kao predlagatelj. Dakle, što je pripremilo njegovo ministarstvo. Tako smo odlučivali. I slažem se s vama, da bi bilo dobro kad bi svaki od zastupnika mogao zaista o svakom zakonu glasati baš onako kako on misli da bi trebalo. A mislim da ćemo se toga još načekati, jer evo tako funkcionira i sadašnja vladajuća većina. Mislim da je to normalno, jer Vlada koja je izabrana u Hrvatskom saboru mora imati uvijek dovoljnu potporu za svoje projekte da bi provodila određenu politiku. Zato je onda nagrađena ili nije nagrađena na sljedećim parlamentarnim izborima. Ali vjerojatno će doći vrijeme da će katkada barem u raspravi poneki od zastupnika u Hrvatskom saboru moći iskazati baš, dakle ako se i ne slaže sa onim načelom koje treba po naputku vodstva stranke zastupati. I ja vas podsjećam kad govorite o tome, recimo prošle godine dogodilo se nešto što gospodin Hebrang koji je bio i predsjednik Kluba zastupnika HDZ-a, ja sam bila predsjednica HDZ-a je na primjer kad se dogodila na žalost smrt gospodina Đure Brodarca napisao i ovdje u Hrvatskome saboru, da je to dokaz da Hrvatska ide u potpuno krivom smjeru. I tada se naravno ništa nije dogodilo. Kad su neki moji kolege protiv, kad se glasalo o isključivanju Ive Sanadera iz HDZ-a troje kolega u Predsjedništvu stranke je bilo protiv, dvoje je bilo suzdržanih. I ništa im se nije dogodilo i dalje su ostali, dakle i zastupnici kad govorimo o zastupnicima, i dalje su sjedili kao zastupnici. Dapače, gospodin Bebić je ostao predsjednik Hrvatskoga sabora iako je glasovao protiv.
Hvala lijepa. I replika Dujomir Marasović.
Štovana gospođo dopredsjednice, gospođo Kosor. Ma znate što, ja bih nešto o ovome što se tiče reklo bi se u Splitu tangira saborskih zastupnika o ovom prijedlogu zakona i tako. Sve je to u redu i mi smo svi za to i tako. Ali znate šta? Meni neke stvari nisu jasne. Dosta se u Saboru mekano razgovara, dosta oporbenih zastupnika prema vladajućoj garnituri se ponaša kao stari roditelji koji su jedva dobili dijete u stare dane i to žensko pa tako otprilike. Znači, sve je to na neki način ruglo. Nema ni jedne čoše. A ja sebi sad postavljam pitanje što ću ja sa onim pismima koji meni svakodnevno dolaze daj pomozi ovako, razjasni onako, a koga ću pitat no ministre ili eventualne druge ljude iz administracije vladajuće jer to je onda korupcija. Ljudi me pitaju sad u ovoj gospodarskoj krizi predlažu ovo ili ono zakone, o stečaju, o ne stečaju. Znate na što mislim. Svaki taj prijedlog bi se mogao shvatiti kao pokušaj političke korupcije i promoviranje nečijih interesa, neke grupacije. Pa i vi vladajući kad predlažete zakone svaki taj prijedlog bi se mogao na neki način staviti pod lupu jeste korumpirani i zašto predlažete to tako. Meni su neke stvari nejasne. Jedino mi je postalo jasno da ne bi trebalo više, da bi trebalo ugasit, odnosno tajni broj mobitela stavit. Nikome ne odgovarat na pisma i ništa ne govorit u ovom Saboru, a što većina i dobar dio i čini. Ja ne vidim drugog načina, jer što god rekao, rekao moglo bi se shvatit sada i stavit pod neku kažem povećalo koruptivnog djelovanja ili koruptivne emisije. Hvala.
Odgovor na repliku kolegica Kosor.
Pa naravno da se ne bi moglo tako shvatiti. Dakle, ja se tu ne slažem s vama gospodine Marasoviću. Mi smo ponavljam plaćeni da govorimo, ali da govorimo sa argumentima i to sigurna sam i vi činite, dakle sa argumentima suprotstavljajući se ne samo prijedlozima ako nismo s njima zadovoljni Vlade, nego govoreći i puno šire. Ali i podupirući katkada prijedloge Vlade ako su oni dobri, bez obzira jesmo u poziciji ili opoziciji. Prema tome, mislim da nitko od zastupnika uvođenjem ove mjere u izmjene i dopune zakona nitko od nas zastupnika neće biti oštećen. Dapače, ja vjerujem da ćemo moći još puno snažnije i slobodnije govoriti služeći se argumentima. Dakako to, evo mnogima koji dolaze u Hrvatski sabor od sadašnjih ministara nije katkada drago čuti. Ali to je naravno uloga svakog zastupnika, pa onda i vladajuće većine. A sa onim o ženskom djetetu se apsolutno ne slažem i mislim da je to na neki način seksistička izjava ali ćemo oprostiti.
Završna riječ predlagatelja zamjenica ministra pravosuđa Sandra Artuković Kunšt.
Hvala lijepo. Pa evo ja se zahvaljujem za ovu podržavajuću raspravu i htjela bih svoju završnu riječ svesti samo na razrješenje ovog procesno-pravnog pitanja jamči li se osobi koja je pravomoćno osuđena kao pripadnik zločinačke organizacije ili zločinačkog udruženja u slučaju da je svojim svjedočenjem doprinijela sprječavanju ili otkrivanju kaznenog djela u okviru zločinačke organizacije i zločinačkog udruženja jamči li se takvoj osobi smanjenje kazne. Naravno da joj se jamči smanjenje kazne, jer kad joj se ne bi jamčilo smanjenje kazne takva osoba ne bi bila uopće motivirana da daje takav iskaz koji bi doprinio otkrivanju i sprječavanju kaznenih djela. Ovo jamčenje nije ustanovljeno a priori, ono ima svoje preduvjete i zakon je točno napisao u kojim okolnostima i po kojoj proceduri će do takvih smanjenja doći. Dakle, ukoliko ravnatelj USKOK-a obrazloženo predloži Glavnom državnom odvjetniku ispitivanje takvog svjedoka, ukoliko Glavni državni odvjetnik prihvati taj zahtjev i podnese zahtjev da se osoba ispita, ukoliko Sudsko vijeće prihvati zahtjev za ispitivanje osobe koja je pravomoćno osuđena kao pripadnik zločinačke organizacije i zločinačkog udruženja za njezino svjedočenje, ako Sudsko vijeće takav prijedlog ne prihvati državni odvjetnik može podnijeti žalbu i o toj žalbi će odlučivati Vrhovni sud. Ukoliko ova procedura bude provedena do te mjere da se uzima iskaz od osobe koja se nalazi na, koja je pravomoćno osuđena kao pripadnik zločinačke organizacije i zločinačkog udruženja ne znači da će mu odmah biti smanjena kazna nego će do tog smanjenja doći ukoliko on svojim iskazom bitno doprinese otkrivanju i sprječavanju kaznenih djela počinjenih u okviru zločinačke organizacije ili zločinačkog udruženja. Dakle, tek tada će doći do umanjenja njegove kazne u rasponu od jedne trećine do dvije trećine i stoga je ovo jamčenje zakonski standard koji je unesen u točno određenim propisanim uvjetima. Evo, to sam imala potrebu razjasniti jer je to konkretno pitanje tijekom rasprave bilo postavljeno. Hvala vam.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Pozivam kolegice i kolege da u 12,00 sati uđu u sabornicu jer ćemo u 12,00 sati glasati o raspravljenim prijedlozima. Hvala lijepa.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o USKOK-u, drugo čitanje, PZ br. 176, rasprava o prijedlogu je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 115 glasova za donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o USKOK-u u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Prijedlog odluke o imenovanju četiri člana Nadzornog odbora HRT-a. U skladu sa člankom 22. Zakona o HRT-u Hrvatski sabor imenuje četiri člana Nadzornog odbora HRT-a na temelju prijedloga Odbora za informiranje, informatizaciju i medije. Želi li predstavnik odbora? Da. Predsjednik poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije je o članovima Nadzornog odbora raspravljalo. Napravio je razgovore sa svim kandidatima i raspravljali smo na dvije sjednice o našim prijedlozima. Na sjednici od 25. listopada jednoglasno smo predložili, zapravo izabrali u ime Odbora dva člana Nadzornog odbora. To je gospodin dr. Viktor Gotovac, pravni stručnjak, docent na Katedri za rad i socijalno pravo. I Goran Krmpotić, financijski stručnjak. Radi u Vladi, te ima iskustvo veliko u nadzornim odborima. Na sjednici od 30. studenog 2012. godine Odbor za informiranje, informatizaciju i medije predložio je plenarnoj sjednici isto tako dva, dvoje članova. Gospođu Vesnu Kusin, nju znate svi kao iskusna novinarka, povjesničarka umjetnosti, komentatorica, urednica u mnogim medijima. Radila je kao novinarka najsloženije poslove. Bila je ravnateljica Klovićevih dvora. I četvrti član to je magistar Dražen Rajković, novinar, ekonomski komentator u značajnim medijima Globusu, Jutarnjem, Večernjaku, 24 sata. Ima bogato iskustvo u nadzornim odborima. Praktično zapravo multipraktik. Odbor je ponavljam, jednoglasno predložio plenarnoj sjednici ova četiri kandidata. Hvala.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Odbora. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju članova Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije. Prije izjašnjavanja napominjem da je potrebna kvalificirana većina zastupnika za odluku od 76 glasova. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za predloženu odluku? hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je prijedlog odluke donesen, da je odluka donešena jednoglasno sa 114 glasova za u tekstu kako je predložio predlagatelj. Time smo za danas završili i glasovanje o obrađenim prijedlozima akata Hrvatskog sabora. Zakazujem nastavak sjednice u utorak, sljedeći utorak u 9,30 sati sa glasovanjem o Proračunu Republike Hrvatske za 2013. godinu. Pa iza toga Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela. Želim vam da dobro provedete vikend, odmorite se i u ponedjeljak startate sa odborima. Time smo glasovanje završili. Jedna obavijest prije prelaska. 10. sjednica Odbora za regionalni razvoj i fondove Europske unije održat će se danas 4. prosinca 2012. godine u 14 sati u dvorani Janka Draškovića 202, predsjednica odbora poštovana zastupnica i potpredsjednica Doma Dragica Zgrebec. Druga obavijest. Nastavljamo raditi u kontinuitetu bez pauze za ručak, odnosno za odmor. Imamo dosta posla da nam ne bi pobjeglo. Sada prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odgovornosti pravnih osoba za kaznena djela, drugo čitanje, PZ br. 142 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta zakona primili ste u pretince. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koji se odnose na drugo čitanje zakona. To su odredbe članka 155. do 157. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Raspravu o ovom prijedlogu zakona proveli su Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Izvješća radnih tijela primili ste u pretince. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovana zamjenica ministra pravosuđa Sandra Artuković-Kunšt. Izvolite.