Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovani predstavniče Vlade, gospodine Palarić, kolegice i kolege. Znamo da je povod ove interpelacije nastao nakon lokalnih izbora u svibnju 2005. godine i naravno da se neki pitaju ima li smisla interpelacija sada, evo gotovo 6 mjeseci nakon što su se događaji započeli, čak ne bih rekao ni dovršili, neki još traju, to znamo. I da li je predmet interpelacija on je uloga Vlade Republike Hrvatske u provođenju zakona i ostvarivanja vladavine prava te zaštiti demokratskih institucija i višestranačja kao najviših vrednota ustavnog poretka Republike Hrvatske, uopće primjeren za instrument koji se zove interpelacija. Mene je zapravo inspirirala rasprava ili replika kolege prije koji je govorio o tome što je cilj politike pa je rekao da je cilj politike osvajanje i obnašanje vlasti. To je sasvim točno i ja sam siguran da je kolega zastupnik imao na umu i ono što svi mi imamo na umu, jedan dodatak, ili barem jedan dodatak, a to je obnašanje vlasti na dobrobit građana, obnašanje vlasti u skladu sa demokratskim načelima suvremenih država posebice onih europskih država. Ako prihvatimo tu tezu a teško da će se itko tome usprotiviti, onda se mi interpelacijom pitamo je li Vlada Republike Hrvatske učinila sve ono što je primjereno njenoj ustavnoj poziciji da spriječi ili smanji posljedice nekih djelovanja posebice određenih pojedinaca, na detalje ćemo kasnije doći, koji ozbiljno dovode u pitanje ostvarivanje ovoga načela u praksi, demokratskoj praksi koju mi razvijamo u Republici Hrvatskoj od samog početka i nastanka naše države pa razvijat ćemo i dalje jer to naravno nikada nije dovršen proces. Pitamo se, pitali su se neki je li ova interpelacija preopćenita? Ona jest općenita ali ne preopćenita jer se odnosi na neka načela, načela koja bi sve nas morala rukovoditi u obnašanju i stjecanju ako baš hoćete vlasti. Što se desilo? Na lokalnim izborima 2005. godine eskalirala je praksu koju smo nekad poznavali, sjetimo se Skupštine Grada Zagreba iz čini mi se 1997. godine. Praksa da se naknadno radnjama koje nisu primjerene niti ustavnim načelima niti dobrim običajima demokratskih država, a ponegdje su bliska i određenim kaznenim djelima vezanim uz korupciju, mijenja politička volja građana. Ako smo rekli da je demokratsko odlučivanje vrhovna vrednota, jedna od vrhovnih vrednota Ustava. On u članku 1. Ustava odlučuje, dakle Ustav određuje da je između ostalog vlast ta koju ostvaruje narod izborom svojih predstavnika i neposrednim odlučivanjem. Ako Ustav jamči pravo na lokalnu i područnu odnosno regionalnu samoupravu onda je jasno da se te ustavne vrijednosti mogu ostvariti samo onda ako su osim izričitih odredbi zakona i propisa poštovane i one inherentne vrijednosti koje stoje iza ovih normi. I nemojmo ući u onu pogrešku koju često prigovaramo našim sudovima. Dakle da čitaju zakon od slova do slova. Zakon ima svoj duh. Ima i naš Ustav svoj duh koji je puno širi, puno veći, puno otvoreniji nego što je to ovih par riječi napisanih na komadu papira. Iza ovih vrijednosti stoji još jedna koja ne piše u Ustavu. Jedna riječ koja je temelj političke demokracije, a to je povjerenje. Povjerenje građana u institucije. Mi se vrlo često ovdje žalimo kako građani ne vjeruju političarima. Pogledajte sve one analize javnog mnijenja. Zaista građani ne vjeruju političarima. Nama u Saboru ne vjeruju. Ne vjeruju političkim strankama. A kako će nam kolegice i kolege vjerovati kada nakon što su oni stavili svoj glas za opciju A ta opcija A se dijelom transformira i postaje politička opcija B. I zagovara drastično druge političke vrijednosti nego one za koje su oni stavili svoj glas u glasačku kutiju. Čini mi se da takva praksa koja budimo otvoreni nije vezana za jednu stranku niti za jednu političku opciju i upravo to jest namjera predlagatelja da na takvu pojavu ukaže kao nešto štetno protiv čega se svi zajedno moramo boriti. Kako da vjeruje takvoj vlasti? Mi vidimo vrlo jasne izraze nepovjerenja u lokalnu vlast nakon 2005. godine i čini nam se da ono što se desilo u Sisku, Karlovcu, Osijeku, Velikoj Gorici, Dubrovniku, a možda i još ponegdje … … [[Upadica se ne razumije.]] Recite još dapače, svugdje gdje se desilo dakle da to narušava ne samo ugled nas ovdje nego i demokratske vrijednosti sadržane i u Ustavu i u običajima, demokratskim običajima koje smo prihvatili. Postavlja se pitanje je li cilj izbora i stranaka i političara doći na vlast pod svaku cijenu. Jesu li baš sva sredstva dozvoljena? Znamo koje je sredstvo dozvoljeno. Dozvoljeni su izbori. To je pravo sredstvo. Politička agitacija. Propagiranje svojih političkih uvjerenja. Pluralizam koji je nesumnjiva vrijednost našeg sustava. Ali da li je prihvatljivo doći na vlast tako da se izabranom predstavniku na jednoj političkoj opciji ponudi određena količina novaca, da se ponude određene pogodnosti za njegovu političku grupaciju, stranku ili neovisnu listu? Da li je primjereno pogodovati rodbinu, prijatelje? Ja osobno mislim da to nije primjereno. Siguran sam da svi vi dijelite to mišljenje samo je pitanje koliko ćemo svi skupa smoći hrabrosti i reći ne takvoj praksi. Zašto interpelacija? Interpelacija zato što smatramo da Vlada Republike Hrvatske u situaciji kada su javno pojedini sudionici takvih procesa rekli: «Jest, nuđen mi je novac. Nuđena su mi obećanja.» Kada su se potpisivali ugovori koji su jako mirisali na korupciju Vlada nije poduzela sve ono što prema svojoj ustavnoj poziciji može i mora učiniti. Šta bi to bilo? U prvom redu i u nekim drugim slučajevima smo slušali kako je premijer ili Vlada naredio državnom odvjetniku ovo ili ono. Naredio mu je ovo ili ono. To je pitanje da li mu uopće može na, s obzirom na ustavnu poziciju državnog odvjetnika, ali ako državni odvjetnik i nije i ne smije biti produžena ruka Vlade onda policija jest dio sustava koji Vlada nadzire. Ići u djelatnost mora motivirati. Ja ne znam da li je išta ozbiljnoga ili barem javnosti i ne znam da li je kome ovdje poznato da je išta ozbiljno učinjeno nakon što su potpisani određeni kvazikoruptivni ili koruptivni sporazumi ili nakon što je netko od sudionika javno u medijima rekao: «Obećalo mi se toliko i toliko da napravim, da prijeđem, pretrčim iz jednog tabora u drugi.» Dakle to je jedan od propusta Vlade na koji ukazujemo. Drugi propust proizlazi iz toga da Vlada nije samo vrh egzekutive. Vlada, naša zajednička Vlada je i političko tijelo. Ono svojim stanovištima, političkim stanovištima formira i javno mnijenje i političku scenu. I tu je Vlada mogla i morala žestoko udariti po ovakvim pojavama i ne dozvoliti da one prođu uz šutnju. Zašto da to ne treba dozvoliti? Zato i zato zapravo ta interpelacija bez obzira što je možda za ove izbore dijelom ili većinom kasno. Nije kasno za buduće slučajeve. Zato njezina općenitost i ne smeta. Barem mene ne smeta. Zato jer će se možda ovakvi slučajevi ako … [[Govornik se ne razumije.]] danas prođemo šutke ponovit će se sutra. Ne samo na lokalnoj razini ponovit će se i na državnoj razini. I to je nešto što svi skupa moramo izbjeći. Ulazeći u politički život svi nosimo određeni stupanj netko veći netko manji ovisno o svojoj poziciji za budućnost Hrvatske, za njen demokratski razvoj, a posebnu odgovornost naravno ima Vlada. Vidjet ćete, predlažući zaključke mi smo svjesni toga da Vlada ni u kom slučaju naravno nije jedina za to odgovorna. I mi smo odgovorni. Odgovorne su i političke stranke. Odgovorni su političari na sceni i zaključci koje nudimo možda jesu atipični za jednu interpelaciju. Atipični su iz razloga jer se ne odnose samo na Vladu. Mi i svima nama dajemo određene poruke. Poruke moralnosti u politici. Poruke koje će omogućiti da javnost i građani ne kažu sutra i danas svi su jednaki. Nisu svi jednaki, nisu jednaki ni pojedinci koji sudjeluju na političkoj sceni, a bome ni oni koji u strankama ili u određenim neovisnim grupacijama, posebice na lokalnim izborima moraju izvršavati volju građana. Dakle, što je ono što mi predlažemo kao zaključke? Predlažemo Vladi da se zaduži Vlada Republike Hrvatske da u okviru svoje nadležnosti poduzme mjere kojima će se na svim razinama pojačati odgovornost sudionika u obnašanju vlasti. Jest, zaključak je općenit, ali su općenite i ovlasti koje Vlada ima. Vlada je vrh egzekutive i Vlada u sustavu državne uprave ima instrumenata za efikasni nadzor. Nadalje, predlažemo da se zaduže nadležan državna tijela da pokrenu postupke u onim slučajevima gdje su postojali podaci i izjave pojedinih sudionika da je bilo pokušaja korupcije. Preko toga preći mukom čini mi se da je debakl i nas i onih koji su zaduženi za kazneni progon. U cilju daljnjeg razvoja političke i demokratske kulture Hrvatski sabor treba naglasiti da se propisima i političkim djelovanjem mora postići veći stupanj transparentnosti djelovanja političkih stranaka, naglasiti odgovornost za poštivanje izbornih rezultata, omogućiti veći utjecaj biračkog tijela na ponašanje stranaka, kandidata, izabranih vijećnika i nositelja neovisnih listi. Dakako, sve je to moguće, opet se vraćamo na nadležnosti Vlade ka o onoga koji u našoj političkoj praksi, pa i prema Ustavu najčešće predlaže nove zakone, da se pristupi temeljito reviziji izbornog zakonodavstva, da se financiranje političkih stranaka ustanovi i odredi na jedan način koji jamči transparentnost i stranaka, rada stranaka i rada političara i konačno, to je ono možda atipično, dakle to je poziv svima, a ne samo Vladi, da Hrvatski sabor dakle pozove sve sudionike izbornih i demokratskih procesa da sudjeluju u njima sukladno Ustavu i načelima demokratskog društva poštivajući izbornu volju građana. Ne vidim da je ovim predloženim zaključcima nešto sporno. Možda će se naći pogođen netko od onih koji jesu sudjelovali u onim radnjama koje nisu primjerene ovim demokratskim standardima. Možda će se naći oni koji će reći da ovakva jedna atipična interpelacija prelazi uobičajene okvire interpelacije. Mi se s tim slažemo i dapače, tvrdimo da je u ovom slučaju neophodno. I još jedanput pozivamo da se uz izričite pravne norme sadržane u Ustavu, zakonu poštuju one koje su dio običajnog, političkog i običajnog prava, da se poštuje duh ustavnih i zakonskih odredbi i da se sada kada je vrijeme zapriječe sve one buduće radnje koje bi na način kako se to desilo nakon lokalnih izbora 2005. godine narušilo povjerenje građana u vlast. Ja znam Vlada će sigurno reći kako je učinila sve u pripremi izbora da oni prođu zakonito. Vlada će sigurno reći, to sam čuo i na Odboru za Ustav, poslovnik i politički sustav da je nije bilo nikakvih primjedbi na izborni proces od međunarodnih organizacije. To je točno. Ali mi ni ne pregovaramo na provedbu izbora. Izvori su zaista provedeni demokratski i nakon tih, evo već puno godina, relativno puno godina naše demokracije bi bilo strašno da sam izborni proces nije bio proveden zakonito i transparentno. Dakle, naš pogled je uprt na ono što se dešavalo nakon izbora, u onaj dio postupka u kojemu se naknadno mijenjala politička volja građana i u kojima se ona vlast koju su građani izabrali raspršila pod nečim što zovemo političkom korupcijom. Evo, danas je jedna od naslovnica u novinama ta da je jedan od prvih koraka u integraciji Hrvatske u Europsku uniju upravo borba protiv korupcije, da nam to ponajviše zamjeraju. Drugi odma' naslov do je taj kao su građani u anketama osim onoga što su stavili na prvo mjesto, a to je poboljšanje njihovog standarda i zaposlenosti zabrinuti naravno korupcijom i smatraju najvećim zlom. Na nama je da tu korupciju spriječimo, a ono čemu smo najbliže to je politika, očito nosi jedan pečat korupcije koju treba iskorijeniti. Zahvaljujem vam i nadam se podršci kolega zastupnika. Znam bit će primjedbi na ovu ili onu formulaciju. To možda i nije najvažnije i nadam se da ću kao kolega Linić koji je na kraju raspravu o prvom interpelaciji moći reći kako je njena ostvarena, kako smo svojoj raspravom izrazili jedinstvo o postojanju ovih najviših vrednota demokracije u našem pravnom i političkom sustavu i kako smo doprinijeli globalnom osvješćenju tih vrijednosti u hrvatskoj javnosti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Želi li predstavnik Vlade replicirati? Državni tajnik Antun Palarić. Oprostite, oprostite državni tajniče. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Rebić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Najprije se ne bi mogao složiti sa nekim blagim tumačenjima ove interpelacije od uvaženog zastupnika. Prije bi se moglo reći da su se promijenile političke okolnosti, izgubio se rekao bih naboj. A ono što smatram netočnim, a to kažem nije točno da ova Vlada nije poduzela sve, jer primjenjujući zakonske ovlasti Vlada je raspustila jedno predstavničko tijelo koje u zakonskom roku nije izabralo načelnika. Ali isto tako učinila je i još nekoliko intervencija u onim sredinama koje su kršile Izborni zakon. Itekako je ovoj Vladi stalo da u potpunosti provede volju birača izraženu na izborima. Ja želim podsjetiti da ste vi biračima obećali promjenu Izbornog zakona.
Zahvaljujem, zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda. Nema rasprave. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Bekavac.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Netočan je navod uvaženog kolege Josipovića kako su Vlada i predsjednik Vlade naredili Državnom odvjetništvu i državnom odvjetniku da provede istragu u određenim slučajevima. Točno je da je Vlada pozvala Državno odvjetništvo da ispita određene navode i određene sumnje da negdje postoji kazneno djelo, što je legalno i legitimno. A to je uvaženi kolega bitna razlika od naredbe Državnom odvjetništvu, a što ova hrvatska Vlada ne čini. Državno odvjetništvo treba biti neovisno, za što se svi nadam da se slažemo, zalažemo u cilju funkcioniranja pravne države. Hvala.
Zahvaljujem. S nama su na galeriji naši prijatelji iz Latvije, Odbor za vanjsku politiku parlamenta Republike Latvije. Evo, pozdravljamo ih. [[Pljesak]] Idemo dalje. Predstavnik Vlade Republike Hrvatske, državni tajnik Antun Palarić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici, a dragi gosti. Vlada Republike Hrvatske podnijela je izvješće na interpelaciju u kojoj, po tko zna koji put, naglašava činjenicu kojoj je i priznaje i međunarodna i domaća javnost da je Hrvatska republika demokratska država u kojoj sve institucije djeluju u granicama svojih ovlasti. Vlada ostaje privržena vladavini prava, demokratskom višestranačkom sustavu i jačanju lokalne samouprave kao jednog od Ustavom zajamčenih prava hrvatskih građana, stoga je poduzela sve što joj stoji na raspolaganju u hrvatskom pravnom sustavu, da se stvore materijalne i tehničke pretpostavke za provedbu izbora, normativne pretpostavke jer je i prije izbora predložila poboljšanje izbornog zakonodavstva koje je ovaj Sabor usvojio sa vrlo velikom većinom i pobrinula se da sam izborni proces, dakle da samo utvrđivanje volje građana bude provedeno po zakonu u skladu sa najvišim demokratskim standardima. Mislim da smo u tome uspjeli. Svi koji su sudjelovali u tom procesu od 36 tisuća članova biračkih odbora preko više stotina članova izbornih povjerenstava, pa i političkih stranaka koji su i tu predizbornu kampanju proveli u granicama civilizacijskih tekovina Hrvatske države. Svi smo tome doprinijeli da izbori proteknu u najboljem redu i više, ja se nadam za uvijek, u Hrvatskoj neće biti stranih promatrača na izborima. Nakon izbora postupilo se u postupak konstituiranja, Vlada je sazvala konstituirajuće sjednice županijskih skupština. Ja sam ovlastio predstojnike da sazovu konstituirajuće sjednice gradskih i općinskih vijeća i u velikom, ogromnom broju konstituiranje je proteklo bez ikakvih problema. Pojavili su se nekoliko situacija, pet jedinica lokalne samouprave nije došlo do konstituiranja i nakon više pokušaja sazivanja konstituirajućih sjednica opet se primijenio zakonskih mehanizam, raspisani su izvanredni izbori u tim jedinicama lokalne samouprave. U nekim jedinicama nije osigurana zastupljenost sukladno Ustavnom zakonu o pravima nacionalnih manjina, bilo da nisu izabrani predstavnici nacionalnih manjina i nije se moglo popuniti primjenom zakonskih odredbi koji to dopuštaju, bilo da nisu osigurana, da nije osigurana zastupljenost pripadnika hrvatskog naroda, stoga je u tim jedinicama lokalne samouprave raspisani su dopunski izbori. Nakon utvrđivanja izbornih rezultata dao sam ovlast predstavnicima da sazovu konstituirajuće sjednice, ja vjerujem da će tijekom idućeg tjedna i u tim jedinicama lokalne samouprave uspostaviti se lokalna vlast sukladno izbornim rezultatima. Pitanje je granice do koje mjere do koje Vlada može utjecati u samo preslagivanja većina na lokalnoj razini. Vlada je ostala izvan toga, ona je to prepustila autonomiji lokalno izabranih predstavnika polazeći od toga da je mandat dobiven na izborima neotuđiv. Nije novo što se nama dogodilo nakon ovih izbora zbog toga što su pojedini vijećnici prelazili iz jedne opcije u drugu ili iz druge u prvu da ne bi bilo da je bilo samo pomicanja na jednu stranu. Događalo se da su izabrani vijećnici promijenili mišljenje, priklonili se nekome drugome. To možda nije moralno, ali je zakonom dopušteno i to se konačno događalo i u cijenjenom domu kada su ljudi napuštali stranke, ali zadržavali svoje mandate, prelazili u drugu, osnivali svoje stranke i to se u Hrvatskoj događa i to je dok je u granicama zakona mi ne možemo u to intervenirati. Pojavila se sumnja da postoji korupcija u kupovanju vijećnika. Vlada za to nema saznanja. Vlada poziva sve one koji imaju dokaza da je bilo korupcije, da podnesu kaznene prijave tijelima gonjenja i želi da se to procesuira. Dakle, ova interpelacija pojavila se je u trenutku kada je Vlada normativno željela popraviti izborni sustav, kada je pokrenula izbornu reformu, kada je predložila Zakona o Državnom izbornom povjerenstvu kao stalnom tijelu, kao ideji koja je već dugo prisutna, ali nitko je nije imao snage pokrenuti i kada je predložila zakon o neposrednom izboru gradonačelnika, župana i općinskih načelnika, a to je put kako bi se u budućnosti izbjegle ove situacije koje su sada ocijenjene kao dvojbene sa moralnog stajališta. Stoga Vlada smatra da je poduzela sve što joj stoji na raspolaganju. Ona će i dalje poduzimati mjere u unapređenju lokalne samouprave i lokalne demokracije i demokracije uopće i predlaže da Sabor odbije interpelaciju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravci netočnog navoda, uvaženi zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ispravljam netočan navod kolege Palarića, državnog tajnika Palarića koji je rekao sve državne institucije djeluju unutar svojih ovlasti. To je netočno. Ja bih volio da je to točno. Da sve državne institucije djeluju unutar svojih ovlasti, ove interpelacije vjerojatno ne bi ni bilo. To znači da bi profunkcionirala pravna država i da bi se sve suzbijalo. Drugi netočan navod vezano za kaznenu prijavu. Gospodine Palariću na prve insinuacije da postoji trgovina, vi kao državni tajnik ste trebali tražiti od Državnog odvjetništva da poduzmu odgovarajuće mjere i da obavijeste medije o čemu je riječ. Znači svatko tko sazna, jer ima indicija da je počinjeno kazneno djelo, dužan je djelovati i Vlada i vi i ja i Ivo Josipović i svi mi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Antičević.
Netočno je što je državni tajnik ustvrdio da Vlada nema saznanja da se negdje dogodila korupcija. Točno je to da se dogodio eklatantni primjer političke korupcije kada je član Vlade, ministar Vukelić zaključio ugovor sa 77-godišnjim Franjom Capanom u ime HDZ-a te se obvezao da će osigurati minimalno 20 tisuća kuna mjesečno za funkcioniranje stranke kojoj taj stari čovjek pripada, iako prema uspjehu na izborima ima pravo samo na 2 tisuće kuna. U svakoj normalnoj zemlji ako taj ministar ne bi dao ostavku, odletjela bi s njim i čitava Vlada, a ministar bi bio sretan da ne završi u zatvoru.
Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Stazić.
Pa isto to. Pa čudi ova lakoća s kojom državni tajnik izriče rečenicu da Vlada nema saznanja o kupovini vijećnika, a član Vlade potpisuje trgovački ugovor o kupovini vijećnika, trgovački ugovor. Prema tome, ne da Vlada ima saznanja nego Vlada kupuje, članovi Vlade kupuju vijećnike.
To je bio međustranački ugovor, a ne ugovor s Vladom. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Vuljanić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ista tema. Gospodin Palarić je rekao da se Vlada nije miješala u sve to skupa, već je to prepustila lokalnim zajednicama, a član Vlade, ministar je potpisao ugovor. U redu kao predsjednik lokalnog HDZ-a, međutim on jest ministar, niti predsjednik Vlade niti Vlada o tom nisu ništa rekli.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Uvaženi zastupnik, to je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav jel'? Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskoga sabora na 41. sjednici održanoj 9. studenoga 2005. raspravio je interpelaciju o radu Vlade Republike Hrvatske u provođenju Zakona i ostvarivanju vladavine prava, te zaštiti demokratskih institucija i višestranačja kao najviših vrednota ustavnog poretka Republike Hrvatske. Odbor je ovu interpelaciju raspravio na temelju svoje nadležnosti iz članka 57. Poslovnika Hrvatskog sabora kao matično radno tijelo. Odbor je konstatirao da su u interpelaciji izneseni navodni pojedinačni primjeri nemoralnog ponašanja pojedinih političara ili političkih stranaka nakon izbora. S tim u vezi Odbor smatra da u interpelaciji navedeni pojedinačni primjeri ne odražavaju stanje u vezi provedenih izbora za predstavnička tijela lokalne i područne samouprave u 2005. godini jer su u većini jedinica izborni provedeni i konstituirana predstavnička tijela u skladu sa zakonom. Po ocjeni Odbora Vlada je u okviru svoje nadležnosti poduzela sve mjere i radnje tijekom izbornog postupka do konstituiranja predstavničkih tijela. Većina članova Odbora drži interpelaciju nerazumljivom, s preopćenitim zaključcima i smatra da je pitanja iznesena u interpelaciji ne bi trebalo rješavati interpelacijom nego u postupcima pred nadležnim državnim tijelima. Nakon rasprave Odbor je većinom glasova, to znači 6 glasova za i 1 protiv, predložio Hrvatskom saboru da donese zaključak da odbije ovu interpelaciju. Hvala.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu i budući da imamo 8 klubova i 23 pojedinačne rasprave radit će se bez pauze. Klub HNS-a, uvaženi zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa, poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Smatram da je dobro da o radu Vlade raspravljamo u Parlamentu i često i po svim njenim nadležnostima i sa svih aspekata, a posebice je to odgovornost i posao oporbe u Parlamentu kao korektivnog faktora spram svih tijela vlasti. Naročito je ova tema o odgovornosti Vlade spram djelovanja i funkcioniranja lokalne i regionalne samouprave dobrodošla nakon održanih lokalnih izbora i obećanja i najava da će se u ovom mandatu izvršiti toliko radikalne promjene da će izborni sustavi biti novi, a da će lokalna samouprava puno lakše raditi. Posebice i zbog toga što je Vlada u ove dvije godine mandata ovog Sabora i njenog mandata odbila i odbijala sve oporbene prijedloge koji su bili na tu temu davani, a posebice prijedloge koje je davao Klub Hrvatske narodne stranke. A da istovremeno osim par kozmetičkih promjena nije došla ni sa jednim ozbiljnim projektom koji bi išao u korist lokalne i regionalne samouprave. Lokalna samouprava je prvo mjesto gdje se građani ove države susreću sa vlašću. I o tome kakav utisak, dojam i kvalitetu usluga dobe, po tome cijene i ukupno funkcioniranje vlasti u jednoj državi. No moram odmah se obratiti i predlagatelju točke i reći da sam očekivao da ponuđeni zaključci povodom ove točke budu i radikalniji, jači, možda i meni jasniji ako zaista želimo da prilikom njihovog osvajanja Vladu natjeramo i prisilimo da neke od zahtjeva koji iz samog obrazloženja proizlaze riješi što prije. Pa zbog toga izražavam i čuđenje zašto su oni općeniti, zašto Vladi govorimo da poduzme mjere, a ne velimo koje. Da nadležna državna tijela moraju nešto, a nisu, pa ne znam koja su. I da Hrvatski sabor naglašava i da poziva Hrvatski sabor. To je otprilike malo političke deklaracije iz sadržaja Sabora koja ne vjerujem da će dati učinke one koje bi interpelacije i ozbiljnost teme trebala, pa bi bilo dobro da u toku rasprave i dok god rasprava traje možda dobijemo prijedlog ipak jačih zaključaka. Što se mene osobno tiče, svi oni koji su sudjelovali u kupoprodaji mandata, bez obzira da li su kupovali ili prodavali, trebalo bi ih pohapsiti i pozatvarati. Izvješće Vlade na interpelaciju kaže da je Vlada napravila sve i da je sve super. Ništa u lokalnoj samoupravi nije super. Ima nečeg što je dobro, ima nešto što je manje dobro. Ono što je loše, a po meni najviše ga je onoga što je jako loše. Ako je tema trgovina mandata pitam se tko što kupuje? Zašto postaje tržište mandatima? I bez formalne burze. Čije su dionice na tom tržištu najvrjednije? Načelnika, gradonačelnika i župana. Takvih je u ovoj državi 570, pa su onda dionice njihovih zamjenika koje nešto manje vrijede, takvih je tisuću 140. Onda je treća kategorija dionica članova poglavarstva, negdje oko 3 tisuće 900 članova poglavarstva je na tržištu očito u ovoj državi. Ali nisam čuo nijedan slučaj da je netko kupio ili prodao mandat zato da netko bude ili ne bude predsjednik županijske skupštine, gradskog ili općinskog vijeća. Te dionice nisu na burzi jer očito nikako ne kotiraju. I sad se ja pitam što bi bilo s cijenama tih dionica da imamo neposredne izbore? Koliko bi tad vrijedile dionice načelnika, gradonačelnika, župana koje daju birači? Koliko bi vrijedile tad dionice njihovih zamjenika ili možda i dionice sadašnjih članova poglavarstva kojih onda uopće ne bi bilo? A kupovina dionica za te funkcije je od birača. To su izbori. 2001. smo nudili neposredne izbore, 2003., 2004., 2005. i nije išlo. Sad smo svi nezadovoljni trgovinom mandata ko da je to po prvi put se desilo u Hrvatskoj. Čak nakon ovih izbora bilo je daleko manje no prije. Ali instrument zaštite da te dionice uopće ne dođu na tržište, 4 puta u ovom Parlamentu su bile odbijene. Vlada je doduše došla sa nekakvim prijedlogom zakona o njihovom neposrednim izborom, malo čudnim po sadržaju, segmentalno riješeno bez cjelokupne vizije. Prvo čitanje je završeno. Drugi novi zakoni takvog tipa nisu došli pa i ne vjerujem da će ubrzo doći. Dakle, je Vlada odgovorna zato što je imala dvaput ponuđeno da riješi taj problem izmjenom izbornog zakonodavstva. Ali odgovornost podjednako snosite svi vi i u prošlom i u ovom mandatu Sabora koji ste tada i sada glasali protiv takvih prijedloga. Tu suodgovornost dijelite sa Vladom. Problemi lokalne i regionalne samouprave nisu dakako, to ćete se sa mnom složiti, samo u kupovini mandata. Ili samo u prodaji mandata. Problemi su njene nadležnosti, u njenoj regulativi ovlasti. Npr., u zdravstvenoj zaštiti gdje je država postavila sustav upravnih vijeća koja imenuje svoje ravnatelje, gdje država određuje proračun zdravstvenih ustanova u lipu za svaki mjesec, gdje država potpisuje kolektivni ugovor i utvrđuje materijalne rashode za zaposlene u lipu za svaki mjesec, i gdje gubitci tih istih zdravstvenih ustanova idu na teret županija kao vlasnika. I onda javno poručujemo poruku i neki dan da će županije podmiriti gubitke tih zdravstvenih ustanova ili treba sve ravnatelje smijeniti i upravna vijeća koji su odgovorni za nastale gubitke o proračuna koga određuje nema razgovora, u kolektivnim ugovorima nema razgovorima. Isto vam je i u socijalnoj skrbi. Sve ustanove za starije nemoćne osobe u potpuno istom režimu kao i bolnice u lipu određena sredstva, u lipu utvrđene plaće i materijalni troškovi, u lipu utvrđena cijena smještaja osoba koje se smještavaju u te iste ustanove, dakle tzv. cjenici gdje država mjesecima kasni s plaćanjem za ugovore koje je sklopila sa tim istim ustanovama koje su u vlasništvu regionalne samouprave i za čije gubitke molim regionalna samouprava po zakonu odgovora. I za one troškove stanovanja koje moraju općine podmiriti siromašnim građanima, a županije pa moraju, zamislite, kupovati ogrjevna drva onima koji ih nemaju i to točno 3 kubika godišnje, ne piše bukovine ili grabovine. Što je sa ugovorima o zajedničkim investicijama koje je lokalna ili regionalna samouprava imala sa državom, pa je država iz njih izašla, a projekti su bili na više od polovice? Jednostrani raskidi ugovora. Regionalna samouprava je vlasnik, država je gospodar i regionalna samouprava odgovara. Takvu poziciju regionalne i lokalne samouprave nema ni jedna država koja je u Europskoj uniji ili koja pregovara da to uđe. Ili kakva je pozicija lokalne i regionalne samouprave u rješavanju sporova u imovini ili granicama? Ako se ne mogu dogovoriti Vlada je formirala temeljem Zakona o područjima općina, gradova i županija arbitražnu komisiju. Koliko predmeta godišnje ta arbitražna komisija riješi? Koliko predmeta stoji na rješavanju od 1995. godine? a znate li da općina ne može utvrditi prostorni plan, ako nema utvrđene granice? Nema granicu, ne može utvrditi prostorni plan. A znate li da sa 31. prosincem ove godine ta predstavnička tijela po sili zakona treba raspustiti? 31. prosinca ove godine, zato što država ne funkcionira i ne rješava predmete koje je lokalna ili regionalna samouprava dala državi da riješi i nikom ništa i sve je dobro i Vlada je sve poduzela da lokalna samouprava funkcionira. Da li država svaki mjesec redovito daje sredstva iz Fonda poravnanja, tzv. decentralizirana sredstva u skladu sa planom i odlukama? Ne, ponekima ni pola do sad koji su trebali dobiti. Republika Hrvatska u Državnom proračunu od prošle godine imala je prihode 99 milijardi, Grad Zagreb 5 milijardi i 100, a sve općine, svi gradovi i sve županije 11 i pol milijardi kuna. 11 i pol. Porez na dohodak kao najznačajniji izvor prihoda u prošloj godini lokalna samouprava ostvarila je 6,8 milijardi od čega je bilo 2 milijarde u Zagrebu, dakle svega 4,8 u cijelom drugom teritoriju Hrvatske. Država je uzela 3 milijarde 100. Jesmo li predlagali da porez na dohodak u cjelokupnom iznosu ostane lokalnoj samoupravi? Jesmo, dva put, odbijeno. Porez na dobit. U prošloj godini ubrojeno ga 4 i pol milijarde, država 3 milijarde 100, lokalna milijardu 450 od čega 900 milijuna Zagreb. Sve općine, svi gradovi i sve županije dobile su 550 milijuna prihoda s naslova poreza na dobit, sve ostalo je u državu ili Zagrebu. Jesmo rekli da to treba hitno još u prošloj godini popraviti, jer model koji je utvrđen '93. godine, kad nije bilo dobiti u hrvatskom gospodarstvu, ne može opstajati 2005. jer je došlo do metropolizacije u smislu poreza na dobit? Vlada je rekla da ne treba. Dobro. Općinski i gradski porezi u svim općinama i gradovima po zakonu koji se naplaćuju, u prošloj godini 810 milijuna kuna u cijeloj Hrvatskoj, županijski porezi 199 milijuna, porez na promet nekretninama država uzela 350, lokalna 500. Dakle, u najznačajnijim izvorima prihoda više ostaje državi, nego lokalnoj samoupravi. Da li su sve općine, gradovi jednaki pred zakonom? Nisu, zbog strukture stanovništva. Tamo gdje je poljoprivredno stanovništvo ili većinsko poljoprivredno stanovništvo velike općine nemaju dovoljno sredstava gdje je socijalna struktura stanovništva takva koji ne ostvaruju prihode, nemaju prihode s naslova poreza, gotovo nikakovih. Vlada veli da je riješila sve probleme. Zato i imamo situaciju da primjerice u Primorsko-goranskoj županiji prihodi, porezni prihodi, odnosno ukupni prihodi po glavi stanovništva su iznosili 5 tisuća 100, a u Virovitičko-podravskoj županiji 2 tisuće i 2 kune. Imali smo zato vjerojatno i to posljedica činjenice da u prosjeku je taj prihod 3 tisuće 143 kune po glavi stanovnika, a imamo županije koje su ostvarile tisuću 700 kuna kao Brodsko-posavska, pa imao Dubrovačko-neretvansku sa 4 tisuće 300 po glavi stanovnika, ali i Vukovarsko-srijemsku sa tisuću 800 kuna po glavi stanovnika. Imaju li te županije različite ovlasti i obaveze i ti gradovi? Da li njima pogodujemo na druge načine ili moraju manje raditi ili su oni nesposobni što sustav državne, porezne politike kod njih daje slabije rezultate? Ne. Vlada ne želi shvatiti različitost položaja koja je posljedica različitog financiranja, nemogućnosti da se obavljaju temeljne zadaće koje je lokalnoj samoupravi dato i pred tim zatvaramo oči i tvrdi Vlada da je sve napravila. Mi ih, lokalnu samoupravu uokvirujemo u zakone. Mi im dajemo nešto malo novaca, a za građane su im sve krivi općinski načelnici, gradski oci i župani. Ako gospodin državni tajnik govori o velikoj reformi, spomenuo je reformu izbornog zakonodavstva. To nije bila reforma. Možda će do nje doći, sada je nemamo, a propustili su šansu da to naprave prije ovih lokalnih izbora. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa naime, netočan navod je sigurno koji se ponavljao nekoliko puta uzela država. Naime, znamo da država prikuplja novac u skladu sa zakonom, ali interesantno je da kad treba državu napadati onda kad puni proračun, a kad treba proračun prazniti onda su i naši radnici i naši učitelji, naši pacijenti, dakle ta država bi trebala dati svima, a otkuda? To je gospodin Lesar jasno zaboravio reći. Hvala.
Klub zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege! I sam predstavnik predlagatelja uvaženi kolega Josipović je rekao da je ovo jedna interpelacija koja je malo općenitija ali da unatoč tome je dobra podloga za jednu raspravu vezanu za ove zadnje izbore. Ja se s time slažem i zapravo takva je otprilike bila jučer i rasprava na Odboru za Ustav iako osobno bih volio a i mislim da bi dosta i ostalih zastupnika da je ona malo konkretnija, da je ona malo preciznija i jasnija sa točnim podacima, imenima, prezimenima jer zapravo poslovnički gledajući interpelacija bi takva trebala i biti. Ona je po meni jedan poslovnički institut koji mora biti potpuno precizan i jasan jer nakon rasprave o interpelaciji vidimo zapravo po našem poslovniku da je moguće dovesti i do rasprave o povjerenju Vladi, pojedinom ministru, tako da ovu interpelaciju smatram kao jednu podlogu za raspravu o stvarima koje su se dešavale u zadnjim izborima više kao raspravu o nekakvom stanju demokracije i višestranačja kod nas u ovom trenutku nego kao raspravu o povjerenju Vladi ili resornom ministarstvu. Ako analiziramo samu interpelaciju, ako mogu krenuti od kraja, u ovim zaključcima moram priznati ne vidim zaista ništa sporno. Zaključci uopće u toj interpelaciji nisu sporni i po našem mišljenju oni se zapravo i provode. U točci 1. kaže "zadužuje se Vlada da u okviru svoje nadležnosti poduzme mjere kojima će na svim razinama pojačati odgovornost svih sudionika". Po našem mišljenju Vlada to i radi. Točka 2. "zadužuju se nadležna državna tijela da odmah pokrenu postupke svoje nadležnosti radi provjere vjerodostojnosti izjava o političkoj korupciji i utvrđivanju svih oblika odgovornosti za pokušaje navodnog podmićivanja pojedinih izabranih predstavnika". Po našem mišljenju to državna tijela rade, samo se pitam da li postoje kaznene prijave. To je nekakav element da državna odvjetništva znači temeljem kaznenih prijava pokrenu, otvore postupke jer u tim kaznenim prijavama će biti navedene nekakve činjenice, bit će predloženi nekakvi dokazi i to je materijal temeljem kojeg državno odvjetništvo može raditi. Ja mogu reći, ovdje je bilo apostrofirano, problem Karlovca. Mi smo taj ugovor o kojem se ovdje pričalo dali, upravo smo ga javno dali državnom odvjetništvu, izvolite ispitajte ako ima išta nečasnoga zato naravno ide sankcija. Nema uopće ništa sporno. Tako da kad kažem gledamo ove zaključke pojedinačno oni nisu sporni. Međutim, šta je sporno? Sporno je sve ovo prije. Naravno, sporno je ovo prije jer interpelacija polazi od činjenica da je nakon ovih izbora došlo do postupaka i aktivnosti pojedinih stranaka i političara koji, sad kaže, ukoliko su podaci istiniti ozbiljno ugrožavaju Ustavom i zakonom određena pravila ponašanja te dobre običaje političkog života. Riječ je o navodnim kupovanjima glasova i mandata neprincipijelnim nagodbama. Dakle, mi smo ovdje u interpelaciji rekli da postoje navodna kupovanja, da postoje navodne nepravilnosti, navodne nemoralnosti. Dakle, ne raspolažemo konkretnim podacima, ne raspolažemo konkretnim činjenicama da li je to tako. I onda smo za to našli krivca u kome? Našli smo krivca u Vladi. Vlada je odgovorna jer nije sankcionirala nešto za što mi nismo sigurni da se dogodilo. Tu mislim da postoji određeni nesrazmjer i mislim da ne možemo Vladu pozivati na takvu odgovornost da nije poduzela za nešto za što i mi nismo sigurni da se dogodilo. Smatramo da sve ovo o čemu je bilo riječi trebaju utvrditi državna tijela. Ono što je u izborima bilo nečasno i nemoralno to će sasvim sigurno sankcionirati birači na slijedećim izborima. Ono što je bilo nezakonito to je dužna sankcionirati Vlada, to je dužan sankcionirati Središnji državni ured za koji smo već čuli da je donio određene odluke o raspuštanju i o izvanrednim izborima. A ono što je bilo kazneno u cijeloj toj priči to mora sankcionirati Državno odvjetništvo a da bi Državno odvjetništvo to sankcioniralo, već sam rekao, moraju mu se podastrijeti određeni podaci. Ovdje se kao primjeri navode Sisak, Gorica, Osijek, vjerojatno će u raspravi svaki od nas sa svog područja moći naći neke nepravilnosti i ovdje ih istaknuti. Ali moram reći što se tiče Siska, njega bih posebno ovdje dotaknuo jer smo i na Odboru za Ustav imali prijedlog za vjerodostojno tumačenje zakona. I što se u Sisku dogodilo? U Sisku se zapravo pokazala slabost Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina. Ja vjerujem jedan dobar zakon, jedan zakon sa plemenitim namjerama je zapravo na terenu izvrgnut ruglu. Zbog čega? Dogodilo se to nakon izbora vladajuća koalicija odnos snaga je 25 prema 24 u korist koalicije, nije bitno koja je. Nakon toga dolazi do ostavke tri pripadnika nacionalne manjine. Apsolutno imaju pravo, nije sporno. Umjesto njih ne zamjenjuju ih drugi pripadnici nacionalnih manjina nego ulaze ostali. Mi dolazimo do toga da više nemamo ravnomjernu zastupljenost nacionalnih manjina u tom vijeću. Provocira se dodatno popunjavanje županijske skupštine gdje se odnos snaga mijenja. Mi više nemamo nakon toga većinu koja je 25 prema 24 nego imamo jednu komotniju i komforniju većinu 27 prema 25. E sada, naravno prijedlog je da se ocijeni da li su tu trojicu članova skupštine trebala zamijeniti trojica drugih pripadnika manjine, o tome će biti rasprave vjerojatno kod vjerodostojnog tumačenja. Ali u svakom slučaju, bilo to zakonito, bilo to nezakonito intencija zakonodavca nije bila ta kada je donosio taj zakon. To je sasvim sigurno. I ako takav model koji se dogodio u Sisku mi prođemo, ako prođemo preko njega mi smo otvorili mogućnosti zapravo promjene volje birača u takvim sredinama. To je ono što zaista nije dobro. Šta se dogodilo u Gorici? Da li za to možemo kriviti Vladu? Mislim da ne možemo za to kriviti Vladu. Vlada je uputila jedan prijedlog vjerodostojnog tumačenja. Što se dogodilo u Velikoj Gorici? Predsjednik gradskog vijeća ne saziva sjednicu gradskog vijeća tri mjeseca u zakonskom roku u kojem je to trebao sazvati. Zašto? Zato što je član poglavarstva dao ostavku i želi aktivirati svoj mandat člana skupštine. Međutim, mandatni odbor tog gradskog vijeća mu je ne da ga je razriješio članstva poglavarstva nego mu je prije oduzeo mandat člana tog gradskog vijeća. A zašto? Zato jer je on ta prevaga koja će donesti vlast na jednu stranu ili na drugu. Ali to je nažalost posljedica situacije ovih izbora koja ih je u dobrom dijelu obilježila. Mi imamo jednu situaciju danas da su neke koalicije koje su jučer bile nezamislive danas itekako zamislite i danas su se dogodile. A znate, koalicije koje nikad prije nisu funkcionirale, koje su možda i nategnute one lako i puknu, i zato da bi neka koalicija funkcionirala ona mora imati jednu tradiciju, ona mora imati zapravo jedan vijek koji ju čini stabilnom. Tako da mi ovdje imamo situaciju da koalira gotovo svatko sa svakim što prije nije bilo i zato mnoge koalicije nisu uspjele ili su se promijenile. Druga stvar koja je isto obilježila ove izbore je da su se glasovi malo disperzirali. Došlo je čini mi se do jednog gubitka povjerenja naših birača u stranke. Pojavile su se nezavisne liste, pojavili su se nezavisni kandidati koji su odnijeli dosta glasova, imate općinska vijeća gdje je bilo da imate jedan je ušao sa jedne liste nezavisnih, dvojca sa druge liste nezavisnih, troje je ušlo sa liste jedne stranke. I u takvoj situaciji teško je složiti jednu stabilnu vlast koja će funkcionirati. To su stvari koje su obilježile ove lokalne izbore i mislim da je Vlada upravo vidjevši situaciju kakva je i dobro reagirala da ustrajava kod ovog prijedloga o neposrednom izboru i na koncu to smo svi i podržali, neposredno u izboru gradonačelnika, načelnika i župana koji bi takve stvari u budućnosti trebao spriječiti. Također, dobra je i odluka Vlade da se ide, se išlo sa Zakonom o Državnom izbornom povjerenstvu, stalnom tijelu jer to Državno izborno povjerenstvo prema odredbama će brinuti o biračkim popisima a birački popisi su bili jedan od problema zaista u ovim izborima i inače su problem. I zaista teško je prihvatiti tezu da je ovdje Vlada kriva i da je ona propustila neke postupke i neke mjere poduzeti svoje nadležnosti. Državni tajnik je rekao i na koncu od velikog broja, imamo preko 500 jedinica lokalne samouprave najveći dio tih jedinica je konstituiran, radi, zapravo bez ikakvih problema a ovo se temperatura digla vezano za izbore, vezano za koalicije, toga je bilo i prije prelazaka iz jedne stranke u drugu je bilo prije, nemoralnih postupaka je bilo i prije, ali nemoralnost će zapravo najprije sankcionirati, sankcionirati će ju birači na sljedećim izborima, jer sasvim sigurno jer onaj koji je izabran na listi jedne stranke iz nečasnih ili nemoralnih razloga je prošlo u tijeku mandata na drugu stranu, taj mislim da u političkom životu više nema mjesta, da tu nemamo nažalost zakonskih mogućnosti takvoga iz političkog života odstraniti, ali to će sasvim sigurno učiniti birači. Iz svega ovoga mi interpelaciju nećemo prihvatiti kao Klub. Protiv zaključaka se nema ništa reći, oni jesu općeniti i smatramo da se oni provode, ali smatramo da za ovo što se u izborima dogodio da se radi o slučajevima koji imaju ime i prezime, koji imaju točno onoga tko ga je počinio i da protiv takvih treba povesti postupke, a oni koji imaju saznanja neka lijepo kaznenu prijavu na ime i prezime sa svim dokazima koji postoje.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Nenad Stazić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Analizirajući prvi predloženi zaključak koji glasi: Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da u okviru svoje nadležnosti poduzme mjere kojim će na svim razinama pojačati odgovornost svih sudionika u obnašanju vlasti. Kolega Bošnjaković kaže, Vlada to i čini i to je netočno. Taj navod ispravljam. Da Vlada to čini, ona bi smijenila svoga člana ministra Vukelića onoga trenutka kada su novinari otkrili i kada je u javnost dospjela činjenica da je on potpisao nečasan trgovački ugovor o kupovini vijećnika. Ja neću govoriti o kaznenom aspektu, takvog trgovačkog … [[Govornik se ne razumije.]] ali on je nemoralan. I Vlada iz svoje nadležnosti što je mogla napraviti? Mogla je reći, ne, mi kao Vlada ne odobravamo takve postupke, to ministri ove Vlade neće raditi, a ako to rade neće biti ministri ove Vlade. Ali samom činjenicom da to nije napravila Vlada to podržava.
Drugi ispravak, poštovana zastupnica Ljubica Lalić. Izvolite.
Pa ispravljam navod kolege Bošnjakovića koji je rekao da on nema odgovornosti Vlade Republike Hrvatske, između ostaloga navodeći i primjer Sisačke županije, to nije točno jer Vlada upravo svojim prijedlogom vjerodostojnog tumačenja želi promijeniti političku volju građana Sisačko-moslavačke županije i to tvrdeći mimo zakona da izabrane vijećnike koji su izabrani sa redovnih lista moraju zamijeniti vijećnici iste nacionalne manjine. To nije smisao zakona i to nije volja zakona. Jer zakon u članku 9c kaže, člana predstavničkog tijela pripadnika manjine koji je povećan, povećan broj članova predstavničkog tijela može zamijeniti samo pripadnik nacionalne manjine. Ovi članovi vijeća nisu bili izabrani kao pripadnici nacionalne manjine niti stranke na čijim listama su vijećnici izabrani ne pribrajaju krvna zrnca pojedinog svog kandidata.
Treći ispravak poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa kolega Bošnjaković je netočno utvrdio da su se generalizirajući da su se glasovi na lokalni izborima disperzirali i to je potpuno netočno, glasovi nisu bili disperzirani u Varaždinu, Čakovcu, Koprivnici, Molvama, Slatini, Požegi, Zagrebu, Rijeci, Istri itd., dakle, ne možemo generalizirati, ne možemo generalizirati da su glasovi se disperzirali, čak štoviše na ovim izborima po prvi puta su neki kandidati i neke liste dobile nezapamćenu podršku građana.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivo Josipović, u ime predlagatelja interpelacije.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo vrlo kratko, inspirira me na neki način izlaganje predstavnika Vlade, kolege Lesara i kolege Bošnjakovića. Naime, postavlja se pitanje koliko zaključci trebaju ići u detalje a koliko trebaju ići općenito. To naravno ovisi o ambicijama predlagatelja. Naša je ambicija bila ta da pokušamo dobiti o zaključcima konsenzus ili barem jednu dominantnu većinu. Prema tome, upuštati se u detalje recimo, da li kupiti novine, naručiti novine Vladi ako čita novine, jer je u novinama na naslovnim stranicama pisalo dobio sam ponudu da za toliko i toliko … [[Govornik se ne razumije.]] predam svoj mandat, malo … [[Govornik se ne razumije.]] dakle, to nije potrebno. Mi pretpostavljamo da ta razina konkretnosti nije potrebna nego da treba zadržati onu razinu konkretnosti koja omogućava da se ostvari bit i cilj a ona je osvješćivanje problema i postizavanje toga da se problem ne ponavlja. Ovo kako je kolega Bošnjaković interpretirao da su mu prihvatljivi zaključci, pa glasajte za zaključke. Super! Vi mislite da se provode možda, ako se ne provode, javnost će to poslije ocijeniti, vi ćete za njih glasati iz jednog razloga, mi iz drugih razloga, i inače za mene je zaprepašćujuće da Vlada ne prihvaća zaključak: Zadužuje se Vlada da u okviru svoje nadležnosti preduzme mjere. Ili da treba razvijati demokratski političku kulturu ili da se pozivaju, da ne ponavljam sada, sve ne čitam. Čudi me da to Vladi nije prihvatljivo, upravo zato smo i općenito formulirali te zaključke da oni budu prihvatljivi svima, vidimo Klubu HDZ-a jesu prihvatljivi, mene to jako veseli, ja predlažem da glasamo za te zaključke, i time smo cijeli problem, ja mislim, barem što se tiče rasprave ovdje razriješili. A onda će politička praksa pokazati da vidimo što to zapravo u političkom životu znači. Evo, kratko to je bio razlog općenitosti, želja nam je konsenzus oko glavnih, temeljnih, političkih vrijednosti a ne natezanje oko nekih pojedinačnih mjera jer pretpostavljamo da u okviru svoje nadležnosti svako državno tijelo zna što mu je činiti.
Hvala lijepa. Klub IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni gospodine državni tajniče, uvažena gospodo zastupnici. Pa meni je drago da je ova točka došla na dnevni red i drago mi je da možemo progovoriti o svom nemoralu koji se javio nakon posljednjih lokalnih izbora koji u pravom smislu te riječi dezavuira političku vjerodostojnost sviju onih koji jesu u politici. I treće, drago mi je da se možemo očitati i o ovim predloženim zaključcima, njih 4. I ja ću to učiniti ali sa jednog drugačijeg možda aspekta, ali i da možemo predložiti ili bolje rečeno opisati što nam je ubuduće činiti? Zaključci kao što vidimo govore sljedećem: Prvo, zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da u okviru svoje nadležnosti poduzme mjere i tako dalje, apsolutno se s time treba složiti. Drugo, ili drugi zaključak, točka druga govori: zadužuju se nadležna državna tijela da odmah pokrenu postupke iz svoje nadležnosti radi provjere vjerodostojnosti izjava o političkoj korupciji i utvrđivanje svih oblika odgovornosti za pokušaje navodnog podmićivanja pojedinih, to navodno bez navodnika jasno, podmićivanje pojedinih izabranih predstavnika. U načelu se apsolutno slažemo, ali ću reći i to da nije politička korupcija samo na primjer nekome dati 50 ili 100 tisuća EUR-a da bi promijenio stranačke boje. Obećati mu ovo ili ono. Korupcija i usuđujem se reći najgoreg oblika je kada se recimo koalira u Labinu crveni i crni protiv IDS-a koji je dobio tamo 45% glasova. U Labinu u kojem je IDS kroz 15 godina sigurno uložio više od 100 ili 200 tisuća EUR-a koliko je bila cijena HSP-ovih vijećnika u Dubrovniku ili Velikoj Gorici ako ćemo vjerovati napisima u našim medijima. Zašto se gospodo sav taj nemoral dešava? Između ostalog taj nemoral je potaknut i zbog izmjene lokalnog zakonodavstva tamo negdje 2001. godine gdje su, gdje se vijećnici na lokalnoj razini biraju isključivo proporcionalnim sustavim. I to je bit. Bilo je jasno svima nama koji smo bili u Parlamentu tamo 2001. što će se dogoditi? Da će doći do te političke trgovine ili kupoprodaje o čemu govore neki zastupnici. Da će doći do kupovanja vijećnika. Bujanja tzv. nezavisnih lista koje su nezavisne poput mene ili vas. Nezavisne su jasno od stranaka a itekako pokušavaju biti zavisne od gradskih, općinskih i tako dalje proračuna što je puno opasnije. I da ne nabrajam dalje. Treća točka ovih zaključaka glasi da u cilju daljnjeg razvoja političke demokratske kulture Hrvatski sabor naglašava da se propisima i političkim djelovanjem mora postići veći stupanj transparentnosti, djelovanja političkih stranaka. Naglasiti njihovu odgovornost za poštovanje, poštivanje pardon izbornih rezultata. Omogućiti veći utjecaj biračkog tijela i tako dalje. I neophodno je što prije pristupiti cjelovitom zakonskom reguliranju osnivanja djelovanja i financiranja političkih stranaka i time osigurati transparentnost njihovog rada i odgovornost stranaka i političara i tako dalje. Ja da budem iskren žalim što eto nakon ovih izbora u nekim gradovima na primjer u Velikoj Gorici pokušalo se oprati krajnju desnicu sa čijim glasovima bi ova politička garnitura koja danas vodi zemlju mogla ponoviti još jedan mandat. I utoliko želim reći da je Velika Gorica bila kardinalna greška parlamentarne opozicije iako nas na svu sreću još uvijek spašavaju pod navodnicima treće države koje ne dopuštaju koketiranje s recidivima prošlosti. Ovdje se govori znači u točci 3. i o poštivanju rezultata izbora, transparentnosti političkih stranaka i kao što sam pročitao, citirao u stavku 2. govori se o financiranju političkih stranaka. Prvo, sigurnu financijsku situaciju imaju samo one stranke koje su naslijedile znatnu imovinu bivših stranaka. I one stranke jasno koje su provodile procese pretvore. Sve ostale su sirotinja. Žive od izbora do izbora. Uglavnom ih članstvo samo financira da bi se u političkom životu danas recimo javljale ideje da se zabrani rad strankama koje nemaju 10 tisuća članova. Osobno držim, ne znam, da je trebalo zabraniti stranke koje u glavnom stanu drže sliku Pavelića. A što se tiče znači ove točke 3. stavka 2. o financiranje stranaka za mene nije bitno na primjer ako gospodin Ostoja, sad je dao ostavku u tom Fondu Doma ali se nije odrekao svog odjela, recimo donira IDS pa i HSP i HDZ i HSS i HSLS i tako dalje, DC već je problem ako neka od tih stranaka stane na njegovu stranu na primjer oko Liburnije. A poznato je da je IDS srušio u privatizaciju Liburnije ili uknjižbu prije toga njegove danas rivijere nad 200 hektara tzv. turističkog zemljišta u Poreču, a dobili smo to ću isto reći od njega 100 tisuća kuna. Neka jesmo. Malo smo dobili. I treba s druge strane tom poduzeću pomoći, ali ustati protiv jasno bilo koje makinacije i to je zapravo bit. I jasno da se novac nakon toga prikaže u poslovnim knjigama, a ovo što se danas recimo predlaže u nekim antikorupcijskim programima i tako dalje ja se bojim da će na kraju to dovesti do amerikanizacije hrvatske politike koja će voditi ka tome da proživi, prežive 3, 4 ne više stranka na političkoj sceni Republike Hrvatske. I da se bave ubuduće politikom samo oni koji su bogati. A kako su oni postali bogati 90-tih godina oni to najbolje znaju, znamo i mi, ali im danas jasno više ništa po tome ne možemo. Ako se to dogodi to će biti gospodo katastrofa. Znači stranke koje nisu parlamentarne i to želim naglasiti: one nisu na proračunu. Stranke koje nemaju 5% na lokalnoj razini ne terete lokalne proračune već jedino i samo one koje su, kako da se izrazim nosioci tih, pod navodnicima stranačkih ideja. Članak 4. citiram: «Hrvatski sabor poziva sve sudionike demokratskih izbornih procesa da u njemu, da u njima sudjeluju sukladno Ustavu, zakonu i načelima demokratskog društva poštujući izbornu volju građana.» Gotov citat. Naglasak je znači na toj izbornoj volji ili kao što je gospodin Josipović malo prije govorio o, citiram ga: «povjerenju». Ja ću se ovdje vratiti ponovo na taj Labin. Da li je izborna volja 45% glasova? Trebala bi biti. Dobro. Znam da je 65% onih 11 stranaka više od 45%. Ali da li je bilo normalno negirati tih 45%? Nije. Ali u Hrvatskoj se to jasno može činiti. Međutim isto tako tvrdim da nije svako zlo za zlo. 2005. IDS je u Labinu dobio 45%, a ako Tulio Demetlika bude dovoljno pametan na idućim izborima što će ga stajati i novaca i živaca i tako dalje dobit će 65%. Puno se toga u javnosti i to treba reći spominjalo zašto se u Hrvatskoj javlja sav taj politički nemoral? Sada je i gospodin Bošnjaković govorio o tim predizbornim koalicijama ako sam ga ja dobro pratio. Ja tvrdim da to nema veze sa stvarnošću. Sav nemoral u ovoj zemlji se dešava nakon izbora. Predizborne koalicije su čista stvar. Građanin tada zna za koga glasa ili za koju listu glasa. Nemoral uvijek nastaje nakon izbora ili po izborima. Tu se isključuje građanina a elite određuju kamo će kasnije njihov glas? Pred izbore na primjer u Labinu je sve bilo čisto. Svi su znali za šta, kome daju glas? Ali nakon izbora nastaje ta politička perverzija jer siguran sam da nijedan Labinjan koji je glasao za stranke koje su danas u poziciji da vode taj grad ne bi glasao da je znao u što će se to na kraju izroditi? Isto je vjerojatno sa Velikom Goricom. Možda sa Karoibom gdje je IDS tako slično postupio iako ona zbog svojih 800 ili 900 ljudi je vjerojatno nebitna na političkoj karti, ne birača nego stanovnika, na političkoj karti Hrvatske ali je bitna ako se dovodi ili dovede politička vjerodostojnost bilo koje političke opcije. Prema tome, ta Karoiba, ta Velika Gorica, Dubrovnik o kojem se spominjalo, citiralo ga, Split, Osijek, Slavonsko-baranjska županija, paradigma su nečeg nemoralnog što je de facto ja tvrdim prouzročio jedan loš, friziran i nekim strankama prilagođen Izborni zakon. I to je bit. I zato nemojmo gospodo istu stvar napraviti sa nacionalnim zakonodavstvom. Ako se frizira izborno zakonodavstvo, ako se podređuje zakon uskostranačkim interesima, pogotovo izborni model, a sve s ciljem da se nekog na jedan prljav, nemoralan, nedemokratski, nepolitički, ne znam kako da se izrazim, način eliminira. Onda će se događati i karoiba i Labin i Dubrovnik i Slavonsko-baranjska županija i Velika Gorica i onda će Sabor raspravljati jasno i o ovakvim interpelacijama, a sutradan će se dešavati još gore stvari na nacionalnoj razini. I to je zapravo bit. Svako izborno friziranje dovodi do postizborne perverzije. Svako podešavanje izbornih pravila dovodi do moralnog i političkog kraha političara, znači ljudi, nas koji u tome sudjelujemo i konačno svako podešavanje izbornih pravila dovodi do revolta građana prema politici pa ne treba čuditi zašto ih je iz godine u godinu sve manje i manje pred biračkim kutijama. Takva politika na kraju se pretvara u goli interes. Takva politika lišena je bilo kojeg morala. I takvu politiku ovaj Parlament, Vlada itd. na žalost, mora ali ne zna zaustaviti. Znači reći ću, 2001. frizirana su izborna pravila za lokalne izbore, a ono što bi mogla biti potpuna tragedija ako se izborna pravila friziraju i za parlamentarne izbore. I to je bit. Što svaka stranka znači na vlasti sama sebi piše izborna pravila. I vjerojatno ćemo se složiti da takva praksa ima biti barem nazvana nedemokratskom. Stoga, ključ, po meni, promjena u Hrvatskoj dogodit će se onda kada stranka na vlasti bude mogla mijenjati izborna pravila, to nije sporno, ali da se ona kao na zapadu počme primjenjivati za one naredne, a ne za ove prve, iduće izbore. I to je bit. IDS apsolutno podržava ovu interpelaciju. Međutim, što ona na neki način također govori? Da je veća vlast i najmanje izvršne vlasti nego vlast ovog Sabora, u jednom prenesenom smislu govorim. Mi ovdje niti imamo moć, niti imamo novaca da na nešto možemo utjecati, ali zato je novac kod izvršne vlasti i zato tolika jagma recimo na toj lokalnoj razini. Jer u 4 godine, ne znam u jednoj Velikoj Gorici u pitanju je možda 800 ili milijardu kuna, u jednome Zagrebu 20 ili 25 milijardi kuna, u onoj županiji u 4 godine milijardu kuna itd. Sve ovo jasno vodi potrebi da se država decentralizira. Ovaj stupanj centralizacije, gdje županije raspolažu sa 100 do 300 milijuna kuna, 100 do 300 milijuna kuna godišnje. To je nešto što nije normalno, to je naprosto smiješno. Ovako se ne može, pazite, upravljati tim županijama. Ovakvim sustavima, ja tvrdim, financiranja, vlast dijeli Hrvatsku. Nije ono od danas, on je od '92. I to vodi na neki način falsificiranju izborne volje Hrvatske i time se jasno Hrvatska kompromitira i konačno naštimavanjem izbornih pravila. Hrvatskoj se dobro ne piše. I zato, između ostalog te jedinice lokalne razine, pogotovo županije, mi moramo, pod navodnicima "osamostaliti" da mogu slobodno postupati, a ne da ovise o preraspodjeli i političkoj volji na nacionalnoj razini hoće li ili neće nekome dati sredstva koja su joj potrebna, pojedinom kraju za razvoj, jer za to ni jedna vlast, tvrdim, nije dobila placet da nekoga ucjenjuje. Znači, državu treba decentralizirati. Za kraj, još jedanput, mi podržavamo ovaj, tih 4 zaključka. Međutim, još jedanput ću reći da ključ političkog morala leži u izbornim pravilima.
Hvala. Četiri ispravka netočnih navoda. Prvi, poštovani zastupnik Anton Peruško.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa ispravljam netočan navod uvaženog kolege Damira Kajina koji je rekao da doslovce, korupcija je i koalicija crveno crnih protiv IDS-a u Labinu. Točno je da je u Labinu SDP formirao manjinsku vlast uz potporu HDZ i to suprotno volji zaključku županijskog odbora i stavu mene kao predsjednika stranke i stavu moje stranke. Prema tome, tu se ne radi o korupciji, barem ne u smislu u kojem je tretira prijedlog interpelacije koju je SDP podnio u ovu saborsku proceduru. I za taj autonomni čin mojih kolega u Labinu oni će biti ili kažnjeni ili nagrađeni na budućim lokalnim izborima. Ali moram isto tako kolegi Kajinu reći da i lokalni IDS bi trebao se zapitati kao relativno izraziti pobjednik sa 7 mandata zašto u ni jednoj političkoj strukturi koja je ušla u gradsko vijeće nije mogao naći partnera. I da tako da je nešto trulo i državi IDS-ovoj, u ovom slučaju Labinu, da ne kažem Danskoj.
Hvala. Poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković, drugi ispravak.
Pa ispravljam navod kolege da sam ja govorio o predizbornim koalicijama koje su … [[Govornik se ne razumije.]] Ja sam rekao samo da su se dogodile neke koalicije koje su po prvi put kod nas uspostavljene, koje su kao takve bez tradicije zapravo malo i nategnuti i teško da zapravo one mogu funkcionirati. I zato je i došlo do pucanja određenih takvih koalicija. Dakle, nisam govorio o prijeizbornim nemoralnim koalicijama, jer koalicija koalicija.
Treći ispravak, poštovani zastupnik Ante Markov.
Kolega Kajin je više puta ponovio i ustvrdio da je loš Izborni zakon i frizirana pravila isključivi krivci za događanja u Velikoj Gorici, u Splitu, u Dubrovniku, sva ta postizborne perverzije i trgovanja. Okrivio je za to Izborni zakon. To je netočno. I u novom i u bilo kojem Izbornom zakonu moguće su nemoralne radnje, moguće su političke nekulture u ponašanju postizbornom. Ali gdje su institucije sustava? Institucije sustava su nadležne da procjenjuju što je točno, što nije. One se ne smiju ponašati ovo su naši, ovo su njihovi. U Dubrovniku su se ponašali ovo su naši pa će biti ovako, a na drugom mjestu nisu pa će biti ovako. Prema tome, institucije sustava, institucije Vlade, Ustavni sud i svi mi moramo imati cilj da mijenjamo političku kulturu i mentalitet ponašanja jer Izborni zakon, na žalost ne može nam to sve skupa riješiti.
Poštovani zastupnik Željko Pavlic, četvrti ispravak netočnog navoda.
Evo, ja ispravljam jedan netočni navod zapravo da osnažim tvrdnju Damira Kajina. On je govorio, dakle da naše županije raspolažu sa proračunima od 100 do 300 milijuna kuna godišnje. Međimurska županija ima proračun i manji od toga. Do 2004. godine ima proračun u visini od 87 milijuna kuna što nije niti jedan promil, niti jedan tisućiti dio npr. proračuna Republike Hrvatske.
Hvala. Poštovani zastupnik Milorad Pupovac, u ime Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Neki slučajevi koji su motivirali naše kolege iz SDP-a, a dogodili su se nakon lokalnih izbora za ovu interpelaciju, neki slučajevi nisu poznati javnosti niti smo mi koji smo za njih znali i o njima bili obaviješteni, smatrali da u tom trenutku trebamo otvoriti javnu raspravu i obavijestiti javnost zbog toga. Ali upravo zato da bi se podupro stav ili bolje reći sud koju javnost o ovoj temi zapravo već ima i da bi se taj sud ojačao i ovdje u ovom Saboru, ja ću navesti neke primjere koji su meni poznati. Nakon lokalnih izbora u Općini Gračac koja je poznata prije svega po činjenici da je siromašna i da ljudi koji u njoj žive bi zapravo trebali biti svako jutro na osobit način nagrađivani za to što podnose tu vrstu siromaštva neovisno o etničkoj pripadnosti i neovisno o iskustvima i tragedijama koja im je rat donio sa sobom. Umjesto toga, jedan od vijećnika SDSS-a prije odlaska na skupštinu, dan prije odlaska na skupštinu konstituiranja općinskoga vijeća od svojeg poslodavca, direktora jedne benzinske stanice i jedne od članica Inine korporacije dobija poruku, tj. on osobno u četiri oka govori da ne ide na konstituirajuću sjednicu. Ovaj je to protumačio s pravom kao pritisak njegovog poslodavca na njegovu građansku, u ovom slučaju vijećničku, političku obavezu koja je očito imala za cilj da promijeni rezultate izbora u toj konkretnoj izbornoj jedinici, odnosno u toj općini. Taj čovjek je naravno u međuvremenu ostao bez posla i to je primjer kako pojedine grupacije neimaštinu, bijedu i težak položaj većine građana ove države zloupotrebljavaju za održavanje svoje vlasti i svojeg političkog monopola. Kad bi to bio samo jedan slučaj u svakoj demokratskoj civiliziranoj državi on bi bio vrijedan raspravi u ovom Saboru, a kao što znamo da nije, pa nije čak ni u mojim ograničenim spoznajama jer se slično događalo i u Kninu gdje kao što znate imamo određenih teškoća sa primjenom ustavnoga zakona i politike koju dogovaramo na vrhu ove države, a to je da se ljudima koji su vijećnici SDSS-a pokušava nuđenjem posla promijeniti političku poziciju u odnosu prema vrlo važnim pitanjima ne za stranku, ali za grad i za državu svakako da. Posebno je osjetljivo ako se u takve poslove upliću oni koji su predstavnici državnih službi, a imamo spoznaja i obavijesti da su i oni pokušali pojedine ljude vrbovati i izvršiti pritisak na njihovo građansko i političko opredjeljenje. To je nedopustivo. Zato postoji demokratska javnost i zato postoji ovaj Sabor kao kruna demokracije i utoliko i zato pozdravljam ovu interpelaciju. Ne razumijem je kao poziv za preispitivanje odgovornosti Vlade, ali je razumijem kao kritiku onih segmenata vlasti koji nemaju nikakve osjetljivosti za ovu problematiku. Kolegice i kolege, birokracija sama po sebi sasvim razumljivo ne može biti osjetljiva na kritiku, zato ne bi bila birokracija. Ali političke stranke, politički akteri i Vlada kao faktor političkoga života sasvim sigurno da. Birokracija može biti profesionalna ili neprofesionalna. Nezavisna i manipulirana, ali od nje ne možemo tražiti da bude osjetljiva na kritiku kao što to ne možemo tražiti ni od gospodina Palarića. On može biti samo profesionalan ili neprofesionalan. Profesionalan u striktnom konzekventnom nadziranju zakonitosti i osiguravanju zakonitosti. I sad mi dozvolite, ako se pojavi dovoljna količina slučajeva u javnosti kao što je bio slučaj sa pojedinim zastupnicima stranke umirovljenika koji su bili podmićivani, potkupljivani i sl. to je dovoljan razlog za interes ne samo Državnog odvjetništva nego i nadležnih tijela koji prate i koji su nadležni za pitanje zakonitosti. Isto naravno vrijedi i za druge slučajeve koji su se pojavili, u ovom slučaju još jedna od naših stranaka, Hrvatska stranka prava i pitanje njezinih vijećnika. Prema tome to kada se u tolikom broju slučajeva pokaže kao tema od interesa za javnosti, onda ni ovaj Sabor ni nadležne institucije ne mogu ostati gluhe i moraju poduzeti mjere koje su apsolutno neophodne a ovaj Sabor naravno mora biti barem u sudom javnosti u protivnom javnost neće imati puno većeg interesa za nas, osim toga kako smo obučeni, što jedemo, koje su nam i kolike su nam seksualne preferencije. Otprilike ćemo se na to svesti. I iz toga razloga doista je neophodno i da ovdje i zbog javnosti formiramo sudove o stvarima od kojih ovisi profesionalna uprava, efektivna i dobra lokalna vladavina, a s političkom korupcijom sasvim je sigurno da ne možemo imati dobre ni efikasne vladavine na bilo kojoj razini, a lokalna razina je sasvim sigurno jedna od temeljnih razina i posebno bitna za ono što zapravo naše društvo i našu državu ovoga trenutka očekuje, a to je decentralizacija i funkcionalna i fiskalna i svaka druga. Što se tiče problema manjina, njihove zastupljenosti i njihove uloge o kojoj je ovdje bilo riječi, nakon ovih lokalnih izbora. Bilo je određenih povika na sporazum između vladajuće stranke i predstavnika manjina posebno SDSS-a. Bilo je određenog nerazumijevanja koje se vrlo brzo uspostavilo kao neopravdano i kod većine onih koji u početku nisu to razumjeli. Pojavilo se slično nerazumijevanje i u slučaju rješenja koje se našlo u Sisačko-moslavačkoj županiji gdje su druge stranke također odlučile da prema zastupnicima i predstavnicima manjina imaju produktivnu, aktivan politički odnos. To što se dogodilo u Sisačko-moslavačkoj županiji je u granicama zakona i ništa nezakonito se u konstituiranju te skupštine nije dogodilo, baš ništa nezakonito. Drugo je pitanje da li taj manevar ili manipulacija izvedena unutar granica zakona treba dopustiti na svim mogućim sljedećim mjestima. Ako mene pitate, ne, jer bi to bilo štetno i za te političke stranke i za stranke koje predstavljaju manjine i za općenito odnos između većinskih i manjinskih političkih grupacija, odnosno etničkih manjina kao djela takvih mogućih spleta odnosa. I ako bi se kojim slučajem, to želim reći sa ove govornice, netko pokušao reciklirati to iskustvo koje se u Sisku dogodilo, a dogodilo se s pravom, na zakonitoj osnovi, onda bi i predstavnici manjina sasvim sigurno rekli ne. Zato što bismo time devalvirali takvu mogućnost. Ali budući da ovaj jedan slučaj nije dovoljan da bismo mogli u tome čitati namjeru loše prirode, onda u ovom slučaju ovo doista ne možemo drugačije tumačiti nego kao nešto što sam već na jednom mjestu rekao. To jeste u okviru zakona izvršen manevar ili dopuštena manipulacija, ali budući da je dobra za lokalnu demokraciju onda ćemo je tolerirati. Ali ako bi se pretvorila u praksu mi je ne bismo, na svim drugim mogućim mjestima, mi je ne bismo mogli tolerirati. Tada bi, ne samo mi, tada bi naravno i središnji državni ured imao prava govoriti o tom da to prelazi granice onoga što zapravo zakon predviđa kad je u pitanju zastupljenost manjina. No budući da je ured, Središnji državni ured za državnu upravu zapravo nije osigurao primjenu zakona. Pogrešnim tumačenjem i u ovom slučaju kao i pogrešnim tumačenjem pojedinih odredaba oko zastupljenosti pripadnika manjina, onda je zapravo Središnji državni ured sam sebi zatvorio usta oko ovog slučaja. I utoliko je onda dobro da ljudi ovdje koji mogu i trebaju imati puno više nezavisnosti nego što je mogu imati ljudi koji rade kao činovnici mogu raspraviti ovakve stvari i stvoriti politički okvir i politički klimu za to da ovakve pojave kakve su se dogodile nakon lokalnih izbora, apsolutno ne budu više dopustive. I da je to sastavni dio nečeg što se predstavlja kao moralni, osobni integritet bilo kojeg vijećnika, od općinske do županijske razine ili bilo kojeg zastupnika u ovom Saboru. To se tako može. Ima nekih stvari koje se sude pred sudom. Ali ima nekih stvari koje se sude u susjedstvu, u javnosti, u tramvaju, na ulici kad idemo. Ja mislim da je taj sud jednako bitan, ako ne i bitniji od ovog drugog. Svi oni koji ne vode računa o ovom prvom sudu prije ili kasnije doći će pred taj konačni sud, a to je krivični ili prekršajni. I zato ova interpelacija ima smisla da podigne osjećaj odgovornosti za ovu vrstu suda koju mi u našem društvu moramo moći imati, moramo moći razvijati. Jer ako mi to dopustimo da to rade pojedini pripadnici naših stranaka, vijećnici na lokalnoj razini, pa naravno da će reći da smo mi svi isti. I da smo i mi takvi samo što smo mi nešto više pa se onda to ne vidi ili smo nešto vještiji pa to bolje sakrijemo nego neki nesretni penzioner iz Osijeka koji je iz ovih ili onih razloga bio pod pritiskom i rekao «pa ionako mi je malo ostalo od života i nisam bog zna što imao u njemu u zadnjih 15 godina, uglavnom sam samo gubio pa mogu sada valjda ovo iskoristiti». Ali zato je doista vrijeme da se kaže da to političke stranke ne mogu. Stranke, političke stranke ne mogu biti prostor i stvarati prostor za političku korupciju. Jednako prema onima koji su objekt te korupcije tako i onima koji generiraju, koji izazivaju i koji stvaraju takvu korupciju jer imaju moć i imaju novac. Hvala vam, gospodine predsjedniče.
Hvala. Poštovana zastupnica Ljubica Lalić, u ime Kluba HSS-a. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, malobrojni kolege i kolegice. S obzirom da se raspravlja o interpelaciji premalo nas je u dvorani. No predmet današnje rasprave jeste interpelacija koju je uputio Klub zastupnika SDP-a, a odnosi se na ulogu Vlade Republike Hrvatske u provođenju zakona i ostvarivanju vladavine prava te zaštiti demokratskih institucija i više stranačja kao najviših vrednota ustavnog poretka Republike Hrvatske. Obrazlažući svoj prijedlog predlagatelj ukazuje na pojave koje su obilježile lokalne izbore 2005. godine. Unatoč opširnom obrazloženju nisu nabrojeni svi primjeri koji ukazuju kako se razno raznim manipulacijama može preinačiti volja birača. U Ustavu nam piše da vlast proizlazi iz naroda i pripada narodu kao zajednici slobodnih i ravnopravnih državljana. Oživotvorenje ustavnog načela dužna je osigurati Vlada, ali se to kod nas ove godine nije dogodilo i tu stoji odgovornost Vlade. U nedopustivo velikom broju slučajeva građani su htjeli jedno i tako glasovali, a politička trgovina, pritisci, ucjene, primamljive ponude i izdaje pojedinaca dale su im drugu vlast. Brojnost takvih slučajeva formirala je kod građana uvjerenje da je njihova volja nebitna, da će politički inženjering instalirati vlast koju netko drugi, a ne oni, hoće. Nestaje povjerenja ne samo u lokalnu nego i državnu vlast koja nije osigurala poštivanje političke volje građana. Nestaje povjerenja u demokraciju i vladavinu prava. Nestaje povjerenje u funkcioniranje države uopće. U svom izvješću Vlada kaže da ostaje privržena demokraciji i vladavini prava, poštivanju svih ustavnih odredbi te primjeni zakona. To je deklarativno, a praksa je drugačija. Praksa govori o pokušajima preinačavanja zakonskih odredbi putem vjerodostojnog tumačenja. Praksa govori o proizvoljnim i pravno potpuno nelogičnim tumačenjima zakona, a sve u funkciji promjene vlasti. Sjetimo se samo zahtjeva za vjerodostojnim tumačenjem pojedinih odredbi Zakona o izborima predstavničkih tijela u jedinicama lokalne samouprave. Zahtjev je uputila Vlada Republike Hrvatske, a cilj je bio promjena već konstituirane vlasti u Sisačko-moslavačkoj županiji. U obrazloženju toga zahtjeva nastao je mix tumačenja pojedinih odredbi Zakona o lokalnim izborima i ustavnog Zakona kojima se reguliraju prava nacionalnih manjina. Sve u cilju stvaranja zakonskih okvira za promjenu vlasti. Za predlagatelja, tj., Vladu nebitno je što bi se takovim tumačenjem uskratilo pravo dano zakonom strankama da one odluče o tome tko će zamijeniti izabranog vijećnika koji je podnio ostavku na svoje vijećničko mjesto. Dakle, tumačenjem se želi izmijeniti zakon. Vlada čak pribjegava tumačenju namjere zakonodavca, a to je Hrvatski sabor, tvrdeći da mu je bila isključiva volja ne povećavati broj vijećnika čak niti kod podzastupljenosti ili nezastupljenosti nacionalnih manjina. Čak se poziva na članak kojeg u obrazloženju vjerodostojnog tumačenja preinačava. Vlada je dužna osigurati provedbu zakona. Da bi osigurala ispravnu provedbu mora poznavati Zakon i znati da je zakon dao pravo stranci da ona odredi zamjenika vijećnika. Također Vlada mora znati da se mora osigurati zastupljenost manjinama najprije s lista između izabranih vijećnika, a ako nema onda između neizabranih kandidata prema izbornom uspjehu. A ako to nije moguće tada se provode dopunski izbori za nacionalne manjine. Samo zbog zamjene vijećnika izabranih radi zastupljenosti nacionalnih manjina nije moguće povećati broj vijećnika u vijeću. Vjerodostojnim tumačenjem nastojanje Vlade izabrane vijećnike s redovnih lista želi se pretvoriti u vijećnike manjina, ali to sve s jednim ciljem, a to je promjena po građanima izabrane vlasti. U ovom primjeru ne očituje se deklarirana privrženost demokraciji i vladavini prava. Nadalje, Vlada kaže da je osigurala sve materijalne i tehničke pretpostavke za provedbu lokalnih izbora i poduzela sve mjere iz svoje nadležnosti kako bi se u provedbi izbora poštivali zakoni. To znači da je zakon moralo poštivati i općinsko izborno povjerenstvo, npr. u Općini Cerna. Ono je dužno kontrolirati zakonitost kandidiranja i zakonitost izbora izabranih vijećnika. Utvrdili su da su svi kandidati sukladno zakonu kandidirani, nakon izbora su utvrdili i objavili zakonito izabrane vijećnike, vijeće je konstituirano, a predstavnik Vlade osobno nazočan konstituiranju potvrdio zakonitost konstituiranja. Ništa posebno, osim što lokalna vlast nije bila po volji Vlade Republike Hrvatske i nekih lokalnih političkih moćnika. Novoizabrana vlast je počela raditi, protekao je rok za obvezu konstituiranja i nakon toga za svega 3, 4 dana, dakle nakon tog isteka roka od 90 dana dolazi akt, ni manje ni više, nego Središnjeg državnog ureda za upravu kojim se utvrđuje nezakonitost konstituiranja, jer predsjednik vijeća nije imao prebivalište na području Općine Cerna. Dakako da on nije mogao biti ne samo predsjednik vijeća, on nije mogao biti ni kandidat, on je to trebao, ali nije morao znati, ali je znati moralo Izborno povjerenstvo koje je prije svega moralo utvrditi da li kandidati imaju prebivalište na području jedinica lokalne samouprave za čije se vijeće kandidiraju. Očito je da taj propust nikoga ne bi smetao da izabrana vlast, osim po volji naroda bila i po volji Vlade Republike Hrvatske. Vlada je konstituiranje proglasila nezakonitim, imenovala povjerenika, daj Bože toliko da ih imenuje takvih povjerenika, ali nikakvih sankcija nema niti za Izborno povjerenstvo niti za predstavnika Vlade. Sankcionirani su dakako samo stanovnici Općine Cerna koji će iz svoga skromnog proračuna platiti još jedne izbore. Gospodo iz Vlade, ovakvo se ne dokazuje istinska privrženost demokraciji i vladavini prava. Dakako da se uvijek krivnja za nedostatak odgovornosti dade prebaciti nad Središnji državni ured za upravu, međutim i za njegov rad odgovorna je Vlada. Bez njenog dopuštenja ne bi se nakaradno tumačio zakon, pa i statut i poslovnici o radu vijeća, ne samo zato da bi se, to samo zato da bi se promijenila vlast. Primjer, Općina Drenovci. Izabrana vlast po volji naroda, ali dakako ne po volji Vlade Republike Hrvatske. Po Poslovniku vijeću predsjedava i rukovodi njegovim radom predsjednik vijeća, a ako ga nema zamjenjuje ga potpredsjednik kojeg on ovlasti, a ako nije ovlastio tada potpredsjednik koji je prvi izabran. Na jednoj sjednici vijeća predsjednik procjeni da je za sprečavanje nereda korisno odrediti stanku od 10 minuta. Dio vijećnika ode na stanku, dio ostane u prostoriji, vođenje sjednice preuzme jedan od vijećnika, a razriješe dužnost predsjednika vijeća i imenuju novog. Vrativši se sa određene stanke predsjednik sazna da više nije predsjednik. I sve bi uistinu bilo komično da ne dolazi mišljenje Središnjeg državnog ureda za upravu koji kaže da je opisana sjednica vijeća i Odluka o razrješenju postojećeg i izboru novog predsjednika vijeća zakonita. Ured obrazlaže da predsjednik vijeća nije mogao odrediti stanku odmah po prihvaćanju dnevnog reda, Ured zna da nije bio narušen red i predsjedniku uskraćuje pravo procjene i poduzimanja mjera očuvanja reda kaže da vijeće nije glasovalo o stanci, evo mi sada kršimo zastupničko pravo i odredili smo rad i u stanci i o tome nismo glasovali. Očito je da u Uredu sjede ne samo vrsni pravnici koji na čudan način tumače zakon, nego i vrsni predsjednici vijeća koji sve vide i čuju na daljinu od 300 kilometara. Ovakav Ured sa svojim postupcima asocira me na jednu sliku kod mog susjeda koju sam kao mala radoznalo promatrala, a ona je prikazivala jednoga starca sa dugom sijedom bradom, a oko glave mu je bilo raspoređeno veliko oko, veliko uho i knjiga sa rukom koja je nešto pisala i ja sam pitala svog susjeda šta je to, a on meni kaže Bog sve čuje, Bog sve vidi i Bog sve zna. Eto, tako i naš Središnji ured sve vidi, sve čuje i sve zna, ali samo onda kada treba promijeniti lokalnu Vladu izabranu voljom naroda lokalnom vlašću, ali po volji Vlade Republike Hrvatske. Takovo ponašanje Ureda Vlada dozvoljava bez obzira što budi nepovjerenje naroda ne samo u postojeću vlast, nego i sustav općenito. Predlagatelj interpelacije kaže da su i ranije pojedinci mijenjali strane, a zauzvrat dobivali određene pogodnosti. Pri tome se poziva na slučaj Zagreba 1997. godine. točno je da je i ranije bilo pojedinačnih izdaja biračkog tijela, međutim ne u tolikoj mjeri i u tolikom broju kao ove godine. Karakteristika je ovih izbora uz preveliki postotak apstinencije građana, izdaja velikog broja pojedinaca, politička trgovina i neprincipijelna koaliranja. Sve to skupa ne može raditi ništa drugo nego, ne može roditi ništa drugo nego nepovjerenje naroda, ali i njegovu ogorčenost. Vlada Republike Hrvatske nije poduzela mjere iz svoje nadležnosti kako bi se spriječio udar na demokratske institucije Republike Hrvatske, ona ne reagira na kršenja političke volje građana, čak štoviše stiče se dojam da ih fabricira i stoga se građani s pravom osjećaju prevarenima i nemoćnima, jer su stekli utisak da Vlada putem Središnjeg ureda želi realizirati želju koja je vlast na razini države takova vlast u lokalnoj i područnoj samoupravi. Za Vladu je nebitno što to zakon ne regulira, a radi pouke podsjećam da je u povijesti hrvatskog naroda postojalo zakonom uređeno takovo uređenje vlasti. To je bilo u Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca, a konačnica je bila uvođenje apsolutizma. Hvala lijepa, ne ponovilo se nikada više, ma kojeg profila apsolutizam bio i zato Klub zastupnika HSS-a daje punu potporu podnesenoj interpelaciji, a što se kolegice tiče HSS-a uzmite povijest pa ćete pročitati tragičnu sudbinu HSS-a kroz vrijeme apsolutizma. Toliko samo, ali i to je dakako stvar znanja znate, to se ne može improvizirati. Hvala lijepa predsjedniče.
Hvala. Imali smo mi Bachov apsolutizam. … [[Upadica se ne razumije.]] Nije bio u to vrijeme, jer Bach je bio nešto prije. Od toga dolazi riječ valjda bahatost od toga Bacha. … [[Upadica se ne razumije.]] 1850. da. … [[Upadica se ne čuje.]] U 14,02 isteklo je vrijeme za prijavu za raspravu u trajanju od 10 minuta. Klub HSP-a, poštovani zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, poštovani državni tajniče! Imao sam u ime Kluba Hrvatske stranke prava pripremljen jedan govor, početni govor vezano za ovu interpelaciju ali nažalost morat ću krenuti sasvim drukčije kako i Odbor za zakonodavstvo odnosno predsjednik Odbora za zakonodavstvo krši poslovnik, krši važeće zakone. Naime, što se dogodilo? Dogodilo se to da je HDZ iz Velike Gorice zatražio od predsjednika Odbora za zakonodavstvo da dade autentično tumačenje vezano za članak 7. stavak 1. podstavak 1. Zakona o izboru članova predstavničkih tijela i jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Meni su novinari i nas iz Odbora za zakonodavstvo pitali jesmo li mi u ponedjeljak kad smo imali sjednicu odnosno u utorak jesmo li mi raspravljali o tome. Ja sam rekao da nismo raspravljali i da ne može ništa od odbora biti ni dato. Ali nažalost, može. Danas, evo sada u ovom trenutku sam u posjedu znači dopisa Hrvatski sabor, Odbor za zakonodavstvo, 9. studenog 2005. godine, potpisao predsjednik Odbora za zakonodavstvo Florijan Boras diplomirani pravnik gdje on daje mišljenje oko toga slučaja bez da je to bilo na sjednici odbora. Pazite, bez da je bilo na sjednici odbora. Znači, Hrvatski sabor, piše zaglavlje Odbora za zakonodavstvo i potpis predsjednika Odbora za zakonodavstvo. Šta bi to? Kako ćemo to nazvati? Ali gledajte dalje šta je bilo. Ne, to nije poslano Gradu Velika Gorica, Gradskom vijeću predsjedniku Zlatku Bukovcu nego lokalnom HDZ-u. Pazite, lokalnom HDZ-u. Kako ovo sada tumačiti? Je li to ono što je gospodin Palarić rekao svi se drže svojih i rade u okviru svojih ovlasti, ili je sada ono što sam ja rekao ispravljajući njega da nažalost oni koji se trebaju držati svojih ovlasti ne drže se a oni drugi koriste ovlasti koje nemaju. I zbog toga vas molim, predsjedniče Hrvatskoga sabora, kao pametnog i iskusnog pravnika i čovjeka koji se borio za vladavinu prava da poduzmete mjere kao predsjednik Sabora da se ovako nešto više ne događa. Ja kad dobijem kao zastupnik pismo od građana ja fino napišem Pero Kovačević saborski zastupnik i tako se potpišem. I tako šaljem. Ne šaljem ni u ime Kluba HSP-a. Šaljem kad se govorimo, je li tako, što je logično. Ali ovo je eklatantan primjer da se ova interpelacija i to vas molim proširite na Florijana Borasa. Znači, ovo se nastavlja. I najgore je što on na kraju u tom svome dopisu kaže dakle dok je mandat člana predstavničkog tijela u mirovanju miruju mu sve obveze i prava pa i pravo na podnošenje ostavke jer ih ostvaruje njegov zamjenik. I on to podržava normalno, dogovor Palarića i ministra Šukera da razriješe pitanje Velike Gorice. Prema tome, ne znam kako sada uopće, kako nastaviti ovu raspravu. Kako nastaviti ovu raspravu kad vidimo da se iz trena u tren događa nešto što je protivno zakona, što je protivno ovlasti nečijoj a govorimo i nadamo se, i rekao je Ivo Josipović kako se nada kao što je rekao gospodin Linić da će ova rasprava pridonijeti tomu da će se svi i da ovoga više neće biti. Vidite da gospodine Ivo niste u pravu. Događa se baš za vrijeme nakon što ste vi taj dio rekli. Prema tome, mislim da je više iluzorno raspravljati o ovoj interpelaciji kad imamo primjer koji govori da će se to još i dalje raditi i još gore nego što su bile sve ove varijante. A inače, mislio sam reći gospodinu Damiru Kajinu da se on ne brine o HSP-u, neka se brine o sebi. A također, da mi pravaši kad god vidimo naslov interpelacija o radu Vlade u provođenju zakona i ostvarivanju vladavine prava imamo prije svega u vidu i naše zakonske projekte koje smo uputili da se to stanje sredi kao što je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o političkim strankama, kao što je reforma izbornog zakonodavstva, kao što je pitanje financiranje stranaka, kao što je pitanje prijenosa vlasti, kao što je pitanje sukoba interesa i smatramo da bi to sve trebalo biti na jednome mjestu. Ali kažem, kod ovoga kad govorimo o načelu vladavine prava mislimo da je bitno govoriti i kako je provedena pretvorba i privatizacije, i tu smo dali prijedlog zakona da se sve što je nezakonito stečeno oduzme. Također, kad je riječ o korupciji da i tu potegnemo jer ovo je u interpelaciji, riječ je o korupciji ali korupcija u daleko većem obliku se odvija i negdje sasvim drugdje. Prema tome, ali neću dugo duljiti nego tražim odlučnu i akciju i reakciju predsjednika Sabora i svih nas da ovakve stvari ne dopuštamo bar u Hrvatskom saboru. Mislim da mi imamo snage i da moramo to napraviti da nitko ne može od nas zastupnika. Mi smo izabrani da se moramo državi Ustava i svega ostaloga, i zakona a kad predsjednik Odbora za zakonodavstvo krši to, šta onda reći dalje. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Hoćete li biti ljubazni, gospodine Kovačević, pa mi, ne morate ovog trenutka nego mi kopirajte to da ja vidim to. Klub SDP-a poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite!
Hvala. Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege! Klub SDP-a čiji su i zastupnici predlagatelji ove interpelacije smatraju da je njezina svrha ne samo osvješćenje4 ovog problema, ne samo ozbiljenje ovog problema nego njome želimo upravo i zbog toga izraziti zabrinutost političkim životom, političkim parlamentarizmom i vladavinom prava u Republici Hrvatskoj. Zašto? Ne samo s ciljem da ovdje zajedno govorimo, da dođemo do neki zaključaka koji su opće prihvatljivi nego da tu stvarnost koja iziskuje promjenu neminovno i mijenjamo. Naime, čitav niz događaja teško ih je sada sve i nabrojiti i nanizati jednu za drugom da bi se možda vidjela sva dubina političke krize i političke mizerije u kojoj se nalazi Hrvatska. Sanaderov proeuropski program je manjkav, trpi nedostatke. Nedostaje mu upravo ona glavna mjera. Ne nedostaje mu deklaracija govora, verbalizma u ovom zalaganju ali ono što nedostaje državnoj politici, svima nama to je upravo na ukazivanje vlastitih primjera i na otklanjanje beskompromisno takvih osoba da bi se iskorijenile te pojave. Jedino tako možemo biti autentični i prepoznatljivi u javnosti i pokazati da zaista mislimo ono što svi više ili manje vrlo slično govorimo. Naime, upravo lokalni izbori koji su bili prva važna politička vijest pokazali su upravo krizu našeg sustava, pokazali su da je protuzakonito počesto i izigravanjem izričitih normi ili duha zakona da se mijenja, preinačuje volja građana i da se građani na taj način osiromašeni i poniženi kada im je oduzeta imovina sada oduzima i trguje njihovim glasovima, možda počesto jedino što im je mnogima i ostalo. A zašto? Da bi se počesto sačuvale nečije privilegije. Tako i tržište koje kod nas još uvijek ima problema, koje nije proradilo, ali proradilo je tržište glasova gdje se nemilo torbari, glasa, gdje se upravo kotizacije njihove vrlo visoke. I ono što se prikazuje u javnosti, evo danas smo iz usta, iz ustiju gospodina državnog tajnika imali prilike čuti kako upravo Europa nema nikakvi krupnih zamjerki u funkcioniranju pojedinih segmenata vlasti u Hrvatskoj. To je načelno rečeno, ali odmah poslije toga je rečeno iz usta Europske komisije da izaziva ozbiljnu zabrinutost upravo za funkcioniranje javne, za funkcioniranje državne uprave. I to je ono što je tema i što je glavna tema naše SDP-ove interpelacije. Dakle, potpuno je to u neskladu ono što ste vi prikazali sa stvarnošću. Vidite, to trgovanje koje se nakon lokalnih izbora, i to cinično trgovanje naočigled javnosti gdje su se upravo neki politički segmenti nastojali afirmirati upravo što su više istorbarili i to je bilo pravilo ponašanja. Jeste … [[Govornik se ne razumije.]] se nekakav u intimnim krugovima to nije baš nešto što je moralo, ali to je nešto što je poželjno, time se pokazuje odlučnost. Zar je nama takva odlučnost u politici potrebna? Gdje gotovo ni jedno sredstvo nije strano da bi se postigao goli cilj, goli za vlašću. Kao da je riječ o nečem posve, posve prirodnom, negdje se ne poštuje Ustavni zakon o pravima nacionalnim manjina i Zakon o izborima za predstavnička tijela jedinice lokalne samouprave. Upravo suprotno onome što ste vi gospodine državni tajniče rekli, a da je tomu tako, evo ne želim ostati na razini zaista gole konkretnosti, ali možda ovaj primjerak zorno svjedoči kakav naputak vi dajete kao središnji državni ured jedinicama lokalne samouprave. Istina, ovo je potpisao predsjednik Ivo Sanader, ali ovo je pripremljeno u vašem uredu. Da vi ne poštujete popis birača nego da se upravo da bi se primijenio Ustavni zakon o pravima nacionalnim manjina, vi kažete da su mjerodavni službeni rezultati popisa stanovništva i vidite obrazloženje. S obzirom da popisi birača nisu sređeni iz razloga što nije sređena evidencija o prebivalištu. Hoćemo li onda, pa na temelju takvih, kako vi kažete ne sređenih popisa birača su i provedeni lokalni izbori i prije toga predsjednički izbori i prije toga državni izbori. I onda mrtvi hladni ustvrdite na pojedinim odborima da iako se ustavnost ovog zaključka ispituje na Ustavnom sudu, da ćete bene volentno čak i prihvatiti što sud kaže, bilo Upravni u pojedinim situacijama ili ustavni. Pa zar sudovi moraju natjerati ovu Vladu i pojedina njezina tijela da bi radila zakonito? Pa sud je uvijek ustanovljen kao eksces, kao zadnja instanca za ponašanje nediscipliranih građana. A ne u pravilu za nezakonito ponašanje Vlade. Međutim, ono što smo i za što smo sami odgovorni, to je vladavina prava, nije sve istina, ni svako težište ni sva odgovornost na tijelima državne vlasti. Zato smo pozvani svi da bi Vlada djelovala u korist građana, da bi se postigla društvena solidarnost, politička korektnost, da bi se poštivali civilizacijski standardi ali sve se to nekako u Hrvatskoj nanovo počelo urušavati. To je uvijek vrlo nježna biljka, i ako se zapusti brzo vene. I zato je u Hrvatskoj ponovno na dijelu socijalna entropija koja se ubrzava, hrvatsko društvo ponovno postaje anomično društvo. I zašto onda ova interpelacija? Zato što u Klubu SDP-a smatramo da je u interesu građana a na vlastito u interesu samih političara da se politika, jer ovako jednostavno više ne ide da se rehabilitira. Ali ne samo na verbalnoj razini jer bez promjena, faktičkih promjena to se neće postići. Tvrdimo svi da je politika bitno važna, a društvo koje o njoj ne vodi računa dovodi samo sebe u opasnosti. Stoga je bitna zadaća da se politika ponovno uspostavi u svojoj vrijednosti. Politika zadire u svačiji naš život, u sudbinu čovjeka, na svim razinama. I zato nemojmo se čuditi najnovijem istraživanju koje je osim pada standarda građana, pitanje korupcije smatra zakonitost, odnosno ne zakonitost postupanja jedinica lokalne samouprave. To je u 60% ispitanika kako su objavili današnji mediji od velikog interesa za građane Hrvatske. Naravno jer upravo se u jedinici lokalne samouprave oživotvoruje i državna vlast i lokalna samouprava, tu on doživljava koliko je vlast efikasna ili ne efikasna. I zato slika koja se u politici stvara zahtijeva da ponovo bude preispitana. Jer djelovanje koje je politici namijenjeno ono je zaista i plemenito takvi ljudi koji se zaista bore za ono što politika može i mora biti zaslužuju ohrabrenje. Mnogobrojne afere koje su naročito isplilale nakon lokalnih izbora u vezi s nekim osobama ili strankama izazivaju optužbe, izazivaju sumnje, predrasude i poopčavanja. One se onda s obzirom da se ne, samo ne sankcioniraju nego da o njima Vlada ne vodi računa, onda se one prenose na čitav politički svijet iako se odnose samo na neke osobe i na neka ponašanja. Naravno da sve to skupa potkopava povjerenje građana. I takva netransparentnost stvara i otvara vrata ponovnom rađanju nekakvih i totilitarnih ideologija gdje se ogađuje čitav svijet politike i političkih stranaka. To onda stvara osjećaj apatije, dovodi do mržnje, revolta, isključivosti, ugrožava se demokracija čak u svojim temeljima. Stoga opće dobro mora biti predmetom našeg zajedničkog neumornog nastojanja da se postigne trajni napredak. Plemenitost političke obveze koju netko preuzima bez sumnje je neporeciva, a zlouporabe i zloporabe koje se javljaju ne bi smjele predstavljati stablo što skriva šumu onih koji potkopavaju, odnosno onih za razliku od onih koji se uporno bore za pravednost i upravo za zajedničku stvar, za solidarnost ulažu svoju snagu shvaćajući takvu djelatnost kao službu a ne kao sredstvo za zadovoljenje vlastitih prohtjeva. Ukazivanje na korupciju … [[Govornik se ne razumije.]] i na vlastito što je nama zadaća jeste ukazivanje na političku korupciju ne znači osuđivati politiku ili pojedinog političara odnosno općenito nego to znači opravdavati potrebu da se takvi prokažu i da se takvi isključe iz takvog svijeta. Naprotiv, to upravo znači i afirmaciju politike i upravo zainteresiranost naročito mlađih ljudi za politička djelovanja, za političko djelovanje. Zato postoje sredstva, ne samo zakonska nego i moralna da se osude sve one i sankcioniraju a to politika i to je na vlastito prije svega prije USKOK-a i prije drugog pozvane su političke stranke da u tome djeluju, da osude i onemnoguće pobjede, pobjede koje to nisu. Zašto? I zašto žilavo branjenje u nekim sredinama i pozicijama, a nisu rijetke jer nisu eksces nego su one već postale pravilo, pozicija do jučer sučeljenih i vrlo zadihanih boraca da bi se na kraju shvatilo kako se eto vlast mora podijeliti kao torta ili lubenica. I zato takva ponašanja gdje je sve dozvoljeno, gdje se trguje naočigled kažem javnosti, gdje u tome učestvuju ne vladin ured što to ne sankcionira, središnji ured nego izravno vladini dužnosnici onda je to neka vrsta infarkta cijelog političkog sustava pa i demokracije same i samog političkog pluralizma. Po našem sudu to je vrlo opasno za očuvanje političkog parlamentarizma. On na neki način uvodi neki meki totalitarizam gdje je sve dozvoljeno i gdje se ogađuje, gdje se ogađuju političke stranke. Zato je ova interpelacija poziv promjena djelovanja ne toliko naših verbalizacija ovdje gdje vrlo slično svi govorimo nego istinskih promjena za ljude jer toliko je toga u ovom našem ljudskom svijetu uistinu za ljude. I ukoliko u tome budemo djelotvorni toliko i vlastitim životom svjedočili, prije svega stranačkim životom toliko će nam se i vjerovati. Jer nepristranost obavljanja javnih poslova je jako važna i u općem interesu ne samo u smislu je li povrijeđen Kazneni zakon? Pa i ovdje, dakle tu se mi ne slažemo. Sve ono što nije USKOK, ne sankcionirao i pokrenuo i sve što sud nije pravomoćno osudio nema korupcije. To je jedna velika zabluda. Po tome bi, po tome bi Hrvatska bila među prvim zemljama, a situacija je daleko, daleko drugačija da ne govorim obrnuta. Upravo ondje gdje se slabo sankcionira tu je sumnja u korupciju odnosno percepcija javnosti u korupciju velika. I zato nije dovoljno za nekog političkog, za nekog dužnosnika ustvrditi on nije osuđen. On nije kazneno osuđen mi mu ne možemo ništa. Upravo poziv na čistoću političkog djelovanja sadrži i poziv za čistoću i za veće norme i standarde ponašanja. Za svakog najobičnijeg građanina koji nije ni zaposlen traži se gotovo da nije kazneno osuđivan ukoliko želi negdje konkurirati. Prema tome smatram da posebnu pažnju treba pokloniti preventivnim našim ponašanju, primjeni preventivnih zakona. Zato je vrlo tragično da upravo iz Ministarstva imamo najmanje odgovora. Najmanje poštivanja temeljnog antikorupcijskog zakona, zakona o javnim informacijama. Malo je vremena da se ukaže … [[Govornik se ne razumije.]] sigurno u svojim raspravama pojedinačno zastupnici kako sve Državni ured se uključio jer kad ne sankcionira, kad pravodobno ne reagira onda on nije niti pomagač. On je suučesnik o nezakonitostima jedinica lokalne samouprave. Ja ću vam gospodine Palariću pomenuti ponovno Zadar, Vrhovine, Galovac na drugi način gdje se ne poštuju zakoni prema određenim jedinicama lokalne samouprave jer još uvijek vrijedi onaj duh rečenica: «Nećemo dopustiti oporbenu situaciju» [[Upadica: Hvala lijepa.]] U Zagrebu, a i drugdje.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Naime netočan navod politička kriza je mizerija u kojoj se nalazi Hrvatska. Dokaz lokalni izbori. Pa konačno spominjemo ovdje 4 slučajeva. 1% je 6. Neka bude 2% 12 slučajeva, ali 2% je izuzetno malo i na svu sreću da je jer ćemo lako sankcionirati. Međutim ne treba biti nesretan ako baš ankete političkog rejtinga idu ponekad nama u korist. Pa mediji će tu grešku već ispraviti. U vašem slučaju kolegice već jesu. Ipak točno je da željeni osjećaj političke krize i mizerije potiču upravo ovakove rasprave.
Poštovani zastupnik Zlatko Kramarić. Klub zastupnika HSLS-a i DCLS-a. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Kažu ko što ja za sebe volim reći da je literatura moje jedino iskustvo, iskustvo svijeta i mogao bi ovako biti patetičan pa onda citirati pa reći Remarcka: «Na istoku odnosno na zapadu ništa novo» pa tako ni kod nas baš previše nečega novoga. Isto također mogli bismo reći da su čuđenje, da su pjesnici čuđenje u svijetu pa tako su i ovi naši izbori navodno sada postali 2005. godine čuđenje u svijetu i mi ćemo se jako truditi da pokušamo pronaći lijek, a lijek je zapravo ispod naših vlastitih nogu i onda reagiramo kako, kako nam kada odgovara kako, kada smo više ili manje nezadovoljni. Ono što nažalost ne želimo priznati ili izbjegavamo to priznati da je zapravo cijeli problem u sustavu. I sustav je zapravo omogućio sve ovo što nam se događa i sad se kao jako čudimo i očekujemo da ljudi budu bolji od onoga što im sustav omogućava. A sustav im upravo omogućava ovako nešto. I to se onda događa ne čak ni od 1997. godine od zagrebačke krize. Takvih primjera nažalost ima puno prije od samoga normalno od onda kad je sustav, kad su pravila igre uspostavljena. Ljudi koriste one mogućnosti koje im pravila igre pružaju i oni se to tako ponašaju. Poneki puta to manje ili više eskalira pa možemo reći doista 2005. godine da je, da smo prevršili svaku mjeru i da ono što, što smo mogli, što i na kraju krajeva i mediji su itekako sve više senzibilizirani i sada te stvari odjedanputa postaju bjelodane i mi se sada kao jako čudimo. Ne bih želio upravo da relativiziram da nikoga uvrijedim. Nisam od onih ljudi. Svaki napor pa tako i rad na ovoj interpelaciji poštujem i doista ono, svaka mjera je prevršena i nešto se treba mijenjati. Mi smo imali eto tu situaciju da smo negdje odmah poslije tih izbora išli sa Zakonom o neposrednom izboru gradonačelnika, načelnika i župana. Sad mogu … [[Govornik se ne razumije.]] reći i praviti se jako važni i jako mudri i pametni i reći da smo recimo mi to predlagali puno ranije. Pa imali smo neku šansu da to iskoristimo 2001. godine pa se to nije dogodilo. E sada bi, i sada opet ni to ne bi bila tema zašto se 2001. to godine, to nije dogodilo kad je odnos u koaliciji bio 4:2. I to je, to su činjenice o kojima mi možemo sada imati, imati ovakav ili onakav odnos ali 2001. godine to nije prošlo zbog toga što unutar ondašnje koalicije nažalost smo i čovjeka kojega ja izuzetno cijenim i poštujem, profesora prije svega ali i čovjeka gospodina Stjepana Ivaniševića bili su određena razmimoilaženja između nekih ljudi pa između ostaloga mene i njega oko toga što je to bolje ili što je to lošije? Ja sam tvrdio da se polje krize ako ostane ovakav sustav povećava. On je tvrdio da se ne povećava. Isto također kao što nisam ni ja imao neke, kako da kažemo te argumente koji bi pokazali da sam ja u pravu, a nije ni on mene u to uvjerio ali je eto činjenica da se od 2001. godine zapravo nastavlja i 2005. eto smo se doveli do ovoga, do ovoga što imamo i kažem sada se otprilike ovako kao jako, jako čudimo i kao ne funkcionira ni pravna država. Iako moramo priznati znate te stvari nije lako dokazati, nije lako dokazati. I mi smo podnijeli jednu, jednu interpelaciju o ovome, o ovome USKOKU pa na kraju sam imao osjećaj kad sam na ispitivanju da sam ja kriv, a ne oni koji su to napravili iako o tome kažem je javna tajna i o tome se ne znam pričalo ne samo po svijetu nego priča se po cijeloj Hrvatskoj. Pa bilo je poslije u medijima nekih izjava gdje ljudi kažu jasno i glasno imenom i prezimenom da su neku lovu, da im se nudila. Da su odbijali. Neki su onda po toj logici vjerojatno, vjerojatno i primali i tako dalje. I znate šta bude najtragičnije? Najtragičnija spoznaja je ovo da najveći broj Osječana koji me poslije susreo rekao, a kaže: «A zašto vi niste dali i više?» Kaže: «Šta niste malo oduzeli sebi i dali tim drugima?» To je bila reakcija građana. I onda se sada, e zašto je, zašto je tome tako. I treba mijenjati jer dobro je da doista da imamo ovu interpelaciju s te strane, da smo se senzibilizirali, da na neki način o tome razmišljamo da tako dalje ne može. Šta je rezultat svega ovoga šta imamo? Pa apstinencija, ravnodušnost, gubljenje povjerenja. Ono što mene, moram priznati kao najviše smeta da smo svi isti. Pa nismo svi isti, netko je višlji, neki je niži, netko ima plave oči, netko smeđe, netko je ćelav, netko nije. Tako i u politici, ne postoje, ne pristajem na to da budemo baš isti, ali to je rezultat svega ovoga što smo sami sebi eto ovih 12-ak, 13-ak godina kako postoje ova pravila igre ovaj sustav koji smo sebi omogućili. I budimo sada i mi iskreni. I u ovoj interpelaciji također zapravo prevladava selektivan pristup. Labina se nećemo sjetiti, nećemo se sjetiti ni Knina, nećemo se sjetiti nekih drugih, manjih mjesta ali sjetit ćemo se tamo gdje se osjećamo kao da smo prevareni. I to je ta, i mi od toga ne možemo pobjeći, mislim to je, takvi smo, jednostavno smo takvi, to je taj naš mentalni sklop i zbog toga se zapravo ne treba previše zamjeriti. Iako kažemo mi ne možemo rješavati krize, ne možemo tražiti katarzu ako zapravo sami se nismo u stanju suočiti s onim što se događa. I onda neki puta situacija, ne znam, u Splitu nam odgovara, u Osijeku već malo manje i onda je to, i onda imamo zapravo dvostruki pristup i to se osjeti. To se osjeti u svakom našem istupu i nemojmo od sebe na neki način skidati ovu odgovornost jer smo kažem, sami, na kraju krajeva u tome sudjelujemo, opet neki više, neki malo manje. I nitko u tome nije nevin. Nema te stranke koja bi za sebe mogla reći da je u tome nevina, a počev i od moje liberalne stranke. I ona nije svaki puta na visini zadataka i mi sada doista mogli. Slažem se, političke stranke da imaju veliku odgovornost i, ali poneki puta kada dođu u situaciju, ovu privatno-javni interes ili javno-privatni. Ja sam gotovo uvjeren da svaki puta prevladavaju ovi privatni interesi i nema toga predsjednika stranke i toga autoriteta koji nekoga pojedinca ne može razuvjeriti da je, ne znam, koalicija sa osobom X zapravo da je prava, da je loša ili dobra stvar, ovisi doista sve o upravo tim privatno-javnim odnosima. Kažem, koji nažalost, ova privatnost koja nema veze sa liberalizmom uvijek i nažalost svaki puta pobjeđuje. Ali ovo što je, mislim da je u ovoj interpelaciji dobro apostrofirano, a to je doista što se to događa sa na takav način izabranim lokalnim vodstvom. Vrlo često zapravo pravu igru ili vode ovi iz sjene. Postoje doista gradonačelnici, župani u sjeni koji, koji su sudjelovali, koji su bili logistička potpora u cijelim ovim akcijama. Koji su dali te iznose o kojima se priča, ali koji vrlo brzo traže da taj svoju uslugu da lijepo naplate i onda oni vode igru i to se jako vrlo brzo dade vidjeti. Određeni natječaj, određene kupoprodaje, da se vrlo spretno namještaju, jer dečki ipak su vrlo nervozni, oni nemaju vremena čekati duže vrijeme i žele da tu svoju uslugu što je mogu brže naplate. I to je zapravo najveća opasnost i onda doista politika postaje, politički izbori postaju farsa. Mi smo ti koji igramo, koji se izlažemo upravo i tom iskustvu i riziku izbora, da padaju teške riječi, da se demantirate upravo od vašeg javnoga, pa i privatnoga djelovanja. A zapravo ovi pravi igrači, oni ostaju u sjeni, ostaju u sjeni i zapravo vrlo brzo i spretno, spretno kažem, naplate svoju logistiku i svoju participaciju u nečemu gdje doista sudjeluju iz najnižih pobuda. I to je istina, i to je ono s čim se mi kao društvo bez obzirna na političke stranke, bez obzira na udruge moramo suočiti, da upravo to nije nešto dobro i da to nije zalog za budućnost Hrvatske. Ja oduvijek, oduvijek kao liberal kad sam otišao u politiku inzistiram na neovisnosti institucija. I mislim, i njihovoj demokratizaciji, autonomiji. Jer kao, Jeljcin je propao upravo zato što je mislio da samo rješavanjem gospodarske reformi i gospodarskih problema može rješavati i proces … [[Govornik se ne razumije.]] Prevario se. Ako nema uporišta, ako nema upravo institucija koje su demokratske, koje su neovisne onda cijela priča pada u vodu. Tako i kod nas, to se konačno mora dogoditi. Da doista nema potrebe da ni jedna institucija koja je neovisna o politici da pita politiku što da radi. A to je ono što nam se nažalost događa, što se ponavlja, što se generira i što nam zapravo nas uvijek na neki način stalno vraća korak unazad. I što zapravo i mi sami sebi onda dopustimo da vrlo često i komentiramo nešto što po definiciji ne bismo smjeli kao političari kreirati jer sve to može biti nekoga pritiska, dio nekog ambijenta, atmosfere koja upravo stvara ovakve situacije koje su daleko od normalnih, od modernih, od građanskih, od europskih i uopće od ljudskih. I s te strane ovu interpelaciju ne treba relativizirati, ona za nijansu, ono što ja kažem, što je meni kao čovjeku, kolegi, prijatelju sa ljudima koji sve to rade, koji su između ostaloga to radili, na kraju, na istom smo brodu, što za nijansu nije iskrenija, što se upravo nema ni te hrabrosti priznati, pa i mi u tome sudjelujemo. I mi u tome sudjelujemo i jel' je to tako. Jer neki puta ne možete jednostavno kontrolirati, ne znam, osobu A u gradu X i da zapravo vidimo kako taj sustav da promijenimo da ta pravila igre svede da su, da u pravile igre ugradimo elemente, mehanizme koje će svesti na minimum. Mi ne možemo pobjeći upravo od te, od tih ljudskih slabosti koje zapravo samo mogu sljedeći izbori sankcionirati. Ali kako god kod nas postoji taj zaborav, taj zaborav je zapravo najveći saveznik upravo ovakvih rabota onda zapravo ljudi vrlo malo misle o tome što bi mogli na sljedećim izborima izgubiti. Ali javnost bi trebala biti ta koja će biti na neki način biti korektiv i koja će na neki način, ono kao u Rimu, dići ili spustiti palac. Ali da se točno zna tko je kada što napravio i tko je kada šta kupovao i zašto je kupovao i kako je kupovao. I na kraju krajeva vrlo je važno koliko to košta. Ne samo onome što se, kažem, dalo osobi A da bi bila, da bi postigla se većina u predstavničkom tijelu, nego što sve onda to poslije znači za život jednoga grada, jedne županije, jedne općine. Na kraju krajeva države u cjelini. Mi možemo ovo relativizirati pa reći da je to 4, 5 ili 10 slučajeva. Bojim se da je to kudikamo više, da je to kudikamo više. I bez obzira da je jedan slučaj mi kao političari bismo morali reagirati i pokušati doista stvoriti jedan, da tako kažem takva pravila igre koja će onemogućiti jedno ovakvo ponašanje. Pa je, ne znam, danas na stupu srama jedna, druga ili treća stranka, ali, kažem, bojim se da je to, da su tu samo u pitanju nijanse i da manje-više svi mi sa više ili manje energije u tome sudjelujemo. I ono isto što je, što moramo u interpelaciji pohvaliti, posebice u ekskluzeju kolege Josipovića, to je ipak taj … [[Govornik se ne razumije.]] za moral. Jer doista, bez te moralne supstance nema politike. Koliko god to čudno izgledale, moj na neki način politički mentor i čovjek od kojeg sam o politici puno naučio, nažalost pokojni Vlado Gotovac je rekao, politika jest ona stvar kada se oni koji su takvi s politikom bave. Inače, to je doista častan posao, častan posao i doista, upravo zahvaljujući i politici moguće su promjene u društvu. Jedino je kroz političke stranke, kroz politiku mogu će stvarati određene promjene. Nemojmo imati, nit je to silno društvo koje samo zapravo je pratitelj toga, ali ipak od nas ovdje koji donosimo zakone, od onih koji te zakone provode i oni koji imaju sudbeni, sudbenu viziru da sve to mogu pratiti, mi smo ti koji mijenjamo odnose. Zbog toga, doista, vratimo to povjerenje tom moralu, tom i dignitetu posla političara, a ne doista ovdje da vas bude stid, da vas bude stida da ne znam, morate trpjeti upravo to poopćavanje, generalizaciju te stvari da se eto mi bavimo tim poslom koji je, eto, na žalost proskribiran i koji je ovog momenta je pao na najnižu moguće grane. Eto, u tom smislu, ako ne promijenimo Zakon o financiranju političkih stranaka, financiranju da ono bude transparentno, da glavarina nije jedini moment nego upravo da doista postoji pravila igre da sve parlamentarne stranke startaju sa sličnih pozicija, da te donacije moraju biti javne. Da nas na neki način one i stimuliraju ako treba upravo da ti koji staju iza određene političke opcije, političkih stranaka da znaju da se to radi, da to ne rade krišom i tajno. Zakon o političkim strankama, Zakon o lokalnoj samoupravi, odnosno o neposrednom izboru gradonačelnika, župana i načelnika, bojim se da ništa nećemo napraviti, da ćemo se ovdje opet, kažem, kad sam rekao na istoku, odnosno zapadu ništa novo. A to je upravo to da ćemo se možda opet naći poslije nekih izbora, nekih lokalnih izbora opet utvrditi sve te elemente koje smo i danas utvrdili. Da zapravo nam nedostaju, a to je nedopustivo jer ipak ova demokracija nije uopće mlada. Ono itekako traje, već lijepih 15-ak godina, ali opet, ni svijet nije počeo s nama i ipak određena rješenja i određeni standardi koji su bili dosegnuti ranije, ipak smo mi njihovi baštinici i nema razloga da mislimo da je sve bilo loše. I doista, ajmo, pokušajmo to sa jednom potrebnom dozom ozbiljnosti i realizirati. Da od onoga što je u Ustavu lijepo zapisano, da to ne bude samo načelo nego i načelo koje će biti i oživotvoreno u svakodnevnoj političkoj praksi. Hvala vam, gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Ivan Drmić. Izvolite.
Pa gospodin Kramarić je iznio niz neistina i netočnih navoda. Evo, ja ću se ograničiti samo na jedan. Ja znam da je gospodin Kramarić vrlo nesretan i sujetan jer nije uspio tijekom prošlog konstituiranja vlasti postati gradonačelnik Osijeka, ali to ne opravdava način na koji on prikazuje tu, da je to postignuto nekakvom urotom, prevarom. Ja bih ga ipak podsjetio da je na proteklim izborima predvodio listu od čak 4 stranke. Da je jedva uspio dobiti nešto više od 10-ak posto glasova i to je jedini razlog matematički točan zašto gospodin Kramarić ne može biti gradonačelnik Osijeka. Hvala.
Poštovani zastupnik Furio Radin u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, uvažene kolege. Kada dolazi jedan takav dokument, interpelacija o nepolitičkom nemoralu, o političkoj nazovimo je slobodno prostituciji, onda normalno da je svatko sklon podržati jedan takav dokument. Treba međutim govoriti malo dublje o takvim postupcima i treba govoriti sa malo više činjenica o tome što znači danas politika u Hrvatskoj, što znači politički nemoral, što znači politička etika, odnosno njeno kršenje. Klub zastupnika nacionalnih manjina ovu interpelaciju o provođenju zakona i ostvarivanju vladavine prava, te zaštite demokratske institucije i višestranačja, tako se zove taj cijeli dokument, kao najviše vrednote ustavnoga poretka Republike Hrvatske, što je sve istina, smatra u najmanju ruku parcijalnom. Interpelacija o političkoj korupciji ima naravno svoje opravdanje ako dolazi od civilnog društva, nekada ako dolazi od crkve kada ona, npr., govori o grijehu strukture i kada dolazi od akademskog društva. Ako bi drugim riječima došla iz dijela društva iznad i izvan stranačke politike, kada međutim propovijedi o nepricipijelnim nagodbama koje dezavuiraju volju birača, tako piše u dokumentu, dolazi iz redova političkih stranaka, onda gospodo uvažene kolege, prijatelji, onda prva riječ koja pada na pamet je demagogija. Stranke po svojoj prirodi sklone su skrivati svoje prljavo rublje i vađenje tuđeg prljavog rublja, samo tuđeg. I u tome sva sreća je da se rotiraju pa onda izlazi vani prljavo rublje svih stranaka, ovisno o tome tko je na vlasti i tko je u oporbi. Jedini sigurni rezultat je to da su sve stranke sklone trgovini, sve stranke netransparentne, sve stranke skloni prodaji. Imate pravo, gospodo, koji ste potpisali interpelaciju kada govoriti o tome da postoji politička prostitucija. Ona doista postoji. Pristrani ste međutim kada takvu, pod navodnicima, vrlinu pripisujete samo određenim strankama koje imaju, naravno. Znate, sjećam se uvijek kada je, a to je spomenuto i maloprije, gospodina Kramarića kada je sa ove govornice Vlado Gotovac govorio o tome da politika treba biti moralna. Da ona od svih ljudskih djelatnosti treba biti najmoralnija ljudska djelatnost. Moral politike očituje se u jasnim programima, u transparentnom djelovanju i u svemu tome, u cijelom onom modelu stranke kakve one danas nisu. Sve je danas kod političkih stranaka instrumentalno. Kad govore o političkoj korupciji, to je samo i najčešće da bi se prikrila svoja politička, politička korupcija svojih stranaka. To je samo kada govorimo netransparentno o trošenju sredstava, to uglavnom je da se pokrije netransparentnost u trošenju svojih sredstava. Sjećate se one polemike koja je bila o i koje ste tako dobro, tako, kako bih rekao, sa toliko žara vodili protiv nezavisnih zastupnika samo zato što njih ima malo i zato što su nezavisni, o tome kad su napokon zastupnici manjina i nezavisni zastupnici mogli koristiti kao što ste koristili uvijek i vi sredstva. Kad su ih mogli oni koristiti, o tome da će to biti, ja sam išao u reviziju. I vidio sam koja su izvješća dale stranke i koja su izvješća dali nezavisni zastupnici. Stranke su dali izvješća od jedne i po stranice, a nezavisni zastupnici su dali izvješće koji su bili toliko veliki. Sa svakim računom. Stranka nije podnijela niti jedan, stranke niti jedna nije podnijela niti jedan račun. Nezavisni zastupnici su podnijeli sve račune, a nikada u povijesti se nije desilo, nikada u povijesti se nije desilo da je revizija ušla u stranke i gledala njihove račune. Nikada. Zamislite se malo o tome kada govorite o netransparentnosti. Gospodo, kada se govori o neprincipijelnim koalicijama onda se dostiže maksimum, ja mislim. Jer stranke samo, uvijek samo aludiraju na tuđe koalicije. U koaliciji između SDP-a i HSP-a, o tom eksperimentu, gospodo, mislim da je jedino mjerodavno nešto rekao samo sada direktor Centra … [[Govornik se ne razumije.]] Ako Izrael mora intervenirati da stavi vrijednosti antifašizma na svoje mjesto dok ih lijeva misao ne vidi, onda oprostite onda je to sigurno nije vrlina lijeve misli. I nakon koalicije SDP-a s HSP-om što dalje očekivati? Ako netko misli da je to, da ne može govoriti da smo dostignuli dno onda se varaju. Već je lansiran pokusni balon nacionalne koalicije između SDP-a i HDZ-a nakon koje bi mogli svi zatvoriti dućan, ići doma jer bi to bio kraj svake politike. Uspostavio bi se nasljednik Socijalističkog saveza i sistem gdje bi izbori bili napokon suvišni i napokon naravno, to je cinizam i ironija, napokon ne bismo morali trošiti novce više na izbore. Kolege zastupnici naravno da bi se to postiglo onda se moraju ukinuti iz izbornog zakona oni koji smetaju, a to su zastupnici manjina. Na žalost ove dvije stranke u jednom trenutku, barem u jednom trenutku su bile sklone javno ukinuti nacionalne manjine iz Parlamenta, promijeniti Ustavni zakon i promijeniti izborni zakon. To se desilo ne više od prije nekoliko, prije 4 ili 5 mjeseci. Siguran sam da će ta ideja opet doći u ovom Parlamentu. Siguran sam zato što u tom cijelom sklopu dobre suradnje između stranaka koja jedna tuži drugu, onda ova tuži, tako da na kraju sve opstaju, smetaju upravo oni zastupnici koji su nezavisni i zastupnici nacionalnih manjina. Ostali ljudi su zbunjeni. Na Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina dolaze stotine predstavki i mi smo bespomoćni. Ljudi u politiku, gospodo, više ne vjeruju, niti u poziciju niti u opoziciju, a to je strašno, jer kada ljudi više ne vjeruju u politiku, kad gube povjerenje u politiku gube i vjeru u demokraciju. Takva interpelacija na kraju gospodo i prijatelji nije suvišna, ali još očekujemo interpelaciju koja će govoriti o propustima onih koji je podnose, a onda tek o tuđim propustima, jer ćemo samo tako napokon se možda približiti istini o političkom nemoralu i o političkoj prostituciji u Hrvatskoj. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Pančić.
Razumljivo mi je da gospodin Furio Radin kao neovisni zastupnik nastupa sa ovih antistranačkih stajališta, ali apsolutno je neprihvatljivo kada kaže da su sve stranke spremne na prodaju, da su netransparentne u svoje djelovanju.
Nema ispravak neprihvatljivog navoda, nego netočnog. Vi govorite da je to neprihvatljivo.
Da, o.k. neprihvatljivo i netočno da su sve stranke spremne na prodaju, netransparentne u djelovanju, da su korumpirane. Sva sreća pa to nije slučaj, barem govorim za SDP, jer da je to tako onda uopće parlamentarna demokracija ne bi bila niti potrebna već bi neke stranke koje kupuju, koje korumpiraju mogle vladati sljedećih 40 i 80 godina i istovremeno neprihvatljivoj i netočno je dovoditi u pitanje demokratski i antifašistički karakter SDP-a. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Kovačević.
Također ispravljam netočan navod gospodina Radina koji uvijek hrabro kad nešto kaže, pa spomene HSP zbriše van. Nek' on vodi brigu o sebi, jer on je na vlasti bio.
Nije. I ispravak.
On je na, znači ispravljam.
Gospodin Radin je tu.
On je na vlasti bio i prije i ranije, a HSP je jedini na ove lokalne izbore na svim mjestima išao samostalno. Znači HSP jedini na ovim izborima lokalnima na svim razinama išao samostalno.
Nije uvaženi zastupnik Radin rekao da vi niste išli samostalno.
Pa ispravljam i to da.
Ali nije, pa ne možete ispraviti, nije on to rekao.
Ispravljam da su sve stranke spremne na prodaju, to govorim, to ispravljam.
Zahvaljujem. Završili smo raspravu po klubovima, prelazimo na pojedinačnu raspravu. Uvaženi zastupnik Stazić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. O čemu je ova interpelacija? O jednoj nacionalnoj sramoti, o jednom dućanu, o trgovini ispod svake pristojne razine, o poništavanju volje birača, o vrijeđanju tih birača, eto o tome. A čemu ova interpelacija? Čemu? Pa nakon ovoga što čujemo da je napravio Florijan Boras očito ničemu. To je potpuno svejedno što mi ovdje govorili, potpuno je svejedno kakve mi zaključke ovdje donosili, to je učiti mačku plivati. Dok mi ovdje govorimo o krajnjem nemoralu i trgovini, političkim mandatima, zastupničkim mandatima Florijan Boras potpiše dokument kao predsjednik odbora, a da nije odbor sazvao u kojem daje za pravo jednoj takvoj trgovini i hoće legalizirati jednu takvu trgovinu. Što mi onda ovdje radimo? Jel' se može Florijana Borasa i one koji su Florijana Borasa doveli na to mjesto uvjeriti ičemu? Nakon što se to drznuo napraviti sumnjam. Kakvo povjerenje u politiku i u političare mogu imati građani? Kakvo? Imaju i sad malo, gotovo nikakvo, a veće je ja mislim ne mogu ni imati. Bilo bi iluzorno misliti da bi to povjerenje moglo biti veće nakon ovih lokalnih izbora 2005. godine i nakon svega što se poslije tih izbora događalo. Tu se otkrila sva bijeda hrvatske politike. Nikada hrvatska politika nije bila na nižim granama. Nikada se do sada ovakve stvari i u ovim razmjerima nisu događale i zato ova interpelacija očito uzaludna koja ulazi u gluhe uši. Je li bilo i prije takvih? Bilo je, sjećamo se '97. godine kad je predsjednik Tuđman rekao nećemo trpjeti u Zagrebu oporbenu situaciju, a nije se njega ticalo što su građani htjeli oporbenu situaciju. On ju nije htio. Kao da je on vodio računa o tome što građani hoće. Šta ga briga, on ne da, hoće da HDZ bude u Zagrebu na vlasti, pa su kupljena dva vijećnika Buković i Šporer, njihova imena ostat će zapamćena u hrvatskoj povijesti. Oni su sinonimi za prostituciju u politici, sinonimi, poslat će, njihovoj djeci će se i unucima rugati što nose prezimena ta Buković i Šporer. Jedan je nagrađen.
Nemojte uvaženi zastupniče baš tako, dajte malo.
Mogu, mogu baš tako, baš tako ću gospodine potpredsjedniče.
Nemojte spominjati, ružno je spominjati djecu i.
Ružno je to što su oni napravili, to je ružno. Jedan je nagrađen direktorskom, mjestom u bolnici, drugi ne znam čime. To im je bila plaća.
Ali nisu njihova djeca kriva.
Ali znate, nisu ni Kvislingova djeca kriva što im je otac bio Kvisling. Nisu, ali moraju nositi to ime. E vidite ja, tu se dakle radi o političkoj prostituciji. Ja sam već predlagao ne znam ajmo mi legalizirati prostituciju uopće, pa onda donijeti zakon o tome, pa u okviru toga zakona napisati jedno poglavlje politička prostitucija, pa da bar plate porez onda kad se već s time bave, pa kad zarade, pa da bar i ministar Šuker nešto od toga ima, jer ovako, pazite ovako uzmu novce, ne plate nikome ništa. Ni državi. Pa to bi bar nekakvog smisla imalo. Pazite bilo je, lokalni izbori su prije ovih bili 2000. i 2001., dakle bilo je i prije lokalnih izbora, ovakvo nešto se nije događalo. Što se dogodilo na tim izborima 2001.? Pa stranke koalicije su nešto lošije prošle nego na parlamentarnim izborima 2000. godine. To je logično, nije to slučaj samo u Hrvatskoj. Pa to se događa svagdje u svijetu, ako pobijedite na nacionalnoj razini onda malo lošije prođete na lokalnim izborima, možda i izgubite lokalne izbore. To se dakle dogodilo i strankama koalicije a nije im palo na pamet da takav lošiji izborni uspjeh idu mijenjati kupovinom vijećnika. Nije im palo na pamet. Sada 2005. godine HDZ je pobijedio na nacionalnoj razini. E, došli su lokalni izbori, tu baš nije prošao netko valjda kao što je očekivao i sjetio se one zgodne Tuđmanove rečenice "Nećemo mi durati oporbenu situaciju". Ne u Zagrebu, više niste mogli u Zagrebu, tu ste potučeni hametice. Ali u drugim sredinama. Pa gdje se može ajmo u trgovinu, ajmo kupovati. Tko je kupac u svim ovim slučajevima, tko je kupac? HDZ. Tko je prodavatelj? Uglavnom stranke, zastupnici odnosno političari, vijećnici Hrvatske stranke umirovljenika, uglavnom. Ali ima i drugih. Ali kupac je uvijek HDZ. Vreće novca, spominju se koferi novca. Iz Gorice nesretnik Brdek kaže da su mu nudili kofer novca, da je on novce vidio, da su kofer otvorili, da su novci bili unutra. Onda je poslije rekao da su mu pokazali samo kofer bez novaca. Što bi mu netko kofer pokazivao? I tako. A vrhunac svega. [[Upadica se ne čuje.]] Ma da, pa to govori uopće o inteligenciji tog čovjeka i o svemu, o moralu. Pa tu nema smisla o moralu govoriti. Nema nikakvog smisla. To nisu nemoralne osobe, oni su amoralni. Vrhunac svega je Vukelić ministar hrvatske Vlade, potpisuje takav jedan kupoprodajni ugovor s jednim od vijećnika, ministar hrvatske Vlade. Šta se poslije toga dogodi kad to izađe u novine? Što Vlada napravi? Pa što bi napravila bilo koja Vlada u bilo kojoj demokratskoj zemlji? Normalno, pa smijenila bi barem toga ministra ili bi ga natjerala da iz zdravstvenih razloga da ostavku kao što je ministar vanjskih poslova iz zdravstvenih razloga dao ostavku. Ali u svakom slučaju, on ne ostaje ministar. On ne ostaje ministar nakon što se otkrije da je sudjelovao u takvoj političkoj trgovini koja je dno dna. On je osramotio sebe, on je osramotio stranku kojoj pripada, on je osramotio Vladu u kojoj je ministar, on je osramotio državu koju predstavlja kao član te Vlade. Osramotio je politiku uopće. Pa takvim ljudima, pa da li je njima mjesto u zatvoru ili ne pa to neka Državno odvjetništvo i sudovi određuju, ali u politici im ne smije biti mjesto. Ne smije. I dok god ova Vlada, državni tajniče Palariću, dok god ova Vlada takve, pa barem takve ministre ne izluči i ne makne iz politike ta Vlada će podržati ovakvu trgovinu. To će biti stav javnosti. To je moj stav o tome, ali to će onda biti i stav javnosti. Ako se vi nećete obračunati sa svojim ministrom koji trguje mandatima onda znači vi to podržavate, možda ste i naručili. Ne vi, stranka koja dominira Vladom. Prema tome, znate što će biti posljedica? Apstinencija u lokalnim izborima je ionako velika. Ma neće ljudi više uopće izlaziti na te lokalne izbore. Da oni izađu na izbore zbog toga da onda netko koga su oni izabrali taj mandat proda da bi Brdek mogao zaraditi ili netko drugi, pa nisu ludi. Pa zašto da netko iz njih radi budale. Pa to su građani ove zemlje sa ustavnim pravom na lokalnu samoupravu s kojim se ovako bestidno trguje. I sada kad se nudi ovakva jedna interpelacija koja ne traži ničiju ostavku, ne pad Vlade, koja poziva Vladu da deklaratorno barem i većinsku stranku HDZ, ajmo to bar deklaratorno ove zaključke podržati što je čak i predstavnik kluba rekao, pa nama je to prihvatljivo. Ali vidjet ćemo kod glasanja. Nećete ni ovo podržati. Znate zašto? Ma zato što se s time slažete. To provodite, s time se slažete. Eto.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika uvažena zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ne ulazeći u mišljenja i pravo na mišljenje gospodina Stazića da ga iznosi ali ipak je odstupio, povrijedio članak 214. našeg Poslovnika, stavak 5. i 6. gdje je u svom istupu vrijeđao zastupnike imenom i prezimenom gospodina Borasa a isto tako dovodeći u vezu prostituciju, nemoral sa zastupnicima Hrvatske demokratske zajednice i našom strankom. Stoga mislim da je u svom istupu povrijedio Poslovnik. Hvala.
Ja uistinu nisam čuo da je spomenuo uvaženog zastupnika Borasa. [[Upadica se ne čuje.]] U redu. Ispravak netočnog navoda, imamo pet. Uvaženi zastupnik Bitunjac.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Cijelo izlaganje gospodina Stazića ustvari je jedna netočna i pogrešna teza i tvrdnja a ja ću samo citirati ga da građani nemaju gotovo nikakvo povjerenje u politiku jer politika je svojevrsna prostitucija. Mislim da to uopće nije točno, mi u HDZ-u smatramo da je politika časna stvar i da se može kroz politiku i da je to dužnost političara služiti svom narodu. Ali mora ga upozoriti da ne mogu dijeliti nama lekcije iz Hrvatske demokratske zajednice kad vi sam, kad je riječ o … [[Govornik se ne razumije.]] na lokalnoj razini ne poštivate rezultate izbora pa imate sada slučajeve ponavljanja itd. Prema tome, da vi govorite o pravilima demokracije, to ne može stajati jer kažem ne priznajete rezultate u svojoj vlastitoj stranci. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ja vas molim nemojmo raspravljati na instituciji ispravka. Ispravak netočnog navoda Markovinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo, gospodin Stazić navodi da u interpelaciji sadržana sva bijeda hrvatske politike. Gledao sam, listao sam, čitao sam. Toga u interpelaciji nema. Interpelacija je u uvodnom govoru profesora Josipovića prikazana u posve drugom svijetlu a po vašem kolega Stazić to je scenarij za prosječni balkanski film, prostitucija, korupcija, nedostaje još malo krvi štakora. Možda će takav scenarij otkupiti ne znam Dramsko kazalište "Gavela", definitivno ne "Kerempuh" ali Sabor i oni kojima namjenjujete tekst, dakle javnost sigurno neće.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Sopčić.
Hvala. Kolega Stazić je rekao da je ministar Vukelić sklopio kupoprodajni ugovor sa vijećnikom Gradskog vijeća gospodinom Capom. To nije točno. Radi se o sporazumu između vijećnika Hrvatske stranke umirovljenika i predsjednika Gradskog odbora HDZ-a o tome da se umirovljeničkoj populaciji na području Grada Karlovca osigura besplatan prijevoz gradskim prijevozom, da se u dogovoru sa Karlovačkom bolnicom smanji rok čekanja na specijalističke preglede, da se poveća iznos za božićnice umirovljenicima. A isto tako dogovoreno je da se kroz gradski proračun osiguraju sredstva za rad Hrvatske stranke umirovljenika. Svi znamo da predstavnička tijela donose odluku o iznosu sredstava za financiranje stranaka. I ja osobno u tome ne vidim ništa sporno.
Zahvaljujem. Povreda poslovnika uvaženi zastupnik Stazić.
Poštovani potpredsjedniče, članak 209. našeg poslovnika.
Koji članak?
209. stavak 2. Ne može se ispravljati istina neistinom. Članak u tome ugovoru.
Uvaženi zastupniče Stazić, rekao je jednom i predsjednik Sabora da ne mogu ja ili onaj tko predsjedava odlučivati što je točno a što je netočno. Uvaženi zastupnik Sopčić je ispravio vaš navod da je predstavnik Vlade napravio sporazum sa članom gradskog vijeća Karlovca a koliko sam shvatio ispravak netočnog navoda je da je to napravio i predsjednik stranke i ne … [[Govornik se ne razumije.]] o ovom smislu o kojem ste vi govorili. Dakle, smatram da nije povrijeđen članak 209.
Ne date mi znači da to kažem. Dobro, ne morate.
Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Rebić.
Hvala. Nije točno da se 2001. ili 02. godine nije dogodilo ono što se po zastupniku Staziću događalo sada. Naime, i tada smo svjedoci da jedna stranka … [[Govornik se ne razumije.]] dobio 6, 7 župana zahvaljujući lobiranju, trgovini i političkome umijeću što svakako nije bilo volja birača. Ono što je bitno, gospodine Staziću, vaša stranka biračima je obećala promjenu Izbornog zakona o neposredne izbore. Izborni zakon ste promijenili 2001. ali građanima niste omogućili neposredne izbore.
Uvaženi zastupniče nemojte.
Što je ova interpelacija? Zapravo.
Ali nemojte! ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
… [[Govornik se ne razumije.]] zapravo nego još jedna obmana.
Nemojte, nemojte.
Ovo je još jedna obmana, ovo je još jedna obmana.
Nemojte, nemojte provocirati lijevu stranu … [[Govornik se ne razumije.]] pločicu povrede Poslovnika. Nemojte raspravljati pod institucijom ispravka netočnog navoda, ja vas molim. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Jelkovac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, ono što sam ja želio ispraviti u dobrom dijelu je već iznio gospodin Sopčić ali jednu stvar treba reći. Sporazum sa predstavnikom umirovljenika potpisao je predsjednik gradskog odbora a ne ministar. On ga je potpisao u ulozi predsjednika gradskog odbora. S druge strane radi se o sporazumu koji umirovljenicima nešto osigurava, to je sporazum ili sličan sporazum kakvi mnogi budući koalicijski partneri potpisuju da bi se dogovorili o načinu na koji će obnašati buduću vlast. I još jedina stvar, gospodin Stazić je rekao da je kod tih navodnih izbornih prijevara kupac uvijek HDZ. Neće biti tako! Ako ima kupaca, kupaca ima i na nekim drugim stranama. Ja ću vam navesti primjer jedne male općine iz moje županije gdje je u toj općini koja ima 1500 birača od 11 mandata 6 je osvojio HDZ svi ostali pojedinačno po jedan, dva, i ne biste vjerovali načelnik općine postala je osoba, nositelj nezavisne liste koja je brojkom i slovom dobila 57 glasova na izborima. Hvala.
Zahvaljujem. Očito se sa vašom raspravom ne slaže uvaženi zastupnik Lučin. Zatražio je repliku.
Hvala lijepo. Pa moram priznati da se, da se u velikom dijelu skoro u cijelosti slažem sa izlaganjem gospodina Stazića ali mi se ne, ali ne mogu prihvatiti jednu činjenicu jer mi se čini da je gospodin Stazić spominjući prostitutke u ovom kontekstu zapravo njih uvrijedio. Jer ako se sjetimo i prisjetimo prostitutke su muške ili ženske osobe koje su u najvećoj mjeri i najčešće prisiljeni prodavati svoje tijelo da bi opstali i preživjeli. Dok politički konvertitizam odnosno prodaja i prelazak u druge stranke zapravo jeste ne znam, obijest ili nešto drugo. Prema tome, na nekakvoj moralnoj ljestvici vrijednosti pojedinih osoba meni se čini da su prostitutke daleko iznad političkih konvertita. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Stazić.
Razlika je, razlika je vjerojatno i u cijeni, i u ovom trgovačkom ugovoru koji je kasnije mijenjan, znate gospodine Lučinu, a koji je gospodin Vukelić ne u ulozi ministra, nego u ulozi ne znam kakvoj stranačkoj kao podvojena ličnost, znači pola mozga ministrovog nije odobravalo da on to potpiše, a druga polovica stranačka ga je natjerala da to potpiše stoji u prvoj verziji 20 tisuća, najmanje 20 tisuća kuna mjesečno. A ovo što su kasnije iz klupa HDZ-a ispravljali i navodili, to je kasnije mijenjano, to je kasnije mijenjano. Orginalni ugovor govori o 20 tisuća kuna mjesečno. Radi se o novcima. A gospodine Lučin imate potpuno pravo, uistinu je uvrjedljivo, sa prostitutkama o kojima ste vi govorili uspoređivati Capana, Brdeka i Vukelića.
Zahvaljujem. Replika uvažena zastupnica Brnadić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Stazić je vrlo gorljivo i dramatično govorio o kupovini pa ja bih ga upozorila da i u njegovom dvorištu ima kupovine i da bi se najprije trebao osvrnuti na svoje dvorište. Međutim, kako on misli da u njegovom dvorištu sve štima, ja ću ga upozoriti samo na jedan primjer kojeg jako dobro poznajemo u mojoj općini gdje čelnik njegove stranke najprije mora kupiti listu s kojom bi išao na izbore, jer nema niti jednog člana osim sebe u cijeloj općini, pa kupi ugostitelja kod koga će jesti, pa kupi ljude kojima će djecu zaposliti pa na taj način kupi i njihove birače, pa kupi cijeli nogometni jer stavi i čelnika na listu da bi mogli za njega glasovati. Pa da bi kupio biračko tijelo daje stipendije studentima bez ikakvog kriterija, bez pravilnika, bez ikakvih pravila, pa bilo jesu li redovni studenti, jesu li vanredni studentu, jesu li dvojkaši, jesu li petičari, nema veza svima će on dati, pa nisu mu čačini novci. Pa kupuje umirovljenike, pa im daje svake godine pred Božić novce, pa kupuje sve koga god može kupiti da bi se stavio na čelno mjesto u općini. Hvala.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Stazić. Ja uistinu kolegice ne znam o kojoj se to općini radi, koja je to vaša općina, ni o kojem se to SDP-u radi. Ali sasvim sigurno znam da vi apsolutno ništa od ove interpelacije razumjeli niste, u to sam pouzdano siguran. Ovdje se ne govori o tome kako se tko odnosi prema biračkome tijelu da bude izabran niti se govori o tome kako tko sastavlja listu koja će proći ovako ili onako na izborima, nego se ovdje govori o tome kada se jednom lista sastavi i kada birači o njoj odluče i kada izaberu sebi lokalnu vlast, da tada nakon tih izbora, nakon svega dođe netko s vrećom novca i kupuje gotov tuđi mandat. O tome je ovdje riječ a o toj sramoti koja veze nema ni s lobiranjem, ni s okupljanjem birača ni sa čime od onoga o čemu ste vi ovdje govorili.
Idemo na sljedeću raspravu, uvaženi zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, mislim da moramo biti sasvim duboko zabrinuti za stanje morala u Hrvatskoj, jer nažalost nemoral vlada u svim porama. U svim porama a danas smo vidjeli da čak i u Hrvatskome saboru i da nažalost zlorabi svoje ovlasti i predsjednik Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora, a mi bi trebali biti baš ti koji će odlučno stati protiv svega toga. Koji ćemo se boriti za funkcioniranje pravne države, za funkcioniranje hrvatskoga pravosuđa, za odgovoran rad državne uprave, za odgovoran rad Vlade, ali nažalost mi svojim primjerima dajemo poruku narodu. I nije ni čudo što oni nemaju povjerenja u nas. Sami danas su mnogi kazali, veli, cilj politike je dobivanje vlasti i ostanak na vlasti. Znači prevest ću to na onu devizu veli: «Sve za vlast, vlast ni za što.» E dok cilj politike bude u Hrvatskoj borba i funkcioniranje pravne države, oduzimanje nezakonito stečene imovine, krađe u pretvorbi i privatizaciji, vođenje brige o umirovljenicima, o radnicima, funkcioniranju pravosuđa, a ne da danas sam ja recimo primio u tijeku ovih rasprava 15 građana koji imaju probleme sa barijerama državne uprave. Nitko im ne odgovara, nitko im ništa ne piše. Problema sa Državnim odvjetništvom, problema sa sudovima. Dok mi se ne posvetimo tome, a to nam je ovdje temeljno. Dok ne profunkcionira pravna država ovakvih pojava i situacija nažalost bit će sve više i više i narod će imati sve manje i manje povjerenja u nas ovdje i normalno da će i država s time ići sve dublje i dublje će tonuti. Mi s jedne strane govorimo, otvaramo pregovore o ulasku u Europsku uniju, a s druge strane sustavno radimo protiv hrvatskih građana vezano za sve ovo što nam se danas događa što je sadržano u interpelaciji. I zbog toga plediram da stvarni u daljnjoj raspravi se dogovorimo i da idemo u tome smislu da mi budemo da onaj koji će predvoditi da vratimo moral u politiku. Da vratimo moral u društvo. Da obvežemo Vladu, da obvežemo državna tijela svih. Da svatko radi svoj dio posla. Ama baš radi svoj dio posla, a ne da onaj koji treba raditi ne radi ništa, a onaj drugi radi nešto što je nezakonito. E dok god to ne stavimo te kockice i taj mozaik ne složimo nema nama napretka badava mi ovdje pričali i gubili dane. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima uvažena zastupnica Milanka Opačić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Ovu interpelaciju Klub SDP-a je uputio u proceduru isključivo zbog toga da bismo nakon završetka lokalnih izbora vidjeli i procijenili što se sve događalo prvenstveno nakon lokalnih izbora. Ovdje je bilo puno kvalifikacija o tome da je bilo riječ o nemoralnim radnjama, o korupciji dakle i o kaznenim djelima. U svakom slučaju da je bilo radnji koje su mijenjale mišljenje građana koje su oni iskazali na lokalnim izborima, ali isto tako i da pokušamo na sve to reagirati i da pokušamo naći rješenja koja bi dovela do toga da takvu situaciju izbjegnemo na sljedećim lokalnim izborima. Političar kao i svaki čovjek ima pravo promijeniti mišljenje međutim kada to mišljenje mijenja zbog novca koji je dobio ili zbog bilo koje druge pogodnosti i time prouzroči nove odnose u društvu onda je definitivno napravio najteži oblik korupcije i zato mora kazneno odgovarati. Ja ne pamtim do sada da je bilo koji političar zbog trgovanja mandatom ikada završio u zatvoru. Međutim zakonski okvir za takvo djelo postoji i oni koji to rade trebaju biti i trebali su biti već zakonski sankcionirani. Još od 1997. godine imamo slučajeve kupovine lokalnih vijećnika što je naknadno potvrdio u jednom intervjuu i sadašnji tajnik HDZ-a gospodin Ivan Jarnjak. Naime on na pitanje novinarke je li mu poznata afera iz 1997. godine kada su Glavaš i Hebrang nudili jednom osječkom vijećniku prema njegovim tvrdnjama besplatno presađivanje bubrega u Švicarskoj, tvrdi da za to zna. Ali isto tako kaže gospodin Jarnjak, citiram: «HDZ je stranka koja se očistila od stvari kojima su se nekada neki ljudi čak i bavili.» Dakle priznaje gospodin Jarnjak da. Postojali su neki ljudi koji su se bavili takvim rabotama da su kupovali vijećnike na način da im obećaju besplatno presađivanje srca odnosno bubrega u Švicarskoj. Nakon takvog priznanja teško je građanima reći da se sve ovo što se sada pisalo tjednima u hrvatskoj javnosti doista nije dogodilo. Teško im je to objasniti i zbog toga što nitko na sve to nije reagirao na način na koji je trebao reagirati kao državna tijela. Gdje je problem u svim ovim pričama koje su se pisale po novinama da je netko dobio 100, 200 ili 300 tisuća EUR-a, da je dobio stan, da je dobio ne znam ni ja što se sve nije govorilo. Nažalost problem je u tome što je u praksi teško dokazati takvo djelo jer osobama koje su sudjelovale u takvim radnjama u interesu je da šute i jedna i druga strana. U takvim slučajevima nikad nema oštećene strane koja je neposredni svjedok. Nema papira. Nema priznanica. Nema bankarskih računa na kojima bi se pratio tijek novca. Ili se dakle radi o kešu i u svakom slučaju takvo djelo je vrlo teško dokazati ili se radi o određenim sinekurama koje će se u određenom periodu naplatiti jednako tako kao da je i određena svota isplaćena odjedanputa u, dakle u kešovini. Činjenica je isto tako da se u lokalnim izborima nije poštivao ni zakon. U mnogim dakle jedinicama lokalne samouprave i da su se događale ne samo stvari koje se mogu nazvati nemoralnim, nepoštenim, nečasnim nego se sasvim sigurno radilo i o protuzakonitim radnjama. Ovdje je danas bilo riječi o tome kako ima dakle i u ovim i u onim strankama ljudi koji su nemoralni i nepošteni. Da, činjenica je. Nijedna stranka nije imuna od nepoštenih i nemoralnih ljudi. Međutim razlika je u tome što se neke stranke znaju nositi s tim pa onda kada takvog člana detektiraju onda ga odstrane iz svojih redova a drugi su te ljude ostavili uredno u svojim redovima i na taj način profitirali u određenim sredinama. Zov vlasti je očigledno često puta jači od bilo kakve politike, morala, principa, vrijednosti, stranaka. Dakle zov vlasti je puno jači od svega toga i ostaje samo jedno ja i moj osobni interes. Za građane je u ovom trenutku malo važno. Najviše pojedinačnih prelazaka čini mi se da je već netko prije mene to ovdje i izračunao ipak bilo zahvaljujući određenim motivacijama iz redova Hrvatske stranke umirovljenika što znači da se ta stranka na lokalnim izborima nije pokazala kao stranka koja je isključivo se borila za interes svoje populacije nego je riječ bila o tome da su samo određeni pojedinci nastojali ishoditi određene profite za sebe. Kada su u pitanju neka pravna tumačenja treba reći da pravni stručnjaci iz Državnog odvjetništva kažu da što se tiče dokazivanja je li bilo korupcije ili nije u slučaju kupovine mandata da nije potrebno dakle samo dokazati da je novac za određenu političku odluku nekome dan nego je dovoljno da je čak i ponuđen pa da bude ispunjeno biće kaznenog djela. Tako na primjer je čudno da nitko nije reagirao na nešto što je bilo javno objavljeno i za što dakle evidentno postoje i svojevrsni dokazi. Riječ je o stanju u Velikoj Gorici gdje se dugo vremena pisalo da pojedinci kupuju vijećnike zbog toga što je nova vlast poništila ugovore sa gradom. Zaustavila njihova ulaganja. Dakle naudila njihovim poslovnim interesima, osobnim interesima. I govorilo se o tome da je dotični gospodin Brdek dobio 350 tisuća EUR-a koji su mu ponuđeni. Na pitanje novinara gospodinu Brdeku je li točno da mu je ponuđeno 350 tisuća EUR-a u koferu on odgovara, citiram: «Ja sam odbio sve novce i odbio sam sve.» Dakle gospodin Brdek nije rekao da mu nije ponuđeno 350 tisuća EUR-a. On nije to demantirao. On je samo rekao: «Ja sam to odbio, ja to nisam uzeo.» Dakle sama ova činjenica da je priznao da mu je novac ponuđen je trebala biti dovoljna Državnom odvjetništvu da pokrene postupak. Prema mojim informacijama tu se još ništa pokrenulo nije. I u ostalim sredinama se spominje kupovina vijećnika od strane HDZ-a. Nažalost spominju se i određeni pritisci na određene ljude i sad je samo pitanje zbog čega se svaki puta govori da HDZ stoji iza toga. Zašto se ne govori da stoji neka druga stranka. I zbog toga mi se čini da je prvenstveno i HDZ-u u interesu da se svi ovi slučajevi rasvijetle, raščiste i da se dosita kaže da li je netko kupovao vijećnike, tko je taj tko ih je kupovao, u čije ime i zbog čega. To treba napraviti i naprosto zbog toga što u ovoj zemlji, sa ovakvim načinom kako se mi ponašamo zadnjih nekoliko godina. Ja sam ovdje evo spomenula od '97. godine gdje je dakle potvrđeno da je bilo i ovakvih rabota, dakle da su se na ovakav način kupovali vijećnici, gdje nitko do sada od političara nije odgovarao. Mi samo stvaramo kod građana jednu percepciju. Prvo, da je posao političara jedna nepoštena, jedan nepošten i nemoralan posao, da je uopće politika jedna prljava djelatnost u koju ulaze samo ljudi sumnjivih namjera, sumnjivih dosjea. Drugo, bježe od politike. Mislim da poprilično i sami svojim postupcima, prvenstveno zbog toga što nismo riješili sve ove sumnjive slučajeve koji su se u javnosti, o kojima se u javnosti pisalo, nismo ih razriješili od strane, dakle onih koji su to trebali, i Državnog odvjetništva i USKOKA i mnogih drugih, na kraju i Državnog ureda za upravu. Zbog toga što su svi ti slučajevi ostali otvoreni i ostala je visiti u zraku sumnja, naprosto zbog toga ljudi bježe od politike. Mi na svakim izborima imamo sve manji broj ljudi koji izlaze na izbore i mislim da ovakvim svojim ponašanjem, ne samo da smo ugrozili ugled, svoj osobni, političara, politike, političkih stranaka, nego smo naprosto ugrozili i demokraciju u ovoj zemlji. I u ime svega toga ja bih voljela da se nakon ove interpelacije neke stvari u ovoj zemlji pomaknu i prije svega, da nađemo neke mehanizme koji bi onemogućili ovakav nemoral, ovakvu trgovinu, ovakvo poništavanje volje biračkog tijela na sljedećim lokalnim izborima. Ali isto tako da učinimo sve da skinemo ljagu sa posla političara, jer ja doista smatram , i to već godinama govorim da je najveći broj ljudi u politici pošten i da je ovaj posao kojeg treba raditi 12 sati radi i da većina ljudi doista pošteno radi posao političara. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Markovinović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ispravljam krivi navod da se, da HDZ stoji iza svih slučajeva korupcije i prebjega. Evo, primjer Vojnić. Prije nekoliko dana jedan vijećnik u Vojniću jednostavno shvaća da zapravo obnašajući vlast ne postiže cilj koji je do sad bio, prestaje podržavati SDP, HDZ, pardon i prelazi u SDP. I upravo je to primjer. Ako netko pređe HDZ-u, to je korupcija, a ako netko pređe SDP-u onda je to čista demagogija.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Bitunjac.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegica Opačić iznijela je jednu netočnu tezu, da je cilj ove interpelacije ukazati na nedopuštene političke malverzacije nakon održanih lokalnih izbora. To uopće nije točno. Cilj i pokušaj ove interpelacije je u pravcu, na neki način destabilizacije Vlade Republike Hrvatske i HDZ-a, a s druge strane je prekrivanje određenih neuspjeha na lokalnim izborima koji su nedavno održani i svakako prikrivanje problema unutar SDP-a kad je riječ o prijevara na relaciji komunisti i socijaldemokrati, o čemu smo imali ovih dana priliku slušati i čitati. Evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvažena zastupnica Brnadić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Slažem se sa kolegicom da većina političara obavlja svoj posao časno i moralno i odgovorno. Kad kažete da je mnogima jedina svrha vlastiti interes, ja ću vam sada ponoviti i otkriti o kome se radi. Radi se o vašem, po vama, po SDP-u, vrlo uvaženom članu, gospodinu Kristijanu Okapoviću koji kupuje, rekla sam, i listu, a kamo li vijećnike, koji kupuje vijećnika, koji kupuje jednom vijećniku parcelu od 200 tisuća maraka da tobože na njoj se gradi vodosprem, a zna se da se neće na njoj graditi. To je na brdu gdje neće se nikada ništa graditi. Vodosprema će biti par sto metara dalje gdje točno se zna unaprijed i znalo se kad se kupovalo gdje će biti vodosprema. Koji kupuje sve koje može kupiti bez kriterija i bez ikakvih rezona. Dakle, budite ljubazni pa malo, malo budite kritični, ne malo nego eto, bar mrvicu, mrvicu samokritični prema svojim članovima. Hvala.
Zahvaljujem. Idemo dalje. Uvaženi zastupnik Slaven Letica. Izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče Sabora. Vrlo je dragocjena ova interpelacija o ugrožavanju demokratskih vrednota u našemu društvu. Nevolja je što je loše pripremljena. Ja sam jučer govorio o tome na odboru i krivo mi je samo što se je tamo potpisao i kolega Josipović i preuzeo ulogu glasnogovornika. Naime, to je toliko značajan tema i adresira toliko problema da je trebalo pripremiti jedan ozbiljan materijal. Tu se govori o različitim razinama problema ugroženosti demokratskih procedura, demokratskih i Ustavnih vrednota, dobrih običaja, javnog morala i tradicionalnih vrednota. Prvi dio ne tiče se svakako Vlade. To je čitav niz problema koji se tiču zakonske regulative. Ja mislim da mi moramo ozbiljno razmišljati o donošenju jednog jedinog sistemskog Zakon o izborima koji bi u paketu u mirnim vremenima između izbora riješio sve probleme s kojima se mi susrećemo, vi više od mene jer duže u tom procesu živite. Drugi problem je problem političke korupcije. Tu se radi o fenomenu tzv. velike korupcije. Na žalost u Hrvatskoj se populariziraju samo rezultati anketiranja transparenti international ili međunarodne prozirnost, a ozbiljnija istraživanja drugih ozbiljnih institucija se ne vode, ne populariziraju toliko. Ja ću ovdje navesti samo dva istraživanja da se dobije jedan grubi uvid u to gdje su osnovi i gdje su osnovna žarišta političke korupcije. Prema kriteriju zločina zarobljavanja države, tzv. state capture, indeksu Hrvatska se nalazi na prvo, drugom, šestom mjestu među tranzicijskim zemljama i od različitih ogranaka vlasti najkorumpiranije su stranačke financije na prvom mjestu, zatim trgovački sudovi, zatim centralna banka, zatim kazneno pravosuđem zatim Ured predsjednika republike i na zadnjem mjestu Parlament. Znači, mi smo ipak najmanje korumpirani u ovom društvu, što je dosta utješno. A percepcije hrvatske javnosti su potpuno obrnute. Što se tiče ovih priča tko koga i kako kupuje trebalo bi razmišljati o otvaranju neke vrste burze poslanika i zastupnika jer se tu radi o veletrgovini. To bi potpadalo pod posebnu kategoriju. Što se tiče samih iskustava o zloupotrebama položaja meni je žao da ovdje nema uvaženog zastupnika Ivice Račana, valjda je zatražio politički azil u Kini, jer je proces represije u razdoblju od 2000. do 2004. godine ovih dana došao napokon na svijetlo dana i pokazuje se da je tzv. koalicijska vlast sustavno kao unutarnje neprijatelje, obrađivala dosta u javnosti poznate pojedince kao što su Vladimir Šeks, Ivo Sanader, Goran Ivanišević, Rađa, Kukoč, nadbiskup Bogović, Puljić, tu i tamo u fusnotama i moju malenkost. Nadležni saborski odbor na čelu kojeg je Ivan Jarnjak nažalost kršeći poslovnik plaši se staviti na dnevni red ovu raspravu, pogotovo u kontekstu najnovijih događaja oko Perkovića jer bi se vidjelo da sistem ugrožavanja ustavnog poretka i demokratskih vrednota nije samo vezan uz burzu ribe i burzu poslanika nego i ozbiljnije zlouporabe. Što se tiče represija, prije i poslije izbora, i kriminala adresira se opet pogrešno. Nije ovaj Sabor, ni Vlada, postoji USKOK, postoji Državno odvjetništvo i sasvim je, ja mislim, netočno. Ja sam gotovo uvjeren da se ništa ne radi oko slučajeva u Velikoj Gorici, u Vojniću, ne znam, u Dubrovniku i svugdje drugdje. Ono što bismo mi mogli danas zaključiti, da se zaduži Vladu da preko nadležnih organa pravosudnih ovaj Visoki dom bude izvješten o tome gdje se je, koliko i kako napravilo na tom području. Što se tiče, to je zadnja stvar, slučaja Sisak. Vrlo zanimljiv slučaj. S pažnjom sam slušao izlaganje Milorada Pupovca. Koji se pretvara u neku vrstu modernog Pribičevića hrvatske politike. Jedan mudar državnik koji je danas kazao nešto što je za mene bilo obečavajuće. Ja sam na matičnom Odboru za Ustav i politički sustav podržao stajalište oporbe o sisačkom slučaju jer sam pronašao da tamo ništa nije učinjeno što je protuzakonito. I mi moramo se kloniti nekakvih moralnih prosudbi kad su u pitanju procedure. Međutim, po meni se tu radi o najopakijem slučaju u novijoj hrvatskoj povijesti. Radi se o zlouporabi srpske manjine i drugih manjina i oduzimanju prava tim manjinama da budu socijaldemokrati, HSS-ovci, narodnjaci, šta god hoće, čak i liberali, ima čak i takvih. I pravaši. Prema tome, šta se dogodilo u Sisku? Trojica zasutpnika sa koalicijske liste su prema vlastitoj savjesti se povukli s lista da bi drugoj strani osigurali komfornu većinu. Znači, oni ne smiju biti no socijaldemokrati, ni HSS-ovci, ni HNS-ovci nego moraju biti Srbi. Takva je situacija bila 90. godine kad sam ja molio kolegu Pupovca da bude Srbin, a to je za njega tako bilo u to doba neprihvatljivo jer se osjećao Jugoslavenom ili kako god hoćete. Danas je on prerastao u mudrog čovjeka. Dakle, kad netko izražava javno-moralne sudove on to mora činiti potiho i samokritički. A što se tiče konkretnih slučajeva, gospodo, šta će netko korumpirati poslije izbora ako je na temelju dokumentacije koju sam predao Državnom odvjetništvu i našem uvaženom premijeru, jedan predstavnik i dopredsjednik stranke, premijer u sjeni, isplatio na temelju tzv., premija Bechtelu 20 milijuna dolara za, na pravdi Boga. Ili … [[Govornik se ne razumije.]] 48 milijuna kuna. Šta on ima kasnije kupovati kad je sve unaprijed plaćeno? Prema tome, gospodo, vrlo je dobra ova interpelacija. Međutim, mislim da treba početi od izbornog zakonodavstva. Stvara se nervoza, vidim da je i predsjednik Sabora najavio da će se o tome raspravljati u zadnji čas. U zadnji čas, glave nisu hladne, svatko nešto kalkulira i ako hoćemo učiniti dobro ovoj zajednici onda se držimo istraživanja Svjetske banke. Mi smo najmanje korumpirani u ovom Saboru, javnost nas drugačije doživljava. Ovaj Sabor je nažalost zapuštena institucija. On dole na ulazu nema kioska u kojem bi posjetitelj mogao kupiti neku memorabiliju, on nema ozbiljnu instituciju odnosa s javnošću. Mi neovisni zastupnici nemamo ni sjedalice ni kompjutora. Čujem da su podobni zastupnici dobili kompjutore. Mi sirotinja nismo ni to dobili. Prema tome, gospodo, kad podnosite ovakve interpelacije računajte uvijek na moju pomoć, ali budite ozbiljni. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Jurkin.
Štovani profesore Letica. Ispravljam netočno navod. USKOK je došao u Veliku Goricu, pokrenuo je istragu u slučaju Brdek, ali do današnjeg dana nema nikakvih indicija da se tu radi o nekakvom kriminalu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Lučin.
Hvala lijepo. Slažem se s kolegom Leticom da postoje različiti oblici korupcije. I novčani i nenovčane, i vidljive i nevidljive. Međutim, ja ipak ne bih zanemario ni činjenicu kad govorimo o Saboru. Ako pogledate ovaj saziv Sabora vidjet ćete da je niz zastupnika ušlo u jednoj varijanti u Hrvatski sabor, a sad je u nekoj drugoj varijanti u Saboru. Nemojmo zanemariti, ni recimo, nezavisne zastupnike koji će u 4 godine utržiti milijun, recimo, kuna koji se lako daju distribuirati na različite načine, a još lakše se s tim novcem da kupiti, recimo kompjutor, stolica, itd.
Zahvaljujem. Idemo dalje. Uvaženi zastupnik Branimir Pasecky.
Poštovani potpredsjedniče, ja sam zaista pod dojmom govora gospodina Lučina na onoj prvoj interpelaciji bio oduševljen i sasvim sam drukčije mislio pristupiti raspravi o ovom pitanju. Mislio sam da je to jedna moralna stvar gdje bi se trebalo moralno razgovarati o mnogim stvarima, o etici, o moralu. Međutim, kada sam ovdje čuo gospodina Stazića punog mržnje, puno iskrivljenih priča. Pa to dođe čovjeku da mu je žao da sa takovim čovjekom može sjediti u istoj dvorani [[Upadica: Bravo.]] Kada se nema argumenata, kada nema ideja kojima bi se moglo učinkovito parirati jednoj uspješnoj vlasti, a želi se skrenuti pažnju na sebe, onda se u starom običaju mora izmisliti nečasnost, što je uobičajeno za neka druga vremena. Pa su se u ovom slučaju ova interpelacija, u diskusijama se ovdje optužuje Vlada zbog sudskih presuda, a na drugoj se strani traži nezavisnost sudstva. Pa se postavlja pitanje tko tu može biti pametan? Kada sam jučer, ja mislim da je to jučer, bio slušao gospodina Stazića kada je držao lekciju o sramoti Hrvatske, itd., i napada Vladu. A na drugoj strani propagiramo slobodu sudstva. Tko je tu … [[Govornik se ne razumije.]] ? I kada danas gospođa Opačić govori da se HDZ djelomično čistio, da. Ali vi se niste očistili. I ova je interpelacija ima tih suprotnosti o kojima sam maločas govorio. U toj interpelaciji govori se sumnjivim koalicijama političkih opcija pa se u nastavku govori o Velikoj Gorici, a ja se pitam što je tu, što se tu htjelo reći? Jer na tom području je primjer nelogičnosti ljubavi političkih opcija u koaliciji. Je li to možda trgovina o kojoj se govori? Činjenica je da se je ovom interpelacijom nakon ovoga što sam ovdje čuo željelo javnost upozoriti na nove opasnosti od HDZ-a i njegove vlasti. Osobno sumnjam u mnogo toga što se događa u politici, omanjkanju etičnosti i časti, zato bih želio ovu interpelaciju shvatiti kao raspravu o etici, ali i da se sankcioniraju i oni koji se bave kriminalom u politici. Sumnjati možemo svi i sumnjamo, no jedno želim, to je to, ali sam uvjeren da to nije bio cilj. Ovom interpelacijom traži se od Vlade privrženost demokraciji, te da je dužna reagirati na svaku naznaku kršenja političke volje građana i zakona. Zato očekujem od Vlade snažnu reakciju na flangrantno kršenje zakonskih odredaba u Zagrebačkoj županiji što je u interpelaciji nadam se slučajno ispušteno. Što se kod nas dogodilo? Kao i u većini županija i ovdje je pojedinačno najbrojniji HDZ. U pregovorima u kojima su nudili potencijalnim partnerima raspodjelu funkcija, ništa drugo, to su bili razgovori i gotovo dogovorili koaliciju. Nakon razgovora s vodećim ljudima, ovaj put ću to i javno reći što nisam imao namjeru, sa gospodinom Račanom partneri su preko noći prihvatili drugu, lošiju ponudu. Zato je opravdano postaviti pitanje iz čega je proizišla odjednom ta ljubav? Što je razlog da je došlo do nove ljubavi? Nije nam palo na pamet da posumnjamo u etiku iako je, dozvolit ćete me shvatit, no biser se dogodio na kraju kada su HDZ-ovi liječnici u Zagrebačkoj županiji suprotno odredbama županijskih akata trebalo i svi su isključeni iz odbora suprotno tim aktima. Zato sukladno ovoj interpelaciji zahtijevam od Vlade zakonsko udovoljenje našim zahtjevima sukladno aktima i dosljednosti vladavine prava.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Stazić.
Vidite, kolega Pasecky kažete Stazić je pun mržnje prema HDZ-u. Ne, Stazić je pun mržnje i prezira prema kupovini vijećnika, jer smatram da je to nešto najnemoralnije, nešto najniže što se uopće može događati u političkom životu. Zašto? Zato što je to potpuno nepoštivanje birača, to je potpuno nepoštivanje onih zbog kojih smo vi i ja ovdje u ovom Saboru, jer smo i vi i ja izabrani od tih birača i kada se njihova volja izigra trgovinom onda su ti ljudi koji to rade za oni zaslužuju i moju mržnju i moj prezir, a to gospodine Pasecky što vi moju mržnju i moj prezir prema takvima prenosite na cijeli HDZ to nije moj problem, nego vaš.
Odgovor na repliku, uvaženi … [[Govornik se ne razumije.]]
Gospodine Staziću, ovo nije prvi puta da smo došli do takovih nesporazuma, ali vi danas govorite o nekome imaginarnom, nekome u oblacima, pa dajte Boga mu kažite tko je taj? To mi recite, tko je taj? Ne možete.
Ne spominjite ime Božje uzalud.
Nećemo mi sada rješavati pitanje od prije 100 godina, nego sada u ovom trenutku o kome imate dokumente, ja ću prvi stati na vašu stranu.
Replika, uvaženi zastupnik Jurjević.
Kolega Pasecky je govorio o ljubavi, etici i kriminalu. To je široko područje i rekli ste da ste za to da se kazni kriminal u politici, ali na žalost nije sve kriminalizirano, odnosno vršite kriminalnu radnju, ali ona nije kažnjiva, npr. ako kradete glasove birača, biračima kradete glasove, kako ih kradete? Izabrani ste na jednoj listi, kad završe izbori kupe vas ovi s druge liste. To se desilo u Splitu, dvojica gospode iz Hrvatske stranke umirovljenika su naglo promijenili svoja uvjerenja i prešli na drugu stranu. Oni koji su glasali za njih, oni su pokradeni, jer nisu glasali za tu drugu stranu, nego za onu listu na kojoj su oni bili. To nije kažnjivo, to je jedino za moralnu osudu i ja bih volio da je i kažnjivo nekako. Vidite, ali država se tu ipak umiješala, to dvoje gospode je dobilo Upravno vijeće Lučke uprave, to je Vlada morala smjestiti tamo, Nadzorni odbor HT-a, to je Vlada morala smjestiti tamo, dakle ne Split nego Vlada i Nadzorni odbor Brodo Splita Vlada. Dakle, Vlada na čelu sa gospodinom Sanaderom je zasjedala i rekla to dvoje gospode su zaslužili te nadzorne odbore i upravna vijeća, jer su progledali, promijenili stranu, odnijeli u vrećama glasove i sad se ja pitam u tom vašem eseju o ljubavi, etici i kriminalu gdje smjestiti ovo? Da li u kršenje etike, da li u kriminal ili ljubav prema upravnim odborima, upravnim vijećima, nadzornim odborima itd., ali jedan od te gospode je to jasno rekao, ja sam star i nema vremena čekat. Pa vidite, pa to je rekao javno, dakle na radio Splitu, pa kad on nema vremena čekat, evo strpimo se, ali slušajte to je za svaku osudu. Nisu bitne stranke, nije bitno što je ovdje prevaren SDP i neke druge stranke, a šta je profitirao.
Ne mogu ni ja više čekati, isteklo je vrijeme.
HDZ zbog nenadanog izljeva ljubavi gospode, ali.
Uvaženi zastupniče Jurjević, ne mogu ni ja čekati više, vrijeme je isteklo. Odgovor na repliku. Izvolite Pasecky.
Gospodine Jurjeviću, ja ću vam sada reći da zaista cijeli život temeljim na ljubavi i ovdje sam iz ljubavi prema svojoj domovini i ne smetaju mi godine koje su više od vas, a da bi uživao u ljubavi, a pored toga. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, to je istina, a vi govorite o kriminalizaciji. Pa vi kriminalizirate, a kome ste utvrdili kriminal? Vi pokušavate kriminalizirati sve nas. Pođite od sebe, pođite od Siska i od niz drugih stvari.
Dakle, živjela ljubav. Uvaženi zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Pa, nakon svih ovih rasprava. Evo, samo malo. Tu sam. Nakon svih ovih rasprava bilo bi makar zgodno da se dogovorimo da nakon sljedećih izbora ne bude prodaje i kupnje birača nedjeljom, ako ništa drugo je li? Dakle, gospodo predlagači, u interpelaciji spominjete navodno trgovanje vijećnicima. Pa postavljam pitanje ako je navodno što mi onda cijeli dan ovdje u Saboru gubimo vrijeme. Ako pouzdano znate dužni ste prijaviti korupciju nadležnim institucijama. Dakle, da li je riječ stvarno o optužbama ili o marketingu. Dalje, riječ je o malom broju slučajeva pa i uopćavanje i neprimjereno. Sjećam se prije jedno dva, tri mjeseca bila je emisija na Radio Zagrebu prvi program gdje je voditelj uporno inzistirao na kaotičnom stanju u općinama, gradovima, županijama i pritom su se sa sugovornicima dogovorio da je zapravo riječ o tri takova slučaja. Ja ponavljam da od gotovo 600 takovih jedinica tri je samo pola posto. Pa neka je 1%, 2%, 3%, to je vrlo, vrlo mali broj. I dobro je, ponavljam jako dobro je što je tako jer možemo se fokusirati upravo na taj mali broj općina, gradova i županija i vjerujem da ćemo to i riješiti. E sada, pitanje tko ucjenjuje, tko plaća i tko su prebjezi. Kao nikad ranije o formiranju vlasti odlučivale su često male stranke i pojedinci. Ako su podržali jednu stranku onda su kupljeni, dakle bilo je prodaje, kupnje i slično. Ako podržavaju stranku predlagatelja interesantno onda su prepoznali program, onda nisu zadovoljni s drugom stranom, ekipom i slično. Neću reći iz pristojnosti da je to licemjerstvo i farizejstvo ali i nedosljednost je preblaga riječ. Svježi primjer je Vojnić, to sam spominjao. Dakle, čovjek iznenada prelazi jer nije zadovoljan i slično. Pa da citiram ovaj put jednog jugoslavenskog pisca koji je rekao koliko god me rastuži poskupljenje toliko me nasmije objašnjenje. U Zagrebačkoj županiji sve smo dogovorili s jednom malom strankom. A tri vijećnika završila u suprotnom taboru. Interesantno. Kažu poslije pa niste nam ništa ponudili, pa su iz čiste ljubavi i divljenja prekršili dogovor. Međutim, kod konstituiranja besprimjerno se krši statut županije i nelegalno formira vlast. Uostalom, vi uvaženi vijećnici SDP-a kao predlagatelji to itekako dobro znate. Da je to napravio HDZ mislim da bi angažirali većinu institucija i udruge za zaštitu obespravljenih po cijeloj Europi a možda i šire. Čuli smo danas podosta i o manipulacijama pravima nacionalnih manjina. U interpelaciji o tome ni riječi. Jasno, jer ste vi gospodo predlagači na taj način formirali vlast. I zašto udarate samo tamo gdje niste uspjeli. Ne zanima me da li raspuštate gradske i općinske odbore, što niste uspjeli formirati vlast, to je stvar vaše stranke. Da li ih pritom optužujete da su bili slabi trgovci ne znam. Točno je da se promjenom Izbornog zakona može u budućnosti smanjiti broj spornih slučajeva a to po prijedlozima i raspravama vidjet ćemo koliko je tko za to zainteresiran. Hvala.
Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Netočno kolega navodi da mi u interpelaciji govorimo o nekoj navodnoj kupovini i da za to nemamo nikakvih dokaza. Ali u raspravi nedvojbeno smo dokazali i ne samo u raspravi nego je to javno bilo obznanjeno da je zaključio takav i potpisao ugovor ne tamo neki lokalni političar nego Vladin ministar, dužnosnik, Vukelić. 27. srpnja 2005. godine potpisao je ugovor u kojem doslovno stoji "HDZ se obvezuje da će osigurati minimalno 20 tisuća kuna mjesečno za funkcioniranje HSU-a". Takav ugovor zaključio je sa 77. godišnjim Franjom Capanom, iako je znao da ga čak ni Franjo Capan nije bio ovlašten potpisati. Iako je bio svjestan da prema uspjehu na izborima njima pripada mjesečno samo 2 tisuće kuna.
Poštovana zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite!
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo, danas se zaista vrlo često spominje ime grada iz kojeg dolazim iz Sisačko-moslavačke županije. Bilo bi mi draže kad bi se spominjalo po nečem izuzetno dobrom ali ovaj put ne i zahvalna sam i kolegi Pupovcu i kolegi Letici koju su u ovome što se desilo u Sisačko-moslavačkoj županiji prepoznali zaista ne bih rekla nepoštivanje zakona nego jednu nemoralnost kod konstituiranja županijske skupštine. Na ovu raspravu me potakla i točka 3. interpelacije i to zbog navoda a citirat ću: "Nakon provedenih lokalnih izbora primjeri navodnog trgovanja vijećničkim mandatima u Sisku, Karlovcu, Osijeku, Velikoj Gorici i Dubrovniku bacaju ozbiljnu sumnju na dosljedno poštivanje navedenih odredbi Ustava i iz njih proizašlih zakonskih i demokratskih običajnih normi.". Čudno da ovih dana ispitivanja o tzv. kupovini mandata u Sisku i podmićivanju prolaze članovi oporbenih stranaka a ne onih koji su složili vlast a pouzdano se zna da su neki od njih dobili za one usluge koje su činili i radili vrlo visoka pozicionirana mjesta u županijskoj vlasti. Vlada je u svom izvješću i ovoj interpelaciji navela da, ponovo ću citirati, "ostaje privržena demokraciji i vladavini prava, poštivanju svih ustavnih odredbi te primjeni zakona kako bi se ostvarila potpuna jednakost i ravnopravnost svih naših građana a posebno ustavno pravo građana na lokalnu samoupravu". Vlada je i osigurala uvjete kod provođenja izbora ali nije znala što se desiti kasnije razno raznim manipulacijama. Prošlu sjednicu započeli smo s raspravom o čitavom kompletu tzv. izbornih zakona. Iz te rasprave vidljivo je bilo da smo svi bili nezadovoljni događanjima koja su uslijedila poslije izbora i uz čitav niz optužbi kao i danas i s jedne i s druge strane o tzv. kupovini vijećnika isticanjem gotovo nemogućih cijena koje su postizali na tržištu rekla bih ti vijećnici a tada nitko u svojoj raspravi nije dotaknuo slučaj manipulacije izbornim zakonima nasilnim mijenjanjem vijećnika nacionalnih manjina i time namjerno izazivanje nezastupljenosti predstavnika nacionalnih manjina. Ovakav oblik upravo se dogodio, ja mislim da svi o tome itekako dobro znate, u nekim županijama i gradovima a naročito u Sisačko-moslavačkoj županiji. Da ne duljim i da ne prepričavam sve što se desilo mogu samo reći da 20. lipnja kad se konstituirala Skupština Sisačko-moslavačke županije čak se u jednom trenutku za što smo i zatražili nadzor nadležnih institucija i mi očekujemo odgovor proceduralnom pogreškom izgubila i većina, a ne samo većina u skupštini nego i kvorum na sjednici. Mi u Sisku samo tražimo da se ne manipulira zakonom, da se zaustavi takav nemoralan čin i da se u drugim jedinicama lokalne samouprave to spriječi jer već na sljedećoj županijskoj skupštini može se desiti isto, da jedan vijećnik koji je pripadnik nacionalne manjine bude postavljen na neko radno mjesto iz kojeg neće moći obavljati svoju vijećničku dužnost može biti zamijenjen vijećnikom pripadnikom hrvatske nacionalnosti i tako u nedogled. Dakle, mi zaista tražimo uspostavu zakonitog stanja. Na konstituirajućoj sjednici rekla sam županijske skupštine mandatno povjerenstvo, da vas samo podsjetim, podnijelo je Izvješće o provedenim izborima i utvrdilo da, i verificiralo mandate za 49 vijećnika, nakon toga pismene ostavke daju trojca vijećnika, pismene ostavke trojca vijećnika srpske nacionalnosti čime je tada namjerno izazvana zastupljenost predstavnika srpske nacionalne manjine jer su na njihovo mjesto ušla tri vijećnika Hrvata. Na sljedećoj sjednici mandatno povjerenstvo utvrđuje da je na osnovu članka 26. statuta naše županije izgubljena zastupljenost vijećnika pripadnika nacionalnih manjina i uvodi tri nova vijećnika sa svojih lista. Normalno, tada je jedan vijećnik s liste HDZ-a i dva vijećnika s liste koalicije koju čine SDP, HSS, HNS, LS, SDA i poslije izborna potpisana koalicija SPH, SDSS i HSU. Dakle, sada već jednog vijećnika ako tako idemo onom čistom matematikom zamjenjuju dva vijećnika. Pa mislimo da je kasnije prozivanje upravo vijećnika HDZ-a i HSP-a u županijskoj skupštini od strane vlasti da mi prebrojavamo krvna zrnca. Želimo poručiti i danas da krvna zrnca ne prebrojavamo i da mi mislimo da oni koji su dali neopozive ostavke, a nakon toga postavljeni na mjesta u poglavarstvo i to dobro plaćena mjesta za članstvo u nekim upravnim vijećima, školskim odborima zaista su namjerno izazvali ovu situaciju. I na kraju kolege zastupnici koji su potpisali ovu interpelaciju ne mislite li vi da je i ovaj slučaj koji sam navela nepoštovanje volje birača? Da ugrožava funkcioniranje lokalnih vlasti u pojedinim jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i neposredno ugrožava interese građana kako to upravo navodite u točki 7. ove interpelacije. Mislim da će Vlada učiniti sve što je u njenoj moći, a iz onoga što sam navela, određene institucije, mislim ovdje na USKOK već ispituju neke ljude koji su ajmo reći pod navodnicima "optuženi" u novinskim člancima pa se nadam da će i ispitati one koji su, ponovo kažem složili vlast, trenutno su na vlasti i zna se za njih što se dogodilo nakon konstituiranja županijske skupštine. Hvala vam lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda. Poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ispravljam netočan navod kolegice Roksandić koja tvrdi da i u Sisačko-moslavačkoj županiji došlo do nepoštivanja volje birača jer kako kaže vijećnici nacionalnih manjina su zamijenjeni Hrvatima. To nije točno, kolegice, tamo je baš bilo poštivanje volje birača jer birači glasujući za listu koalicijskih stranaka nisu glasovali za nacionalne manjine nego su glasovali za kandidate tih stranaka. Dakle, okanimo se tvrdnje toga da se radilo o zamjeni vijećnika nacionalnih manjina jer tamo su vijećnici stranaka. A sada kada je utvrđeni zastupnici nacionalnih manjina, ti vijećnici koji su u vijeće došli kao nacionalne manjine, oni se mogu zamijeniti samo vijećnicima nacionalne manjine.
Hvala. Replika, poštovani zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Pa iz jednostavnog razloga što moja kolegica dolazi iz te županije mogu razumjeti njezin osobni interes i njen osobni, osobnu želju da iskaže svoju istinu. Onda želimo vrlo jasno istaknuti da promjene volje birača u Sisačko-moslavačkoj županiji ipak nije bilo i nije se dogodilo. Birači Sisačko-moslavačke županije htjeli su promjenu i svojim glasovima su dali manje povjerenja do tada aktualnoj vlasti. I to je bitno, volja birača je izvršila promjenu. Promjene, pojedinih vijećnika dogodile su se iz razloga što su oni dobili povjerenje birača na listama stranke koalicije. I nije u pitanju manipulacija glasovima birača. I to je važno reći, to je važno reći. Postojala je opasnost da se državna tijela uključe u procese i promijene volju birača. I ono što svih nas zanima, a o čemu mnogi od nas ovdje govorimo. Postoje sumnje u kupovinu vijećnika. Postoji sumnja. I to je ono što je najnegativnije za sve nas koji se bavimo politikom. Netko mora reći jesu li sumnje opravdane ili izmišljene, to opet moraju reći državna tijela. Prema tome, da bi imali daleko čistiju situaciju, da bi i birači mogli znati tko politički manipulira, institucije moraju dati odgovore. I kada dobijemo odgovore državnog odvjetništva, znati ćemo što je prava istina.
Hvala. Odgovor na repliku. Poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine predsjedniče. Ma evo, uvaženi kolega Linić, rekli ste nije bilo manipulacije i da osjećate moj osobni interes i želju da iskažem ono što govorim jer da su birači imali volju za promjene. Ma nisu birači imali volju za promjene. Ono kako je složena … [[Govornik se ne razumije.]] je zaista stvar ipak manipulacije. Istina je da postoje sumnje. Ja nisam niti rekla da ja to tvrdim, cijelo vrijeme sam govorila o navodima. Postoje sumnje u kupovinu vijećnika, kod nas se ne radi o onoj poznatoj trgovini vijećnika, ali se radi o dodjeli dobrih tri mjesta u poglavarstvu koje svako vrijedi negdje oko 5 tisuća kuna. I još nekoliko upravnih vijeća iz školskih odbora. Školski odbori nemaju naknade pa čak nije niti to važno. Dakle, to je evidentno, to nije nešto što se ne vidi. A pomogao mi je kolega Pupovac, koji je sam rekao, da što se tiče njegove stranke SDSS-a da se to više neće ponoviti. A ja više dalje ne bih to htjela komentirati.
Hvala. Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić. Nema ga. Gubi pravo na riječ po ovoj točci dnevnog reda. Poštovani zastupnik Nikola Sopčić. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Povodom točke o interpelaciji o radu Vlade Republike Hrvatske a vezano na protekle, može malo, na protekle lokalne izbore a koje je dostavio, dostavilo 23 zastupnika SDP-a. Potpuno podržavam stav hrvatske Vlade da interpelaciju treba odbaciti. Treba je odbaciti iz razloga što je Vlada osigurala sve materijalne i tehničke uvjete i poduzela sve mjere u skladu sa važećim zakonom da bi se izbori proveli u skladu sa zakonom. Isto tako sazvane su konstituirajuće sjednice županijskih skupština, Skupštine grada Zagreba, a Središnji državni ured sazvao je konstituirajuće sjednice gradskih i općinskih vijeća i velika većina je održana, konstituiranje je održano u prvom sazivu. Oko insinuacija da je došlo do korupcije prilikom pokušaja konstituiranja predstavničkih tijela. Jasno je naznačeno u odgovoru Vlade na interpelaciju da Vlada inzistira da sva tijela državne vlasti obavljaju svoj posao, a svi oni koji imaju saznanja o korupciji njihova je obaveza i dužnost da se obrate tim istim tijelima. No zapitajmo se koji je glavni razlog podnošenja ove interpelacije? Da li je to pokušaj da se skrene pažnja sa određenih postupaka i poteza na terenu koji je radila i radi upravo i sada SDP kako kod ovih tako i kod prošlih lokalnih izbora? Moj kolega je u lapsuzu spomenuo interpolaciju pa recimo nešto o interpolaciji. U interpolaciji kako SDP interpolira vijećnike u pojedina gradska i općinska vijeća. Evo poznato je da partija koristi odredbu zakona o zastupljenosti pripadnika nacionalnih manjina. Uglavnom su to pripadnici srpske nacionalne manjine ili da bi došla na vlast u pojedinim sredinama ili da bi si negdje gdje ima tanku većinu tu većinu malo podebljalo. To se radi na način da SDP-ovi vijećnici srpske nacionalnosti daju ostavku, zamijene ih vijećnici hrvatske nacionalnosti i tada više zastupljenosti u skladu sa Zakonom o zastupljenosti pripadnika nacionalnih manjina nema. Treba ih popuniti dodatno sa vijećnicima, SDP-ovim vijećnicima srpske nacionalnosti. Tako se dobije jedan ili dva mandata više. Taman onoliko koliko obično treba da bi se osvojila vlast. I tako se uz ovakav predizborni, postizborni inžinjering mimo većinske volje birača dolazi na vlast. Tu je svjedok kolega Trgovčević koji je izgubio mjesto gradonačelnika još u prošlom mandatu iako je koalicija koja ga je podržavala imala apsolutnu većinu jer je SDP izveo ovu konstrukciju. Postoje određene spoznaje da se ovakav inžinjering priprema u još nekim sredinama. Poštovani kolege mislim da je tu vrlo lako zaključiti gdje je tu politički moral i tko mijenja političku volju birača izraženu na izborima. A sada dozvolite pošto je i u samoj interpolaciji, a i ovdje često u raspravi je spomenut Karlovac pa dozvolite da nešto kažem i o tome. SDP-u je osnovni problem u Karlovcu što je izgubio izbore. I oko toga se cijela priča i cijela konstrukcija vrti. U Karlovcu je koalicija Hrvatske demokratske zajednice i koalicijskih partnera osvojila najviše glasova na izborima. Partija je u nekoliko navrata pokušala konstituirati gradsku vlast. Nije uspjela. Na koji način i uz koje pritiske prema pojedinim vijećnicima, izabranim vijećnicima Gradskog vijeća od strane bivših članova SDP-a jer koliko znamo SDP u ovom trenutku u Karlovcu nema pošto je raspušten, možemo zaključiti iz izjava gradskih vijećnika gospodične Sanje Katić i gospodina Franje Capana. Mene osobno smetaju tu aluzije na njegove godine i zašto na takav način omalovažavati čovjeka. Takve izjave dolazile su i iz redova bivših članova SDP-a. Mislim da je to najbolji pokazatelj što je tko radio na lokalnim izborima i poslije njih, a što o tome misli njihova središnjica ovim samim činom raspuštanja? Bio je pokušaj da se iskonstruira kao sporazum između vijećnika Hrvatske stranke i umirovljenika prije spomenut od gospodina Capana i predsjednika Gradskog odbora Hrvatske demokratske zajednice. U tom sporazumu stoji: «Besplatan gradski prijevoz umirovljenika. Skraćivanje čekanja na liječničke preglede u Karlovačkoj bolnici. Povećanje iznosa sa božićnicu umirovljenicima kao i isplata za funkcioniranje Hrvatske stranke umirovljenika». O tome koliko svi znamo odluku donosi predstavničko tijelo znači Gradsko vijeće Grada Karlovca. Ja ne znam otkud kolegica Antičević zna da je taj iznos 2000 kuna po vijećniku. Jer SDP nije u vlasti u Gradu Karlovcu i neće on odlučivati koji je iznos po vijećniku nego o tome odlučuje Gradsko vijeće. Da li će to biti dvije, dvadeset, pet o tome će odlučiti Gradsko vijeće. U zakonu jasno stoji da je predstavničko tijelo, da je članstvo u predstavničkom tijelu neopozivo i vijećnik može sam izabrati za koju će opciju glasati? Gospodin Capan je izabrao opciju Hrvatske demokratske zajednice jer se uvjerio kroz dva neuspjela pokušaja konstituiranja Gradskog vijeća da sa tom ekipom koja je nesposobna u dva pokušaja konstituirati gradsku vlast nema što tražiti. Ja sam uvjeren da će se svi ovi problemi riješiti neposrednim izborom nositelja izvršne vlasti čime će se najizravnije poštivati volja birača i za što se bar tu svi mi deklarativno zalažemo. A ja mogu spomenuti i primjer koji mi je najbliže poznat. Ja živim na granici sa susjednom Slovenijom i mogu reći da tamo takovih problema kod konstituiranja izvršne vlasti nema jer je neposredan izbor župan praktički od osamostaljenja. Nisu Slovenci od nas ni ljepši ni pametniji ni pošteniji i ja sam uvjeren da ovakav neposredni izbor izvršnih tijela vlasti da će promijeniti i sve ovo što se događa nakon izbora. Upravo zato Vlada je uputila u proceduru takav Prijedlog zakona i ja vjerujem da će on biti prihvaćen konsenzusom. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivan Jurkin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kako se moj Grad u nekoliko navrata spominje u interpelaciji SDP-a smatram da mi je dužnost u ovoj raspravi prezentirati istinu o djelovanju gradske vlasti u Velikoj Gorici. Postoji istina. Izmišljati se može samo laž. Čast se ne može oduzeti. Čast se jedino može izgubiti. Ja je ne želim izgubiti. Navodim: «Nakon lokalnih izbora stranački sastav Gradskog vijeća od ukupno 27 vijećnika bio je sljedeći: HDZ 12 vijećnika, SDP 6 vijećnika, HNS 2, 3 vijećnika, HSP 2 vijećnika, HSS 2 vijećnika, TDS, to je lokalna Turopoljska demokratska stranka 1 vijećnik i 1 vijećnik iz HSLS-a. I jedan od ovih 12 vijećnika koji obnašaju časnu dužnost gradskog vijećnika sam i ja osobno. Moram upozoriti da je moja stranka Hrvatska demokratska zajednica na tim izborima osvojila gotovo 38% glasova što je jedan od najvećih postotaka u velikim gradovima. A moram priznati da je velika, morate i znati da je Velika Gorica sedmi grad po broju stanovnika u Republici Hrvatskoj. Na konstituirajućoj sjednici 17. lipnja ove godine sastavljena je koalicija: SDP, HNS, HSP, HSS, HSLS s ukupno 14 vijećnika. Gradonačelničko mjesto dobio je gospodin Tonino Picula. Nema ga tu, žao mi je. A, a za njegove zamjenike izabrani su članovi SDP-a i HNS-a. U oporbi je ostalo 12 vijećnika HDZ-a i jedan vijećnik TDS-a. Nakon konstituirajuće sjednice jedan lokalni tiskovni medij objavljuje da je HDZ navodno vijećniku Brdeku nudio čak 4 milijuna kuna za prelazak za njegovu stranu. Ali da je ovaj to odbio. Naravno to su bila samo nagađanja bez ijedne činjenice. Smjena gradske vlasti protekla je u demokratskom ozračju. Ja sam bio prisutan. Gradonačelnik i njegovi zamjenici, svi članovi HDZ-a predali su vlast novoizabranim dužnosnicima predvođenim gospodinom Piculom. Većina je većina. Iako je bila vrlo tanka 14:13. Dana 16. rujna član gradskog poglavarstva gospodin Ivan Brdek podnosi neopozivu ostavku na dužnosti člana poglavarstva te ističe da želi nastaviti djelovati kao vijećnik gradskog vijeća izabran sa liste HSP-a. Ured za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala, a to sam rekao gospodinu profesoru Letici, indicija nekakovoj manipulaciji za sada koliko ja znam nema. O čemu se zapravo radi? Gospodin Ivan Brdek bivši je predsjednik velikogoričkog HSP-a, čovjek koji je u toj stranci od samih njenih početaka. Zajedno sa svojim stranačkim kolegama odlučio je reći ne koaliciji sa strankama lijeve orijentacije te je javno istaknuo svoje neslaganje sa radom umjetne i pokusne velikogoričke koalicije SDP-a i HSP-a. Znali smo da će zagovornici te koalicije biti ljuti kad shvate kako su izgubili većinu u gradskom vijeću Grada Velike Gorice ali smo vjerovali da će, ali nismo vjerovali da će se služiti svim mogućim sredstvima da se održe na vlasti. Gospodin Brdek je, kao što sam rekao, 16. rujna podnio neopozivu ostavku na članu gradskog poglavarstva. Kao se prema … [[Govornik se ne razumije.]] Središnjeg državnog ureda za upravu član poglavarstva automatizmom smatra razriješen protekom 30 dana od dana podnošenja ostavke gospodin Brdek bio je član poglavarstva do 16. listopada. Sukladno Zakonu o lokalnoj i regionalnoj samoupravi gospodin Brdek 17. listopada podnosi zahtjev za aktiviranje svog vijećnog mandata. Prema navedenom zakonu gospodin Brdek ponovo je postao vijećnik 25. listopada. Ne znam da li ste me uspjeli pratiti ali su ti datumi jako važni. Shvativši tu činjenicu nepoznati počinitelj urudžbirao je u gradu ostavku gospodina Brdeka i na mandat vijećnika. I to 19. rujna. Radi se o ostavci koju su članovi HSP-a potpisali prije izbora, ali je zanimljivo da je gospodin Brdek o tom obaviješten tek 4 listopada. Na brzinu je u ponedjeljak 3. listopada sazvana mandatna komisija gradskog vijeća, a sjednica je počela u 7 i 30, ujutro. Kako mandatna komisija ima tri člana, na sjednicu nije pozvan član iz redova HDZ-a, nego su sjednicu održali dvoje članova iz SDP-a i HSS-a. Na toj svojoj sjednici mandatna komisija donosi zaključak kojim neovlašteno, protivno zakonu utvrđuje da riješi … [[Govornik se ne razumije.]] gospodina Brdeka prestao 19. rujna. Prema tumačenju Središnjeg ureda za upravu gospodin Brdek u to vrijeme nije mogao podnijeti ostavku. Sve da je i to želio, jer je još uvijek član gradskog poglavarstva. Tijekom obnašanja nespojive dužnosti vijećniku miruju sva prava i obaveze, pa tako i pravo da podnese ostavku. Zbog sumnje u antidatiranje ostavke te zbog podnošenja ostavke mimo njegove volje gospodin Brdek je 12. listopada podnio je kaznenu prijavu protiv nepoznatog počinitelja. Sljedeća sjednica gradskog vijeća sazvana je za 16. studeni, to je za par dana. Nadamo se da će sve biti u redu. No ja se pitam tko sebi uzima za pravo oduzimati mandat vijećniku dok mu traje, dok mu je mandat u mirovanju. Gospodin Picula i njegova koalicijska vlast izgubila je svaki legitimitet izgubivši većinu vijećnika u gradskom vijeću. Ja osobno mislim, umjesto da se dostojanstveno povuku s vlasti raznim smicalicama pokušavaju produžiti vrijeme svoje vladavine. Upozoravam vas da je zakonom propisano da je predsjednik vijeća dužan sazvati sjednicu najmanje jedanput u tri mjeseca. A prošlu sjednicu gradskog vijeća imali smo 28. srpnja. Znači proteklo je još, 12 dana je proteklo od kad se trebala održati sjednica gradskog vijeća. Kako je gradsko vijeće najveće tijelo svakoga grada, u Velikoj Gorici stalo se je sa donošenjem prostornog plana, rebalansa proračuna za 2005., ne priprema se proračun za 2006. Grad nije imenovao 8 školskih odbora i njihove statute nije odobrio. Grad je jednostavno stao. Tko će odgovarati? Tko će odgovarati za stagnaciju sedmoga grada po veličini u Republici Hrvatskoj? Tko ima pravo zbog svojih osobnih politikanskih stavljati u nezavidan položaj 65 tisuća stanovnika ovoga grada? Hvala.
Hvala. Replika, poštovani zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Evo, kolega Jurkin zašto ja govorim da mi se čini da ova cijela rasprava ide u gluhe uši. Vi 10 minuta svoje rasprave, a govorimo o jednoj prevažnoj temi nemoralnog ponašanja u politici iskoristite da branite Brdeka. Brdek je kažete bio tamo, ne znam šta, osnivač HDZ-a ili šta je bio, pa je onda prešao u HSP, ili nije, svejedno, pa je bio najveći zagovornik koalicije sa SDP-om, najveći. Pa je s Piculom nosio onu zvijezdu koju je netko razbio na nekom spomeniku, pa je onda, da, da, skupa s Piculom, zajedno njih s 4 ruke. Pa je onda najednom je shvatio da mu ta koalicija, da ta koalicija nije dobra. Pa je najednom se dakle osvijestio, a prije nego se osvijestio je rekao kako su mu nudili kofer s novcem pa je onda prvo da je vidio novce, a onda da je vidio samo kofere. I sad vi takvog čovjeka 10 minuta branite ovdje u Saboru. Gledajte gospodine, ja toga Brdeka ne znam, ni druge Brdeke koji se tako ponašaju, ali dok god su oni u politici, u bilo kojoj stranci, dok su oni u prilici da blate politiku kao rad, javni rad za opće dobro, dotle će slika o politici i o političarima biti takva kakva jeste. Te sve Brdeke treba iz politike najuriti, onemogućiti im da ikad bilo gdje u bilo kojoj stranci, na bilo kojoj list i u bilo kojem obliku sebe predstavljaju kao zastupnike građana. Jer on je zastupnik samo svojih osobnih interesa i to je još pokazao s kojom dozom inteligencije to radi. Prema tome, molim vas, nemojmo ih braniti u Saboru nitko od nas, nitko. Nikakve Brdeke.
Hvala. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Jurkin. Izvolite.
Gospodine Staziću, ja sam branio samo stavove, a slučajno sam morao spomenuti ime gospodina Brdeka. Međutim, ja bih vam htio to odgovoriti na jedan sasvim, jedan općeniti način i to ovako. U Ledeno doba svi su ljudi bili dobri i onda je došlo otopljenje i neki su se pokvarili. Hvala.
Poštovani zastupnik Vlado Jelkovac. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. U ovoj interpelaciji SDP-a pokušava se optužiti Vlada Republike Hrvatske da se ona obvezala na osiguranje vladavine prava, ali nije poduzela ništa da se ta vladavina prava osigura. Da ona nije pravodobno reagirala u nekim sredinama, kao što su Dubrovnik, Velika Gorica, Sisak, Karlovac, Osijek i da dopušta trgovanje vijećničkim mandatima. Ovdje se iznose i barata se sljedećim terminima, navodnim trgovanjem vijećničkim mandatima. Riječ je o navodnim kupovanjima glasova i mandata, ako su točni podaci, vijesti o navodnoj kupovini vijećnika. Mislim da se previše upotrebljavaju ti izrazi navodno, pa se može pretpostaviti onda da se samo nagađa i pretpostavlja. Ako se ima saznanja onda je onaj tko zna dužan prijaviti i nadležnim državnim tijelima. Istina je ipak sljedeća. Vlada je u okviru svoje nadležnosti osigurala provedbu lokalnih izbora sve do konstituiranja predstavničkih tijela. Osigurala je zakonska rješenja i osigurala je materijalna sredstva za provedbu izbora. Po potrebi, tamo gdje se nije uspjelo konstituirati predstavnička tijela raspisala je nove izbore. Isto tako raspisala je dopunske izbore za ona predstavnička tijela gdje nije bila osigurana adekvatna zastupljenost predstavnika nacionalnih manjina. I ovaj problem do sada uočen izbjeći će se i ispraviti novim zakonom koji će nadamo se uskoro donijeti o neposrednom izboru načelnika, gradonačelnika i župana. Pojedinačne slučajeve, a neću tvrditi da ih nema, treba rješavati u postupcima pred nadležnim državnim tijelima. I pojedinačni primjeri koji se navode nikako ne mogu odražavati stanje u vezi s provedenim izborima jer su u velikoj većini izbori provedeni i tijela konstituirana bez ikakvih problema. Podsjetiti ću da mi imamo oko 570 jedinica lokalne samouprave i ako je u 5 ovih slučajeva i bilo određenih propusta radi se samo o nešto manje od 1%. Kada SDP potpisuje sporazume onda su tu koalicijski sporazumi ili dogovori o zajedničkom preuzimanju odgovornosti. A kad HDZ to isto radi onda je to korupcija. Kako to HDZ nema pravo razgovarati, potpisivati sporazume sa drugim strankama ili vijećnicima, a SDP smije? Što znači promjena volje birača? Ako vi uspijevate formirati većinu onda se volja birača poštuje. A ako to slučajno napravi HDZ onda je to protivno volji birača i promjena biračke volje. Ja ću još jednom podsjetiti na slučaj one male općine da tisuću 500 birača gdje je od 11 članova vijeća HDZ dobio 6 mandata, no svi ostali su se ujedinili i načelnica je postala osoba koja je nositelj nezavisne liste i koja je osvojila ukupno 57 glasova. To je promjena volje birača. Neke stranke prije izbora nisu se opredjeljivale s kim će eventualno kasnije u koaliciju nego su rekle da će procjenjivati ovisno o postizbornoj situaciji i o ljudima s kojima će biti u prilici razgovarati. Nakon izbora stranke se sjednu i razgovaraju o mogućoj koaliciji. I koja je odgovornost Vlade za to? Pa pravo na lokalnu samoupravu je ustavna kategorija i Vlada se u to ne bi ni trebala miješati. Vijećnički mandat je neopoziv. Čini mi se ipak da je cilj ove interpelacije SDP-a opravdati vlastiti izbor neuspjeh. U Karlovcu, recimo, SDP nije formirao vlast zbog svoje nesposobnosti. A i zašto bi to SDP trebao biti na vlast kad zajedno s HSS-om i LS-om nema više vijećnika od HDZ-a samog, odnosno pojedinačno. SDP, rekao sam, sam je kriv jer je osobu koja je bila na drugom mjestu na zajedničkoj listi SDP-a, HSS-a, LS-a i koja je slučajno bila predsjednica mladeži HSS-a na nacionalnoj razini htjeli su je zamijeniti drugim vijećnikom koji je trebao postati dogradonačelnik, a ona je trebala izaći iz gradskog vijeća. Naravno da ona na to nije pristala. A da si je SDP sam kriv činjenica je i to da je središnjica u Zagrebu raspustila gradski odbor SDP-a u Karlovcu. I nije retorička figura ovo što ću sada reći, ali na blagdan Svih Svetih netko je pred stranačkih prostorija SDP-a u Karlovcu zapalio 3 lampaša i tako odao počast preminulom SDP-u u Karlovcu. Dokaz tome je i slika i tekst u «Večernjem listu» od 2. ili 3. studenog pa se to može vidjeti. Sada SDP nema nijednog člana u Karlovcu nego samo povjerenika iz Makarske i naravno da ne može imati niti gradonačelnika. Hvala.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Ljubica Lalić.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Pa ispravljam netočan navod kolege Jelkovca koji u silnoj želji obrane izdajništva gospođice Sanje Katić netočno tvrdi kako ju je stranka htjela zamijeniti radi nekih kombinacija. Kolega Jelkovac, to nije točno. Kolegica vaša Sanja Katić je najobičniji izdajnik koji je izdala HSS-ovu politiku. Zašto? Ja to ne znam, ali vjerojatno zna ona, a vjerojatno znate i vi zbog čega je to tako napravljeno.
Možda je malo preteške riječi rabiti u Hrvatskom saboru, izraze za nekoga da je najobičniji izdajnik.
Tako je.
Mislim, malo je …
Jer je prevarila biračko tijelo.
Znate od onoga, onaj aforizam «ubi ga prejaka riječ». … [[Upadica se ne razumije.]] Replika, poštovani zastupnik Florijan Boras. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, replicirat ću gospodinu Jelkovcu na način da mu kažem da je on ovdje posebno u svojoj raspravi istaknuo da je najčešća riječ koju podnositelji interpelacije spominju u svom tekstu interpelacije «navodno, navodno, navodno». Nije to najčešća riječ u tekstu interpelacije nego i u raspravama koje su se vodile ovdje u Saboru. Ja na drugi način nisam mogao od njih reagirati. Spominjalo se da je tobože Odbor za zakonodavstvo involviran u ovu priču na jedan nedostojan i nezakonit način, suprotan Poslovniku. Zbog kratkoće vremena reći ću samo sljedeće. Od 10-ka stotina pisama koje predsjednik Odbora za zakonodavstvo dobiva, a posebno je upoznat s takvim pismima moj poštovani kolega Pero Kovačević, ja na ta pisma kao predsjednik Odbora za zakonodavstvo imenom i prezimenom odgovaram. Jedno od takvih pisama na koje sam odgovorio i jeste i pismo predsjedniku gradskog vijeća Zlatku Bukovcu. Prema tome, kolega Kovačeviću, pustite se «rekla, kazala». Imate dokument u ruci u kojem piše gospodinu predsjedniku Zlatku Bukovcu. U tom pismu u kojem od Odbora za zakonodavstvo traži tumačenje ja mu izričito kažem: «Gospodine Bukovce, ja vam na vaše pismo odgovaram na sljedeći način. Vjerodostojno tumačenje zakona može dati samo ili uskratiti jedino Hrvatski sabor. Drugo, prijedlog za davanje vjerodostojnog tumačenja mogu predsjedniku Hrvatskog sabora podnijeti samo ovlašteni predlagatelji zakona, a to nije predsjednik gradskog vijeća, dakle, vi. Treće, tumačenje za provedbu pojedinih zakona daju središnja tijela državne uprave sukladno posebnim zakonima kojima je uređena ta problematika. Četvrto, iz vašeg pisma i priloga koje ste mi uza nj priložili vidim da ste se za tumačenje odredbe navedenog zakona obratili Središnjem državnom uredu za upravu». I završavam, na postavljeno pitanje mimo traženja za interpelaciju nego molbe da mu dam odgovor na pitanje, šta se događa sa zastupnikom kada mu je mandat u mirovanju, ja mu odgovaram da mu umiruju sva prava koja iz tog mandata proizlaze. I to je moje pismo i nikakvo autentično tumačenje naprotiv, jedno od desetaka stotina pisama koje ja odgovaram kao predsjednik Odbora, a uz suglasnost Odbora za zakonodavstvo podnositeljima takvih pisama. I nadalje, vaša frustriranost nemogućnosti da oborite ovu Vladu, niti će to učiniti na sljedećim izborima, ja razumijem da je i ovo i ovaj vaš ovakav istup posljedica te činjenice, jer koalicija … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Emil Tomljanović. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite, obrazložite.
Gospodine predsjedniče, znači gospodin Boras je netočno iznio cijelu ovu činjenicu, istina nije meni nije govorio, nego je dao ispravak netočnog navoda i u ime kluba Hrvatske stranke prava tražim pauzu zbog toga što je zaboravio pročitati zadnji dio gdje je ušao u meritum. Da je on napravio ono što je govorio, ali on je rekao, da je on rekao ja kao Boras mislim, ali on je rekao u ime odbora. U tome je cijeli problem, cijela poanta svega ovoga. Znači, tražim stanku u ime kluba HSP-a 10.
Stanka 10 minuta. … [[Upadica se ne razumije.]] I klub HDZ-a. Dobro. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sa sjednicom nakon traženja stanke. Klub zastupnika HSP-a poštovani zastupnik Pero Kovačević, u ime Kluba HSP-a. Izvolite!
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! Znači, Klub HSP-a je tražio stanku i prvo što smatrao bitnim kazati je to da je, konstatiramo da je gospodin Boras prvo zlouporabio institut replike jer gospodin Jelkovac kome je replicirao uopće nije govorio i ovoj temi. Drugo što je gospodin Boras napravio, napravio je ono što je sadržano u ovome dopisu a to mediji danas čitaju da je Sabor odnosno Odbor za zakonodavstvo dao vjerodostojno tumačenje. Prvo, moramo se dogovoriti da je formalizam načelo demokracije, da je to bitno u pravu i da nitko ne može se ponašati samostalno predsjednik odbora, odbor to sam ja. To si ne smijemo dopustiti ako, a mi moramo prednjačiti u svemu tome. Dalje, što je u svemu tome bitno. Bitno je u tome. Gospodine Boras uzmite Uredbu o uredskom poslovanju pa ćete vidjeti kako i na koji način se koji akt koji dođe urudžbira i stavili ste zaglavlje Hrvatski sabor, Odbor za zakonodavstvo, klasa ta i ta, Zagreb 9. studenog 2005. godine. Mediji od petka špekuliraju da će na sjednici odbora biti davanje autentičnog tumačenja. Zvali su mene, zvali su i ostale kolege iz oporbe. Mi smo im nakon odbora rekli ne, nije uopće ta točka bila na dnevnom redu. I dalje, prva stranica vašeg odgovora. Da ste na njoj stali bila bi u redu. Odbor ne može uopće davati vjerodostojno tumačenje. Vjerodostojno tumačenje daje Hrvatski sabor, je li tao? Odbor može sudjelovati u dijelu pripreme. Zahtjev može podnijeti, tko? Tko može podnijeti i prijedlog zakona? Znači, može Vlada i saborski zastupnici, u nekim slučajevima i Ustavni sud ako je to u sklopu presude razmatranja problema. Prema tome, ja očekujem i Klub HSP-a da Odbor za zakonodavstvo daje primjer ostalim odborima kao što je i Odbor za Ustav i poslovnik a ne da krši jer vi ste na kraju se potpisali kao predsjednik Odbora za zakonodavstvo i ušli u meritum i rekli ste, dakle dok je mandat člana predstavničkog tijela u mirovanju miruju mu sve obaveze i prava pa i pravo na podnošenje ostavki jer ih ostvaruje njegov zamjenik. Taj način bez da je to bilo na sjednici odbora ne možete to davati. Ne možete davati nešto što nije bilo na sjednici odbora. I zbog toga smo mi zastupnici iz redova oporbe članovi odbora podnijeli zahtjev u svezi toga. Znači, stvar je u tome da ne možete se ponašati odbor to sam ja. To je temeljna greška. Na taj način ste omogućili da je javnost krivo informirana. Cijeli dan se govori kako je Odbor za zakonodavstvo dao vjerodostojno tumačenje. A s druge strane, zahtjev gospodina Jukića podnesen u srpnju za koga ste optužili predsjednika Šeksa da je kod njega. Nije nego je kod vas. Niste stavili još na dnevni red. I šta sada govoriti? Šta govoriti o načelu vladavine prava, kad predsjednik Odbora za zakonodavstvo krši taj dio. A za taj dio da smo mi pravaši frustrirani, to naš problem nije, mi nismo frustrirani. Hvala lijepo.
Hvala. U ime Kluba HDZ-a zastupnik Florijan Boras.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege! Meni je i nama iz Kluba HDZ-a zbilja žao što moramo raspravljati na način da se traže stanke i da apsolviramo i nakon tih stanki ona pitanja za koja smo mi u Klubu HDZ-a posebno ja kao predsjednik Odbora za zakonodavstvo smatrali da smo i na našem Odboru za zakonodavstvo apsolvirali na jedan korektan kolegijalan i jasan način. Nisam bio u dvorani kada su neki zastupnici a među njima i poštovani kolega Kovačević isticali da je Odbor za zakonodavstvo da krši poslovnik, važeće zakone itd. Isto tako, rečeno je da je predsjednik Odbora za zakonodavstvo umjesto Zlatku Bukovcu načelniku Grada Velike Gorice koji je zatražio autentično tumačenje jednog propisa umjesto njemu da je odgovorio nekakvom lokalnom HDZ-u. Istine radi, ja ću reći o čemu se radilo. Gospodin Bukovac mi je 18. listopada ove godine uputio pismo kojim traži vjerodostojno tumačenje članka 7. stavka 1. podstavka 1. Zakona o izboru članova predstavničkih tijela jedinica lokalne odnosno područne regionalne samouprave. I nakon što je završio taj dio svog teksta izričito me pita "Molim vas da nam nedvojbeno odgovorite na pitanje" dakle izvan konteksta traženja autentičnog tumačenja članka 7. stavka 1. podstavka 1. zakona kojeg sam spomenuo. I pita može li vijećnik podnijeti ostavku na vijećnički mandat tijekom mirovanja njegovog mandata. Kao što je ovo pismo, a to kolega Kovačević dobro znade, Odboru za zakonodavstvo dolaze na deseci upita kojima netko traži autentično tumačenje ili neko drugo tumačenje od Odbora za zakonodavstvo. Naime, u javnosti pa ja bih rekao i u stručnoj se još uvijek misli da Odbor za zakonodavstvo tobože može davati tumačenja propisa. Međutim, ja sam podnositelje zahtjeva jasno uputio da mi ne možemo dati autentično tumačenje, da to može samo Sabor, da prijedlog mogu dati samo ovlašteni predlagači, da tumačenje i provedbu propisa provodi tijelo uprave. I isto tako kažem da sam iz dokumentacije vidio da su oni sa svim tim upoznati. I na kraju, odgovarajući neovisno o ovoj cijeloj priči na izravno pitanje izravno odgovaram "Dok je mandat člana predstavničkog tijela u mirovanju miruju mu sva prava i obveze". To se odnosi, takav odgovor ću uvijek dati i njemu i svima onima koji me tako nešto upitaju. Prema tome, mislim da nije korektno jednu stvar koju smo moguće ako ima nejasnoća mogli razjasniti na Odboru za zakonodavstvo a ne u trenutku kada optužiti i to lažno optužiti nekoga tko u tom trenutku i nema priliku da se brani. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Poštovani gospodine predsjedniče, ispravljam netočan navod da je gospodin Bukovac uputio gospodinu Borasu, ne, on je uputio Odboru za zakonodavstvo na ruke predsjedniku Borasu. To je bitna razlika. Da je uputio gospodinu Borasu, onda vi gospodine Boras možete odgovoriti kao što ste napravili ali ne kao predsjednik Odbora za zakonodavstvo i ne pod memorandumom Odbora za zakonodavstvo. Dalje ispravak, gospodin Bukovac uopće nije dobio ovaj odgovor nego je ovaj odgovor gospodin Bukovac dobio od radija Velike Gorice koji cijeli dan to emitira, a odgovor je dobio Velika Gorica, znači radio Velike Gorice i odgovor je dobio lokalni HDZ. Hvala.
Drugi ispravak, poštovani zastupnik Vlado Jukić.
Ispravljam netočan navod kolege Borasa u svezi tvrdnji da Odbor za zakonodavstvo kojemu je on predsjednik nije kršio Poslovnik. Naime, ja sam kao ovlašteni predlagatelj sukladno Poslovniku 3. srpnja podnio zahtjev za vjerodostojno tumačenje zakona. Sukladno Poslovniku tekli su, počeli su teći rokovi od 15 dana za očitovanje Vlade i od 15 dana za odbor. Danas je studeni još uvijek moj zahtjev nije bio na dnevnom redu odbora. Nasuprot tome, predsjednica Vlade a i javnost je o tome nekoliko puta obaviještena o mišljenju predsjednika odbora vezano za temu za koju sam ja tražio vjerodostojno tumačenje, ovdje je prekjučer ili prije nekoliko dana potpredsjednica Vlade pet puta rekla da je dobila vjerodostojno tumačenje a gospodin kolega Boras nije reagirao. Ponovo se ponovio slučaj, javnost je dezinformirana, a predsjednik Odbora je svojim mišljenjem dezinformirao javnost, a svojim nepostupanjem i manipulacijom držanjem u ladici moga prijedloga grubo je kršio Poslovnik, to se nije nikada dogodilo, ja sam ovdje već 10 godina, ja se ne sjećam slučaja da se to dogodilo u Odboru za zakonodavstvo takvo kršenje Poslovnika i ne poštivanje rokova.
Hvala lijepa. Gospodo, postupak davanja vjerodostojnog tumačenja vrlo striktno i precizno jest propisan Poslovnikom Hrvatskoga sabora. Određeno je tko može dati poticaj za davanje vjerodostojnog tumačenja, tko može, tko je ovlašten i po čijoj inicijativi, odnosno zahtjevu se postupa, razlika je proceduralna ali bitna, davanje inicijative može podnijeti svatko ali je točno precizno određeno po čijem zahtjevu se pokreće postupak. Te inicijative ili zahtjevi za pokretanje, za davanje vjerodostojnog tumačenja, dostavljaju se predsjedniku Hrvatskoga sabora koji ih dostavlja predsjednicima Odbora za zakonodavstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, matični odbor, Odbor za Ustav daje također svoje jedno prethodno mišljenje. Prijedlog utvrđuje vjerodostojnog tumačenja Odbor za zakonodavstvo, dostavlja ga predsjedniku Hrvatskoga sabora koji ga upućuje u proceduru i Hrvatski sabor na plenarnoj sjednici odlučuje povodom utvrđenoga mišljenja, odnosno prijedloga za davanje ili ne davanje vjerodostojnog tumačenja sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo. Ovdje se dogodila nažalost jedna situacija u kojoj je predsjednik Gradskog vijeća grada Gorice zatražio od Odbora za zakonodavstvo upućeno na ruke predsjedniku Odbora gospodinu Borasu vjerodostojno tumačenje nezadovoljan sa odgovorom središnjeg državnog ureda za upravu od 12 listopada i vjerodostojno tumačenje članka 7. stavak 1. od stavka 7. Zakona o izboru članova, predstavničkih tijela jedinica lokalne samouprave. I u sklopu toga odgovor na pitanje može li vijećnik podnijeti ostavku na vijećnički mandat tijekom mirovanja njegovog mandata. Ovo se moglo dvojako shvatiti, da se s jedne strane traži vjerodostojno tumačenje obzirom na ne slaganje sa mišljenjem odbora, Središnjeg državnog odbora za upravu ili se je moglo shvatiti i moglo se je shvatiti da se radi o posebnom separatu u pogledu ovoga pitanja. Ja bih to podrazumijevao kao jednu cjelinu i mislim da je trebalo da i ta interpelacija predsjednika Odbora za zakonodavstvo koji u svom odgovoru predsjedniku gradskog vijeća daje vrlo preciznu poslovničku i zakonsku analizu kako se i tko traži vjerodostojno tumačenje što je u redu, jedino što ova rečenica koja se korespondira sa izravnim upitom je dovela do ove dvojbene situacije. Ovo pismo Odbora za zakonodavstvo, predsjednika Odbora je naslovljeno na grad Veliku Goricu, gradsko vijeće, predsjedniku Zlatku Bukovcu, i ja ne znam da li je to njemu došlo, da li je on to dobio, ili su ga prethodno dobili neki drugi. To ostaje za, mi to sada ne možemo raspravljati, ja samo plediram za jedno da se i predsjednici odbora i odbor kao cjelina uvijek i nedvojbeno i jasno i precizno drže poslovnika da ne dođe do ovakovih dvojbi, tumačenja i da ne dođe do toga da se sumnjići jedno saborsko tijelo i predsjednik odbora da su izvan ingerencije odbora nešto na svoju ruku davali. Molim da s time to likvidiramo i da se ubuduće svi saborski odbori i tijela drže striktno svojim Poslovnikom utvrđene uloge. A u sklopu toga i predsjednici tih odbora. Jer imamo i situacija, neću ih sada, mislim, nije vrijeme ih nabrajati, kada dolazi do kolizije šta je odbor zaključio, šta je u pisanim zaključcima, imali smo to i nedavno, izvućimo od toga svi zajedno pouku i idemo dalje da zaključimo i ovu raspravu. Poštovani zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Evo uvodno bih naglasio zapravo ono osnovno ili srž ove moje rasprave i mišljenje i moj stav da ovu interpelaciju o radu Vlade Republike Hrvatske apsolutno treba odbiti. Ona je loše napisana uopćeno i demagoški a po svom sadržaju i predloženim zaključcima, sam konkretni problem koji se želi interpelacijom staviti na dnevni red, ne samo da se zamagljuje već sve skupa prelazi u jednu jalovu političku raspravu koja ne može rezultirati nikakvim konkretnim rješenjima iako za to postoje i opravdani razlozi kada se nalazimo na području izbornog zakonodavstva. Ako je interpelacija institut ustavno poslovničke prirode kojima na sjednici Sabora otvara rasprava o radu Vlade u cjelini ili o pojedinim odlukama Vlade ili ministarstava ako isto odstupaju od općeg stajališta Vlade ili ministarstava u provođenju zakona ili utvrđene politike, a ona to uistinu jest. U samom obrazloženju interpelacije ne pronalazimo niti jedno čvrsto uporište kojim predlagatelj argumentirano i dosljedno pokreće, dakle, sam postupak takve … [[Govornik se ne razumije.]] I postavlja se pitanje da li uopće tako argumentirano uporište možemo naći u dokumentu, u odnosu na institut interpelacije koju ima radni naslov, poslušajmo pažljivo: "Uloga Vlade Republike Hrvatske u provođenju zakona, ostvarivanju vladavine prava, zaštiti demokratskih institucija i višestranačja kao najviših vrednota ustavnog poretka Republike Hrvatske.". Što se tiče aktivnosti Vlade, resornih ministarstava situacija je upravo suprotna, sama Vlada i nadležni središnji ured za državnu upravu učinili su upravo sve da se lokalni izbori održe u skladu sa zakonom i proklamiranim ustavnim načelima. Za njihov rad niti u smislu pripreme lokalnih izbora niti u smislu provođenja lokalnih izbora nije bilo ma kakvih ozbiljnih primjedbi. Naprotiv i ovaj ciklus lokalnih izbora afirmirao je Republiku Hrvatsku kao državu u kojoj su zajamčena ustavna prava, a poglavito prava na samoupravu koja se ostvaruje preko lokalnih odnosno područnih predstavničkih tijela koji se naravno sastavljaju od članova izabranih na slobodnim i tajnim izborima a na temelju neposrednog, jednakog i općeg biračkog prava. Nepravilnosti odnosno problemi pri konstituiranju predstavničkih tijela koja su se uistinu dogodili na terenu a kako je to i navedeno u obrazloženju ove interpolacije radi se o 5 dakle o 5 jedinica lokalne samouprave od ukupno 570 dakle blizu 600 jedinca lokalne samouprave, zaslužuju, uistinu zaslužuju podrobniju i političku i stručnu analizu, ali ne na način kako se to želi učiniti predmetom interpelacijom baratajući uopćenim ili samo načelima, nedefiniranim pojmovima i ne analizirajući stvarne uzroke situacije u tim konkretnim sredinama. Dakle ti problemi nisu uzrokovani niti najmanjim dijelom aktivnošću Vlade Republike Hrvatske ili pak resornih ministarstava već je njihova pozadina sasvim negdje drugdje i dakako da je na tragu nepreciznih i nedovoljno razrađenih izbornih propisa koji u svojoj suštini nisu precizno definirali prihvatvljive načine koaliranja u ovakvim nazovimo ih kriznim situacijama ili pak političkog dogovaranja, a samim tim i načina ne samo konstituiranja predstavničkih tijela nego što je još bitnije mogućnosti izbora čelnih ljudi izvršne vlasti na lokalnoj razini. Sagledavajući taj problem nakon izbora u mjesecu svibnju ove godine s te razine Vlada je uputila u proceduru Zakon o izboru gradonačelnika, općinskih načelnika i župana koji tu problematiku dakle regulira na način da će isti biti biran izravnim putem što će možda otvoriti čitav niz drugih problema, ali će zasigurno otkloniti ove o kojima danas raspravljamo. Na ovom mjestu bih samo istaknuo da su upravo problemi koalicija stranaka koje nemaju ama baš ništa zajedničko u svojim programima osim volje da matematičkim putem dođu do većine u gradskim vijećima su zapravo generirale ovu pojavu koja u svojoj punini u negativnom smislu zaživjela prije i nakon lokalnih izbora 2001. godine. I nažalost takvu situaciju smo imali i nakon provedenih ovih izbora u mjesecu svibnju ove godine. Možda smo upravo u tim zakonskim rješenjima trebali prihvatiti iskustva nekih zemalja koje upravo zbog te, zbog toga zabranjuju tzv. predizborne koalicije koji na samom početku izbornog procesa sve nužno dakle na samom početku procesa ne bi upućivalo na nekakve političke dogovore, političke trgovine ili omogućilo pod navodnike političku korupciju već kako bi građani jasno znali kojem političkom programu i kojim ljudima daju svoj glas odnosno povjerenje. Međutim kad je jednom otvorena mogućnost da se politički spajanje neke, spajaju stranke udružene mimo osnovnih odrednica svojih političkih programa čak dijametralno suprotnih programa a da se pri tom uopće i to ni na koji način ne uvažava relativna većina koju je pojedina politička stranka dobila na određenim lokalnim izborima takav izborni proces odnosno postupak koji u svojoj konačnici izvrgava, izvrgava se dakle opasnosti da se političkim dogovorima, povlađivanjima, dijeljenjem odgovarajućih resursa, podjelom moći i utjecaja koji apsolutno nema nikakve veze s voljom birača ali se na taj način dakle konkretno obnaša vlast. Karakterističan odnosno školski primjer za to u svoj svojoj nakaradnosti jest funkcioniranje onih jedinica lokalne samouprave je upravo 5 ili 6 političkih stranaka na ovaj način obnašalo vlast gdje se vrlo često su se pridodavali i tzv. nezavisni kandidati sa nezavisnih lista koji su zapravo bili ili formirali vlast prema onoj političkoj opciji, onoj političkoj stranci koja je u toj sredini imala relativnu većinu. Niti Vlada niti Središnji državni ured za upravu nisu propustili i na ovako ukazane nepravilnosti dakle na zakonit način reagirati u svim onim situacijama kada je došlo do nepravilnosti odnosno povrede zakonskih propisa u odnosu na njihove nadležnosti. Međutim kada i ako se radi o kazneno-pravnoj odgovornosti odnosno o osnovanoj sumnji na počinjenje koruptivnih kaznenih djela. Takve pojedinačne situacije naravno da nužno treba procesuirati podnošenjem kaznenih prijava. U krajnjoj liniji to je i zakonska obveza i to ne samo onih subjekata koji sudjeluju u izbornom procesu već i svih onih koji imaju saznanja o tome da je eventualno počinjeno kazneno djelo. I naposljetku dopustite mi nekoliko rečenica o predloženim zaključcima. Ovi zaključci su isto tako neprihvatljivi zbog toga što oni više odražavaju jedan stav, jedan načelni stav. Više po svom sadržaju sliče deklaraciji nego zaključcima. Pa ako ni zbog čega drugog zbog jasnoće, zbog poslovničkih odredaba u tom smislu i sam tekst ove interpelacije i obrazloženje da ne kažem i ovako koncipirane zaključke apsolutno treba odbaciti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Živko Nenadić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege ja se naravno sa interpelacijom kao parlamentarnim oruđem ne slažem ali se sa puno teza iznesenih i napisanih u njoj apsolutno slažem. Da ne bude zabune ja ću neke od njih i pročitati. Između ostalog kaže se: «U postupku konstituiranja predstavničkih tijela a i nakon toga došlo je do postupaka i aktivnosti pojedinih stranaka i političara koji ozbiljno ugrožavaju Ustavom i zakonima određena pravila ponašanja te dobre običaje političkog života demokratskih zemalja pa i elementima nasilja. Nasilje naglašavam, reći ću poslije zašto? Dalje, posebno moramo se upitati kako će političke snage koje vlast žele pod svaku cijenu mijenjajući rezultat političke volje građana pritiscima, nasiljem obnašati tu vlast. Moramo se upitati na što su sve spremni u obnašanju vlasti kada se u njenom stjecanju služe ovakvim nedemokratskim i nezakonitim sredstvima. Nadalje navedeni nedemokratski postupci pojedinih političara, naglašavam očito odobreni od njihovih političkih stranaka otvaraju niz pitanja koja se odnose na samu bit demokracije u Republici Hrvatskoj. Dalje, tvrdimo da pesimistična teza: «Svi su oni jednaki» nije točna i vjerujemo da će političke snage u Hrvatskoj kroz političku i pravnu osudu pojačati demokraciju. I završno: stoga politička stranka preuzima odgovornost za svoje kandidate naročito u pogledu njihovog moralnog kredibiliteta i političku odgovornost. Zato i političke stranke imaju obvezu, imaju obvezu poduzeti odgovarajuće političke korake kada njihovi članovi sudjelujući u korupciji ili nedemokratskim postupcima krše Ustav, zakon, demokratske običaje ili čak čine kaznena djela. Imaju dakle političke stranke odgovornost e tu sad nastavljam. I zato sve ovo što sam pročitao, ovo što je napisano naglasio sam apsolutno podržavam, slažem se, ali kada bi to se sprovodilo i kada bi podnositelji ove interpelacije to i sprovodili u djelo. Upravo dok mi ovdje raspravljamo o ovome vrši se jedan cilj nasilja, ne želi se legalno i legitimno smijenjena vlast prepustiti onoj koja je dobila vlast. U Dalmaciji je ovih dana aktualno borba sa stolicama i borba za stolice. To što je borba sa stolicama na konvenciji SDP-a u Sinju između komunista i socijaldemokrata to me ne briga rekao bi naše Ivek, ne bu se štel mešati. Ali borba za stolice tiče se i mene i tiče se nas, jer u subotu, u subotu dakle ima pet dana u Općini Pućišća 6 vijećnika, 6 vijećnika je izglasalo nepovjerenje načelniku, a prethodno dalo zahtjev, 6 od 11, 6 od 11, većina, izglasalo nepovjerenje. Međutim, 5 dana nakon toga načelnik ne želi napustiti prostorije jer kaže da nije sukladno zakonu izvršena smjena. Kaže da je uspio napustiti sjednicu u momentu, iako je to dobar čin kada se mijenjao vijećnik. Jedan je stavljao mandat ostavku, dao je ostavku, a drugi ga je zamjenjivao. Kaže, ja sam u tom momentu napustio sjednicu i nije bilo kvoruma. A 6 vijećnika, dakle tražilo je zahtjev, 6 vijećnika je izglasalo nepovjerenje. Evo, 5 dana je prošlo, on i danas sjedi u sobi i nikoga živoga ne pušta. Budući da mediji pišu da je on i veliki prijatelj, kućni prijatelj predsjednika SDP-a gospodina Račana, jer gospodin Račan tu ima vikendicu, dolazi, to je u redu, hvala Bogu. Svaki sebi bira društvo i prijatelje. Ne mogu se oteti dojmu da vrh njegove stranke, stranke načelnika općine ne zna za ovaj čin. I ovdje kad kažete neka stranke utječu na svoje dužnosnike i članove, evo, ja vas poziva, utječite na svoje dužnosnike i na svoga člana. Neka, ako je u prvom sastavljanju vlasti dobio 6 na svoju stranu, 5 protiv, e sada kada je obrnuto neka prepusti vlast. To je Ustav, zakon i poslovnik i kada bi vi to tako radili onda bi ja glasao i za interpelaciju. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Ivo Lončar.
Pa, kolega Nenadić je u žaru svoje rasprave rekao jednu netočnost. Kaže, ovih dana se u Sinju vodi borba između komunista i socijaldemokrata. Kolega … … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, u Sinju je rekao. U Sinju da, nemojte me dekoncentrirati. Borba između komunista i socijaldemokrata traje još od 1905. godine. Naime, tada su komunisti rekli za socijaldemokrate da su revizionisti i to su držali do '90. godine. Međutim, njih je tada kao i danas pomirilo zajedničko ime koje se zove partija. Hvala.
Od kad je … [[Govornik se ne razumije.]] i revizionizam itd., to je davno bilo. Poštovani zastupnik Kruno Peronja. Izvolite. Poštovani zastupnik Kruno Peronja.
… [[Govornik naknadno uključen.]] da nije tome tako ne bi otpočeli pregovori s Europskom unijom jer malo se tko može podići da gotovo 6 stotina općina i gradova provode izbore već dugo vremena, a naravno da je u čaru te lokalne samouprave budu i događanja koja su upravo predmet interpelacije o radu Vlade Republike Hrvatske. No, mislim da je pogrešno isticati laporatistički pristup što bi trebalo i kako bi trebalo biti jer živimo u Republici Hrvatskoj gdje postoji sustav, gdje postoje zakoni i propisi i u interpelaciji sa brojnim, na brojnim mjestima govori se o navodnim, navodi se. No, treba reći istini za volju svima nam je stalo da se založimo za nove vrijednosti i za izbore i uopće u javnom životu. No, ono što treba posebno reći, i ovaj Dom ali i Vlada svojim djelima pokazuje da ostaje privržena demokraciji, vladavini prava, poštivanju svih Ustavnih odredbi te primjeni zakona jer jedino se na taj način može ostvariti potpuna jednakost i ravnopravnost svih naših građana. A posebno Ustavno pravo građana na lokalnu samoupravu, u skladu sa Europskom poveljom i stoga se ne može nego kazati dalje. Ono što se Vladi treba dati za pohvalu jest da je osigurala sve materijalne i tehničke pretpostavke za provedbu lokalnih izbora, sve je poduzela iz svoje nadležnosti. No ne samo na taj način već neizravno i tijela, predstavnička tijela lokalne samouprave i regionalne samouprave. Napravili su i za izbore nacionalnih manjina na svome području sve što je trebalo, od tehničkih i materijalnih pretpostavki, prostorija, razglasa, sve ono kako bi nacionalne manjine doista ostvariti svoja Ustavom zajamčena prava. Kao rezultat tih mjera i zakonitog rada tijela nadležnih za provedbu izbora u Republici Hrvatskoj provedeni su izbori, te su i na taj način potvrdili da je Republika Hrvatska demokratska zemlja u kojoj tijela državne vlasti djeluju u granicama zakonskih ovlasti, a što je konstatacija koju potvrđuje svakodnevno i međunarodna zajednica. Najbolji je primjer za to, između ostalog i Splitsko-dalmatinska županija gdje je između 55 općina i gradova u 2 jedinice lokalne samouprave nisu se uspjeli u prvom naletu osigurati, zapravo izabrati načelnici. No, evo i treći upravo maloprije spomenut govori da jedino ovaj treći ne želi napustiti prostore, ne želi izvršiti na miran način primopredaju vlasti što govori da negativnost utjecaja određene stranke treba upravo sad pokazati svojim savjetom da se primjeni zakon i propis, ali i utvrđena pravila koja su se do sad primjenjivala. Onaj koji je imao većinu treba obnašati vlast, onaj koji ima manjinu treba to prepustiti na jedan civilizirani način. Naravno da je nadzor osiguran na najvišoj razini, jer u postupku nadzora na zakonitošću rada jedinica lokalne samouprave Vlada, ponavljam, je i od prošle Europske povelje o lokalnoj samoupravi primjenjuje zakon, pravna stajališta, ona koja su izražena odlukama Ustavnog suda, Upravnog suda. Svakako da treba kazati i o raspuštanju pojedinih predstavničkih tijela na koje se nije išlo na prečac, već nakon temeljite obrade svih podataka, nakon temeljite provedbe čitavog postupka. Stoga je i svaka pohvala državnoj Središnjem uredu državne uprave koje je to radio na jedan visoko civilizirani i profesionalni način. Naravno da svakim danom trebamo unapređivati izborni sustav, a u sklopu toga već je korak i napravljen u izboru, neposrednom izboru načelnika, gradonačelnika i župana. Ali nećemo na tome stati već trebamo i sada kazati da sva tijela koja obnašaju ovlasti u državi trebaju obavljati svoj posao, treba ih ohrabrivati, treba također maksimalno poštivati izabranu volju birača ako je jednom izražena na izborima. No, mi trebamo još jednom i otvoreno kazati da ono što želimo napraviti da su visoki dometi standard. I da se to ne može preko noći napraviti i trebamo biti svjesni uopće na koji način možemo doći do tih visokih standarda. A najbolji je upravo način rada hrvatske Vlade i njezinih ministarstava, a posebno u ovom slučaju i našeg Središnjeg ureda za državnu upravu. Stoga mislim da ovu interpelaciju ne treba nego pročitati, dati odgovore i ne prihvatiti je.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala lijepa. Netočno je što je kolega rekao. Doduše, sad ne znamo je li stranka promijenila ime pa je nazvao Hrvatska demokratska zemlja. Je li je mislio na zajednicu ili na Hrvatsku, no to je sada manje bitno. Tvrdi da je Vlada poduzela sve da bi se ostvarila ustavna prava manjina. To je netočno s obzirom da se Vlada, tj., Središnji državni ured, a ustvari Vlada direktno sa ovim zaključkom izravno uključila u neprovođenje Ustavnog zakona o manjinama kada je dala naputak da se imaju koristiti kao mjerodavni službeni rezultati popisa stanovništva, a ne popisi birača jer da oni nisu sređeni. Prema tome, kako se onda uopće moglo prionuti sa samim izborima. I to je dovelo do izolacije, to ima negativnu posljedicu na povratak u koji svako malo bome starac dočeka jutro razbijene glave, a ponegdje i bez glave.
Replika, poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa poštovani kolega Peronja rekao je da građani imaju ustavno pravo na lokalnu samoupravu. Oni imaju doista Ustavom zagarantirano pravo na lokalnu samoupravu. Nažalost, oni to pravo ne mogu konzumirati, kolega Peronja. Mi smo prije 4 tjedna donijeli izmjene … … [[Upadica se ne razumije.]] Šta da ponovim sve? Dakle, prije 4 tjedna ili prije mjesec dana je ovaj Sabor izglasao Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi. Taj Zakon je bio jedan od rijetkih ili možda jedini zakon kojem je trebalo 3 tjedna da dođe iz ove dvorane do «Narodnih novina» i objavljen je tek prije tjedan dana. Ali šta imaju od toga građani kad ga ne mogu primijeniti? Šta od toga imaju jedinice lokalne samouprave kad ga ne mogu primijeniti osim što moraju mijenjati svoje statute jer Vlada nije na ovu sjednicu uputila izmjene i dopune 35 zakona koji bi trebali im omogućiti da konzumiraju prava iz tog Zakona. Vlada na ovu sjednicu Sabora uključuje izmjene Zakona o socijalnoj skrbi koji je u kontradikciji sa Zakonom o lokalnoj samoupravi. Prema tome, mi doista imamo zapisano ustavno pravo. Ima i zakonsko pravo na lokalnu samoupravu, ali se ono ne može konzumirati zato jer ne mogu građani biti sigurni što će biti sa održavanjem javnih cesta. Ne zna se tko će i kako izdavati građevinske dozvole sutra. Zakon je stupio na snagu. Prema tome, već od jučer je trebalo izdavati građevinske dozvole u velikim gradovima. Tko izdaje danas građevinske dozvole u velikim gradovima? Zašto ne omogućimo građanima pravo u lokalnoj samoupravi na primarnu zdravstvenu zaštitu? A ne da o tome brinu regionalne i područne jedinice lokalne samouprave. Prema tome, lako je zapisati pravo na papir i izglasati ga ovdje u Saboru, ali teško ga je provesti i teško je građanima da ostvare ta svoja prava na lokalnu samoupravu.
Iz Sabora je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj samoupravi otišao na vrijeme. Ima samo jedna mala međufaza, treba ga potpisati, promolgirati Predsjednik Republike. On je negdje bio odsutan. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Da. Ne mogu umjesto Predsjednika Republike, po njegovoj ovlasti, potpisivati ukaze o proglašenju zakona. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Krunoslav Peronja.
Upravo, gospodine predsjedniče ovog uvaženog Doma, htio sam i kazati da je ispravak netočnog navoda, vi ste rekli zašto se to nije napisalo. A drugo, odgovor na repliku. Naime, upravo je ovo prvi korak neposredni izbor načelnika, gradonačelnika, župana. To je prvi korak gdje možemo približiti ono što svi građani žele, personalizirane izbore. Ime i prezime onog koji će biti njihova osoba, onaj koji će moći kazati i biti odgovoran za provođenje programa. Također i u smislu donošenja drugih zakona, mi smo o tome raspravljali i bilo bi u ovome času pogrešno i loše prebacivati na lokalnu i područnu samoupravu bilo kakve druge obveze a da nisu doneseni mogući mehanizmi u smislu financiranja. To u ovom momentu nije moguće jer sva ispitivanja i analize su to potvrdili.
Poštovani zastupnik Davorko Vidović. Nema ga, gubi pravo na riječ. Poštovani zastupnik Antun Kapraljević, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja bih počeo potpuno drugačije. Meni jednostavno nije jasno zašto mi danas o ovome raspravljamo jer sve ovo što tu piše u ovoj interpelaciji po meni, kad se pročita zahtjev za interpelaciju, trebalo bi biti, to bi trebalo uroditi iz rasprave smjenom. Ili ministra ili Vlade. Pa sam očekivao da će predlagači tražiti makar da se ministar poljoprivrede smijeni ako nitko drugi jer jednostavno ne vidim uopće svrhu ovoj raspravi. Pogotovo kad znamo svi da smo mjesec dana gledali kako netko nekog hvata po hodnicima u Saboru. Kako se u kafiću većina koalicija dogovorila nakon izbora. I sad se pravimo kao da to svi ne znamo i kao da to nismo vidjeli. Ne znam jednostavno jesmo tako brzo zaboravili šta se dešavalo po ovim hodnicima? Ili je većina dogovora napravljena po ovim hodnicima ili je napravljena dolje kod Bernija uz šank? Svi znamo sve, a svi se pravimo da ništa ne znamo jer je netko negdje u nekakvoj trgovini nešto izgubio. A da se vratim na ove zaključke koji su mogli biti predloženi i kao zaključci, a ne kao interpelacija gdje se kaže: «Zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da u okviru svoje nadležnosti poduzme mjere kojima će se na svim razinama pojačati odgovornost svih sudionika u obnašanju vlasti». Pa zar to nije zadatak Vlade? Zar to nije normalan zadatak Vlade? Sad smo ih poškakljali pa nek oni to pojačaju. Druga točka. «Zadužuju se nadležna državna tijela da odmah pokrenu postupke iz svoje nadležnosti radi provjere vjerodostojnosti izjava o političkoj korupciji i utvrđivanju svih oblika odgovornosti za pokušaje navodnog podmićivanja pojedinih izbornih predstavnika». Zar im to nije zadatak? Opet smo i njih poškakljali pa nek rade svoj posao. … [[Upadica se ne razumije.]] Bajića smo poškakljali, one smo poškakljali druge. Na ovu treću točku ću se vratiti zato što je ona jedina mogla biti predmet zaključaka, ali bi htio prije tog pročitati ovu četvrtu točku. «Hrvatski sabor poziva sve sudionike demokratskih i izbornih procesa da u njima sudjeluju sukladno Ustavu, zakonu i načelima demokratskog društva poštujući izbornu volju građana». Pa zar ćemo mi pozvati da ne poštuju Ustav? Zar ćemo pozvati da ne poštuju zakon i da budu na načelima nedemokratskog društva? Pa ne znam jednostavno. Pitam se tko koga ovdje nasmijava ili zašto uopće dva dana raspravljamo. Prvi dan je bila ista stvar, danas je ista stvar. Ne znam jednostavno tko je kog htio poškakljati ispod ruke da se nasmije. I sad bih se vratio na jedino bitno što je trebalo uopće i ovdje zaključiti, a to moglo riješiti zaključcima, neophodno je što prije pristupiti cjelovitom zakonskom reguliranju osnivanja, djelovanja i financiranja političkih stranaka i time osigurati transparentnost njihova rada i odgovornost stranaka i političara. To je ono što je u cijeloj ovoj priči bitno. To smo mogli predložiti zaključke, o njima raspraviti, donijeti rokove u kojima se to treba donijeti, a ne dva dana pričati o nečemu što je jednostavno škakljanje ispod ruke.
Hvala. Poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Čitav dan razgovaramo o ovoj interpelaciji koja zapravo govori o tome kako će preživjeti i na koji način preživljavaju lokalne političke elite. Kad na red dođe Zakon o lokalnoj samoupravi, o financiranju lokalne samouprave ta se rasprava ipak završi u neko razumno vrijeme od sat, dva, tri. Evidentno je da to nije toliko važno valjda jel', ovo je valjda važnija tema kako političari na terenu se preslaguju, kako mućkaju, tko koga kupuje, tko koga ne kupuje. No kako god razlog za pokretanje ove interpelacije ne samo da je legitiman, on je žuran. Naime ovih 30% izlaska birača na lokalne izbore brinulo nas je po prilici jedno mjesec, dva. Nakon toga prestali smo o tome razgovarati, prestali smo se brinuti, a radi se zapravo o ozbiljnom upozorenju. Ono što se dogodilo nakon izbora u dobrom broju mjesta, općina, gradova obeshrabrit će sljedećih 10% da iziđe na sljedeće lokalne izbore. Na koncu balade će samo kandidati na izborima valjda glasati sami za sebe što ima i opravdanja ako unovčavaju taj svoj mandat poslije ima rezona da sami za sebe glasaju, šta bi netko drugi glasaju za njih da oni to unovče. Može se naravno reći da je situacija u Karlovcu, Dubrovniku, ako hoćete Sisku, Gorici, gdje god hoćete, izuzetak i slučaj, bilo je toga i prije. Činjenica bilo je toga i prije, bilo je toga i u prvim izborima i u drugima, bilo je toga na svim izborima, na karlovačkoj situaciji to mogu potvrditi i konkretnim imenima i konkretnim primjerima. Ljudi koji su izabrani na listi HNS-a postali dogradonačelnici, za tjedan bili dogradonačelnici HDZ-a. Bože moj, dogodilo se. Bilo je onda isto to i nitko nije upozoravao. To me podsjeća na onu lijepu priču na njemačkom pastoru za vrijeme Hitlerove vladavine kad su došli po Židove on se nije uzrujavao, nije on Židov. Kad su došli po komuniste nije se uzrujavao, nije on komunista. Kad su došli po katolike nije se uzrujavao, nije on katolik. Kad su došli po njega više se nije imao tko uzrujavati. Prema tome, ovakvo upozorenje, a ovu interpelaciju shvaćam kao apel i upozorenje, bez obzira što piše u zaključcima shvaćam ju kao apel na sve nas, na sve stranke. Nemojmo to raditi, sami sebi režemo granu na kojoj sjedimo između ostalog, a režemo i granu parlamentarnoj demokraciji u Hrvatskoj. Dakle, podržimo taj apel, da li će ti zaključci izgledati tako ili nekako drukčije zapravo nije bitno. Bitno je da sami sebi obećamo da takvu trgovinu ubuduće nećemo raditi, jer bez obzira što mi promijenimo sistem, pa pređemo na izravne izbore sad šefova lokalne samouprave, ako ovaj mentalitet kupovine ostane neće se Bog zna šta promijeniti, jer uz sve naše sisteme nove koje izmišljamo ne ugrađujemo kontrolne mehanizme i ne ugrađujemo sankcije. Ugrađujemo samo novu dobru volju. Ako ostanemo na razini dobre volje po bilo kojem sistemu, po bilo kojem modelu rezultati neće biti puno bolji. Kakav je ugled politike i političara u Hrvatskoj vidi se svakodnevno, ne samo u novinama, medijima se možemo manipulirati na ovaj i onaj način. Vidi se iz reakcije građana taj ugled nije dobar. Nije dobar zato što se barata primjerima kojih, ja se slažem, nema mnogo, većina ljudi koji se bave javnim poslovima bavi se time zato što to hoće, voli, treba, zato što hoće nešto napraviti, zato što hoće pomoći svojoj zajednici, ali ovi primjeri 10-tak loših primjera u Hrvatskoj sruše 2 tisuće dobrih primjera. Ako se u tim lošim primjerima radi o podvojenim ličnostima kao ministru koji je legalista 100%-tni dok je i ministara, kad je predsjednik gradskog HDZ-a onda potpiše čudni ugovor o kom zuji čitava država, ako je podvojena ličnost treba se liječiti, ali čovjek koji se bavi javnim poslovima ne može se u jednoj ulozi ponašati ovako, u drugoj ulozi ponašati onako. Sve te uloge su povezane i sve čine jednu zajedničku sliku. Jedan od sudionika tog karlovačkog slučaja poručio je nama naivcima nakon što je sve bilo gotovo da je, citiram: "Politika umijeće trgovine." Ja sam uvijek mislio da se to zove komercijala, valjda ne znam. Ima kolega koji očito znaju bolje, ima kolega koji su danas rekli da i dalje misle da je to zapravo pravi način da treba svakim mogućim manevrom doći do vlasti i onda na toj vlasti napraviti ono što čovjek misli. Ja ne mislim tako, ne mislim da svakim manevrom treba doći na vlast, ne mislim da je vlast tako važna i ne mislim da je treba na takav način osvajati. Dakle, prihvaćam ovu interpelaciju kao apel za poštenje u hrvatskoj politici da se ostvari ono što je Vlado Gotovac rekao da je politika dotična dama lakog morala, ako se njome bave takvi ljudi, a da je pošten posao ako se njome bave pošteni ljudi. A iskoristio bih ovu priliku da i građanima uputim apel. Pamtite 4 godine tko vas je prodao, pamtite. Hvala.
Pamti, pa vrati. Završili smo pojedinačnu raspravu. Imamo dva kluba za 5 minutnu raspravu. Klub HDZ-a, poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Moram priznati nakon uvodnog izlaganja kolege Josipovića naivno sam povjerovao da ćemo raspravljati argumentima, da ćemo raspravljati činjenicama. Ispostavilo se ipak u duhove rasprave da je to uglavnom bilo jedno optuživanje, jedni su se htjeli prikazati kao časni, moralni, pošteni, na druge smo se nabacivali da to baš i nije tako i mislim da ovom raspravom nismo utvrdili nikakve bitne činjenice. Ja kao što sam rekao i u onom uvodnom izlaganju, mi se ne slažemo sa navodima interpelacije da je Vlada odgovorna za neke nemoralnosti radi toga što navodno nije poduzela neke stvari i radi toga nećemo glasati za interpelaciju. Zaključci interpelacije uopće nisu sporni, njih po meni ne treba ni donositi. Točka 1. kaže "zadužuje se Vlada Republike Hrvatske da u okviru svoje nadležnosti poduzme mjere kojima će se na svim razinama pojačati odgovornost svih sudionika u obnašanju vlasti". Kolegice i kolege, o tome ne treba glasati. To ne treba biti u interpelaciji, jer Vlada i ova i svaka prošla i svaka buduća ona je već zadužena, ona je već za to zadužena i po Ustavu i po zakonima da poduzme upravo sve što je potrebno. Zbog čega glasati o tome? Točka 2. zadužuju se nadležna državna tijela da odmah pokrenu postupke iz svoje nadležnosti radi provjere vjerodostojnosti izjava o političkoj korupciji i utvrđivanju svih oblika odgovornosti za pokušaje navodnog podmićivanja pojedinih izabranih predstavnika. Smatram isto nepotrebno. I druga državna tijela su po zakonima upravo za to zadužena. A da bismo mi dokazali da ovo nije bila samo rasprava radi rasprave, da ovo nije bila samo rasprava u kojoj želimo nekoga diskreditirati, kojim želimo sebe prikazati kao poštenog a drugog kao nepoštenog zato očekujemo od podnositelja ove interpelacije da lijepo tim drugim državnim tijelima pored ovih 23 potpisa podnesu i 23 kaznene prijave sa svim podacima kako bi ta državna tijela sukladno interpelaciji mogla raditi. Samo toliko. Hvala lijepa.
Hvala. I poštovani zastupnik Silvano Hrelja u ime Kluba zastupnika HSU-a. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospodine državni tajniče! Ja bi svoj govor početo ovako. Kolegice i kolege u Hrvatskom saboru, ja vam se toplo ispričavam u ime Hrvatske stranke umirovljenika što smo vam prouzročili neugodnosti u parlamentarnom i u opće političkom životu. No, ne možete nam osporiti legitimno pravo da organiziramo u političkom djelovanju sve veći broj starijih osoba koji se po djelima jučerašnje i današnje politike doživljavaju kao teret društva a s ove političke govornice im se imputiraju grijesi i to bez dokaza. Kao grijeh je da je jedan 77. godišnjak potpisao ugovor u korist stranke. Je li sebi uzeo u đep? Ja dozvoljavam političku naivnost, političko neiskustvo. Pitam vas je li sebi uzeo u đep. Naravno, ako je nešto protuzakonito ne može opstati u životu. Nabacuje se blatom na HSU u četiri slučaja od ukupno 200 mjesta gdje je Hrvatska stranka umirovljenika prešla izborni prag. Recite molim vas u kojoj to stranci nema kukolja. Ja tvrdim da je HSU u cjelini igrala časno, iskreno i pošteno i otvoreno rekla da je interesira izvršna vlast jer samo na taj način može direktno utjecati da se popravi barem djelomično društveni i materijalni položaj starijih osoba. Gospodo, griješite dušu što u ovoj interpelaciji napadate HSU i vijećnike HSU-a jer da ste do sada vodili pravednu socijalnu politiku i razvijali pravnu državu Hrvatska stranka umirovljenika ne bi postojala kao politička stranka. Stoga umjesto kritike preispitajte svoj dosadašnji rad. Ne širite ageizam i isključivost prema starijim osobama u hrvatskom društvu a naročito ne u ovoj sabornici jer po pravu glas 90. godišnjaka jednako vrijedi kao i glas 19. godišnjaka, 30. godišnjaka itd. Ne bavite se lošom praksom i ne gradite jeftine političke pozicije. Ne problematizirajte već predložite rješenje. Predložite, iskoračite, riskirajte. Ajmo, 3% izborni prag bez predizbornih koalicija. Sve stranke koje prijeđu izborni prag moraju participirati u izvršnoj vlasti u proporcionalnim odnosima osvojenih glasova. Ajmo ljudi. To ćemo ipak morati predložiti mi iz Hrvatske stranke umirovljenika i ne vjerujem da ćemo to prihvatiti. Do tada ću ovdje slušati i gledati vrhunsko licemjerje kolege Mršića. On, upravo on, baš on mogao je spriječiti donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj regionalnoj samoupravi da njemu i njegovim političkim istomišljenicima nije bilo stalo legalizirati lošu praksu da su pročelnici u gradu Zagrebu bili protuzakonito izabrani u gradsko poglavarstvo. Dok se pred građanima Hrvatske odigrava politička utakmica koja je sama sebi cilj a ima male učinke sakupljanja jeftinih političkih bodova Hrvatska stranka umirovljenika neće glasovati za ovakve prijedloge ali neće glasovati ni za zakone koji umanjuju dosegnutu razinu prava i demokracije u ovoj državi. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravak netočnog navoda poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Netočno je što je kolega naš ustvrdio da mi ovdje prozivamo čitav HSU. To nije točno. Točno je i istina da svugdje ima kukolja i da nitko ne može unaprijed tvrditi da je u njegovoj sredini to nemoguće. To je točno. Ali je isto tako netočno kad vi ustvrđujete, kaže je li netko nešto uzeo u đep. Nije i onda nije kažnjivo. Ali naš zakon izrijekom kaže za sva ovakva djela za sebe ili drugoga. Ali ovdje SDP uopće ne smatra spornim ponašanje gospodina Franje Capana nego ministra Vukelića koji ga je u to uveo.
Poštovani zastupnik Nenad Stazić ispravak netočnog navoda.
Smatram da je netočna tvrdnja da je HSU postupao uvijek časno, iskreno i pošteno. Znate, nije ni časno ni pošteno uzeti novac od druge stranke, prodati mandat s jedne liste da bi se prešlo na drugu listu. Časno nije a nije ni pošteno zbog toga što postoji Zakon o političkim strankama u kojem je jasno definirano kako se financiraju političke stranke. Nigdje se u tom zakonu ne dopušta da jedna stranka financira drugu stranku na način da kupuje vijećnike te stranke. To je protuzakonito. Samim time što je protuzakonito nije pošteno a nije ni časno. Ali kažete vi ne gradite jeftine političke pozicije. Vidite, pojedine političke pozicije koje su osvojili pojedini HSU-ovi predstavnici u lokalnoj samoupravi nisu bile jeftine. Negdje su bile čak vrlo skupe.
Poštovani zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa, potpuno je netočno što je kolega zastupnik Hrelja rekao da ako govorimo o lošim primjerima političkih trgovaca unutar Hrvatske stranke umirovljenika ustvari odgurujemo ili govorimo ukupno o građanima Hrvatske treće životne dobi. To je potpuno netočno. Mi govorimo o konkretnim pojedincima. Ja nažalost evo moram reći da je Hrvatska stranka umirovljenika u Koprivnici dobila 205 glasova od 6,5 tisuća umirovljenika a da je lista koju sam ja vodio dobila 8 tisuća 700 glasova. Pretpostavljam da je puno više umirovljenika glasalo za mene nego za Hrvatsku stranku umirovljenika. Prema tome, u ime tih ljudi i građana treće životne dobi koji su ukazali povjerenje meni ja vam ukazujem da nije lijepo zbog loših pojedinaca u svojim redovima generalizirati cijelu priču i reći da je netko protiv svih građana treće životne dobi. Građani treće životne dobi ne glasaju samo za Hrvatsku stranku umirovljenika. Jer da je tako onda bi vi imali moć u ovom Saboru kakvu pridajete meni.
Državni tajnik Antun Palarić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo zastupnici! Evo, privodi se kraju treća ovogodišnja temeljita rasprava o lokalnoj samoupravi. I kada i sa Vladinog aspekta pokušam sumirati ostajemo kod zaključka da je u ogromnoj većini jedinica lokalne samouprave proces izbora, proces konstituiranja, formiranja vlasti, obnašanja lokalne samouprave proveden na savršeno zakonit način. U gotovo cjelodnevnoj raspravi stalno su se ponavljala dva ili tri možebitno sporna slučaja na kojima tijela državne vlasti rade i koji će budite uvjereni pronaći zakonito rješenje. Pa i USKOK ispituje tamo gdje postoji sumnja da je bilo nekakvog potkupljivanja, kriminala, zakonitosti ili nezakonitosti oko zaključivanja ugovora. No, razvoj lokalne samouprave je svima nama na duši, ja sam u to uvjeren i Vlada je tu poduzela i konkretne korake koje do sada nitko nije imao snage pokrenuti od izborne reforme do reforme izbornog sustava, do napuštana monotipskog oblika lokalne samouprave. I vjerujemo da će i ova rasprava biti jedan doprinos razvoju lokalne samouprave u Hrvatskoj. Ali kada govorimo o konkretnom prijedlogu o interpelaciji smatramo da za interpelaciju nema razloga. Zaključci koji su predloženi su uopćeni i mi tvrdimo da ih mi u cijelosti poštujemo i da vas nepotrebno na to podsjećati. Ali obrazloženje interpelacije je za Vladu neprihvatljivo stoga Vlada ostaje kod svoga izvješća. Naglašava da ostaje privržena demokraciji i vladavini prava i poštivanju volje građana izražene na lokalnim izborima. Da će tijela državne vlasti obavljati i nastavljati obavljati posao iz svoga djelokruga, u cilju poštivanja zakona ali sve sukladno europskoj povelji o lokalnoj samoupravi na način da će poštivati i volje izabranih liječnika. Život na lokalnoj razini ne odvija se u laboratoriju sterilnom nego su to živi ljudi, to je preko 8 tisuća vijećnika koji imaju svoju volju i imaju pravo sudjelovati u formiranju vlasti prema svojoj savjesti. Predlažemo da Sabor odbije interpelaciju. Hvala lijepa.
Hvala. I završni ostvrt u ime predlagatelja predstavnika Klubova zastupnika SDP-a, poštovana zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Iz ove današnje rasprave koju smo vodili mislim da se može zaključiti da smo uglavnom potvrdili razloge zbog kojih smo interpelaciju predali. U ovoj raspravi danas nitko nije negirao postojanje nemoralnih, nepoštenih radnji nakon lokalnih izbora. Čak štoviše ovdje smo utvrdili danas puno više takvih slučajeva nego što je to u samom uvodnom govoru ustvrdio i državni tajnik. Opravdanost ove interpelacije sasvim sigurno potvrđuje, ne ova današnja rasprava i svi slučajevi koji su ovdje izneseni, nego potvrđuje i najnoviji slučaj Odbora za zakonodavstvo gdje je vidljivo kako se nažalost i Sabor upleo u svojevrsno politiziranje u lokalnim izborima. I danas se nažalost ovdje takav slučaj nastojao relativizirati, objasniti kao nešto što i nije bilo tako loš potez i čitav Sabor je preko toga olako prešao. Činjenica je da ovo autentično tumačenje, odnosno vjerodostojno tumačenje nije dano od strane Odbora, dano je i napisano samo od predsjednika Odbora, međutim, dano je u ime Odbora za zakonodavstvo a ne kao osobni stav. I po onome što se iz svega ovoga može i vidjeti riječ je o tome da se prejudiciralo i vjerodostojno tumačenje koje bi trebalo dati Odbor za zakonodavstvo. Ovo pismo je po našem mišljenju autentično tumačenje koje dano prvenstveno zbog dezinformiranja javnosti, što ne bi bilo prvi puta, ali isto tako još jedanput želim upozoriti da se na ovaj način i ovaj Visoki dom upleo u politiziranje oko lokalnih izbora i lokalne samouprave. Isto tako je vrlo indikativno i potkrepljuje ovu našu tezu da je riječ o politiziranju i dezinformiranju javnosti i činjenica dakle, da je ovaj tekst poslan predsjedniku HDZ-a i radio Velikoj Gorici ali nije poslan onome tko je tražio vjerodostojno tumačenje. Dakle, još jedna potvrda i danas u ovome Domu da je ova interpelacija bila potrebna iako vi državni tajniče smatrate da nije bila potrebna, ja vam još jedanputa tvrdim da na ovom primjeru se pokazalo da je bila potrebna jer nema efikasne zaštite protiv onih koji ne poštuju proceduru i zakone i ne funkcioniraju institucije Hrvatske države. Što se tiče samih zaključaka, drage moji kolege iz HDZ-a ako smo mi napravili zaključke koji su uopćeni mene zanima zašto vi nakon svih svojih rasprava danas koje ste ovdje rekli, i potvrdili brojne nepravilnosti, brojne nemoralne radnje u dakle, odnosno poslije izbora u konstituiranju lokalnih vlasti zašto niste predložili bolje zaključke? Malo oštrije zaključke? Zaključke koji bi možda bili puno jači, puno snažniji, puno bolje obvezivali hrvatsku Vladu, dakle, evidentno je da problemi postoje. Da li to znači da niste spremni uvesti reda, i da jedino vama … [[Govornik se ne razumije.]] odgovara status Q? Da li to, da li na taj način šaljete takvu poruku? I što se tiče kaznenih prijava, za svaki ovaj slučaj koji je ovdje iznesen kaznene prijave su podnešene. To što organi do dan danas nisu dali svoj pravolijek ili odbacili kaznenu prijavu ili je podigli to govori dovoljno o radu tih institucija. Činjenica je da su mnoge institucije u nekim drugim slučajevima vrlo promptno reagirale, da su za jednog ministra kada je bio optužen za korupciju u roku samo dva dana dali mišljenje kako nema kaznenog dijela da je vrlo interesantno da puna dva mjeseca u nekim drugim slučajevima nisu mogli ili prihvatiti optužbe ili je odbaciti. Prema tome, još jedanputa mislim da je ova interpelacija u današnjoj raspravi pokazala da je bila potrebna da probleme u funkcioniranju lokalne samouprave prvenstveno kada su u pitanju sastavljanje vlasti na lokalnoj razini nakon završnih izbora da problema ima. I mislim da je loše zbog toga što ovaj Sabor nema dovoljno snage da izglasa ovdje određene zaključke koji bi obvezali Vladu Republike Hrvatske da te probleme riješi i da ne dočekamo sljedeće lokalne izbore sa istim problemima. Ovdje smo svi danas poslali poruku da hrvatski građani percipiraju politiku i političare kao nepoštene i kao jedno zvanje koje nije opće prihvaćeno. Svi zajedno doprinosimo toj jednoj slici. Ono što možemo napraviti, možemo uvesti reda kada su u pitanju ove nemoralne radnje, i mislim da na taj način možemo pomoći da svatko od nas ovdje puno lakše stane pred svoje građane a ne da nas neprestano trpaju u isti koš da smo svi jednako nepošteni i svi jednako nemoralni. Prema tome, o tome hoćemo li donijeti neke zaključke nakon ove interpelacije ili ne na taj način ćemo pokazati koliko smo i sami odgovorni i koliko sami možemo, dakle, doprinijeti da se problemi u ovoj zemlji rješavaju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda. Ispravci. Prvi, poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Netočan je navod uvažene kolegice da pismeno koga je potpisao predsjednik Odbora za zakonodavstvo gospodin Florijan Boras predstavlja vjerodostojno tumačenje i propise. To nije točno, to je dopis kojega je on kao predsjednik Odbora za zakonodavstvo uputio predsjedniku gradskog vijeća Velike Gorice. To je prvi navod koji ispravljam. I drugi. Apsolutno netočno je da je Sabor, dakle, Hrvatski sabor se nije upustio ni u kakvo politiziranje ili direktno uplitanje u ishod izbora na lokalnoj razini, niti je to proizlazilo iz bilo kakvih odluka, bilo odbora, bilo odluka samog Hrvatskog sabora ili ma koje rasprave koju smo u ova dva dana vodili. Hvala.
Drugi ispravak poštovani zastupnik Ivan Jarnjak. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, netočno da nije upućeno pismo na predsjednika Vijeća, Gradskog vijeća Velike Gorice jer i sam sam vidio dopis gdje točno piše da je na njega naslovljeno i da je njemu dostavljeno. Da li ga je on primio, zašto ga nije primio, ne bi trebalo i to, i to nama reći. I drugo želim reći da neprihvatljivo je da se pokušava Saboru sugerirati da utječe na sudske odluke. Pustimo neka pravosudna tijela rade svoj dio posla.
Treći ispravak, poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče, netočan je navod kolegice Opačić da je ova interpelacija bila potrebita i neophodna kako bi se određene stvari rasvijetlite, već je točno da je ovim dvjema interpelacijama SDP na čelu sa Račanom ispalio sav ovaj napad na Vladu Republike Hrvatske kako bi skrenuo pozornost sa svoje odgovornosti, svojih nečasnih rabota po pitanju izborne trgovine, te u konačnici i izbornog poraza, te za veliku štetu nanesenu hrvatskom gospodarstvu. Stoga, pucajući ćorcima te Linićevim spletkarenjem zamagljuju stvarnost u obmanjuju hrvatsku javnost.
Četvrti ispravak, poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković.
Netočno je kolegice da su zaključci koje ste predložili uopćeni. Oni su zapravo nepotrebni, jer zadužiti Vladu nije potrebno ovim zaključcima, ona je zadužena već po Ustavu i po zakonima. A zadužiti državna tijela zaista možemo samo kaznenim prijavama.
Gospođe i gospodo zastupnici, ova interpelacija ponijeta je u skladu sa Poslovnikom Hrvatskoga sabora, sa postavljenom tezom da Vlada odstupa od proklamirane politike i zaštite ljudskih prava, pravne države zakonitosti. Ta teza je propitana kroz ovu saborsku raspravu. Vlada je dala svoje izvješćem. Sigurno da postoji potreba da se kroz izborno zakonodavstvo, izborni sustav na lokalnoj i područnoj razini izbjegnu sve one moguće nejasnoće i … [[Govornik se ne razumije.]] koje otvaraju put, a koje ne zatvaraju put političkoj korupciji, trgovini, svim onim zamjenama vijećnika i sl. Dakle, taj zakon Hrvatski sabor treba donijeti prije sljedećih lokalnih izbora da se te trgovine onemoguće zakonom. Sigurno da će i izbor, neposredni izbor načelnika i gradonačelnika i župana u bitnoj mjeri reducirati ta žarišta političke korupcije trgovanja mandatima vijećnika. Žao mi je što se dogodio ovaj slučaj oko interpretacije sadržaja pisma predsjednika Odbora za zakonodavstvo, predsjedniku gradskog vijeća Gorice ne bi bilo dobro da ga se interpretira kao involviranje Sabora, Hrvatskog sabora u postizborne procese. Trebalo je više opreznosti kod i sastava pisma i traženja tumačenja i kod odgovora, ali sve to ne uključuje da bi se trebao izvesti, dopustiti zaključak da je Hrvatski sabor kao najviše predstavničko i zakonodavno tijelo uključen u, involviran na bilo koji način u nešto što bi bilo nezakonito. Zaključujem raspravu. Sutra ćemo nastaviti u 10 i 30 sa, 9 i 30, a bolje bi bilo u 10 i 30, ali u 9 i 30 sa u prvom čitanju, jer je prešlo u prvo čitanje, Izmjene i dopune Zakona o socijalnoj skrbi, pa ako stignemo i ovo pod točkom 5. o Izmjenama i dopunama Zakona o minimalnim mjerama zaštite u poslovanju sa gotovim novcem i vrijednostima. O potvrđivanju ovih statuta Akademije, budući da još nije sve razjašnjeno će se odgoditi rasprava o toj temi. U 15,00 sati sutra ćemo glasovati o ovome što smo danas i što ćemo sutra završiti. Zaključujem sjednicu. Treće. Interpelacija o radu Vlade RH u provođenju zakona i ostvarivanju vladavine prava te zaštiti demokratskih institucija i višestranačja kao najviših vrednota ustavnog poretka Republike Hrvatske sukladno Prijedlogu Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Odbija se Interpelacija o radu Vlade. Molim uključimo se. Možemo glasovati. Rezultat. Utvrđujem da je sa 66 glasova za, 1 suzdržanim i 27 protiv donesen predloženi zaključak.