Hajdemo sada na sljedeći prijedlog zakona, to je: - Konačni prijedlog Zakona o uzgoju domaćih životinja, drugo čitanje P.Z.E. br. 399 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda, primjenjuju se odredbe poslovnika koji se odnosi na drugo čitanje zakona, raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede, Tugomir Majdak, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane gđe saborske zastupnice, poštovani gospodo saborski zastupnici. Trenutni važeći Zakon o stočarstvu iz daleke 1997. sa svojim kasnijim izmjenama i dopunama najvećim dijelom je utemeljen na odredbama ZOO tehničkih pravnih akata EU, koji potiču s kraja '80. početkom '90. g. prošlog stoljeća. Tijekom godina usklađivanja hrvatskog zakonodavstva sa zakonodavstvom EU, usred diferencijacije i diversifikacije propisa koje uređuju pojedina područja poljoprivrede, provedba pojedinih poglavalja obuhvaćen je i navedenim zakonom, propisana je pravna obvezujućim aktima EU, preuzeta kroz druge nacionalne zakonodavne akte u pravni poredak RH, učinivši tako Zakon o stočarstvom nedovoljnom, učinkovitim i primjenjivim. Europski parlament i Vijeće su sa svrhom potrebe mijenjanja, usklađivanja, ujednačavanja, i stvaranje jedinstvenog i sažetog pravnog okvira u području ZOO tehnike, pristupili izradi objedinjavajućeg pravnog akta i donijeli uredbu 1012. i 2016. g. o ZOO tehničkim i genealoškim uvjetima za uzgoj uzgoj valjanih životinja, čistih pasmina, uzgojno valjanih hibridnih svinja i njihovih zamijenih proizvoda i trgovina njima kao i za njihov ulazak u Uniju te u izmjeni uredbe br. 60, 52, iz 2014. g. te Direktivi Vijeća iz '89. g. broj 68, odnosno 425 iz '90. g. I stavljanje iznos snage do određenih akata u području uzgoja životinja, kroz tzv. Uredbu o uzgoju životinja, a koja je na snagu stupila 8.6.2016. a punu primjenu od 1. studenog 2018. g. Konačnim prijedlogom Zakona o uzgoju domaćih životinja, osigurava se provedba uredbe o uzgoju domaćih životinja, kao temeljnog pravnog akta iz područja uzgoja domaćih životinja, kao i provedba, te preuzimanje drugih pravno obvezujućih akata EU, u pravni poredak RH. Dodatno urezuju se specifičnosti o provedbi uzgoja, reprodukcije domaćih životinja, očuvanje genetske raznolikosti, te procjene uzgojne vrijednosti kopitara, kroz organizaciju natjecanja. U odnosu na tekst zakona iz pravog čitanja pitanje stjecanja statusa izvornosti, pasmina domaćih životinja te priznavanje nove pasmine domaćih životinja, uređena je na način da jasno i nedvosmisleno propisana procedura koja se prati od odobrenja uzgojnog programa, koja ima za cilj obnovu pasmine ili stvaranje nove. Također detaljnije uređeno i proširenje geografskog područja provedbe uzgojnog programa, zbog mogućnosti proširenja pojedinih uzgojnog programa iz druge države članice na RH. Konačni prijedlog Zakona stavlja naglasak na uzgajivače koji drže domaće životinje isključivo u svrhu uzgoja, s ciljem stvaranje uzgojno valjanih životinja, boljih, proizvodnih sredstava. Uzgajači su se kao interesna skupina slobodno udruživati u uzgojne udruženja, uzgojne organizacije, osmišljavati, kreirati vlastite uzgojne programe te ih nakon odobrenja od strane Ministarstva poljoprivrede, provoditi na domaćim životinjama koje posjeduje. Osnovni cilj provedbe i uzgojnog programa, u punom smislu, tako postaje stvaranje i uzgoj valjanih životinja. Nadalje osnovni koncept uredbe o uzgoj životinja pa tako i konačnog prijedloga zakona, omogućava osamostaljivanje uzgojnog udruženja i uzgojnih organizacija u provedbi uzgojnih programa te naglašava potrebu jačanje njihovih administrativnih i institucionalnih kapaciteta u skladu sa smjernicama EU, za potpore u stočarstvu, kako bi navedene asocijacije u potpunosti ispunjavale uvjete za vođenje uzgojnog programa, te u odnosu na druga uzgojna udruženja i uzgojne organizacije s područja EU bile tržišno konkurentne. Zakonom se reguliraju uvjeti i načini priznavanja uzgojnog udruženja i uzgojne organizacije, koji će se po novom modelu provoditi odvojenim postupcima. Pri tome, ne postoji mogućnost da Ministarstvo poljoprivrede, ovlašćuje više uzgojnih udruženja ili uzgojnih organizacije za provedbu jednog odnosno, istog uzgojnog programa, na istoj pasmini domaćih životinja, a samim time i … [[Govornik se ne razumije.]] brojnih udruga, niži i viših razina, što u konačnici ima za cilj udruživanje i okrupnjavanje uzgajivača te jačanje svih oblika kapaciteta uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija. Zakon štiti institut prava vlasništva, privatnog vlasništva, te osobito naglašava pravo i potrebu upisa uzgajivača u uzgojno udruženje ili uzgojnu organizaciju. Domaću životinju, namijenjenu uzgoju, potrebno je upisati u neku od uzgojnih knjiga, koju vode ovlaštene uzgojno udruženje ili uzgojna organizacija. Imperativ upisa životinja u neku uzgojnu knjigu, i njezino uključivanje u provedbu uzgojnog programa, te stjecanje uvjeta za dobivanje zoo tehničkog certifikata za dotičnu životinju postoje važni elementi u držanju i uzgoju životinja. Uzgojnim udruženjima se u skladu s pozitivnim zakonskim propisima EU iz područja zaštite okoliša očuvanje bioraznolikosti i genetske varijabilnosti omogućuju da u okviru očuvanja životinjskih genetskih resursa steknu status banke gena uzgajajući reprezentativne kolekcije uzgoja… [[Govornik se ne razumije.]] i tako prošire svoje djelatnosti te aktivno sudjeluju u razmjeni i korištenju živih životinja i njihovog zametnog materijala s mogućnošću stjecanja financijske koristi. U području reprodukcije domaćih životinja namijenjenih uzgoju uvedene su obveze pravnih i fizičkih osoba nefinancijskog karaktera vezane za osposobljavanje i vođenje evidencije s ciljem praćenja i nadziranja korištenja zametnog materijala, a u svrhu kontrole tržišta zametnog materijala, poboljšanja kakvoće uzgoja i učinkovitije provedbe uzgojnog programa. Konačni prijedlog Zakona o uzgoju domaćih životinja u odnosu na tekst iz prvog čitanja, mijenjao se i u dijelu vezano za Hrvatsku poljoprivrednu agenciju, koja se ukida sukladno Zaključku Vlade RH o smanjenu broja agencija, zavoda, fondova, trgovačkih društava, instituta, zaklada i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima od 02. kolovoza 2018. godine. Hrvatska poljoprivredna agencija od 1. siječnja 2019. godine prestaje s radom te njezine poslove preuzima Ministarstvo poljoprivrede i Hrvatski centar za poljoprivredu i hranu. Također, mijenjale su se odredbe uz katastar pčelinjih paša koje će voditi Ministarstvo poljoprivrede, a ne Hrvatski pčelarski savez, kako je bilo navedeno u tekstu nacrta prijedloga zakona. Ministarstvo poljoprivrede sukladno odredbama Zakona o poljoprivredi i Zakona o veterinarstvu nadležno za upravljanje Jedinstvenim registrom domaćih životinja, a pčelinjaci i pčelinje paše moraju biti evidentirane u ovom registru, tzv. JRDŽ-u. Hvala na pozornosti. Evo podsjeća me također potpredsjednik da u uvodnom izlaganju odmah prihvaćamo i amandmane koji su izrazili Odbor za zakonodavstvo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, naziv Zakona o uzgoju domaćih životinja, jedino što je dobar naslov, a što se tiče samog uzgoja domaćih životinja, što se tiče stočara, ljudi koji se bave stokom, niti jednu ovdje mjeru, osim propisa šta imaju oni obavezu, niti jednu mjeru pozitivnu ja ne vidim ovdje, koja je mjera koja je u obliku ili nekakvog fonda ili nekakve pomoći da opstane svinjogojstvo, da je svinjogojstvo najveći uspjeh Sinja, da jednostavno više i nemamo u Hrvatskoj proizvodnju svinja, ništa niste nametnuli nego obaveze stočarima, da još više imaju papirologije, prijavljivanja, obaveza. Vi jednostavno nikako da shvatite, da ljudima treba, stočarima, osigurati izvore financiranja, opstanka njihove stoke. Da budu oni konkurentni. A ovo je jednostavno jedan papir koji je PR-ovski dobro odrađen koji samo nameće obaveze stočarima, a ne da zadrže domaće životinje.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem. Hvala na pitanju. Cijenjeni zastupniče Bulj, ovaj zakon donosi znači okvir za uzgojne programe, za držanje domaćih životinja, prethodni zakon o kojem smo raspravljali, konačni prijedlog zakona o poljoprivredi definira i programe i mjere poljoprivredne politike, uključujući i I. i II. stup zajedničke poljoprivredne politike, uključujući i nacionalne mjere potpore, prije svega sa naglaskom na stočarstvo, to vam je dobro i objasnio ministar Tolušić, u kojem dijelu ministarstva do sada u protekle dvije godine osmišljava mjere koje se financiraju iz europskog fonda za ruralni razvoj, odnosno putem nacionalne omotnice i putem I. stupa zajedničke poljoprivredne politike, ali isto tako i mjere, kriteriji koji su kroz druge zakone prilagođeni kao nešto što favorizira i prioritetno tretira stočare u okviru, znači, naših programa.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Domagoja Mikulića.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. U uvodnom dijelu naglasili ste kako je u biti u fokusu ovog zakona upravo uzgajivači domaćih životinja, da se jasnije reguliraju uvjeti i način priznavanja uzgojnog udruženja i uzgojne organizacije koji će se po ovom novom modelu u zakonu provoditi u odvojenim postupcima. Dakle, predlagatelj zakona je stvorio preduvjete za samostalan rad ovih uzgojnih udruženja i njihovo nastupanje na tržište, no ono što mene zanima je može li i kako će država, odnosno vaše ministarstvo podupirati rad tih udruženja? Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem cijenjeni zastupniče Mikulić. Do sada, u proteklih 10 godina, uzgojna udruženja, odnosno uzgojne organizacije i višeg i nižeg stupnja, znači govorimo o savezu odnosno o udrugama koje objedinjuju proizvođače u stočarstvu, kroz naš proračun Ministarstva poljoprivrede osigurali smo na toj 10-godišnjoj razini ukupno 6,8 milijuna kuna, znači po godišnjoj razini negdje između 650-700 tisuća kuna. Ove godine je taj iznos bio na toj razini, a od iduće godine Ministarstvo poljoprivrede osigurava daleko veći iznos na razini 2 milijuna kuna za povećanje konkurentnosti, kapaciteta uzgojne organizacije u stočarstvu.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Križanića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, mi danas raspravljamo o uzgoju životinja. Zakon propisuje da osposobljavanje za umjetno usjemenjivanje vrši Centar za umjetno usjemenjivanje, odnosno obrazovne ustanove. Posljednjih godina smo imali problema da su ljudi odlazili u Sloveniju, pa se to onda nije priznalo u Hrvatskoj. Što se tu promijenilo? I nadalje, zanima me po pitanju, što država poduzima po pitanju narušenog proizvodnog i uzgojnog potencijala, posebice za govedarstvo koje znamo da smo imali kvrgavu kožu, pa je potencijal narušen. Nadalje, dakle, govorim o mliječnom sektoru. Nadalje, kozarstvo, peradarstvo i pčelarstvo, to s jedne strane i svinjogojstvo kao sektor zasebno koje je u kolapsu i rasplodne krmače na kraju. Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem cijenjenom zastupniku Križaniću na pitanju. Znači da, do sada smo imali problema oko osposobljavanja uzgajivača. Oni su morali ići u inozemstvo kako bi osigurali, znači, određenu osposobljenost za ovaj vid svog posla, a ovdje se zakonom omogućava s jedne strane da naš Centar za reprodukciju odnosno Centri za reprodukciju mogu vršiti, znači, osposobljavanje odnosno obrazovne institucije i također da se prizna ova stečena obrazovana odnosno edukacija na razini inozemstva. U drugom dijelu vašeg pitanja, da, što se tiče narušenog proizvodno… [[Govornik se ne razumije]] u govedarstvu zbog kvrgave kože odnosno zbog i aflotoksina koji se danas bio spomenut i zbog ruskog embarga, država je osigurala odnosno Ministarstvo poljoprivrede 195 milijuna kuna za [[Upadica: Hvala]] nabavu ženske teladi u roku [[Upadica: Hvala]] 3 godina
Hvala. E sad vidite, jučer ste vi oborili kolega Grmoja na mene kad sam telefonirao, a ja sam telefonirao da se dogovorimo jer je bila zatražena žurna sjednica u roku od 24 sata, ja sam morao ju organizirati. Vidite, vi sada telefonirate i mislite da je to u redu, a nije bilo u redu kada sam ja telefonirao. Ja samo vam želim reći da kriteriji ne mogu biti različiti. Ako nije u redu ono što sam ja telefonirao, bez obzira što sam to radio zato jer sam morao u roku od 24 sata napraviti to, ovaj, onda apsolutno nije u redu niti da vi telefonirate za vrijeme sjednice, jel tako? Izvolite, u čemu je povrijeđen Poslovnik.
Povrijedili ste čl. 33. jer mi držite ovdje predavanje, ja sam imao poziv i odmah sam prekinuo, rekao sam da sam na sjednici i da imam repliku, a mi smo vas zastupnici 5 minuta upozoravali, vi ste istovremeno vodili sjednicu i razgovarali na telefon. I nemojte uspoređivati, zove, bitan mi je poziv, rekao sam ne mogu sada u Sabornici i prekinuo sam odmah. I ne znam zašto me sada prozivate ovdje kad uopće nisam razgovarao na mobitel, nego sam odmah prekinuo. Iskorištavate sada situaciju da opravdate svoje potpuno neprimjereno ponašanje jučer.
Da, vidite, ovaj, vama to naravno ne odgovara i očito vama kriteriji nisu isti. Vi sebi dozvoljavate nešto što meni, smatrate da… [[Govornik se ne razumije]] imati, a dapače, nije to bilo baš tako jer je tu bila tolika vika da, evo, kolega Madjer nije uopće mogao govoriti, ja sam ga, dapače, molio da mu omogućimo govoriti, ali nije bilo. No, pustimo, samo sam htio to konstatirati. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Željka Lenarta, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ja vas ne razumijem, moram … [[Govornik se ne razumije]] , imate dvostruke kriterije. Poštovani državni tajniče, ja se nadam da će ovaj Zakon donijeti rješenje onog velikog problema koji se odnosi na prvenstveno na konje koji se drže na slobodnom pašnjaku, pa kasnije rade veliku štetu, bili smo svjedoci u nekoliko poljoprivrednih emisija se govorilo o tome, o lošem gospodarenju njihovih vlasnika, do dan danas nismo riješili taj problem i dan danas imamo te štete koje se dešavaju, evo i u našem Sisačko moslavačkom kraju, ali dešavaju se i u drugim dijelovima RH gdje se tako zlo upotrebljavanja držanja čini. Nitko, na žalost, ne može stati na kraj tim ljudima koji cijelu zimu drže stoku izvan staja, pate stoku i rade štetu ostalim poljoprivrednicima i drugim građanima. Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem na pitanju gospodine saborski zastupniče Lenart, ovaj Zakon definira uzgoj domaćih životinja. Pitanje nadležnosti, znači, koje ste vi spomenuli je dio iz zakonodavnog okvira, Zakona o veterinarstvu odnosno Zakona o zaštiti životinja koji smo izmijenili u tom smjeru, kako bi rješavali ovu problematiku, znači, držanja životinja.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Hvala poštovani predsjedavajući. Evo, vidite, ja dok govorim, ne razgovaram na mobitel, kao što ste vi to jučer činili. Znači, poštovani državni tajniče, ja imam pitanje, stočari i dalje nemaju dovoljno zemlje, dali ste tobožnje poticaje za sustav krava tele, a što je s mljekarima? Znači, to je jedno pitanje. A imamo ovaj problem zemljišta da su ljudi investirali u izgradnju novih staja, a općine im oduzele zemljište i to je ključni problem naših stočara. Zemljište i ovaj problem poticaja koji sam istaknuo. Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem cijenjeni zastupniče Grmoja na pitanju. Evo, već sam u dijelu odgovora gospodinu Križaniću, odgovoriti ću i ponoviti ću dio na koji način se prioritetno krenulo prema obnovi proizvodnog, narušenog proizvodnog potencijala za mljekarski sektor odnosno govedarstvo, 195 milijuna kuna u 3 godine u okviru dvije mjere je rezervirano putem Nacionalnog proračuna. Neću spominjati ovim putem, ali ih podsjećam vas i na mjere ruralnog razvoja, mjere 4.1 odnosno 4.2 u kojem mljekari odnosno prerađivačka industrija vezana za primarni sektor u proizvodnji mlijeka može računati na određena sredstva. Što se tiče Zakona o poljoprivrednom zemljištu, ukoliko ima slučajeva, znači, od strane jedinica lokalne samouprave da se krši zakon, to nam naznačite, prioritetni, znači, poljoprivrednici su stočari koji nemaju dovoljan broj površina u odnosu na broj grla stoke temeljem novog Zakona o zemljištu.
Želi li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne Onda otvaram raspravu i prvi će u ime kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Znači, što se tiče samog Zakona o uzgoju domaćih životinja, mi imamo tu pritužbe na niz, znači, članaka ovog Zakona. Ono što je posebno, znači, za nas problematično da ovaj Zakon donosi niz dodatnih odredbi koje su kontradiktorne sa Uredbom, kontradiktorne unutar prijedloga Zakona, nejasne, neodređene ograničavajuće i diskriminirajuće za subjekte koji se bave znači uzgojem ili proizvodnjom životinja. Npr. u prijedlogu zakona najprije se u članku 3. stavak 1. dodaju novi pojmovi i njihovo pojašnjenje. Unatoč tome što je uredbom trebalo ujediniti terminologiju i što je trebalo pojednostaviti dosadašnja pravila zar je donositelj uredbe zaboravio neki pojam definirati u članku 2. uredbe? Radi ukazivanja na nelogičnosti u pojmovima treba se osvrnuti na članak 21. stavak 1. prijedloga zakona koji glasi: „Pčelar je fizička ili pravna osoba koja se bavi uzgojem i/ili držanjem pčela.“. Nejasno je čemu služi ta definicija kada uredba u članku 2. stavak 1. točka 7. definira tijelo koje se bavi uzgojem. Ako ta definicija nije dovoljno dobra zašto se u prijedlogu zakona ne daje definicija govedara, svinjara, ovčara, kozara, kokošara a ne samo pčelara? Da bude još kontradiktornije prijedlog zakona ista pravila želi nametnuti i osobi koja samo drži pčele, dakle nema namjeru ni uzgajati ni upisati svoje životinje kao uzgojno valjane u matičnu knjigu. Isto tako prijedlog zakona uvelike je nejasan i kontradiktoran u pogledu razlikovanja pojmova: uzgojno valjana životinja, uzgojno valjana životinja čiste pasmine ili uzgojno valjana hibridna svinja, članak 2. stavak 1. točke 3. Uredbe. I uzgojno valjana životinja čiste pasmine, životinja koja je upisana ili registrirana i prihvatljiva za upis u glavni dio matične knjige, članak 2. stavak 1. točka 3. Uredbe. Dakle, pojam uzgojno valjana životinja je širi pojam od pojma uzgojno valjana životinja čiste pasmine. Dakle može postojati uzgojno valjana čista, uzgojno valjana životinja bez upisa u matične knjige. Umjesto ovih pojmova ili pored ovih pojmova iz Uredba prijedlog zakona koristi pojmove: uzgoj domaćih životinja, ciljani odabir jedinki za plansko sparivanja zbog stvaranja uzgojno valjanog potomstva članak 3. stavak 1. točka 1. prijedlog zakona. I uzgajivač, osoba koja odabire jedinke domaćih životinja namijenjenih uzgoju za sparivanje s ciljem stvaranja uzgojno valjanog potomstva koja sudjeluje u provedbi odobrenog uzgojnog programa, članak 3. stavak 1., točka 5. prijedloga zakona. Ovakvom terminologijom briše se razlika između subjekta koji žele životinje upisati kao uzgojno valjane u matičnu knjigu i onih koji to ne žele na način da se diskriminira i ograničava one osobe koje nemaju namjeru upisivati svoje životinje kao uzgojno valjane u matičnu knjigu. Rezultat brkanja ovih pojmova dovodi do sljedeće kontradiktornosti između uredbe i prijedloga zakona. Uredba u članku 4. stavak 1. propisuje: „Udruga uzgajivača, uzgojna društva ili javna tijela mogu u pogledu uzgojno valjanih životinja čistih pasmina podnijeti prijavu nadležnim tijelima za priznavanje ka uzgojno udruženje.“ Prijedlog zakona u članku 5. stavak 1. propisuje: „Pravna osoba koja se bavi uzgojem domaćih životinja s namjerom stvaranja uzgojno valjanih domaćih životinja podnosi ministarstvu zahtjev za priznavanje uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije.“. Dakle postoji kontradikcija između pojmova mogu i podnose gdje pojam „mogu“ iz uredbe predstavlja opciju dok je pojam „podnose“ iz prijedloga zakona zapravo obvezujući. Da se radi o obavezi proizlazi iz dijela 5. Prekršajne odredbe prijedloga zakona. Naime novčanom kaznom kažnjava se osoba ako se bavi uzgojem domaćih životinja s namjerom stvaranja uzgojno valjanih domaćih životinja bez prethodnog rješenja ministarstva, članak 5. stavak 1. i 6. ovog zakona. Ponovno se citira članak 49. uvoda uredbe koji glasi: „Podrazumijeva se da države članice niti njihova nadležna tijela ne bi trebale koristiti ovu uredbu kako bi zabranili, ograničili i ometali korištenje uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili njihovih zametnih proizvoda za proizvodnju životinja koje nisu namijenjene za upis ili registraciju kao uzgojno valjane životinje u matičnu knjigu ili uzgojni upisnik. Ove kontradiktornosti osobito se odražavaju u članku 19. prijedloga zakona koji glasi, znači tiče se uzgoja sive pčele, to je članak znači 19., zahtjev da se mogu prodavati samo matice uzgajivača koji su upisani u registar uzgajivača matica je neprovediv i protivan pravu EU. To bi značilo da svaki proizvođač matica iz EU ili van EU mora biti upisan u registar uzgajivača matica. Čemu uvođenje još jedne administrativne obveze u obliku registra uzgajivača matica kada su sve djelatnosti i sve domaće životinje već obuhvaćene nekim oblikom evidencije, npr. trgovačko društvo, OPG, obrt, jedinstveni registar domaćih životinja. Ovdje se ponovno ukazuje na već citirani članak 1. stavak 2. uredbe i stavak 49. uvoda uredbe. Znači prijedlog zakona propisuje upravo suprotno toj uredbi. Odredbe prijedloga zakona onemogućuju pristup trgovini, odnosno korištenje pčelinjih matica bilo kome tko nije u registru uzgajivača matica bilo on iz RH ili države članice EU ili treće zemlje. Ovakvim zakonskim rješenjem zabranjuje se, ograničava ili ometa korištenje kako uzgojno valjanih životinja i njihovih zametnih proizvoda koje su upisane kao uzgojno valjane životinje u matičnu knjigu ili upisnik tako i one koje nisu namijenjene za upis ili registraciju kao uzgojno valjanih životinja u matičnu knjigu ili upisnik. Ovo ograničenje je još pojačano stavkom 3. gdje se propisuje da registar uzgajivača matica vodi priznato uzgojno udruženje. Dakle drugo sporno je pitanje zašto registar uzgajivača vodi priznato uzgojno udruženje. Uredba između ostalog propisuje pravila za priznavanje uzgojnih udruženja i uzgojnih organizacija te za odobravanje njihovih uzgojnih programa, bez da se ograničava broj tih udruženja ili organizacija. O tome da ne treba odbijati priznanje novih uzgojnih udruženja govori pasus 21 uvoda uredbe. Hrvatski zakonodavac pak odlučuje da postojati samo jedno priznato uzgojno udruženje koje će povrh toga dobiti ovlast da vodi registar uzgojivača matica. Dakle, dobiva ovlast da vodi registar uzgajivača koji su mu predstavljaju konkurenciju na tržištu. Nadalje se ovlašćuje to udruženje da vodi registar znači uzgajivača koji koriste uzgojno valjane životinje čistih pasmina ili njihov zametni, njihovih zametnih proizvoda i kad se proizvode životinje koje nisu namijenjene za upis ili registraciju kao uzgojno valjane životinje u matičnu knjigu ili uzgojni upisnik. Dakle, ovakvo zakonsko rješenje dovodi do diskriminacije, ograničavanja poduzetničke slobode i do nejednakosti. Isto tako ovakvim zakonskim rješenjem znači članak 21. stavak 2., 3. i 4. dodjeljuje se ovlast Hrvatskom pčelarskom savezu, udruzi građana, da utvrđuje pašni red, dakle načine, uvjete korištenja i dodjela na korištenje pčelinje paše, broj i smještaj košnica, vremensku pojavu medenja, površinu pašnog izvora i udio medonosnog bilja u ukupnom biljno sastavu na području pasišta te predvidljivost pčelinje paše. Nakon što Hrvatski pčelarski savez utvrdi pašni red isti određuje dostupnost pčelinje paše pčelarima. Načini, načini i uvjeti korištenja i dodjele na korištenje neke stvari broj smještaj pokretnih stvari, košnica na nekoj nekretnini u isključivoj je ovlasti vlasnika nekretnine i vlasnika bilja bez obzira da li se na toj nekretninu, nekretnini zemljištu nalazi pčelinja paša. Znači ovakvim zakonskim rješenjem, krši se i poduzetnička sloboda, naime jednoj udruzi građana Hrvatskom pčelarskom savezu daje se da utvrđuju način, uvjete korištenja i dodjele korištenja pčelinje paše, čime se tu udrugu i njezine članove stavlja u monopolni položaj na tržištu te je stoga članak 21. stavak 2., 3. i 4. u suprotnosti s odredbom članka 49. stavka 2. Ustava RH koji glasi. Podsjećam, država osigurava svim poduzetnicima jednak pravni položaj na tržištu. A to ovim prijedlogom zakona nije na snazi. Što se tiče znači ostalih odredbi, možda još spomenuti znači da je članak 21. stavak 5. i 7. također u suprotnosti s odredbom 48. stavka 1. Ustava RH koji se glasi, koji glasi. Jamči se pravo vlasništva. Budući da ograničava vlasnika da svoju stvar košnicu postavi na način koji želi na svoju nekretninu ili dopusti postaviti tuđu stvar košnicu na svoju nekretninu. Te ograničava vlasnika u načinu gospodarenja i iskorištavanja svoga bilja, znači pčelinje paše. Znači ovdje je vidljivo da je zakon kontradiktoran, da narušava znači i tržišne slobode i pravo na privatno vlasništvo, tako da u tom smislu on se kao takav nikako, nikako ne može podržati. Ima tu još niz znači odredbi na koji bismo mogli upozoriti npr. odredbi koji se tiču znači samog povjerenstva koja treba razmatrati zahtjev za priznavanje uzgojnog udruženja ili uzgojne organizacije i podnijeti ministarstvu mišljenje o zahtjevu. Za zaključiti je da se pod zahtjev misli na prijavu iz članka 4. stavak 1. uredbe, ako se ne kritizira nesigurnost zbog nejednake terminologije. Znači, nadalje se člankom 5. stavak 4. navodi sastav povjerenstva čine predstavnici ministarstva, pravnih osoba s javnim ovlastima iz znanstvenih ustanova. Ova odredba je izričito neodređena i netransparentna, neodređeno je koji je broj članova povjerenstva, koji je broj od toga broj predstavnika ministarstva, broj predstavnika pravnih osoba s javnim ovlastima, a koliko je broj iz znanstvenih ustanova, koje su to pravne osobe s javnim ovlastima, tko predlaže, tko bira, po kojim kriterijima, na koje razdoblje članova povjerenstva. Članak 26. stavak 9. prijedloga zakona glasi. Znači, inspekcijski nadzor nad provedbom ovog zakona i propisa donesenih na temelju njegovog obavljanja, na temelju njega obavlja poljoprivredna inspekcija. Potrebno je ispitati koja stručna znanja su potrebna za kontrolu provedbe pravila iz uredbe gdje je glavno pitanje uzgoj uzgojno valjanih životinja čiste pasmine. Ima li poljoprivredni inspektor sa završenim fakultetom iz područja agronomije ikakva saznanja o uzgoju životinja koja bi premašivala znanje prosječene osobe, a kamoli posebna stručna znanja iz područja veterine. Osim što takva osoba nema posebna stručna znanja o uzgoju životinja nema ni stručna znanja iz prava kako bi mogao pravilno primjenjivati propise čiju provedbu treba kontrolirati. Znači, niz proturječja, mi smatramo da bi zbog toga valjalo pristupiti izradi cjelokupnog prijedloga zakona iznova, polazeći od toga da je uredba obvezujuća u cijelosti izravno primjenjiva i da je potrebno samo osigurati primjenu bez nekih većih korekcija. Evo, toliko od mene, mi naravno ovakav zakon kao Klub MOST-a ne možemo podržati. Hvala.
Hvala vam lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Josip Križanić.
Poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege, govorimo o prijedlogu Zakona o uzgoju domaćih životinja. Ovaj prijedlog zakona je slijednik Zakona o stočarstvu čije smjernice i odredbe datiraju iz 80-tih prošlog stoljeća. Zakon je u međuvremenu mijenjan i dorađivan ali bi ovaj novi zakon trebao dati sažetak objedinjavajućeg akta te implementacije EU direktive i uredbi koje smo preuzeli ulaskom u EU. Uređuje se uzgoj trgovine genetskog materijala te način reprodukcije domaćih životinja. Nadalje, propisuje se provedba umjetnog osjemenjivanja, vođenje evidencije i Registra o proizvodnji i prometu sjemena i zametaka, katastra pčelinjih paša, uzgoj peradi, svinje i konja te nadzor i kontrola uzgoja. Zakon su regulirana uzgojna udruženja, uzgojne organizacije koje ministarstvo priznaje na 10 g. Takvo udruženje i reorganizaciju podnosi zahtjev ministarstvu za priznanje jednog ili više uzgojenih programa čiji je cilj obnova pasmine i stvaranje nove pasmine o čemu ministarstvo odlučuje na temelju mišljenja povjerenstva ili savjeta kojeg imenuje ministar. U cilju poboljšanja konačnog prijedloga zakona između dva čitanja, dodan je novi članak kojim se uređuje mogućnost proširenja geografskog područja, provedbe uzgojnog programa. Također se jasno uređuju postupci stjecanja izvornosti i priznavanja statusa nove pasmine. Ovakvo udruženje i reorganizacija samostalno obavlja specifične aktivnosti kao što su vođenje matičnih knjiga, uzgojne dokumentacije, DNK analize dok trećim osobama mogu povjeriti provedbu testiranja rasta, razvoja i drugih fenotipskih oblika. Genetska raznolikost odražava se provedbom uzgojnih programa korištenjem i ... [[Govornik se ne razumije.]] genetskog i ... [[Govornik se ne razumije.]] materijala u banke gena. One moraju ispunjavati određene uvjete kao što su genski resursi pojedinih vrsta i pasmina domaćih životinja, objekte, opremu i stručno osoblje. Ugrožene pasmine dio su nacionalne baštine te se njihovo čuvanje ostvaruje provođenjem odobrenim uzgojnim programima. Osnovni cilj provedbe uzgojno valjanog programa je stvaranje i uzgoj uzgojno valjanih životinja. Reprodukcija domaće životinje provodi se prirodnih pripustom, umjetnim osjemenjivanjem i prijenosom zametaka odnosno embrio transferom. U prirodnom pripustu smiju se koristiti samo uzgojno valjana muška grla u skladu sa odobrenim uzgojnim programom čiji je cilj očuvanje pasmine. Umjetno osjemenjivanje mogu obavljati pravne i fizičke osobe dok prijenos jajnih stanica i zametaka mogu obavljati samo pravne osobe. Pravne i fizičke osobe o provedenim radnjama moraju voditi evidencije i podatke unositi u registar. Osposobljavanje osoba za obavljanje ovih poslova obavljaju centri za sakupljanje i skladištenje sjemena odnosno centre za umjetno osjemenjivanje te ovlaštene obrazovne ustanove. Domaće životinje namijenjene uzgoju i njihovi zameci kojima se trguje na tržištu EU-a ili ulaze u EU, moraju biti praćeni zoo tehničkim certifikatom. Uvodi se i Katastar pčelinih paša koje vodi ministarstvo poljoprivrede koje utvrđuje i pašni red umjesto dosadašnjeg Pčelinjeg saveza kako je bilo navedeno u prijedlogu za prvo čitanje. Uzgojno valjana perad može se proizvoditi samo od jaja peradi čistih pasmina i djedovskih matičnih jata koje moraju biti u središnjem popisu matičnih jata. Ovim zakonom propisana su i pravila natjecanja kopitara koja se n smiju razlikovati od pravila EU-a a uza njihovu su primjenu odgovorni nacionalni sportski savezi dok organizator natjecanja primjenjuju pravila. Inspekcijski nadzor nad provedbom ovog zakona obavlja Državni inspektorat koji kontrolira čitav niz odredbi kao što su provedba, trgovina, dokumentacija, uzgoj, držanje i poštivanje uvjeta. Također novost u ovom zakonu odnosno prvo čitanje jest ukidanje HPA-e sukladno zaključku Vlade iz kolovoza 2018. g. jer od 1.1.2019. njezine poslove preuzima Ministarstvo poljoprivrede i Hrvatski centar za poljoprivredu i hranu. Tamo stupanjem na snagu prestat će važiti Zakon o stočarstvu i puno, čak 29 pravilnika koji se tiču Zakona o stočarstvu dok će nove podzakonske akte vezane uz provedbu ovog zakona, donijeti ministar od godinu dana. Ja apeliram i da se to i napravi jer će inače doći i do problematike. Klub HDZ-a će ovaj zakon naravno podržati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime koje će govoriti poštovani zastupnik Alen Prelec.
Hvala poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče. Pa evo ovaj zakon među ostalim je napravljen zbog ukidanja agencija, zbog prilagodbi europskim uredbama ali ja bi rekao da je on i dosta tehničke prirode. Kako ne bi samo rekli da je dobar i bez kritika, malo ćemo evo reći ono što ustvari vidimo nešto sporno u tome, prije svega u članku 9. a ja ću pročitati jedan dio članka 9. koji smatram da je sporan pa ćemo evo, samo da državni tajnik čuje ono što mislim da nije u redu. Veli, „Udruženje i organizacija mogu trećim strankama povjeriti provedbu testiranja rasta, razvoja, proizvodnih oblika i genetskog vrednovanja uzgojno valjanih životinja povezanim sa upravljanjem njihovim uzgojnim programima sukladno članku 27. stavka 1. točki uredba EU.“ E pa tu mi vidimo određenu opasnost, mislimo da je ovaj članak 9. izuzetno opasan kad govorimo o trećim strankama. Koje su to treće stranke? Omogućavaju upravljanje uzgojnim udruženjima osobito u trenutku kad se ostavlja jedan zrakoprazni prostor ukidanjem HPA koja je uveliko bila pomoć u dosadašnjem funkcioniranju uzgojnih udruženja. Postavlja se i pitanje kojim resursima ljudskim i informatičkim i stručnim će uzgojna udruženja obavljati navedene poslove pod pravim stavkom članka. U Hrvatskoj slične institucije ne postoje odnosno drugim riječima prepuštamo kontrolu uzgoja strancima gdje ovakve tvrtke postoje. Tu se i bojim, sve što prepuštamo strancima mislim da neće na dobro ispasti i tu treba malo bolje ovo regulirati i vidjeti ustvari kako će taj članak 9. zaživjeti. Također ovim prijedlogom otvara se mogućnost i sukoba interesa. U dijelu provedbi zakonskih odredbi značajan dio posla u području provedbe genetske izgradnje, preuzele su uzgojne organizacije. Koje su to uzgojne organizacije? Uzgoj domaćih životinja, osim nekoliko konjogojskih koji samostalno funkcioniraju. Do sada su se u svom funkcioniranju oslanjale na pomoć državnim institucija pod ovim prvenstveno mislim na Hrvatsku poljoprivrednu agenciju iako povjerljivi podatak, treba pitati koliko je djelatnika agencije bilo direktno uključeno u rad pojedinih saveza i udruga. A mi znamo da ukupno u sustavu Ministarstva poljoprivrede, radi 3000 ljudi i danas imamo 100-29 savjetodavnih službi. Koliko su oni doista direktno uključeni u pomoć našim poljoprivrednicima, odnosno stočarima? To je praksa u ostalim državama članica EU. Uzgoj domaćih životinja u ekonomskom i socijalnom pogledu ima stratešku važnost za poljoprivredu RH. I doprinosi očuvanju njezinih prirodnih i kulturnih baština. Ta poljoprivredna aktivnost koja doprinosi sigurnosti i opskrbe kvalitetom i zdravom hranom izvor je prihoda za poljoprivrednu zajednicu te temelj očuvanja života u ruralnom prostoru. Uzgoj domaćih životinja najbolje se promiče poticanjem korištenje uzgojno valjanih životinja čistih pasmina ili uzgojno valjanih hibridnih svinja, zabilježene visoke genetske kakvoće kroz sustav tehnološko tehničkih postupaka u uzgoju i iskorištavanja domaćih životinja. Spomenuti sustav podrazumijeva razvijanje učinkovitih metodoloških pristupa u području biotehnologije i primjenu i korištenje rezultata istih kroz postupke tehnološko tehničkog karaktera u uzgoju i iskorištavanjem domaćih životinja koji se nazivaju zajedničkim imenom zoo tehnika. Ovim zakonom je i cilj potaknuti udruživanje i okrupnjavanje uzgajivača, to je i sam ministar rekao u jednom intervjuu, ja mislim da je to dobar smjer. Mi imamo dosta uzgajivača odnosno, poljoprivrednika koji se bave uzgojem svinja i krava, međutim, oni nisu dovoljno udruženi i preslabi su za jedan zajednički pristup na poljoprivrednom tržištu. EU zakon omogućavaju osamostaljenje uzgojnih udruženja i to je dobro što donosi ovaj zakon osamostaljenje, kako bi oni mogli samostalno nastupati na tržištu. Brigu treba voditi i o očuvanju genetskih raznovrsnosti, ali i reprodukciji domaćih životinja, autohtone sorte, evo ja sam onako ja bi rekao posebno sentimentalan prema kraju u kojem živim, a živim i u Hrvatskom zagorju, taj dio, Zaprešića i … [[Govornik se ne razumije.]] kraja je hrvatsko Zagorje, mi tamo imamo autohtone sorte zagorskog purana, koji je jedno vrijeme Zagrebačka županija, odnosno, Zagorska županija promovirala, i davala posebne poticaje. Pa evo, i u tom smislu, smatram da je tu važno da brinemo o reprodukciji tih domaćih životinja i autohtonih sorti. Zagorski puran, može biti jedan od brendova ove naše hrvatske poljoprivrede. Kada govorimo o domaćim životinjama, onda možemo reći, jasno to su krave i svinje, e sada, u tom dijelu, moram se osvrnuti na neke konkretne stvari, evo ja sam imao jednog stočara, odnosno, mljekara, koji je radio značajne rezultate na hrvatskom nivou, bio je jedan od boljih hrvatskih mljekara, sa izuzetnim rezultatima, međutim, oni nije mogao opstati. Nije mogao opstati prodajem mlijeka na hrvatskom tržištu, Dukatu, kojeg je otkupljivao. Cijena mlijeka, otkupna cijena mlijeka je bila takva da jednostavno on nije mogao preživjeti, okrenuo se, ono kak se kaže, udaj se u se i u svoje kljuse počeo proizvoditi prerađevine od mlijeka, prodavati mlijeko na mlijekomatu i evo danas, je jedan uspješan poljoprivrednik, koji ima svoju budućnost, sa kojim odnosno, sa svoje 3 djece vidi načina kako će opstati u hrvatskoj poljoprivredi. To je jedan pozitivan primjer, nažalost, nema takvih puno pozitivnih primjera. Puno, puno farmi u Hrvatskoj je propalo, upravo zbog te niske cijene, zbog toga što se nisu udruživali, ojačali. Ja se nadam, da će i uz ovakve zakone, koje će ih potaknuti i koji će brinuti o tome, da hrvatska poljoprivreda ne ide silaznom putanjom, nego da raste, što sadašnji trend nije i nadam se da će to se sve promijeniti. To je bio jedan primjer mljekara, ministar Tolušić je u onom prijašnjem zakonu govorio kupujte hrvatske proizvode. Pa evo, ja vjerujem da većina hrvatskih kupaca želi kupovati hrvatske proizvode, oni su sigurno kvalitetniji proizvodi, time potičemo domaću proizvodnju. E sada, da li su oni povoljni i da li su jeftiniji od uvoznih proizvoda? Nisu. To je isto, u prijašnjoj raspravi bilo, zašto oni nisu povoljniji, zašto nisu barem konkurentniji u uvoznim proizvodima. Evo, to je isto bit toga svega skupa taj zakon treba i to regulirati, način kako da budu naši domaći proizvođači konkurentniji. Ministar je rekao to možemo napraviti na način da ih potaknemo, da svi kupujemo. Ali jasno, nećemo kupovati samo domaći proizvodi, zbog toga što evo želimo dobro domaćih proizvođačima, zato što imamo osjećaj prema hrvatskim proizvodima, nego moraju biti konkurentni, odnosno, cjenovno prihvatljivi. Jednako kao što evo, proizvodnja svinja u Hrvatskoj je pala na nivo koje nije bilo, odnosno, nikada gore nije bilo. Uvozimo svinje, imamo domaći pršut, ali taj domaći pršut nije od domaće svinje, nego se kupi iz uvoza iz Mađarske ili iz raznih zemalja iz okruženja. Znači potaknimo kupnju, ali potaknimo i proizvođače da imaju zašto proizvoditi i da budu konkurentni. To su zakoni o kojima moramo razmišljati. Moramo svojim konkretnim akcijama i svaki građanin i svi mi skupa zalagati se za to da hrvatski proizvođač, poljoprivredni proizvođač bude konkurentan, da kupujemo te proizvode ali im pomoći da oni budu i cjenovno prihvatljivi. Osim ovih primjedbi koje sam naveo, ove dvije primjedbe, ... [[Govornik se ne razumije.]] evo vas molim da se to uvaži, mi i nemamo nekih posebnih primjedbi vezano za ovaj zakon. I žao mi je što nije ovdje sad ministar da ne kaže da kritiziramo radi kritike, jer nama danas nije stvarno interes da kritiziramo radi kritike nego jednostavno to su dobronamjerne kritike. Mislim da je oporba ovdje da ukaže za sve slabosti zakona i ovoga zakona i onog prethodnoga, da zajedničkim snagama radimo na dobrobiti hrvatske poljoprivrede, hrvatskog gospodarstva i da se to uzme sa jednom, ja bih rekao dobrom namjerom, jer s moje strane barem to je dobra namjera. I mi iz kluba SDP-a evo nastojimo sve zakone koji su dobri i kojima ne vidimo velike nedostatke podržati i protiv ovog zakona nećemo biti, nadam se da ćemo ga prihvatiti ali ćemo biti suzdržani. U svakom slučaju želimo pokazati dobronamjernost u raspravama, ukazati i na stvari koje ne valjaju zato da potaknemo ministra i njegove suradnike da budu još bolji, da još pišu bolje zakone ali da budu konkretni kada je u pitanju želja za pomoći hrvatskom poljoprivredniku, želja za pomoći da hrvatski poljoprivrednik ima takav status da može preživjeti. U svakom slučaju, evo ovaj zakon, za ovaj zakon nemamo puno primjedbi i nećemo biti protiv njega. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Prelecu na ovoj raspravi. Prelazimo na pojedinačne rasprave, poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, uvaženi tajniče sa svojim suradnikom, kolegice i kolege. Zakon o uzgoju domaćih životinja kao što je u ime kluba govorio kolega Grmoja, znači imamo, dosta smo to dobro iščitali, imamo brojne primjedbe, međutim činjenica je bez obzira na primjedbe da u ovome trenutku domaće životinje su vrlo rijetke zbog toga što je politika, nije radila u interesu razvoja stočarstva pa i u po pitanju udruživanja, jednostavno to je vidljivo kada vidimo statističke pokazatelje u posljednjih 10-ak godina i danas a još prije još su rapidniji. Žao mi je što to ne shvaća ni ministar ozbiljno, šta on ovdje cijelo vrijeme u biti je u svom zakonu koji je ... [[Govornik se ne razumije.]] Zakon o poljoprivredi i u biti cijelo vrijeme i govori oporba ovo, oporba ono. Meni je žao evo šta nismo zaštitili, ... [[Govornik se ne razumije.]] na poreznoj reformi amandman prihvatili i o dalmatinskom pršutu, drniškom pršutu, od proizvoda koje su svinje, međutim sve manje u Hrvatskoj je svinja. Ja mislim da trebaju konkretne mjere za domaće životinje, za ljude koji se bave s time stočari, pastiri ili čobani i da će to biti ono što će biti vrlo bitno za razvoj ovog kraja. Ovo govorim zato što dolazi iz Dalmacije, iz Rima je poznata Dalmacija po tome što je to bio ovčarski kraj, su se uzgajale koze i znam šta znači i dok sam bio mlađi nemam baš, nisu to sad nekakve godine koliko je bilo znači stoke, koliko je danas. Rezultati su katastrofalni, katastrofalni, ovdje trebaju konkretne mjere što se tiče uzgoja domaćih životinja a te mjere su opstanak ljudi na tome području i nije, to i nije trenutno u fokusu ni ove Vlade ni bivših Vlada jer jednostavno takvi su poražavajući, ponižavajući rezultati i zbog toga imamo ovo što je kolega u ime kluba govorio SDP-a, imamo da uvozimo svinje iz drugih država da bi proizveli dalmatinski pršut, da bi proizveli dalmatinski pršut ili nešto treće. Znači jednostavno nismo raditi u zaštiti domaćih životinja, ne u zaštiti nego jednostavno da se uzgajaju domaće životinje. Tako je i u mljekarskoj proizvodnji. Ne tako davno imali smo 64 tisuće proizvođača mlijeka, sada imamo ispod 5 tisuća proizvođača mlijeka, puno veći uvoz a to je sve posljedično vezano šta jednostavno uvozni lobiji odrađuju svoj posao i uvozni lobi je to napravio katastrofalno. Ja ću ponoviti i još jednu priču, meni je neshvatljivo da u Hrvatskoj najviše uvozimo od svega od 3 milijarde eura da u Hrvatskoj uvozimo milijardu, najviše se uvozi prehrambenih proizvoda, najviše se uvozi svinjetine, to je stvarno ... [[Govornik se ne razumije.]] dok su nam farme prazne u Slavoniji. Tako da ovi zakoni i prenormiranost, mi imamo znači i prenormiranost, mi imamo previše prepisivanje europskih uredbi i europskih direktiva da bi se dodvorile europskim činovnicima dok smo zapustili svoju tradicionalnu proizvodnju koju bi trebalo naravno modernizirati ali u tome svemu smo u biti kako bi se dodvoravali europskim činovnicima mi smo u biti zaboravili selo, seljaka. Očito je bilo ljepše ulaštene cipele obrisali nego da su od blata negdje u Slavoniji ili Dalmatinskoj zagori. Evo još jednom tajniku bih rekao da je vrlo bitno mjere, da očekujemo a ne samo obaveze i odgovornosti stočarima kojih je sve manje. Evo, nažalost pastira, stočara ili kako kaže kolega Bačić čobana je sve manje. Pa očekujem da će mjere, konkretne mjere kroz razne fondove, ne samo u EU, ... [[Govornik se ne razumije.]] EU jer ta sredstva mi kaskamo stoljeće da ćemo poticati stočarstvo i opstanak ljudi na svojim ognjištima a poglavito rekao sam Dalmatinska zagora, zaleđe Primorja, Lika, Slavonija, naravno Gorski Kotar i sva ta brdsko planinska područja. Znači stanite u zaštitu seljaka. Evo, hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju. Imamo repliku, poštovani kolega Križanić, izvolite.
Gospodine Bulj, htio sam već danas replicirati ali nije bilo prilike za to, nekoliko puta ste spomenuli da je trebalo među stopu PDV-a od 13% primijeniti na dalmatinski i na drniški pršut. S time se nikako ne slažem i nikad se neću složiti, tako dugo dok u tom dalmatinskom i drniškom pršutu ne bude barem jedan milimetar svinjetine iz Hrvatske države. Dakle odgovorno tvrdim da u 95% drniških i dalmatinskih pršuta imamo uvozne butove. U tim pršutima imamo samo hrvatsku sol i hrvatski zrak, odnosno buru. Takvom stopom PDV-a od 13% kad bi ju primijenili i na dalmatinski i drniški pršut koji ima dodanu vrijednost puta 10, bi dodatno uništili domaću hrvatsku poljoprivrednu stočarsku proizvodnju, to tvrdim odgovorno i tako dugo neću dići ruku za to dok god ne budu dalmatinski proizvođači pršuta kupovali hrvatsku svinjetinu. Hvala vam.
Zahvaljujem, odgovor kolega Bulj, izvolite.
Pa ja se slažem s vama da jednostavno sve manje svinja i svinjetine koji su domaći proizvodi i tu smo suglasni i to je ono zbog čega se ne slažem sa ministrom, a očito ni vi sa ministrom Tolušićem jer jednostavno čovjek koda živi u drugoj državi, koda ne živimo u istoj državi, u istom području, on govori sasvim obrnuto o ovome šta ste vi sada rekli, on priča bajke, koliki su poticaji, koliko on daje, koliko je on ostvario, koliko je on nametio, koliko je on svega toga napravio. U biti slažem se, sve više uvoz i to GMO hranu, uhranjene svinje, to je poznato, koje se uvoze sojinom, sojom, kojom hrane se, uvoze se i prodaju, proizvode se razni domaći, pod krinkom domaći proizvodi, koji u biti u konačnici nisu domaći jel su proizvedene uzgojne svinje u drugim krajevima. Zato se tribamo svi zajedno boriti i poticati da ljudi uzgajaju domaće životinje na našim područjima. Mi to ne radimo, a ja sam suglasan u ovom prvom dijelu, a očito ste onda i vi [[Upadica: Zahvaljujem]] onda… [[Govornik se ne razumije]] sa ministrom Tolušićem koji hvali se što je on sve napravio.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bulju na odgovoru. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Domagoj Hajduković, nije nazočan. Završna riječ u ime predlagatelja, državni tajnik gospodin Tugomir Majdak, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici ne preostaje mi ništa drugo, nego da vam zahvalim na konstruktivnoj i pozitivno usmjerenoj raspravi u okviru Konačnog prijedloga Zakona o uzgoju domaćih životinja, čak i onima se zahvaljujem koji su imali primjedbe na verziju iz prvog čitanja. Evo, hvala vam na pozornosti.
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Josip Križanić, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine državni tajniče, niste mi odgovorili odnosno ostali ste mi dužni odgovoriti što Ministarstvo konkretno poduzima po pitanju narušenog proizvodnog i uzgojnog potencijala, nešto ste mi rekli o govedarstvu i sektoru krava tele, ali niste mi ništa odgovorili vezano uz ovčarstvo, kozarstvo, peradarstvo i pčelarstvo, niste imali vremena, pa vas molim da mi to odgovorite i svinjogojstvo na kraju. Hvala.
Izvolite državni tajniče.
Zahvaljujem, evo, cijenjeni zastupniče Križanić, da nisam imao vremena, znači, osim ovog dijela od 195 milijuna kuna za obnovu narušenog proizvodnog potencijala u sektoru govedarstva, konkretno, za sektor mljekarstva, Ministarstvo poljoprivrede je osiguralo još 24 milijuna kuna u trogodišnjem razdoblju, kao i ovom isto 195 milijuna isto je za trogodišnje razdoblje, za sustav krava tele, za peradarski i ovčarsko kozarski sektor, ali postavili ste još dodatno pitanje koje sad niste postavili, znači, u svinjogojskom sektoru na godišnjoj razini, uzgojno valjana grla, znači, rasplodne krmače imaju 1.000,00 kn potpore, dok sve one izvorne i zaštićene pasmine po, znači, uvjetno grlo imaju potporu od 200,00 EUR-a godišnje.
Zahvaljujem državnom tajniku na odgovoru. S ovime smo iscrpili sve rasprave po ovoj točki dnevnog reda, vidim da je gospodin Križanić zadovoljan s odgovorom. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem se još jednom državnom tajniku Ministarstva poljoprivrede i njegovom suradniku na obrazloženjima i na odgovorima. Glasovati ćemo o ovoj točki dnevnog reda kada se za to steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o uzgoju domaćih životinja, drugo čitanje, P.Z.E. br. 399. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo predlagatelj ih je prihvatio i oni postaju sastavni dio Konačnog prijedloga Zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o uzgoju domaćih životinja. Utvrđujem da je sa 78 glasova ZA, jednoglasno, donesen Zakon o uzgoju domaćih životinja.
Poštovane kolegice i kolege, prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda, - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o prostornom uređenju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 529 Predlagatelj je Vlada RH. Na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i čl. 204. Poslovnika HS-a. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku sukladno čl. 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave temeljem čl. 197. Poslovnika HS-a. Raspravu su proveli nadležni Odbor za zakonodavstvo i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Molim predstavnika predlagatelja Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja da nam da dodatno obrazloženje Konačnog prijedloga Zakona, izvolite državni tajniče.
Poštovane zastupnice i zastupnici. Temeljem Zakona o prostornom uređenju koji je stupio na snagu 1.1.2014. godine, osnovan je Hrvatski zavod za prostorni razvoj koji obavlja stručne poslove prostornog uređenja za RH. Kao što znamo već iz više izlaganja, Vlada RH donijela je Zaključak 2. kolovoza 2018. godine o smanjenju broja agencija, zavoda, fondova, instituta, zaklada, trgovačkih društava i drugih pravih osoba sa javnim ovlastima i tim Zaključkom planirano je da se Hrvatski zavod za prostorni razvoj pripoji Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja i da on nastavi svoj rad u sastavu Ministarstva sa datumom 1. siječnja 2019.-te godine. Donošenjem predloženog Zakona, Hrvatski zavod za prostorni razvoj pripojiti će se Ministarstvu, stručne poslove prostornog uređenja za RH obavljati će Ministarstvo putem nadležne unutarnje ustrojstvene jedinice Zavoda za prostorni razvoj. Dostupnost javnosti donesenog prostornog plana državne razine u analognom obliku osigurati će Ministarstvo. Ministarstvo će preuzeti sve poslove, radnike, arhiv i drugu dokumentaciju, sredstva za rad, prava i obveze, financijska sredstva i drugu imovinu Zavoda. Hrvatski zavod za prostorni razvoj prestati će postojati danom upisa brisanja u sudski registar i danom brisanja Hrvatskog zavoda prestati će mandat ravnatelju toga Zavoda, prestati će mandat predsjedniku Upravnog vijeća i članovima upravnog vijeća. Što se pak tiče nadalje, ovim zakonom produžuje se rok koji je sada 5 g. u kojem za izdvojeno građevinsko područje izvan naselja nije donesen urbanistički plan uređenja i do kojeg nije izgrađena osnovna infrastruktura. Znači on prestaje biti građevinsko zemljište i taj rok produžujemo na 7 g. s obzirom da je čl. 43. stavak 6 određeno da je to 5 g. Znamo da je spomenuti zakon donesen 1.1.2014. i za one prostorne planove koje je takva odredba, kada je stupila na snagu bi taj rok prestao 1.1.2019. to bih naravno za posljedicu imalo i veliki broj građevinskih područja koja bi prestala biti građevinska, a možda su već i u tijeku izgradnja osnovne infrastrukture ili su u tijeku izrade urbanističkih planova, tako da to produljujemo na 7 g. da se izbjegne takva jedna nezgodna situacija. Drugih nekih izmjena u ovom hitnom postupku nije bilo. Znači da ponovim sve što je vezano uz zaključak vlade je tema i ova jedna hitna izmjena koja je vezana uz rok. Ministarstvo naravno priprema i izmjenu Zakona o prostornom uređenju koje će na, pred ovim Saborom doći negdje, ja se nadam u 2 mj. što nam je nekakav plan i tu će biti dosta izmjena vezanih uz reforme a to je ugl. informatički sustav. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku g. Meeštriću na ovom obrazloženju. Imamo 1 repliku poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi državni tajniče. Do nas je stiglo otvoreno pismo 4 strukovne komore, hrvatske komore, dakle, inženjera građevinarstva, Hrvatske komore inženjera elektrotehnike, Hrvatske komore inženjera strojarstva i Hrvatske komore arhitekata, koji navode da ovaj prijedlog zakona napravljen bez ikakve konzultacije sa strukom, da uvodi nered kao i nesigurnost u ovaj sektor, i iz tog razloga su oni poručili, dakle, potpredsjedniku Vlade, ministru Šromaru da ovaj zakon povuće i skine sa dnevnoga reda. Molim vas, da li možete prokomentirati to otvoreno pismo, da li ste ga primili, da li ste se o njemu očitovali, imali kakvih izmjena u odnosu na onaj prijedlog koji ste prethodno uputili.
Zahvaljujem kolegi Bunjac, odgovor državni tajnik Meštrić, izvolite.
Hvala na pitanju. Što se tiče ovog zakona, to je djelomično vjerojatno pitanje i u slijedeći Zakon o komori arhitekata, ali ja ću vam samo otvoriti kratko, znači ovaj zakon bio je na savjetovanju, prošao je sve standardne procedure koje zakon mora proći i takvih nekih primjedbi mi nismo imali. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru. Želi li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Davor Lončar, izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Što se tiče izmjena i dopuna Zakona o prostornom uređenju samo je svrha administrativno rasterećenje … [[Govornik se ne razumije.]] sustava u skladu s planom Vlade RH. Pozdravljam što će se Hrvatski zavod za prostorni razvojni integrira kao ustrojna jedinica u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja, na način da sve poslove koji su do sada radili nastavljaju i dalje raditi, jer zavod je vrlo bitan za prostornu plansku struku, za sve razine RH. Sadašnja i buduća zadaća Hrvatskog zavoda za prostorni razvoj vrlo važno i obuhvaća između ostalog, izradu, odnosno, koordinaciju izrade i praćenje provedbe državnog plana, prostornog razvoja koje donosi Hrvatski sabor. Javnost je pozitivno prihvatila stručne skupove, sa potpore ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja organizaciji zavoda kao što su urbano ruralne veze, geje je ključna tema bila odnos manjih i većih urbanih centara i njihovo ruralnog okoliša u kontekstu prostornog planiranja, zatim stručni skup urbana sanacija je bespravna gradnja sagledana sa više aspekata, kao konferencija o… [[Govornik se ne razumije.]] u povodu obilježavanja 2 međunarodnog dana … [[Govornik se ne razumije.]] Vijeće Europe. Sadašnji djelatnici Zavoda kao državni službenici, više će vremena posvetiti stručnim poslovima, jer će kadrovski, … [[Govornik se ne razumije.]] teške poslove obavljati zajednički u službi ministarstva. Još valja isteći čl. 43. stavak 6 koji se definira da izdvojeno građevinsko područje iz 2 naselja za koje u roku od 5 g. a rok teče od '14. nije donesen … [[Govornik se ne razumije.]] plan ili nije izgrađena infrastruktura, će biti i predložen na rok još do 2 g. i ovim putem pozdravljam taj prijedlog, jer je to smanjenje troškova jedinice lokalne uprave, no u roku od dodatne 2 g. mogu ići takvim aktivnostima. Izdvojena građevinska područja za izvan naselja treba planirati i tamo gdje se očekuje zainteresiranost za bolja i veća gospodarska ulaganja. Problem nastane da se određeno području rezervira, a ništa se na njemu ne gradi. Time se onemogućava područje za koje su zainteresirani novi ulagači i smatram da je to jako velika mjera. Klub HDZ-a će podržati ovaj konačni prijedlog Zakona. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lončaru na ovoj raspravi. U ime Kluba zastupnika HNS-a poštovana kolegica Bernarda Topolko, izvolite kolegice.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o prostornom uređenju. Ovim prijedlogom zakona, koji se usklađuje sa zaključkom Vlade RH, od kolovoza ove g. a vezano za smanjenje broja agencija, zavoda, fondova i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima, s ciljem njihovog učinkovitog rada, planirano je da Hrvatski zavod za prostorni razvoj 1.1.2019. se pripoji Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja. Klub zastupnika HNS-a prihvaća ovaj prijedlog zakona i to iz više razloga. Prije svega, zakon će pripajanjem zavoda ministarstvu omogućiti racionalniju organizaciju poslova i učinkovitije poslovanje, što će za posljedicu imati ukupno smanjenje operativnih troškova poslovanja. Također, ovim prijedlogom zakona produžit će se rok od 5 godina, na 7 godina u kojem za izdvojeno građevinsko područje izvan naselja nije donesen urbanistički plan uređenja ili do kojeg nije izgrađena osnovna infrastruktura, prestaje biti građevinsko zemljište. Naime, odredbom čl. 43 st. 6 važećeg zakona, propisano je da izdvojeno građevinsko područje izvan naselja, za koje u roku od 5 godina od dana njegovog određivanja nije donesen urbanistički plan uređenja ili do kojeg nije izgrađena osnovna infrastruktura, prestaje biti građevinsko zemljište. Spomenuti rok počeo je teći danom stupanja na snagu tog zakona, odnosno 1. siječnja 2014., što znači da ističe 1. siječnja 2019. godine. Navedeno će za posljedicu imati da veliki broj građevinskog područja, uključujući i one za koje je izrada urbanističkog planova u tijeku i za koje je u pripremi izgradnja osnovne infrastrukture, istekom roka od 5 godina prestaju biti građevinska područja, a što bi prouzročilo veliku štetu gospodarstvu i rezultiralo znatnim utroškom vremena za dopunu prostornih planova, a samim tim i znatne financijske troškove. Stoga odredbom ovog članka, odnosno produženjem roka s 5 na 7 godina, takva će se situacija izbjeći. Kao što sam napomenula, klub zastupnika HNS-a podržava ovaj prijedlog zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Topolko. Završna riječ u ime predlagatelja, poštovani državni tajnik gospodin Danijel Meštrić, izvolite.
Pa evo, ja vam se zahvaljujem na ovoj kratkoj i konkretnoj raspravi. Ali, ipak bih jednu rečenicu možda napomenuo, koja je bitna, a spomenuo ju se gospodin Lončar. Naš zavod se zapravo ne ukida, on nastavlja dalje raditi u sklopu ministarstva. Radit će na državnom prostornom planu, dakle ne ulazi u nekakvo tržište. Ono što se ukida, to je gospodin Lončar, saborski zastupnik Lončar, dobro primijetio. Ukida se ravnatelj, ukida se predsjednik upravnog vijeća, ukida se cijelo upravno vijeće, ukida se administracija, navala itd. i oni dalje nastavljaju raditi u sklopu ministarstva koje ima te službe. Evo, hvala.
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku na završnoj riječi. S ovime s iscrpili… A imate repliku, ispričavam se kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo, predsjedavajući, uvaženi tajniče. Prostor je nešto najbitnije i prostor tribamo čuvati i tribamo ga njegovat. Međutim, činjenica mi je i žao mi je, pozvao sam vas danas na vrlo bitnu tribinu, a ja sam dao zakona, izmjena Zakona o gradnji gdje bi bazne stanice i latinski stupovi trebali građevinsku dozvolu kao u cijeloj EU ili na cijelom kontinentu, jedino u Hrvatskoj nije. Dali ste negativno mišljenje, to je vaša stvar i nije dobio većinu Odbora. Nadam se da ću dobit od saborskih zastupnika. Žao mi je, pozvano je danas ministarstvo da sudjeluje na okruglom stolu di je bilo preko 40 udruga i brojni ljudi, ja sam to organizirao, žao mi je što iz Ministarstva graditeljstva nitko nije bio nazočio jednoj atmosferi, gdje se bilo… [[Govornik se ne razumije.]] dobili ste poziv ministarstvo. Žao mi je što izbjegava ministarstvo taj razgovor o očuvanju našeg prostora i da radimo u interesu naših građana, a ne u interesu stranih teleoperatera jer je ovdje činjenica da su teleoperateri iznad zakona u RH. Ne treba im građevinska dozvola niti poštivaju današnje norme. Žao mi je što niste došli. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, državni tajnik Meštrić, izvolite.
Pa evo, ovo možda nije direktno vezano uz Zakon o prostornom uređenju iako je vezano, bazne stanice jesu planirane prostornim planovima, no ja sam u svojem izlaganju rekao da mi krećemo u izmjenu Zakona o prostornom uređenju, izmjenu Zakona o gradnji, bit će velika rasprava, bit će savjetovanje i tu možda imamo mjesta i za nekakav popravak. Evo, hvala.
Zahvaljujem državnom tajniku na odgovoru. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o prostornom uređenju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje PZ broj 529, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o prostornom uređenju. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno, 79 glasova ZA, donesen Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o prostorno uređenju.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o komori arhitekata i komorama inženjera u graditeljstvu i prostornom uređenju. Sjedite državni tajniče, pozvat ću vas. Hitni postupak, I. i II. čitanje, PZ br. 530, predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika HS. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje I. i II. čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave temeljem čl. 197. Poslovnika HS. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Pozivam predstavnika predlagatelja, državnog tajnika, poštovanog gospodina Danijela Meštrića da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Još jedanput pozdravljam uvažene zastupnice i uvažene zastupnike. Zakonom o komori arhitekata i komori inženjera u građevinarstvu i prostornom uređenju uređen je temeljni ustroj, djelokrug, javne ovlasti i članstvo u Hrvatskoj komori arhitekata, Hrvatskoj komori inženjera građevinarstva, Hrvatskoj komori inženjera strojarstva i Hrvatskoj komori inženjera elektrotehnike. Svrha Zakona o dopuni Zakona o komori inženjera u graditeljstvu i prostornom uređenju je osiguranje provedbe Zaključka Vlade koji je donijet 2. kolovoza 2018. o smanjenju broja agencija, zavoda, fondova, instituta, zaklada, trgovačkih društava i drugih pravnih osoba sa javnim ovlastima, kojima je planirano da se hrvatski prostorni razvoj pripoji Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja i da poslove koje je obavljao zavod, da će je obavljati nadležno ustrojstvene jedinice unutar ministarstva sa datumom početka 1.1.2019. S tim u vezi potrebno je izmijeniti odredbe koje se odnose na mirovanje članstva u komori, kako bi se zaposlenicima Hrvatskog zavoda za prostorni razvoj, koji obavljaju poslove izrade poslovnih planova, omogućilo obavljanje tih istih poslova i nakon spajanja Hrvatskog zavoda u Ministarstvo, znači poslova koje će obavljati u ministarstvu. Za provođenje ovog zakona, nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu. Znači to je nastavak na ovaj zakon, koji smo maloprije iznio da bi od ljudi koji su radili u zavodu a s obzirom da je ovaj zakon propisivao da djelatnici ministarstva ne mogu izručivati prostorne planove, ovime se izmjenom omogućuje tim djelatnicama, da rade na državnom prostornom planu.
Zahvaljujem poštovanom državnom tajniku, želi li možda izvjestitelji odbra uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Davor Lončar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Kada su u pitanju Zakon o komore … [[Govornik se ne razumije.]] ugostiteljstvu i prostornom uređenju, predloženom se osigurava provedu smanjenja broja agencija i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima. Naime, agencije obavljaju poslove a gledajući sa aspekta … [[Govornik se ne razumije.]] i transparentnosti za krajnje korisnike je prihvatljivije, da postoji jedan ured s jasnim ovlastima. Donošenje predloženog zakona stručne poslove za državu omogućuje dosadašnjim zaposlenicima Hrvatskog zavoda za prostorni razvoj da nastavi nadalje obnašati svoje stručne poslove, ali sada u ministarstvu prostornog planiranja i graditeljstva. Zakon pored općih odredbi sadrži odredbe kojima se uređuje ustroj, područje i način rada komore, javnost rada komore, tijela komore, javne ovlasti komore, opći akti koji donosi komora, upis u imenike komore, mirovine i prestanak članstva komore, te odgovornost prekršajne odredbe, nadZoR nad provođenjem zakona. Klub HDZ-a će podržati zakon. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lončaru. U ime kluba zastupnika Mosta odustali ste kolega, u ime Kluba zastupnika HNS-a poštovana kolegica Bernarda Topolko, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, poštovana kolegice i kolege. Evo pred nama je još jedan zakon iz resora graditeljstva, tj. … [[Govornik se ne razumije.]] točnije prijedlog zakona o dopuni Zakona o komori arhitekata i komorama inženjera u graditeljstvu i prostornom uređenju. Riječ je o prijedlogu zakona koji se isto kao i prethodne usklađuje sa zaključkom vlade RH od 14. kolovoza ove g. a vezano za smanjenje broja agencija zavoda fondova i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima s ciljem njihovog učinkovitog rada. Prijedlogom zakona planirano je da se Hrvatski zavod za prostorni razvoj pripoji ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja, odnosno, da od 1.1.2019. nastavi rad u sastavu ministarstva. Klub zastupnika HNS-a prihvaća ovaj prijedlog zakona, jer će se njime prije svega omogućiti racionalna organizacija poslovanja i učinkovitije poslovanje, što će za posljedicu imati ukupno smanjenje operativnog troškova poslovanja. Također donošenjem zakona, omogućiti će se dosadašnjim zaposlenicima Hrvatskog zavoda za prostorni razvoj, koji za preuzimanjem poslova od strane ministarstva postali državni službenici u ministarstvu, da i dalje obavljaju poslove prostornog planiranja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Bernardi Topolko na ovoj raspravi, zaključujem raspravu, zahvaljujem se državnoj tajnici Dunji Magaš i državnom tajniku Danijelu Meštriću na obrazloženjima prijedloga i odgovorima. Glasovati ćemo o ovoj točki kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o komori arhitekata i komorama inženjera u graditeljstvu i prostornom uređenju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ broj 530, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem ga glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o komori arhitekata i komorama inženjera u graditeljstvu i prostornom uređenju. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 ZA i 1 SUZDRŽAN, je donesen Zakon o dopuni Zakona o komori arhitekata i komorama inženjera u graditeljstvu i prostornom uređenju. Poštovane kolegice i kolege dobro jutro. Prije nego što nastavimo sa radom, pozdravio bih u ime svih nas učenice i učenike obrtničke i tehničke škole iz Dubrovnika. Dobro nam došli. Danas na dnevnom redu 1. točka je: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obnovljivim izvorima energije i visokoučinkovitoj kogeneraciji, drugo čitanje, P.Z. br. 419; Predlagatelj je Vlada RH na temelju članaka 85. Ustava RH i članka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo, Odbor za zaštitu okoliša i prirod. Vlada je podnijela amandman koji postaje sastavni dio Konačnog prijedloga Zakona. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje. S nama je poštovani državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike Ivo Milatić. Izvolite.