Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja riječ uzeti poštovani državni tajnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Evo drago mi je da gospodin Grmoja zna što ja mislim, ali ja mislim da sam dužan odgovoriti s obzirom na važnost ove teme i s obzirom na situaciju u kojoj se nalazimo. Ovo je procedura, gospodine Škibola bila predviđena u redovitim okolnostima da nakon što je hrvatska Vlada prihvatila završetak pregovora sa američkom stranom, nakon što je ministar pravosuđa potpisao u Washingtonu sporazum sa američkim glavnim državnim odvjetnikom, da Hrvatski sabor sukladno Ustavu u čl. 141. ratificira ovaj važan međunarodni dokument. Zašto se tako dugo pregovaralo? Ja sam rekao da se radi o više hrvatskih vlada 11 godina, naša obveza je kada smo ušli u EU 2013. godine je da preuzimamo pravnu stečevinu EU, krovni sporazum iz 2003. godine potpisan je sa zemljama članicama EU, međutim bilateralni što je obveza svake države da u nacionalnom parlamentu to ratificira je sada došao na red. Zašto dugo godina? Zato što se radi o potpuno dva drugačija pravna sustava, američki, hrvatski i europski nešto je što instituti koji Amerikanci imaju u svom pravnom sustavu ne poznaje hrvatski pravni sustav. Da bismo zaštitili hrvatske državljane u specifičnim stvarima kao što su specifična pitanja, to nije samo kaznenopravni aspekt, to je politički, međunarodni i međudržavni. Mi smo razgovarali o instrumentima institutima da ih prilagodimo našem pravu koji američki sustav poznaje, a hrvatski ne poznaje. Mi smo vodili brigu o tome da posebno zaštitimo hrvatske državljane od isključenja koja nisu potrebna, a radi se o postupcima koje Hrvatska može provesti u svom pravosudnom sustavu. Dakle, ukoliko je počinjeno kazneno djelo, kazneno djelo ubojstva je kazneno djelo, da li je ono počinjeno u Hrvatskoj ili u Americi razbojstvo i slično je svakako kazneno djelo i mi počinitelja moramo progoniti. Dakle vodili smo posebno računa o tome da se svaki aspekt kako izručenja tako i međunarodne uzajamne pravne pomoći, pitali ste što je to. To su vam zajednički timovi, eksperti, zamolnice za ispitivanje stranaka bilo u jednoj državi, bilo u drugoj državi, … video konferencijom, sprečavanje kibernetičkog kriminala na razini da se mora postupati hitno, dakle nema vremena za neke druge procedure, to smo sve riješili međusobnim pregovorima, ali sve je to napisano u ovom zakonu što su elementi tih dogovora. Dakle tu nema nikakovih tajni ni skrivanja, radi se o vrlo važnom dokumentu, ali s obzirom na situaciju korona virusa, na situaciju potresa mi smo procijenili da je ovo kratko obraćanje bilo dovoljno, da ste vi kao zastupnici dobili materijale u zakonima. A isto tako dužnost mi je da kažem da hrvatsko pravosuđe mora funkcionirati sa ovim ugovorima i bez njih i ono funkcionira. Postoje važne druge otvorene teme, gledajte gospođo Pusić to su vize, mi smo negdje u 11. mjesecu ove godine to trebali završiti, problem dvostrukog oporezivanja sa SAD-om to su sve važni elementi koji prije svega potiču gospodarstvo, slobodni promet naših državljana u Ameriku i sl. Dakle nismo širili temu s obzirom na situaciju, ali dužan sam reć da smo vodili brigu o svemu, a isto tako dužan sam reći da hrvatsko pravosuđe funkcionira u ovim teškim vremenima, da smo sve zakone pripremili vezano za rokove, vezano za ovrhe, vezano za funkcioniranje zatvorskoga sustava samo u tišini. Ne želimo dizati paniku jer mi u zatvorima štitimo 3.400 ljudi, a sa ovim mjerama štitimo sve naše građane i siguran sam da nećemo napraviti grešku u koracima kada su u pitanju zajamčena ustavna prava svih naših državljana bez obzira da li se radi o kaznenim predmetima, da li se radi o građanskim predmetima, da li se radi o ovrhama, zemljišno knjižnim predmetima. Siguran sam da ni jedan državljanin RH neće biti oštećen zbog ove teške krize koja je zatekla cijelu zemlju. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Poštovani zastupnik Grmoja prvo.
Poštovani gospodine Salapiću, ja vas molim javljaju se ljudi, dakle uvedene su ove e-propusnice u sustavu e-građanin, molim vas da apelirate na Vladu, ne mogu poslodavci sami to ispunjavati nego moraju radnici, ne znaju znači jedan dobar dio radnika ne zna koristiti sustav e-građanin, ne znaju izvaditi e-propusnicu, poslovanje tvrtki je zbog toga u velikom problemu i molim da se hitno reagira. Evo moli me čovjek koji se bavi ugradnjom elektrosklopova instalacija, uspio je tijekom ove krize poslovati, ali ima sad velikih problema sa tim ovaj e-propusnicama jer radnici svaku propusnicu moraju sami preko sustava e-građanin vaditi, ljudi to ne znaju, ne može poslodavac za njih to odraditi, mislim da je to puno bitnije od ovoga o čemu vi raspavljate. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Pa nije moja tema, ali ja mislim da do 6. travnja, do ponedjeljka ovaj sustav kako je sada funkcionira i da će se svi problemi u hodu rješavati do ponedjeljka, to se odnosi recimo i na naše zaposlenike Ministarstva pravosuđa i na sve ostale. Siguran sam da se neće dozvoliti da se ljudi nađu nigdje, tako da do ponedjeljka vrijede stare propusnice. Iz sata u sat se stvari događaju, mijenjaju, dakle želi se uvesti sustav, da sustav bude pod kontrolom da spriječimo širenje ove opake bolesti ali isto tako neće se dovesti ljude na nešto da moraju sami raditi, a da to ne znaju, siguran sam u to.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovani državni tajniče, odgovorili ste u vašem javljanju kolegi Škiboli, mislio sam da ćete i odgovoriti i meni da ćete reći da vodimo odnosno da vodite računa da nam se ne dogodi više nikada niti general Gotovina u nekom stranom sudu, niti general znači hrvatski mučenik general Praljak ili još uvijek zatočen utamničen general Petković nisam to čuo od vas, pa evo zanima me i želim čuti jeste li predvidjeli ovim ugovorom da se takve situacije koje smo imali proteklih nekoliko desetljeća nakon Domovinskog rata, više ne događaju. Hoćemo li usvajanjem ovoga ugovora sutra opet morati nekoj državi, nekom tribunalu, nekom sudu bilo gdje u svijetu morati izručiti svoje heroje.
Državni tajnik poštovani.
Hvala potpredsjedniče. Nisam izbjegao odgovoriti vama uvaženi zastupniče Zekanović, radi se o dvije potpuno suprotne stvari. Prije svega meni je osobno drago da je gospodin general Gotovina dokazao svoju nevinost na Haškom sudu. Osnivanje Haškog suda išlo je na zahtjev hrvatske strane kada je došlo do raspada Jugoslavije, počinjenja ratnih zločina, Haški sud kao posebni tribunal tada za bivšu Jugoslaviju i za Ruandu osnovalo je Vijeće sigurnosti UN-a. Haški sud ima svoje pluseve i svoje minuseve, ovdje nije sad vrijeme da ja o tome komentiram, ja samo znam da ćemo mi ovim sporazumima štiti naše državljane u sferi kazneno pravnih dijela što se tiče izručenja, uzajamne pravne pomoći što se tiče zamolnice između dvije države RH i SAD. Siguran sam da je bilo propusta u djelovanju Haškoga tribunala, ali isto tako sam siguran da je Hrvatska učinila sve da zaštiti svoje državljane, generale koji su se našli pred Haškim sudom. Mislim da sada šira priča o tome, o situaciji u kojoj se našao general Gotovina i svi ostali generali koji su dokazali svoju nevinost išla bi u smjeru potpuno jedne rasprave koja je u ovom trenutku s obzirom na situaciju u Hrvatskoj nije primjerena i potrebna, a vjerujem da me razumijete šta sam vam htio reći.
Kolega Zekanović, vjerojatno želite stanku.
Poštovani potpredsjedniče sabora tražim stanku u trajanju od 5 minuta ispred Kluba Hrvatskih suverenista da bi se dodatno konzultirali o ovom zakonu. Ovdje moram istaknuti da bez obzira što je Haški sud osudio nekoliko ratnih zločinaca koji su radili ratne zločine na prostoru Hrvatske i susjedne BiH je svakom hrvatskom čovjeku, svakom hrvatskom domoljubu i svakoj Hrvatici i Hrvatu ipak ostao gorak okus u ustima. Drago je i meni naravno da je general Gotovina oslobođen, ali nitko mi ne može reći da je npr. general Petković ili general Slobodan Praljak ili bilo koji drugi utamničenik hrvatski general u Haškom sudu zločinac. Slažem se da je ova tema možda u današnje vrijeme nije prikladna, jedina prikladna tema u današnje vrijeme je što je, znači tiskovne konferencije kriznog stožera, znači jednog novog tijela koje upravlja Hrvatskom državom, a o ničemu više nećemo razgovarati, sve ostale teme padaju u drugi plan. E ne padaju i ne smiju pasti. Naravno trebamo se boriti svim silama protiv korona krize, trebamo spasiti našu državu od ove krize, znači svim mogućim zdravstvenim mjerama, ali ne smiju nam se zahvaljujući korona krizi odnosno ovoj velikoj epidemiji dogoditi neki loši zakoni i da hrvatski građani zaborave na neka druga važna razdoblja hrvatske povijesti i na neke druge opasnosti koje vrebaju. Dakle, osim praćenja mobitela koje pokušava uvesti hrvatska Vlada, hrvatska Vlada želi ignorirati sve ključne stvari hrvatske povijesti i zbog toga tražim stanku da bi istaknuo i da bi hrvatski građani dobili priliku još jedanputa razmisliti o ovim riječima koje ja govorim. General Petković, general Slobodan Praljak i mnogi drugi nisu ratni zločinci i ja ne želim da se zahvaljujući ovom zakonu dogodi neki novi Haški sud bilo gdje u svijetu.
Hvala lijepo, naravno da ćemo dati stanku. U 10 i 56 ćemo se naći ponovo. STANKA NASTAVAK NAKON STANKE Idemo na pojedinačne rasprave i prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Međunarodni ugovori o kojem raspravljamo između SAD-a i RH o izručenju i pravnoj pomoć tj. ta dva ugovora koja su u biti potpisnici EU. Mi pošto smo dio EU to je sada samo ono što treba odraditi. Međutim kada govorimo o ovom ugovoru onda kada je već tu tajnik onda moramo govoriti da Hrvatska kao članica EU koja je ušla u EU, evo sada je prošlo i sedmogodišnje razdoblje jednostavno je ponekada se prilagođavala tj. svoj suverenitet je ne djelomično pri udruživanju davala nego je svoj suverenitet u biti prepustila na način da bi se dodvoravajući određenim međunarodnim ugovorima ili sporazumima, tj. čak je bilo dodvorništvo prije ulaska u EU da nismo imali snage zaštiti naše suverene interese to je isključivi gospodarski pojas, to su poglavito po pitanju pritiska u to vrijeme EU na Hrvatsku koja je bila izručivanjem hrvatskih generala, tako smo morala odustati od kao što sam rekao isključivo gospodarskog pojasa, morali smo pristati na to da poljoprivredno zemljište ima da se od ove godine može kupovati stranci pravne i fizičke osobe tj. a to je ne malo poljoprivrednoga zemljišta u RH koje je trebalo biti i obrađeno da mislimo o suverenim interesima. Ja sam i dao zakon u proceduru tj. da se sve zemljište podijeli koje je neobrađeno u ovom trenutku jel se radi o korona virusu i da pokrenemo i počnemo u vlastitoj proizvodnji o samodostatnosti i nada se da će i taj zakon doći ovdje na red i da će se ministrica iz drugoga ministarstva vidjeti da su do sada promašene politike koje su vidljive najviše u Italiji i odnos EU prema Italiji već kada predsjedamo. A naravno evo spomenuo sam da očekujem već ako smo mi u tu EU ušli na način kako smo ušli na koljenima, a vidimo da se premijer poziva na veliko iskustvo unutar EU, velika prijateljstva … unutar EU, predsjedamo EU evo očekujem da ćemo dobiti i određene potpore novčane jel hrvatski građani plaćaju i članarinu u velikim iznosima, pa da ćemo dobiti novčane potpore u rješavanju svih problema unutar Hrvatske, a poglavito unutar pravosuđa koje ne funkcionira. Najveće povjerenje uvaženi tajniče hrvatskih građana je baš u vaše ministarstvo u pravosuđe. Stoga evo kada pogledam samo to su i druge kolege spominjali, to je problem žalbenih rokova u određenim postupcima. Tko kaže da recimo u jednom sudu ja ne znam uopće dal se to i dogodilo u jednome sudu da ne može netko biti zaražen korona virusom i da ode cili sud u izolaciju, a žalbeni rokovi idu. Vidimo probleme i s propusnicama određeni ljudi s određenih prostora ne znaju baš se interesno raditi, poglavito možda starije osobe, a idu i određeni pravni postupci od ovršnih, ovih, onih svih postupaka zato te žalbene rokove triba moratorij i na te rokove. Ako je negdje rok 15 dana žalbe ako to niste napravili naravno da ćete ići u postupak. Interesira me i taj da li ste tu nešto poduzeli i napravili da pošaljemo odavde našim građanima poruku jel to je bitno za naše građane, to su žalbeni rokovi, vrlo bitno pitanje, da li su žalbeni rokovi određeni moratorij na žalbene rokove? Postoji u ovome trenutku na postupke koji se vode, poglavito je to pitanje evo kada govorimo o propusnicama, mi imamo problema da negdje ljudi nemaju poglavito u ruralnim područjima odakle ja dolazim, vjerojatno u svim općinama, ali imamo više općina i gradova nego SAD, a svi su određeni sada temeljem Nacionalnog stožera za civilnu zaštitu, svi su u blokadi i bez propusnice ne mogu doći do određenog odvjetnika. Znači vrlo su to bitne stvari, vrlo bitne i životne stvari i ljudi zovu po tom problemu sve nas zastupnike jel očekuju da ovo iznesemo, a od vas se očekuje da date odgovor. Da li je moratorij na žalbene rokove, isto što sam vas pitao što je značajno i moratorij po pitanju kredita i kao što sam rekao i ovršnih postupaka. To su pitanja značajna i ja mislim da jednostavno moramo dati odgovore ljudima. I druge političke opcije saborski zastupnici to predlažu, ali mi ne dobivamo odgovor od vas. Evo još jednom bi volio da vi jasno odgovorite po ovome pitanju što se događa i koje su vaše mjere, a mjere moraju biti hitne i učinkovite. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Irene Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Dakle treba se vratiti na meritum. Nema govora o gubitku ikakvog suvereniteta ovim dokumentima i to treba jasno i glasno reći. Povezivati Haški sud s ovim dokumentima, apsolutno nema nikakve poveznice. Ne radi se ovdje o izručivanju hrvatskih državljana SAD-u ili obrnuto, to nije predmet bavljenje ovih dokumenata niti bi na to pristala Hrvatska država, niti bi na to pristala Amerika, ali radi se o tome da pojednostavimo maksimalno. Ako je državljanin države x počinio recimo teško kazneno djelo trgovina djecom, ženama, oružjem i skriva se na području RH, a potražuju ga SAD ili obrnuto onda se radi ovdje da je to regulirano ovim dokumentom. I mi smo svi sigurni i ja vjerujem da se slažemo da ne želimo takve počinitelje takvih kaznenih djela skrivati na svojem teritoriju i biti nekakva oaza za počinitelje kaznenih djela, niti to želimo, niti to trebamo, niti trebamo uopće ići u tom smjeru. Zato je ovaj dokument odnosno ova dva objedinjena dokumenta su itekako korisni. Ako govorimo o iskustvu SAD-a u ovim problemima odnosno u ovim pravosudnim pitanjima onda smo se svi ovdje složili da je njihovo iskustvo dragocjeno, da je njihovo iskustvo je svjetskih razmjera i da imaju veliko iskustvo posebice u raskrinkavanju organiziranog kriminaliteta upravo u tim narko lancima, u kibernetičkom kriminalu, u svim ovim bitnim suvremenim kaznenim djelima koja su regulirana ovim ugovorom. Od ovog dokumenta odnosno ova dva dokumenta ja mislim i to je ne samo moje osobno mišljenje jer nisam pravni ekspert nego i mišljenje onih koji o tome puno više znaju od mene da RH može imat samo koristi. Prvo, možemo imat koristi zato što ne želimo bit oaza za skrivanje zločinaca na našem teritoriju, niti mi, niti SAD, možemo imat koristi, dakle i edukacijske u smislu stručnih timova da ako je tim između SAD-a i RH da bi se raskrinkao i pravdi priveo nekakav zločinački lanac, nekakva udružena organizirana kriminalna banda ili pojedinac, ja mislim da njihovo iskustvo nama može samo koristit, bilo koji organizirani kriminal u pitanju. Isto tako ako se državljani neke zemlje x ovdje želi zadržati, ovdje naći svoje utočište, to neće biti moguće. Ali treba još jednom jasno i glasno reći da to ne podrazumijeva izručivanje hrvatskih državljana jer sva prava zajamčena Ustavom su i dalje prava zajamčena Ustavom i pozitivnim zakonskim propisima. RH nije ništa izgubila ovim dokumentima, ja to odgovorno tvrdim. U ime Kluba HDZ-a sam tvrdila i tvrdim sada ponovno, RH može samo dobit. Zašto se toliko dugo čekalo? Čekalo se zato što smo 1901. odnosno 1902. je ratificiran taj dokument koji se zvao „Ugovor između SAD-a i Kraljevine Srbije o uzajamnom izdavanju odbjeglih od pravde“ koji, RH je tad čak bila u Austro-Ugarskoj. Dakle, mi smo bivša država, Jugoslavija je preuzela sukcesijom taj ugovor, pa smo mi nakon osamostaljenja ponovno to preuzeli. Dakle, naša pravna stečevina je da tako kažemo kolokvijalno bila u tom smislu zaostala i mi smo ju morali modernizirat. Svaka Vlada je dala svoj obol u svom smislu, ali budući kao što je rekao i državni tajnik da su pravne stečevine SAD-a i Europska pravna stečevina ipak u nekim predmetima različite, onda je to trajalo ovoliko koliko je trajalo. Kada su potpisali krovni ugovor članice EU sa SAD-om onda se očekivalo da RH potpiše i bilateralno i RH je to učinila, rekla sam 10. prosinca 2019. i sabor će sada ratificirati ove dokumente i iza toga imamo potpuno adekvatnu platformu da možemo se baviti s onim s čim smo se do sad bavili na nekakav površan način, ja bih rekla da kada je bio slučaj, recimo imamo primjer nekoliko slučajeva je bilo, a jedan od slučajeva je bio bez iznošenja imena da je osoba okrivljena za određeno kazneno djelo koje po ovom starom zakonu nije bilo obuhvaćeno i zamislite da bi se ta osoba privela pravdi moralo se tražit u onom popisu kaznenih djela je li za neko kazneno djelo koje je u onom zakonu iz 1901., pa je to slučajno ako je bilo ubojstvo onda ga se moglo izručit, a ako nije bilo ubojstvo on je zapravo ostao oslobođen od pravde. Mislim da to sad više neće bit slučaj. Hvala lijepo.
Za slobodno iznošenje stajališta javio se zastupnik Hrvoje Zekanović. Ispričavam se, ovo je pojedinačna rasprava na ovoj točki. Izvolite.
Sve u redu. Hvala potpredsjedniče sabora. Kolegice i kolege, trenutno u svijetu imamo skoro jedan milijun oboljelih od koronavirusa. Imamo i oko 50 000 ljudi koji su umrli nažalost zbog zaraženosti infekcije koronavirusom. U SAD-u danas ima oko 200 000 ljudi koji su oboljeli od koronavirusa, a broj umrlih strahovito raste i naravno da nam je krivo zbog toga. I ponovit ću ono što sam rekao maloprije, SAD su hrvatski saveznik odnosno RH je američki saveznik. I mi smo odabrali svog saveznika i mi smo pristupili u NATO pakt. I reći ću da postoje snažne poveznice između Amerike i RH kroz hrvatsku migraciju, kroz Hrvate koji su gradili tu državu i danas je grade i danas se nose sa svim brigama i nedaćama koje se nosi i američki narod. I to je ono bitno naglasiti. Ja vjerujem u jedno iskreno pravo partnerstvo i kroz NATO pakt i kroz ovakve ugovore kad potpisujemo i bilateralno i kao EU i tu priča završava. Ali ipak ovdje moram replicirati jednim malim dijelom kolegici Petrijevčanin Vuksanović. Dakle, kad je Haški sud nastajao na poticaj RH da se riješe ratni zločini na prostoru nekadašnje države odnosno i na prostoru naravno i RH naše, e onda nitko nije očekivao, nitko nije očekivao da će hrvatski generali završiti u Hagu, nitko. I onda ako ja sa ove govornice, što je legitimno, izrazim jednu bojazan zbog iskustva mog naroda, zbog iskustva mog naroda da se to ne smije dogoditi, a to moramo prevenirati, e onda je to legitimno i u redu. Ja znam da se ovim zakonom to ne definira, ali ja sam kao zastupnik u HS upozorio predstavnike ministarstva da se vodi računa o tome da se više nikada ne dogodi Praljak, Gotovina, Petković ili bilo koji drugi hrvatski mučenik u bilo kojem međunarodnom sudu u bilo kojoj državi. Spomenuo sam primjere Asanža, Gulena na te stvati, moramo sutra biti spremni. To je ono što će biti predviđeno ovim sporazumom. I ovdje mi je još jako interesantna stvar koju moram spomenuti, spomenuto je, nisam to proučavao da je 1902.g. RH potpisala ovaj sporazum. Kolegice, nije RH. Dakle Hrvatska je ovaj sporazum potpisala ulaskom odnosno preuzela obveze ovog sporazuma ulaskom u Kraljevinu Srba, Hrvata i Slovenaca odnosno onu mjesec dana prije Slovenaca, Hrvata i Srba pretpostavljam. Jel tako? To je 1918. Godina, a mi sa ovim razdobljem 16 godina prije nemamo apsolutno nikakve veze, apsolutno nikakve veze, šta više od '14. Godine smo ratovali s njima koji su potpisali taj sporazum, a radi se tu naravno o Kraljevini Srbiji, znači mi smo onda bili u Austro-Ugarskoj monarhiji, to je davna povijest, ali evo ipak čisto jedna mala objekcija, jedna mala primjedba na tu stranu. Dakle, ponovit ću danas u svijetu imamo jednu situaciju da se biraju savezništva. Mi smo naše saveznike odabrali, oni se nalaze preko Atlantika, oni su u Sjevernoatlantskom vojnom savezu i oni su i u Gospodarskom savezu sa nama, sa mnogim bilateralnim ugovorima i ja sam da jačamo to savezništvo jer zajedno pripadamo jednoj zapadnoj civilizaciji, a vidimo da je svijet još daleko, daleko od jednog globalnog razumijevanja i zajedničkog napretka i da moramo tražiti saveznike i našli smo ih u jednom nesavršenom svijetu.
Za repliku se javila Pertijevčanin Vuksanović.
Hvala lijepo. Kolega Zekanović nisam rekla da je Hrvatska potpisala nešto, potpisala je Kraljevina Srbija 1901. Sa SAD-om i ratificirali 1902., preuzela bivša Jugoslavija sukcesijom i onda preuzeli mi nakon osamostaljenja. To je točan navod kako sam rekla i to znate. I drugo, što se tiče Haškog tribunala, sve je legitimno govoriti i prof. Miroslav Tuđman je zadnju knjigu koju je napisao posvetio upravo nepravilnostima u suđenjima na Haškom tribunalu gdje su mnogi naši generali prolazili cijelu kalvariju i golgotu i pokušavali dokazati svoju nevinost. Srećom, neki su dokazali, a nadamo se da oni koji još nisu da će uspjeti dokazat. Nitko nije rekao da je Haški tribunal u obliku u kojem je bio, bio pozitivan. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, zastupnik Zekanović.
Kolegice Petrijevčanin točno ste rekli lijepo ste sebe citirali iz pojedinačne rasprave, međutim niste se citirali iz govora ispred kluba gdje niste rekli na ovaj način, gdje sam jako i nisam proučavao povijest međunarodnih odnosa shvatio da je Hrvatska dok je bila u Austro-Ugarskoj monarhiji potpisnica ovog sporazuma. Dakle, možemo isključivo govoriti o 1918. Godini, a nipošto o 1902. Godini. Što se tiče Haškog tribunala, nažalost svi oni koji su još uvijek tamo, ponovit ću da je tamo general Petković oni su nažalost ostavljeni na milost i nemilost. Svaka čast gospodinu Tuđmanu što piše knjige, ali Hrvatska država je zaboravila generala Milivoja Petkovića.
Zastupnik Tomislav Panenić prijavo se također za pojedinačno sudjelovanje u raspravi. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Možda 1901. Je bila davno, ali ja bih se ipak vratio u sadašnje vrijeme i naveo neke stvarne probleme koje niti ova ratifikacija koja se treba provesti neće rješavati. Prvo je pitanje viza. Ulaskom u EU vjerojatno smo svi očekivali da ćemo ostvariti i sva prava kao što ostvaruju na sve obveze članstvo u EU. Jednu od tih prava je isto tako da EU zastupa sve svoje članice i da traži ista prava za sve građane, bilo koje zemlje članice. Tu imamo diskriminaciju što se tiče SAD-a da vize za naše građane uz još tri zemlje EU Bugarsku, Rumunjsku i Cipar nisu odobrene. Malo je cinično kada nam Amerika, njihov veleposlanik preporuče da što veći broj naših gospodarstvenika koji su izgleda jedini kao takvi prihvatljiva kategorija ili možda dužnosnici politički kao što je naša bivša predsjednica se prijavljuju za vize pa da bismo onda stopu odbijenih viza spustili na ispod 3% što je njihov kriterij. Sada smo trenutno negdje na otprilike 4% odbijenih pa se najavljivalo do kraja 2020. Godine da ćemo pasti ispod 3%, krajem rujna se računa. S obzirom na vladajuću administraciju njihovog predsjednika Trumpa koji u onom trenutku kada se ustane onda donosi odluke, tako je donio isto tako odluku o ograničavanju kretanja ljudi iz schengenskog prostora, a ono što zaboravljamo vjerojatno time i nama koji trebamo vize otežano je dobivanje viza i opet će biti što veći broj onih koji su odbijeni i ništa bez viznoga režima do kraja 2020. Godine. Sada dok se raspravlja i usklađuje sa američkom administracijom upravo treba napomenuti da potreba za ukidanjem viza je nešto što smatramo da je i tekovina onoga što su građani odlučili, a to je da budemo zemlja članica EU i da nas se kao takve i promatra. Jel na ovaj način kako nas razdvajaju upravo SAD koje bi trebale biti naš i kako se navodi i naša Vlada najveći saveznik, mi nismo u toj kategoriji. I vrlo je zahtjevno pratiti sada I vrlo je zahtjevno pratiti sada s jedne strane imamo agresivnu politiku Rusije koja svoje političke, strateške političke ciljeve ostvaruje u RH, sve je prisutnija i sve više nude značajnu koristi koju smo do sada od američke administracije samo slušali u lijepim riječima. Nešto smo dobili neke vojne opreme pa smo time se hvalili, ali nemojmo zaboraviti tko je upravo bio taj koji je blokirao nabavu borbenih zrakoplova iz Izraela, upravo naši američki saveznici. Oni su bili ti koji su stopirali cijeli posao kad je već bio gotov. Sada u ovim uvjetima gospodarske krize koja dolazi kada ćemo realizirati pitanje nabavke aviona. Sada bi Trump trebao biti taj koji će ispraviti svoju grešku pa dati Hrvatskoj kao što poklanjaju i drugima nekima i jedan dio eskadrile aviona pa da barem premostimo najbitnije potrebe koje imamo. Rusija je nemojte zaboraviti poklonila i Mongoliji i Srbiji je poklanjala, prema tome ajmo više vidjet tu te velike SAD koje su velesila da prepoznaju i nas koji smo im vjerni partner svih ovih godina i da riješe naše potrebe koje imaju. I jedan od strateških projekata LNG upravo i još više ovisi o njihovim potrebama, pa ja se nadam da će i oni u tome projektu znatnu pomoć dati da ne bude samo na trošak Hrvatske i sigurnost, energetsku sigurnost svih dijelova EU koji o tome projektu ovise. Hvala lijepo.
Zastupnik Zekanović javio se za repliku, izvolite.
Poštovani kolega Panenić rekli ste jednu činjenicu, ali ja bih ipak malo interpretirao drugačije. Nije nama Amerika onemogućila nabavu aviona nego je nesposobna hrvatska vlast, znači prije svega na čelu sa Andrejem Plenkovićem predsjednikom hrvatske Vlade nije bila kadra izlobirati, dogovoriti kupnju aviona, dakle ti avioni se ne kupuju kao što se kupuje ne znam bilo koji drugi proizvod na svjetskom tržištu, on se dogovara politički na najvišoj razini. A Andrej Plenković i njegova ekipa oko njega oni su mislili da se to kupuje kao što se kupuje ne znam kamion ili bicikl ili nešto drugo. Dakle, isključivo je hrvatska nesposobna Vlada zbog toga što to nije unaprijed politički dogovorila, nije uspjela realizirati tu nabavu. I kasnije varala narod da je bila greška u proceduri, nikakva procedura. Isključivo nije bilo ni političke snage, ni volje da se avioni kupe.
Odgovor na repliku.
Poštovani zastupniče Zekanović, naučili smo već do sada od našega premijera da uvijek se šepuri velikim riječima, a kad konkretna realizacija dođe onda nastane cijeli niz problema. Upravo odluke koje bi trebao on donositi u Vladi su isto tako utjecale i tu se slažem na nabavku aviona, da je to bilo komunicirano, ispregovarano sigurno ne bi njihov američki veleposlanik bio prvi taj koji bi iznio činjenicu da od toga posla ne bi bilo ništa. Veleposlanik SAD-a je ima svoje sjedište u Zagrebu, može biti u kontaktu svaki dan i ako je njemu bilo nejasno kako je zapravo Hrvatska dogovorila posao ona imamo veliki problem u razgovoru sa našim najvećim vojnim saveznikom.
Za završnu riječ u ime Kluba, ispričavam se izvolite imate mogućnost replike zastupnik Glasnovnić.
Znate ovaj, svaki raspravu svaka moramo se poduprijeti činjenicama. Izrael je probao uvaliti avione borbene Hrvatskoj ne SAD, ali pošto patente za sustave naoružanja, navigacije i druge su također tajna ovaj državna tajna to je problem države Izrael i naš, postaje naš problem, a to je država koja je dobila 34 milijarde dolara vojne pomoći od SAD-a i krivnja je njihova ne SAD-a, o tome treba to razjasniti. Isto trebamo razjasniti ovaj šta su naši prioriteti po pitanju obrane. NATO ovaj u Italiji baza udaljene 15 minuta leta od ovoga od Hrvatske i NATO je ona je jedna organizacija kolektivne sigurnosti. Po tome ja ne znam uvijek se uspoređujemo s nekim drugim, ali moramo sami biti svjesni da se moramo uzdati u sebe, u svoje kljuse i nikog drugog [[Upadica: Hvala, isteklo je vrijeme.]] to ništa drugo.
Odgovor na repliku.
Cijenjeni kolega ja mislim da u tome ping-pongu između dvoje velikih saveznika SAD-a i Izraela, mi smo bili kolateralna žrtva. Što se mene tiče mogu ispraviti i jedni i drugi to. Može Izrael riješiti taj problem, može i SAD, znam samo jedno da Andrej Plenković ne može jer da je mogao on bi to dogovorio sa svojim najvećim saveznicima sa onima koje daje maksimalnu potporu ne bismo imali niti viza, a imali bismo aviona, američki plin bi tekao putem LNG-a i sve bi bio sjajno. Međutim, kad govorimo o strateškim stvarima, zaboravimo koji kamiončić ili neki detalj druge opreme ili potpore, ali stvarno očekujem od SAD-a da napokon pokažu i money jel tako, da pokažu da nešto oni financijski ulažu u one koje smatraju strateškim partnerima na ovom području Europe da na kraju [[Upadica: Hvala, isteklo je vrijeme.]] ne ispadne ta potpora samo u riječima. Hvala.
Klub zastupnika MOST-a javio se za završnu riječ u njihovo ime govorit će zastupnik Miro Bulj.
Uvaženi tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Ugovori koje Hrvatska potpisiva u ovome slučaju sa SAD-om naravno, ono što je bila naša pravna obaveza pri, temeljem pristupanja EU-i, tako da oni hvalospjevi koje smo slušali od određenih klubova kako je to nešto veličanstveno što se napravilo, niti je veličanstveno niti je veliko, nego to je obaveza koju RH naravno mora primijeniti temeljem toga što je članica EU i o tome na taj način trebamo razgovarati, a ne hvalospjeve kao Vlada je napravila nešto ogromno. Naravno, ovdje se spominjalo zašto bi mi sumnjali u ovaj ugovor i u našu Vladu. Pa zašto ne bi? Ja mogu navesti određene u ovome trenutku znači značajne stvari koje su pale malo u naprečac, a to je recimo, Marakeški kompakt. Evo. Zašto nisu sve članice EU i saveznici američki potpisali Marakeški kompakt? Sad je izbjeglička kriza malo postrani zbog koronavirusa, a Hrvatska je. Evo, mene interesira zbog čega taj međunarodni sporazum, uvaženi državni tajniče, Hrvatska pristala da bude u, pristane na taj Marakeški sporazum? Bez obzira što ovaj parlament nije dobio ni mogućnost da se raspravlja o njemu. To ne, nije ovo pitanje povjerenja, nepovjerenja. Ja znam da bi željeli sad samo da pričaju krizni stožeri, da oni daju izjave, međutim, ima život i poslije ovoga i nas čeka ogromna i ekonomska kriza i to znamo i za koronavirus zdravstvene, a naravno i pravosudna kriza koja ne prestaje. I najveće nepovjerenje koje imaju građani RH već kad govorimo o pravnoj pomoći i među SAD, Hrvatske, EU, najveće nepovjerenje hrvatski građani imaju u pravosuđe. To je činjenica i sad mi možemo govoriti o ovome Sporazumu na način da, naravno, da se trebamo uzdati u se i u svoje kljuse, naravno da ako smo mi saveznici, ako smo u NATO-u da bi bio minimum, ako mi dajemo svoje sinove u misije koje su brojne bile, međunarodne misije vojne koje su bile čak i di su naši vojnici više bili kao glineni golubovi, sad smo kao došli pameti, treba povući te vojnike. Pa mogli smo mi dobiti recimo, avione po puno boljim uvjetima nego druge države, a to je sad pitanje dostojanstva, suvereniteta, a i toga mentalnog sklopa podaništva koje u kontinuitetu imamo. Mi smo čak obezvrijedili i Domovinski rat u jednom trenutku. Mi smo izručivali generala koliko god triba. Dokumenata u haški tribunal smo slali, umjesto 17, 17, bez da je skinuta kvalifikacija s tim, o tajnosti. Slali smo na šlepere. Umjesto 17 dokumenata, slalo je se šleperi u Haag, dokumenata, ne znamo ni mi koliko. Pa predsjednik RH tadašnji Stipe Mesić otvorio arhivu iz Domovinskog rata BBC-evim novinarima, ne znam, ne mogu se sjetiti kome, otvorio. Pa zamislite vi, kome vjerovati? Savjetnici od Stipe Mesića koji sada žele da prisluškuju mobitele, tj. da prate mobitele pod krinkom korona krize. Naravno da treba poštivati mjere i sada meni od Stipe Mesića, glavni čovjek daje mjere praćenja mobitela svih građana RH, to je diktatura, ja u nju ne vjerujem. Ne vjerujem jer američka administracija, američki predsjednik da otvori ratnu dokumentaciju i reče novinarima, izvolite, pa je li to zamislivo u nas? Nije zamislivo. Nije zamislivo. Nije zamislilo u ... [[Govornik se ne razumije.]] da će reći njihov predsjednik Sabora, parlamenta, uhititi, locirati, uhititi, transferirati, procesuirati. Pa to je Vladimir Šeks ... [[Govornik se ne razumije.]] rekao, a Vladimir Šeks je glavni krojač ove Vlade i bilo koji međunarodni sporazum, bilo koji, kojega je u biti pod pasko Vladimira Šeksa, koji je rekao za hrvatske generale i od Gotovine i svih generala, locirati, uhititi, transferirati, procesuirati, to je bila glavna politika Vladimira Šeksa koji je na čelu ove Vlade, koji je sastavio ovu Vladu, koji je krojač svih žetončića i svih ovdje koji sjede. To znamo. I sad mi ne smijemo raspravljati sporazum. Hrvatska mora bit briga se o sebi, o svojim interesima, a najmanje o američkim i ruskim. Nego svojim interesima, suverenim interesima i EU-e, vidite što naši kolege Talijani, koje poruke šalju u ovoj svojoj krizi sada koju imaju sa pandemiju u najvećim razmjerima. Briga drugih članica EU za Talijanima. Kao što ih briga i za nama, to su interesne skupine koje isključivo nas gledaju kao svoj plijen. Bilo kao tržište, zato su uništili našu poljoprivredu, naše gospodarstvo, sve naše potencijale. Gledajmo u se, trebamo gledati znači u se i uzdat se u svoje kljuse. Hvala lijepo.
Hvala. Za završnu riječ također, se javio Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih, u njihovo ime, govorit će zastupnik Tomislav Panenić.
Kolegice i kolege, maloprije pričao sam upravo o nabavci borbenih aviona u kojoj smo prošli neslavno. Evo sada, dok sam sjeo, popratim izjavu ministra Krstičevića koji je izjavio "Nećemo nabavljati do daljnjega avione, nego ćemo ih nabaviti kada prođe gospodarska kriza". S obzirom kako se najavljuje intenzitet krize, to bi, čini mi se, moglo potrajati, moglo bi biti intenziteta, koji, svi se borimo da bude što manji. A onda stvarno možemo reći da naši vjerni saveznici, SAD sada mogu pokazati svu svoju širinu. Širinu kako oko ukidanja viznoga režima, a isto tako i širinu oko doniranja kojeg aviona, kako bismo mogli štiti svoj zračni prostor. Sve ove priče koje smo slušali do sada kako naša zračna flota više ne može štititi zračni prostor, da je na, resursi da su na izdisaju. Sada dolazimo u situaciju da čini mi se za godinu, dvije, tri, izgleda da će nam Srbija štitit sa migovima naš prostor jel to će biti jedina eskadrila koja je operativna i može se suprotstaviti bilo kojem vanjskome neprijatelju, a mi ćemo letiti u kantama od migova 21 koje, kojima ističu resursi. Ja i ovim putem pozivam upravo sile koje su ekonomski najjače, vojno najjače da sada prepoznaju svoje prave saveznike, da im budu od pomoći, da riješe sve ono što su svojim političkim igrama zakuhali jel RH nije zaslužila da bude dio bilo koje političke igre, a kamoli kad se radi o strateškoj poziciji na koju se svi često pozivaju. LNG terminal, opskrba plinom, rješavanje pitanja borbenih aviona, vizni režim, sve su to pitanja koja sada aktualna Vlada sa našim saveznicima, SAD-om i ostalima koji su u NATO-u može riješiti i da bude bezbolno za hrvatski narod da ne budu stotine milijuna EUR-a ili dolara koje smo trebali platiti jel jednom su nas izigrali. Tko? SAD, Izrael ili bilo tko drugi, mislim da je najmanje važno pitanje, a odgovore na to treba dati aktualna Vlada koja je vodila cijeli taj postupak i koja ga neuspješno je završila, a čini mi se sada da je okončano što se tiče i ovoga mandata i u budućem vremenu će biti teško. Prema tome, sada se prepoznaju stvarni saveznici i nekadašnje SAD koje su nakon II. Svjetskog rata bile stvarna potpora svojim saveznicima, sada trebaju pokazati svoju veličinu i svoju širinu i riješiti probleme koje su i oni dobrim dijelom uzrokovali. Hvala lijepo.
S ovim zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakon o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Vlade SAD-a koji predstavlja instrument predviđen člankom 3. stavkom 3. Sporazuma o uzajamnoj pravnoj pomoći između EU i SAD-a potpisanom u Washingtonu dana 25. Lipnja 2003., drugo čitanje, P.Z. broj 882. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je protiv? Tko je suzdržan? I tko je za? Utvrđujem da je jednoglasno, sa 130 za donesen navedeni zakon.
Evo, 9,30 je, dobro jutro vam želim, ovaj poštovane kolege, nažalost nema nijedne kolegice, ali o a sakrila se, sakrila mi se iza, ovaj najprije bih vam dao jednu obavijest. Dakle, mi ćemo, danas će Vlada donijeti kao što znate i kao što je najavljeno jedan paket mjera, gospodarskih mjera vezanih uz ovu infekciju i epidemiju korone kojoj je cilj olakšanje gospodarstva i radnika itd. i taj tim, dakle setom zakona bismo sutra ujutro upotpunili dnevni red i odmah proveli raspravu, a onda ćemo početkom slijedećeg tjedna organizirati glasovanje o tome, kao što je i na predsjedništvu bilo govora, ne ovdje jer je ovdje to neprovedivo zbog veličine dvorane, nego na jednom drugom mjestu, o čemu ćete naravno biti na vrijeme obaviješteni. Evo tek tolko kao jedna obavijest da znate za sutra kako bi se malo izmijenio ovaj dnevni red. Danas imamo na dnevnom redu 3 točke i ja bih na početku odmah predložio ako se slažete budući da su prve dvije točke doista povezane, ako se slažete da ih objedinimo u jednu točku? Imate li vi štogod protiv toga? Nemate. Dobro, hvala vam lijepo. Onda smatram da je to prihvaćeno. Dakle, sad ćemo krenuti zajednički na te dvije točke. Dakle, radi se o: - Konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju ugovara između Vlade RH i Vlade SAD koji predstavlja instrument predviđen čl. 3. st. 3. Sporazuma o uzajamnoj pravnoj pomoći između EU i SAD-a potpisanog u Washingtonu dana 25. lipnja 2003.g., drugo čitanje, P.Z. br. 882., te - Konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Vlade SAD koji predstavlja instrument predviđen čl. 3. st. 2. Sporazuma o izručenju između EU i SAD-a potpisanog 25. lipnja 2003. U pogledu primjene Ugovora o izručenju potpisanog 25. listopada 1901., drugo čitanje, P.Z. br. 883. Predlagatelj oba akta je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 207a. Poslovnika HS. Temeljem navedenih članka 207a. Poslovnika propisano je da se zakoni kojima se sukladno Ustavu RH potvrđuju međunarodni ugovori donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Za obe točke raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti prijedlog oba zakona? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa Josip Salapić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi g. potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred nama su dva vrlo važna zakona, dva zakona sa međunarodno pravnim značajem. Radi se o zakonima koji sukladno Ustavu RH u čl. 141. da bi postali dio unutarnjeg pravnog poretka RH treba ih ratificirati HS. Kao što je rekao g. potpredsjednik, radi se o 2 ugovora, Ugovor između Vlade RH i Vlade SAD-a o uzajamnom izručenju državljana, kao i Ugovor o uzajamnoj pravnoj pomoći između RH i SAD-a. S obzirom da je RH punopravna članica EU krovni sporazum između zemalja članica Unije i SAD-a datira iz 2003.g., obveze RH kao punopravne članice je prihvaćanje prava Unije, zajedničkoga prava, kako je krovni sporazum Unija potpisala sa SAD, isto tako postoji obveza RH da se krovni ugovor primjeni i u pravu RH. Treba napomenuti posebno da su dosada vrijedili propisi o uzajamnoj pravnoj pomoći o izručenju između Vlade SAD-a i Vlade RH datiraju iz 1901.g. Dakle, to su međunarodno pravni instrumenti, posebice u kaznenim stvarima koji su zastarjeli, neprimjenjivi, više takva kaznena djela koja su navedena u tim sporazumima iz 1901.g. ne postoje, tako da je bilo nužno primijeniti ovaj novi sporazum. Oko ova dva zakona, ova dva važna međunarodna ugovora pregovaralo se 11.g., dakle to nije došlo preko noći, punih 11.g. različite Vlade i različiti ministri pravosuđa završili smo pregovore u studenom 2019.g. ovdje u RH, a ova dva ugovora potpisuje g. ministar pravosuđa Dražen Bošnjaković u prosincu 2019.g. u Washingtonu sa strane RH kao opunomoćenik Vlade, a sa strane SAD-a glavni državi odvjetnik SAD-a. S obzirom na naše ustavne obveze i na važnost materije koja je pred nama predlažemo Hrvatskom saboru da se predmetni ugovori ratificiraju i da postanu dio unutarnjeg pravnog poretka RH. Hvala lijepo.
Želi li prije …? Da. Imamo više replika, idemo prvo na njih, prva je poštovani zastupnik Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine državni tajniče. Nadam se da to što ste otišli na mjesto ne znači da nećete odgovoriti na repliku. Ne umanjujući važnost ova dva sporazuma između ostalog i zbog činjenice da se radi o ustvari uređenju postupka kojeg Hrvatska još uvijek vodi na temelju sporazuma kojeg su SAD spojile sa Vladom Kraljevine Srbije ono što je u ovom trenutku daleko važnije i za nas ovdje i za vas u ministarstvu i za hrvatske građane je pitanje kako ćete se postaviti prema stanju u pravosuđu. Više puta smo upozoravali pa i ovdje na problem tijeka sudskih rokova, ministar je prošlog petka najavio da je zakon u pripremi, međutim na današnjoj sjednici Vlade zakona koji bi regulirao problem sudskih rokova u Hrvatskoj nema. Molim vas da mi odgovorite, možemo li ga očekivati i kada? Hvala.
Hvala lijepa. Nije izravno vezano uz temu, ali evo državni tajnik će ipak odgovoriti.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupniče Grbin. Iako nije ovo tema kao što je ministar pravosuđa gospodin Bošnjaković prošli petak najavio radi se na setu zakona iz resora pravosuđa koji nije danas na sjednici Vlade, ali će biti do kraja ovoga zasjedanja. Radi se na rokovima, svjesni smo toga da u ovoj situaciji pogođeni i potresom i krizom ne funkcioniraju sudovi, ali ono što mogu odgovorno reći ispred Ministarstva pravosuđa ništa ne prepuštamo slučaju. Znate da se radi o kompleksnim zakonima i vjerujem da će vrlo brzo to doći pred vas zastupnike. Dakle, radi se na tome i radi se posebno na rokovima i doći će na raspravu zastupnicima Hrvatskog sabora.
Hvala lijepa. Možete tu ostati. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Hvala potpredsjedniče. Državni tajniče jedno kratko pitanje, znamo da SAD nema baš praksu izručenja svojih državljana, zanima me upravo ovaj sporazum i sami ovaj konači prijedlog zakona i potvrđivanje ovog međunarodnog ugovora, koliko mogu te stvari promijeniti i koliko će se u praksi to promijeniti? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Ovdje se radi o vrlo specifičnim slučajevima u području kaznenopravne suradnje, organiziranog kriminala, kibernetičkog kriminala nešto što je specifično. Dakle, i do sada je iako je sporazum iz '901. Godine bilo izručenja nekih 40-ak slučajeva kada se radi o ovim specifičnim kaznenim djelima. Mi smo ako ste čitali sporazum zaštitili hrvatske državljane, dakle nema to da svaki koji se traži se izručuje, postoje posebni protokoli, posebne procedura. Ono što smo morali izdefinirati s obzirom na protek godina, radi se već postoji određena suradnja, ali nije bilo pokriveno zakonima. Znači ne možemo reći da ovaj sporazum je stavio hrvatske državljane u manji položaj u odnosu na američke, zato se i razgovaralo ovih punih 11 godina, nema onog izravnog izručenja. To je specifična materija i ako ste čitali članke ugovora radi se o međunarodnoj suradnji kada su u pitanju organizirani kriminal i teška kaznena djela, a da bismo štitili kako naše državljane tako i poštivali međunarodno pravo prvo je potrebno potpisati ove ugovore. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovani državni tajniče. Koristim priliku da vam postavim pitanje, zašto ne rade sudovi? Ako mogu raditi tvornice, ako može raditi građevina zašto ne rade sudovi? Dakle, mi danas imamo jednu neobičnu situaciju, nikada u povijesti, novijoj povijesti Hrvatske države i u vrijeme Domovinskog rata i nekim drugim kriznim vremenima nije se dogodilo da sudovi ne rade, to je jednostavno neprihvatljivo. Znači postoji način, ako postoji način da se i mi ovdje okupimo i da zasjedamo u jednom manjem obimu, da nas ima manje, siguran sam da postoji način da sudovi rade. Druga stvar, elektronsko prijavljivanje, što se tiče odvjetnika i sudaca ne funkcionira. Više odvjetnika mi se javilo da taj sustav jednostavno je zakazao. Dakle, dva pitanja. Jedno pitanje je zašto sudovi ne rade? Morali bi i mogli bi raditi. Znači imat ćemo još veća kašnjenja u rješavanju raznih slučajeva. I druga stvar, zašto ne radi elektronska mogućnost prijavljivanja na sudove?
Hvala. Ponovo pitanje koje nije izravno uz temu, ali državni tajnik je spreman za odgovorit.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Ovo izravno pitanje tiče se aktualne situacije. Ne mogu reći da sudovi rade u potpunosti, ali sudovi rade, suci rješavaju predmete koji su odnijeli kućama. S obzirom na potres i na situaciju COVID-a 19 ne postoji mogućnost da sudovi rade u punom opsegu, ono što smo sigurni dakle mi smo cijelo vrijeme pripremali e-komunikaciju digitalizaciju sustava. Postoje problemi tehničke naravi, ali oni se redovito otklanjaju, dakle sustav funkcionira. Ministarstvo pravosuđa je dalo preporuke svim sudovima dakle komunikacija postoji, sada imamo razgovore, dogovore sa javnobilježničkom komorom RH isto tako kada su u pitanju ovrhe koje su u ovom slučaju zastale i zastat će s obzirom na situaciju prema svim našim državljanima, građanima koji su u problemima. A što se tiče ovog tehničkog pitanja, tu se možda radi pojedinačno o dva, tri slučaja koje ste vi čuli, ali Ministarstvo pravosuđa dakle naši tehničari u hodu otklanjaju probleme. Mi smo svjesni da recimo Županijski sud u Zagrebu zbog oštećenja ne može raditi u punom opsegu jer to je nesigurno za građane i stranke koje bi dolazile u sud, ali u dogledno vrijeme to će biti otklonjeno sve. Bit će preseljenje.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Škibole.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvaženi državni tajniče. Članak 1. Ovoga sporazuma odnosi se na suradnju između Hrvatske i Amerike u kontekstu sumnjivih financijskih transakcija u kontekstu pranja novca, mene interesira da li ovaj sporazum ima veze također što dolazi sada ovdje u Hrvatski sabor sa onime što se u zadnje vrijeme u javnosti pojavilo, a to je da su se u Hrvatskoj znači da su privatne banke određene se upravo bavile tim sumnjivim financijskim transakcijama. Znači, interesira me da bi odgovorite imate li kakvih saznanja o tome, imate li vi kao Ministarstvo pravosuđa ikakve informacije i kada će u Hrvatski sabor doći izvješće od HNB-a koje su se banke u RH bavile sumnjivim financijskim transakcijama? Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Poštovani zastupniče nema ovaj sporazum nikakve veze sa aktualnim događanjima koje ste naveli. Na ovaj potpis se čekalo 11 godina. Mi smo u studenom 2019. definirali 3-4 ključne točke, ključna problema zbog kojega taj sporazum nije zgotovljen. U prosincu 2019. ministar pravosuđa je bio u posjetu SAD-u, potpisao sporazum i sada je po Ustavu dakle obveza Hrvatskoga sabora ratifikacija sukladno Članku 141. Ustava. Možda tajming izgleda vama takav, ali nema veze to s time nikakve.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Tajniče značaj ove točke, ovaj ugovor između SAD-a i Hrvatske o izručenju i pravnoj pomoći po meni treba raspravljati o tome, ali ja mislim da je trenutak da se vas kao predstavnika vlasti iz pravosuđa upita što je sa moratorijem ima li ikakve mjere po pitanju ovrha i po pitanju znači kredita u moratoriju, ne vidimo da je to vladine mjere, pa imate li nekakvu informaciju da će to biti. I naravno pitao sam u četvrtak ovdje i ministra pravosuđa, vašeg nadređenog, zbog čega štrajkaju ljudi u splitskom zatvoru Bilice, jer je bila vijest da je zbog toga što nisu zaštićeni od korone, da ima zaraženih od korone. Pa možete li reći što je s tim i da li ima u splitskom zatvoru u Bilicama, da li je bio slučaj korone? Hvala lijepo.
Hvala lijepo. To uistinu nema nikakve veze sa točkom, ali državni tajnik će odgovoriti.
Hvala lijepo. Što se tiče …
/Upadica: Zato jer je meni to posao, dajem vam opomenu./
… obročnih postupaka uvaženi zastupniče, mi smo donijeli određene preporuke i u dogovoru sa Hrvatskom javnobilježničkom komorom dakle svi ovršni postupci u onom konkretnom smislu prema ovršenicima zastaju, ali će zbog rokova javni bilježnici, kao i do sada dakle pripremiti izradu rješenja koje neće biti pravomoćno, kada se situacija smiri i prođe ova ugroza tada će to krenuti prema ovršenicima, a tek onda će krenuti rokovi za ovršenike da bi mogli dati prigovor i sve ostalo. Što se tiče kredita to ste čuli od banaka, banke su dale moratorij na 3 mjeseca uz određene razloge i uvjete, a ovo sve ostalo što ste pitali ja mislim da spada u nekakvu političku procjenu i vašu osobnu i ne bi to htio komentirati. Siguran sam samo da sustav pravosuđa držimo pod kontrolom, da smo što se tiče sigurnosti hrvatskih zatvora i 3.300 zatvorenika učinili sve da budu zaštićeni. U Splitu se dizala panika kod određenog slučaja koji nije bio kontakt sa zatvorom, nego obiteljski kontakt supruge sa zaposlenikom službenikom Ministarstva pravosuđa [[Upadica: Hvala.]] nema ugroze za zatvorenike ni u jednom zatvoru, za sada.
Hvala. Možemo još završiti kolegicu Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite replika.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče Salapić, danas svjedočimo raspravi o jednom iznimno važnom dokumentu na koji možemo reći da čekamo više od 118 godina i važnost tog dokumenta je takva da bi vjerojatno veleposlanik SAD-a u Hrvatskoj ovdje sjedio na galeriji da smo u našoj sabornici, međutim nismo. Treba reći da u ovom dokumentu nema baš ništa kontroverzno i da hrvatski građani nisu ni u kom slučaju u nepovoljnijem položaju i da su sva prava zajamčena Ustavom inkorporirana u ovaj dokument. Ovaj dokument je iznimno bitan zato što po postojećem dokumentu po kojem se zapravo regulirala ova vrsta pravosudnih pitanja suvremena kaznena djela, kao što su kibernetički kriminal, terorizam, trgovina oružjem, drogom, ljudima, nisu bili obuhvaćeni. Sada će biti moguće osnivanje zajedničkih timova i u svakom slučaju olakšana suradnja u interesu obaju zemalja. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik, poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Nisam na početku s obzirom na situaciju želio da što kraći budem govorio o tome, ali mi smo u Šibeniku imali visoku izaslanciju State Departmenta Ministarstva pravosuđa SAD-a uz posebno poštovanje prema našem izaslanstvu Ministarstva pravosuđa Vlade RH i Ministarstva vanjskih poslova. Mi smo doslovce svaki članak ovih sporazuma prevodili na hrvatski jezik i komentirali sve one eventualno sporne kazneno-pravne odredbe sukladno s našim Ustavom i pozitivnim pravom s obzirom na različitost prema američkom sustavu. Dakle, sve smo to danima još jednom prošli. Tako da je ovaj važan sporazum s obzirom na važne političke, gospodarske odnose RH i SAD-a. Nažalost situacija u kojoj dolazimo baca sjenu s obzirom na zdravstvenu ugrozu i na probleme u pravosuđu ne možemo u potpunosti govoriti o važnosti ovog međunarodno pravnog dokumenta jer imamo krizu u kojoj smo se našli, štitimo sustav pravosuđa u cjelini, kad ovo sve prođe te političke razloge ćemo definitivno vidjeti i posebice osjećati za budućnost koja će nadam se biti pozitivna za naše dvije zemlje, dvije suradnje. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Čini mi da u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani zastupnik Grmoja traži stanku.
Poštovani potpredsjedniče tražim stanku jer je očito da ne prepoznaje uopće trenutak. Zastupnici žele upozoriti na određene probleme vezano uz epidemiju korona virusa i što se tiče gospodarstva i što se tiče naših blokiranih i što se tiče on line nastave, koja ne funkcionira, šalju mi roditelji poruke da jednostavno ne mogu uz nekakve male upute koje dobiju cijeli dan zapravo rade sa svojom djecom. I nije u redu da nam stavljate točke koje se ne tiču toga i onda da još prozivate zastupnike ako povežu nešto sa ovim što nas sve pogađa u društvu, naše građane, naše radnike naše obrtnike, naše blokirane, naše roditelje i djecu. Dakle, molim vas da pod hitno konzultirate predsjednika sabora on nam je obećao da će točke koje se tiču ove krize imati prioritet. Mi smo jučer kao MOST uputili 7 zakona koji se tiču rješavanja gospodarskih problema, izađite nam u susret, želimo pomoći isto kao i Vlada hrvatskim građanima. Hvala vam, tražim stanku.
Hvala lijepo. Naravno da odobravam stanku, sukladno našem dogovoru vidimo se u 9,55. STANKA NASTAVAK NAKON STANKE Nastavljamo sa radom jer je stanka istekla. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, pa onda otvaram raspravu i prvi će biti Klub zastupnika HDZ-a, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnik Ante Bačić i poštovana zastupnica Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite kolega Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, kao što nam je u samom uvodu državni tajnik napomenuo, a evo vidimo kroz replike smo malo se makli od same teme, ali nadam se da ćemo se sad vratiti pošto zalažem se koliko god trebamo raspravljati o samoj krizi i o svemu što se događa u RH, mislim da je bitno i da nastavimo normalan život i funkcioniranje države i društva. Temeljem toga upravo i ova dva prijedloga, konačna prijedloga zakona vezano za potvrđivanje međunarodnih ugovora koje sklapamo između RH i SAD-a na temelju sporazuma koji je već 2003. potpisan od strane SAD-a i EU, vezane se dvije jako bitne pravne teme, a to je vezano za uzajamnu pravnu pomoć i vezano za samo, sami ugovor o izručenju. Uzajamna pravna pomoć ponekad se naziva i pravosudna pomoć, predstavlja sami način kako se pružaju prikupljanje dokaza i podataka između jedne zemlje i druge vezano posebice za kaznene postupke. U ovom trenutku nažalost RH i SADD imaju stare ugovore koji su dotrajali i više nisu aktualni. Temeljem toga Vlada je prošle godine donijela odluku da se započnu pregovori oko novih sporazuma zato je ministar pravosuđa zajedno sa glavnim državnim odvjetnikom u Americi potpisao 2019. ugovore koji se tiču samih, same uzajamne pravne pomoći i samo, vezano za samoizručenje. Oni su temelj sporazuma EU i SAD-a kao krovni sporazumi koji radi tekovine EU RH mora pratiti, mora pratiti i normalno usuglasiti i sa svojom pravnom stečevinom na temelju Članka 141. Ustava RH ovi međunarodni ugovori će u konačnici postati i dio temelja pravnog sustava RH. Normalno oni su sada konačni prijedlozi zakona zato što je u praksi međunarodni ugovori dolaze i po Poslovniku i po Ustavu u sabor u RH i raspravljaju se u jednom čitanju zato šta su i sami sklopljeni između dvije države i ne mogu se sad tj. teško se sada i mijenjati pošto su već u određenim prijedlozima definirani tako da su ovdje u Hrvatski sabor poslani isključivo na samu ratifikaciju tj. na samo njihovo potvrđivanje, što evo ponavljam crpimo iz samoga temelja Poslovnika i Ustava. Moramo napomenuti da ove dvije jako bitne teme i samoizručenje, ali i sami pravni institut uzajamne pravne pomoći tzv. i pravosudne pomoći su i te kako bitni jer u ovim novim uvjetima i normalno i na razini samoga međunarodnoga tržišta, ali međunarodnog i kriminaliteta dolazimo do sustava novih oblika kriminalnog djelovanja da ne spominjemo i kibernetičko djelovanje i sami terorizam. To su jednostavno uvjeti koji naglašavaju državama da dodatno moraju osnažiti svoje suradnje i osnažiti sami svoj pravni poredak upravo sa ovakvim međunarodnim ugovorima da bi jače surađivali i sprječavali takve oblike novih oblika kriminaliteta. U samim člancima priloga obaju ugovora imamo definirano same tekovine i sljedove počevši od samoga izručenja i način samoga izručenja i razmjenu podataka, ovo što smo čuli od državnog tajnika i osnivanje zajedničkih timova kada govorimo o uzajamnoj pravnoj pomoći i vezano za bankovne i ostale prijevare, sama tajnost podataka koji se razmjenjuju i svi drugi oblici suradnje, tako da u konačnici kada pogledamo ova dva ugovora, a i sami sporazum koje su vlade SAD-a potpisale sa EU koje su i temelj ovih međunarodnih ugovora vjerujem da će ovo doprinijeti i daljnjoj suradnji između naše dvije zemlje, ali i normalno o jačanju samog pravnog poretka RH. Tako da evo predlažemo normalno i u konačnici da se ova dva međunarodna ugovora tj. ova dva konačna prijedloga zakona i usvoje.
Hvala, nastavit ćemo sa zastupnicom Petrijevčanin Vukasnović.
Zahvaljujem poštovane kolegice pa bilo je krajnje vrijeme da se ovaj dokument donese. Hrvatska je kao što je poznato strateški partner u cijelom nizu strateških bitnih pitanja sa SAD-om i cilj je da se i u pravosudnim pitanjima koji su od iznimnog značaja moderniziraju ova pitanja koja do sada nisu bila riješena, zvuči nevjerojatno, ali djelovalo se po dokumentu koji je na snazi iz 1901. Odnosno ratificiran 1902. Osim što taj dokument stariji od stotinu godina, 118 odnosno 119 nije pokrivao moderna kaznena djela koja je uključuju kibernetički kriminal, trgovinu drogom, oružjem, ljudima, koruptivna kaznena djela i sve vrste modernih suvremenih kaznenih djela, taj dokument nije više bio usklađen ni sa suvremenom pravnom stečevinom niti Hrvatske kao članice EU niti sa hrvatskom pravom stečevinom od osamostaljenja. Ovim ugovorima od iznimnog značenja sada su zapravo regulirana sva bitna pitanja i treba reći da su hrvatski državljani u potpunosti zaštićeni od izručivanja i nema niti traga nekakvoj kontroverzi u ovom dokumentu. Dakle, cilj je privesti osobe pravdi, cilj je i dalje modernizirati, olakšati suradnju, pospješiti, ubrzati suradnju između SAD-a i Hrvatske u ovim bitnim pravosudnim pitanjima. Treba reći da što se tiče kaznenih djela koje obuhvaća ovaj zakon, to je regulirano u čl. 2. i u prilogu se točno navodi na koja kaznena djela se ovaj dokument odnosi. Treba reći da su ova dva dokumenta o kojima danas objedinjeno raspravljamo rezultat dugogodišnje izvrsne suradnje SAD-a i Hrvatske, prije svega u sferi pravosuđa kao što je državni tajnik Salapić rekao, surađivalo je nekoliko vlada. Kolege iz Američkog veleposlanstva rade više od 15 godina na ovom dokumentu i da su nekakve normalne okolnosti koje se nadam da će se prije ili kasnije vratiti onda bi vjerojatno ovdje bio i američki veleposlanik jer ovo je zaista dokument od iznimnog značaja za obe države. Oba ugovora su napravljena tako da odgovaraju svim suvremenim izazovima ne samo pravosuđa nego suvremenog vremena u koja su uključena i sva kaznena djela. I treba reći također da se ovi ugovori nadovezuju na krovni ugovor između članica EU i SAD-a koji je potpisan, a potom svaka država bilateralno također još potpisuje ugovor. Naš ugovor bilateralno sa SAD-om kao što je spomenuo državni tajnik Salapić potpisan je 10. prosinca 2019. godine između ministra pravosuđa i glavnog državnog odvjetnika SAD-a i iza toga ratifikacijom ovih dokumenta u Hrvatskom saboru oni postaju pravovaljani nakon što smo ih čekali više od 118 godina. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege. Evo pred nama je dokument tj. Prijedlog zakona o Sporazumu između Hrvatske i SAD-a koji se odnosi u biti na izručivanje i na pravnu pomoć tj. mi smo objedini obadva u raspravu. Kao što sam rekao na početku u replici da li je baš sada trenutak da u ovome trenutku raspravljamo, možda je, a vjerojatno po meni što se tiče pravosuđa bilo je dosta značajnijih stvari da se raspravlja ovdje i da mi saborski zastupnici imamo mogućnost o tome govoriti. Ali ja ću spomenuti samo kratko da što se tiče samog izručivanja Hrvatska će izručiti sve što im se naloži, bilo međunarodnim sudovima, bilo za ratne zločine, bilo šta, američki državljani u konačnici u svim ratovima nisu nikome svoje generale izručivali niti su kad izručivali, tako da možemo govoriti o tome. Vidimo da je to naravno sporazum između EU tj. i prije svega između EU i SAD-a, vidimo da je sada promatrajući samo u Italiji kako se odnos EU prema Talijanima u ovoj krizi, vidimo da brojni bitni politički akteri su nezadovoljni ponašanjem EU, a i mi sada predsjedamo EU po pitanju pomoći i solidarnosti Italiji. Ako to pratite vidjet ćete da je potpredsjednik Parlamenta Donjega doma u Italiji čak … tamo EU zastavu odmaknuo i metnio talijansku zastavu zbog toga što se osjećaju zaboravljeni od EU, a Hrvatska sada predsjeda koliko znamo EU. Pa se ovdje postavlja pitanje, kolika je pomoć u ovome trenutku uvaženi tajniče EU hrvatskom pravosuđu u ovome trenutku novčano zanima me? Da li postoji nekakva novčana pomoć? A ono što sam pitao još ću jednom ovdje ponoviti, poglavito građani se pitaju za moratorij koji bi morao biti, jednostavno sada će ljudi biti u teškoj situaciji zbog ne krivnje nego zbog korona virusa. I naravno da trebamo razgovarati ovdje o tome dal će biti obustavljene ovrhe i dal će biti u ovome periodu, recimo pola godine, godinu dana koliko se predviđa ne samo zdravstvena kriza, nego kriza i gospodarska i ekonomska i ovrhe i naravno moratorij na kredite. To je ono što bi mi trebali pričati i ono gdje EU pomaže Hrvatskoj i svim državama svojim članicama da se odradi taj moratorij jer kako vrijeme bude odmicalo ljudi će gubiti svoja radna mjesta, ljudi će imati obaveze, ljudi ćemo rati plaćati sve obaveze naravno, a pritisci i na gospodarstvo, sve će se nać u jednom problemu ne funkcioniranja u ugostiteljstvu primjera. Znači ja mislim da bi to ključna tema trebala biti, da se razgovara o tim stvarima jer ćemo dovesti ljude da neće imati za kruh. A koliko čujem banke su dobro likvidne, da imaju novca i na taj način ja mislim da bi se moglo dogovoriti ovaj taj dio poglavito oko po pitanju znači ovrha i blokiranih naših građana, ali moramo znati da u Hrvatskoj imamo velik broj ljudi koji su blokirani i velik broj ljudi od kojih ovisi obitelj, ukupno to kad se zbroji preko 220.000 je blokiranih, to nek se zbroje sa članovima obitelji to je milion ljudi koji će biti znači i onako i bez krize su u problemima zbog našeg lošeg zakonodavstva. Zbog toga evo još jednom volio bi da tajnik kaže kad će Vlada dati te svoje prijedloge ovdje jel to očekuju hrvatski građani. I na kraju smatram da ova govornica saborskim zastupnicima u biti mogućnost i alat da progovorimo o stvarima kad se dolaze određeni predstavnici Hrvatske vlade, da govorimo o problemima koje imaju naši građani i da je žalosno i sramotno ako netko postavlja pitanje …/nerazumljivo/… da se zbog toga daju opomene u ovoj teškoj situaciji kad bi trebali svi zajedno slušati, barem slušati jedni druge, imate taj dar koji je Bog dao svima, da slušamo i kad slušamo jedni druge, bez obzira šta mislili jedni o drugima kada je u krizi onda u zajedništvu možemo, kad je kriza jedino zajednički i slušajući jedni druge možemo doći do određenih rješenja. Tako da bih ja pozvao i sve kolege saborske zastupnike bez obzira šta je netko u ovome saboru misli da je Bogom dat i da je vječit, da govori o problemima građana zato nas je narod birao, jer šutnja je ono što bi oni željeli, a jedino bi oni trebali govoriti svoje stavove i svoja mišljenja, oni koji su doveli državu u ovu situaciju gdje imamo nikad više uvoza, tj. gdje smo ugrožen je prehrambeni sustav, neobrađeno poljoprivredno zemljište, pravni sustav ne funkcionira, ljudi ne vjeruju u pravni sustav i naravno da je naša obaveza da govorimo o ovim problemima. Zato uvaženi tajniče ministra, molim vas kažite što je po pitanju znači moratorija na ovrhe i moratorija na krize uzrokovane zbog korona virusa. Hvala lijepo.
Slijedeći klub zastupnika biti će onaj GLAS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Vesna Pusić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege, dakle de facto se radi o potvrđivanju dva sporazuma, mi ih potvrđujemo temeljem činjenice da smo članica EU. To su dva sporazuma između EU i SAD-a, kao što je poznato i kao što se sjećate recimo i sporazum o slobodnoj trgovini između Kanade i EU. Sve takve vrste sporazuma se onda ratificiraju ili potvrđuju i u nacionalnim parlamentima to je standard da tako kažem. Dva sporazuma, jedan je o izručenju između EU i SAD-a, pa onda posljedično između Hrvatske i SAD-a i drugi je sporazum o uzajamnoj pravnoj pomoći. Kao što je ovdje bilo govora, do sada se što se izručenja tiče koristio nekom vrstom sljedništva sporazum iz 901. odnosno 2.-ge ne treba tako omalovažavati jer je ekvivalent takvog sporazuma je bio temelj npr. za izručenje notornog kapetana Dragana, koristio se u toj proceduri i de facto jedan od snažnih argumenata da je upravo on i izručen RH. Ovo je naravno puno suvremeniji i obuhvaća kao što su već kolegice i kolege rekli obuhvaća cijeli niz drugih kaznenih djela koja u to vrijeme nisu naprosto bila na dnevnom redu, obuhvaća jedan drugačiji pogled na pravosuđe, dramatične promjene se ni s jednim od ovih sporazuma neće dogoditi. Oni i jedan i drugi imaju ja bi rekla dvije bitne funkcije, jedan je da Hrvatska naprosto završava ili obavlja sve svoje obveze i ratificira ono što bi trebala kao članica EU, a i sa tog stanovišta je naravno logično da ga mi ratificiramo i drugi je da se sa ratifikacijom takvih sporazuma doprinosi ili popravlja ajmo reći neka vrsta investicijske klime za američke tvrtke u Hrvatskoj i obrnuto, ali naravno veća je vjerojatnost za američke tvrtke u Hrvatskoj ali naravno i za hrvatske tvrtke u SAD-u zato što se standardizira pravna regulativa. Međutim, koristim ovu priliku da upozorim na nešto s čime se jako dugo sve vlade, cijeli niz vlada u Hrvatskoj borio i što bi dramatično doprinijelo poboljšanju investicijske klime, a što također ima veze sa hrvatskim članstvom u EU, a to je ukidanje viza za hrvatske građane prilikom ulaska u SAD. Vi znate da postoji čak regulativa po kojoj, koja se neće primijeniti ali postoji, po kojoj se onda uvode vize za američke građane za države članice EU ukoliko se taj bezvizni režim ne proširi na sve članice EU do određenog roka nakon njihovog ulaska. Taj rok je što se Hrvatske tiče prošao, mi imamo jedan problem koji čak nije direktno vezan na ljude koji žive u Hrvatskoj, imamo problem prevelikog broja ljudi koji su prekoračili trajanje vize za boravak u SAD-u i zbog toga nikako formalno čak ne možemo dobiti to oslobođenje od viza, ali to bi zaista bio jedan ozbiljan korak i doprinijelo bi ne samo, naročito nakon ove cijele krize, doprinijelo bi zaista popravljanju investicijske klime i sa jedne i sa druge strane i mogućnost gospodarske suradnje između Hrvatske i SAD-a. Tu je onda i famozni Sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja koji ide u paketu gotovo i to su recimo dva velika koraka. Ovo su dva mala koraka, ali ih treba napraviti i klub GLAS-a će to podržati. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Naravno da ova dva sporazuma koji su tu pred nama o kojima danas raspravljamo, koji su pretočeni u ova dva zakona o ratifikaciji treba podržati. Oko toga mislim da ne postoje nikakve dvojbe i mislim da će oko toga biti potpuna suglasnost i u Hrvatskom saboru. Naravno da je malo apsurdno kada pogledamo, pogotovo ovaj Sporazum o izručenju vidjeti datum temeljnog ugovora koji ovim na neki način suspendiramo. To je ugovor sklopljen prije više od stotinu godina, taj ugovor ne odgovara niti današnjem stanju u kaznenom zakonodavstvu, niti današnjem stanju u međunarodnim odnosima. Taj ugovor nije adekvatan promjenama koje su nastale zbog nekih novih kaznenih djela, primjerice onih koji se tiču i pranja novca i počinjenih putem elektroničkih sustava jer naprosto 1901. ta kaznena djela nikome nisu bila niti u primisli. Stoga je ovo potrebno. Nažalost dugo smo čekali više od 10 godina pregovaranja, ali došlo je na dnevni red i to treba prihvatiti. Međutim, isto tako treba reći da pravna pomoć neće funkcionirati ako pravosudni aparat u RH ne funkcionira, a to je ono o čemu sam više puta govorio i na što sam u replici ukazao uvaženom gospodinu državnom tajniku. Poštovane kolegice i kolege, moramo što je moguće prije poduzeti mjere kako bi se osiguralo koliko toliko redovno funkcioniranje hrvatskog pravosudnog aparata. Danima sam govorio o tome da je Europski sud za ljudska prava još 16.3. donio odluku kojom su suspendirani rokovi. Europski sud za ljudska prava nije ostao usamljen u tim mjerama, sličnu mjeru jednostavnu mjeru, bitnu mjeru za hrvatske građanke i građane donijela je nama susjedna Republika Slovenija, oni su reagirali i svojom reakcijom su osigurali da slovenski pravosudni sustav koji ima mnoge probleme slične ili gotovo iste kao i hrvatski, koliko toliko funkcionira. Za razliku od Slovenije, Hrvatska je suočena sa malo većim problemima, između ostalog i zbog toga što su kao posljedica potresa oštećene zgrade sudova u Zagrebu. Zbog toga još jednom apeliram i znam da sam možda nekima dosadan, ali ovo je izuzetno bitno, donesite odnosno predložite što je moguće prije zakon kojim ćemo ispraviti ove probleme, bilo kroz jedan zakon o sudovima, bilo kroz izmjene drugih zakona, iako smatram da bi kroz jedan zakon dopunu Zakona u sudovima ili poseban zakon sa određenim vremenom trajanja ovo bilo moguće puno bolje i sistematičnije riješiti s obzirom na krizu. Također nemojte zaboraviti potrebno je promijeniti Ustavni zakon o Ustavnom sudu jer suspenzija rokova koje teku pred Ustavnim sudom nije moguća običnim zakonom, nije moguća, što se tiče Ustavnog suda isključivo Ustavni zakon o Ustavnom sudu, a tu smo vezani malo složenijom procedurom, moramo imati tri glasanja pa i kada smo po hitnom postupku, prvo kada se utvrđuje tekst, drugo kada se utvrđuje kada se utvrđuje taj prijedlog i tek treće glasanje dvotrećinskom većinom kojim mijenjamo taj zakon. Zato vas molim da se požurite jer to naprosto treba napraviti. Međutim, nemojte da stane na ovome. Kao što svaka kriza predstavlja određenu priliku da poboljšamo u mnogim stvarima i kao što sam duboko uvjeren da će mnoga državna tijela nastaviti funkcionirati na način kao to su to počela za vrijeme krize. Sjetimo se samo prije dva tjedna situacije na HZZ-u kada smo bili suočeni sa ogromnim redovima i gotovo u roku od 24 sata odlukom da se prijave više ne moraju donositi osobno nego se mogu podnositi elektronskim putem, iskoristimo ovu krizu kako bi u hrvatsko pravosuđe na maksimum uveli elektronske komunikacije, kako bi osigurali da se što je moguće više toga ne mora odvijati oči u oči, ne mora odvijati fizičkim prisustvom u zgradi suda. Iskoristimo ovu priliku da se reformiramo i da stvari koje ćemo danas primijeniti koristimo i u godinama koje dolaze, ne više zato što se borimo protiv zaraze nego zato što želimo da nam sustav bude efikasniji, da nam sustav bude bolji i da bude bliži građanka i građanima RH. Još jednom da ponovim, ove prijedloge zakona ćemo podržati, ali apeliramo na vas iz Ministarstva pravosuđa da napravite ono što je u ovom trenutku daleko bitnije za hrvatske građanke i građane, a to je da uputite prijedlog zakona koji će regulirati sudske rokove i koji će regulirati način rada hrvatskih sudova u doba korone. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj Nezavisne liste mladih u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marin Škibola. Izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Znači radi se o sporazumu između SAD-a i RH, poštovani državni tajniče i neko iz kluba HDZ-a je rekao da se o ovom sporazumu raspravljalo tj. pregovaralo čak 11 godina. Mene interesira iz kojih razloga se toliko dugo pregovaralo o ovom sporazumu jer nas niste konkretno informirali onda o svim elementima jer vaš govor je bio unutar pet minuta, ako i toliko, a rekli ste da je to tako konkretan sporazum o kojem se pregovaralo čak 11 godina, pa me interesira detaljnije što on sve obuhvaća kako za hrvatske građane tako i za naš pravosudno i politički sustav? Cilj ovog sporazuma između Hrvatske i SAD-a je bolja suradnja i unapređenje borbe protiv organiziranog kriminala i korupcije te njihovog transnacionalnog širenja. Posebno se odnosi na kibernetički kriminal, borbu protiv terorizma i drugih teških kaznenih djela. Zanimljivo u ovom sporazumu jest da je retroaktivan, znači u čl. 3. koji definira ovaj sporazum kaže da kada taj sporazum stupi na snagu da će se odnositi na sve one situacije koje su bile prije nego što je ovaj sporazum bio na snazi. To može biti izrazito dobro, a može biti i jedan nedostatak. Izrazito dobro može biti što zaista u Hrvatskoj se događa kriminal različitih razmjera, znači to se sada npr. otkriva isto i o pitanju tih sumnjivih financijskih transakcija. U mnogim izvješćima DORH-a i drugih nadležnih institucija svi su stavili taj fokus da zaista u Hrvatskoj jest pranje novca i sumnjive financijske transakcije. Međutim hrvatski sustav se nije mogao snažno obračunati sa tim ogromnim problemom jer se radi o kriminalnim aktivnostima koje su zaista ogromne i snažne, a naše pravosuđe poznato jest podložno korupciji, pogotovo kada se radi o tim krupnim kriminalnim aktivnostima. Upravo čl. 1. ovoga zakona govori o mjerama vezanim uz banke i kao što sam rekao to se odnosi na ovo posljednje što se spominjalo u javnosti. I ja sam osobno poslao čak jedan zahtjev prema predsjedniku Sabora i predsjednici Odbora za financije i proračun da nas izvijeste što se događa u hrvatskim bankama, iz kojih razloga je HNB počela pojačano nadzirati upravo te elemente oko pranja novca. Znači meni je sramotno da mi zastupnici uopće ne znamo što se događa, a radi se zaista o krupnoj stvari. Problem je također što evo korona virus je te sve neke bitne stvari stavio po strani i zapravo u javnom prostoru se trenutno raspravlja samo o tome, međutim u pozadini se događaju i druge stvari i naravno nije sve oko korona virusa. Velike sile se bore oko prevlasti, oko utjecaja na geo političkoj razini, znači to su ti periodi krize kada se u pozadini događaju i druge stvari. Ali upravo sam čitao u medijima da su američke institucije razotkrile te sumnjive financijske transakcije. Tu je opet odgovornost HNB-a, znači zašto bi nama trebale američke institucije ili neke druge inozemne institucije razotkrivati neke interne stvari koje se događaju u RH, a da naše institucije same nemaju pojma prije njih samih? Znači nama inozemne institucije trebaju slati signale zato što su naše institucije inertne. HNB ima kadar koji bi mogao jednostavno detektirati te sumnjive transakcije koje su se događale u hrvatskim bankama, ali to nisu učinili. Niti to učinili niti po pitanju Raiffeisen zadruga, nije HNB to učinila ni po pitanju švicarskog franka, znači svugdje tamo gdje je regulator HNB trebao djelovati on nije djelovao. I niko ne poziva na odgovornost guvernera Vujčića osim nas određenih oporbenih zastupnika, ali svakako njegova odgovornost u tom kontekstu je vrlo velika. Interesira me na koji način će funkcionirati ta uzajamna pomoć, htio bih da mi malo više objasnite kako će točno funkcionirati ta uzajamna pomoć, koji oblik suradnje će biti između hrvatskih i američkih institucija jer svakako ne bih htio da se pod krinkom tog sporazuma dolazi do neke centralizacije koja u konačnici će smanjivati hrvatski suverenitet i predavati ga nekim drugim inozemnim institucijama. Znači u tim pregovorima ja se nadam budući da ste 11 godina pregovarali da ste pazili na takve neke elemente da do toga ne dođe jer je jasno da su američke institucije mnogo sposobnije i kapacitiranije nego što su to hrvatske institucije. Evo hvala.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike u ime kojeg je trebao govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Nema ga. Pa će govoriti sljedeći klub zastupnika, a to je Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Zekanović i Glasnović. Najprije poštovani zastupnik Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Živimo u svijetu gdje postoje države sa manjim utjecajem kao što je Hrvatska, postoje države koje imaju veći utjecaj, koje su i supersile kao što je SAD, kao što je Rusija, kao što je Kina, a možemo reći i EU ima jedan veliki utjecaj u svijetu i može se smatrati svojevrsnom supersilom. I mi smo odabrali svoj savez, odabrali smo ga i kroz EU, koja nažalost ovih dana je pokazala svoje pravo lice, onu jednu europsku sebičnosti i raspada se po šavovima, ali smo odabrali svojevoljni savez, to je NATO pakt. Sjeveroatlantski vojni savez u kojem su mahom države koje su članice EU, tu je i Hrvatska, naravno i SAD. Znači mi smo svoje saveznike odabrali. Oni su i logični, ja ću reći. Radi se o zemljama ili državi koju su gradili Hrvati, u koju su Hrvati odavno odseljavali, emigrirali i gradili zajedno sa emigrantima drugih europskih zemalja i zbog toga, Amerika danas je jedna od predvodnica u svijetu upravo zbog te svoje raznolikosti i ona je naš saveznik i dobro je da stvaramo paktove, saveze i da bivamo sve bliži i bliži s tom državom jer ona je naš i prirodni saveznik, a i mi smo u ovom jednom nesavršenom svijetu odabrali i svog i političkog i vojnog saveznika, a to jesu SAD. Međutim, kad, ja sam za ovaj ugovor i glasovat ću za njega i pozdravljam ga, ali ipak, evo da malo, svima onima koji prate na televiziji ovo, ovu raspravu, da malo pojasnim o čemu se radi. Kad govorimo o pravnoj suradnji i izručivanju netko je spomenuo primjer izručivanja kapetana Dragana. Pozdravljamo to. Ali, nitko nije spomenuo izručivanje hrvatskih generala u Haag, npr. Generala Gotovine ili pok. mučenika generala Praljka, koji je također, zahvaljujući jednom vojnom, pardon, jednom ugovoru sa Haškim sudom, haškim tribunalom, bio izručen, odnosno bili su izručeni u haški tribunal. Tamo još uvijek čami general Mile Petković. Njega smo zaboravili, korona je kriza pa se ne sjećamo tih ljudi koji danas sa ovom krizom ili bez ove krize itekako pate. A kad govorimo malo o jednom svjetskom kontekstu, što nam nosi ovo, ipak da znamo što nas čeka. Imamo aferi Wikileaks, imamo Juliana Assangea koji je iz Švedske otišao u Veliku Britaniju gdje je pokrenuta međunarodna tjeralica i onda se sklonio u ekvadorsku ambasadu i još uvijek čeka izručenje odnosno skriva se tamo. Imamo primjer Turske i Amerike, Fethullah Gülen, njihov imam, turski imam, jedan vjerski vođa, inače čovjek koji je osumnjičen da je pokušao vojni udar u Turskoj nedavno. Turska ga pokušava dobiti od Amerike, Amerika ga ne da. Dakle to su oni primjeri s kojima se mi možemo susresti sutra. Znači ili Julian Assange ili Gülen, znači to su, pa ja bih rekao dvije ključne figure u političkom smislu, što se sutra može dogoditi i Hrvatskoj. I budimo spremni na to, mi smo svog saveznika odabrali. Mi smo svog saveznika odabrali. Dogodi li nam se Assange ili Gülen, mi tu više nemamo što razmišljati. Mi ćemo te ljude izručiti našem savezniku, a isto će on nama napraviti, izručiti nam kapetane Dragane i sl. Ali, ipak bi volio jednu stvar. Volio bih da nam se ne dogodi više nikada situacija koja nam se dogodila kad smo surađivali sa haškim tribunalom kada smo hrvatske vojskovođe, hrvatske generale, hrvatske heroje, morali izručiti u haški tribunal, e to je ono što ja ne bih htio. I htio bih da Ministarstvo pravosuđa vodi računa o ovome što sam rekao, da za koju godinu, ne znam zbog kojih razloga se ovo dogodilo ne bi. Ovdje ipak još jednom moram spomenuti i korona krizu. Svijet se mijenja, Amerika je supersila. I vojna i gospodarska, ali ovdje ipak moram reći da se stvari mijenjaju i da mi koji smo odabrali svoja savezništva moramo čvrsto ostati jedni uz druge. Evo, kolega Glasnović.
Nastavit će poštovani zastupnik Glasnović.
Poštovane kolege. Čudo nad čudima. Mi imamo sad u hrvatskom medijskom prostoru, kulturnom prostoru, u politici govori, non-stop čujemo mantru, moramo se brinuti o budućnosti, ne prošlošću. I gle sada. Danas ratificiramo sporazum iz 1905. g. Je li to moguće? Uvijek se uspoređujemo sa Amerikom, Skandinavijom, ali nisu isti problemi njihovi niti je isti kulturni prostor, isto je okruženje ovdje, metalno itd., a uvijek bježimo od jedne ključne, ključne točke. Evo, ovaj sporazum. Amerika nikad nije izručila svojeg vojnika nikome ... [[Govornik se ne razumije.]] sporazum jednom državom da to napravi, jednom kaznenom sudu. Spomenuo je g. zastupnik Zekanović naše generale. To je nezamislivo. '72. g., jedan primjer, ... [[Govornik se ne razumije.]] poručnik, američke vojske, pobili su 300, 400 tamo civila u Quang Tri provinciji, Vijetnam, nitko nije kažnjen za to, on je otišao u zatvor, bio je tamo možda godinu dana, dobije oprost od ministra obrane. Danas ima draguljarnicu u Washingtonu, negdje po mome saznanju. Amerikanci, oni ne opraštaju izdaju, veleizdaju, jer oni su suverena država, mi još nismo suverena država i non-stop zastupnici ovdje ignoriraju ključni projekat koji nikad nije ovdje ... [[Govornik se ne razumije.]] a to je projekat lustracije jer tu danas sjede ljudi koji su radili protiv svojih naroda u bivšem sustavu. Nikad nisu ... [[Govornik se ne razumije.]] lustraciju svi zakoni. I ovo sve je dimna zavjesa. Ovo, imate Disneyland, ... [[Govornik se ne razumije.]] a ovo je još "udbaland". SOA daje prije koliko, 5, 6 godina izjavu da je stotine ljudi radilo, protiv, koji su bili u obavještajnom sustavu u Hrvatskoj, protiv svojega naroda, neprijatelja. Gdje su ti ljudi, gdje je spisak tih ljudi? Gdje je javno sramoćenje? Amerikanci, naravno, sudili su svoje vojnike. U Drugom svjetskom ratu objesili su 150 za pljačku i za silovanje itd., jednog su strijeljali za dezerterstvo. Ovo nije popularno treba to sad reć. Trebali smo neke svoje strijeljat, većina njih za ratno profiterstvo. I što je rekao gospodin Škibola, gdje je novac koji je prebačen na bankovne račune vani. Amerika ima 16 obavještajnih agencija, spomenuli smo mistera Asaangea, ja ne bih volio biti u njegovim cipelama, ako njega izruče on ide u sud u Louisianu, tamo ima samo jedan sudac nema porote i on neće izać tamo ne okrznuto. A mi tu hodaju glave koji su cijeli život radili protiv Hrvatske države i danas preko noći su se pretvorili u kozmopolite i demokrate. Tu sjedi jedan čovjek nije ga dobro prozivat, kodno ime Odisej koji je otkucavao studente na Splitskom sveučilištu i mi glumimo kozmopolite i demokrate. Puka dimna zavjesa, neće o sebi govoriti. Ja sam bio u svakom zatvoru u Hrvatskoj, nisam govorio o tome prije, od 2000., 2002. od … gdje su mi ostali dokumenti do Črnomerca jer kada su došli na vlast ovi novokomponirani komunisti, stari su ostali, lijevo, desno krivo partije onda su pokazali pravo lice. Tamo su mi ostali dokumenti još u Samoboru gdje sam sjedio ko budala cijelu noć ja i jedan prijatelj, onda su me priveli u Policijsku upravu Medveščak, hrvatski general. Njih nije briga o Hrvatskoj državi, oni su spasili svoje stražnjice infiltrirali su sve pore hrvatskog društva i ja se pitam ovo, kada ćemo se mi probudit, kada će se hrvatski narod probudit i tražit porijeklo imovine tih krkana i ratnih profitera, a počet ne od '90.-te nego prije '90.-te godine itd., off shore računi. Jel jedan predsjednik obećao nama da će vratiti novac izvana, a može počet sa sobom da vrati tih 50.000 dolara koje je nekako slučajno izgubio tamo negdje što je dobio iz Australije. Ova se bitka nastavlja. A mi još velikodušno plaćamo institucije i medije, časopise da vode rat protiv Hrvatske države. Ne znam koliko vremena imam ovdje. Zamislite vi da vi napišete u jednom … u Americi kako jedan dnevnik koji se dijeli tamo, ima tamo Nik Titanika, da neko napiše tamo kada mislite da će propast Američka država, to je neko napisao tamo. Kad mislite da će propast Hrvatska država? Vodi se rat protiv ove države, mi šutimo, tuku nas po glavi i velikodušno plaćamo od institucija pa nadalje da još vodi rat protiv ove države. Evo, to je zastrašujuće. Ovo je test za državu danas, ovaj test, ovih dana, ovih tjedana, mjeseci hoćemo li se izvuć iz ove krize kao suvereni narod ili ćemo nastavit onu analnokranilnu inverziju i tu se pretvarat da smo još kozmopoliti, a još nismo izašli iz jednopartijskog sustava.
Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja riječ uzeti poštovani državni tajnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Evo drago mi je da gospodin Grmoja zna što ja mislim, ali ja mislim da sam dužan odgovoriti s obzirom na važnost ove teme i s obzirom na situaciju u kojoj se nalazimo. Ovo je procedura, gospodine Škibola bila predviđena u redovitim okolnostima da nakon što je hrvatska Vlada prihvatila završetak pregovora sa američkom stranom, nakon što je ministar pravosuđa potpisao u Washingtonu sporazum sa američkim glavnim državnim odvjetnikom, da Hrvatski sabor sukladno Ustavu u čl. 141. ratificira ovaj važan međunarodni dokument. Zašto se tako dugo pregovaralo? Ja sam rekao da se radi o više hrvatskih vlada 11 godina, naša obveza je kada smo ušli u EU 2013. godine je da preuzimamo pravnu stečevinu EU, krovni sporazum iz 2003. godine potpisan je sa zemljama članicama EU, međutim bilateralni što je obveza svake države da u nacionalnom parlamentu to ratificira je sada došao na red. Zašto dugo godina? Zato što se radi o potpuno dva drugačija pravna sustava, američki, hrvatski i europski nešto je što instituti koji Amerikanci imaju u svom pravnom sustavu ne poznaje hrvatski pravni sustav. Da bismo zaštitili hrvatske državljane u specifičnim stvarima kao što su specifična pitanja, to nije samo kaznenopravni aspekt, to je politički, međunarodni i međudržavni. Mi smo razgovarali o instrumentima institutima da ih prilagodimo našem pravu koji američki sustav poznaje, a hrvatski ne poznaje. Mi smo vodili brigu o tome da posebno zaštitimo hrvatske državljane od isključenja koja nisu potrebna, a radi se o postupcima koje Hrvatska može provesti u svom pravosudnom sustavu. Dakle, ukoliko je počinjeno kazneno djelo, kazneno djelo ubojstva je kazneno djelo, da li je ono počinjeno u Hrvatskoj ili u Americi razbojstvo i slično je svakako kazneno djelo i mi počinitelja moramo progoniti. Dakle vodili smo posebno računa o tome da se svaki aspekt kako izručenja tako i međunarodne uzajamne pravne pomoći, pitali ste što je to. To su vam zajednički timovi, eksperti, zamolnice za ispitivanje stranaka bilo u jednoj državi, bilo u drugoj državi, … video konferencijom, sprečavanje kibernetičkog kriminala na razini da se mora postupati hitno, dakle nema vremena za neke druge procedure, to smo sve riješili međusobnim pregovorima, ali sve je to napisano u ovom zakonu što su elementi tih dogovora. Dakle tu nema nikakovih tajni ni skrivanja, radi se o vrlo važnom dokumentu, ali s obzirom na situaciju korona virusa, na situaciju potresa mi smo procijenili da je ovo kratko obraćanje bilo dovoljno, da ste vi kao zastupnici dobili materijale u zakonima. A isto tako dužnost mi je da kažem da hrvatsko pravosuđe mora funkcionirati sa ovim ugovorima i bez njih i ono funkcionira. Postoje važne druge otvorene teme, gledajte gospođo Pusić to su vize, mi smo negdje u 11. mjesecu ove godine to trebali završiti, problem dvostrukog oporezivanja sa SAD-om to su sve važni elementi koji prije svega potiču gospodarstvo, slobodni promet naših državljana u Ameriku i sl. Dakle nismo širili temu s obzirom na situaciju, ali dužan sam reć da smo vodili brigu o svemu, a isto tako dužan sam reći da hrvatsko pravosuđe funkcionira u ovim teškim vremenima, da smo sve zakone pripremili vezano za rokove, vezano za ovrhe, vezano za funkcioniranje zatvorskoga sustava samo u tišini. Ne želimo dizati paniku jer mi u zatvorima štitimo 3.400 ljudi, a sa ovim mjerama štitimo sve naše građane i siguran sam da nećemo napraviti grešku u koracima kada su u pitanju zajamčena ustavna prava svih naših državljana bez obzira da li se radi o kaznenim predmetima, da li se radi o građanskim predmetima, da li se radi o ovrhama, zemljišno knjižnim predmetima. Siguran sam da ni jedan državljanin RH neće biti oštećen zbog ove teške krize koja je zatekla cijelu zemlju. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Poštovani zastupnik Grmoja prvo.
Poštovani gospodine Salapiću, ja vas molim javljaju se ljudi, dakle uvedene su ove e-propusnice u sustavu e-građanin, molim vas da apelirate na Vladu, ne mogu poslodavci sami to ispunjavati nego moraju radnici, ne znaju znači jedan dobar dio radnika ne zna koristiti sustav e-građanin, ne znaju izvaditi e-propusnicu, poslovanje tvrtki je zbog toga u velikom problemu i molim da se hitno reagira. Evo moli me čovjek koji se bavi ugradnjom elektrosklopova instalacija, uspio je tijekom ove krize poslovati, ali ima sad velikih problema sa tim ovaj e-propusnicama jer radnici svaku propusnicu moraju sami preko sustava e-građanin vaditi, ljudi to ne znaju, ne može poslodavac za njih to odraditi, mislim da je to puno bitnije od ovoga o čemu vi raspavljate. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Pa nije moja tema, ali ja mislim da do 6. travnja, do ponedjeljka ovaj sustav kako je sada funkcionira i da će se svi problemi u hodu rješavati do ponedjeljka, to se odnosi recimo i na naše zaposlenike Ministarstva pravosuđa i na sve ostale. Siguran sam da se neće dozvoliti da se ljudi nađu nigdje, tako da do ponedjeljka vrijede stare propusnice. Iz sata u sat se stvari događaju, mijenjaju, dakle želi se uvesti sustav, da sustav bude pod kontrolom da spriječimo širenje ove opake bolesti ali isto tako neće se dovesti ljude na nešto da moraju sami raditi, a da to ne znaju, siguran sam u to.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovani državni tajniče, odgovorili ste u vašem javljanju kolegi Škiboli, mislio sam da ćete i odgovoriti i meni da ćete reći da vodimo odnosno da vodite računa da nam se ne dogodi više nikada niti general Gotovina u nekom stranom sudu, niti general znači hrvatski mučenik general Praljak ili još uvijek zatočen utamničen general Petković nisam to čuo od vas, pa evo zanima me i želim čuti jeste li predvidjeli ovim ugovorom da se takve situacije koje smo imali proteklih nekoliko desetljeća nakon Domovinskog rata, više ne događaju. Hoćemo li usvajanjem ovoga ugovora sutra opet morati nekoj državi, nekom tribunalu, nekom sudu bilo gdje u svijetu morati izručiti svoje heroje.
Državni tajnik poštovani.
Hvala potpredsjedniče. Nisam izbjegao odgovoriti vama uvaženi zastupniče Zekanović, radi se o dvije potpuno suprotne stvari. Prije svega meni je osobno drago da je gospodin general Gotovina dokazao svoju nevinost na Haškom sudu. Osnivanje Haškog suda išlo je na zahtjev hrvatske strane kada je došlo do raspada Jugoslavije, počinjenja ratnih zločina, Haški sud kao posebni tribunal tada za bivšu Jugoslaviju i za Ruandu osnovalo je Vijeće sigurnosti UN-a. Haški sud ima svoje pluseve i svoje minuseve, ovdje nije sad vrijeme da ja o tome komentiram, ja samo znam da ćemo mi ovim sporazumima štiti naše državljane u sferi kazneno pravnih dijela što se tiče izručenja, uzajamne pravne pomoći što se tiče zamolnice između dvije države RH i SAD. Siguran sam da je bilo propusta u djelovanju Haškoga tribunala, ali isto tako sam siguran da je Hrvatska učinila sve da zaštiti svoje državljane, generale koji su se našli pred Haškim sudom. Mislim da sada šira priča o tome, o situaciji u kojoj se našao general Gotovina i svi ostali generali koji su dokazali svoju nevinost išla bi u smjeru potpuno jedne rasprave koja je u ovom trenutku s obzirom na situaciju u Hrvatskoj nije primjerena i potrebna, a vjerujem da me razumijete šta sam vam htio reći.
Kolega Zekanović, vjerojatno želite stanku.
Poštovani potpredsjedniče sabora tražim stanku u trajanju od 5 minuta ispred Kluba Hrvatskih suverenista da bi se dodatno konzultirali o ovom zakonu. Ovdje moram istaknuti da bez obzira što je Haški sud osudio nekoliko ratnih zločinaca koji su radili ratne zločine na prostoru Hrvatske i susjedne BiH je svakom hrvatskom čovjeku, svakom hrvatskom domoljubu i svakoj Hrvatici i Hrvatu ipak ostao gorak okus u ustima. Drago je i meni naravno da je general Gotovina oslobođen, ali nitko mi ne može reći da je npr. general Petković ili general Slobodan Praljak ili bilo koji drugi utamničenik hrvatski general u Haškom sudu zločinac. Slažem se da je ova tema možda u današnje vrijeme nije prikladna, jedina prikladna tema u današnje vrijeme je što je, znači tiskovne konferencije kriznog stožera, znači jednog novog tijela koje upravlja Hrvatskom državom, a o ničemu više nećemo razgovarati, sve ostale teme padaju u drugi plan. E ne padaju i ne smiju pasti. Naravno trebamo se boriti svim silama protiv korona krize, trebamo spasiti našu državu od ove krize, znači svim mogućim zdravstvenim mjerama, ali ne smiju nam se zahvaljujući korona krizi odnosno ovoj velikoj epidemiji dogoditi neki loši zakoni i da hrvatski građani zaborave na neka druga važna razdoblja hrvatske povijesti i na neke druge opasnosti koje vrebaju. Dakle, osim praćenja mobitela koje pokušava uvesti hrvatska Vlada, hrvatska Vlada želi ignorirati sve ključne stvari hrvatske povijesti i zbog toga tražim stanku da bi istaknuo i da bi hrvatski građani dobili priliku još jedanputa razmisliti o ovim riječima koje ja govorim. General Petković, general Slobodan Praljak i mnogi drugi nisu ratni zločinci i ja ne želim da se zahvaljujući ovom zakonu dogodi neki novi Haški sud bilo gdje u svijetu.
Hvala lijepo, naravno da ćemo dati stanku. U 10 i 56 ćemo se naći ponovo. STANKA NASTAVAK NAKON STANKE Idemo na pojedinačne rasprave i prvi će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Međunarodni ugovori o kojem raspravljamo između SAD-a i RH o izručenju i pravnoj pomoć tj. ta dva ugovora koja su u biti potpisnici EU. Mi pošto smo dio EU to je sada samo ono što treba odraditi. Međutim kada govorimo o ovom ugovoru onda kada je već tu tajnik onda moramo govoriti da Hrvatska kao članica EU koja je ušla u EU, evo sada je prošlo i sedmogodišnje razdoblje jednostavno je ponekada se prilagođavala tj. svoj suverenitet je ne djelomično pri udruživanju davala nego je svoj suverenitet u biti prepustila na način da bi se dodvoravajući određenim međunarodnim ugovorima ili sporazumima, tj. čak je bilo dodvorništvo prije ulaska u EU da nismo imali snage zaštiti naše suverene interese to je isključivi gospodarski pojas, to su poglavito po pitanju pritiska u to vrijeme EU na Hrvatsku koja je bila izručivanjem hrvatskih generala, tako smo morala odustati od kao što sam rekao isključivo gospodarskog pojasa, morali smo pristati na to da poljoprivredno zemljište ima da se od ove godine može kupovati stranci pravne i fizičke osobe tj. a to je ne malo poljoprivrednoga zemljišta u RH koje je trebalo biti i obrađeno da mislimo o suverenim interesima. Ja sam i dao zakon u proceduru tj. da se sve zemljište podijeli koje je neobrađeno u ovom trenutku jel se radi o korona virusu i da pokrenemo i počnemo u vlastitoj proizvodnji o samodostatnosti i nada se da će i taj zakon doći ovdje na red i da će se ministrica iz drugoga ministarstva vidjeti da su do sada promašene politike koje su vidljive najviše u Italiji i odnos EU prema Italiji već kada predsjedamo. A naravno evo spomenuo sam da očekujem već ako smo mi u tu EU ušli na način kako smo ušli na koljenima, a vidimo da se premijer poziva na veliko iskustvo unutar EU, velika prijateljstva … unutar EU, predsjedamo EU evo očekujem da ćemo dobiti i određene potpore novčane jel hrvatski građani plaćaju i članarinu u velikim iznosima, pa da ćemo dobiti novčane potpore u rješavanju svih problema unutar Hrvatske, a poglavito unutar pravosuđa koje ne funkcionira. Najveće povjerenje uvaženi tajniče hrvatskih građana je baš u vaše ministarstvo u pravosuđe. Stoga evo kada pogledam samo to su i druge kolege spominjali, to je problem žalbenih rokova u određenim postupcima. Tko kaže da recimo u jednom sudu ja ne znam uopće dal se to i dogodilo u jednome sudu da ne može netko biti zaražen korona virusom i da ode cili sud u izolaciju, a žalbeni rokovi idu. Vidimo probleme i s propusnicama određeni ljudi s određenih prostora ne znaju baš se interesno raditi, poglavito možda starije osobe, a idu i određeni pravni postupci od ovršnih, ovih, onih svih postupaka zato te žalbene rokove triba moratorij i na te rokove. Ako je negdje rok 15 dana žalbe ako to niste napravili naravno da ćete ići u postupak. Interesira me i taj da li ste tu nešto poduzeli i napravili da pošaljemo odavde našim građanima poruku jel to je bitno za naše građane, to su žalbeni rokovi, vrlo bitno pitanje, da li su žalbeni rokovi određeni moratorij na žalbene rokove? Postoji u ovome trenutku na postupke koji se vode, poglavito je to pitanje evo kada govorimo o propusnicama, mi imamo problema da negdje ljudi nemaju poglavito u ruralnim područjima odakle ja dolazim, vjerojatno u svim općinama, ali imamo više općina i gradova nego SAD, a svi su određeni sada temeljem Nacionalnog stožera za civilnu zaštitu, svi su u blokadi i bez propusnice ne mogu doći do određenog odvjetnika. Znači vrlo su to bitne stvari, vrlo bitne i životne stvari i ljudi zovu po tom problemu sve nas zastupnike jel očekuju da ovo iznesemo, a od vas se očekuje da date odgovor. Da li je moratorij na žalbene rokove, isto što sam vas pitao što je značajno i moratorij po pitanju kredita i kao što sam rekao i ovršnih postupaka. To su pitanja značajna i ja mislim da jednostavno moramo dati odgovore ljudima. I druge političke opcije saborski zastupnici to predlažu, ali mi ne dobivamo odgovor od vas. Evo još jednom bi volio da vi jasno odgovorite po ovome pitanju što se događa i koje su vaše mjere, a mjere moraju biti hitne i učinkovite. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Irene Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Dakle treba se vratiti na meritum. Nema govora o gubitku ikakvog suvereniteta ovim dokumentima i to treba jasno i glasno reći. Povezivati Haški sud s ovim dokumentima, apsolutno nema nikakve poveznice. Ne radi se ovdje o izručivanju hrvatskih državljana SAD-u ili obrnuto, to nije predmet bavljenje ovih dokumenata niti bi na to pristala Hrvatska država, niti bi na to pristala Amerika, ali radi se o tome da pojednostavimo maksimalno. Ako je državljanin države x počinio recimo teško kazneno djelo trgovina djecom, ženama, oružjem i skriva se na području RH, a potražuju ga SAD ili obrnuto onda se radi ovdje da je to regulirano ovim dokumentom. I mi smo svi sigurni i ja vjerujem da se slažemo da ne želimo takve počinitelje takvih kaznenih djela skrivati na svojem teritoriju i biti nekakva oaza za počinitelje kaznenih djela, niti to želimo, niti to trebamo, niti trebamo uopće ići u tom smjeru. Zato je ovaj dokument odnosno ova dva objedinjena dokumenta su itekako korisni. Ako govorimo o iskustvu SAD-a u ovim problemima odnosno u ovim pravosudnim pitanjima onda smo se svi ovdje složili da je njihovo iskustvo dragocjeno, da je njihovo iskustvo je svjetskih razmjera i da imaju veliko iskustvo posebice u raskrinkavanju organiziranog kriminaliteta upravo u tim narko lancima, u kibernetičkom kriminalu, u svim ovim bitnim suvremenim kaznenim djelima koja su regulirana ovim ugovorom. Od ovog dokumenta odnosno ova dva dokumenta ja mislim i to je ne samo moje osobno mišljenje jer nisam pravni ekspert nego i mišljenje onih koji o tome puno više znaju od mene da RH može imat samo koristi. Prvo, možemo imat koristi zato što ne želimo bit oaza za skrivanje zločinaca na našem teritoriju, niti mi, niti SAD, možemo imat koristi, dakle i edukacijske u smislu stručnih timova da ako je tim između SAD-a i RH da bi se raskrinkao i pravdi priveo nekakav zločinački lanac, nekakva udružena organizirana kriminalna banda ili pojedinac, ja mislim da njihovo iskustvo nama može samo koristit, bilo koji organizirani kriminal u pitanju. Isto tako ako se državljani neke zemlje x ovdje želi zadržati, ovdje naći svoje utočište, to neće biti moguće. Ali treba još jednom jasno i glasno reći da to ne podrazumijeva izručivanje hrvatskih državljana jer sva prava zajamčena Ustavom su i dalje prava zajamčena Ustavom i pozitivnim zakonskim propisima. RH nije ništa izgubila ovim dokumentima, ja to odgovorno tvrdim. U ime Kluba HDZ-a sam tvrdila i tvrdim sada ponovno, RH može samo dobit. Zašto se toliko dugo čekalo? Čekalo se zato što smo 1901. odnosno 1902. je ratificiran taj dokument koji se zvao „Ugovor između SAD-a i Kraljevine Srbije o uzajamnom izdavanju odbjeglih od pravde“ koji, RH je tad čak bila u Austro-Ugarskoj. Dakle, mi smo bivša država, Jugoslavija je preuzela sukcesijom taj ugovor, pa smo mi nakon osamostaljenja ponovno to preuzeli. Dakle, naša pravna stečevina je da tako kažemo kolokvijalno bila u tom smislu zaostala i mi smo ju morali modernizirat. Svaka Vlada je dala svoj obol u svom smislu, ali budući kao što je rekao i državni tajnik da su pravne stečevine SAD-a i Europska pravna stečevina ipak u nekim predmetima različite, onda je to trajalo ovoliko koliko je trajalo. Kada su potpisali krovni ugovor članice EU sa SAD-om onda se očekivalo da RH potpiše i bilateralno i RH je to učinila, rekla sam 10. prosinca 2019. i sabor će sada ratificirati ove dokumente i iza toga imamo potpuno adekvatnu platformu da možemo se baviti s onim s čim smo se do sad bavili na nekakav površan način, ja bih rekla da kada je bio slučaj, recimo imamo primjer nekoliko slučajeva je bilo, a jedan od slučajeva je bio bez iznošenja imena da je osoba okrivljena za određeno kazneno djelo koje po ovom starom zakonu nije bilo obuhvaćeno i zamislite da bi se ta osoba privela pravdi moralo se tražit u onom popisu kaznenih djela je li za neko kazneno djelo koje je u onom zakonu iz 1901., pa je to slučajno ako je bilo ubojstvo onda ga se moglo izručit, a ako nije bilo ubojstvo on je zapravo ostao oslobođen od pravde. Mislim da to sad više neće bit slučaj. Hvala lijepo.
Za slobodno iznošenje stajališta javio se zastupnik Hrvoje Zekanović. Ispričavam se, ovo je pojedinačna rasprava na ovoj točki. Izvolite.
Sve u redu. Hvala potpredsjedniče sabora. Kolegice i kolege, trenutno u svijetu imamo skoro jedan milijun oboljelih od koronavirusa. Imamo i oko 50 000 ljudi koji su umrli nažalost zbog zaraženosti infekcije koronavirusom. U SAD-u danas ima oko 200 000 ljudi koji su oboljeli od koronavirusa, a broj umrlih strahovito raste i naravno da nam je krivo zbog toga. I ponovit ću ono što sam rekao maloprije, SAD su hrvatski saveznik odnosno RH je američki saveznik. I mi smo odabrali svog saveznika i mi smo pristupili u NATO pakt. I reći ću da postoje snažne poveznice između Amerike i RH kroz hrvatsku migraciju, kroz Hrvate koji su gradili tu državu i danas je grade i danas se nose sa svim brigama i nedaćama koje se nosi i američki narod. I to je ono bitno naglasiti. Ja vjerujem u jedno iskreno pravo partnerstvo i kroz NATO pakt i kroz ovakve ugovore kad potpisujemo i bilateralno i kao EU i tu priča završava. Ali ipak ovdje moram replicirati jednim malim dijelom kolegici Petrijevčanin Vuksanović. Dakle, kad je Haški sud nastajao na poticaj RH da se riješe ratni zločini na prostoru nekadašnje države odnosno i na prostoru naravno i RH naše, e onda nitko nije očekivao, nitko nije očekivao da će hrvatski generali završiti u Hagu, nitko. I onda ako ja sa ove govornice, što je legitimno, izrazim jednu bojazan zbog iskustva mog naroda, zbog iskustva mog naroda da se to ne smije dogoditi, a to moramo prevenirati, e onda je to legitimno i u redu. Ja znam da se ovim zakonom to ne definira, ali ja sam kao zastupnik u HS upozorio predstavnike ministarstva da se vodi računa o tome da se više nikada ne dogodi Praljak, Gotovina, Petković ili bilo koji drugi hrvatski mučenik u bilo kojem međunarodnom sudu u bilo kojoj državi. Spomenuo sam primjere Asanža, Gulena na te stvati, moramo sutra biti spremni. To je ono što će biti predviđeno ovim sporazumom. I ovdje mi je još jako interesantna stvar koju moram spomenuti, spomenuto je, nisam to proučavao da je 1902.g. RH potpisala ovaj sporazum. Kolegice, nije RH. Dakle Hrvatska je ovaj sporazum potpisala ulaskom odnosno preuzela obveze ovog sporazuma ulaskom u Kraljevinu Srba, Hrvata i Slovenaca odnosno onu mjesec dana prije Slovenaca, Hrvata i Srba pretpostavljam. Jel tako? To je 1918. Godina, a mi sa ovim razdobljem 16 godina prije nemamo apsolutno nikakve veze, apsolutno nikakve veze, šta više od '14. Godine smo ratovali s njima koji su potpisali taj sporazum, a radi se tu naravno o Kraljevini Srbiji, znači mi smo onda bili u Austro-Ugarskoj monarhiji, to je davna povijest, ali evo ipak čisto jedna mala objekcija, jedna mala primjedba na tu stranu. Dakle, ponovit ću danas u svijetu imamo jednu situaciju da se biraju savezništva. Mi smo naše saveznike odabrali, oni se nalaze preko Atlantika, oni su u Sjevernoatlantskom vojnom savezu i oni su i u Gospodarskom savezu sa nama, sa mnogim bilateralnim ugovorima i ja sam da jačamo to savezništvo jer zajedno pripadamo jednoj zapadnoj civilizaciji, a vidimo da je svijet još daleko, daleko od jednog globalnog razumijevanja i zajedničkog napretka i da moramo tražiti saveznike i našli smo ih u jednom nesavršenom svijetu.
Za repliku se javila Pertijevčanin Vuksanović.
Hvala lijepo. Kolega Zekanović nisam rekla da je Hrvatska potpisala nešto, potpisala je Kraljevina Srbija 1901. Sa SAD-om i ratificirali 1902., preuzela bivša Jugoslavija sukcesijom i onda preuzeli mi nakon osamostaljenja. To je točan navod kako sam rekla i to znate. I drugo, što se tiče Haškog tribunala, sve je legitimno govoriti i prof. Miroslav Tuđman je zadnju knjigu koju je napisao posvetio upravo nepravilnostima u suđenjima na Haškom tribunalu gdje su mnogi naši generali prolazili cijelu kalvariju i golgotu i pokušavali dokazati svoju nevinost. Srećom, neki su dokazali, a nadamo se da oni koji još nisu da će uspjeti dokazat. Nitko nije rekao da je Haški tribunal u obliku u kojem je bio, bio pozitivan. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, zastupnik Zekanović.
Kolegice Petrijevčanin točno ste rekli lijepo ste sebe citirali iz pojedinačne rasprave, međutim niste se citirali iz govora ispred kluba gdje niste rekli na ovaj način, gdje sam jako i nisam proučavao povijest međunarodnih odnosa shvatio da je Hrvatska dok je bila u Austro-Ugarskoj monarhiji potpisnica ovog sporazuma. Dakle, možemo isključivo govoriti o 1918. Godini, a nipošto o 1902. Godini. Što se tiče Haškog tribunala, nažalost svi oni koji su još uvijek tamo, ponovit ću da je tamo general Petković oni su nažalost ostavljeni na milost i nemilost. Svaka čast gospodinu Tuđmanu što piše knjige, ali Hrvatska država je zaboravila generala Milivoja Petkovića.
Zastupnik Tomislav Panenić prijavo se također za pojedinačno sudjelovanje u raspravi. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Možda 1901. Je bila davno, ali ja bih se ipak vratio u sadašnje vrijeme i naveo neke stvarne probleme koje niti ova ratifikacija koja se treba provesti neće rješavati. Prvo je pitanje viza. Ulaskom u EU vjerojatno smo svi očekivali da ćemo ostvariti i sva prava kao što ostvaruju na sve obveze članstvo u EU. Jednu od tih prava je isto tako da EU zastupa sve svoje članice i da traži ista prava za sve građane, bilo koje zemlje članice. Tu imamo diskriminaciju što se tiče SAD-a da vize za naše građane uz još tri zemlje EU Bugarsku, Rumunjsku i Cipar nisu odobrene. Malo je cinično kada nam Amerika, njihov veleposlanik preporuče da što veći broj naših gospodarstvenika koji su izgleda jedini kao takvi prihvatljiva kategorija ili možda dužnosnici politički kao što je naša bivša predsjednica se prijavljuju za vize pa da bismo onda stopu odbijenih viza spustili na ispod 3% što je njihov kriterij. Sada smo trenutno negdje na otprilike 4% odbijenih pa se najavljivalo do kraja 2020. Godine da ćemo pasti ispod 3%, krajem rujna se računa. S obzirom na vladajuću administraciju njihovog predsjednika Trumpa koji u onom trenutku kada se ustane onda donosi odluke, tako je donio isto tako odluku o ograničavanju kretanja ljudi iz schengenskog prostora, a ono što zaboravljamo vjerojatno time i nama koji trebamo vize otežano je dobivanje viza i opet će biti što veći broj onih koji su odbijeni i ništa bez viznoga režima do kraja 2020. Godine. Sada dok se raspravlja i usklađuje sa američkom administracijom upravo treba napomenuti da potreba za ukidanjem viza je nešto što smatramo da je i tekovina onoga što su građani odlučili, a to je da budemo zemlja članica EU i da nas se kao takve i promatra. Jel na ovaj način kako nas razdvajaju upravo SAD koje bi trebale biti naš i kako se navodi i naša Vlada najveći saveznik, mi nismo u toj kategoriji. I vrlo je zahtjevno pratiti sada I vrlo je zahtjevno pratiti sada s jedne strane imamo agresivnu politiku Rusije koja svoje političke, strateške političke ciljeve ostvaruje u RH, sve je prisutnija i sve više nude značajnu koristi koju smo do sada od američke administracije samo slušali u lijepim riječima. Nešto smo dobili neke vojne opreme pa smo time se hvalili, ali nemojmo zaboraviti tko je upravo bio taj koji je blokirao nabavu borbenih zrakoplova iz Izraela, upravo naši američki saveznici. Oni su bili ti koji su stopirali cijeli posao kad je već bio gotov. Sada u ovim uvjetima gospodarske krize koja dolazi kada ćemo realizirati pitanje nabavke aviona. Sada bi Trump trebao biti taj koji će ispraviti svoju grešku pa dati Hrvatskoj kao što poklanjaju i drugima nekima i jedan dio eskadrile aviona pa da barem premostimo najbitnije potrebe koje imamo. Rusija je nemojte zaboraviti poklonila i Mongoliji i Srbiji je poklanjala, prema tome ajmo više vidjet tu te velike SAD koje su velesila da prepoznaju i nas koji smo im vjerni partner svih ovih godina i da riješe naše potrebe koje imaju. I jedan od strateških projekata LNG upravo i još više ovisi o njihovim potrebama, pa ja se nadam da će i oni u tome projektu znatnu pomoć dati da ne bude samo na trošak Hrvatske i sigurnost, energetsku sigurnost svih dijelova EU koji o tome projektu ovise. Hvala lijepo.
Zastupnik Zekanović javio se za repliku, izvolite.
Poštovani kolega Panenić rekli ste jednu činjenicu, ali ja bih ipak malo interpretirao drugačije. Nije nama Amerika onemogućila nabavu aviona nego je nesposobna hrvatska vlast, znači prije svega na čelu sa Andrejem Plenkovićem predsjednikom hrvatske Vlade nije bila kadra izlobirati, dogovoriti kupnju aviona, dakle ti avioni se ne kupuju kao što se kupuje ne znam bilo koji drugi proizvod na svjetskom tržištu, on se dogovara politički na najvišoj razini. A Andrej Plenković i njegova ekipa oko njega oni su mislili da se to kupuje kao što se kupuje ne znam kamion ili bicikl ili nešto drugo. Dakle, isključivo je hrvatska nesposobna Vlada zbog toga što to nije unaprijed politički dogovorila, nije uspjela realizirati tu nabavu. I kasnije varala narod da je bila greška u proceduri, nikakva procedura. Isključivo nije bilo ni političke snage, ni volje da se avioni kupe.
Odgovor na repliku.
Poštovani zastupniče Zekanović, naučili smo već do sada od našega premijera da uvijek se šepuri velikim riječima, a kad konkretna realizacija dođe onda nastane cijeli niz problema. Upravo odluke koje bi trebao on donositi u Vladi su isto tako utjecale i tu se slažem na nabavku aviona, da je to bilo komunicirano, ispregovarano sigurno ne bi njihov američki veleposlanik bio prvi taj koji bi iznio činjenicu da od toga posla ne bi bilo ništa. Veleposlanik SAD-a je ima svoje sjedište u Zagrebu, može biti u kontaktu svaki dan i ako je njemu bilo nejasno kako je zapravo Hrvatska dogovorila posao ona imamo veliki problem u razgovoru sa našim najvećim vojnim saveznikom.
Za završnu riječ u ime Kluba, ispričavam se izvolite imate mogućnost replike zastupnik Glasnovnić.
Znate ovaj, svaki raspravu svaka moramo se poduprijeti činjenicama. Izrael je probao uvaliti avione borbene Hrvatskoj ne SAD, ali pošto patente za sustave naoružanja, navigacije i druge su također tajna ovaj državna tajna to je problem države Izrael i naš, postaje naš problem, a to je država koja je dobila 34 milijarde dolara vojne pomoći od SAD-a i krivnja je njihova ne SAD-a, o tome treba to razjasniti. Isto trebamo razjasniti ovaj šta su naši prioriteti po pitanju obrane. NATO ovaj u Italiji baza udaljene 15 minuta leta od ovoga od Hrvatske i NATO je ona je jedna organizacija kolektivne sigurnosti. Po tome ja ne znam uvijek se uspoređujemo s nekim drugim, ali moramo sami biti svjesni da se moramo uzdati u sebe, u svoje kljuse i nikog drugog [[Upadica: Hvala, isteklo je vrijeme.]] to ništa drugo.
Odgovor na repliku.
Cijenjeni kolega ja mislim da u tome ping-pongu između dvoje velikih saveznika SAD-a i Izraela, mi smo bili kolateralna žrtva. Što se mene tiče mogu ispraviti i jedni i drugi to. Može Izrael riješiti taj problem, može i SAD, znam samo jedno da Andrej Plenković ne može jer da je mogao on bi to dogovorio sa svojim najvećim saveznicima sa onima koje daje maksimalnu potporu ne bismo imali niti viza, a imali bismo aviona, američki plin bi tekao putem LNG-a i sve bi bio sjajno. Međutim, kad govorimo o strateškim stvarima, zaboravimo koji kamiončić ili neki detalj druge opreme ili potpore, ali stvarno očekujem od SAD-a da napokon pokažu i money jel tako, da pokažu da nešto oni financijski ulažu u one koje smatraju strateškim partnerima na ovom području Europe da na kraju [[Upadica: Hvala, isteklo je vrijeme.]] ne ispadne ta potpora samo u riječima. Hvala.
Klub zastupnika MOST-a javio se za završnu riječ u njihovo ime govorit će zastupnik Miro Bulj.
Uvaženi tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Ugovori koje Hrvatska potpisiva u ovome slučaju sa SAD-om naravno, ono što je bila naša pravna obaveza pri, temeljem pristupanja EU-i, tako da oni hvalospjevi koje smo slušali od određenih klubova kako je to nešto veličanstveno što se napravilo, niti je veličanstveno niti je veliko, nego to je obaveza koju RH naravno mora primijeniti temeljem toga što je članica EU i o tome na taj način trebamo razgovarati, a ne hvalospjeve kao Vlada je napravila nešto ogromno. Naravno, ovdje se spominjalo zašto bi mi sumnjali u ovaj ugovor i u našu Vladu. Pa zašto ne bi? Ja mogu navesti određene u ovome trenutku znači značajne stvari koje su pale malo u naprečac, a to je recimo, Marakeški kompakt. Evo. Zašto nisu sve članice EU i saveznici američki potpisali Marakeški kompakt? Sad je izbjeglička kriza malo postrani zbog koronavirusa, a Hrvatska je. Evo, mene interesira zbog čega taj međunarodni sporazum, uvaženi državni tajniče, Hrvatska pristala da bude u, pristane na taj Marakeški sporazum? Bez obzira što ovaj parlament nije dobio ni mogućnost da se raspravlja o njemu. To ne, nije ovo pitanje povjerenja, nepovjerenja. Ja znam da bi željeli sad samo da pričaju krizni stožeri, da oni daju izjave, međutim, ima život i poslije ovoga i nas čeka ogromna i ekonomska kriza i to znamo i za koronavirus zdravstvene, a naravno i pravosudna kriza koja ne prestaje. I najveće nepovjerenje koje imaju građani RH već kad govorimo o pravnoj pomoći i među SAD, Hrvatske, EU, najveće nepovjerenje hrvatski građani imaju u pravosuđe. To je činjenica i sad mi možemo govoriti o ovome Sporazumu na način da, naravno, da se trebamo uzdati u se i u svoje kljuse, naravno da ako smo mi saveznici, ako smo u NATO-u da bi bio minimum, ako mi dajemo svoje sinove u misije koje su brojne bile, međunarodne misije vojne koje su bile čak i di su naši vojnici više bili kao glineni golubovi, sad smo kao došli pameti, treba povući te vojnike. Pa mogli smo mi dobiti recimo, avione po puno boljim uvjetima nego druge države, a to je sad pitanje dostojanstva, suvereniteta, a i toga mentalnog sklopa podaništva koje u kontinuitetu imamo. Mi smo čak obezvrijedili i Domovinski rat u jednom trenutku. Mi smo izručivali generala koliko god triba. Dokumenata u haški tribunal smo slali, umjesto 17, 17, bez da je skinuta kvalifikacija s tim, o tajnosti. Slali smo na šlepere. Umjesto 17 dokumenata, slalo je se šleperi u Haag, dokumenata, ne znamo ni mi koliko. Pa predsjednik RH tadašnji Stipe Mesić otvorio arhivu iz Domovinskog rata BBC-evim novinarima, ne znam, ne mogu se sjetiti kome, otvorio. Pa zamislite vi, kome vjerovati? Savjetnici od Stipe Mesića koji sada žele da prisluškuju mobitele, tj. da prate mobitele pod krinkom korona krize. Naravno da treba poštivati mjere i sada meni od Stipe Mesića, glavni čovjek daje mjere praćenja mobitela svih građana RH, to je diktatura, ja u nju ne vjerujem. Ne vjerujem jer američka administracija, američki predsjednik da otvori ratnu dokumentaciju i reče novinarima, izvolite, pa je li to zamislivo u nas? Nije zamislivo. Nije zamislivo. Nije zamislilo u ... [[Govornik se ne razumije.]] da će reći njihov predsjednik Sabora, parlamenta, uhititi, locirati, uhititi, transferirati, procesuirati. Pa to je Vladimir Šeks ... [[Govornik se ne razumije.]] rekao, a Vladimir Šeks je glavni krojač ove Vlade i bilo koji međunarodni sporazum, bilo koji, kojega je u biti pod pasko Vladimira Šeksa, koji je rekao za hrvatske generale i od Gotovine i svih generala, locirati, uhititi, transferirati, procesuirati, to je bila glavna politika Vladimira Šeksa koji je na čelu ove Vlade, koji je sastavio ovu Vladu, koji je krojač svih žetončića i svih ovdje koji sjede. To znamo. I sad mi ne smijemo raspravljati sporazum. Hrvatska mora bit briga se o sebi, o svojim interesima, a najmanje o američkim i ruskim. Nego svojim interesima, suverenim interesima i EU-e, vidite što naši kolege Talijani, koje poruke šalju u ovoj svojoj krizi sada koju imaju sa pandemiju u najvećim razmjerima. Briga drugih članica EU za Talijanima. Kao što ih briga i za nama, to su interesne skupine koje isključivo nas gledaju kao svoj plijen. Bilo kao tržište, zato su uništili našu poljoprivredu, naše gospodarstvo, sve naše potencijale. Gledajmo u se, trebamo gledati znači u se i uzdat se u svoje kljuse. Hvala lijepo.
Hvala. Za završnu riječ također, se javio Kluba zastupnika Nezavisne liste mladih, u njihovo ime, govorit će zastupnik Tomislav Panenić.
Kolegice i kolege, maloprije pričao sam upravo o nabavci borbenih aviona u kojoj smo prošli neslavno. Evo sada, dok sam sjeo, popratim izjavu ministra Krstičevića koji je izjavio "Nećemo nabavljati do daljnjega avione, nego ćemo ih nabaviti kada prođe gospodarska kriza". S obzirom kako se najavljuje intenzitet krize, to bi, čini mi se, moglo potrajati, moglo bi biti intenziteta, koji, svi se borimo da bude što manji. A onda stvarno možemo reći da naši vjerni saveznici, SAD sada mogu pokazati svu svoju širinu. Širinu kako oko ukidanja viznoga režima, a isto tako i širinu oko doniranja kojeg aviona, kako bismo mogli štiti svoj zračni prostor. Sve ove priče koje smo slušali do sada kako naša zračna flota više ne može štititi zračni prostor, da je na, resursi da su na izdisaju. Sada dolazimo u situaciju da čini mi se za godinu, dvije, tri, izgleda da će nam Srbija štitit sa migovima naš prostor jel to će biti jedina eskadrila koja je operativna i može se suprotstaviti bilo kojem vanjskome neprijatelju, a mi ćemo letiti u kantama od migova 21 koje, kojima ističu resursi. Ja i ovim putem pozivam upravo sile koje su ekonomski najjače, vojno najjače da sada prepoznaju svoje prave saveznike, da im budu od pomoći, da riješe sve ono što su svojim političkim igrama zakuhali jel RH nije zaslužila da bude dio bilo koje političke igre, a kamoli kad se radi o strateškoj poziciji na koju se svi često pozivaju. LNG terminal, opskrba plinom, rješavanje pitanja borbenih aviona, vizni režim, sve su to pitanja koja sada aktualna Vlada sa našim saveznicima, SAD-om i ostalima koji su u NATO-u može riješiti i da bude bezbolno za hrvatski narod da ne budu stotine milijuna EUR-a ili dolara koje smo trebali platiti jel jednom su nas izigrali. Tko? SAD, Izrael ili bilo tko drugi, mislim da je najmanje važno pitanje, a odgovore na to treba dati aktualna Vlada koja je vodila cijeli taj postupak i koja ga neuspješno je završila, a čini mi se sada da je okončano što se tiče i ovoga mandata i u budućem vremenu će biti teško. Prema tome, sada se prepoznaju stvarni saveznici i nekadašnje SAD koje su nakon II. Svjetskog rata bile stvarna potpora svojim saveznicima, sada trebaju pokazati svoju veličinu i svoju širinu i riješiti probleme koje su i oni dobrim dijelom uzrokovali. Hvala lijepo.
S ovim zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Vlade SAD-a koji predstavlja instrument predviđen člankom 3. stavkom 2. Sporazuma o izručenju između EU i SAD-a potpisanog 25. lipnja 2003. u pogledu primjene ugovora o izručenju potpisanog 25. listopada 1901., drugo čitanje, P.Z. broj 883. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je protiv? Tko je suzdržan? I tko je za? Utvrđujem da je jednoglasno 130 glasova za donesen navedeni zakon.
Zato otvaram slijedeću točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija, drugo čitanje, P.Z. br. 822. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Izvolite, Majda Burić, državna tajnica u Ministarstvu rada i mirovinskog sustava.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici, sve vas srdačno pozdravljam. Dakle, kao što je potpredsjednik rekao, pred nama je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija. Samo ću podsjetiti da je sam Zakon o reguliranim profesijama donesen u HS na sjednici održanoj 10. srpnja 2015.g., a objavljen je u Narodnim novinama 82/15. Zakon je donesen u cilju usklađivanja sa Direktivom Europskog parlamenta i Vijeća i to od 20. studenog 2013.g., a o izmjeni Direktive o priznavanju stručnih kvalifikacija. Zakon o izmjenama i dopunama ovoga zakona donesen je, kao što se i sjećate, lani u ljeto, dakle 12. srpnja 2019.g., objavljen u Narodnim novinama 70/19, a izmjene i dopune toga zakona donesene su zbog potpunog usklađivanja sa Direktivom o priznavanju stručnih kvalifikacija. Još jedanput ću samo podsjetiti što su to u stvari regulirane profesije. Dakle, sam pojam regulirane profesije podrazumijeva da su uvjeti za rad u profesiji propisani određenim zakonom, a obavljanje te regulirane profesije podrazumijeva da osoba posjeduje određene stručne kvalifikacije stečene nakon obrazovanja, je li to licencija, jel je to neki stručni ispit i slično. Dakle, stručna kvalifikacija nije obrazovna kvalifikacija i ona ustvari dolazi nakon obrazovne kvalifikacije. Kad to stavimo u primjer onda recimo možemo to primjeriti osobama koje su završile studij prava i koji samim time ne mogu odmah raditi kao odvjetnici već moraju prije toga steći određeno radno iskustvo, položiti pravosudni ispit i u tom smislu je odvjetnik regulirana profesija, dok je pravnik obrazovna kvalifikacija. Popis reguliranih profesija u RH donijela je Vlada RH i on sadrži 182 profesije. U odnosu na prvo čitanje u ovom Konačnom prijedlogu zakona mijenjaju se svega 2 elementa, sve ostalo je isto. Dakle, radi se o tome da u Konačnom prijedlogu zakona je brisana obaveza kandidata vezana uz plaćanje upravne pristojbe sukladno posebnom propisu. Ta upravna pristojba je 50,00 kn, dakle to smo brisali. Osim toga, dodatno smo precizirali pojam „stručno osposobljavanje i usavršavanje“, pa on sada glasi „stručno osposobljavanje i usavršavanje radi obavljanja regulirane profesije“. To su dva elementa koja su u Konačnom prijedlogu zakona mijenjana. A kada pogledamo sveobuhvatno i prvo i drugo čitanje e onda valja sao podsjetiti da se ovim Konačnim prijedlogom zakona u hrvatsko zakonodavstvo implementira Direktiva EU 2018/958 Europskog parlamenta i Vijeća i to od 28. lipnja 2018.g., a radi se o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se reguliraju profesije. Rok za usklađivanje s tom direktivom jest 30. srpnja ove 2020.g. Sama direktiva propisuje obavezu državama članicama da provedu ex ante ocjenu proporcionalnosti kako bi se spriječilo uvođenje neopravdanih ograničavajućih uvjeta za rad u profesiji. Naime, u cilju razvoja jedinstvenog tržišta EU u području usluga potrebno je otkloniti sve uvjete kojima se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje, a koji nisu opravdani zaštitom javnoga interesa i koji nisu prikladni za ostvarivanje željenoga cilja. Prema ovom Konačnom prijedlogu zakona nadležna tijela, a to su ministarstva ili komore dužni su kod utvrđivanja novih ili izmjene postojećih uvjeta kojima se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje provesti, kao što sam već i rekla, ocjenu proporcionalnosti. Sama ta ocjena mora se provoditi objektivno i neovisno za svaki uvjet kojim se ograničava pristup reguliranoj profesiji ili njezino obavljanje, te se o tome sastavlja izjava. Za to su nadležna, kao što sam rekla, ministarstva odnosno nadležne komore, a Ministarstvo rada i mirovinskog sustava u tom smislu je jedino i isključivo koordinativno tijelo. Ovim Konačnim prijedlogom zabranjuje se svako ograničenje pristupa reguliranoj profesiji koje počiva na diskriminaciji na temelju državljanstva i boravišta, a ograničenja pristupu obavljanja reguliranih profesija mogu se opravdati samo zaštitom javnog interesa. Tu je jako važno i spomenuti da Konačnim prijedlogom se propisuje i izuzetak prema kojem se kod ocjenjivanja proporcionalnosti uvjeta za pristup obavljanja zdravstvene profesije mora uzeti u obzir osiguravanje vrlo visoke razine zaštite zdravlja ljudi i to je ono što je imperativ. Na koncu moram spomenuti da za provođenje ovoga zakona nije potrebno osigurati nikakva dodatna sredstva u državnom proračunu RH. Hvala.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Onda s tim otvaram raspravu. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista se javio za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime bi trebao govoriti zastupnik Bulj koji nije tu. Nakon toga se javio Klub zastupnika HDZ-a. U njihovo ime govorit će zastupnik Mladen Karlić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, uvažene kolegice i kolege. Ulaskom RH u EU za hrvatske građane otvorilo se europsko tržište rada koje je nažalost evo virus malo privremeno zatvorio, ali se i europskim državljanima otvorio pristup našem tržištu rada. Jedan od važnih elemenata integracije inozemnih državljana u određenoj zemlji jest mogućnost upravo rada i zapošljavanja. Pri tom je važno osigurati mogućnost da se zaposle u skladu sa svojim kvalifikacijama, svojim radnim iskustvom, svojim interesima, pod jednakim uvjetima koje ispunjavaju i državljani iz zemlje domaćina. Priznavanje inozemnih stručnih kvalifikacija ključna je karika u procesu integracije u svijet rada na reguliranom tržištu. Kako bi se Direktiva 2005 Europske zajednice o priznavanju stručnih kvalifikacija implementirala u hrvatsko zakonodavstvo donesen je ovaj zakon koji je pred nama. Pojam regulirane profesije, kao što je rekla državna tajnica podrazumijeva da su uvjeti za rad u profesiji propisani određenim zakonom, a obavljanje regulirane profesije podrazumijeva da osoba posjeduje stručne kvalifikacije stečene nakon obrazovanja kao što su radno iskustvo, licence, polaganje stručnih ispita i nekakvi drugi dokumenti. Zakon koji je pred nama, evo sada u konačnoj verziji, donesen je u HS 2015.g. u cilju usklađivanja sa Direktivom 2013 Europskog parlamenta 20. studenog 2013. o priznavanju stručnih kvalifikacija i Uredbe EU od 2012. o administrativnoj suradnji putem informacijskog sustava unutrašnjeg tržišta. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija donesen je u saboru u srpnju 2019. Izmjene i dopune su donešene radi potpunog usklađivanja sa direktivom s obzirom da je evaluacija prenošenja direktive u nacionalno zakonodavstvo koji je provela Europska komisija, izrazila određene nedoumice u pogledu usklađenosti. Zakonom se uređuje postupak priznavanja inozemnih stručnih kvalifikacija za pristup i obavljanje reguliranih profesija u RH u svrhu poslovnog nastana, te uvjeti za slobodno pružanje usluga na temelju inozemnih stručnih kvalifikacija, minimalni uvjeti osposobljavanja u RH za pristup i obavljanje 7 profesija koji se priznaju u automatskom sustavu priznavanja, te opći postupak priznavanja inozemnih stručnih kvalifikacija. Ovim Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija prenosi se u hrvatsko zakonodavstvo Direktiva iz 2018 Europskog parlamenta i Vijeća o ispitivanju proporcionalnosti prije donošenja novih propisa kojima se reguliraju profesije, a rok za usklađivanje s direktivom je 30. srpnja 2020.g. Direktiva utvrđuje obvezu država članica da provedu ex ante ocjenu proporcionalnosti kako bi se spriječilo uvođenje neopravdanih ograničavajućih uvjeta za rad u profesiji. Stoga će se Konačnim prijedlogom zakona osigurati provedba načela proporcionalnosti kod reguliranja određene profesije posebnim propisom. Prema načelu proporcionalnosti u svakom pojedinom slučaju tijelo nadležno za uređenje određene profesije dužno je prethodno ocijeniti odgovara li ograničenje pristupu profesiji cilju koji se želi postići. Prethodna ocjena profesionalnosti utjecat će na olakšan pristup tržištu rada u smislu pružanja usluga i mobilnosti stručnjaka. Konačnim prijedlogom zakona propisivat će se obveza nadležnim tijelima da kod utvrđivanja novih ili izmjena postojećih uvjeta kojima se ograničava pristup … profesijama ocijene jesu li isti potrebni i prikladni za ostvarivanje željenog cilja i to kroz ispit proporcionalnosti. Ispit proporcionalnosti provodi se na temelju općih i dodatnih kriterija i isti će osigurati ravnotežu između zaštite ciljeva od javnog interesa i kvalitete usluga uz poboljšanje pristupa reguliranim profesijama. Cilj konačnog prijedloga zakona je povećati mobilnost stručnjaka i osigurati slobodu pružanja usluga dok se ograničenja pristup … profesijama mogu opravdati ciljevima od javnog interesa. U tom smislu zdravstvenim profesijama dodijeljen je poseban status jer se osiguravanje visoke razine zaštite zdravlja ljudi mora uzeti u obzir kod ocjenjivanja proporcionalnosti uvjeta za zdravstvene profesije. Obzirom na sve ovo iznešeno klub HDZ-a podržat će ovaj konačni prijedlog zakona. Hvala.
Klub zastupnika SDP-a također se javio za sudjelovanje u raspravi i u njihovo ime govorit će zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Klub SDP-a podržat će ovaj zakonski prijedlog, podržali smo ga i u prvom čitanju, između dva čitanja nije došlo do nekih promjena koje su sporne, tako da smatramo da ovaj zakonski prijedlog treba podržati. Čuli smo uvodno, a i od kolege prije mene gotovo sve ključne informacije pa stoga i neću u širinu. Naglasit ću zapravo tri činjenice, prva je da ovim zakonom se želi spriječiti uvođenje neopravdanih ograničavajućih uvjeta za rad u profesiji, da prethodna ocjena proporcionalnosti utječe na olakšan pristup tržištu rada u smislu pružanja usluga i mobilnosti stručnjaka i treće da na ovaj način povećavajući mobilnost stručnjaka osiguravamo slobodu pružanja usluga, a ograničenje pristupa reguliranim profesijama može se opravdati status samo u slučaju kada je došlo do potrebe da se zaštiti zdravlje ljudi kao jedan od glavnih prioriteta zbog toga je i posebno istaknuta zdravstvena profesija. Vezano uz to mogu reći i možda nam kasnije može predlagatelj očitovati se na primjedbe koje su došle od Komore dentalne medicine, dakle oni traže uključivanje komore jače u test proporcionalnosti i utvrđivanje dodatnih kriterija posebno kada je riječ o zdravstvenim profesijama. Također problematiziraju i ukidanje ove pristojbe jer u konačnici ipak se radi o određenom trošku koji će trebat neko snositi za provedbu svega onoga što je predviđeno ovim zakonom. Prema tome, ovaj zakon je dobar, nema razloga da ga ne podržimo, ali ja ću i danas ponoviti ono što sam rekao kod rasprave i u prvom čitanju, iako se i u očitovanju ministarstva navodi da to nije tema, ja moram reći da ovaj zakon govori o tome da treba ograničiti i smanjiti sve prepreke za pristup tržištu rada, a mi u Hrvatskoj diskriminiramo cijelu jednu skupinu mladih ljudi, to su magistri medicinsko-laboratorijske dijagnostike koji po svemu spadaju u regulirane profesije, koji su u skladu sa direktivom 2005/36. Dakle završnost u Hrvatskoj imamo zdravstveno laboratorijske tehničare, imamo prvostupnike medicinsko-laboratorijske dijagnostike, imamo magistre medicinsko-laboratorijske dijagnostike. Tako je u cijeloj Europi priznato zanimanje, naši studenti po završetku tog studija mogu otići raditi u Europu, a kod nas ne mogu pristupiti stažiranju i polaganju stručnog ispita čime onda postaju regulirana profesija. Stoga i ovom prilikom apeliram na Ministarstvo zdravstva, a i na Ministarstvo rada, Ministarstvo obrazovanja da što prije riješe ovaj problem. Svjedoci smo danas da i u ovoj krizi zdravstveni sustav počiva na ljudima. Prema tome, potpuno je apsurdno i diskriminatorno da sprečavamo mladim ljudima koji su završili obrazovanje na teret država uz veliko ulaganje i svojih roditelja i odricanja njih sami da po završetku svog fakulteta ne mogu raditi u Hrvatskoj za zanimanje za koje su stekli adekvatno znanje. Prema tome, uz podršku ovog zakona još jednom inzistiram na hitno rješavanje problema magistara medicinsko laboratorijske dijagnostike u Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Klub zastupnika HSU-SNAGA-Nezavisnih zastupnika i Nove politike također je tražio sudjelovanje u ovoj raspravi i u njihovo ime govorit će zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Dakle za naš klub HSU-a, nezavisnih zastupnika, SNAGA-e i Nove politike nije uopće sporno da li ćemo podržati ovaj zakon, naravno da ćemo ga podržati, iako imamo i okus gorčine. Zašto? Zato što mi i dalje donosimo i jučer sam o tome govorio zakone po principu app, ako prođe, prođe jer sada popravljamo zakon koji smo donosili 2018. godine, dakle ne neka prošla vlada, ne neka ne znam od kada nego popravljamo svoje zakone iz ovog mandata. Ne očekujem da će mi neko reći da to nismo mogli uočiti i prije donošenja ovog zakona. Naravno da kažem imamo pravo i kritizirati i dati svoje opaske na sve zakone, što ne znači da ćemo biti protiv ovih izmjena jer mislim da su korisne. Dakle, u svakom slučaju ocjena proporcionalnosti ex ante je u redu jer izbjegava neopravdana ograničenja uvjeta za rad u profesiji. Govorimo i borimo se za manje birokratizacije to je sadržano manje birokratskih prepreka, to je sadržano u ovom prijedlogu izmjena i dopuna zakona, olakšavanje rada stručnih profesija isto tako je primjenljivo u ovom prijedlogu zakona, što na neki način osigurava mobilnost stručnjaka, što je vrlo dobro za naše društvo da mogu pod jednakim uvjetima raditi, kako naši stručnjaci vani, tako stručnjaci iz inozemstva kod nas. Naravno da uvijek, a pogotovo danas u ovim uvjetima u kojima živimo i radimo je poseban pristup zdravstvenoj profesiji potreban jer se radi o interesima javnog zdravlja i prečesto se taj interes javnog zdravlja zapostavlja i svjedoci smo posljednjih 30 godina srljanja u radno razne privatizacije i tek sad vidimo koliko je sustav javnog zdravlja dobar, javnog zdravstva, sustav koji počiva na temeljima koje je još postavio još Andrija Štampar i koji je vrlo, vrlo rezistentno u sve promjene, suvremene promjene u zdravstvenim sustavima. Prema tome, apsolutno interes javnog zdravstva mora imati poseban pristup i ovdje imamo neko priznavanje koje je ovaj zakon govorio, priznavanju, doktor ima stručne profesije, doktor ima dentalne medicine, Italija, Španjolska, Austrija, Češka, Slovačka i Rumunjska. No, još jednu primjedbu. Ovaj zakon ima naslov o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija. Ustvari mi apliciramo direktive EU i ovo što je propisano ovim zakonom je za zemlje EU. Međutim, mi imamo stručne kvalifikacije koje dolaze u Hrvatsku raditi sa stručnim kvalifikacijama iz naših susjednih zemalja i imaju ozbiljne probleme i imaju procese koji dugo traju oko priznavanja stručnih kvalifikacija od kojih te kvalifikacije jedan dio se stiče i vježbanjem, dakle, svakodnevnim radom i stjecajem vještina. I imamo, ovdje govori da se, da uvijek priznaje stručne kvalifikacije stručno tijelo. Znate, imamo drugdje komore medicinskih sestara priznaju da li netko ima uvjete ili nema uvjete. Dakle, imamo raznorodne pristupe u priznavanju raznih razina stručnih kvalifikacija. To nije dobro. To nije dobro jer nama su potrebni stručnjaci svih profila i ne smijemo gledati da li su to stručnjaci samo iz, moraju imati jedinstvene kriterije i prema stručnim kvalifikacijama iz EU, ali bogme i susjednih zemalja pod uvjetom da održimo jednaku kvalitetu njihovog rada, odnosno funkcioniranja njihove djelatnosti. Prema tome, naravno da ovo nije uklesano u kamen, naravno da će ovaj zakon doživjeti još tijekom vremena puno promjena, a ja ukazujem samo na jednu problematiku jer se i meni kao zastupniku obraćaju ljudi da grozno dugo recimo, za zubotehničare traje polaganje njihovih razlikovnih ispita, da treba čekati na red godinama da di se pristupilo polaganju ispita, itd., i nekih drugih kvalifikacija, medicinskih sestara i ostalih djelatnosti. Prema tome, sa ovog mjesta, dužnost nam je govoriti o stvari koje baš ne funkcioniraju kako valja, koji predugo traju, a ljudi su najveći naš resurs i šteta je da zbog određenih ograničenja ili birokratskih prepreka, ljudi ne mogu raditi kvalitetno, sigurno i slobodno svoje poslove, u djelatnostima, odnosno u zvanjima kojima su se posvetili. Hvala vam lijepa.
Zastupnik, odnosno Klub zastupnika HNS-a također se javio za sudjelovanje u raspravi. U njihovo ime treba govoriti zastupnik Tomislav Saucha kojeg nema tu čime gubi pravo govora. Nakon toga je Klub zastupnika GLAS-a zatražio sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnica Vesna Pusić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, gđo. državna tajnice. Kolegice i kolege. Između prvog čitanja ovog zakona i drugog čitanja, odnosno danas, cijeli svijet se preokrenuo naglavačke, dakle i naravno, Europa možda naročito koja je sada epicentar koronavirusa i ja bih rekla da ovaj zakon i njegove odredbe dobivaju puno veće značenje i možda bi čak i Hrvatska mogla pokrenuti, obzirom da predsjedamo momentalno EU-om, mogla pokrenuti i neke izmjene ove direktive na razini Europe jer je, recimo se pokazalo da je jedan od najznačajnijih pomoći koja je Italija dobila u ovom vrijeme krize je gotovo prvi avion albanskih liječnika koji su otišli pomagati svojim talijanskim kolegama, što znači da u vrijeme pandemije, u vrijeme ove vrste krize, a možemo naravno zamisliti i druge krize, recimo, potres je isto jedna takva kriza gdje bi mogli trebati inženjere, odnosno jednu drugu reguliranu profesiju koja u takvim uvjetima može nedostajati i to pokazuje da je će vjerojatno u skoroj budućnosti kad ova cijela kriza završi biti potrebno mijenjati ovu direktivu, odnosno na razini Europe ju nadopuniti na jedan način koji omogućuje striktne, na sve primjenjive kriterije za regulirane profesije, ali sveobuhvatne, odnosno sa puno širim obuhvatom nego što je to ovdje. Dakle, obzirom na te dramatične promjene koje smo svjedoci i koje nismo si mogli ni zamisliti. Život je pokazao da u ovom području zahtijeva drukčiju regulativu, širu ne odustajući od kriterija, ali inkluzivniju nego što je ova ovdje. I primjer albanskih liječnika mislim da o tome baš vrlo dobro govori. Inače što se samog ovog zakona i usklađivanja tiče, ja sam i u prvom čitanju rekla da je to zapravo popravni odnosno popravljamo nešto što smo donijeli sredinom prošle godine. Znam da se razljutila državna tajnica, pa mi je rekla prošli put da je to stari zakon koji mi popravljamo, ali nije, očito smo popravljali i stari, ali smo ga onda popravili u srpnju 2019. i ove primjedbe, zadnja je bila u 11. Mjesecu 2019. Dakle, primjedbe se odnose na, na ovu verziju, nije to ništa strašno, samo govori da se treba precizno držati onog i možda čak i u našem zakonodavstvu preciznije definirati i standardizirati pojedine termine kako bi mogli efikasnije i brže unositi u hrvatsko zakonodavstvo neke od standarda i direktiva koje smo već prihvatili, dakle na razini EU. Dvije su službene opomene ili upozorenja, zadnje kao što sam rekla u 11-tom 2019. Jedna se odnosi na definiranje onog što znači stručno osposobljavanje i usavršavanje, a druga se odnosi na definiranje onoga što znači odgovorne osobe na upravljačkim i rukovodećim pozicijama. Inače sam zakon uvodi i ograničavanje ili smanjivanje uvjeta pod kojim nadležno tijelo može zatražiti dodatne dokumente samo ako postoje zaista regionalne razlike. Drugo je, propisuju se obveze nadležnih tijela da priznaju dokaze o stručnoj kvalifikaciji za doktore dentalne medicine iz onog niza država koje su kolege već spominjali, koji su započeli studij prije nego što se ova direktiva donijela i dodatno se pojednostavljuju dokazi u samom postupku dokazivanja vlastite kvalifikacije. Klub GLAS-a će naravno podržati ovo jer to je, kao što sam rekla, samo korekcija onog što smo već donijeli. Međutim, mislim da možemo očekivati, a ne bi možda bilo čak niti loše da RH to i sama inicira, da se ova direktiva obzirom na iskustvo koje imamo sa pandemijom, promijeni odnosno proširi na razini Europe naravno prvo, pa onda ukoliko se to dogodi na razini Europe povučeni ovim iskustvom onda naravno se to i ratificira u pojedinim državama. Hvala vam lijepo.
Hvala. Za sudjelovanje se javio u pojedinačnoj raspravi zastupnik Bulj koji nije tu, znači da gubi pravo govora. Također za pojedinačnu raspravu javila se zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Već smo čuli iz prethodnih rasprava da je zdravstvena struka u posebnom ovdje statusu i to je jako bitno i sada, danas više nego ikada zapravo svjedočimo koliko je bitno imati kvalitetne kadrove, ne samo u zdravstvenom sustavu nego i u obrazovnom sustavu i u svakom drugom sustavu i to je danas upečatljivije i jasnije nego ikad prije i bitno je da zapravo budemo svjesni toga da RH u tom smislu zauzima vodeće mjesto u EU, naši kadrovi su visoko kvalificirani, uvijek cijenjeni i bitno je da im se omogući onda i mobilnost u tom kontekstu. Čuli smo od državne tajnice gđe. Burić da je cilj Konačnog prijedloga zakona povećati mobilnost stručnjaka, ali isto tako jako je bitno osigurati kvalitetu pružanja i slobodu pružanja usluga, a u tom smislu zdravstvena struka odnosno zdravstvene profesije zaista zaslužuju poseban status jer se osiguravanje visoke razine kvalitete zdravstvenog sustava smatralo i prije prioritetom i smatralo se dakle potrebom i smatralo se javnom kvalitetom i to je regulirano i ovom direktivom, a danas posebno to nažalost u ovim okolnostima dolazi do izražaja. Ove profesije su dakle automatski priznavane, već smo čuli koji je popis tih profesija, riječ je o liječnicima, riječ je o stomatolozima, riječ je o medicinskim sestrama i tehničarima, isto tako farmaceutskim tehničarima, farmaceutima, dakle toj struci, ali isto tako i veterinarima i da ne nabrajam nekim drugim strukama. U članicama EU, dakle i u RH, ali i u svim drugima ove profesije su automatski priznate. U potpisu reguliranih profesija je 182 profesije i sada se dakle ovim prijedlogom zakona koji je evo konačni u drugom čitanju, one potpuno usklađuju sa europskim kako bi se prije svega omogućio razvoj jedinstvenog europskog tržišta, ne samo digitalnog koji je uvijek bio prioritet nego i globalnog jedinstvenog tržišta kad je u smislu politika kadrova i njihova mobilnost. Još jednom, dakle treba istaknuti činjenicu da su zdravstvene profesije u posebnom statusu. Danas je to itekako došlo do izražaja. U prvom čitanju ovaj zakon je usvojen jednoglasno sa 120 glasova, ne vidim nijedan razlog da u idućem tjednu kada bude glasovanje ponovno ovaj zakon u drugom čitanju i Konačni prijedlog ne bude podržan jednoglasno i ovaj zakon više nego neki drugi povlači pitanje koliko je bitno imati kvalificirane kadrove, regulirane profesije i koliko je bitno omogućiti njihovu mobilnost i slobodu pružanja usluga u svim članicama EU, a prije svega u RH. Hvala lijepo.
Zastupnik Jovanović zatražio je repliku.
Hvala lijepo. Kolegice Petrijevčanin Vuksanović, javio sam se za repliku upravo potaknut ovim što ste govorili o zdravstvenoj djelatnosti, možda i zbog javnosti koja prati, a gdje često postoji jedno nerazumijevanje. Dakle, svi koji su završili nekakve zdravstvene smjerove u EU, automatski se priznaju u RH. No, nastaju problemi kad vam dolaze najčešće iz područja bivše Jugoslavije, gdje treba znati da postoje 3 razine. Dakle, visokoškolske diplome i visokoškolsko obrazovanje za nastavak obrazovanja RH vrednuju sami fakulteti. Za zapošljavanje vrednuje Agencija za znanost i visoko obrazovanje, a stručne kvalifikacije i stručne ispite vrednuju nadležne komore i ministarstva i to je potrebno znati vezano za dolazak u područje zdravstvene djelatnosti svih koji fakultete i škole završavaju u područjima bivše Jugoslavije.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa na replici uvaženi kolega Jovanović. Maloprije početka ove rasprave sam razgovarala s kolegicom Burić, državnom tajnicom i mislim da će vam ona u završnom izlaganju upravo se referirat na ovo pitanje koje ste imali i tijekom prvog, prve rasprave o ovom prijedlogu zakona. Kolko znam tu treba uskladiti rad triju ministarstava, Ministarstva obrazovanja i znanosti, Ministarstva rada i mirovinskog sustava i Ministarstva gospodarstva i to bi po mom mišljenju bio jedini disbalans u tom zdravstvenom sustavu. Ako to uspijemo u dogledno vrijeme uskladit, mislim da smo onda taj problem riješili. A koliko sam čula od državne tajnice, upravo se razmatra na koji način će se riješit taj disbalans koji postoji već, ako se ne varam, od 2015. Hvala lijepo.
Zastupnik Goran Aleksić javio se za pojedinačno sudjelovanje u raspravi, budući da ga nema tu, gubi pravo govora. Također zastupnik Ivan Pernar prijavio se za sudjelovanje u pojedinačnoj raspravi. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo, mi danas raspravljamo o priznavanju inozemnih kvalifikacija. Međutim, smatram da u vrijeme kada ne postoji slobodno kretanje ljudi, znači kad vi ne možete zapravo slobodno se kretat, čak niti unutar EU ili da čak odem korak dalje, niti unutar vlastite države, kad su nama suspendirana zapravo ljudska prava. Smatram da je suvišno raspravljat o ovoj temi, tim više što u RH imamo stotine tisuća blokiranih građana koji i dalje žive u agoniji i dalje im država ne pomaže. Pozivam državu da pod hitno obustavi ovrhe i da zakon tog tipa stavi na dnevni red, al nažalost od premijera Plenkovića teško da ćemo to dočekati iako je pričao da će dovesti novi Ovršni zakon, to priča već zadnjih 3.g. Druga stvar koju bih htio napomenut, koju smatram jako bitnom je ta da ove mjere za spašavanje radnih mjesta nažalost neće pomoći onima koji su već bez posla. Znači, svi koji su očekivali se zaposlit, znači sezonci i nezaposleni su zapravo ostali kratkih rukava. Ja pozivam državu da odmah omogući nekakvu vrstu zajamčenog minimalnog dohotka da se tim ljudima omogući preživljavanje u vrijeme ovakve teške krize. Također takvi zakoni trebali bi danas bit na dnevnom redu. A takvi zakoni danas nisu na dnevnom redu. Mi danas raspravljamo o priznavanju inozemnih kvalifikacija kao da imamo akutnu situaciju da nam dolaze strani stručnjaci u RH koji žele radit, a sad kao igrom slučaja im se ne priznaju diplome. Međutim, to nije slučaj, kažem, promet ljudi je potpuno obustavljen, čak i unutar države, suprotno Ustavu, izvanredno stanje nije proglašeno, za to bi trebala Vlada imat dvotrećinsku većinu koju nije imala i nije ju pokazala i za svaku mjeru poput i ove da se brani ljudima da se kreću van mjesta boravka bi također trebala imati dvotrećinsku većinu koju nikad nisam ovdje vidio da je podržala takav prijedlog. Znači, sva vlast u državi dana je u ruke jednog čovjeka, g. Beroša koji može raditi što ga je volja. Mi zapravo imamo suspendiranu demokraciju, a rasprava koja je bila jučer o tome da se odgađaju lokalni izbori zbog ove pandemije, mi se možemo naći u situaciji da se parlamentarni izbori odgode, jednostavno oni kažu pandemija još traje i da Plenković jednostavno do posljednjeg trenutka zavlači parlamentarne izbore. Hvala.
Hvala. S ovim zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno čl. 226. St. 2. Poslovnika ja ću predložiti dopunu dnevnoga reda sjednice s 26 novih točaka. 1. Prijedlog zakona o dopuni Općeg poreznog zakona s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 895. 1. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o računovodstvu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 896. 1. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o izvršavanju državnog proračuna RH za 2020.g. s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 897. 1. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o poljoprivredi s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 898. 1. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o putnim ispravama hrvatskih državljana s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 899. 1. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o osobnoj iskaznici s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 900. 1. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o sigurnosti prometa na cestama s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 901. 1. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o obveznim odnosima u hodu, jer nažalost, mnogo toga se u hodu rješava, početi rješavati. Ono što je bitno ovdje naglasiti, mi ćemo sutra imati, evo potpredsjednik je ovdje predložio ove Vladine mjere koje došle, to sam jutros tražio od potpredsjednika Reinera, da se na dnevni red stave prijedlozi oporbe. MOST će danas, jučer smo predstavili, znači 7 zakona koji se tiču našeg gospodarstva i mislim da bi bilo u redu i prema oporbi da ti zakoni dođu na dnevni red, da se o njima može raspravljati. Znam da su kolege iz SDP-a isto uputili ovaj jedan set zakona i jednostavno ova kriza zahtijeva i adekvatan odgovor Hrvatskoga sabora. U HS-u se mora raspravljati o problemima u gospodarstvu oko epidemije koronavirusa, o problemima u zdravstvenom sustavu, a ima ih, o problemima u našem školstvu, o problemima koje imaju naši poljoprivrednici, naši OPG-ovi, vidjeli smo da su ovaj kroz cijelo ovo vrijeme, tu su naše kolege upozoravali na to, tržnice bile zatvorene, šoping centri su bili otvoreni, ponovno su u ovoj krizi u Hrvatskoj profitirali zapravo strani trgovački lanci i čak nekakvi lanci prehrane, evo, McDonald's je kroz cijelo ovo vrijeme radio, ovaj njihov Drive in, a naši restorani su imali velikih problema, bili su zatvoreni, naši OPG-ovi nisu mogli plasirati svoje proizvode i to su stvari o kojima treba govoriti i na koje ćemo mi ovdje u HS-u upozoravati. Ali trebaju nam takve točne, ne samo da možemo zloupotrebljavati Poslovnik ili da kroz ovakve stanke možemo upozoriti na neki problem. Vidim da sve kolege koji su ovdje žele o tim problemima govoriti, nismo jedini niti jedini nudimo rješenja i evo, molim i predsjedništvo Sabora, prvenstveno predsjednika koji o tome najviše odlučuje, da se to zastupnicima i omogući. Želimo biti na raspolaganju našem narodu u vrijeme ove krize i upozoravati na naše probleme i upozoravati na naše probleme, a evo, nakon mene će i general iznijeti sigurno ovaj dosta toga vezano uz krizu. Hvala.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija, drugo čitanje, P.Z. broj 822. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija. Tko je protiv? Tko je suzdržan? I tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija. Rezultat 122 za i 8 suzdržanih.
Zastupnik Robert Jankovics će također govoriti svoje slobodno stajalište.
Poštovani g. potpredsjedniče, cijenjene kolege. Tema o kojoj ja želim progovoriti veza jedna regionalna tema vezana je i za Baranju odakle ja dolazim. Prije nego uđem u detalje i ja koristim ovu priliku čestitati i zahvaliti svim neumornim djelatnicima u zdravstvu, policiji, trgovini, ljekarnama, svima onima koji rade na sanaciji šteta od potresa ovdje u Zagrebu i u Krapinsko-zagorskoj županiji, čestitam im i zahvaljujem im u ime svih nas, radite izvrstan posao, nastavite, nadam se da ćemo vam se znati odužiti. Što se tiče teme o kojoj ja želim danas progovoriti unatoč dojmu i izvrsnom poslu koju državna uprava na čelu sa stožerom obavlja u ova nevjerojatno teška vremena, moram izraziti svoje ogorčenje jednom državnom institucijom koja ne razumije svu kompleksnost današnje situacije, a govorimo o Hrvatskim poštama. Naime, u jeku ove krize u Baranji, odakle ja dolazim, od ponedjeljka 30.3. zatvoreno je 6 od 16 poštanskih ureda i time smo prisilili, dakle pola Baranje u kojoj do sad nemamo niti jednog jedinog zaraženog na kretanje. Dakle, prisilili smo ljude koji svaki mjesec savjesno plaćaju svoje račune u tim poštanskim uredima koji možda podižu gotovinu ili obavljaju transfere koje su dosad mogli obaviti u svojim mjestima, prisilit ćemo ih ili smo ih prisilili nerazumnom glupom odlukom Hrvatskih pošta na to da se kreću i da odlaze u druga mjesta. Dakle, zatvaranjem ureda u, poštanskih ureda u Lugu, Zmajevcu, Karancu, Duboševici, Baranjskom Petrovom Selu i Kneževu, mi smo prisilili gotovo pola stanovništva Baranje na to da krše Zakon o zabrani kretanja. Dakle, dojam je da jedna ruka ne zna što radi druga. Stvorili smo iminentno, dakle sa ponedeljkom redove u preostalim poštanskim uredima od preko 100 metara cijenjeno vodstvo Hrvatskih pošta. Dakle, ono što je nama ključno dakle da probamo test razmjernosti jer Hrvatske pošte u svom obrazloženju kažu da je razlog tome to što dio djelatnika tih poštanskih ureda nije mogao bez organiziranog prijevoza doći na posao, ja mogu cijenjenom vodstvu Hrvatskih pošta da lažu zato što svi djelatnici Hrvatskih pošta u tih 6 poštanskih ureda na svoj posao dolaze osobnim vozilima i nije im bio, niti bi im danas bio problem doći na svoja radna mjesta. Dakle, a ako je njima problem doći na radno mjesto kako ćemo onda objasniti polovini nekoliko tisuća ljudi koji su sad prisiljeni bez javnog prijevoza ići u druga mjesta obavljati one usluge koje su do sada mogli obaviti u svojim mjestima. Podsjećam cijenjeno vodstvo Hrvatskih pošta, da niti jedna trgovina, niti jedna ljekarna nije zatvorila ne na području Baranje, niti bilo gdje, svi oni savjesno obavljaju svoj posao kako se na početku i zahvaljujem u ova nevjerojatno teška vremena. Ne sjećam se da je ijedan policajac otišao sad na bolovanje ili na godišnji, svi rade svoj posao, cijenjene kolege iz Hrvatskih pošta pozivao vas u interesu sprječavanja zaraze, u interesu činjenice da zadržimo status nula zaraženih u Baranji da smjesta danas otvorite 6 poštanskih ureda koje ste nerazumnom, glupom odlukom zatvorili. Dajte nam priliku nama Baranjcima da ostanemo doma.
Evo, 9,30 je, dobro jutro vam želim, ovaj poštovane kolege, nažalost nema nijedne kolegice, ali o a sakrila se, sakrila mi se iza, ovaj najprije bih vam dao jednu obavijest. Dakle, mi ćemo, danas će Vlada donijeti kao što znate i kao što je najavljeno jedan paket mjera, gospodarskih mjera vezanih uz ovu infekciju i epidemiju korone kojoj je cilj olakšanje gospodarstva i radnika itd. i taj tim, dakle setom zakona bismo sutra ujutro upotpunili dnevni red i odmah proveli raspravu, a onda ćemo početkom slijedećeg tjedna organizirati glasovanje o tome, kao što je i na predsjedništvu bilo govora, ne ovdje jer je ovdje to neprovedivo zbog veličine dvorane, nego na jednom drugom mjestu, o čemu ćete naravno biti na vrijeme obaviješteni. Evo tek tolko kao jedna obavijest da znate za sutra kako bi se malo izmijenio ovaj dnevni red. Danas imamo na dnevnom redu 3 točke i ja bih na početku odmah predložio ako se slažete budući da su prve dvije točke doista povezane, ako se slažete da ih objedinimo u jednu točku? Imate li vi štogod protiv toga? Nemate. Dobro, hvala vam lijepo. Onda smatram da je to prihvaćeno. Dakle, sad ćemo krenuti zajednički na te dvije točke. Dakle, radi se o: - Konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju ugovara između Vlade RH i Vlade SAD koji predstavlja instrument predviđen čl. 3. st. 3. Sporazuma o uzajamnoj pravnoj pomoći između EU i SAD-a potpisanog u Washingtonu dana 25. lipnja 2003.g., drugo čitanje, P.Z. br. 882., te - Konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Vlade SAD koji predstavlja instrument predviđen čl. 3. st. 2. Sporazuma o izručenju između EU i SAD-a potpisanog 25. lipnja 2003. U pogledu primjene Ugovora o izručenju potpisanog 25. listopada 1901., drugo čitanje, P.Z. br. 883. Predlagatelj oba akta je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 207a. Poslovnika HS. Temeljem navedenih članka 207a. Poslovnika propisano je da se zakoni kojima se sukladno Ustavu RH potvrđuju međunarodni ugovori donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Za obe točke raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti prijedlog oba zakona? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa Josip Salapić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi g. potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred nama su dva vrlo važna zakona, dva zakona sa međunarodno pravnim značajem. Radi se o zakonima koji sukladno Ustavu RH u čl. 141. da bi postali dio unutarnjeg pravnog poretka RH treba ih ratificirati HS. Kao što je rekao g. potpredsjednik, radi se o 2 ugovora, Ugovor između Vlade RH i Vlade SAD-a o uzajamnom izručenju državljana, kao i Ugovor o uzajamnoj pravnoj pomoći između RH i SAD-a. S obzirom da je RH punopravna članica EU krovni sporazum između zemalja članica Unije i SAD-a datira iz 2003.g., obveze RH kao punopravne članice je prihvaćanje prava Unije, zajedničkoga prava, kako je krovni sporazum Unija potpisala sa SAD, isto tako postoji obveza RH da se krovni ugovor primjeni i u pravu RH. Treba napomenuti posebno da su dosada vrijedili propisi o uzajamnoj pravnoj pomoći o izručenju između Vlade SAD-a i Vlade RH datiraju iz 1901.g. Dakle, to su međunarodno pravni instrumenti, posebice u kaznenim stvarima koji su zastarjeli, neprimjenjivi, više takva kaznena djela koja su navedena u tim sporazumima iz 1901.g. ne postoje, tako da je bilo nužno primijeniti ovaj novi sporazum. Oko ova dva zakona, ova dva važna međunarodna ugovora pregovaralo se 11.g., dakle to nije došlo preko noći, punih 11.g. različite Vlade i različiti ministri pravosuđa završili smo pregovore u studenom 2019.g. ovdje u RH, a ova dva ugovora potpisuje g. ministar pravosuđa Dražen Bošnjaković u prosincu 2019.g. u Washingtonu sa strane RH kao opunomoćenik Vlade, a sa strane SAD-a glavni državi odvjetnik SAD-a. S obzirom na naše ustavne obveze i na važnost materije koja je pred nama predlažemo Hrvatskom saboru da se predmetni ugovori ratificiraju i da postanu dio unutarnjeg pravnog poretka RH. Hvala lijepo.
Želi li prije …? Da. Imamo više replika, idemo prvo na njih, prva je poštovani zastupnik Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine državni tajniče. Nadam se da to što ste otišli na mjesto ne znači da nećete odgovoriti na repliku. Ne umanjujući važnost ova dva sporazuma između ostalog i zbog činjenice da se radi o ustvari uređenju postupka kojeg Hrvatska još uvijek vodi na temelju sporazuma kojeg su SAD spojile sa Vladom Kraljevine Srbije ono što je u ovom trenutku daleko važnije i za nas ovdje i za vas u ministarstvu i za hrvatske građane je pitanje kako ćete se postaviti prema stanju u pravosuđu. Više puta smo upozoravali pa i ovdje na problem tijeka sudskih rokova, ministar je prošlog petka najavio da je zakon u pripremi, međutim na današnjoj sjednici Vlade zakona koji bi regulirao problem sudskih rokova u Hrvatskoj nema. Molim vas da mi odgovorite, možemo li ga očekivati i kada? Hvala.
Hvala lijepa. Nije izravno vezano uz temu, ali evo državni tajnik će ipak odgovoriti.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupniče Grbin. Iako nije ovo tema kao što je ministar pravosuđa gospodin Bošnjaković prošli petak najavio radi se na setu zakona iz resora pravosuđa koji nije danas na sjednici Vlade, ali će biti do kraja ovoga zasjedanja. Radi se na rokovima, svjesni smo toga da u ovoj situaciji pogođeni i potresom i krizom ne funkcioniraju sudovi, ali ono što mogu odgovorno reći ispred Ministarstva pravosuđa ništa ne prepuštamo slučaju. Znate da se radi o kompleksnim zakonima i vjerujem da će vrlo brzo to doći pred vas zastupnike. Dakle, radi se na tome i radi se posebno na rokovima i doći će na raspravu zastupnicima Hrvatskog sabora.
Hvala lijepa. Možete tu ostati. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Hvala potpredsjedniče. Državni tajniče jedno kratko pitanje, znamo da SAD nema baš praksu izručenja svojih državljana, zanima me upravo ovaj sporazum i sami ovaj konači prijedlog zakona i potvrđivanje ovog međunarodnog ugovora, koliko mogu te stvari promijeniti i koliko će se u praksi to promijeniti? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Ovdje se radi o vrlo specifičnim slučajevima u području kaznenopravne suradnje, organiziranog kriminala, kibernetičkog kriminala nešto što je specifično. Dakle, i do sada je iako je sporazum iz '901. Godine bilo izručenja nekih 40-ak slučajeva kada se radi o ovim specifičnim kaznenim djelima. Mi smo ako ste čitali sporazum zaštitili hrvatske državljane, dakle nema to da svaki koji se traži se izručuje, postoje posebni protokoli, posebne procedura. Ono što smo morali izdefinirati s obzirom na protek godina, radi se već postoji određena suradnja, ali nije bilo pokriveno zakonima. Znači ne možemo reći da ovaj sporazum je stavio hrvatske državljane u manji položaj u odnosu na američke, zato se i razgovaralo ovih punih 11 godina, nema onog izravnog izručenja. To je specifična materija i ako ste čitali članke ugovora radi se o međunarodnoj suradnji kada su u pitanju organizirani kriminal i teška kaznena djela, a da bismo štitili kako naše državljane tako i poštivali međunarodno pravo prvo je potrebno potpisati ove ugovore. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Zekanovića.
Poštovani državni tajniče. Koristim priliku da vam postavim pitanje, zašto ne rade sudovi? Ako mogu raditi tvornice, ako može raditi građevina zašto ne rade sudovi? Dakle, mi danas imamo jednu neobičnu situaciju, nikada u povijesti, novijoj povijesti Hrvatske države i u vrijeme Domovinskog rata i nekim drugim kriznim vremenima nije se dogodilo da sudovi ne rade, to je jednostavno neprihvatljivo. Znači postoji način, ako postoji način da se i mi ovdje okupimo i da zasjedamo u jednom manjem obimu, da nas ima manje, siguran sam da postoji način da sudovi rade. Druga stvar, elektronsko prijavljivanje, što se tiče odvjetnika i sudaca ne funkcionira. Više odvjetnika mi se javilo da taj sustav jednostavno je zakazao. Dakle, dva pitanja. Jedno pitanje je zašto sudovi ne rade? Morali bi i mogli bi raditi. Znači imat ćemo još veća kašnjenja u rješavanju raznih slučajeva. I druga stvar, zašto ne radi elektronska mogućnost prijavljivanja na sudove?
Hvala. Ponovo pitanje koje nije izravno uz temu, ali državni tajnik je spreman za odgovorit.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Ovo izravno pitanje tiče se aktualne situacije. Ne mogu reći da sudovi rade u potpunosti, ali sudovi rade, suci rješavaju predmete koji su odnijeli kućama. S obzirom na potres i na situaciju COVID-a 19 ne postoji mogućnost da sudovi rade u punom opsegu, ono što smo sigurni dakle mi smo cijelo vrijeme pripremali e-komunikaciju digitalizaciju sustava. Postoje problemi tehničke naravi, ali oni se redovito otklanjaju, dakle sustav funkcionira. Ministarstvo pravosuđa je dalo preporuke svim sudovima dakle komunikacija postoji, sada imamo razgovore, dogovore sa javnobilježničkom komorom RH isto tako kada su u pitanju ovrhe koje su u ovom slučaju zastale i zastat će s obzirom na situaciju prema svim našim državljanima, građanima koji su u problemima. A što se tiče ovog tehničkog pitanja, tu se možda radi pojedinačno o dva, tri slučaja koje ste vi čuli, ali Ministarstvo pravosuđa dakle naši tehničari u hodu otklanjaju probleme. Mi smo svjesni da recimo Županijski sud u Zagrebu zbog oštećenja ne može raditi u punom opsegu jer to je nesigurno za građane i stranke koje bi dolazile u sud, ali u dogledno vrijeme to će biti otklonjeno sve. Bit će preseljenje.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Škibole.
Hvala poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvaženi državni tajniče. Članak 1. Ovoga sporazuma odnosi se na suradnju između Hrvatske i Amerike u kontekstu sumnjivih financijskih transakcija u kontekstu pranja novca, mene interesira da li ovaj sporazum ima veze također što dolazi sada ovdje u Hrvatski sabor sa onime što se u zadnje vrijeme u javnosti pojavilo, a to je da su se u Hrvatskoj znači da su privatne banke određene se upravo bavile tim sumnjivim financijskim transakcijama. Znači, interesira me da bi odgovorite imate li kakvih saznanja o tome, imate li vi kao Ministarstvo pravosuđa ikakve informacije i kada će u Hrvatski sabor doći izvješće od HNB-a koje su se banke u RH bavile sumnjivim financijskim transakcijama? Hvala.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Poštovani zastupniče nema ovaj sporazum nikakve veze sa aktualnim događanjima koje ste naveli. Na ovaj potpis se čekalo 11 godina. Mi smo u studenom 2019. definirali 3-4 ključne točke, ključna problema zbog kojega taj sporazum nije zgotovljen. U prosincu 2019. ministar pravosuđa je bio u posjetu SAD-u, potpisao sporazum i sada je po Ustavu dakle obveza Hrvatskoga sabora ratifikacija sukladno Članku 141. Ustava. Možda tajming izgleda vama takav, ali nema veze to s time nikakve.
Hvala lijepa. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Tajniče značaj ove točke, ovaj ugovor između SAD-a i Hrvatske o izručenju i pravnoj pomoći po meni treba raspravljati o tome, ali ja mislim da je trenutak da se vas kao predstavnika vlasti iz pravosuđa upita što je sa moratorijem ima li ikakve mjere po pitanju ovrha i po pitanju znači kredita u moratoriju, ne vidimo da je to vladine mjere, pa imate li nekakvu informaciju da će to biti. I naravno pitao sam u četvrtak ovdje i ministra pravosuđa, vašeg nadređenog, zbog čega štrajkaju ljudi u splitskom zatvoru Bilice, jer je bila vijest da je zbog toga što nisu zaštićeni od korone, da ima zaraženih od korone. Pa možete li reći što je s tim i da li ima u splitskom zatvoru u Bilicama, da li je bio slučaj korone? Hvala lijepo.
Hvala lijepo. To uistinu nema nikakve veze sa točkom, ali državni tajnik će odgovoriti.
Hvala lijepo. Što se tiče …
/Upadica: Zato jer je meni to posao, dajem vam opomenu./
… obročnih postupaka uvaženi zastupniče, mi smo donijeli određene preporuke i u dogovoru sa Hrvatskom javnobilježničkom komorom dakle svi ovršni postupci u onom konkretnom smislu prema ovršenicima zastaju, ali će zbog rokova javni bilježnici, kao i do sada dakle pripremiti izradu rješenja koje neće biti pravomoćno, kada se situacija smiri i prođe ova ugroza tada će to krenuti prema ovršenicima, a tek onda će krenuti rokovi za ovršenike da bi mogli dati prigovor i sve ostalo. Što se tiče kredita to ste čuli od banaka, banke su dale moratorij na 3 mjeseca uz određene razloge i uvjete, a ovo sve ostalo što ste pitali ja mislim da spada u nekakvu političku procjenu i vašu osobnu i ne bi to htio komentirati. Siguran sam samo da sustav pravosuđa držimo pod kontrolom, da smo što se tiče sigurnosti hrvatskih zatvora i 3.300 zatvorenika učinili sve da budu zaštićeni. U Splitu se dizala panika kod određenog slučaja koji nije bio kontakt sa zatvorom, nego obiteljski kontakt supruge sa zaposlenikom službenikom Ministarstva pravosuđa [[Upadica: Hvala.]] nema ugroze za zatvorenike ni u jednom zatvoru, za sada.
Hvala. Možemo još završiti kolegicu Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite replika.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče Salapić, danas svjedočimo raspravi o jednom iznimno važnom dokumentu na koji možemo reći da čekamo više od 118 godina i važnost tog dokumenta je takva da bi vjerojatno veleposlanik SAD-a u Hrvatskoj ovdje sjedio na galeriji da smo u našoj sabornici, međutim nismo. Treba reći da u ovom dokumentu nema baš ništa kontroverzno i da hrvatski građani nisu ni u kom slučaju u nepovoljnijem položaju i da su sva prava zajamčena Ustavom inkorporirana u ovaj dokument. Ovaj dokument je iznimno bitan zato što po postojećem dokumentu po kojem se zapravo regulirala ova vrsta pravosudnih pitanja suvremena kaznena djela, kao što su kibernetički kriminal, terorizam, trgovina oružjem, drogom, ljudima, nisu bili obuhvaćeni. Sada će biti moguće osnivanje zajedničkih timova i u svakom slučaju olakšana suradnja u interesu obaju zemalja. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik, poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Nisam na početku s obzirom na situaciju želio da što kraći budem govorio o tome, ali mi smo u Šibeniku imali visoku izaslanciju State Departmenta Ministarstva pravosuđa SAD-a uz posebno poštovanje prema našem izaslanstvu Ministarstva pravosuđa Vlade RH i Ministarstva vanjskih poslova. Mi smo doslovce svaki članak ovih sporazuma prevodili na hrvatski jezik i komentirali sve one eventualno sporne kazneno-pravne odredbe sukladno s našim Ustavom i pozitivnim pravom s obzirom na različitost prema američkom sustavu. Dakle, sve smo to danima još jednom prošli. Tako da je ovaj važan sporazum s obzirom na važne političke, gospodarske odnose RH i SAD-a. Nažalost situacija u kojoj dolazimo baca sjenu s obzirom na zdravstvenu ugrozu i na probleme u pravosuđu ne možemo u potpunosti govoriti o važnosti ovog međunarodno pravnog dokumenta jer imamo krizu u kojoj smo se našli, štitimo sustav pravosuđa u cjelini, kad ovo sve prođe te političke razloge ćemo definitivno vidjeti i posebice osjećati za budućnost koja će nadam se biti pozitivna za naše dvije zemlje, dvije suradnje. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Čini mi da u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani zastupnik Grmoja traži stanku.
Poštovani potpredsjedniče tražim stanku jer je očito da ne prepoznaje uopće trenutak. Zastupnici žele upozoriti na određene probleme vezano uz epidemiju korona virusa i što se tiče gospodarstva i što se tiče naših blokiranih i što se tiče on line nastave, koja ne funkcionira, šalju mi roditelji poruke da jednostavno ne mogu uz nekakve male upute koje dobiju cijeli dan zapravo rade sa svojom djecom. I nije u redu da nam stavljate točke koje se ne tiču toga i onda da još prozivate zastupnike ako povežu nešto sa ovim što nas sve pogađa u društvu, naše građane, naše radnike naše obrtnike, naše blokirane, naše roditelje i djecu. Dakle, molim vas da pod hitno konzultirate predsjednika sabora on nam je obećao da će točke koje se tiču ove krize imati prioritet. Mi smo jučer kao MOST uputili 7 zakona koji se tiču rješavanja gospodarskih problema, izađite nam u susret, želimo pomoći isto kao i Vlada hrvatskim građanima. Hvala vam, tražim stanku.
Hvala lijepo. Naravno da odobravam stanku, sukladno našem dogovoru vidimo se u 9,55. STANKA NASTAVAK NAKON STANKE Nastavljamo sa radom jer je stanka istekla. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, pa onda otvaram raspravu i prvi će biti Klub zastupnika HDZ-a, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnik Ante Bačić i poštovana zastupnica Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite kolega Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, kao što nam je u samom uvodu državni tajnik napomenuo, a evo vidimo kroz replike smo malo se makli od same teme, ali nadam se da ćemo se sad vratiti pošto zalažem se koliko god trebamo raspravljati o samoj krizi i o svemu što se događa u RH, mislim da je bitno i da nastavimo normalan život i funkcioniranje države i društva. Temeljem toga upravo i ova dva prijedloga, konačna prijedloga zakona vezano za potvrđivanje međunarodnih ugovora koje sklapamo između RH i SAD-a na temelju sporazuma koji je već 2003. potpisan od strane SAD-a i EU, vezane se dvije jako bitne pravne teme, a to je vezano za uzajamnu pravnu pomoć i vezano za samo, sami ugovor o izručenju. Uzajamna pravna pomoć ponekad se naziva i pravosudna pomoć, predstavlja sami način kako se pružaju prikupljanje dokaza i podataka između jedne zemlje i druge vezano posebice za kaznene postupke. U ovom trenutku nažalost RH i SADD imaju stare ugovore koji su dotrajali i više nisu aktualni. Temeljem toga Vlada je prošle godine donijela odluku da se započnu pregovori oko novih sporazuma zato je ministar pravosuđa zajedno sa glavnim državnim odvjetnikom u Americi potpisao 2019. ugovore koji se tiču samih, same uzajamne pravne pomoći i samo, vezano za samoizručenje. Oni su temelj sporazuma EU i SAD-a kao krovni sporazumi koji radi tekovine EU RH mora pratiti, mora pratiti i normalno usuglasiti i sa svojom pravnom stečevinom na temelju Članka 141. Ustava RH ovi međunarodni ugovori će u konačnici postati i dio temelja pravnog sustava RH. Normalno oni su sada konačni prijedlozi zakona zato što je u praksi međunarodni ugovori dolaze i po Poslovniku i po Ustavu u sabor u RH i raspravljaju se u jednom čitanju zato šta su i sami sklopljeni između dvije države i ne mogu se sad tj. teško se sada i mijenjati pošto su već u određenim prijedlozima definirani tako da su ovdje u Hrvatski sabor poslani isključivo na samu ratifikaciju tj. na samo njihovo potvrđivanje, što evo ponavljam crpimo iz samoga temelja Poslovnika i Ustava. Moramo napomenuti da ove dvije jako bitne teme i samoizručenje, ali i sami pravni institut uzajamne pravne pomoći tzv. i pravosudne pomoći su i te kako bitni jer u ovim novim uvjetima i normalno i na razini samoga međunarodnoga tržišta, ali međunarodnog i kriminaliteta dolazimo do sustava novih oblika kriminalnog djelovanja da ne spominjemo i kibernetičko djelovanje i sami terorizam. To su jednostavno uvjeti koji naglašavaju državama da dodatno moraju osnažiti svoje suradnje i osnažiti sami svoj pravni poredak upravo sa ovakvim međunarodnim ugovorima da bi jače surađivali i sprječavali takve oblike novih oblika kriminaliteta. U samim člancima priloga obaju ugovora imamo definirano same tekovine i sljedove počevši od samoga izručenja i način samoga izručenja i razmjenu podataka, ovo što smo čuli od državnog tajnika i osnivanje zajedničkih timova kada govorimo o uzajamnoj pravnoj pomoći i vezano za bankovne i ostale prijevare, sama tajnost podataka koji se razmjenjuju i svi drugi oblici suradnje, tako da u konačnici kada pogledamo ova dva ugovora, a i sami sporazum koje su vlade SAD-a potpisale sa EU koje su i temelj ovih međunarodnih ugovora vjerujem da će ovo doprinijeti i daljnjoj suradnji između naše dvije zemlje, ali i normalno o jačanju samog pravnog poretka RH. Tako da evo predlažemo normalno i u konačnici da se ova dva međunarodna ugovora tj. ova dva konačna prijedloga zakona i usvoje.
Hvala, nastavit ćemo sa zastupnicom Petrijevčanin Vukasnović.
Zahvaljujem poštovane kolegice pa bilo je krajnje vrijeme da se ovaj dokument donese. Hrvatska je kao što je poznato strateški partner u cijelom nizu strateških bitnih pitanja sa SAD-om i cilj je da se i u pravosudnim pitanjima koji su od iznimnog značaja moderniziraju ova pitanja koja do sada nisu bila riješena, zvuči nevjerojatno, ali djelovalo se po dokumentu koji je na snazi iz 1901. Odnosno ratificiran 1902. Osim što taj dokument stariji od stotinu godina, 118 odnosno 119 nije pokrivao moderna kaznena djela koja je uključuju kibernetički kriminal, trgovinu drogom, oružjem, ljudima, koruptivna kaznena djela i sve vrste modernih suvremenih kaznenih djela, taj dokument nije više bio usklađen ni sa suvremenom pravnom stečevinom niti Hrvatske kao članice EU niti sa hrvatskom pravom stečevinom od osamostaljenja. Ovim ugovorima od iznimnog značenja sada su zapravo regulirana sva bitna pitanja i treba reći da su hrvatski državljani u potpunosti zaštićeni od izručivanja i nema niti traga nekakvoj kontroverzi u ovom dokumentu. Dakle, cilj je privesti osobe pravdi, cilj je i dalje modernizirati, olakšati suradnju, pospješiti, ubrzati suradnju između SAD-a i Hrvatske u ovim bitnim pravosudnim pitanjima. Treba reći da što se tiče kaznenih djela koje obuhvaća ovaj zakon, to je regulirano u čl. 2. i u prilogu se točno navodi na koja kaznena djela se ovaj dokument odnosi. Treba reći da su ova dva dokumenta o kojima danas objedinjeno raspravljamo rezultat dugogodišnje izvrsne suradnje SAD-a i Hrvatske, prije svega u sferi pravosuđa kao što je državni tajnik Salapić rekao, surađivalo je nekoliko vlada. Kolege iz Američkog veleposlanstva rade više od 15 godina na ovom dokumentu i da su nekakve normalne okolnosti koje se nadam da će se prije ili kasnije vratiti onda bi vjerojatno ovdje bio i američki veleposlanik jer ovo je zaista dokument od iznimnog značaja za obe države. Oba ugovora su napravljena tako da odgovaraju svim suvremenim izazovima ne samo pravosuđa nego suvremenog vremena u koja su uključena i sva kaznena djela. I treba reći također da se ovi ugovori nadovezuju na krovni ugovor između članica EU i SAD-a koji je potpisan, a potom svaka država bilateralno također još potpisuje ugovor. Naš ugovor bilateralno sa SAD-om kao što je spomenuo državni tajnik Salapić potpisan je 10. prosinca 2019. godine između ministra pravosuđa i glavnog državnog odvjetnika SAD-a i iza toga ratifikacijom ovih dokumenta u Hrvatskom saboru oni postaju pravovaljani nakon što smo ih čekali više od 118 godina. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege. Evo pred nama je dokument tj. Prijedlog zakona o Sporazumu između Hrvatske i SAD-a koji se odnosi u biti na izručivanje i na pravnu pomoć tj. mi smo objedini obadva u raspravu. Kao što sam rekao na početku u replici da li je baš sada trenutak da u ovome trenutku raspravljamo, možda je, a vjerojatno po meni što se tiče pravosuđa bilo je dosta značajnijih stvari da se raspravlja ovdje i da mi saborski zastupnici imamo mogućnost o tome govoriti. Ali ja ću spomenuti samo kratko da što se tiče samog izručivanja Hrvatska će izručiti sve što im se naloži, bilo međunarodnim sudovima, bilo za ratne zločine, bilo šta, američki državljani u konačnici u svim ratovima nisu nikome svoje generale izručivali niti su kad izručivali, tako da možemo govoriti o tome. Vidimo da je to naravno sporazum između EU tj. i prije svega između EU i SAD-a, vidimo da je sada promatrajući samo u Italiji kako se odnos EU prema Talijanima u ovoj krizi, vidimo da brojni bitni politički akteri su nezadovoljni ponašanjem EU, a i mi sada predsjedamo EU po pitanju pomoći i solidarnosti Italiji. Ako to pratite vidjet ćete da je potpredsjednik Parlamenta Donjega doma u Italiji čak … tamo EU zastavu odmaknuo i metnio talijansku zastavu zbog toga što se osjećaju zaboravljeni od EU, a Hrvatska sada predsjeda koliko znamo EU. Pa se ovdje postavlja pitanje, kolika je pomoć u ovome trenutku uvaženi tajniče EU hrvatskom pravosuđu u ovome trenutku novčano zanima me? Da li postoji nekakva novčana pomoć? A ono što sam pitao još ću jednom ovdje ponoviti, poglavito građani se pitaju za moratorij koji bi morao biti, jednostavno sada će ljudi biti u teškoj situaciji zbog ne krivnje nego zbog korona virusa. I naravno da trebamo razgovarati ovdje o tome dal će biti obustavljene ovrhe i dal će biti u ovome periodu, recimo pola godine, godinu dana koliko se predviđa ne samo zdravstvena kriza, nego kriza i gospodarska i ekonomska i ovrhe i naravno moratorij na kredite. To je ono što bi mi trebali pričati i ono gdje EU pomaže Hrvatskoj i svim državama svojim članicama da se odradi taj moratorij jer kako vrijeme bude odmicalo ljudi će gubiti svoja radna mjesta, ljudi će imati obaveze, ljudi ćemo rati plaćati sve obaveze naravno, a pritisci i na gospodarstvo, sve će se nać u jednom problemu ne funkcioniranja u ugostiteljstvu primjera. Znači ja mislim da bi to ključna tema trebala biti, da se razgovara o tim stvarima jer ćemo dovesti ljude da neće imati za kruh. A koliko čujem banke su dobro likvidne, da imaju novca i na taj način ja mislim da bi se moglo dogovoriti ovaj taj dio poglavito oko po pitanju znači ovrha i blokiranih naših građana, ali moramo znati da u Hrvatskoj imamo velik broj ljudi koji su blokirani i velik broj ljudi od kojih ovisi obitelj, ukupno to kad se zbroji preko 220.000 je blokiranih, to nek se zbroje sa članovima obitelji to je milion ljudi koji će biti znači i onako i bez krize su u problemima zbog našeg lošeg zakonodavstva. Zbog toga evo još jednom volio bi da tajnik kaže kad će Vlada dati te svoje prijedloge ovdje jel to očekuju hrvatski građani. I na kraju smatram da ova govornica saborskim zastupnicima u biti mogućnost i alat da progovorimo o stvarima kad se dolaze određeni predstavnici Hrvatske vlade, da govorimo o problemima koje imaju naši građani i da je žalosno i sramotno ako netko postavlja pitanje …/nerazumljivo/… da se zbog toga daju opomene u ovoj teškoj situaciji kad bi trebali svi zajedno slušati, barem slušati jedni druge, imate taj dar koji je Bog dao svima, da slušamo i kad slušamo jedni druge, bez obzira šta mislili jedni o drugima kada je u krizi onda u zajedništvu možemo, kad je kriza jedino zajednički i slušajući jedni druge možemo doći do određenih rješenja. Tako da bih ja pozvao i sve kolege saborske zastupnike bez obzira šta je netko u ovome saboru misli da je Bogom dat i da je vječit, da govori o problemima građana zato nas je narod birao, jer šutnja je ono što bi oni željeli, a jedino bi oni trebali govoriti svoje stavove i svoja mišljenja, oni koji su doveli državu u ovu situaciju gdje imamo nikad više uvoza, tj. gdje smo ugrožen je prehrambeni sustav, neobrađeno poljoprivredno zemljište, pravni sustav ne funkcionira, ljudi ne vjeruju u pravni sustav i naravno da je naša obaveza da govorimo o ovim problemima. Zato uvaženi tajniče ministra, molim vas kažite što je po pitanju znači moratorija na ovrhe i moratorija na krize uzrokovane zbog korona virusa. Hvala lijepo.
Slijedeći klub zastupnika biti će onaj GLAS-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Vesna Pusić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, kolegice i kolege, dakle de facto se radi o potvrđivanju dva sporazuma, mi ih potvrđujemo temeljem činjenice da smo članica EU. To su dva sporazuma između EU i SAD-a, kao što je poznato i kao što se sjećate recimo i sporazum o slobodnoj trgovini između Kanade i EU. Sve takve vrste sporazuma se onda ratificiraju ili potvrđuju i u nacionalnim parlamentima to je standard da tako kažem. Dva sporazuma, jedan je o izručenju između EU i SAD-a, pa onda posljedično između Hrvatske i SAD-a i drugi je sporazum o uzajamnoj pravnoj pomoći. Kao što je ovdje bilo govora, do sada se što se izručenja tiče koristio nekom vrstom sljedništva sporazum iz 901. odnosno 2.-ge ne treba tako omalovažavati jer je ekvivalent takvog sporazuma je bio temelj npr. za izručenje notornog kapetana Dragana, koristio se u toj proceduri i de facto jedan od snažnih argumenata da je upravo on i izručen RH. Ovo je naravno puno suvremeniji i obuhvaća kao što su već kolegice i kolege rekli obuhvaća cijeli niz drugih kaznenih djela koja u to vrijeme nisu naprosto bila na dnevnom redu, obuhvaća jedan drugačiji pogled na pravosuđe, dramatične promjene se ni s jednim od ovih sporazuma neće dogoditi. Oni i jedan i drugi imaju ja bi rekla dvije bitne funkcije, jedan je da Hrvatska naprosto završava ili obavlja sve svoje obveze i ratificira ono što bi trebala kao članica EU, a i sa tog stanovišta je naravno logično da ga mi ratificiramo i drugi je da se sa ratifikacijom takvih sporazuma doprinosi ili popravlja ajmo reći neka vrsta investicijske klime za američke tvrtke u Hrvatskoj i obrnuto, ali naravno veća je vjerojatnost za američke tvrtke u Hrvatskoj ali naravno i za hrvatske tvrtke u SAD-u zato što se standardizira pravna regulativa. Međutim, koristim ovu priliku da upozorim na nešto s čime se jako dugo sve vlade, cijeli niz vlada u Hrvatskoj borio i što bi dramatično doprinijelo poboljšanju investicijske klime, a što također ima veze sa hrvatskim članstvom u EU, a to je ukidanje viza za hrvatske građane prilikom ulaska u SAD. Vi znate da postoji čak regulativa po kojoj, koja se neće primijeniti ali postoji, po kojoj se onda uvode vize za američke građane za države članice EU ukoliko se taj bezvizni režim ne proširi na sve članice EU do određenog roka nakon njihovog ulaska. Taj rok je što se Hrvatske tiče prošao, mi imamo jedan problem koji čak nije direktno vezan na ljude koji žive u Hrvatskoj, imamo problem prevelikog broja ljudi koji su prekoračili trajanje vize za boravak u SAD-u i zbog toga nikako formalno čak ne možemo dobiti to oslobođenje od viza, ali to bi zaista bio jedan ozbiljan korak i doprinijelo bi ne samo, naročito nakon ove cijele krize, doprinijelo bi zaista popravljanju investicijske klime i sa jedne i sa druge strane i mogućnost gospodarske suradnje između Hrvatske i SAD-a. Tu je onda i famozni Sporazum o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja koji ide u paketu gotovo i to su recimo dva velika koraka. Ovo su dva mala koraka, ali ih treba napraviti i klub GLAS-a će to podržati. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Naravno da ova dva sporazuma koji su tu pred nama o kojima danas raspravljamo, koji su pretočeni u ova dva zakona o ratifikaciji treba podržati. Oko toga mislim da ne postoje nikakve dvojbe i mislim da će oko toga biti potpuna suglasnost i u Hrvatskom saboru. Naravno da je malo apsurdno kada pogledamo, pogotovo ovaj Sporazum o izručenju vidjeti datum temeljnog ugovora koji ovim na neki način suspendiramo. To je ugovor sklopljen prije više od stotinu godina, taj ugovor ne odgovara niti današnjem stanju u kaznenom zakonodavstvu, niti današnjem stanju u međunarodnim odnosima. Taj ugovor nije adekvatan promjenama koje su nastale zbog nekih novih kaznenih djela, primjerice onih koji se tiču i pranja novca i počinjenih putem elektroničkih sustava jer naprosto 1901. ta kaznena djela nikome nisu bila niti u primisli. Stoga je ovo potrebno. Nažalost dugo smo čekali više od 10 godina pregovaranja, ali došlo je na dnevni red i to treba prihvatiti. Međutim, isto tako treba reći da pravna pomoć neće funkcionirati ako pravosudni aparat u RH ne funkcionira, a to je ono o čemu sam više puta govorio i na što sam u replici ukazao uvaženom gospodinu državnom tajniku. Poštovane kolegice i kolege, moramo što je moguće prije poduzeti mjere kako bi se osiguralo koliko toliko redovno funkcioniranje hrvatskog pravosudnog aparata. Danima sam govorio o tome da je Europski sud za ljudska prava još 16.3. donio odluku kojom su suspendirani rokovi. Europski sud za ljudska prava nije ostao usamljen u tim mjerama, sličnu mjeru jednostavnu mjeru, bitnu mjeru za hrvatske građanke i građane donijela je nama susjedna Republika Slovenija, oni su reagirali i svojom reakcijom su osigurali da slovenski pravosudni sustav koji ima mnoge probleme slične ili gotovo iste kao i hrvatski, koliko toliko funkcionira. Za razliku od Slovenije, Hrvatska je suočena sa malo većim problemima, između ostalog i zbog toga što su kao posljedica potresa oštećene zgrade sudova u Zagrebu. Zbog toga još jednom apeliram i znam da sam možda nekima dosadan, ali ovo je izuzetno bitno, donesite odnosno predložite što je moguće prije zakon kojim ćemo ispraviti ove probleme, bilo kroz jedan zakon o sudovima, bilo kroz izmjene drugih zakona, iako smatram da bi kroz jedan zakon dopunu Zakona u sudovima ili poseban zakon sa određenim vremenom trajanja ovo bilo moguće puno bolje i sistematičnije riješiti s obzirom na krizu. Također nemojte zaboraviti potrebno je promijeniti Ustavni zakon o Ustavnom sudu jer suspenzija rokova koje teku pred Ustavnim sudom nije moguća običnim zakonom, nije moguća, što se tiče Ustavnog suda isključivo Ustavni zakon o Ustavnom sudu, a tu smo vezani malo složenijom procedurom, moramo imati tri glasanja pa i kada smo po hitnom postupku, prvo kada se utvrđuje tekst, drugo kada se utvrđuje kada se utvrđuje taj prijedlog i tek treće glasanje dvotrećinskom većinom kojim mijenjamo taj zakon. Zato vas molim da se požurite jer to naprosto treba napraviti. Međutim, nemojte da stane na ovome. Kao što svaka kriza predstavlja određenu priliku da poboljšamo u mnogim stvarima i kao što sam duboko uvjeren da će mnoga državna tijela nastaviti funkcionirati na način kao to su to počela za vrijeme krize. Sjetimo se samo prije dva tjedna situacije na HZZ-u kada smo bili suočeni sa ogromnim redovima i gotovo u roku od 24 sata odlukom da se prijave više ne moraju donositi osobno nego se mogu podnositi elektronskim putem, iskoristimo ovu krizu kako bi u hrvatsko pravosuđe na maksimum uveli elektronske komunikacije, kako bi osigurali da se što je moguće više toga ne mora odvijati oči u oči, ne mora odvijati fizičkim prisustvom u zgradi suda. Iskoristimo ovu priliku da se reformiramo i da stvari koje ćemo danas primijeniti koristimo i u godinama koje dolaze, ne više zato što se borimo protiv zaraze nego zato što želimo da nam sustav bude efikasniji, da nam sustav bude bolji i da bude bliži građanka i građanima RH. Još jednom da ponovim, ove prijedloge zakona ćemo podržati, ali apeliramo na vas iz Ministarstva pravosuđa da napravite ono što je u ovom trenutku daleko bitnije za hrvatske građanke i građane, a to je da uputite prijedlog zakona koji će regulirati sudske rokove i koji će regulirati način rada hrvatskih sudova u doba korone. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj Nezavisne liste mladih u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marin Škibola. Izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Znači radi se o sporazumu između SAD-a i RH, poštovani državni tajniče i neko iz kluba HDZ-a je rekao da se o ovom sporazumu raspravljalo tj. pregovaralo čak 11 godina. Mene interesira iz kojih razloga se toliko dugo pregovaralo o ovom sporazumu jer nas niste konkretno informirali onda o svim elementima jer vaš govor je bio unutar pet minuta, ako i toliko, a rekli ste da je to tako konkretan sporazum o kojem se pregovaralo čak 11 godina, pa me interesira detaljnije što on sve obuhvaća kako za hrvatske građane tako i za naš pravosudno i politički sustav? Cilj ovog sporazuma između Hrvatske i SAD-a je bolja suradnja i unapređenje borbe protiv organiziranog kriminala i korupcije te njihovog transnacionalnog širenja. Posebno se odnosi na kibernetički kriminal, borbu protiv terorizma i drugih teških kaznenih djela. Zanimljivo u ovom sporazumu jest da je retroaktivan, znači u čl. 3. koji definira ovaj sporazum kaže da kada taj sporazum stupi na snagu da će se odnositi na sve one situacije koje su bile prije nego što je ovaj sporazum bio na snazi. To može biti izrazito dobro, a može biti i jedan nedostatak. Izrazito dobro može biti što zaista u Hrvatskoj se događa kriminal različitih razmjera, znači to se sada npr. otkriva isto i o pitanju tih sumnjivih financijskih transakcija. U mnogim izvješćima DORH-a i drugih nadležnih institucija svi su stavili taj fokus da zaista u Hrvatskoj jest pranje novca i sumnjive financijske transakcije. Međutim hrvatski sustav se nije mogao snažno obračunati sa tim ogromnim problemom jer se radi o kriminalnim aktivnostima koje su zaista ogromne i snažne, a naše pravosuđe poznato jest podložno korupciji, pogotovo kada se radi o tim krupnim kriminalnim aktivnostima. Upravo čl. 1. ovoga zakona govori o mjerama vezanim uz banke i kao što sam rekao to se odnosi na ovo posljednje što se spominjalo u javnosti. I ja sam osobno poslao čak jedan zahtjev prema predsjedniku Sabora i predsjednici Odbora za financije i proračun da nas izvijeste što se događa u hrvatskim bankama, iz kojih razloga je HNB počela pojačano nadzirati upravo te elemente oko pranja novca. Znači meni je sramotno da mi zastupnici uopće ne znamo što se događa, a radi se zaista o krupnoj stvari. Problem je također što evo korona virus je te sve neke bitne stvari stavio po strani i zapravo u javnom prostoru se trenutno raspravlja samo o tome, međutim u pozadini se događaju i druge stvari i naravno nije sve oko korona virusa. Velike sile se bore oko prevlasti, oko utjecaja na geo političkoj razini, znači to su ti periodi krize kada se u pozadini događaju i druge stvari. Ali upravo sam čitao u medijima da su američke institucije razotkrile te sumnjive financijske transakcije. Tu je opet odgovornost HNB-a, znači zašto bi nama trebale američke institucije ili neke druge inozemne institucije razotkrivati neke interne stvari koje se događaju u RH, a da naše institucije same nemaju pojma prije njih samih? Znači nama inozemne institucije trebaju slati signale zato što su naše institucije inertne. HNB ima kadar koji bi mogao jednostavno detektirati te sumnjive transakcije koje su se događale u hrvatskim bankama, ali to nisu učinili. Niti to učinili niti po pitanju Raiffeisen zadruga, nije HNB to učinila ni po pitanju švicarskog franka, znači svugdje tamo gdje je regulator HNB trebao djelovati on nije djelovao. I niko ne poziva na odgovornost guvernera Vujčića osim nas određenih oporbenih zastupnika, ali svakako njegova odgovornost u tom kontekstu je vrlo velika. Interesira me na koji način će funkcionirati ta uzajamna pomoć, htio bih da mi malo više objasnite kako će točno funkcionirati ta uzajamna pomoć, koji oblik suradnje će biti između hrvatskih i američkih institucija jer svakako ne bih htio da se pod krinkom tog sporazuma dolazi do neke centralizacije koja u konačnici će smanjivati hrvatski suverenitet i predavati ga nekim drugim inozemnim institucijama. Znači u tim pregovorima ja se nadam budući da ste 11 godina pregovarali da ste pazili na takve neke elemente da do toga ne dođe jer je jasno da su američke institucije mnogo sposobnije i kapacitiranije nego što su to hrvatske institucije. Evo hvala.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HSU-SNAGA-nezavisnih zastupnika i Nove politike u ime kojeg je trebao govoriti poštovani zastupnik Silvano Hrelja. Nema ga. Pa će govoriti sljedeći klub zastupnika, a to je Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, a vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Zekanović i Glasnović. Najprije poštovani zastupnik Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Živimo u svijetu gdje postoje države sa manjim utjecajem kao što je Hrvatska, postoje države koje imaju veći utjecaj, koje su i supersile kao što je SAD, kao što je Rusija, kao što je Kina, a možemo reći i EU ima jedan veliki utjecaj u svijetu i može se smatrati svojevrsnom supersilom. I mi smo odabrali svoj savez, odabrali smo ga i kroz EU, koja nažalost ovih dana je pokazala svoje pravo lice, onu jednu europsku sebičnosti i raspada se po šavovima, ali smo odabrali svojevoljni savez, to je NATO pakt. Sjeveroatlantski vojni savez u kojem su mahom države koje su članice EU, tu je i Hrvatska, naravno i SAD. Znači mi smo svoje saveznike odabrali. Oni su i logični, ja ću reći. Radi se o zemljama ili državi koju su gradili Hrvati, u koju su Hrvati odavno odseljavali, emigrirali i gradili zajedno sa emigrantima drugih europskih zemalja i zbog toga, Amerika danas je jedna od predvodnica u svijetu upravo zbog te svoje raznolikosti i ona je naš saveznik i dobro je da stvaramo paktove, saveze i da bivamo sve bliži i bliži s tom državom jer ona je naš i prirodni saveznik, a i mi smo u ovom jednom nesavršenom svijetu odabrali i svog i političkog i vojnog saveznika, a to jesu SAD. Međutim, kad, ja sam za ovaj ugovor i glasovat ću za njega i pozdravljam ga, ali ipak, evo da malo, svima onima koji prate na televiziji ovo, ovu raspravu, da malo pojasnim o čemu se radi. Kad govorimo o pravnoj suradnji i izručivanju netko je spomenuo primjer izručivanja kapetana Dragana. Pozdravljamo to. Ali, nitko nije spomenuo izručivanje hrvatskih generala u Haag, npr. Generala Gotovine ili pok. mučenika generala Praljka, koji je također, zahvaljujući jednom vojnom, pardon, jednom ugovoru sa Haškim sudom, haškim tribunalom, bio izručen, odnosno bili su izručeni u haški tribunal. Tamo još uvijek čami general Mile Petković. Njega smo zaboravili, korona je kriza pa se ne sjećamo tih ljudi koji danas sa ovom krizom ili bez ove krize itekako pate. A kad govorimo malo o jednom svjetskom kontekstu, što nam nosi ovo, ipak da znamo što nas čeka. Imamo aferi Wikileaks, imamo Juliana Assangea koji je iz Švedske otišao u Veliku Britaniju gdje je pokrenuta međunarodna tjeralica i onda se sklonio u ekvadorsku ambasadu i još uvijek čeka izručenje odnosno skriva se tamo. Imamo primjer Turske i Amerike, Fethullah Gülen, njihov imam, turski imam, jedan vjerski vođa, inače čovjek koji je osumnjičen da je pokušao vojni udar u Turskoj nedavno. Turska ga pokušava dobiti od Amerike, Amerika ga ne da. Dakle to su oni primjeri s kojima se mi možemo susresti sutra. Znači ili Julian Assange ili Gülen, znači to su, pa ja bih rekao dvije ključne figure u političkom smislu, što se sutra može dogoditi i Hrvatskoj. I budimo spremni na to, mi smo svog saveznika odabrali. Mi smo svog saveznika odabrali. Dogodi li nam se Assange ili Gülen, mi tu više nemamo što razmišljati. Mi ćemo te ljude izručiti našem savezniku, a isto će on nama napraviti, izručiti nam kapetane Dragane i sl. Ali, ipak bi volio jednu stvar. Volio bih da nam se ne dogodi više nikada situacija koja nam se dogodila kad smo surađivali sa haškim tribunalom kada smo hrvatske vojskovođe, hrvatske generale, hrvatske heroje, morali izručiti u haški tribunal, e to je ono što ja ne bih htio. I htio bih da Ministarstvo pravosuđa vodi računa o ovome što sam rekao, da za koju godinu, ne znam zbog kojih razloga se ovo dogodilo ne bi. Ovdje ipak još jednom moram spomenuti i korona krizu. Svijet se mijenja, Amerika je supersila. I vojna i gospodarska, ali ovdje ipak moram reći da se stvari mijenjaju i da mi koji smo odabrali svoja savezništva moramo čvrsto ostati jedni uz druge. Evo, kolega Glasnović.
Nastavit će poštovani zastupnik Glasnović.
Poštovane kolege. Čudo nad čudima. Mi imamo sad u hrvatskom medijskom prostoru, kulturnom prostoru, u politici govori, non-stop čujemo mantru, moramo se brinuti o budućnosti, ne prošlošću. I gle sada. Danas ratificiramo sporazum iz 1905. g. Je li to moguće? Uvijek se uspoređujemo sa Amerikom, Skandinavijom, ali nisu isti problemi njihovi niti je isti kulturni prostor, isto je okruženje ovdje, metalno itd., a uvijek bježimo od jedne ključne, ključne točke. Evo, ovaj sporazum. Amerika nikad nije izručila svojeg vojnika nikome ... [[Govornik se ne razumije.]] sporazum jednom državom da to napravi, jednom kaznenom sudu. Spomenuo je g. zastupnik Zekanović naše generale. To je nezamislivo. '72. g., jedan primjer, ... [[Govornik se ne razumije.]] poručnik, američke vojske, pobili su 300, 400 tamo civila u Quang Tri provinciji, Vijetnam, nitko nije kažnjen za to, on je otišao u zatvor, bio je tamo možda godinu dana, dobije oprost od ministra obrane. Danas ima draguljarnicu u Washingtonu, negdje po mome saznanju. Amerikanci, oni ne opraštaju izdaju, veleizdaju, jer oni su suverena država, mi još nismo suverena država i non-stop zastupnici ovdje ignoriraju ključni projekat koji nikad nije ovdje ... [[Govornik se ne razumije.]] a to je projekat lustracije jer tu danas sjede ljudi koji su radili protiv svojih naroda u bivšem sustavu. Nikad nisu ... [[Govornik se ne razumije.]] lustraciju svi zakoni. I ovo sve je dimna zavjesa. Ovo, imate Disneyland, ... [[Govornik se ne razumije.]] a ovo je još "udbaland". SOA daje prije koliko, 5, 6 godina izjavu da je stotine ljudi radilo, protiv, koji su bili u obavještajnom sustavu u Hrvatskoj, protiv svojega naroda, neprijatelja. Gdje su ti ljudi, gdje je spisak tih ljudi? Gdje je javno sramoćenje? Amerikanci, naravno, sudili su svoje vojnike. U Drugom svjetskom ratu objesili su 150 za pljačku i za silovanje itd., jednog su strijeljali za dezerterstvo. Ovo nije popularno treba to sad reć. Trebali smo neke svoje strijeljat, većina njih za ratno profiterstvo. I što je rekao gospodin Škibola, gdje je novac koji je prebačen na bankovne račune vani. Amerika ima 16 obavještajnih agencija, spomenuli smo mistera Asaangea, ja ne bih volio biti u njegovim cipelama, ako njega izruče on ide u sud u Louisianu, tamo ima samo jedan sudac nema porote i on neće izać tamo ne okrznuto. A mi tu hodaju glave koji su cijeli život radili protiv Hrvatske države i danas preko noći su se pretvorili u kozmopolite i demokrate. Tu sjedi jedan čovjek nije ga dobro prozivat, kodno ime Odisej koji je otkucavao studente na Splitskom sveučilištu i mi glumimo kozmopolite i demokrate. Puka dimna zavjesa, neće o sebi govoriti. Ja sam bio u svakom zatvoru u Hrvatskoj, nisam govorio o tome prije, od 2000., 2002. od … gdje su mi ostali dokumenti do Črnomerca jer kada su došli na vlast ovi novokomponirani komunisti, stari su ostali, lijevo, desno krivo partije onda su pokazali pravo lice. Tamo su mi ostali dokumenti još u Samoboru gdje sam sjedio ko budala cijelu noć ja i jedan prijatelj, onda su me priveli u Policijsku upravu Medveščak, hrvatski general. Njih nije briga o Hrvatskoj državi, oni su spasili svoje stražnjice infiltrirali su sve pore hrvatskog društva i ja se pitam ovo, kada ćemo se mi probudit, kada će se hrvatski narod probudit i tražit porijeklo imovine tih krkana i ratnih profitera, a počet ne od '90.-te nego prije '90.-te godine itd., off shore računi. Jel jedan predsjednik obećao nama da će vratiti novac izvana, a može počet sa sobom da vrati tih 50.000 dolara koje je nekako slučajno izgubio tamo negdje što je dobio iz Australije. Ova se bitka nastavlja. A mi još velikodušno plaćamo institucije i medije, časopise da vode rat protiv Hrvatske države. Ne znam koliko vremena imam ovdje. Zamislite vi da vi napišete u jednom … u Americi kako jedan dnevnik koji se dijeli tamo, ima tamo Nik Titanika, da neko napiše tamo kada mislite da će propast Američka država, to je neko napisao tamo. Kad mislite da će propast Hrvatska država? Vodi se rat protiv ove države, mi šutimo, tuku nas po glavi i velikodušno plaćamo od institucija pa nadalje da još vodi rat protiv ove države. Evo, to je zastrašujuće. Ovo je test za državu danas, ovaj test, ovih dana, ovih tjedana, mjeseci hoćemo li se izvuć iz ove krize kao suvereni narod ili ćemo nastavit onu analnokranilnu inverziju i tu se pretvarat da smo još kozmopoliti, a još nismo izašli iz jednopartijskog sustava.