Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Ante Prkačin. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Jel uključeno ovo? Prvo da pohvalim i zahvalim se gospodinu Zekanoviću. Reakciju sličnu očekujem od doktora Vrkljana i Karoline Vidović Krišto kao i od svih hrvatskih državotvoraca, sad spavanja nema. A govorit ću, moj slobodan govor će biti na tu temu. Ako se sjećate ja sam prošlu srijedu analizirajući rezultate prvog kruga izbora rekao da nisam sretan i zadovoljan zbog dobrog uspjeha platforme Možemo u Zagrebu. Nažalost nije bilo dovoljno vremena, a nisam imao neku pretjeranu motivaciju tada o razlozima mog nezadovoljstva govorit. Međutim, u međuvremenu ja pogledah nekoliko video uradaka i motivacija do stropa, do neba. Posebno kad sam vidio trenutke iz zagrebačke skupštine kad se legenda Domovinskog rada, jedna od najmarkantnijih osoba borbe za hrvatsku slobodu i hrvatsku državu general bojnik Blago Zadro proglašava počasnim građanom Grada Zagreba, a vele uvaženi TT Tomislav Tomašević, ja ću ga ubuduće zvati ovako, skraćenicom TT se napeo ko pravi TT-ac i maksimalno demonstrira prezir, demonstrira gotovo mržnju prema tome činu. Pitao sam se, pa mržnju prema Hrvatskoj je lako pokupiti, ali odakle tom momku toliko hrabrosti da to na tom mjestu tako demonstrira? Slično razmišljanje je bilo i kad sam gledao ono mahnitanje po centru Zagreba i u srcu Zagreba. Kad nekakvi hibridi Broza, Staljina i Soroša zaigraše kozaračko kolo na nekakav rock način, izvikivajući frazetine i parole iste kakve su izvikivali njihovi časni prethodnici prije 76 godina kad su ušli u Zagreb vođeni Đokom Jovanićem pa prvo iz zagrebačke bolnice Duh sveti, a kasnije iz drugih bolnica pokupili sve ranjenike i utukli čekićima, a nakon toga bjesomučno nastavili ubijati građane Zagrebe jer hrvatske vojske tada u Zagrebu nije bilo, nije bilo ni ustaša, ni domobrana oni su se povukli. A malo malo pa se nađe nekakvo, nekakvo grobište partizanskoga zločina. Šok je bio kompletan kad sam kao glavnu pocikušu partizanku vidio meni inače simpatičnu zastupnicu Benčić koja ima u ovom saboru inače dobrih istupa, ali ne znam što je nju motiviralo da iznosi onakvu žal za Brozovim antifašizmom kao nekakvom tradicijom grada Zagreba a zapravo to je pljuska gradu Zagrebu i istinskom hrvatskom i zagrebačkom antifašizmu, pa tu su bili antifašisti, tu je bio Andrija Hebrang, tu je bio general Šibl s kojim sam imao prilike prije nešto manje od 50 g. razgovarati, on je ... [[Govornik se ne razumije.]] Broz i pojedinim dijelovima partizanskog pokreta govorio nego ja, tu je bio Marko Orešković itd. Gospodo draga, Brozov antifašizam je najblaže rečeno, slojevit. U tom njegovom pokretu bilo je nešto i antifašizma ali taj antifašizam je sekundaran, primarna je bila borba za vlast i socijalistička revolucija, ono što je učinio Lenjin, u 4. mj. 1917. kad je došao u Rusiju za I. svj. rata i rekao da imperijalistički rat treba pretvoriti u revoluciju, to je napravio Broz na prostoru Jugoslavije. A sad ću dakle na brzinu iznijet jedno 5, 6, 7 detalja koliko stignem, pa gospodo demantirajte samo jedan, pa da se vidi ko je bio Broz i njegov lik i djelo i na čemu zapravo počiva ta platforma Možemo!. Znači ako 6.4. počinje rat a Broz se ne uključuje u taj rat, Hitler napada Jugoslaviju i njega nema jer su tad Staljin i Hitler u prijateljstvu. Broz se uključuje u rat tek 22.6. kad vjerolomno Hitler napada, neki kažu vjerolomno a neki preventivno napada Staljin. Dakle, jedan, pričao sam tu 3. 4 puta i neću gubiti vrijeme, na Dan antifašističke borbe odnosno ustanak u Srbu 27.7., jesam li dokazao, nitko nije demantirao da nije bilo nego 10 domobrana i nitko više. Jesam li rekao da je taj Broz pokušao u 3. mj. se dogovoriti sa njemačkom komandom ako se iskrcaju Saveznici, da zajednički brane pristup Saveznicima? Što mene tu muči, ne što ste antifašisti nego pazite vi koja je to pamet, takva pamet pretendira danas-sutra voditi grad Zagreb i da Bog ne da de nas iz Domovinskog pokreta, možda bi se to i dogodilo ali ja vjerujem, zaista vjerujem dao što vidim da mi vrijeme ističe, pa ne mogu reći 30% onoga što sam mislio, ali dakle ja sam spreman sa kolegama iz Možemo!, imaju priliku danas, sutra, prekosutra demantirati bilo šta od onoga što sam ja rekao danas i što sam ja inače govorio o tom antifašizmu [[Upadica Reiner: Hvala.]] na kome oni stoje cijelo ovo vrijeme. Hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj SDSS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Dragana Jeckov. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a, uvažene zastupnice i zastupnici. Stanovništvo RH pored većinskog naroda, čine i pripadnici 22 nacionalne manjine, koliko ih prepoznaje naš Ustav. I one čine nešto više od 7,5% ukupnog stanovništva, pri čemu 4,3% je pripadnike srpske zajednice. Drugih nacionalnih manjina je daleko manje, a prag od 0,5% prelaze jedino Bošnjaci. Već smo puno puta u javnosti, ali i za ovom saborskom govornicom čuli kako propisi koji reguliraju prava nacionalnih manjina u RH su na zavidnom nivou i da mogu poslužiti kao primjer drugima. Ja se djelomično mogu složiti sa ovom konstatacijom jer su naši propisi skoro potpuno usaglašani sa propisima međunarodnog i europskog prava u pogledu prava nacionalnih manjina. Međutim, glavno i jedino važno je pitanje koji je nivo implementacije spomenutih propisa, odnosno jesu li pojedini propisi ostali mrtvo slovo na papiru. Skoro da ne postoji segment djelovanja i postojanja manjinske zajednice koji nije reguliran, ali ću danas nešto više pažnje ipak posvetiti pristupu nacionalnih manjina medijima, odnosno javnom servisu, odnosno hrvatskoj televiziji. Istoj onoj koja je prije nekoliko dana dobila neslavnu nagradu kategorije najvećeg ovisnika o tužbama kojima nastoji suzbiti kritički govor i propitivanje medija, što je navodno postignuto sa 36 tužbi koje je HRT pokrenuo protiv vlastitih novinara. Iz perspektive nacionalnih manjina, uloga medija je od presudnog značaja za promicanje ravnopravnosti nacionalnih manjina, stvaranje međusobne tolerancije i očuvanje kulturnog i duhovnog identiteta pripadnika nacionalnih manjina, a obveza je javnih medija da u skladu s programskim načelima doprinose promicanju i poštivanju temeljnih ljudskih prava i sloboda, razumijevanju i poštivanju različitosti. Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina, Zakon o HRT-u te ugovor potpisan s Vladom, obvezuje HRT da proizvodi, suproizvodi i objavljuje programe namijenjene informiranju pripadnika nacionalnih manjina u RH na jezicima nacionalnih manjina, uključujući i programe za djecu na jezicima nacionalnih manjina. HRT ima obvezu svake godine napraviti izvještaj o kojem rasprava Savjet za nacionalne manjine koji iz godine u godinu ne prihvata izvještaje HRT-a zbog poražavajućih podataka. Primjerice, sve nacionalne manjine na svim televizijskim programima HRT-a tokom 2018. bile su zastupljene tek jedna 1%. Godinu dana ranije, 0,69%. Tu se naravno, radi o dvije emisije na HRT-u, na ukupno 5 kanala koje su posvećene nacionalnim manjinama, nerijetko, s obzirom da te dvije emisije pratim, u njima se govori, ne priča se zapravo s nacionalnim manjinama, nego o nacionalnim manjinama. Kao pozitivan primjer, možda i smjernica za postupanje, svakako može poslužiti situacija iz R. Srbije na Radio-televiziji Vojvodine, kao jedno koja, dakle kao jedan od dva javna servisa u RH još u R. Srbiji, još je 2010. osnovana manjinska redakcija na hrvatskom jeziku koja čine, pored odgovornog urednika, još 4 urednika, 4 novinara, 3 suradnika u proizvodnji programa i 3 lektora. Tako na drugom programu Radio-televizije Vojvodine emitira se informativna emisija Dnevnik na hrvatskom jeziku, od ponedjeljka do subote u terminu od 17,45. Na RTV-u na hrvatskom jeziku se nedjeljom emitira emisija „Izravno“, govori o aktuelnim društvenim i političkim temama, od 16 sati, dok se emisija „Svetionik“ u čijem su žarištu teme iz kulture, emitira u terminu 16,30. Naša želja i intencija, kao što ima hrvatska nacionalna manjina u R. Srbiji, dobije svoju redakciju u okviru javnog servisa radio-televizije, što dakako, pozdravljamo, da se isti reciprocitet, ako je moguće, poštuje i u našoj državi. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj HSS-a i HSU-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani, nekoliko poruka ministarstvu i vladi za izradu Strategije borbe protiv siromaštva 2021.-2025. Ako mislite pisati eseje, domaće zadaće ili naručene stranice lijepih riječi s naznakama problema nemojte ih niti sastavljati. Ako mislite izrađivati strategiju bez da kažete koliko u Hrvatskoj ima siromašnih koji si ne mogu pomoći i kojima nema tko pomoći i žive ispod granice ljudskog dostojanstva, nemojte trošiti papir. Ako ne mislite realno oslikati stanje, definirati misiju i ulogu socijalne države, ostaviti dohvatljive ciljeve i utvrditi putove kako ih postići onda strategiju nema ni smisla pisati. Ljudima je ionako već dosta planova i strategija, puno strategija kilava država. Ako mislite i dalje govoriti da će država skrbiti o siromašnima u skladu sa gospodarskim mogućnostima, nemojte ništa pisati. Molim vas neukusno je, neukusno je na dnevnoj bazi slušati i čitati istinite priče o visokim plaćama i bonusima za upravljanje tvrtkama koje su svojim radom, odricanjem i malim plaćama gradili ti danas najsiromašniji. I ne samo da je neukusno nego je i kozmički kažnjivo i na takav način ovaj naš ispaćeni narod nikada se neće osloboditi uzrečice „od dobroga sluge nikada dobrog gospodara“. Ako želite nešto napraviti molim vas prestanite skrbiti, zaštitite, zaštitite svoje građane od siromaštva, napišite na 10 stranica koga, kada i kako zaštititi. Materijalizirajte pravo na život i to ne na bilo kakav život, nego život dostojan čovjeka, ne pasji život. I nemojte pisati da želite postići socijalnu koheziju hrvatskog društva u kojoj od feudalizma nije bilo većih razlika, socijalnih razlika. Umirovljenici su kao i sve ranjive skupine nejednakiji i siromašniji, ne mogu na bilo koji način samostalno osiguravati egzistenciju i ne treba ih posebno izdvajati nego uključiti sa za njima specifičnim rješenjima u strategiju. Činjenica je da su među siromašnima najnemoćniji i brojni umirovljenici, no nitko nije još uvijek reko koliko ih stvarno živi ispod Eurostatove granice siromaštva, koliko ih živi samo od mirovine, koliko u bračnom kućanstvu, koliko ih dio mirovine prima iz inozemstva? Dok ne oslikamo obrasce stvaranja siromaštva i ne odredimo dimenzije, ništa nismo napravili, samo slušamo i gledamo neko nabacivanje statistikom, a statistika je oprostite kao bikini, otkriva interesantno, a skriva bitno. Za razliku od kreatora i sukreatora strategije osobno sam u sabor uputio prijedloge zakona koji su u funkciji smanjenja siromaštva svih građana, a posebno umirovljenika. Značajno povećanje cenzusa dopunskog zdravstvenog osiguranja korist imaju svi siromašni građani, smanjenje RTV pristojbe, korist imaju svi siromašni građani, a i ne možete donositi osim specifične zakone za umirovljenike osim za sve, za sve građane. Obiteljske mirovine na drugi način, na europski način, umirovljenice sadašnje i buduće koje unatoč zajedničkom stažu padaju u siromaštvo nakon smrti bračnog partnera jer imaju pravo na svoju ili 70% njegove mirovine. Predložio sam ukidanje penalizacije za najniže mirovine, imaju korist umirovljenici. Rad bez obustave najniže mirovine i drugih ograničenja, imaju korist umirovljenici. Korist od prihvaćanja ovih zakonskih rješenja višestruko nadilaze troškove, a sve je rađeno po principu odnosno principima „ne uzimaj najsiromašnijima, daj što je zarađeno i ne kažnjavaj što je najniže“, moj doprinos za zdravo društvo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, time smo završili iznošenje stajališta Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. U cijelom ovom ludilu oko korone pa potresa, pa parlamentarnih prošlog ljeta, lokalnih izbora ovo proljeće, potpuno je u drugi plan palo što tko u ovoj državi zapravo radi, posebno u Vladi koja bi ju tobože trebala voditi. Jedina od najslabijih točaka je svakako i Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike. Problemi su sve veći i ozbiljniji a oni nikako da uhvate priključak sa vlastitim poslom. Na web stranici tog ministarstva ima popis stvari kojima se isto bavi. Puno je tu točaka raznih poslova koji tamo vrijedno, na dobrobit svih nas obavljaju. Ukupno 29. i već kad pomalo izgubite snagu pred sam kraj, oko 22. točke nadalje, sramežljivo se počinju pojavljivati djeca, posebna djeca koju treba udomiti ili posvojiti, djeca bez socijalne skrbi i na tom popisu a očito i u stvarnosti, djeca su zadnja. Jer kako bismo inače objasnili to što u Hrvatskoj ima više od 3000 djeca koja nemaju roditeljsku skrb? Ta djeca su smještena u domovima za nezbrinutu djecu, u SOS selima i obiteljskim domovima ili u udomiteljskim obiteljima. Istovremeno, samo oko 200 djece spremno je za posvajanje, to je posljedica loših zakona, predugih procedura, pogrešne ideje po kojoj biološka obitelj bez obzira na to kakva je, uvijek ima prednost pred svima drugima, jednim telefonskim pozivom godišnje može se spriječiti da dijete bude posvojeno. Ali kad bismo svih 3000 djece koja su bez roditeljske skrbi i mogli posvojiti, ne bi bilo dovoljno posvojitelja. Njih je negdje oko polovine potrebnog broja, oko 1500. većina djece koja nemaju roditeljsku skrb, osuđena su na djetinjstvo u domovima ili kod udomitelja. Ne želim reći da se ti ljudi ne trude dovoljno ili ne radi dobro, ali stalna i stabilna obitelj, ipak je nešto sasvim drugo. Ali za taj posao, tamo negdje pred sam kraj onih točkica kojima se tobože bave, HDZ-ovo ministarstvo svega drugoga pa onda i obitelji i socijalne skrbi, nema vremena. Nemaju oni vremena baviti se pronalaženjem posvojitelja, nemaju vremena čak ni za traženje udomitelja, nemaju vremena za bilokakvo rješenje kako da se posvaja više djece. To ministarstvo općenito nema vremena ni za što jer ni u radu nam baš ne cvjetaju ruže, o mirovinskom sustavu da uopće ne govorim, u socijalnoj politici svatko malo netko izgubi život, bilo da se radi o ljudima koji rade u sustavu ili o nekome a vrlo često se radi o djeci čija sigurnost pa i život su ovisni o donošenju prave odluke u pravi trenutak. I nije da nema upozorenja. Ljudi koji rade u socijalnoj skrbi u Hrvatskoj, stalno nas sve podsjećaju da ih je premalo i da imaju previše slučajeva kojima se ne mogu posvetiti kako bi trebalo. Govore nam da je oprema zastarjela, edukacija nedovoljna, zakoni loši i neprovedivi. Ni za što od toga HDZ,. njihova Vlada i ministri, nemaju vremena ali za jednu stvar imaju vremena napretek, pokušaj da slučajno jedan par, jedna obitelj ne bi posvojila dijete, takav par i takva obitelj kakvu oni iz nekih svojih tobože svjetonazorskih ali zapravo iz vrlo prizemnih razloga političkog koristoljublja, ne odobravaju. I zato se već godinama u ovoj zemlji natežu ministarstvo, centri za socijalnu skrb i razni sudovi u suludom pokušaju da slučajne obitelji kakvu HDZ-ovci i njihovi sponzori ne vole ne bi posvojile dijete. I sad su opet našli vremena da se žale na sudsku presudu koja jednoj obitelji omogućava samo da započne postupak ravnopravno s ostalim posvojiteljima, a za to vrijeme 3.000 djece i dalje odrasta bez da imaju nekog tko će ih poljubiti za laku noć. E pa može vas biti sram. Hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Hrvatskih suverenista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
U Hrvatskoj zadnjih mjeseci govorimo o Zlati Đurđević, a u Americi se prije godinu dana govorilo o Amy Coney Barrett koji je Donald Trump bivši predsjednik SAD-a postavio za sutkinju Vrhovnog suda SAD-a. I danas vam taj Vrhovni sud SAD-a izgleda na način da imamo šest sudaca konzervativaca i tri liberalna suca i s tim izborom odnosno sa postavljanjem nekoliko sudaca vrhovnog suda Donald Trump je za mnogo, mnogo godina, mnogo desetljeća zapravo cementirao situaciju u Americi, zabetonirao. U Hrvatskoj imamo kandidatkinju Zlatu Đurđević koju nam nudi Zoran Milanović, ali nudi je na jedan fin način, nudi je kao stručnjaka, stručnjakinju, kao osobu koja nije vezana uz svjetonazor, pa čak se i on pokušava prikazati kao osoba koja nema svjetonazor koji daje isključivo stručnjake. Međutim ono što ljudi zaboravljaju, radi se o ključnoj funkciji, jednoj od ključnih funkcija u našoj državi Hrvatskoj koja predodređuje politički smjer naše države, a to je Vrhovni sud. Stoga ja ću s ovog mjesta ponoviti Hrvatski suverenisti su bili i biti će protiv te kandidatkinje, štoviše bit će protiv bilo kojeg odabira predsjednika Milanovića, a s obzirom čovjek jednog jasnog svjetonazora liberalnog svjetonazora, a svi oni koji to ne shvaćaju onda su zapravo suprotnog svjetonazora samo to kriju. Ovdje se moram osvrnuti na našu onu jako aktualnu temu, a to su lokalni izbori. Najveća bitka svih bitaka je u Gradu Zagrebu i s ovog mjesta ja bi pozvao sve one koji se još nisu odlučili na koji način glasovati neka se prisjete Istambulske konvencije, neka se prisjete Referenduma o istambulskoj koji se nije dogodio, neka izlazak na izbore ne samo Zagreba i drugdje bude Referendum o istambulskoj. Svih onih 400.000 ljudi koji su se potpisali za taj referendum koji se nikad nije dogodio, evo sada imaju priliku reći ne jednoj ideologiji, ne jednom kandidatu koji je predstavnik upravo te Istambulske konvencije. Pogledajte malo udruge koje taj kandidat zastupa, pa ćete vidjeti da su sve to udruge koje su se svrstale u drugi tabor protiv mog tabora, mog tabora, tabora Hrvatskih suverenista koji smo se protivili Istambulskoj konvenciji, dakle od gđe. Benčić, Tomaševića, Rade Borić, oni su tzv. Istambulci jer su navijali za taj dokument koji je usvojen. Dakle, odluka je jasna, svi oni koji ste bili protiv tog dokumenta koji je itekako sporan sada imate priliku odlučiti jeste li za istambulsku ili ne. Glas za Tomaševića je glas za Istambulsku konvenciju. S obzirom da imamo još minutu vremenu neću ih pokloniti i darovati HS, ponovit ću onu tezu i s početka vezano uz vrhovni sud. Bez obzira što su nas neki u jednom trenutku prozivali da smo podržali vladu Andreja Plenkovića, što naravno nije istina, mi ćemo i u slijećem glasovanju biti protiv Zlate Đurđević jer je ona kandidat neoliberalne politike, a svi oni koji se još nisu odlučili nek se odluče, nek malo razmisle i neka glasuju protiv nje ako su konzervativnog svjetonazora, ako nisu onda im je izbor iznimno jednostavan.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. 9,30 je pa ćemo početi sa radom i prema običaju počet ćemo sa iznošenjem stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i prva će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti poštovana zastupnica Romana Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Na kraju smo još jedne izborne utrke u kojoj su se često spominjali otvaranje novih i proširenje postojećih vrtića, zapošljavanje odgajateljica i stručnih suradnika te besplatni vrtići za sve. U teoriji sve izgleda savršeno, no stvarnost građanki i građana je daleko od savršenstva. Dokaz toga iskustvo jedne majke koju je sa mnom podijelila, a što joj se dogodilo na izborni dan. Danas je izborni dan u Hrvatsku, kažu da svaki čovjek ima pravo izbora, ali mi vrlo dobro znamo da to nije tako. Naša priča samo je kap u moru, naizgled besmislena u gomili nesretnih i neispričanih priča, ipak na današnji dan odlučili smo ispuniti našu građansku dužnost, ali donekle i roditeljsku jer smo htjeli pokazati našem sinu mjesto koje je njemu nedostupno. Naše se biračko mjesto nalazi u dječjem vrtiću koji već drugu godinu za redom odbija molbu za upis našeg trogodišnjaka u vrtić. Mama, kad ću ja ovdje ići u vrtić, kada ću se ovdje igrati s prijateljima, samo su neka od pitanja mojeg dječaka. Teško je i odraslima, a kamoli djeci objasniti ovako okrutnu činjenicu. Sine, ne možeš ići u vrtić jer je tvoja mama nezaposlena, a prednost za upis u vrtić imaju djeca zaposlenih roditelja iz tih razloga ti ne možemo osigurati taj osnovni dio tvog odrastanja. Mjesto u vrtiću za nekoga je možda potpuno nebitna tema, ali u našem slučaju to je prvi korak iz više razloga. Želimo da naše dijete ovdje stječe prijatelje i ja želim aktivnije tražiti posao, želimo bolju financijsku situaciju, želimo još veću obitelj. Ovo je iskustvo samo jedne majke, ali po pričama koje su do mene došle iz svih krajeva Hrvatske ovo nije usamljeni slučaj. Nije li žalosno to što će dijelu djece odlazak na biračko mjesto biti jedina prilika za upoznavanje s vrtićem? Prema zadnjim podacima DZS od 200.000 djece predškolskog uzrasta 60.000 ne pohađa vrtić ili jaslice odnosno svako treće dijete neće nikada vidjeti jaslice ili vrtić. Stoga pozivam sve gradonačelnice i gradonačelnike, načelnice i načelnike, županice i župane koji će uskoro stupiti na dužnost da ispune svoja predizborna obećanja i učine sve što je u njihovoj moći da se ovo više nikada ne ponovi niti jednom djetetu. Vrtići nisu servis za čuvanje djece dok su roditelji na poslu nego mjesta koja potiču zdrav psihosocijalni rast i razvoj djeteta u kojima se djeca socijaliziraju, obrazuju i odgajaju. Sva djeca imaju pravo na vrtić neovisno o statusu obitelji iz koje dolazi. Djeca su naša budućnost, a njihova budućnost počinje sada. Svaka generacija prilika je za stvaranje temelja za novi i bolji svijet, prilika koju ne smijemo propustiti, prilika da stvorimo svijet dostojan djeteta. Omogućite pristup predškolskom odgoju svakom djetetu, bez diskriminacije za bolje sutra svih nas.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Danica Baričević.
Hvala lijepa potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Evo, proteklih 15 mjeseci hrvatsko društvo i čitav svijet snažno je obilježila kriza zbog pandemije koronavirusa. Svjedoci smo također, da se proteklih 15 mjeseci hrvatska država snažno odupirala svim tim izazovima krize. Dakle, uloga države bila je zaista nezamjenjiva, osobito u vezi očuvanja radnih mjesta, a reagiralo se pravodobno i osiguralo 10,5 milijardi kuna za plaće 680 tisuća radnika i 120 tisuća poslodavaca. Na taj način je omogućeno da se kriza premosti, a ukupan broj osiguranika koje danas imamo u Hrvatskoj, bude veći nego što je bio 2020. a čak i veći nego što je bio 2019. Sada kada pandemija na jedan način polako jenjava, a dinamika procjepljivanja ubrzava sve se više vraćamo uobičajeni način gospodarskih i društvenih aktivnosti. Vjerujem kako ćemo iz sadašnje faze očuvanja radnih mjesta ući u intenzivnu fazu kreiranja novih radnih mjesta. Za Hrvatsku je jako dobro to što je svjetska agencija Fitch zadržala kreditni rejting Hrvatske koji je i dalje u investicijskoj zoni. Za hrvatsko gospodarstvo, zaposlenost i ekonomsku aktivnost od velike je važnosti i provedba Nacionalnog plana oporavka i otpornosti koji je i nedavno dobio formalnu potvrdu od strane Europske komisije. U procesu konzultacija sa službama komisije nakon usuglašavanja ovog dokumenta na jesen očekujemo prvi avans nakon čega kreće i provedba planiranih projekata. Nastavlja se i pad slučajeva zaraze, a više od milijun naših građana primilo je najmanje 1 dozu cjepiva. Planiranih 50 do 55% procijepljenosti odraslog stanovništva očekuje se ljetne turističke sezone. Dakle, vidljivo je kako za cijepljenje je izuzetno zainteresiran upravo i turistički sektor i da su turistički djelatnici svjesni koliko je cijepljenje važno kako bi se osigurala još bolja turistička sezona. Uz jenjavanje epidemije i dogovor o digitalnim zelenim potvrdama idemo prema dobroj turističkoj sezoni i novom gospodarskom zamahu. A upravo za turizam do 2026. godine u Nacionalnom planu oporavka i otpornosti osigurano je 2,2 milijarde kuna. Uz reforme i strateško preusmjeravanje sektora kroz zelene i digitalne tranzicije povećat će se dodatna vrijednost kao i neizravni učinci turizma na druge industrije. Planirana su ulaganja u ekološku, ekonomsku i socijalnu održivost turizma što će dugoročno očuvati naše resurse i potaknuti cjelogodišnje oblike turizma u cijeloj RH. Financiranje u turističkom sektoru bit će dostupno ama baš svima, mikro, malim i velikim poduzetnicima. Na temelju javnih poziva Ministarstva turizma i sporta dodijelit će 2,2 milijarde kuna s 60% dodijeljenih sredstava poduzetnicima s ciljem izravnih ulaganja u privatni sektor. Preostali dio namijenjen je upravo u okviru javnog privatnog partnerstva. Svi projekti bit će povezani s reformom turističkog sektora, doprinijeti će zelenoj digitalnoj tranziciji i predstavljati će izvrsnost održivog dizajna kao i održivih tehnoloških rješenja. Kroz zelene i digitalne tranzicije povećat će se otpornost i održivost turističkog sektora i pridonijeti oporavku turističkog sektora od pandemijske krize. Troškovi za mjerenje očuvanja radnih mjesta za zdravstveni sustav tijekom pandemije kao i na izdvajanja za saniranje posljedica potresa iziskuju i rebalans proračuna kojim će se osigurati daljnje normalno funkcioniranje države. Sve ovo nabrojano kao i mnoge obavljene pripreme odlični su preduvjet za uspješnu turističku sezonu, ali i za novi gospodarski zamah. Zahvaljujem.
Slijedeći će govoriti poštovani zastupnik Milan Vrkljan, izvolite.
Poštovani dopredsjedniče sabora, ja sam danas mislio govoriti o radu i djelu predsjednika sabora i osobno mi je žao što nije tu, ali dobro, tehničke mogućnosti su danas takve da se može sve i rekonstruirat i naknadno. Inače predsjednik sabora prema Poslovniku i čl. 33. brine o odnosu sabora i vlade unutar mnogih njegovih ovlasti i aktivnosti, zatim on je vrlo važna pozicija, on supotpisuje premijeru i svim ministrima za izbore i njihovu funkciju i zatim brine o pravima i dužnosnicima nas zastupnika. Sve skupa kad se gleda on je taj koji štiti dignitet sabora. E pa poštuje li predsjednik sabora Jandroković zakon i poštuje li on dignitet sabora? 2018.g. Direktiva EU je kazala i nametnula Hrvatskoj da se donese Zakon o HERA-i kojom je ta agencija izvučena iz ingerencije izvršne vlasti i postavljena direktno pod vlast sabora RH i HERA je nakon toga od '18. odgovorna isključivo saboru RH. 15.11. prošle godine 2020. a to znači prije 6 mjeseci, istekao je mandat jednom članu upravnog vijeća HERA-e i u ovih 6 mjeseci do prije mjesec dana niti javnog poziva, 6 mjeseci potpuna tišina, muk, a kandidatkinja kojoj je istekao mandat je uredno sjedila u HERA-i i samo je pretočila svoj mandat u savjetničko mjesto. I evo sad imamo u ovaj petak na sjednici sabora prijedlog izbora novog kandidata za člana HERA-e. U tom izboru veliku ulogu ima ministar Ćorić. On bi po zakonu smio, mogao i trebao jedino uputiti javni poziv mjesec dana prije isteka mandata pojedinog člana HERA-e i prikupiti dokumentaciju od svih kandidata i te kandidate i tu dokumentaciju predati saborskom Odboru za gospodarstvo i saborskom Odboru za imenovanje. Saborski odbor je dobio tu dokumentaciju, međutim ministar Ćorić je sebi dao za pravo da napravi listu kandidata, da boduje kandidate, da falsificira dokumentaciju, posebno to upozoravam saborske zastupnike iz HDZ-a koji su u većini u tim odborima, da ne poštuje Zakon o braniteljima, o čemu ste svi članovi tog odbora upoznati i pogoduje jednoj kandidatkinji ili kandidatu. Ta procedura je kompletno u suprotnosti sa Direktivom EU. I mene čudi, postavljam sebi pitanje, mislio sam postavit pitanje predsjedniku sabora, zašto Jandroković dozvoli Ćoriću evidentno kršenje zakona? Zašto Jandroković obmanjuje zastupnike odnosno dozvoli da nas Ćorić obmanjuje i ruši dignitet sabora? I ono ključno pitanje, pošto je sabor nadređen HERA-i, zbog čega Jandroković 6 mjeseci nije smijenio predsjednika upravnog vijeća HERA-e Jurekovića koji je obuhvaćen istragom i optužnicom za aferu Krš-Pađene? Ni riječi od sabora i predsjednika sabora. Ja bi sada da je tu predsjednik sabora ga podsjetio da je u zadnjih mjesec dana imao nekoliko gafova i nekoliko evidentnih kršenja zakona kao npr. dok nije mu saborski zastupnik iz MOST-a sugerirao da je na 19.5. bilo 30.g. od Referenduma o neovisnosti Hrvatske on kao predsjednik sabora nije ni riječi progovorio. Zatim, zanima me kakav je to odnos HDZ-a prema ostavštini Tuđmana, ako vi zaboravljate i predsjednik Sabora zaboravlja na takve stvari. I još bih podsjetio predsjednika Sabora, da je u zadnje vrijeme kadrovirao u zdravstvu, a ovo sa HERA-om je vrhunac nepoštivanja Sabora, procedure zakona i evidentan dokaz [[Upadica: Hvala.]] korupciji, kriminalu i nepotizmu koji vlada u hrvatskom društvu.
Hvala.
Prelazimo na posljednju točku ovoga dnevnoga reda: - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Rajka Ostojića i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Domagoja Price Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Roberta Jankovića da obrazloži izvješće. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Cijenjene kolegice i kolege, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 14. sjednici održanoj 18. svibnja pisanu izjavu zastupnika Rajka Ostojića o ponovnom obnašanju zastupničke dužnosti koja je upućena predsjedniku Hrvatskog sabora aktom od 10. svibnja 2021. godine. Povjerenstvo je utvrdilo da je temeljem Članka 14. stavak 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor mirovanje zastupničkom mandatu Rajku Ostojića započelo 14. Listopada 2020. te da je zastupničku dužnost zamjenika zastupnika počeo obnašati Domagoj Prica. Člankom 14. stavkom 2. i 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor propisano je da mirovanje zastupničkog mandata ne može trajati manje od 6 mjeseci, a da mirovanje prestaje 8 dana od podnošenja pisane izjave predsjedniku sabora. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonski uvjeti za ponovnim obnašanjem zastupničke dužnosti Rajka Ostojića. Slijedom navedenog, Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem Članka 14. stavka 3. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor te Članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 18. svibnja 2021. godine prestaje mirovanje zastupničkog mandata zastupniku Rajku Ostojiću. Domagoj Prica prestaje obnašati zastupničku dužnost zamjenika zastupnika dana 18. svibnja 2021. godine.
Hvala vam lijepa. Nema prijavljenih, zahvaljujem predsjedniku Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodinu Jankoviću. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Sutra naravno se vidimo opet i to u 9 i 30 sa, ima dvije točke, a prva točka je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju agencija, Agencije za ugljikovodike, u prvom čitanju naravno. Dođite, tako da možemo zajedno raspravljati o tako važnoj temi. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA U 14,01 SATI.
Hvala lijepa, time smo završili iznošenje stajališta i idemo na prvu točku današnjeg dnevnog reda, to je: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, prvo čitanje, P.Z.E. br. 140. Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje Zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, te Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopuna Zakona o tržištu kapitala, dakle razlozi kao i nekoliko puta prije ovoga sa sličnim tematikama je naravno usklađivanje sa pravnom stečevinom EU i transponiranjem određenih direktiva i uredbi, konkretno ovdje radi se pet direktiva i dva odnosno čak tri uredbe. Sve zapravo imaju isti cilj, a to je da se osiguraju jednaki uvjeti u cijeloj EU što se tiče poslovanja odnosno koja jamče učinkovit bonitetni nadzor i zadržavajući pri tome same troškove usklađenja pod kontrolom i kojima se onda u onim liberalizacijama omogućava osigurava zapravo dovoljna količina kapitala za pokriće rizika odnosno za daljnje investiranje. Naravno, kod nas u Hrvatskoj situacija na tržištu kapitala u toj mjeri ne prati trendove odnosno ne prati brojke kako god hoćete same EU. Dakle, mi imamo 26 društava koja se bave koje nude usluge investicijskog savjetovanja odnosno investicijskih aktivnosti, a samo šest investicijskih društava. Usporedno radi to je otprilike njihove ukupne imovine nešto više od 67 milijuna kuna dok su dobiti prijavile oko 2,7 s podacima na 31.12. Samo kad gledamo kreditne institucije odnosno bankarski sektor koji je imovina preko 450 milijardi kuna i tisuću puta veća dobit dakle oko 2,7 milijardi, pa onda imamo tu što se tiče samog financijskog sektora i osiguravajuće društva, lizing kuće itd. Dakle, očigledno da i ovdje osim ovih, zašto to govorim, zato što osim ovih transponiranja odnosno oprez koji imamo odnosno direktiva koju imamo obvezom prenijeti u naš zakonodavni sustav i uredbi koje s time postaju i automatski vrijede. Mi smo pri ovim izmjenama išli ka još dodanim izmjenama i dopunama kako bi uvelike odnosno potakli to naše financijsko tržište koje naravno kako svugdje u Europi tako i kod nas, ako gledamo samo i našu Zagrebačku burzu koja je prošle godine u vrijeme pandemije preko 35% pala, mislim na 1300 i nešto baznih bodova sa 2000 i nešto. Dakle, sigurno da to tržište je nešto što je prilika da se poboljšava i zato uz sve ove izmjene idemo i sa izmjenama koje imaju s tim u cilju, naravno i kroz još neke druge različite operacije na samim financijskim tržištima kao one, vidjet ćete kasnije iz samog materijala i OTC ulaganja odnosno izvedenice, način trgovanja zapravo kojim je zabilježen pad preko 67% u Hrvatskoj. Ja ću samo probati s obzirom na opsežnost materije proći one najbitnije stvari, naravno ovdje smo uspjeli ovim izmjenama dodati onu najnoviju uredbu o prospektima EU prije svega u sklopu oporavka dakle Capital Markets Ricovery Package dakle za oporavak na tržište kapitala koji također prepoznajemo koji bi trebalo pogotovo koji ima ciljano za mala i srednja poduzetništva omogućiti lakše stjecanje kapitala do čak iznosa od 150% postojećega. No, krenimo redom, dakle što se tiče direktive o bonitetnom nadzoru nad investicijskim društvima, dakle tu se odnosi na jednu od najvažnijih novosti na razdvajanje regulatornog okvira kreditnih institucija i investicijskih društava. Kako u trenutno važećem zakonodavnom okviru nije adekvatno prepoznata činjenica različite rizičnosti kreditnih institucija i investicijskih društava na koja su se primjenjivala ista pravila tzv. navedenom IFD direktivom, ali i Uredbom o bonitetnim zahtjevima također koja je jedna od bitnijih promjena ili skraćeno IFR propisuje se novi bonitetni okvir i nova reklasifikacija za investicijska društva i propisuju se novi zahtjevi za izvješćivanje i objavljivanje odnosno kapitalne zahtjeva izloženost likvidnost te primitke investicijskih društava. IFD i direktiva također utvrđuju načela i alate bonitetnog nadzora investicijskih društava od strane nadležnih tijela na način koji je u skladu s regulatornim okvirom utvrđenim u pravilu spomenute uredbe. Cilj je zapravo osigurati, a ono što sam rekao na početku, jednake uvjete u cijeloj EU dakle jedinstveni regulatorni nadzorni okvir za investicijska društva koji ovisno naravno o njihovoj veličini i kompleksnosti što će omogućiti i učinkovitiji bonitetni nadzor uz zadržavanje troškova pod kontrolom. Dakle, uz to je cilj osigurati dovoljnu količinu kapitala za pokriće rizika investicijskih društava. Dakle, kada se vratimo na onu krizu i sve ono što Europska komisija odnosno EU pokušava napraviti i osigurati stabilnije tržište, umanjivati rizike, a pri tome sada u vidu ove nove krize omogućiti da je što više prilagodljivije i da se što više može i kroz određene uredbe kasnije o sekuritizacijama osloboditi kapitala za daljnje investiranje. Dakle, novi bonitetni okvir prvenstveno se odnosi na posebne bonitetne zahtjeve za inicijalni kapital investicijskih društava, a prijedlogom zakona propisuje se jedinstveni inicijalni kapital investicijskih društava ovisno o investicijskim uslugama odnosno aktivnostima koje investicijsko društvo obavlja, a sukladno njihovoj veličini i kompleksnosti. Pri tom valja napomenuti kako se prijedlogom zakona ne predviđa povećanje … kapitala za investicijska društva koja trenutno posluju na tržištu RH, dakle ostaje na razini 6 milijuna kuna. Zapravo ovdje imamo jedan raspon upravo ovisno o ovome što sam rekao od 75.000 eura, 150.000 eura, pa do 750.000 eura u kunskoj protuvrijednosti, praktički to su neki pragovi koji se odnose na inicijalni kapital. Što se tiče Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga (HANFA) kao nadzorno tijelo ovim prijedlogom zakona dobiva sve ovlasti za provjeru usklađenosti poslovanja investicijskih društava sa navedenom direktivom i uredbom odnosno bonitetni nadzor i zahtjev inicijalni kapital, ali i dodatne obveze objavljivanja u dijelu bonitetne regulative i nadzora investicijskih društava odnosno npr. HANFA će moći naložiti dodatne kapitale zahtjeve investicijskom društvu u slučaju da kapital kojim ona raspolaže ne pokriva sve rizike kojima je investicijsko društvo izloženo. Dakle, u realnom vremenu prati poslovanja i sukladno i pragovima može odrediti da za zaštitu rizika, naravno sve sa ciljem zaštite ulagača. Prijedlogom zakona revidirana su pravila u pogledu politike i prakse primitaka i standarda korporativnog upravljanja koje je potrebno uskladiti s profilom rizika samog investicijskog društva kako bi se spriječilo preuzimanje prekomjernih rizika i omogućilo uredno financiranje investicijskih društva. Malim i međusobno nepovezanim investicijskim društvima ukida se primjena pojedinih zahtjeva o sustavima upravljanja te politikama i postupcima primitaka uvažavajući načelo razmjernosti. Opet s druge strane društvima iz treće, iz trećih zemalja uvode se strože mjere od izdavanja odobrenja do pravno obvezujućih zahtjeva u području bonitetnih i organizacijskih pravila te pravila poslovnog ponašanja. Što se, znači osim ove glavne, glavnih odredba IFD direktive i IFR uredbe ovim prijedlogom zakona dodatno se prenose i druge kao što sam napomenuo na početku značajnije pravne stečevine, dakle …/nerazumljivo/… još 4 direktive pa se tako uređuje provođenje nadzora na …/nerazumljivo/… osnovi nad grupom investicijskih društava te se daje mogućnost uspostave kolegije supervizora. Jednom direktivom, drugom direktivom uređuje se režim izdavanja odobrenja i nadzora nad pružateljem usluga dostave podataka. Također ovlast licenciranja i nadzora nad značajnijim pružateljima usluge dostave podataka prelazi u nadležnost Europskog nadležnog tijela za vrijednosne papire ESMA i tržište kapitala dok će na nacionalnoj razini i dalje licencirati, nadzirati pružatelji usluge čije poslovanje nije od velikog prekograničnog značaja. To smo imali već u niz prijedloga ovdje pred vama koji su bili što se tiče sanacija, likvidacija, dakle u pravilu odobrenja za rad banaka i sve velike banke idu na razinu Europe, ulazak u našu eurozonu, a za manje ostaje nacionalni regulatori tu. Također uređuje se i izuzeće od primjene zakonskih odredbi na pružatelje usluga skupnog financiranja. Dakle odnosno jasno se propisuje da pružatelj usluga skupnog financiranja odnosno …/nerazumljivo/… popularno je li platforme ne podliježu zahtjevima iz Zakona o tržištu kapitala. Dakle, to apsolutno se jasno definira u ovom prijedlogu. Ukidaju se i formalna opterećenja te se uređuje, postizanje ravnoteže između dostatne razine transparentnosti prema klijentu najviših standarda zaštite i prihvatljivih troškova ispunjenja zahtjeva za pružanje financijskih usluga. Dakle, to je onaj balans administrativnog i naravno financijskog opterećenja aktera na financijskom tržištu sa ciljem da se zaštite ulagači, a s druge strane i njihovih tih troškova koji oni moraju to poduzimati vidjet ćete kasnije pogotovo kada govorimo o određenoj izradi prospekata gdje se mijenjaju pragovi. Sami prospekti prilikom izdavanja bilo kakvih vrijednosnih papira znaju biti skupi i ovime se malo to liberalizira i diže taj prag na 8 miliona EUR-a sa 4 koliko je bilo. Ono što sam još uvodno rekao treba reći odnosno spomenuti da se tu prenosi regulatorna rasterećenja iz EU paketa oporavak u segmentu tržišta kapitala, navedeni Capital Markets Recovery Package koji je objavljen u veljači ove godine. Konkretno to znači uvođenje novog, kraćeg prospekta odnosno prospekta EU za oporavak putem kojeg će se izdvajati, omogućiti povećanje kapitala u narednih godinu dana, a posljedno će se onda, posljedično će se onda mijenjati i zahtjevi o minimalnim informacijama koje prospekt za oporavak mora sadržavati kod donošenja investicijskih odluka upravo ovo o čemu sam vam malo govorio. Dakle, ujedno treba naglasiti kod malih i srednjih poduzeća tzv. …/nerazumljivo/… prepoznata je njihova potreba za kapitalom te će se svakako ovaj oblik rasterećenja u vidu pojednostavljenog prospekta olakšavati pristup tržištu kapitala i omogućiti alternativni pristup samom kapitalu dakle ne samo kod kreditnih zaduženja nego i na ovaj način. E sada dolazimo do onih ostalih izmjena i dopuna zakona, uz prijenos same pravne stečevine kao što sam rekao ovdje se dorađuju i pojedine odredbe na način koji bi trebali doprinijeti pojednostavljenu poslovanja investicijskih društava prvenstveno kroz postupno odnosno postepeno ukidanje metoda komunikacije u papirnatom obliku odnosno uvođenja pravila i elektronične dostave podataka, dakle digitalizacije. Zatim vezano za ublažavanje zahtjeva u pogledu upravljanja proizvodima za obveznice te olakšavanju poslovanja s profesionalnim ulagateljima i kvalificiranim nalogodavateljima. Investicijskim društvima također omogućit će se uz zadovoljavane određenih uvjeta zajedničko plaćanje pružanja usluga istraživanja i usluga izvršenja. U svrhu zaštite interesa korisnika investicijskih usluga propisuje se da financijsku promociju investicijskih društava u svezi ulaganja u financijske instrumente osim reguliranih subjekata dakle tu mislimo na investicijsko društvo ili vezanog zastupnika mogu obavljati tržišni posrednici. Dakle, proširena je djelatnost tržišnog posrednika i na poslove financijske promocije za strana i domaća investicijska društva pa će tržišni posrednik moći obavljati promotivne aktivnosti vezane za usluge investicijskog društva, ponudu usluga investicijskog društva potencijalnim klijentima te savjetovanje u svezi s financijskim instrumentima i uslugama koje nude investicijsko društvo. Dakle, sa ciljem bolje informiranja o mogućnostima građana odnosno poslovnih subjekata, o mogućnosti samih investiranja. Evo zapravo na ovaj način se ujedno izjednačavaju uvjeti promidžbe za sve koji izravno komuniciraju sa potencijalnim ulagateljima što opet posljedično naravno podiže i njihovu razinu zaštite. Ono što se još ovim zakonom uvode i određene promjene koje se odnose na uređeno tržište odnosno burzu pa se tako dosadašnji postupak prethodnog obavještavanja HANFE u odnosu na naknade za usluge uređenog tržišta odnosno konkretno cjenik burze ukida i uvodi se obveza da HANFA mora odobriti cjenik burze. Dakle, nije poslije nego je prije tj. s burze će morati dobiti prethodno odobrenje. Navedena izmjena se uvodi radi činjenice da je burza važna institucija tržišne infrastrukture te je nužno da HANFA u prethodnom postupku provjeri jesu li naknade za usluge uređenog tržišta određene na transparentan, konkurentan i korektan i ne diskriminirajući način vodeći se razvojnim komercijalnim uvjetima. Također predlaže se uvođenje obveze izdavatelja odobrenja HANFA-e za statusne promjene burze, osnivanja njezine podružnice izvan RH i stjecanja udjela koji prelazi 25% glasačkih prava u drugoj pravnoj osobi umjesto dosadašnjeg postupka prethodnog obavještavanja, dakle opet selimo dosadašnje ono što je bilo obavještavanje uz odobrenja. Što se tiče zaštite malih dioničara dodatno se uređuje postupak povlačenja dionica sa uređenog tržišta dakle iznos pravične naknade i elaborat o procjeni fer vrijednosti dionice revidiran od strane neovisnog i ovlaštenog revizora. Izdavatelj mora u cijelosti učiniti dostupnim svim dioničarima i objaviti javnosti najkasnije pet dana prije održavanja glavne skupštine koja odlučuje o povlačenju dionica s uvrštenja na uređenom tržištu, a sve kako bi dioničari mogli donijeti informiranu podlogu. Također u svrhu administrativnog rasterećenja ukida se obveza izdavatelja vezano za godišnju objavu podataka o stjecanju i držanju vlastitih dionica. Također se relaksiraju obveze izvještavanja nefinancijskih drugih ugovornih strana o trgovanju sa OTC izvedenicama prema HANFA-i u tom smislu se umanjuju pragovi za izvještavanje na način da se obvezom obuhvate samo značajnije pozicije za one koji su sklopili više od 100 transakcija OTC izvedenicama. Inače OTC ili Over-The-Counter znači direktno praktički onako najjednostavnije, najplastičnije pojednostavljeno to je direktna između dva subjekta direktna trgovina određenim vrijednosnim papirima, dakle ne preko burze pri čemu njihov ukupni bruto nominalni iznos prelazi 300 milijuna kuna, dosadašnji kriterij za izvještavanje je bio 50 te one koji su imali ugovorne pozicije u OTC izvedenicama u ukupnom bruto nominalnom iznosu od preko milijardu kuna, a dosadašnji kriterij je bio 100 milijuna. Također u dijelu nadzornih aktivnosti HANFA-e predlaže se dodatno uređenje završetka postupka nadzora na način da će HANFA ako su zadovoljeni uvjeti morati donijeti deklaratorno rješenje kojim će se utvrditi da su nezakonitosti i nepravilnosti koje su prethodno utvrđeni rješenjem HANFA-e otklonjeni te da je postupak nadzora okončan što će doprinijeti pravnoj sigurnosti subjekata nadzora. Dakle, zaključno samo ukratko, kako je i prethodno pojašnjeno najvažniji dijelovi ovog prijedloga zakona odnose se na prenošenje odredbi direktiva kao i osiguravanjem provedbi uredbe i time se zapravo osigurava odgovarajuća razmjena primjena novog bonitetnog okvira i zahtjeva za poslovanjem investicijskih društava te učinkoviti bonitetni nadzor od strane ovlaštenih nadležnih tijela, konkretno kod nas je to HANFA istovjetna kao i drugim državama članicama. I time će RH ispuniti svoju propisanu obvezu i uskladiti svoje zakonodavstvo s pravnom stečevinom EU, dok ovim ostalim izmjenama prijedloga omogućiti bolje funkcioniranje tržište kapitala u RH. Zahvaljujem na pozornosti.
Hvala lijepa. Molim vas ostanite ovdje državni tajniče jer imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Marine Opačak Bilić.
Hvala. Poštovani državni tajniče. Kada govorimo o tržištu kapitala zasigurno je da tu vidimo i digitalne valute, recite mi da li je korištenje tj. poslovanje kriptovalutama regulirano i riješeno ovim zakonom i kako vi zapravo vidite uređenje ovog pitanja?
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem vam. Što se tiče ovih izmjena rekao sam na početku koji je smisao, one ne obuhvaćaju ovaj dio trgovanja kriptovalutama ovim izmjenama niti je to na razini uredbi direktiva koje transponiramo regulirano ovim putem.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Orešković. … [[Upadica se ne razumije.]]
… predsjedavatelju. Moram priznati da mi je pomalo neobična ova užurbana procedura od dana upućivanja ovog zakona u raspravu do dana odlučivanja, postoji li neki razlog za to? I drugo, htjela bih da pojasnite ovo relaksiranje obaveza izvještavanja prema agenciji, dakle smanjili smo obavezu za šest puta u odnosu na transakcije OTC izvedenicama sa 50 milijuna kuna na 300 milijuna kuna, a također i na otvorene pozicije u OTC izvedenicama za deset puta dakle sa postojećih 100 milijuna kuna na milijardu? Nisam vidjela da se to reflektira na ova odobrenja o kojima ste govorili odnosno moje pitanje glasi, slabi li ovo nadzornu ulogu HANFA-e i kako se to misli kompenzirati?
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem. Sad nisam shvatio ovaj dio priče oko užurbanog donošenja, dakle ove određene uredbe i direktive datiraju od kraja 2019., pa sve do ove zadnje koja je u drugom mjesecu ove godine gdje smo objedinili sve ono što smo u obvezi tijekom ove godine kako bi ispunili rokove i doći u ovaj zakon u prvom čitanju. Što se tiče samih OTC izvedenica koje ste spomenuli, dakle tržište OTC izvedenicama je izuzetno nisko, slabo i doživjelo je najveći pad uslijed pandemijske krize, dakle preko 67% i ovime se želi potaknuti upravo taj vid trgovanja koji nije preko burze. Dakle, tu govorimo o direktnom trgovanju vrijednosnim papirima između dva poslovna subjekta koje se ne odvija preko same burze, dakle nije … stanjem pa s time upravo sa željom da se potakne aktivnost na tržištu kapitala koje sam uvodno rekao da je u Hrvatskoj dosta, dosta niska u odnosu na ove europske srazmjere.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Nađ.
Zahvaljujem poštovani državni tajniče. Očito je da naši građani u RH neznatno sudjeluju na tržištu kapitala i sada je moje pitanje, što ćete kao Vlada učiniti da potaknete građane da više sudjeluju na tržištu kapitala, da ulažu u investicijske fondove, da ih educirate, da li će putem medijskih kampanja građanskog odgoja jer očito je da je neisplativo sada štediti u banci, bilo devizna ili kunska štednja, a inflacija preko 2%. Ulaganje u nekretnine također zapravo diže cijenu najma, što posljedično je da naši mladi i mlade obitelji ne mogu si priuštiti adekvatan stan, pa je zapravo moraju iseljavati u druge zemlje u EU. Dakle, moje pitanje je što ćete kao vlada učiniti?
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem na pitanju. Dakle što se tiče konkretnih koraka treba reći da se zapravo putem različitih aktivnosti radi na unaprjeđenju financijske pismenosti, dakle ima i određena strategija i akcijski plan pred donošenjem, koji će biti ovdje i pred vama, koji već je bio za razdoblje ako se ne varam 2014.-2020., sad ide 2021.-2027., tako da s te strane apsolutno u edukaciju naravno nadzorna tijela od HNB-a i NANFA-e prate događanja na financijskim tržištima apropo navedene, spomenute inflacije koja je još uvijek na godišnjoj razini u onome planiranom u onoj dobroj zoni koja znači i gospodarski rast, jel. Moramo znati da investicija, da je inflacija zapravo poželjna dok je do 2%, a procjenjuje se da će biti ove godine, početkom godine je bila niža, sad je nešto malo viša, al će to završit do 2%, dok ona deflacija ili nula predstavlja negativni što se tiče lošiji gospodarski rast.
Hvala. Repliku ima i poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Činjenica je da se sa dosadašnjim izmjenama zakona zaista htjelo i oživjeti tržište kapitala, što je djelomično i uspjelo sa ulaskom Hrvatske u EU. Međutim, evo samo jedan detalj što to znači kada ovaj covid kriza je toliko narušila cijele sustave da je, iz ovih zadnjih podataka koje imamo izuzetan odljev sredstava je bio upravo iz investicijskih fondova i to evo u RH gdje je čak vrijednost imovine, neto imovine investicijskih fondova se smanjila za preko 35%, znači preko 8 milijardi kuna. To je dokaz za upravo i tu je najosjetljiviji upravo su ovi konzervativni ulagatelji odnosno fizičke osobe i to je ono što je sada dodatno otežalo cijelu proceduru koliko god se želi na ovaj način zapravo postaknuti tržište kapitala.
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem, da na konzultaciji upravo to je jedan od razloga i ovih dodatnih izmjena i dopuna koje nisu same transponiranje direktive i uredbi, dakle ono kao što sam uvodno rekao u pandemijskoj godini imali smo snažan pad cijena dionica na zagrebačkoj burzi, dakle 32,51% što se tiče u baznim bodovima sa 2021 koji je bio 21.2.2020. na 1364 u roku od mjesec dana. Dakle, također što se tiče i neto imovine samih otvorenih i javnih fondova tzv. ucitis fondova koji imali su drastičan pad, gdje smo sada upravo na, na jednoj uzlaznoj putanji, ali još nismo, nismo došli do onoga pred, pred kriznog razdoblja. Što se tiče tržišne kapitalizacije ona po zadnjim podacima smanjila se na mjesečnoj razini za 0,2%, te na kraju travnja iznosila je 74,4% BDP-a [[Upadica: Hvala]] , dakle, evo zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Peović ima repliku.
Dobar dan. Evo ovdje se spominje oživljavanje tržišta kapitala, ne znam koliko će ove regulative uspjeti u tome, tih 5 regulativa koje su specifične i instrumenata koji su visoko specifični i koji idu u, uglavnom dakle u smjeru onoga što ste naveli više puta, znači tog famoznog usklađivanja regulativnog okvira s pravnom stečevinom EU-a. No kako ste i sami istaknuli, to neće imati pretjerano utjecaja na naše tržište kapitala koje je skromno i koje se ne orijentira prema investicijama. Samo u prošloj godini podsjetit ću znači 11 milijardi kuna je povećana štednja najbogatijih na domaćim bankama. Banke su prošle godine izvukle 5,7 milijardi kuna iz zemlje što izvlače svake godine, znači ne postoje niti mehanizmi, niti regulativa koja bi išla u smjeru poticanja investicija zelene obnove, regulative koja bi dakle išla prema tome da se uistinu ide prema privrednom razvoju.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Nemam odgovor.
Nemate odgovora. Hvala lijepa. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Lalovca.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, pa uvodno ste rekli, pa samo tu da malo razjasnim da se sad razdvaja ovaj bonitetni nadzor od onih kreditnih institucija u odnosu na investicijska, investicijska društva. Pa sad me zanima čisto vezano za taj nadzor nad investicijskim društvima da li se tu dolazi do relaksacije tog određenog nadzora i u kojem smjeru, kažete više će biti fokusirani na rizike jel, tako da će se više svako investicijsko društvo prilagođavati njegov nadzor u odnosu kolko je ono rizično jel, pa sad me zanima da li to ide u tom smjeru i kako vi to gledate? Hvala lijepo.
Hvala. Prije nego što odgovorite imamo, dignuo je poštovani zastupnik Matula povredu Poslovnika, pa da vidimo u čem smatra da je povrijeđen Poslovnik?
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja mislim da je povrijeđen čl. 238., nije li g. državni tajnik upravo potpuno zaobišao bez ikakvog obrazloženja i prezirom prešo preko diskusije i replike kolegice Peović? Možete li to barem jednom rečenicom obrazložit? I ja pretpostavljam da je to povreda Poslovnika g. predsjedavajući.
g. Vilim Matula, ajde si pročitajte konačno Poslovnik, već dovoljno ste dugo ovdje, pa biste mogli znati da to nije povreda Poslovnika jer odgovor na repliku nije nužan, jednako kao što ni replika nije nužna. Replika se može postaviti, netko može odgovorit na repliku ili ne mora odgovoriti na repliku. Prema tome, to dal netko odgovori na repliku ili dal postavi repliku ili ne postavi nema veze nikakve sa Poslovnikom. Ja vas molim da pročitate Poslovnik, a do onda dobivate opomenu. Izvolite poštovana zastupnica Peović.
Pa da, povrijeđen je Poslovnik 238. i to ne samo prema meni kao zastupnici kojoj se nije udostojio gospodin dati niti odgovor, nego i prema cijelom saboru jer gubi se zapravo smisao ovog visokog tijela ukoliko mi ovdje postavljamo pitanje, a državni tajnici odbijaju na njih odgovoriti, ako nemaju usmeno odgovor onda se može pismeno odgovoriti, ali svakako ne bi se trebalo tolerirati praksu u kojoj se uopće ne odgovara na repliku. Inače možemo si izaći van, nema razloga da tu sjedimo.
Dakle poštovana zastupnice Peović, opet, pročitajte Poslovnik vidjet ćete da se, kao što vi možete postaviti repliku ili ne morate postaviti repliku tako se na tu repliku može odgovoriti ili ne, pogotovo ako je ona izrečena zapravo u smislu tvrdnje, a ne upita. Prema tome, na tvrdnju se može odgovoriti ako netko želi ili nema šta odgovoriti možda drugačije misli ili itd., ali u svakom slučaju nije ne odgovor na repliku kršenje Poslovnika, a posebno ne članka kojeg ste vi naveli. Prema tome i vi dobijate opomenu i ja vas molim nemojmo zlorabiti instituciju povrede Poslovnika. Pročitajte Poslovnik pa postupajmo svi po Poslovniku. Sad međutim treba dati odgovor na poštovanog zastupnika Lalovca.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ja se mogu ispričati, ali ja nisam vidio pitanje u vašoj replici već komentar na postojeće pa nisam znao na koji način na da na to se adekvatno referiram.
Ja ću vam u pismenom obliku poslati.
Molim vas nećemo iz klupe, tako ne funkcionira demokracija. Možda to niste znali, ali pročitajte Poslovnik.
Dakle, konkretno pitanje uvaženog zastupnika Lalovca, što se tiče različitosti rizičnih kreditnih institucija i investicijskih društava, da. Znači propisuju se i novi zahtjevi za izvješćivanjem, objavljivanjem, kapitalni zahtjevi izložnosti likvidnosti upravo kako bi ovisno i o samom stupnju rizičnosti se relaksirala određeni dio da se naravno s onim ciljem poticanja samog djelovanja, samog rada, samog tržišta kapitala kroz rad investicijskih društava jer sam na početku baš namjerno upravo stoga rekao u kojem obuhvatu radi tih striktno 6 investicijskih društava, sa kojom imovinom i kojim dobitima kada gledamo u odnosu na kreditne institucije to je tisuću puta manje i ovo je jedna od tih.
Hvala lijepa. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne, onda otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti poštovani zastupnik Zvonimir Troskot. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege i poštovani naši građani i građanke koji nas pratite putem ekrana, evo poštovana zastupnica Nađ je postavila zapravo dobro pitanje vezano za razvoj tržišta kapitala međutim moram vam reći da nema odgovora ni od gospodina tajnika, niti od Vlade RH jer niti investicijski, niti ekonomski, niti energetski nije jasna strategija RH. A da to sad potkrijepim činjenicama krenut ćemo redom imam tri sekcije. Pod broj jedan, dakle u ovom Nacionalnom planu otpornosti i oporavka navedeno je negdje da će u bubanj dakle državne imovine se naći za investicije odnosno otkup nekakvih 150 kompanija i tu će sigurno biti jedna interesantna za koju se moramo dotaknuti, a to je naša INA. A zašto je INA jako interesantna i ona je sigurno na tržištu kapitala, iz razloga što je još u 9. mjesecu prošle godine 2020., dakle ministar Čorić rekao dakle da će otkup MOL-ovih dionica dakle se dogoditi na takav način da proračun RH niti javni dug neće biti taknuti. To znači dva scenarija ili INU odnosno otkup MOL-ovih dionica kupuje stranac ili dakle će se dogoditi slično što je bio već model Vlade RH da Jadransku banku kupuje, primjerice kupi Hrvatska poštanska banka čime se ne dira proračun, a s druge strane se otkupljuje dakle državna imovina. E sad, u prvom dakle geostrateški to nama nije jasno, dakle ako bi to odkupio stranac dakle pojavila su se tada još 4 ponuđača od kojih je jedan bio čak i Rosneft iz Rusije pa onda se postavlja pitanje koja nam je strategija. Dakle, da li stvarno bi Vladimir Putin trebao dolazit, kapital kao takav nema, ne radim nikakvu diskriminaciju ovdje nego gledam da li je strateški stvarno to da bi Vladimir Putin trebao doći na tržište energetsko u RH gledajući primjerice da se izvrsno pozicionirao kroz Gazprom u recimo Srbiji, u BiH, Mađarskoj i recimo kroz Turski tok, tamo Bugarska, Grčka i sama Turska. Dakle, to je sad jedno pitanje koje trebamo odgovorit, Vlada RH ništa ne govori o tome. Točka broj 2, ako će ići scenarij za INU primjerice da to otkupljuje kao što je bilo da recimo Hrvatska poštanska banka otkupljuje Jadransku banku to znači da mi MOL-ove dionice u tom scenariju, šta je rekao gospodin Čorić, trebala kupiti neka velika energetska kompanija. Tko bi to mogao u Hrvatskoj biti, primjerice jedino HEP. E sad, gdje je tu problem? Ukoliko HEP kupi primjerice otkupi ININE dionice tada dobivamo jednu od najvećih koruptivno-klijentelističkih hobotnica koja je možda najveća nakon Zagrebačkog holdinga i Gradske uprave. E sad, događa se daljnji scenarij dakle u 11. mjesecu prošle godine dakle ministar Čorić kaže da će se ipak možda dakle otkupiti da je poslana sada ponuda prema Mađarima koji ne odgovaraju, da će to možda ići iz proračuna. A gdje je tu onda problem? E sad, tu je problem u samoj osobi gospodina Plenkovića iz razloga što s jedne strane govori da će otkupiti dionice INE, a s druge strane govori da ćemo ući u eurozonu. E sad tu je problem iz razloga što da bi se iz proračuna otkupila dionice INE ti se moraš zadužiti, a ako se zadužuješ povećavaš javni dug, ako povećavaš javni dug dakle imamo problem sa Maastricht-skim kriterijima, i ako imamo problem sa Maastricht-skim kriterijima ne ulazimo u euro zonu. Kako god da okrenemo po pitanju INE, a mi govorimo o razvoju nekakvog tržišta kapitala možemo vidjeti da niti energetski, niti investicijski, a niti ekonomski odnosno tržišno dakle nama strategija Vlade RH nije jasna. No to možemo i dalje razvijati evo vam dalje primjer 432 stranica Nacionalnog plana oporavka i otpornosti govori kako će hrvatska Vlada, dakle govorim sad službeni dokument na 432.stranici uložiti šest milijardi kuna za kanalizaciju i odvodnju, ponavljam šest milijardi kuna za kanalizaciju i odvodnju. Ok, nama je to prijeko potrebno, ali postavlja se pitanje zašto takva investicija ne ide iz proračuna, zašto se takve stvari ne financiraju iz lokalnih proračuna kao što je to trebao biti primjer Grada Zagreba kada su još 2007.g. dignuli obveznicu iz Londona dvije milijarde kuna, dakle niti imamo vodovodnu nit kanalizacijsku mrežu u Gradu Zagrebu, a niti imamo novaca, a opteretili smo ljude, dakle i zašto se to stavlja pod kategoriju gospodarstva gdje bismo mi trebali ono što ste vi postavili pitanje, ulagati i možda poticati tržište kapitala? Opet nije jasno. Ajmo investicijski gledat, privatno-tržišno dakle zamislimo samo drugi scenarij, znači ne napadam nego gledam samo konstruktivno šta bi se moglo dogoditi u drugom scenariju da tih šest milijardi kuna koje će biti uloženo u vodoopskrbnu mrežu, kanalizaciju ili šta već, dakle opet veliki problem javnih nabava, dakle da smo recimo 20 milijuna kuna uložili u 300 malih, srednjih i velikih poduzeća. Znači 300 puta 20 milijuna to je šest milijardi kuna, dakle na svaku uloženu kunu imate povrate četiri kune što znači da je to potencijalni povrat od 24 milijarde kuna. Investicijski gledano uvijek se dogodi nekakvih 15 do 20% da novac ne bude oplođen, dakle bude mrtvi kapital. Međutim iz ove perspektive na uloženih šest milijardi kuna pa ko ne bi pristao na 20 milijardi kuna povrata? Međutim taj povrat nećemo ostvariti ulaganjem u vodovodnu i kanalizacijsku mrežu što stoji na 432.stranici Nacionalnog plana i oporavka. E sad, evo do sam si truda pa možemo vidjeti u šta to mi možemo uložit, koje su to kompanije, pa evo recimo imate primjer jedna čokoladna industrija „Vrsna čokolade“ iz Sesvetskog Kraljevca koja je uspjela proizvest nekakav inovativni proizvod ružičastih čokolada koji se prodaju na izrazito zahtjevnom tržištu Japana. Sad zamislite do koje razine vi morate inovacije dignut, proizvest danas kada su troškovi proizvodnje izrazito visoki iz razloga što nam stiže inflacija iz SAD-a, danas kada je kokosovo i palmino mlijeko naraslo 70 do 90% i danas kada su troškovi ambalaže narasli jako puno, što svjedoci recimo jako dobro intervju sa predsjednikom uprava „Kraša“ mislim da je u Lideru. Dakle, uz te sve varijable ljudi iz Sesvetskog Kraljevca proizvedu čokoladu ružičastu koja se prodaje i izvozi na japanskom, australskom i austrijskom tržištu. Zamislite financijsku injekciju njima od 20 milijuna kuna, pa koliko bi to bilo novih radnih mjesta, koliko bi to možda bilo Hrvata koji bi ostali u RH i ne bi morali ić u tu istu Austriju koja onda kupuje čokoladu koja se proizvodi u Sesvetskom Kraljevcu? Koliko bi to bilo recimo novih pogona, novih inovacija da smo uložili u takvu firmu koja bi sigurno to vratila na jednu kunu četri? Ne moramo ić dalje, možemo ić recimo, našao sam još jedan primjer u Kraljevcu odnosno pardon u Sesvetama, dakle proizvodnja ampula, pa nisam ni znao da to postoji u Sesvetama da postoji kompanija koja ampule na farmaceutskom tržištu također izvozi u Japan. I sad zamislite da smo takvoj jednoj kompaniji dali 20 milijuna kuna da potaknu još dodatno proizvodnju i još dodatno digitalizaciju i da se još više recimo takva jedna firma ukorijeni i ustoliči na farmaceutskom europskom tržištu odnosno tržištu EU, pa itekako bi im dobro došao taj novac, sigurno bi ga oplodili novi pogoni, nova zapošljavanja, digitalizacija i sve ono što čujemo tu u HS-u, a ništa od toga se ne implementira. E sad takva ulaganja pa nije to čudno da se to dogodilo u RH dakle unatoč tome što nas se na sve moguće načine ograničava, pogotovo što Vladi RH nije jasno kamo mi idemo, znači nije jasna ta strategija šta ćemo mi napravit sa svim tim novcima što vidimo sad iz određenih obrazaca čak i onih ključnih kompanija, mi ne znamo šta ćemo napraviti s njom. Pa nije čudo recimo da smo možda tako uložili u ovu „Vrsna čokolade“ iz Sesvetskog Kraljevca možda bismo dobili novi „Infobip“ koji je u roku od 15 godina iz vodnjanske kompanije postao jednorog koji se sada priprema za kotizaciju na njujorškoj burzi. Možda bi i „Vrsna čokolade“ to uspjele, a to automatski onda radi na razvoju tržišta kapitala ili da smo recimo pomogli ovim ljudima da još više usavrše proizvodnju tih ampula koje bismo onda mogli plasirati na tržišta Japana, tržišta EU jer pazite, vi da nešto izvezete u Japan, a živio sam u Aziji, vi morate tehnološki biti jači od Japana. Pa kakva je to onda čokolada koju smo mi iz Kraljevca uspjeli tamo plasirat? E sad iz takve jedne kompanije dakle dignuti investicijski do razine da možda postane dioničko društvo automatski tangira i tržište kapitala. Mi se možemo ovdje sada bavit sa ovim legalističkim stvarima pa izmijenili smo dopunu ovu, izmijenili smo dopunu onu i to je sve lijepo iz perspektive nekakvih zakona, možda ćemo namirit savjest da smo nešto napravili, a s druge strane sadržajno nismo napravili apsolutno ništa, a nalazimo se na prekretnici. Tako da gospođo Nađ odgovor na vaše pitanje je sljedeći, investicijski, energetski, ekonomski nemamo mi strategiju, ne vidimo mi u šta ćemo mi ulagat, ne vidimo povrate, ne vidimo koje su to naše kompanije odnosno industrije gdje smo se mi pozicionirali u koje bismo trebali uložit koji bi nam dali povrate, otvarali nove pogone, zapošljavali, ne tjerali ljude iz RH nego da bismo mogli ostavljati tu i graditi naše gospodarstvo i cijelo društvo, to je odgovor.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Zahvaljujem. g. potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicom. Pred nama se danas nalazi Prijedlog zakona o tržištu kapitala, mislim da je ovo jedan od najkompliciranijih zakona koji uopće može producirati jedno ministarstvo odnosno koga može usvajati ovaj Visoki dom. I zato bez obzira koliko god on izgledao kao nekakav administrativni, tehnički čestitke Ministarstvu financija i ljudima koji su radili na ovome izuzetno kompliciranome zakonu vjerojatno uz pomoć i HANFA-e jel tako i agencije koja ovo mora provesti u djelo i koja zapravo u konačnici sublimira ono sve što Europa jednog dana želi, kakvo želi tržište kapitala koje je puno razvijenije nego što je hrvatsko tržište kapitala, koja ima brojne financijske instrumente nego što to ima Hrvatska i onda se tako danas tu nalaze i tzv. te OTC izvedenice itd. i dizanje nekakvih pragova, zapravo mi uopće ne postoji nekakvo tržište izvedenica u RH odnosno ono je, ono je toliko minimalno da, da se uopće, uopće o njemu ne da govoriti. Međutim, kada dođe tako jedan dosta komplicirani zakon treba ga i pohvale i državnom tajniku, mislim da je dosta ga i elaborirao jel kažem nije jednostavna tematika, dosta je specijalizirana za samo one koji se time i bave jel, tako da je i nama ovdje kao zastupnicima to treba na jedan drugačiji način i razjasniti jel. Ja bi možda okvirno kao Zakon o tržištu kapitala čisto pokušao plastično dati gdje se nalazi danas hrvatsko tržište kapitala i da li kakvo ono ima zapravo budućnost jel. Ovdje uvodno je bilo i govora o tome kolko, kolko je tržište kapitala u RH odnosno kolka je nekakva tržišna kapitalizacija, znači tržišna vrijednost svih tih dionica i obveznica kojima se trguje na tržištu kapitala u Hrvatskoj. Ono iznosi oko 276 milijardi kuna, jel. Tržišna kapitalizacija dionica i obveznica na našoj burzi je 276 milijardi kuna jel. Ona je narasla, ona je pala za vrijeme, za vrijeme pandemije negdje u drugom, trećem mjesecu, ovaj pala je na 242 milijarde. Danas je oporavila se za nekih 30-tak milijardi kuna i ona čini od ovih 270 milijardi kuna, 140 milijardi su dionice, oko 130 su obveznice, nekakva tržišna kapitalizacija tih vrijednosti. Promet Zagrebačke burze, godišnji promet Zagrebačke burze vam je 3 milijarde kuna, svake godine 2018., '19. i '20. je 3 milijarde kuna nekakav promet na Zagrebačkoj burzi jel. E sad je to moje pitanje, to je čisto za razmišljanje i za nama ovdje. A promet mimo burze kojeg se ovdje zove OTC tržište … [[Govornik se ne razumije]] ili tzv. tržište preko šaltera ili možemo ga nazvati preko „Njuškala“, prošle godine je bio 27 milijardi kuna. Znači trgovalo se u RH na uređenom tržištu burze koji mi donosimo ovdje zakon i reguliramo ga 3 milijarde kuna, mimo burze na OTC tržištu prošle godine se trgovalo sa dionicama gdje su građani kupili i prodali dionice za 27 milijardi kuna. Godinu prije promet na OTC tržištu je bio 13 milijardi kuna, još tamo 2018. 13 milijardi kuna. Šta nam to govori? Da se zapravo mimo tržišta kapitala, mimo burze, Zagrebačke burze koja ima strogo regulirana pravila, donosimo zakone za njih, vrlo kompliciranog tržišta, odvija se ipak određeni promet tržišta dionicama, 10 puta više nego na uređenom tržištu, 10 puta više, 10 puta više nego na uređenom tržištu. To je ono, za ono što se treba uopće i država zapitati kako i zbog čega ili da li će to tako i ostati, možda je to tako i u redu s obzirom da znamo ako se trguje preko uređenog tržišta kapitala, a ovdje prvenstveno mislimo na zaštitu malih dioničara i ovdje se zapravo i donosi određena, donosi se određena regulativa radi zaštite tih malih dioničara preko OTC tržišta. Takve zaštite mali dioničari nemaju, a kažem 10 puta veća je trgovina mimo znači preko šaltera jel kada ljudi kupuju i prodaju dionice. Znači potencijal hrvatsko tržište kapitala ima. Jedna je stvar o rigoroznim pravilima i zahtjevima koju zapravo i ne samo tamo i Europska komisija nalaže tržištima kapitala da ih oni provode, pri tome je jedna i ova direktiva jel, ovih 5 direktiva kojih zapravo ćemo mi implementirati u zakone i postoje određena pravila koje se kompanije listiraju i izlaze na tržište kapitala i one koje zapravo ne žele biti više izlistane na tržištu kapitala. I nedavno vam je jedna druga najveća naša banka izašla sa tržišta kapitala PBZ, izašli su, delistirali su se sa tržišta kapitala jel burze. E sad se postavlja pitanje zašto uopće postoji neko tržište kapitala? Tržište kapitala prvenstveno postoji da bi se prikupio kapital za poduzeća. To je prva i osnovna funkcija tržišta kapitala da bude zapravo s druge strane bankarskom sektoru, jel mi smo bankarsko orijentirana ekonomija gdje da bi došli do kapitala za investicije odlazimo u banku i za investicijski potencijal se rješava putem bankarskih kredita. Tržište kapitala je bilo osnovano odnosno funkcija mu je da se mimo da ne odlaze ljudi u banke nego da na tržištu kapitala izdaju svoje dionice, prikupe kapital i na takav način financiraju svoju investiciju odnosno financiraju svoju proizvodnju jel. U Hrvatskoj nažalost imamo malo takvih slučajeva gdje su hrvatske kompanije, a ovdje je bilo govora i o našim tehnološkim kompanijama, da izlaze na tržište kapitala, da prikupljaju na taj način izvor sredstava kojim će financirati svoje poslovanje jel sve kompanije koje vani, a da ne govorim o američkim burzama „Netflix“,“Zoom“ kakve god hoćete tehnološke kompanije, one su na burzama da bi prikupili kapital da bi mogli financirati svoje poslovanje. Međutim, zašto je ona sad, ovdje je, jedno tržite kapitala je u ozbiljnim problemima dugoročno jel bankarski krediti su danas oko 0 do 1%, 2% kamata i tržište kapitala više i ne može ni konkurirati tom izvoru financiranja u odnosu na banke. Kada su banke imale kamatne stope od 7 do 10% onda su ljudi odlazili na tržište kapitala da bi prikupili kapital koji je jeftiniji od kapitala koji su dobivali od banka. Međutim kako su banke, kamate su došle na 1 do 2% jednostavno više tržište kapitala kao način prikupljanja tog novca jednostavno nema više takvu konkurentsku funkciju kao što su imale banke, a ono što se još događa u Hrvatskoj je pitanje da dolaze nam i EU fondovi koji su također, većina su grantovi, većina su u tom nekakvom kapital koji je tolko jeftin da bi se dizala, da bi se podigla investicija i proizvodnja. Zato i govorimo, s jedne strane imamo regule koje zahtijeva tržište kapitala i koje je vrlo osjetljivo, vrlo je vrlo osjetljivo na bilo kakvu informaciju. Samo početak Covida, 2. mj. i 3. mj. prošle godine, sa tržišta kapitala, odnosno investicijskih fondova, ... [[Govornik se ne razumije.]] preko noći nestalo 7,5 milijardi kuna. Jednostavno, građani su povukli, nije baš bilo puno u javnosti, povukli su 7,5 milijardi kuna i vjerojatno su jedan dio, ovo što je kolegica Peović govorila, otišla na štednju, transferirala se sa tržišta kapitala, odnosno investicijskih fondova, ljudi su izvukli svoju, izvukli novac sa fondova, zato što su se bojali snažnog pada, 30% pada tržišta dionica i jednostavno su izvukli sav taj novac i 4 milijarde su, by the way, izgubili, pad je bio i kod mirovinskih fondova i danas je negdje oko 19,6, 20 milijardi kuna je nekakva imovina, neto imovina investicijskih fondova. I za razliku, ono što i zato je ova, zato sam i pitao o regulaciji. Banke imaju svoj supervizor, odnosno mehanizam regulacije, međutim, tamo vam država garantira do 100 tisuća eura. Ako želite uložiti novac na štednju i držite, i ako izgubi ta banka, propadne, tako dalje, država vam garantira kroz onaj fond što je ovdje bilo govorilo do 100 tisuća eura novaca, je li? Koliko izgubite na investicijskim društvima, nitko vam ne garantira ništa. O tome se radi, kad novac koji ste izgubili u fondovima kroz cijenu, nitko vam ništa ne garantira, izgubili ste novac, morate čekati da se vrati ovaj, to tržište nazad. I zbog toga je ova regulacija koja je i zbog toga i je ta regulacija i od strane EU i EU komisije puno stroža na tržišta kapitala, ali ona bi trebala dati i puno veći prinos nego što vam daju banke. Jer banke danas vam oročenja daju 1-2, tko dobije 1%, to je super, međutim, prinosi na investicijskom tržištu, odnosno na tržištu fondova vam daju veći prinos, ali vas nosi i veći rizik, je li? Nosi vam puno veći rizik. Tako da, kažem, još jednom zahvala i Ministarstvu financija i ljudima svi koji su ovom radili, izuzetno kompliciranome zakonu, izuzetno kompliciranom zakonu, ali svakako i nas da se zapitamo da se 10 puta, da ipak postoji tržište u Hrvatskoj, dionica i da se ono odvija na OTC tržištu, ne nereguliranom tržištu i [[Upadica: Hvala.]] to je ono što trebamo u budućnosti napraviti. Hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Grozdana Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Pred nama je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala i Klub HDZ-a će podržati navedeni zakon. Kao što je već rečeno, ovo je jedan od najkompliciranijih zakona koje Ministarstvo financija donosi i predlaže HS-u i kao što znamo, osnovni zakon donesen je 2018. g. i mijenjan je još jedanput 2020. gdje je isto tako, bio usklađivan sa pravnom stečevinom EU. Međutim, kako ta pravna stečevina i novosti koje se događaju u okviru samog tržišta kapitala, to je onda i obveza i hrvatskog regulatornog okvira da upravo uskladi sve ono što se događa i da se uskladi sa pravnom stečevinom EU. Time se ovim izmjenama dodatno implementiraju 5 direktiva i dodatno 2 uredbe. Ono što je sada događa u ovim izmjenama i dopunama, odvija se prvenstveno u dijelu prenošenja Direktive o bonitetnom nadzoru nad investicijskim društvima, tzv. IFD i tzv. Uredbe o bonitetnim zahtjevima za investicijska društva ili IFR. Time se ti posebni bonitetni zahtjevi za inicijalni kapital investicijskih društava nadzorne ovlasti i instrumenti za bonitetni nadzor investicijskih društava koje provode nadležna tijela te zahtjevi za objavljivanje za nadležna tijela u području od tih bonitetnih propisa i nadzora. U odnosu na postojeći okvir zakonodavni koji sada postaje, dakle pojednostavljeni su zahtjevi za investicijska društva i nadležna tijela, radi ocjene adekvatnosti aranžmana i postupaka kako bi se osiguralo postupanje upravo investicijskih društava u skladu sa tim odredbama. I s obzirom da u važećem zakonodavnom okviru nije adekvatno prepoznata činjenica različite rizičnosti kreditnih institucija i investicijskih društava, pa se i na rizična i na manje rizična društva, primjenjivala su se i ... [[Govornik se ne razumije.]] pravila. Isto tako, uređuje se i razvojna informacija te poslovna tajna i revidirana su pravila o korporativnom upravljanju i primicima, kako bi se osiguralo uredno funkcioniranje investicijskim društvima i njihovo osoblje spriječilo u preuzimanju prekomjernih rizika. Dakle sve je to u skladu upravo sa ciljevima da ono što se regulira, da se dodatno zaštite upravo građani i svi investitori koji ulažu u bilo koji vid kapitala. Prijedlogom zakona HANFA-i se dodjeljuju sve ovlasti u provođenju bonitetnog nadzora investicijskih društava, uključujući i ovlast nalaganja dodatnih kapitalnih zahtjeva investicijskom društvu, u slučaju da taj kapital kojim društvo raspolaže, ne pokriva sve rizike kojima je društvo izloženo. Isto tako ovlast licenciranja i nadzora nad značajnijim pružateljima usluga dostave podataka sada prelazi u nadležnost Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržište kapitala ili ESMA i na taj način se dodatno uređuju odnosi i postrožuju kontrole i licenciranje, a nije više pod nacionalnim zakonodavstvom. Naime, ono što je bitno reći da je u ovim uvjetima gdje smo mi u sustavu gdje kao što znamo ogroman kapital kruži i koji će pogotovo sada nakon covid krize koji će se isto tako locirati značajno na pojedinim sektorima, za to je jako važno da ta regulativa i ta kontrola bude iznimno kvalitetna jer znamo da se tu radi o iznimnim sredstvima od preko tisuću milijardi eura. Ono što je još važno za reći da je uz statusne promjene koje se mijenjaju i značaj HANFA-e uvodi se i izdavanje odobrenja Agencije za statusne promjene burze gdje izvan RH se može osnovati podružnica gdje ukoliko stjecanje udjela koji prelazi preko 25% glasačkih prava u drugoj pravnoj osobi kao i cjenika burze izdanja te sankcije ako tu obvezu ne dostave pravovremeno i pravovremene podatke. Isto tako radi zaštite malih dioničara dodatno se uređuje postupak povlačenja dionica s uređenog tržišta i ono što je jako važno upravo ono što evo smo spomenuli koliko je zapravo atraktivnost financijskog tržišta za male dioničare i što se dogodilo upravo u razdoblju sada evo covid krize gdje sva ona ulaganja koja su mali dioničari uložili npr. u investicijske fondove, prema zadnjim informacijama koje imamo od HANFA-e je do sredine travnja upravo vrijednost investicijskih fondova se smanjila za 8,3 milijarde kuna, što je preko 35%. Dakle, upravo fizičke osobe koje su konzervativni ulagatelji su tu osjetili tu nezaštićenost odnosno velika rizičnost koja je tu prisutna i zbog čega se onda taj kapital preliva u druge oblike ili u sigurnije bankovne depozite. Iz tog razloga evo i ovaj uz sve nastojanje kojim se teži podstaknuti tržište kapitala u uvjetima kada upravo imamo jedan od nekoliko važnih faktora rizika, a to je evo pandemija onda se vidi koliko je regulacija takvog tržišta još dodatno otežana i kako je i kontrola mora biti znatno kvalitetnija. Prema tome, uz niz detalja kojim se mijenjaju pojedini članci ovog zakona, nadamo se da će na ovaj način se postići bolji nadzor, ali isto tako da će se moći stabilnije poslovati i da će zapravo određeni rizici koji su sada prisutni da će sada s vremenom oni posustajati, a da će ta regulativa zaista nuditi kvalitetnu zaštitu i mogućnost ulaganja u tržište kapitala koje bi trebalo na taj način davati veće prinose i omogućiti razvoj tržišta i u Hrvatskoj koji je nakon ulaska u EU je nešto značajnije podstaknuto, ali još uvijek nedovoljno da bi to bilo značajnije tržište i puno vrjednije od onoga koji se sada dakle oko tri milijarde kuna događa godišnje na godišnjoj razini. Hvala lijepa.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Uvaženi zastupnici i zastupnice. Predstavniku predlagatelja g. Čuraju postavila sam u replici dva vrlo konkretna pitanja. Na ta pitanja nisam dobila odgovor kao niti neki drugi zastupnici i zastupnice, na to smo od predsjedavajućeg dobili odgovor da govornik nije niti u obavezi po Poslovniku odgovoriti na repliku. To samo govori u prilog onome što ističem često puta da je sam Poslovnik HS-a doveo Sabor u jednu degradirajuću ulogu u kojoj se zapravo ne raspravlja. Činjenica da predstavnik predlagatelja zakona nije dužan odgovoriti na repliku zastupnika govori o tome koliko smo postali disfunkcionalna i loša demokracija, iako nije obaveza po Poslovniku takvu praksu trebalo bi oštro osuditi. Naime, zašto je važno jasno i nedvosmisleno dati odgovor na pitanje postavljeno u replici? Pa zato što mi saborski zastupnici imamo obavezu i odgovornost da čak i o najsloženijim zakonima, o najspecifičnijoj tehničkoj materiji, raspravljamo na način koji je razumljiv građanima i biračima koji su nas na ova mjesta i postavili. Otprilike onako kako je to učinio kolega Boris Lalovac. I što je složenija materija, što je stručnija materija iz pojedinog zakona, to si moramo dati više truda, da govorimo jezikom koji je razumljiv. I sad ću se vratiti na ta dva pitanja na koja nisam dobila jasan i decidiran odgovor, a smatram da ga ne samo moji birači, čak i vaši birači, žele čuti. Prvo pitanje je bilo pitanje čemu žurnost? Da pojasnim, ovaj zakon upućen je u saborsku proceduru 13. svibnja što znači da je do trenutka kada mi o tom zakonu raspravljamo, pa makar u prvom čitanju, prošlo manje od 30 dana. Očito postoji razlog i pitala sam predstavnika predlagatelja zakona da ga objasni meni i čitavoj hrvatskoj javnosti, zašto se o ovom zakonu raspravlja de facto preko reda, zašto ovaj zakon ima prioritet u odnosu na sve druge zakone i sve druge uvrštene točke dnevnog reda koje doslovno čekaju ne samo od dana konstituiranja ovog saziva Hrvatskog sabora, mnoge teme koje su sada na dnevnom redu, čekaju zapravo već nekoliko godina i predstavljaju neriješene teme i točke dnevnog reda još iz prošlog saziva Hrvatskog sabora. Od izvješća Povjerenstva za odlučivanju o sukobu interesa iz 2018. pa nadalje. Evo prošli tjedan smo tako raspravljali o izvješćima 3 g., koji su 3 g. stara a upravo u tim izvješćima, postoje informacije o ključnim problemima koje naše građane muče i ja smatram da smo dužni dati odgovor hrvatskim građanima, zašto, dakle svako može pogledati što je sve na dnevnom redu i što čeka i svako od naših građana i birača može reći koliko su to zakoni ili teme koje izravno utječu na kvalitetu, bolje reći, na održavanje ne kvalitete i lošeg stanja u kojem se nalaze, dakle na lošu kvalitetu njihovih života. Mi probleme građana ne rješavamo, mi ključne probleme guramo pod tepih međutim zakon koji se u bitnim segmentima odnosi na 6 velikih investicijskih društava, raspravljamo i stavljamo na dnevni red za manje od 30 dana, od dana kada ga je Hrvatski sabor uputio u zakonodavnu proceduru. Želim čuti odgovor na pitanje zašto, a da ne govorim sada primjerice o Ovršnom zakonu kojeg nećemo niti vidjeti u saborskoj proceduri, da ne govorim o Strategiji suzbijanja korupcije koju smo trebali donijeti još krajem prošle godine međutim ona još nije ni u fazi nekakve suvisle pripreme itd. Dakle što su naši prioriteti? I jesmo li mi toliko neodgovorni prema onima koji nas plaćaju da se bavimo manje važnim u odnosu na ono što su prioriteti svih naših građana, to je prvo pitanje na koje nisam dobila odgovor, a drugo se nadovezuje na ono o čemu je izlagao kolega Boris Lalovac, postavila sam vrlo jasno pitanje. Dakle, ako imamo činjenicu da OTC tržište barata ili trguje sa 10 pita većim iznosom od onog koji je na neki način nadziran i kontroliran kroz pravila burze, a mi ovim zakonom relaksiramo obaveze izvještavanja prema agenciji i to za jednu stavku, da pojednostavim, zna g. Čuraj što ga pitam, dakle za 6 puta, a za neke druge stvari čak do 10 puta, dakle nešto što je prije bio prag 100 milijuna kuna, sada je prag milijarda kuna, nešto što je prag bio 50 milijuna kuna, sada je prag 300 milijuna kuna. I ako smo maknuli tu obavezu izvještavanja prema HANFA-i, jesmo li nadzorne i kontrolne mehanizme nadomjestili s nečim drugim? Dakle mislim da će te složiti sa mnom kada kažem da je glavni zadatak države da uredit pravni okvir po kojem država funkcionira. Kolega Nađ je istaknula da naši građani zapravo malo sudjeluju u tržištu kapitala, čak ste postavili pitanje na koji način Vlada to misli dodatno potaknuti. Shvatili smo da se više ne isplati niti držati štednju u bankama, shvatili da više i trgovanje nekretnina je postalo nešto što je štetno na drugačije način jer diže cijenu najma. Dakle želimo potaknuti sudjelovanje građana u trgovanju kapitalom, imamo informaciju da se na OTC tržištima trguje 10 puta više nego na burzi, dakle interesa očito postoji, postoji očito i nekakav financijski kapital kojeg naši građani imaju. Postavlja se pitanje imaju li sigurnost u državu da će ih zaštititi od eventualnih malverzacija i rizika koje takve aktivnosti nose. I ako ovakvom brzinom upućujemo određeni zakon u saborsku proceduru i na neki način, barem ja to tako čitam, izmičemo jednu od nadzornih ili kontrolnih ovlasti HANFA-e, a to je eto taj primitak izvještavanja o trgovanju s OTC izvedenicama, moje pitanje je glasilo, jesmo li to kompenzirali sa nekim drugim alatima, instrumentima, obavezama kako bismo naše građane uvjerili da je njihova trgovina kapitalom, dakle njihovo sudjelovanje u trgovini kapitalom, njihova investicija, na neki način zaštićena djelovanjem institucija za čiji rad u smislu ovlasti, ova država odgovara. I sad ponovno postavljam ta dva u replici postavljena pitanja i tražim da zauzmemo jednu praksu koju smatram doslovno minimum ali minimum pristojne rasprave u Hrvatskom saboru i pristojnog uvažavanja predstavnika predlagatelja prema saborskim zastupnicima, da se na jasno postavljena pitanja u replici, jasno odgovara. Hvala.
Sada prelazimo na pojedinačnu raspravu pa će govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Evo, prije svega, hvala kolegama koji su to i vještije od mene objasnili zašto se ovaj tu Visoki dom treba voditi pravilima komunikacije koja su ovdje izostala nakon moje replike. Moram, prije svega reći da mi je nevjerojatno da državni tajnik Stjepan Čuraj u Ministarstvu financija nema potrebu odgovoriti na vrlo jasno pitanje, znam da prema Poslovniku to nema obavezu, ali vrlo jasno dakle, pitanje u replici, koje je postavljeno, a to je postoji li neka regulativa koja bi išla prema rješavanju problema koje adresiramo mnogi u ovom Saboru, dakle, a to je neka akumulacija kapitala u trenucima krize koja je evidentna, znači iz izvješća HNB-a da je 11 milijardi kuna još dodatno, dakle se uštedjelo, pod navodnike, u jednog godini, korona godini, što daje impuls i daje informaciju da ljudi štede, oni najbogatiji štede, a ne investiraju i da li postoji neka regulativa koja bi to na neki način riješila, odnosno potaknula investicije. Mislim da je to pitanje relevantno i da je nevjerojatno ipak da netko tko je na toj relevantnoj poziciji na takvo pitanje ne daje odgovor. No, dakle, u ovom Prijedlogu zakona jest doneseno dakle nešto što se odnosi na daljnje usklađivanje hrvatskog regulatornog okvira za tržište kapitala s pravnom stečevinom, je li, EU, posebno, dakle u dijelu prenošenja Direktive o bonitetnom nadzoru nad investicijskim društvima. Uvode se sigurno dakle nekakvi mehanizmi dakle, pojednostavljeni zahtjevi za investicijska društva. No, riječ je o specifičnim instrumentima koje uistinu u tu ekspertizu ne može niti svatko ulaziti i koja se ovdje obrazlaže, ali ovo što je stvarno ključni zašto je i moje pitanje donekle izlazilo iz okvira konkretnog zakona, znači je ovdje izneseno i kod drugih, dakle kod kolege Lalovca, da je riječ o vrlo malom dakle tržištu kapitala kod nas koji ima vrlo male utjecaje, odnosno vrlo mali doseg na ono što je konkretan problem, a to je poticanje privrednog rasta. Uglavnom će se svi ovdje zastupnici zaustaviti, je li, na tom, da je to jednostavno usklađivanje regulativnog okvira s pravnom stečevinom i tu nema spora, ali neka pitanja bi se ipak morala šira postaviti od ovog. Druga stvar koju su neki već ovdje postavili je dakle ovo pitanje kako usmjeriti tržište kapitala da jednostavno služi prikupljenu kapitala od dijela štednje, da se taj kapital ulaže, da se tako pokrene investicije i razvoj, što se dakle kod nas ne dešava. No, ja bih navela i neka druge, još neke druge probleme koji ovdje nisu navedeni, dakle a to je da uistinu privatne banke u stranom vlasništvu financiraju osobnu potrošnju, kupnju stanova, gospodarske subjekte, ali samo one koji imaju mogućnost ostvarenja kratkoročnih ciljeva isplativih investicija, dakle kratkoročno profitabilnih investicija i to će prije biti investicije u turizam, u uslužne djelatnosti nego ono što je nama potrebno. Dakle ono što privatnim bankama nije u interesu su investicije koje ne moraju biti nužno kratkoročno isplative, a možda čak niti dugoročno isplative, ali su nužne za društvenu većinu koja nema nikakve koristi dakle od ovako postavljenog okvira koji ide u korist banaka koje iz Hrvatske izvlači između 4 i 6 milijardi kuna godišnje. Dakle, privatne komercijalne banke i logika tog privatno usmjerenog investiranja je logika, naravno, odnosa rizika i profitabilnosti koje u mnogo čemu zapravo ograničavaju to da banke budu kotač našeg razvoja. Znači svrha investicija je podređena kratkoročnom profitu, dok bi svakako trebala biti usmjerena planskoj proizvodnji, dakle ostvarenju uvjeta zadovoljavanju temeljnih potreba, a što su zapravo temeljne potrebe najbolje je pokazala ova pademija koronavirusa, iako evo, moja stranka još 2015. prosvjedovala protiv uništenja Imunološkog, sada smo došli do toga da se Imunološki pak trebao spasiti i da je mogao biti nekakav kotač, dakle i proizvodnje lijekova. To je proizvodnja, svakako, medicinske opreme, razvoj prehrambene industrije, proizvodnja hrane, itd. Pored toga, naravno ne možemo se samo zadržati na ostvarenju osnovnih potreba, zadovoljavanju osnovnih potreba, tu je i ulaganje u domaću industrija koja bi imala mogućnost stvoriti te multiplicirajuće učinke na privredu i pokrenuti razvoj, ali dakle, opet se onda vraćamo na ovu svrhu investiranja i te barijere koje tu imamo i kod brodogradnje, i kod recimo, zelene tranzicije, gdje možemo pokrenuti vlastitu proizvodnju, tu ćemo se zapravo zaustaviti na onom [[Upadica: Hvala.]] interesu banaka koji nije istovjetan interesu društvenog razvoja.
Hvala. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija, Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Evo, ja ću kratko, od kraja, da bi otklonili sve sumnje, dakle uvažena zastupnica Peović, dakle vaše pitanje ja zbilja nisam shvatio iz vaše replike, dakle, a ono je bilo da li postoji neka zakonska regulativa kako bi se otklonila, odnosno umanjila akumulacija kapitala. Jesam sad dobro razumio jer na komentare zbilja ne mogu ništa drugo raditi. Dakle, naravno da postoji niz načina, a to nije predmet ovog zakona, ako govorimo o porezu na imovinu, o određenim načinima poreznog opterećenja građana za akumulaciju kapitala, onda s time sigurno, ako nekom oporezujete štednju bi dovelo do možda prebacivanja te štednje u nešto drugo, ne znam koliko bi to bilo pametno i koliko bi to bilo svrsihovito. Što se tiče uvažene zastupnice Orešković, dakle, od kraja, spomenula je naravno, polemika kako jasna pitanja zaslužuju jasne odgovore, vjerojatno onda nejasna pitanja zaslužuju nejasne odgovore, pa sam ja htio izbjeći upravo davanje nejasnih odgovora jer nisam razumio pitanje, ja sam ga shvatio kao komentar. Naravno, uvažavajući i slobodu govora u ovom parlamentu, sigurno ona ne vrijedi samo za zastupnike, vrijedi i za predlagatelje. Ili pravo nešto reći ili ne reći. Što se tiče žurnosti također nije ne znam vjerojatno kao pravnica bi trebali znati da nije stvar predlagatelja da stavlja na raspravu nego je stvar predsjedništva odnosno predsjednika Sabora kada će se o kojoj temi raspraviti. A čemu općenito žurnost? Pa mi imamo pošto znate da je u čl. 2.ovoga zakona moglo se pročitati obvezu transponiranja određenih direktivi u rokovima koji su oni određeni. Dakle, mi kako ne bi dobili određene infrikcije moramo u nekim periodima donijeti određene zakone koji su na razini europske, zato ovdje u ovome raspravljamo danas u prvom čitanju. Zašto to danas, a ne za dva dana, ne za pet dana? Nije stvar Ministarstva financija nego ovog Visokog doma. Što se tiče OTC izvedenica, tu bi apsolutno sam dao odgovor koji je jasan i nedvosmislen. Dakle, realno govoreći o ovoj temi jesam pokušao dati što plastičnije kako bi se nešto što je komplicirano približilo koliko toliko. Ja ne mogu pojednostavljivati do apsurda i ne smijem, međutim kolega Lalovac kasnije smo u komunikaciji nije oni podaci nisu egzaktni u tom smislu kada je govorio o 27 milijardi naspram tri. Nije 27 milijardi naspram tri odnosno konkretno u osam subjekata tijekom cijele godine je imalo 208 milijuna trgovanja OTC-om, ostalih 27 gotovo milijardi se radi o državnim obveznicama koje je izdavalo Ministarstvo financija, koji su preuzimatelji međusobno onda komunicirali. Dakle, tu govoreći ja ću možda staviti ovaj liberalniji stav, iako po nekoj vokaciji i ako sam ja vašeg političkog djelovanja shvatio da ste vi liberali pa mi onda neshvatljivo da neko s tog aspekta traži veću kontrolu države naspram liberalizacije tržišta kapitala, to mi nije jasno s tim političkim stajalištem, ali dozvoljavam da je liberalno da može biti i lijevo i desno i u ekonomskom smislu. Tako da upravo kako bi potakli mi dižemo pragove kako bi izbjegli administrativna opterećenja, troškove koji … i prethodna odobrenja traže od nadzornog tijela. Dakle, ako dižemo neke pragove znači da liberaliziramo. Ja mogu shvatiti da neko ima problema sa liberalizacijom, nisam to očekivao doduše od vas, ali ok, to je stvar politike u kom se možete složit ili ne morate. Mi mislimo ispred Vlade da je potrebno ovih osam različitih subjekata koji su prošle godine trgovali u iznosu od nešto više od 205 milijuna kuna povećati jel 200 milijuna spram tri milijarde nije baš adekvatno i to je nešto što je samo u prošlom mjesecu odnosno mjesecu travnju 62% smanjena volumen preko OTC dakle preko šaltera, preko pulta kako god to preveli znači to je ono što sam ja rekao u izlaganju, direktno trgovanje bez posrednika. Zašto propisivati negdje da morate ići na posrednika, ograničavati veliki normativ pod izlikom zaštite sigurnosti valjda ako dva poslovna subjekta znaju što žele mogu međusobno bez trećeg posrednika da imaju dodatne troškove. To je neka liberalna ideja da se smanji troškove da se smanji uplitanje države i da se omogući protok kapitala i svega što ide. Dakle, to su ta tri osnovna pitanja. Meni je žao što ovo ispadne u nekoj političkoj debati od pitanja govora, poštivanja Doma i svega, ja bih volio da se više govori o samoj materiji doduše koja je kompleksna i zato razumijem da je možda teže o njoj govoriti. Uvažena zastupnica Perić, apsolutno je apostrofirala one najbitnije teme koje smo željeli ovim izmjenama i transponirati, što se tiče … Europske komisije, ali i onih koje smo mi unijeli uvažavajući kao što i ovi pragovi, uvažavajući mogućnost da potaknemo naše tržište kapitala. Što se tiče još jedne teme koja se dogodila kako što radimo kako bi potakli, pa evo znači s jedne strane imamo u istom govoru zašto nešto liberalizirate, zašto povisujete pragove kako bi napravili, s druge strane što radite da bi se potakli. Jedno od izmjena ovih zakona kako želimo potaknuti tržište kapitala je upravo smanjivanje administrativnih rasterećenja, pa i tim dizanjem pravoga, bonitetnih zahtjeva, bonitetnog nadzora vadimo van i odvajamo kreditne institucije od investicijskih društava sve kako bi to bilo što lakše, što jednostavnije u ovom kriznom periodu našim poslovnim subjektima i investicijskim društvima i oni koji obavljaju te poslove angažirati se na tržištu kapitala, to je jedna od tih mjera koje radimo, plus naravno zašto naši građani nek više ne sudjeluju u kupovini određenih vrijednosnica na samim burzama kroz poboljšavanje financijske pismenosti itd., itd. Što se tiče uvaženog zastupnika Lalovca, tu sam se zapravo samo referirao vezano za taj disproporciju tih podataka, dakle 27 milijardi ako uzmemo državne obveznice, ako njih maknemo van onda je to 205 milijuna naspram preko tri milijarde prošle godine prometa na burzi od kojega je zapravo pola dionicama pola obveznicama. Što se tiče uvaženog zastupnika Troskota, mislim također vezano uz … NPO, ružičaste čokoladice, Sesvete, Sesvetski Kraljevac, poticanje davanje nekih poticaja, dakle to bi trebalo samo tržište sebe prepoznati. Ja nisam shvatio da mi kao država trebamo direktno novce poticat, to nije baš u skladu sa pravilima odnosno zakonima koje je i to više liči na neki državni intervencionizam. Naravno ja vjerujem da on nije to mislio, ali trenutno taj dio rasprave nije vezan s ovim prijedlogom zakona. Evo mislim da sam prošao sve ove govornike. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Imamo tri replike, prva je poštovane zastupnice Peović. Izvolite.
Pa malo ću izvan okvira, ali nemojte odmah zamjeriti. Znači na vaše sugestije vezane uz ovo kako bi se zapravo mogle povećati investicije, s obzirom da svi lociramo isti problem, a to je dakle nedostatak investicija onda ste rekli moglo bi se oporezivat štednju, ali to ne bi imali dobre učinke, pa ću vas samo uputit na to da su njemačke privatne banke uvele negativne kamate za tzv. ležarine za štednju da su Slovenci planiraju naplaćivati čuvanje novca tvrtkama za iznose veće od 100.000 eura. Prije nove Ljubljanske banke sa sličnom najavom u Italiji izašao je i talijanski Unicredit znači vlasnik Zagrebačke banke. Nisu to tako strani potezi koji nešto mogu napraviti, ali u svakom slučaju vezano uz ovo konkretno o čemu je ovdje bilo riječ ono što je naša negdje sugestija do koje nisam mogla stić u svojoj raspravi je da se zapravo ide prema tome da se socijalizira financije, znači podređuje bankarski sektor potrebama društva, a ne obrnuto.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Dakle, zahvaljujem, ovo što ste vi rekli ove primjere to je zapravo samo regulacija tržišta. Dakle, kad mi imamo da, da su, da je inflacija na razini koja je, a kamate na štednju niže onda zapravo de facto vama će neko naplaćivati ako uplatite novac što ga oni čuvaju. Znači manipulativni troškovi čuvanja novca, zaprimanje i sve postaju veći nego što je eventualna kamata i zato dolazimo do onoga negativne kamate jel oni te troškove više s tim novcem nemaju što napravit, ne mogu ga plasirat dalje pa zaradit na kamati jel je surpus na tržištu novca i onda dolazi do pojave negativnih kamata jer jednostavno ti manipulativni troškovi postoje zaprimanje i čuvanje određene regulative koje se moraju poštivati iz sigurnosnih aspekata, naravno i ostalih uvjeta i zato dovode do tih negativnih kamata koje zapravo onda odvraćaju ljude od štednje i onda jedna od onih stvari zapravo koje možda tu negdje u raspravi gdje je konstatirano ljudi idu iz te kapitalne štednje u nekretnine, jel dakle to onda, to opet s druge strane potiče neki razvoj tržišta nekretnina, ali dolazi do … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala. Slijedeća replika poštovane zastupnice Orešković.
Hvala. Da samo pojasnim liberalne pozicije, dakle svako administrativno rasterećenje je dobro, pogotovo uklanjanja nepotrebnih administrativnih obaveza. Međutim, to nema apsolutno nikakve veze sa kontrolnim i nadzornim ovlastima regulatornog tijela. Dakle, i liberalima je itekako potreban siguran i stabilan pravni okvir i povjerenje u sustav. Prema tome, moje pitanje nije bilo konotirano ovako kako ste ga vi na neki način iskrivili, nego moje pitanje je bilo na koji način mi šaljemo poruku građanima i svima koji se žele uključiti u tržište kapitala da će HANFA imati odgovarajuće regulatorne i nadzorne ovlasti, pa njihove investicije zaštititi od rizika koje tržište nosi?
Poštovani državni tajnik.
Dakle, prijedlogom zakonom relaksiraju se obveze izvještavanja nefinancijskih i drugih ugovornih strana o trgovanju sa OTC izvedenicama prema HANFA-i. Znači, izvještavanje je administrativna obveza koju neko mora sastaviti izvještaj, on mora imati po svojim pravilima, to iziskuje vrijeme, iziskuje novac. Mi jednostavno ovdje u suradnji sa HANFA-om, dakle ovo nije nešto što mi namećemo HANFA-i nego obrnuto to je nešto što je sama HANFA prepoznala kao jedan od modela da se potakne tržište kapitala, dakle i koja je u krajnjoj liniji sudjelovala u izradi i dala mišljenje na ovaj zakon, dakle nije nešto što se oni rado odriču svoje neke ovlasti jer s time kad ne morate stalno sastavljati izvješća ne morate imati osobu koja će svaku vašu transakciju sastaviti po određenim uzancama, pravilima, potrošit vrijeme, novac ili angažirat nekog brokera da vam to radi onda je de facto rasterećenje i vremenski i novčano i time potiče da nešto radite.
Hvala. Slijedeća replika poštovane zastupnice Opačak Bilić.
Hvala. U ovom prijedlogu o izmjenama i dopunama Zakona o tržišnom kapitalu uglavnom su usmjereni na agenciju. Mene zanima, s obzirom da smo administrativno opterećena i rizična i neatraktivna zemlja za ulaganja, mislite li da će rad agencije kao nadležnog tijela doprinijeti sigurnosti novih ulagatelja u tržište kapitala? Nadalje, ako pogledamo informacije vidimo da je tržišna kapitalizacija poljoprivrednog sektora u posljednjih 7.g. pala za više od 80%, a sektor proizvodnje hrane također je doživio veliki pad. Ja osobno držim da je to zbog povećanog uvoza poljoprivrednih proizvoda, a vas pitam hoće li agencija više zaštititi i ovaj sektor tržišne kapitalizacije?
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem. Što se tiče dakle smisla svega kojeg sam na početku rekao pokušat ću što brže to ovaj sažeti. Dakle, cilj ovih svih direktiva i uredbi je povećanje sigurnosti i zaštite trgovanja odnosno na tržištu kapitala, naravno sa ovim zadnjim dijelom da se potakne u ono što smo mi sami unijeli da se potakne određeni dio. Apsolutno HANFA preuzima svoje nadzorne obveze koje su do sada i bile, usklađuje ih, pogotovo u odnosu na onaj dio što se tiče same burze, ne ide više nešto što je bilo nakon … [[Govornik se ne razumije]] odnosno prije-poslije, dakle manje-više njihove obveze će ostat iste. Što se tiče ovdje je navedeno i u ovom Zakonu o tržištu kapitala što se tiče i trgovanja robnim izvedenicama, ali tu se striktno navedeno pogotovo u ovom dijelu recovery paketa da se to ne odnosi na poljoprivredne proizvode. To apsolutno ne, nego tu se više misli na naftu, na struju i ostale, ostali komoditis koji su predmet trgovanja, tako da HANFA kao takva ne sudjeluje u nadzoru na trgovanju poljoprivrednih proizvoda nego tu imamo druge agencije.
Hvala lijepo. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovat kada se steknu uvjeti.
Idemo na slijedeću točku, a ona ima dio a) i b). a) Prijedlog odluke o razrješenju članova upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost a) Prijedlog odluke o imenovanju članova upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 5. Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost. Raspravu je proveo Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik Ivica Šušak, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče hvala, uvažene dame i gospodo zastupnici. Pred vama se nalazi Prijedlog odluke o razrješenju članova upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost i Prijedlog odluke o imenovanju članova upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost. Hrvatska zaklada za znanost osnovana je s temeljnom svrhom razvoja i promicanja znanosti i tehnologijskog razvoja u RH s krajnjim ciljem osiguravanja društvenog i gospodarskog razvoja i poticanja zapošljavanja. Odredbom čl. 5. st. 1. Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost utvrđeno je da zakladom upravlja upravni odbor koji ima 7 članova. U smislu odredbe čl. 5. st. 2. citiranog zakona članovi upravnog odbora zaklade imenuje HS na prijedlog Vlade RH iz redova vrhunskih znanstvenika, osobito onih koji imaju svjetski priznate znanstvene radove i rezultate vodeći računa o zastupljenosti svih znanstvenih područja. Nadalje, sukladno odredbi čl. 8. stavka 1. Zakona, mandat članova nadzornog odbora zaklade traje 5 g. s pravom još jednog ponovljenog izbora. Kako je dosadašnjim članovima upravnog odbora zaklade istekao mandat od 5 g., Vlada RH dostavila je Hrvatskom saboru Prijedlog odluke o razrješenju članova upravnog odbora zaklade akademika Darija Vretenara, prof.dr.sc. Dejana Ajdukovića, prof.dr.sc. Dragana Poljaka, prof.dr.sc. Stipana Jonjića, akademika Pavla Rudana, prof.dr.sc. Ljiljanu Marks, te dr.sc. Smiljanu Goreta Ban. Nadalje, Vlada RH je na temelju provedbenog postupka po objavljenom javnom pozovu dostavila Hrvatskom saboru i Prijedlog odluke o imenovanju članova upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost. Javni poziv za predlaganje kandidata za članove upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost objavilo je Ministarstvo znanosti i obrazovanja 12. siječnja 2021. g., s rokom dostave prijedloga do 15. veljače 2021. godine. Kandidati za članove upravnog zaklade Vlada RH utvrđuje na temelju prijedloga koje podnosi javni znanstveni instituti, Rektorski zbor RH, sveučilišni senati, HAZU, HGK, udruge poslodavaca, Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj te znanstvenici i članovi akademske zajednice na temelju javno objavljenog poziva za predlaganje kandidata. Ministarstvo je zaprimilo ukupno 40 prijedloga za članove upravnog zaklade od čega je 34 zaprimljena prijedloga udovoljilo javnim uvjetima javnog poziva odnosno Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost. Nastavno na navedeno, Vlada RH za članove upravnog zaklade predlaže slijedeće kandidate: prof.dr. Dražena Vikića Topića na prijedlog Sveučilišta J. Dobrile u Puli iz znanstvenog područja prirodnih znanosti, prof.dr. Nikolu Uržinskog na prijedlog Instituta za jadranske kulture i melioraciju krša iz znanstvenog područja tehničkih znanosti, akademika Željka Kaštelana na prijedlog HAZU-a iz znanstvenog područja biomedicine i zdravstva, prof. dr. Milana Mesića na prijedlog Sveučilišta u Rijeci iz znanstvenog područja biomedicine i zdravstva, dr. sc. Slavka Pericu na prijedlog nekoliko javnih znanstvenih instituta iz znanstvenog područja biotehničkih znanosti, izvan.prof.dr.sc. Anamariju Getoš Kalac na prijedlog Sveučilišta u Zagrebu iz znanstvenog područja društvenih znanosti te dr.sc. Srećka Kovača na prijedlog Instituta za filozofiju iz znanstvenog područja humanističkih znanosti. Ovdje ujedno koristim priliku da zahvalim predsjedniku, dosadašnjem predsjedniku upravnog odbora zaklade akademiku Dariju Vretenaru i svim ostalim dosadašnjim članovima upravnog odbora zaklade na uloženom trudu i doprinosu u sudjelovanju u radu upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala. Imamo dvije replike, molim vas ostanite, prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Pa prvo ću vas zamoliti da ne obmanjujete hrvatsku javnost. Naime, članovima upravnog odbora nije istekao mandat od 5 g., njima je istekao protuzakoniti mandat od 8 g. jer nisu bili razriješeni svoje dužnosti na vrijeme, 2018. godine. 3 g. najvažnija institucija u zemlji za budućnost znanstvenih istraživača nalazi su zrakopraznom prostoru. A kako je to moguće? Pa moguće je tako što je statut te iste zaklade koja bi trebala služiti kao primjer institucije svim drugim institucijama u zemlji, protuzakonit jer on nalaže da ukoliko se članovi ne razriješe nakon 5 g., da mogu ostati dok se ne razriješe. Zašto ste dozvolili takvo protuzakonito djelovanje i što ste čekali s razrješenjem članova zaklade u njihovo zakonsko vrijeme?
Poštovani državni tajnik.
Zahvaljujem na primjedbama, uvažena zastupnice. Prethodna administracija je dala bila suglasnost na statut Hrvatske zaklade za znanost. Mandat je istina, kako ste rekli, istekao 2018. g. međutim u odredbama statuta je stajalo da mandat traje do izbora odnosno imenovanja novih članova. Hvala.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić je digla povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Čl. 238., ovo nije samo omalovažavanje saborskih zastupnika, ovo je krajnje omalovažavanje Hrvatskog sabor kao takvog. Umjesto da nam državni tajnik kaže da će se zakon uskladiti sa statutom, točnije statut sa zakon, on nas je upravo obavijestio da statut može biti u suprotnosti sa zakonom i da je to savršeno normalno. Kao zakonodavno tijelo, kao dio zakonodavnog tijela, na ovakvu provokaciju doista moram reagirati.
Dobro, znate i sami da to nije povreda Poslovnika, pa dobivate opomenu. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Sabine Glasovac i potpredsjednice ovog doma.
Hvala lijepo. Dio replike je spomenula i kolegica Marija Raspudić međutim, zaista je poprilično bezobrazno i drsko od vas ovdje da nas omalovažavate i Hrvatski sabor i ponašate se kao da vi niste Vlada i da niste ovlašteni voditi računa o zakonitom vođenju i funkcioniranju zaklade, a isto tako vi kao predstavnik Vlade ste ključna osoba koja je upravo, ne vi, ali bilokoji predstavnik Vlade je ključna osoba koja je 2018. g. pred Hrvatski sabor ovdje trebala doći sa prijedlogom o razrješenju članova upravnog zaklade kojima je istekao mandat i s prijedlogom imenovanja novih. Ono što ste vi trebali danas ovdje napraviti, što bi bio minimum pristojnosti iako vas ne bi lišilo odgovornosti za kršenje zakona i ispričati se hrvatskoj javnosti zbog toga što niste odradili svoj posao, što ste dozvolili i kršili hrvatske zakone da članovima upravnog odbora bude produžen za 3 g. i da rade bez ikakvog strateškog plana 3 g. što su dužni po zakonu.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice, ako sam vas nečim povrijedio, ja se duboko ispričavam, međutim ja vam moram reći da je statut Hrvatske zaklade za znanost izmijenjen i dopunjen uz suglasnost nadležnog tijela državne uprave a to je bilo Ministarstvo znanosti i obrazovanja odnosno u skladu sa odobrenjem administracije koja je dala suglasnost. U tijeku je rad na izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskoj zakladi za znanost i usklađenje sa krovnim zakonom koji regulira rad svih zaklada pa tako i Hrvatske zaklade za znanost. Hvala lijepo.
Hvala. Želi li izvjestiteljica odbora uzeti riječ? Ne, a da. Izvolite, poštovana predsjednica Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu, Vesna Bedeković.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnikom, uvažene kolegice i kolege, evo kada je riječ o ove dvije odluke dakle Prijedlogu Odluke o razrješenju članova Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost i Odluke o imenovanju novih članova u novom petogodišnjem mandatu, dakle Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu ova je dva prijedloga razmotrio i raspravio na svojoj 17. sjednici održanoj 20. svibnja ove godine i to u smislu Članka 97. Poslovnika Hrvatskog sabora u svojstvu matičnog radnog tijela. Predstavnik predlagatelja na odboru je istaknuo kako je dosadašnjim članovima upravnog odbora zaklade istekao mandat i u tom je smislu Vlada RH sukladno Zakonu o Hrvatskoj zakladi za znanost na svojoj sjednici održanoj 13. svibnja ove godine utvrdila prijedlog odluke o razrješenju članova upravnog odbora zaklade, a jednako tako na istoj sjednici Vlada je na temelju provedenog postupka po objavljenom javnom pozivu utvrdila prijedlog odluke o imenovanju novih članova Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost. Podsjetit ću dakle Ministarstvo znanosti i obrazovanja zaprimilo je ukupno 40 prijedloga za članove upravnog vijeća, od čega je 34 kandidata udovoljilo uvjetima javnog poziva, 4 kandidata nisu udovoljili uvjetima javnog poziva jer su u trenutku prijave bili dekani fakulteta dok jedan kandidat nije udovoljio jer je trenutno član Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Jednako tako u raspravi za vrijeme sjednice odbora istaknuta je važnost donošenja predmetnih odluka s obzirom na okolnosti isteka mandata dosadašnjim članovima upravnog odbora zaklade i s tim u svezi izraženo je očekivanje kako će jedan od primarnih ciljeva nove uprave biti prije svega donošenje strateškog plana zaklade, neovisnost rada zaklade, neovisnost evaluacije i znanstvenih projekata i svakako apsorpcija sredstava iz fondova EU. I nakon provedene rasprave Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu jednoglasno je odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje odluke o razrješenju dosadašnjih članova Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost, a također odbor je većinom glasova odlučio dakle odnosno i predložio Hrvatskom saboru donošenje odluke o imenovanju članova Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost za slijedeći mandat. I još ću iskoristiti prigodu u svoje osobno ime kao predsjednica odbora i u ime svih članica i članova Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu zahvaliti svim dosadašnjim članovima Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost na čelu sa predsjednikom akademikom Dariom Vretenarom, dakle zahvala akademiku Vretenaru i članovima upravnog odbora dosadašnjim, dr. Draganu Poljaku, dr. Stipanu Jonjiću, akademiku Pavlu Rudanu, dr. Deanu Ajdukoviću, dr. Ljiljani Marks i dr. Smiljani Goreta Ban. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. I sada ćemo napraviti jednu stanku budući da dosta dugo već radimo radi provjetravanja, pa ćemo ponovo se naći ovdje u 11 sati, u 12 sati i 10 minuta. STANKA U 11,55 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12:13 SATI]] Dobar dan svima. Otvaram raspravu i prvi je na redu gospođa Marija Selak Raspudić ispred Kluba zastupnika Mosta. Izvolite.
Vratimo se na raspravu započetu u replikama. Dakle, u replici sam konstatirala da je ovdje izrečena jedna obmana jer nije članovima Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost istekao mandat od pet godina nego im je istekao protuzakonit mandat od osam godina. Zašto? Zato što nisu na vrijeme bili razriješeni svoje dužnosti 2018.g. i izabrani novi članovi upravnog odbora. Kao odgovor na takvo očito kršenje zakonskog propisa, konkretno čl. 8. st. 1. kaže „mandat članova upravnog odbora traje pet godina s pravom jednog ponovnog izbora, a onda HS na prijedlog RH ili upravnog odbora razrješava člana“ itd. Odgovor smo dobili da to nije u suprotnosti sa zakonom jer postoji statut zaklade, njegov čl. 19. koji kaže „ako članovima upravnog odbora istekne mandat, a HS“, pazite kao da smo mi krivi što ih nismo razriješili dužnosti „članovi upravnog odbora obavljat će svoju dužnost do odluke o novom imenovanju članova“. HS nikoga nije mogao razriješiti dužnosti jer nije dobio novi prijedlog Vlade RH ili upravnog odbora. Upravni odbor ima protuzakonit statut koji je u direktnoj suprotnosti s konkretnom i preciznom zakonskom odredbom koja kaže da je mandat traje pet godina točka, nema ako, kada u ovom u onom slučaju, pet godina. Pet godina nije osam godina. Ako je svejedno što im traje pet godina da se poslužim logikom državnog tajnika, zašto su onda uopće sada birani novi članovi, zašto ikada birati nove članove, pa može osam, devet, deset, pedeset kaže statut dok se ne sjetimo birati nove. Zašto uopće spominjati tih pet godina? Drugo, kao odgovor na moju repliku rečeno mi je da je nadređeno upravno tijelo da proturječnost bude veća, odobrilo taj statut. Kad govorimo o nadređenom upravnom tijelu govorimo o upravnom tijelu iste ove Vlade koja je sada ovdje da štiti ovakav statut i ovako protuzakonito imenovanje novih članova nakon osam godina. Ok, znači s jedne strane smo čuli da je upravno tijelo odobrilo ovakav statut koji je u suprotnosti sa zakonom, da paradoks bude veći došli smo u HS zakonodavno tijelo predlagati članove u suprotnosti sa zakonom. Ali taj isti državni tajnik nam je rekao da se radi na usklađenju statuta sa novim zakonskim propisima koji će se odnositi na HAZU. Ako je ovaj propis u redu i rekli ste da ga je odobrilo upravno tijelo, zašto se onda radi na njegovom usklađenju sa novim zakonskim propisima? Dakle, sami ste u drugoj rečenici negirali ispravnost vašeg argumenta koji je trebao opravdati ovakav protuzakonit izbor članova upravnog odbora. U čemu je problem što članovi upravnog odbora nisu izabrani na vrijeme? Osim prvorazrednog problema koji se odnosi na protuzakonitost takvog činjenja i činjenice da su oni sami raspisali statut koji ide u prilog ovome, vjerojatno pretpostavljajući da će biti u mogućnosti produljiti svoj mandat dok im to bude odgovaralo jer inače čemu uopće takva statutarna odredba. Upravni odbor u roku šest mjeseci kada dođe na vlast treba ponuditi strateški plan. Zadnji strateški plan tako je bio od 2014.-2018.g. dakle posljednje tri godine mi nemamo strateški plan odnosno viziju razvoja HAZU točnije jednostavnije viziju razvoja financiranja hrvatskog znanstvenog istraživanja jer je HAZU ključna institucija koja omogućava financiranje, a time uopće i postojanje važnih tj. jedino financiranje domaćih znanstvenih projekata. Dakle, tri godine mi lebdimo u jednom zrakopraznom prostoru, ljudi koji to nisu smjeli raditi su odlučivali o tome kome dati ogromne novce, a istodobno nisu ponudili viziju za to razdoblje koja bi opravdala takvo namjensko trošenje sredstava. Dakle, problem je dvostruk. Strateški plan u protekle tri godine ne postoji, dakle ne postoje argumenti na temelji kojih su se ta sredstva smjela dodijeliti određenim projektima jer oni nisu u skladu ni sa kakvim strateškim planom, budući da ga za to razdoblje nema. Da stvar bude cinična spomenut ću da upravo prethodni strateški plan koji ističe slabosti i nedostatke u hrvatskoj znanstvenoj strukturi, isto kao i prijetnje i opasnosti navodi upravo kao prijetnju i opasnost, nestabilan zakonodavni okvir s propisima koji se često mijenjaju. Dakle, vi ste sami, Upravni odbor HAZU je sam napisao strateški plan u kojem je kritički se osvrnuo na rad zakonodavnog tijela i zakonodavne propise i to je točno da je to jedan od najvećih problema u Hrvatskoj, a istodobno sami ste doprinijeli kaotičnosti i pravnoj nesigurnosti negirajući zakonske odredbe koje vam očito nisu išle u prilog. Nadalje, da bismo uopće govorili o radu prethodnih članova Upravnog odbora ili potvrdili imenovanje novih članova, trebali bi reći nešto o tome i koliko je strateških ciljeva ostvareno. Ovdje su navedeni ciljevi, ali o tome ne možemo ništa znati jer bi trebalo, za početak odvojiti razdoblje od 2014. do 2018. u odnosu na ovaj zrakoprazni prostor kada se bez strategiji stihijski dodjeljivalo novce. Kada govorimo o Hrvatskoj zakladi za znanost treba istaknuti ono što ističe i znanstvena zajednica, a to su 3 ključna prigovora njezinom radu. Prvi je da znanstvena zajednica ne sudjeluje u izradi strateškog plana, plana koji bi trebao odrediti koji su njezini prioriteti i što treba financirati. Drugo, prigovori onih koji dobiju projekte financije od Hrvatske zaklade za znanost su enormni i nelogični administrativni zahtjevi. I treći prigovor, vrlo čest u našem znanstvenom prostoru, odnosi se na netransparentnost evaluacije. Podsjetit ću da su rađena i različita istraživanja o kvaliteti rada Hrvatske zaklade za znanost, recimo, ... [[Govornik se ne razumije.]] 2018. g. s Instituta društvenih znanosti Ivo Pilar koji je istaknuo poražavajući rad Hrvatske zaklade za znanost. Isto tako, rađena su i novija istraživanja, ... [[Govornik se ne razumije.]] 2020. o stavovima voditelja projekta, pa oni navode, citirat ću prema Beževanu, kao probleme ekstenzivnu birokraciju, virtualno zlostavljanje, bezličnost u komunikaciji, arbitrarni transparentnost, apsolutni autoritet i besmislene zahtjeve Zaklade. Naravno da nam trebaju veća ulaganja u znanost. Naravno da trebamo aktivno lobirati da se ona povećaju. Trebaju nam i porezni poticaji koji će omogućiti lakše i češće ulaganje u znanost. Međutim, prije toga svega, dolazi u pitanje ključna institucija za financiranje znanstvenih projekata u Hrvatskoj, koja na tragu pozitivnih europskih iskustava, osnovana upravo zato da bi se olakšao i potaknuo rad hrvatske znanstvene zajednice. U tom smislu možemo reći da je ova institucija u svojim temeljima podbacila. Podbacila je jer je dozvolila proizvoljno postupanje članova Upravnog odbora mimo zakonskog okvira. Ono što je tu osobito sporno da taj propust nije čak ni priznat ovdje u temeljnom i jedinom zakonodavnom tijelu u Hrvatskoj, nego se negira kontradiktornim argumentima. Sve što možemo nakon toga ustvrditi je pažljivo prateći, sudjelujući u ovim raspravama u HS-u da ovo nije iznimka, nego postaje pravilo, da se zakonski okviri vrlo često krše, izvješća se ne dostavljaju na vrijeme, recimo, Izvješće o europskim fondovima, da ne nabrajam dalje, a nitko za to ne odgovara. Ne postoji penalizacija za ovakvo kršenje, pa se bojim da nekakav konkretan epilog nećemo doživjeti i sada. Mogu samo izraziti nadu da će novo izabrano vodstvo Zaklade ponuditi u zakonskom roku novi strateški plan i da će bolje i sukladno zakonskim propisima raditi svoj posao nego što je to bio slučaj ranije.
Sada je na redu g. Damir Bakić ispred Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče. Hrvatska zaklada za znanost je centralna i najvažnije mjesto financiranja znanstvenih istraživanja u RH, ona osigurava potpore i temeljnim i primijenjenim i razvojnim istraživanjima koja su od strateškoj važnosti za RH. 2019. i kompletan izvještaj za 2020. još nemamo. U 2019., Zaklada je financirala 571 domaći istraživački projekt, 34 međunarodna istraživačka projekta, 134 mlada istraživača su bila financirana na projektima Zaklade, 474 doktoranada. Ukupno je Zaklada u 2019. isplatila gotovo 200 milijuna kuna. Sasvim je jasno da je riječ o instituciji od najveće važnosti za našu znanost, ne samo trenutno nego i strateški. Posljedično, onda bismo i Upravni odbor Zaklade trebali birati osobe, ne samo od najvećeg znanstvenog autoriteta i ugleda, nego isto tako, etičnost čijeg djelovanja nikad nije bilo dovedeno u pitanje. I zaista, zakon o Zakladi u čl. 5 kaže, članove Upravnog odbora Zaklade imenuje HS na prijedlog Vlade iz redova vrhunskih znanstvenika, osobito onih koji imaju svjetski priznate radove i rezultate. I dobro je da je tako jer čl. 6 kaže da Upravni odbor Zaklade ima velike odgovornosti i velike zadaće. On donosi statut, donosi godišnji program rada i financijski plan, donosi odluke o dodjeli sredstava, odlučuje o korištenju imovine zaklade, predlaže strateški plan, itd., itd. 10. veljače ove godine uputio sam zastupničko pitanje premijeru, pismeno pitanje, s obzirom da sam znao da nam slijedi izbor članova Upravnog odbora Zaklade, također, i Odbora za etiku, znanost i visokom obrazovanju. Pismeno pitanje kojim sam ga pitao hoće li Vlada u tom izboru, odnosno imenovanju, odnosno predlaganju ustanoviti ikakve mjerljive kriterije i ako da, molio sam ga da ih precizira. Mjesec i po' dana kasnije stigao je odgovor premijera Plenkovića. Nepodnošljivo lagan odgovor, potpuno ignorirajući sadržaj moga pitanja, suhoparnim pravničkim jezikom premijer Plenković je na dvije stranice teksta otprilike napisao da će Vlada poštovati zakon. Kriteriji za koje smo pitali, međutim su izostali kao i bilo kakvo obrazloženje. Dobili smo na potvrdu listu od 7 osoba koje su izabrali ministar Fuchs i Vlada RH. Ja ne znam reći što je više zabrinjavajuće. To što ministar Fuchs i Vlada RH možda misle da je upravo to taj tim od 7 vrhunskih znanstvenika sa svjetski priznatim radovima i rezultatima ili možda ipak to što ministar Fuchs i Vlada RH znaju da to nije takav tim pa ga svejedno iz drugih motiva predlažu. Predlažu baš ovih 7 kandidata. Institut za jadranske kulture i melioraciju krša predložio je za člana upravnog odbora zaklade dr. Nikolu Ružinskog. Trenutni predsjednik upravnog vijeća tog instituta pogađate je dr. Nikola Ružinski. Ovakvo postupanje smatram neetičnim već ta činjenica sama po sebi ovu prijavu odnosno ovaj prijedlog trebala je diskvalificirati. Ne iz formalno-pravnih uvjeta naravno ali trebala ju je diskvalificirati prema nekim kriterijima koje smo trebali uspostaviti kako bismo ovaj odbor izabrali na etičan način. A kriterije uspostavili nismo i pritom blago rečeno prethodno djelovanje dr. Nikole Ružinskog u upravljanju sustavom znanosti i visokog obrazovanja nikako ne može biti ocijenjeno najboljim ocjenama, ali kako bi rekao premijer Plenković u svom odgovoru na moje zastupničko pitanje, to imenovanje je potpuno u skladu sa zakonom. Ne znam međutim jel je u skladu sa zakonom po premijeru Plenkoviću da se u Upravni odbor Hrvatske zaklade za znanost predloži izvanredna profesorica Anamarija Getoš Kalac. Kolegica je ponavljam izvanredna profesorica i voditeljica jednog tek uspostavnog projekata upravo pri zakladi. Nije titula sama po sebi garancija, ali izostanak najviše titule osobito u svjetlu članka kojeg sam citirao itekako pobuđuje sumnju jer ukoliko osoba koju se predlaže u upravi odbor zaklade nema najviše znanstveno i znanstveno nastavnu titulu onda je moguće samo dvoje ili se radi o briljantnom znanstvenom doprinosu čiji tempo daleko premašuje tempo njezinog ritma na napredovanje ili je riječ o drugim motivima. A da je kolegica vrhunska znanstvenica sa svjetski priznatim radovima i rezultatima, a pri tom još uvijek tek u zvanju izvanredne profesorice već bi odavno znali mi za te briljantne svjetski vrijedne radove i rezultate i mi i taj svijet. A da sve bude tužnije treba znati i to da kolegicu predlaže Sveučilište u Zagrebu i to na temelju odluke Senata s jedne od onih sjednica održanih u orgalijanskom stilu bez rasprave s glasanjem putem maila. Prijedlog je došao potpisan od rektora Borasa, onog istog rektora koji ministru Fuchsu preko medija javlja da mu ne želi dostavljati traženu dokumentaciju o predmetima koji mu nisu po volji. Zašto ministar Fuchs i Vlada RH unatoč svemu predlažu izvanrednu profesoricu Getoš Kalac i zašto sveučilište uopće predlaže profesoricu Getoš Kalac? Ima li tu kakvih aranžmana ili pogodovanja ili skrivenih veza? Saznat ćemo i to. A sve bi bilo neizmjerno lakše da ste vi premijeru Plenkoviću i vi ministre Fuchs željeli javnosti i akademskoj zajednici predočiti ikakve kriterije ili mjerila na temelju kojih ste predložili baš ove ljude, ali niste jer niste željeli niti imati kriterije i mjere jer željeli ste slobodno birati. Ovim prijedlogom činite ogromnu štetu zakladi. Štetu koja možda neće biti vidljiva i prepozna već sutra, ali dogodine sigurno. Time činjenica štetu i hrvatskoj znanosti. Točno suprotno. Svim onim divnim proklamacijama zapisanima u nacionalnoj razvojnoj strategiji i planu oporavka i otpornosti. Kako da onda vjerujemo vašoj privrženosti znanosti osobito napretku znanosti, a onda pogotovo i Nacionalnom planu oporavka i otpornosti. Hvala vam lijepa.
Sada je na redu gospodin Stephen Nikola Bartulica koji će zastupat Klub zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici nije sporno dakle da Hrvatska ima ovu nacionalnu instituciju dakle zakladu za znanost, nije ni sporno što kroz godine raste, rastu iznosi s kojima raspolaže zaklada. I mi podržavamo svakako da se ulaže u znanstvena istraživanja, u mlade znanstvenike kao i druge zemlje. To je neophodno za naš narod za opstanak i mislimo da načelno to treba pozdraviti. Međutim, ono što, o čemu ću govoriti je više o ishodima tih projekata, čuli smo kolega Bakić je spomenuo iz 2019. preko 500 projekata, još preko 30 međunarodnih. Dakle, nas zanimaju u Domovinskom pokretu ishodi jer činjenica jest da stanje nije najbolje na tom području znanosti. Zašto to govorim? Jer mnogi mladi znanstvenici jednostavno odlaze iz Hrvatske i ne vide dovoljno razloga da ostanu ovdje, a pored toga nismo u zadnjih 30.g. uspjeli razviti model koji bi privukao strane znanstvenike, dakle nismo zemlja koja je destinacija vodećih znanstvenika u svijetu. Tu se organiziraju povremeno dobre konferencije, znanstvene skupove i slično, ali činjenica jest i pokazatelji to potvrđuju da nismo postali privlačna destinacija tim vodećim ljudima koje trebamo. Iz vlastitog iskustva ću reć da kolege moji će se žaliti više puta na netransparentnost evaluacije tih ponuđenih projekata, međutim isto zahtjevno administriranje. Čini mi se u hrvatskoj znanosti postoji jedna tendencije hiper birokratizacije gdje se puno vremena provodi na ispunjavanje raznih obrazaca i slično i tu zahtjeva i u ljudskom smislu zapošljavanje ljudi, a znanost na neki način ne bude onda u centru fokusa. Međutim, kad se radi o poreznim novcima, dakle ako je potrošeno otprilike 200 milijuna kuna ili nešto manje kroz godinu dana jako je važno na koji način se time raspolaže. Ne volim jednostavno primijeniti strane modele na Hrvatsku, ali moglo bi se reć da je nesporno da u Americi postoji znanstvena izvrsnost, pa i velika konkurencija među sveučilištima, tamo je velika mobilnost ljudi i mnogi najbolji zapravo znanstvenici iz svih područja dolaze u tu zemlju kako bi ostvarili svoje vizije, planove, ambicije i slično. I kako to funkcionira tamo? Pa npr. ni u upravnim vijećima ovakvih institucija nisu samo vrsni znanstvenici sa odličnim biografijama i slično nego ima i pojedinaca iz realnog sektora, iz gospodarstva. Primjerice, evo za ovu temu sam malo proučavao aktualno stanje, glavna osoba za istraživanje u velikoj korporaciji IBM je isto član zaklade za znanost u Americi. Zašto je to tako? Jer nije svejedno kako i tržište, pa i korporacije, kompanije, tvrtke, pa i srednja poduzeća, mala poduzeća, gledaju da li će imat korist u krajnjoj liniji od tih projekata. To nije svejedno, to je zapravo jako važno jer na kraju dana kad se novac potroši postavlja se pitanje da li je nešto postignuto u skladu sa zadanim ciljevima i smatram da je jedno od glavnih ciljeva u Hrvatskoj da se približi ili prioriteta da se približi zapravo realna ekonomija potreba našeg gospodarstva sa znanstvenom zajednicom i to ide presporo, presporo. Ponekad mi se čini da znanstvena zajednica funkcionira pomalo izolirano kao zatvoren svijet od ostalog i nije dobro ako upravljaju ovim novcima i odlučuju o projektima isključivo, isključivo znanstvenici koliko god bili dobri i koliko god su se dokazali u svom radu mislim da treba jedan novi da tako kažem miks ili kombinacija mješavina ljudi iz raznih područja. Na kraju krajeva radi se o našim novcima, dakle novac koji se stvara u Hrvatskoj i mislim da imamo veliki problem sa upravljanjem tim resursima, dakle ishodi i rezultati ne odražavaju zapravo, dobro ne odražavaju koliko je uloženo, dakle taj Cost-benefit analiza bojim se nije dobra, nemamo vremena sad ulaziti duboko u tumačenje zašto je to tako, ali smatramo da bi bilo dobro razmišljati malo izvan kutije … [[Govornik se ne razumije]] i za buduće uključiti i ljude iz različitih sektora života, ne samo iz znanstvene zajednice koliko se god to činilo kontra intuitivno mislim da bi to dovelo do pomaka u radu ove zaklade. To je moje mišljenje. Dakle da zaključim, ne bi ulazio sad u ove prošle mandate i rokove koji su sigurno probijeni, nego načelno postavio pitanje da li novac koji se izdvaja za odobravanje raznih znanstvenih projekata, da li je taj novac na pravi način, na pravedan način, pa i u skladu sa nacionalnim interesima potrošen? To je ključno pitanje, volio bi čuti više o ishodima tih projekata, znam da ih je jako puno, često se to samo navodi u godišnjim izvješćima, pa je teško dobiti onu pravu sliku. Međutim, čini mi se da možemo bolje, možemo sigurno puno bolje. I na kraju, nije svejedno kako će ova zaklada raditi. Mi gubimo utrku sa drugima ne samo u gospodarskom smislu nego bojim se i na ovom području znanosti. Mnogi naši mladi stručnjaci, od liječnika nadalje jednostavno nakon što je država platila njihovo školovanje odlaze u inozemstvo iz razno raznih razloga. To neće biti moguće prevenirati ni potpuno spriječiti, svjesni smo toga, svjesni smo svijet je velik i ljudi imaju različite vizije i planove, međutim moramo više učiniti da bi zadržali zapravo one najbolje i na kraju krajeva to je ključna stvar za opstanak Hrvatske i hrvatskog naroda i mislim da ova zaklada može jednu jako dobru ulogu u tome odigrati samo kad bi se kriteriji malo promijenili i malo na drugi način postavljale stvari. Evo zahvaljujem.
Fala. Gđa. potpredsjednica Sabina Glasovac ispred Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici Ministarstva znanosti i obrazovanja. Doći pred HS najviše zakonodavno tijelo u RH i jedino zakonodavno tijelo u RH i mrtav hladan predlagati prijedlog koji de facto je potvrda kršenja zakona koji je donio ovaj HS je u najmanju ruku skandalozno i potpuno neprimjereno. Opravdavati se pri tom da je zaklada, Hrvatska zaklada za znanost izmijenila statut, a svi znamo da su poluge upravljanja u rukama ministarstva, ako hoćete u prijevodu kao državnog tijela Vlade RH je ili potpuno nepoznavanje sustava ili još veći bezobrazluk od ovog prvog što sam navela. Hrvatska zaklada za znanost i ono što mene boli, ja nisam uvrijeđena g. državni tajniče kad ste vi rekli „žao mi je ako sam vas uvrijedio“, ne niste vi mene uvrijedili, ovdje nema, ima prostora za emocije, ali prije svega kada maknemo svoje emocije sa strane mi smo saborski zastupnici, ljudi koji prije svega i ispred svega trebaju poštivat hrvatski zakon. Niste vi mene uvrijedili, ni povrijedili, al ste prekršili hrvatski zakon ili ste 3.g. blagonaklono gledali na to i to je vaša odgovornost i tu nema uopće rasprave o tome, to govori ovaj dokument. Znači članovima zaklade koje mi, koje vi danas predlažete kao predlagatelj u ime vlade trebamo ih razriješiti, istekao je mandat u svibnju 2018.g. i ne postoji nijedno opravdanje da se mimo zakona taj mandat odužio sve do danas i da vi tek danas dolazite pred HS sa zahtjevom da iste članove razriješimo i da imenujemo nove. I ne nije ovo slučaj. Zašto? Pa imamo mi i ovaj Odbor za etiku u znanosti i visokom obrazovanju, sjećate se, odbor koji je postao slavan nažalost jednom neslavnom epizodom u životu bivšeg ministra Pave Barišića, upravo ovaj Odbor za etiku u znanosti i visokom obrazovanju propitivao je potencijalni plagijat bivšeg ministra Barišića. I ne samo njegov, to je bio njegov posao da se bavi čestitošću u visokom obrazovanju i znanosti. Nakon što se dogodila ta neslavna epizoda s bivšim ministrom Barišićem čiji smo opoziv mi kao opozicija ovaj predložene SDP-om i tražili u HS, premijer ga naravno nije dao, ali je poslije ministar Barišić postao bivši. Nakon toga taj Odbor za etiku u znanosti i visokom obrazovanju je naprosto umrtvljen, izignoriran i eutanaziran i od lipnja 2018.g. gubi mu se svaki trag. Zašto kažem da ovo ništa nije slučajno? Zato što je i članovima upravnog odbora Zaklade za znanost i članovima Odbora za etiku u znanosti i visokom obrazovanju zapravo 2018.g. tu negdje svibanj, lipanj, prestao ono zameo se svaki trag ili u ovoj zakonitosti kada govorimo o mandatima članova zaklade ili u radu kad govorimo o članovima Odbora za etiku u znanosti i visokom obrazovanju. I vidi vraga, znate kad se raspisao javni poziv za nove članove Odbora za etiku u znanosti i visokom obrazovanju? Isto u siječnju 2021.g. kao i za članove upravnog odbora Zaklade za znanost. Ništa tu nije slučajno, 3.g. ovdje protuzakonitog puštanja da se nešto radi, a ovdje 3.g. ušutkavanja, ignoriranja i ubijanja zapravo jednog tijela koje treba voditi računa o čestitosti i poštivanju znanstvenih normi u sustavu visokog obrazovanja i znanosti. Ništa to gospodo nije slučajno, tako da zastupnici pripremimo se uskoro nam dolazi i prijedlog članova novog Odbora za etiku u znanosti i visokom obrazovanju, nadaju se valjda da smo zaboravili sve ovo što se događalo s prethodnim odborom kako su ga onemogućavali u radu, pa evo i kaznili kada se usudio propitati rad jednog znanstvenika koji je eto igrom slučaja postao hrvatski ministar. To nije dobar put. Time vi možda mislite da pomažete HDZ-u, nekim strukturama, al ne pomažete, vi odmažete Hrvatskoj. Naprosto takav modus operandi je štetan, pogotovo kada dolazi iz ministarstava u koje gledaju svi mladi ljudi ove države, to je nekakav uzor, to je nekako njihova glavna kuća u sustavu obrazovanja, od predškolskog preko osnovnoškolskog, srednjoškolskog, pa do visokog obrazovanja. To su loše poruke, to je dugoročno štetno, nemojte to raditi, molim vas prestanite to raditi. Ajmo sada dalje, znači mi smo kao država učinili sve da ojačamo Zakladu za znanost i 2013. zapravo napravili smo taj prvi korak, a to je da zakladu osposobimo, osamostalimo i dajemo joj veći značaj na način da se posredstvom zaklade zapravo financira nacionalno, financiraju nacionalni znanstveno-istraživački projekti, samostalno, prema utvrđenim kriterijima na stručnoj razini. Znači to je izvlašteno na neki način od strane ministarstva i predano zakladi 2014. godine da se zaklada pobrine dodana joj je još jedna dodatna ovlast, a to je da se brine o financiranju razvoja karijera mladih istraživača. I to je iskorak koji smo napravili. Nismo napravili dodatan iskorak u smislu osiguravanja sredstava za funkcioniranje ne same zaklade nego naprosto sredstava koja trebaju potaknuti istraživanje i razvoj, samim time i vratiti određenu dodanu vrijednost i sustava i sustava gospodarstva ali ja se nadam da ćemo u narednom razdoblju poraditi malo više i na tome pogotovo kada uzmemo u obzir da sam imamo i Nacionalnu razvojnu strategiju do 2030. godine, ali i plan otpornosti i oporavka koji se bazira na ogromnim sredstvima koja nam stoje na raspolaganju i za sustav istraživanja i razvoja, a koji je RH nije još završeno ali je uputila prema europskim institucijama. Međutim, ono što je nelogično je da upravo ova upravni odbor odnosno zaklada već 3 godine radi bez petogodišnjeg strateškog plana kojeg je bila dužna donijeti, ali kako i niste kao mandat znači mi od 2018. godine nemamo strateški petogodišnji plan zaklade, a to je loše. Zato što to znači da je zaklada malo ili nikako sudjelovala u kreaciji strateških dokumenata RH koji su Nacionalna razvojna strategija do 2030. godine i s druge strane Nacionalni plan oporavka i otpornosti. To je krivi put, a zapravo su oni trebali biti ti koji slušaju istraživački prostor, znanstveni prostor i na taj način kreiraju i nacionalnu politiku jer im je to na kraju krajeva između ostalog uz ministarstvo i dana jedna od ovlasti iako državna tijela određuju znanstvenu politiku i prioritete i osiguravaju proračunska sredstva. To nije nikako dobro, a do toga ste opet doveli vi samim time što je istekao mandat. Znači 3 godine su ljudi radili bez zakonitog mandata i bez strateškog plana i bez da se podnijelo recimo izvješće za posljednju godinu 2020. Hrvatskom saboru. A i taj strateški plan petogodišnji je trebao doći u Hrvatski sabor 2018. godine, a trebali ga predložiti su upravo novoimenovani članovi koje mi imenujemo tek danas. I treće, kad govorimo o izboru kadrova to također nije nešto što mogu podržati. Znači od 40 kandidata predlažete 7 članica i članova upravnog odbora zaklade za znanost. Kao što su već i rekli neki od mojih prethodnika nismo sigurni da su na ovakav način zadovoljeni zakonski preduvjeti o teritorijalnoj zastupljenosti, ali isto tako i o zastupljenosti svih znanstvenih područja. Osobno ovako kao laiku mi je nelogično da recimo čak 2 od 7 predstavnika su Instituta za jadranske kulture i melioraciju, a da recimo primjerice sad ću bubnuti sa Instituta Ruđer Bošković za njih ovdje nema mjesta ili nekog drugog instituta, ovdje su čak zastupljena sa 2. Isto tako, Sveučilište u Zagrebu, rektor Boras koji ignorira i hrvatsku Vladu i Ministarstvo znanosti i obrazovanja i odbor, saborski odbor koji je raspravljao o stanju na Sveučilištu u Zagrebu, pa kako mu nije neugodno sada od nas saborskih zastupnika tražiti povjerenje za svoju kandidatkinju, a nama ovdje ne želi niti doći, sudjelovati u radi i popričati s nama o situaciji na Sveučilištu u Zagrebu. Ne znam kako mu naprosto nije neugodno i sada tražiti od nas povjerenje za kandidatkinju koju on osobno potpisuje, rekli smo u ime senata na znamo kakvoj sjednici. I završavam, nije slučajno vjerojatno da su 2 od ovih 7 kandidata bivši ili državni tajnici ili zamjenici ministara u HDZ-ovim vladama, očito je to bio jedan od bitnih kriterija koji zapravo kriterij ne postoji, ali [[Upadica: Hvala.]] očito je ovaj neki prešutni kriterij.
Hvala. Gospođa Vesna Bedeković, zastupat će stav kluba zastupnika, stavove Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala vam lijepa uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, predstavnici Ministarstva znanosti i obrazovanja, uvažene kolegice i kolege, evo dva prijedloga, dviju odluka jedna o razrješenju i druga o imenovanju članova Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost za koju dakle prije svega treba ponoviti da je njen rad i njeno osnivanje uređeno Zakonom o Hrvatskoj zakladi za znanost kojim je regulirano da je Hrvatska zaklada za znanost osnovana s temeljnom svrhom razvoja znanosti, visokog obrazovanja i tehnologijskog razvoja u RH, a svakako s krajnjim ciljem osiguravanja društvenog i gospodarskog razvoja i poticanja zapošljavanja. Radi ostvarivanja svoje temeljne svrhe zaklada osigurava financijsku potporu dakle znanstvenim, visokoobrazovnim i tehnologijskim programima i projektima i naravno potporu međunarodnoj suradnji na području znanosti i visokog obrazovanja i ta potpora uključuje svakako i financiranje i temeljnih i primijenjenih i razvojnih znanstvenih istraživanja i to na temama koje su od strateškog značaja za RH. Jednako tako zaklada dodjeljuje stipendije poslijediplomandima, poslijedoktorandima te i stručnjacima u gospodarstvu kao i stručnjacima u znanstvenom, znanstvenim i visokoškolskim ustanovama u RH, a također zaklada raspisuje i natječaje za znanstvene projekte i programe u skladu s nacionalnim strateškim dokumentima za razvoj znanosti, a na temelju kojih provodi postupak prijave, vrednovanje nadzora i evaluacije financiranih projekata i kolaborativnih znanstvenih programa. Pri tom ću napomenuti da su i uvjeti i postupak prijavljivanja, vrednovanja i finaliziranja znanstvenih projekata i programa utvrđeni općim aktom zaklade pri čemu se postupak vrednovanja provodi nezavisnom znanstvenom recenzijom s ciljem ocjene i kakvoće prijavljenih projekata a onda i njihovih prioriteta. Već je do sad rečeno, ja ću ponoviti, naravno, zakladom upravlja upravni odbor koji je naravno i tema današnje rasprave. Upravni odbor donosi statut zaklade, poslovnik o svim radu, pravilnik o uvjetima i postupku dodjele sredstava za ostvarivanje svrhe zaklade, jednako tako, upravni odbor donosi odluke o dodjeli sredstava, upravlja, nadzire vođenje poslova zaklade, odlučuje o korištenju imovine zaklade, podnosi izvješća o radu zaklade Hrvatskom saboru i svakako obavlja i neke druge poslove sukladno zakonu ali i statutu zaklade. Ono što je bitno za ponoviti, upravni odbor zaklade predlaže Hrvatskom saboru i strateški plan zaklade za petogodišnje razdoblje u kojemu se razrađuju i ciljevi i programi koji su u skladu sa dugoročnim strateškim pravcima razvoja RH i svakako taj strateški plan prepoznaje i razvija prioritetna znanstvena područja, prije svega radi jačanja integracije hrvatskog znanstvenog sustava u europski istraživački prostor, ali jednako tako zbog i poradi povezivanja znanstvenih istraživanja s inovacijskim i proizvodnim procesima i osiguravanju uvjeta za korištenje europskih fondova za područje znanosti i područje inovacija. Već je dosad bilo rečeno, ja ću samo ponoviti, dakle upravni odbor zaklade sukladno zakonu, ima predsjednika i ima 7 članova dakle koje imenuje Hrvatski sabor i to na prijedlog Vlade RH i svakako dakle kandidate za predsjednika i članove upravnog odbora zaklade, utvrđuje Vlada RH vodeći računa o zastupljenosti znanstvenih područja nakon čega članovi upravnog odbora dakle koji budu imenovani između sebe, biraju dva zamjenika predsjednika upravnog odbora i to većinom ukupnog broja članova odbora. I kao što je već napomenuto, resorno Ministarstvo znanosti i obrazovanja je na temelju javnog poziva zaprimilo ukupno 40 prijedloga za članove upravnog odbora zaklade, od čega je, ponovit ću, 34 kandidata udovoljavalo uvjetima javnog poziva, 4 kandidata nije udovoljilo uvjetima javnog poziva jer su u trenutku prijave bili dekani pojedinih visokoškolskih institucija fakulteta i 1 kandidat nije udovoljio jer je trenutno član Nacionalnog vijeća za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj a što je u suprotnosti sa uvjetima navedenima u zakonu. Sukladno dakle o Hrvatskoj zakladi za znanost, Vlada RH je na svojoj sjednici održanoj 13. svibnja utvrdila Prijedlog odluke o razrjeđenju članova upravnog odbora, dakle i to je predmet jedne od današnjih odluka, dakle razrješenje dosadašnjih članova akademika Darija Vretenara, dr. Dragana Poljaka, dr. Stipana Jonjića, akademika Pavla Rudana, dr. Dejana Ajdukovića, dr. Lijljane Marks i dr. Smiljane Goreta Ban. I predmet naše druge današnje prijedloga odluke je imenovanje novih članov upravnog odbora zaklade, dakle na temelju provedenog postupka po objavljenom i javnom pozivu gdje je Vlada RH utvrdila dakle jedan prijedlog da se za članove upravnog odbora zaklade imenuju dr. Dražen Vikić Topić na prijedlog Sveučilišta J. Dobrile u Puli, znanstveno područje prirodne znanosti, dr. Nikola Užinski na prijedlog Instituta za jadranske kulture i melioraciju krša iz znanstvenog područja tehničkih znanosti, zatim akademik Željko Kaštelan na prijedlog Sveučilišta u Rijeci, znanstveno područje biomedicine i zdravstva, zatim dr. Milan Mesić na na prijedlog Sveučilišta u Rijeci, znanstveno područje biomedicine i zdravstva, zatim dr. Slavko Perica na prijedlog instituta za jadranske kulture i melioraciju krša, Poljoprivrednog instituta Osijek i Hrvatsko šumarskog instituta i to iz znanstvenog područja biotehničkih znanosti, zatim doktorica Anamarija Getoš Kalac na prijedlog Sveučilišta u Zagrebu iz znanstvenih područja društvenih znanosti i dr. Srećko Kovač na prijedlog Instituta za filozofiju iz znanstvenog područja humanističkih znanosti. Zaključno, Klub zastupnik HDZ-a će podržati prijedlog ove obje odluke. Koristim prigodu u ime svih saborskih zastupnika i zastupnica, naravno, članice i članova Kluba zastupnika HDZ-a zahvaliti dosadašnjim članovima upravnog odbora zaklade na čelu s predsjednikom akademikom Darijom Vretenarom, zahvaljujem i predsjedniku dakle i svim članovima dosadašnjeg upravnog odbora, dr. Draganu Poljaku, Stipanu Jonjiću, akademiku Pavlu Rudanu, dr. Dejanu Ajdukoviću, dr. Ljiljani Marks i dr. Smiljani Goreta Ban na njihovim predanom radu u njihovom mandatu i svakako zaključno želim istaknuti da Klub zastupnik HDZ-a podupire prije svega, dakle u što skorijem roku donošenje strateškog plana zaklade sukladno zakonu i jednako tako podupire neovisnost rada zaklade, neovisnost evaluacije prijavljenih znanstvenih projekata i svakako podupiremo apsorpciju sredstava iz fondova EU-a. Hvala vam lijepa.
I vama. Sada prelazimo na pojedinačne rasprave i na redu je gđa. Dalija Orešković. A pardon, ispričavam se, u ime kluba, da. Klub zastupnika Centra i GLAS-a, ispričavam se.
Uvaženi predsjedavatelju, kolegice zastupnice i zastupnici, sama činjenica da smo u situaciji u kojoj vladajući odnosno država ne poštuje kojeg je sama donijela, sama činjenica da se 3 godine krši zakon, da se kasni s natječajem, a da za to nitko ne odgovara niti kazneno, niti disciplinski, niti politički na kraju krajeva, dakle izostala je svaka odgovornost i svaki sustav unutarnje kontrole, e to pokazuje da mi zapravo kao država još uvijek nismo formirani u punom smislu te riječi. No, ovdje je po meni glavni problem iako se govori o imenovanju u sustavu znanosti, problem je isti kao da se radi o nekom imenovanju u sustavu pravosuđa ili bilo kojem drugom imenovanju koje provodi Hrvatski sabor kao institucija. A to je problem povjerenja u kriterije po kojima se provodi selekcijski odabir između pristiglih kandidata. Dakle, mi moramo shvatiti da nismo samo mi ti koji se međusobno obraćamo jedni drugima, sa svakom našom radnjom, sa svakom odlukom koju donosi ovaj sabor kao institucija obraćamo se i građanima, ali i onima evo u konkretnom slučaju iz sustava akademske zajednice koji bi trebali imati povjerenja da su u ova tijela odabrani ili da se predlaže imenovanje najboljih među njima. I teško je braniti da među predloženim kandidatima doista postoji taj kriterij znanstvene izvrsnosti. Čini mi se da je kriterij znanstvene izvrsnosti i poštenja, etike i morala postao zaboravljeni pojam. I zaboravljen je pojam kako u znanosti tako i u svim drugim područjima u kojima ovaj sabor čelne osobe na pojedinim funkcijama bira. Dakle nestao je sustav kriterija, nestao je sustav vrijednosti, nestao je sustav objektiviziranja odabira koje mi provodimo. Gdje su nam tablice ostvarenih znanstvenih radova, gdje su nam tablice broja citata znanstvenih radova ili utjecaja predloženih kandidatura u sustavu znanosti u kojem oni djeluju i u kojem oni rade. Čime možemo braniti ovakav odabir tim više kada se za pojedine kandidate može naći poveznica sa političkom strankom koja ima političku većinu kako u odboru koji provodi selekcijski odabir kandidata tako i u samom parlamentu. Ako ovaj sabor nema vrijednosne kriterije, ako nema objektivizirane kriterije po kojima provodi neki selekcijski postupak, ako nemamo samim time ni kriterije izvrsnosti, poštenja, etike i morala to znači da i ovaj sabor kao institucija te iste vrijednosti više nema. Postoji ono što ja cijelo vrijeme govorim na političkoj sceni samo jedna u nizu otetih institucija, otetih od strane HDZ-a. I prva reforma koju mi trebamo provesti, a znate itekako da se ja zalažem za sustav reformi kako u području pravosuđa tako i u području izbornog zakonodavstva, tako i u području teritorijalnog ustroja. Međutim, prva reforma od koje treba početi je reforma upravo tog sustava vrijednost, uspostavljanja meritokracije, meritokracije to znači odabir kandidata na temelju njihovih stručnih, profesionalnih, a potom i moralnih zasluga jer ovakva država nikome ne služi i nikome više ne treba osim članovima HDZ-a. Hvala.
I vama, a sada stvarno pojedinačne rasprave, prva je gospođa Katarina Peović. Izvolite.
Znači Hrvatska zaklada za znanost je institucija koja je osnovana radi promocije znanosti, visokog školstva, tehnologije, znači ona je osnovana da bi bila potpora znanosti, visokom obrazovanju, tehnološkim projektima. Ona ima taj dvorazinski postupak recenzije projekata znači u kojem sudjeluju i međunarodni znanstvenici u tom …/nerazumljivo/… procesu i domaći znanstvenici u tom panel vrednovanju, no mnogi znanstvenici su nezadovoljni i sa tom primarnom funkcijom za koju smatraju da zaklada ju ne ostvaruje, a i sa samom ovom selekcijom i procesom u kojem tvrde da je riječ o netransparentnosti i pristranosti tih pogotovo anonimnih domaćih eksperata pa vrlo često oni koji spadaju dakle upravo među one citirane po tim kriterijima međunarodne vidljivosti izvrsne ispadaju iz prvoga kruga, eliminiraju iz ovi znanstvenici na tim panel vrednovanjima. No, neke su isto tako, neka su istraživanja provedena recimo institut, studije Instituta društvenih znanosti Ivo Pilar iz 2018. godine u kojoj se navodi da su stavovi ispitanika u doprinosu Hrvatske zaklade za znanost, unapređenju znanstvenog rada poražavajući. Znači istraživanje pokazuje da je reforma znanstvenog sustava dovela do njegovog urušavanja, a među posebno kritične točke se ubraja kvaliteta rada Hrvatske zaklade za znanost. Nadalje, laboratorij za istraživanje nasilja koji djeluje pri Pravnom fakultetu proveo je online anketiranje znanstvenika kako se osjećaju u komunikaciji s birokracijom, pa ih je polovica navela da su suradnju sa zakonom pretežno osjećaju izloženo budalaštinama, 40% odgovorilo je da se osjeća bespomoćno, 25% da se osjeća revoltirano. Znači također imamo i predloženu članicu ovog vijeća koje je sama dakle se bavila tim nezadovoljstvom, zakladom Anamarija Getoš Kalac koja je provela anketu i izradila studiju o nezadovoljstvu da bi sama postala predmetom zakladinog Povjerenstva za znanstvenu čestitost te podlegla kazni tog povjerenstva za lakšu povredu znanstvene čestitosti iako treba bit oprezan kod zaključaka, nemamo sve informacije u tom slučaju ali i svakom slučaju osuđivanje znanstvenice koja je obavila istraživanje koja pokazuje nezadovoljstvo zakladom, svakako otvara prostor za sumnju u to ocjenu zaklade. Ono što je bitno da smo ovdje dakle i u ovom procesu suočeni sa mislim istim problemima kao što smo imali kod ovog imenovanja članova nacionalnog vijeća za znanost, u usput znači na Odboru za znanost nije provedena niti rasprava o tim kandidatima već se samo glasalo, opet se postavlja pitanje jesu li ovo najbolji kandidati ako govorimo da je recimo u tom Nacionalnom vijeću za znanost imenovan HDZ-ov kadar znači Đuro Navro, suvlasnik Infobipa sa sramotnim direktorskim životopisom od niti jedne kartice teksta, Roberto Kutić i direktora Atlantic grupe Mlade Pejaković, ako se misli da je sva znanost poduzetništva i IT, onda stvarno nam se loše piše. Ovdje opet imamo neke stare HDZ-ove kadrove, već je nešto o tome rečeno, neki od njih su dakle istovremeno profesori na fakultetu i državni dužnosnici koji su osumnjičeni jel, da suradnicima sa svog fakulteta osiguravaju dodjelu projekata, kao što je spomenuo kolega Bakić, to je slučaj Ružinski koji je dakle spominjem ime, koji je optužen da je posredovao kod studija utjecaja na okoliš za sanaciju odlagališta otpada i gradnju golf igrališta pogotovo, a ovdje je evidentno ono što je rečeno, da je riječ o čovjeku kojeg predlaže Institut čijeg je on direktor, jel. To trebalo bi biti diskvalificirajuće ali nažalost nije, jel. Stoga opet ovdje možemo reći da imamo članove za koje se može postaviti pitanje jesu li baš najbolji za ovu funkciju, imamo člana za kojeg zaposlenici na Ruđeru Boškoviću kažu, Dražen Vikić Topić, kažu da je temeljito upoznat sa stanjem na institutu i problemima u prirodnim znanostima no da nikada nije reagirao, u ovom slučaju dakle, bojim se da se opet ponavlja ona situacija kao sa Nacionalnim vijeće za znanost, da se opet biraju kadrovi koji su itekako umreženi i koji neće se zalagati za ono što bi trebala biti inicijalna zadaća zaklade a to je ono što smo na početku rekli, znači promocija znanosti i promocija hrvatskih znanstvenika u međunarodnoj zajednici i općenito znanost.
G. Arsen Bauk, prvi.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Peović, možda neću vama direktno replicirat, ali kad je tema znanost, opće je poznato što je znanost rekla o posvajanjima istospolnih obitelji a kako smo potpredsjednik Radin i ja prošli tjedan imali jednu nepotrebnu raspravu oko prava istospolnih obitelji, koristim ovu priliku da pozovem potpredsjednika Radina da zajedno podnesemo zaključak kojim se poziva Ministarstvo obitelji da povuče svoju žalbu na presudu Upravnog suda i da tako našu svađu koja je već i gay friendly, završimo na jedan koristan način za mene, njega i za ljude na koje se ta svađa odnosila. Zahvaljujem.
Prvo je bila replika pa odgovara gđa. Peović, onda ću odgovoriti ja.
Pa mislim da bi bilo vrijeme da odgovorite vi, ali nemamo kako bi se to reklo, nemamo u Poslovniku temelja za takvu raspravu. Ja mogu prenijet.
Budući da nemamo Poslovniku temelja za ovakvu raspravu, onda ćemo tu raspravu nastaviti na kavu za koju je obećao g. Bauk po prvi put u životu da će je on platiti, može? I… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Da, naravno [[Upadica Peović: Ali ta kava ima utemeljenje u Poslovniku.]] Uvijek spreman za suradnju oko usvajanja djece istospolnih brakova, [[Upadica Bauk: I Katarina će dobit kavu jer je poslužila kao medij.]] morat ću vam dat opomenu pa će te opet napravit kraval. Nemojte molim vas. Potpredsjednica, gđa. Sabina Glasovac.
Hvala lijepo, g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Peović, slažem se s vama u ovom djelu da nismo sigurni temeljem kojih kriterija su zapravo birani prijedlozi koji su stavljeni danas pred Hrvatski sabor međutim izdvojili ste baš zanimljiva imena u tom kontekstu, to je g. Ružinski i g. Vikić Topić. Naveli ste već za g. Ružinskog, čovjek je umirovljenik, u mirovini je, sam je de facto sebe kandidirao, isto tako postoje ozbiljne sumnje na zloporabu položaja, ja ću to tako reći a za g. Vikića Topića zapravo ste spomenuli ovo nečinjenje u reagiranju na neke negativne trendove u samoj znanosti. Međutim očito, baš njih dvojicu kvalificira jedna stvar s to je činjenica da je g. Ružinski bio pomoćnik ministra od '93. do '95. a zamjenik ministra od '95. do '00. u HDZ-ovoj Vladi [[Upadica Radin: Hvala.]] a g. Vikić Topić kao državni tajnik koji od 2005. do 2010.
Hvala lijepa, izvolite odgovor.
Pa hvala što ste to iznijeli, to su mislim činjenice odmah da tako kažem, bude sumnju jer kod HDZ-a imamo taj obrazac da nije samo stvar u tome, ja ne bi zapravo moralizirala oko toga da neko ima člansku iskaznicu neke stranke jer to ne bi zapravo trebalo diskvalificirati niti znanstvenike koji se kandidiraju za neke funkcije a niti bilokoga u hrvatskom društvu iako se to onako pomodno kaže, kad imaš člansku iskaznicu, sigurno je imaš da bi stekao nekakve povlastice, što je isto po mojem mišljenju jako opasna opća mantra koja zapravo onda u konačnici i same stranke stavljaju u poziciju da se podrazumijeva da su koruptivne, da su pune oportunista koji uzimaju te članske iskaznice da bi se obogatili, da bi stekli nekakve pogodnosti ali u slučaju HDZ-a, znači čisto iz nekakvog iskustvenog obrasca, možemo reći da je to slučaj i ovo što ste vi rekli, stoji a i stoji ono što je prije rečeno, da je evidentno riječ o sukobu interesa iako to nije protuzakonito, [[Upadica Radin: Hvala lijepa, hvala, hvala.]] nije baš legitimno.
Hvala. Nemate više replika, hvala. Gđa. Marijana Puljak je sada na redu.
Zahvaljujem predsjedavajući, drage kolegice i kolege. Ja ću evo, ponovo pročitati iz zakona koja je svrha Hrvatske zaklade za znanost i tko upravlja Zakladom. Dakle Zaklada se osniva s temeljnom svrhom razvoja i promicanja znanosti i tehnologijskog razvoja u RH te s krajnjim ciljem osiguravanja održivog društvenog i gospodarskog razvoja uz poticanje zapošljavanja i vodeći se načelima socijalne uključivosti. Radi ostvarivanja svoje Zaklada osigurava potpore temeljnim primijenjenim i razvojnim znanstvenim istraživanjima koje su od strateškog interesa za RH i to financiranjem znanstvenih projekata istraživačkih stipendija sljedeće okvirne skupine programa i onda se navode programi. U čl. 5 kaže se da, dakle, Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost, kaže se da Zakladom upravlja Upravni odbor Zaklade koji ima 7 članova i sad je, evo, zanimljivo čitati, članove Upravnog odbora Zaklade imenuje HS na prijedlog Vlade iz redova vrhunskih znanstvenika, osobito onih koji imaju svjetski priznate znanstvene radove i rezultate, vodeći računa o zastupljenosti svih znanstvenih područja. Kandidate za članove utvrđuju se na temelju prijedloga koje podnese znanstveni instituti, Rektorski zbor, sveučilišni senati, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, Gospodarska komora, udruge poslodavaca, Nacionalno vijeće za područje znanosti te znanstvenici-članovi akademske zajednice na temelju javno objavljenog poziva. Dakle riječ je o izvrsnosti. Traže se u članove Upravnog odbora vrhunski znanstvenici sa međunarodno priznatog karijerom. Ja bih rekla da ovaj Prijedlog koji je pred nama ne ispunjava taj zakonski uvjet. Evo, ako idemo redom od jednog do drugog kandidata i pogledamo njihov doprinos i dakle, jesu li oni vrhunski znanstvenici, dakle g. Žužinski ima nekoliko radova na engleskom, zadnji je 2009. g., akademik Kaštelan niti ne navodi znanstvene radove, ali zato navodi nagradu grada Zaprešića, Perica H-indeks 12, 414 citata, za usporedbu, g. Jonjić koji je bio u protekla 2 mandata, H-indeks 51, 8 600 citata, 2 rada na kojima je prvi autori imaju 2500 citata, gđa. Kalac, dakle nalazimo samo evo, 2 rada, vodila je suradnu grupu Max Instituta u Hrvatskoj, ali je zapravo više poznata kao mentorica mladom Karlu Ressleru. Kovač, par radova, dakle to su ljudi koji se predlažu za članove Upravnog odbora. G. evo, ako guglate malo i g. Nikola Ružinski, on je poznatiji dakle u medijima, imate ga kao nekoga tko je aktivno sudjelovao i u bogaćenju gđe. Nevenke Tuđman, kćeri prvog hrvatskog predsjednika. Poznate su evo, afere u kojima je sudjelovao, gradnja telekomunikacijskih uređaja u njegovom ministarstvu u to doba, dodjeljivanje poslova firmama koje su onda isplaćivale proviziju gđi. Tuđman. Dakle, to su ljudi koje se ovdje predlažu da budu članovi Upravnog odbora, a po zakonu se dakle traži da su to vrhunski znanstvenici, oni koji imaju svjetski priznate znanstvene radove. Na Odboru za znanost, dobili smo popis svih prijavljenih, 40, nekih 30 čini mi se, 34 ili 36 je zadovoljilo uvjete, međutim, dakle ne znamo kako su od tih 34 koji su zadovoljili uvjete, po kojim kriterijima su ovi ljudi izabrani. Dakle nama nekakve scoring tablice, nema nekakvog ocjenjivanja, već smo dakle, dobili njihova imena i što možemo zaključiti? Možemo samo zaključiti da su to evo, opet jedna lista podobnih ljudi koji će, kažem, tamo su nas na Odboru za znanost su govorili kao šta se sad vi inatite pa govorite o nekakvim kriterijima, trebaju ljudi znati privlačiti EU novce, to je zapravo najvažnije. Dobro, onda stavite u zakon oni koji znaju privlačiti EU novce. Međutim, evo, nažalost u zakonu piše vrhunski znanstvenici, osobito oni koji imaju svjetski priznate znanstvene radove i rezultate. Od ovih koji su predloženi, ja ne vidim da itko ima svjetski priznate znanstvene rezultate niti da je vrhunski znanstvenik. Zahvaljujem. Pardon, ispričavam se.
... [[Govornik naknadno uključen.]] gđa. Peović, replika.
Ma samo me zanima da li je uopće na Odboru za znanost provedena rasprava s obzirom da je situacija kad se biralo članove Nacionalnog vijeća za znanost bila takva da se niti rasprava nije provela, koliko sam shvatila, već ste samo dobili životopise i rečeno je da, eto, svatko je mogao kod kuće ovaj, pročitati životopis.
Ne, ne, ne, ne, prvo je ovaj, prvo je povreda Poslovnika na ono što je rekla gđa. Peović. Gđa. Bedeković.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a, osjećam se prozvanom kao predsjednica Odbora, naime, kolegica Peović barata poluinformacijama, naime, ona nije članica Odbora i nije upoznata s radom Odbora i nije bila na toj sjednici. Smatram da je povrijeđen čl. 238 zbog iznošenja neistina jer nije istina da na Odboru, onom o kojem ona govori nije bila provedena i da nije bila dozvoljena rasprava. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gđo. Bedeković. Vi ćete sami znati da je to bila replika, da 238. ne govori o istini ... [[Upadica se ne čuje.]] pročitajte, ne govori o istini. Ne govori o istinitosti, nažalost. Nisam ga ja napisao. Napisale su ga velike stranke [[Upadica: Mogu ja?]] Sad možete vi odgovoriti na [[Upadica: Mogu odgovoriti na repliku.]] Imate opomenu. Izvolite.
Dakle evo, možda gđa. Bedeković i ja nismo bili na istom odboru, ja sam bila doduše ovaj, na Webexu pa možda nisam sve čula, ali ja nisam prijetila raspravu o ovim članovima dakle, prvo, u materijalima koje smo dobili, dobili smo samo životopise odabranih članova, na inzistiranje smo dakle dobili i životopise svih kandidata koji su se prijavili, međutim ono što smo tražili, kriterije po kojima od tih 34 koji su zadovoljavali osnovne uvjete, dakle po kojim kriterijima od 34, izabrani su ovi koji su nam sad tu predloženi. Dakle, odgovor na to pitanje, nažalost nismo dobili. dakle, neko je eci, peci, pec izabrao i to su ti kandidati, dakle nemamo nekakvu scoring tablicu, traže se vrhunski znanstvenici po tom i tom kriteriju, evo ovih upadaju u taj kriterij.
Gđa. Bedeković, opet povreda Poslovnika.
Hvala lijepa, g. potpredsjedniče. Ponovno povreda Poslovnika, uvažena kolegica jako dobro zna da je na spomenutom odboru provedena rasprava, da je rasprava dozvoljena, da je za raspravu dobila sve materijale jednako kao i svi ostali zastupnici a smatram da bi možda bilo korisno da uvažene kolege iz oporbe prouče proceduru i način na koji procedura ide, kada odbor ne bira članove nego dobije imenovane članove od strane Vlade.
Hvala lijepa. Moram vam dat opet opomenu jer je bila replika, a replike, ali niste dali repliku. Kao što vam kažem, nisam ja kriv što imam takav Poslovnik ali nemojmo ga zloupotrebljavat, to je zlouporaba Poslovnika i vi znate, to je replika. Ništa zato, idemo dalje. G. Damir Bakić, to je druga opomena, naravno, Damir Bakić ispred Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite. I poslije ću si uzet slobodu da vam postavim jedno pitanje na kraju, izvolite [[Upadica Bakić: Možemo odmah.]] Ako vi dozvolite.
Naravno, apsolutno da. Prvo samo da kažem, … … [[Upadica Radin, ne razumije se.]] poštovane kolegice i kolege, želio bih reći da je rasprave na odboru bilo za razliku od rasprave koja je izostala kad smo birali članove Nacionalnog vijeća, ove rasprave je bilo međutim kolegica Peović nije tvrdila da rasprave nije bilo nego je naprosto pitala, to se čini mi se,, prečulo, to je sve, toliko o tome. Najprije bih sad molio da kažem nešto o dosadašnjem radu upravnog odbora. Prvo, mi zaista kasnimo za izborom novog upravnog odbora, kasnimo 3 g. i otprilike 4 mj. za to su krivi mnogi, svakako ova Vlada, naravno i prethodna ali za to nipošto nije kriv dosadašnji upravni odbor zaklade, pa mislim da je to isto fer reći. Što se samog rada zaklade tiče, imali smo priliku prije nešto više od pola godine raspravljati o izvještaju o radu za 2019. g., doduše samo na Odboru za obrazovanje, znanost i kulturu, osobno je bio prisutan akademik Vretenar, čelnik upravnog odbora, i moram reći da se te rasprave vrlo živo sjećam i o njoj smo čuli, u raspravi smo čuli samo pohvalu na račun rada zaklade, nikako i kritike. I u tom smislu mi se čini da današnja prigoda zapravo i nije prava prilika na kojoj bismo trebali kritizirati rad dosadašnjeg upravnog odbora, neovisno o tome što o tom radu mislimo. Donedavno, do prije mjesec i pol dana sam i osobno bio voditelj jednog četverogodišnjeg znanstvenog projekta kod Hrvatske naklade za znanost. Znam savršeno točno i iz svog iskustva, iz iskustva svojih kolega svaki detalj svakog koraka u postupku, od postupka prijave do evaluacije pa onda i praćenja itd. Ovako ću reći ukratko, nije to uvijek sve bilo sjajno, nije to sve bilo apsolutno po našem ukusu, ali opet ću reći, fer bi bilo kazati i to ću sada jasno reći, kad bi sve naše institucije, osobito u znanosti i visokom obrazovanju radile kao zaklada, kad bi one u svom u djelovanju dostigle standarde koje je dosada dostigla i postavila zaklada, bilo bi nam zapravo i u visokom obrazovanju i u znanosti, do sada već mnogo bolje. Da, zaklada je u radu do sada činila i greške, tih grešaka itekako smo svjesni i sad je prilika da se rad zaklade unaprijedi ili bila je prilika da se rad zaklade unaprijedi izborom novog upravnog odbora koji je nastaviti tamo gdje je ovaj dosadašnji stao, nota bene bilo bi korisno a i bolji običaji su u tom možda nalagali da barem jedan član upravnog odbora dosadašnjeg upravnog odbora kontinuiteta radi, ostane raditi u novom upravnom odboru, to međutim Vlada također nije željela, da, dakle bilo je grešaka ali reći i ovo. kritizirali smo često rad zaklade, mi koji smo projekte vodili ali ni blizu onoliko koliko su kritizirali rad zaklade oni koji projekte nisu i fer je nekako razumjet s kojih pozicija su te kritike dolazile, kako su izgledale i zašto. U svakom slučaju, da, jedna od podtočaka ove točke je i razrješenje dosadašnjih članova upravnog odbora i zato je ovo prilika da se i njima svima na čelu sa akademikom Vretenarom zahvalimo, pa evo to i ja činim sa ove govornice A što se izbora novih članova upravnog odbora zaklade tiče, tu sam već sve rekao i jednako o tome mislim. Izabrani su, bar neki od njih, ne na temelju svojih kompetencija nego po sistemu pogodovanja i dobro uhodanih klijentelističkih veza, na čast ovoj Vladi i na znanje ... [[Govornik se ne čuje.]]
Hvala lijepa. ... [[Upadica se ne čuje.]] Da, hvala lijepa. Odustao sam od svog pitanja, direktno ću razgovarati sa gđom. Marijanom Puljak poslije o tome, jer vi ste rekli prije jednu stvar i koju ja se potpuno slažem i to da svijet privrede bi trebao biti prisutan u povjerenstvima i u zakladama koje se tiču znanosti jer to tako funkcionira u današnjem svijetu, a ovdje ... [[Upadica se ne čuje.]] ovdje je doživljena kritika, ali to ćemo razgovarati poslije o toj kritici. Hvala lijepa. Nećemo postaviti pitanje jer bi bilo, bilo bi nepravedno s moje strane. Iskoristio bi ... [[Govornik se ne razumije.]] Gđa. Marijana Puljak, Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, završno. Naravno, ne govori se, govori se gđi. Peović, a ne Puljak, prije.
Evo, ja ću samo završnu samo kratko iskoristiti za ispriku, da, bila je rasprava na Odboru za znanost, kolega Bakić i ja smo zapravo uporno tražili evo, ispričavam se stvarno, mislila sam na to, uporno smo tražili kriterije po kojima su ovi ljudi izabrani kao prijedlog za članove Upravnog odbora. Nismo dobili odgovor. Kriterije je trebala dostaviti Vlada, je li, dakle njihov je prijedlog. Da, da, njihov je prijedlog ovdje i trebali bi dostaviti kriterije po kojima su ovi ljudi izabrani za ovu funkciju, kao prijedlog za ovu funkciju. Dakle, dobili smo, prvo smo dobili životopise samo onih odabranih, nakon pitanja jednog od članova odbora, dobili smo onda i životopise svih prijavljenih, onako hrpimice, ali nikakve tablice sa nekakvim kriterijima, zašto ovaj, a ne onaj, po kojem kriteriju ovaj, a ne onaj, dakle to nismo dobili i stalno nam se nekako i optuživalo je li, zašto inzistiramo na tim kriterijima, zašto je to važno, Zaklada radi dobro, treba Zakladom upravljati, ovo, ono, sve se slažemo, ali dajte nam, evo kriterije po kojima su ovi ljudi vrhunski znanstvenici sa svjetski priznatim znanstvenim radovima i rezultatima, kako čl. 5 Zakona i traži. Evo, samo kratko. Hvala.
Hvala lijepa. Gđa. Vesna Bedeković, Kluba zastupnika HDZ-a, završno.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče HS-a, uvažene kolegice i kolege, poštovani državni tajniče, predstavnici Ministarstva znanosti i obrazovanja. Prvo evo, iskoristit ću prigodu ponovno na kraju evo, ove rasprave u ime svih saborskih zastupnica i zastupnika Kluba zastupnika HDZ-a zahvaliti svim bivšim članovima Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost na njihovom predanom radu u njihovom evo, mandatu. I svakako zaželjeti uspješan rad novim članovima Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost koja će nadam se, HS dakle, potvrditi na svom sljedećem glasovanju i podsjetiti da će Klub zastupnika HDZ-a obje ove odluke podržati. To je prvo. Drugo, željela bih podsjetiti da smo doista kao što su kolege prethodno i potvrdili, raspravljali na Odboru za obrazovanje, znanost i kulturu između ostaloga i o Izvješću o radu Hrvatske zaklade za znanost u 2019. g., za 2020. g. ćemo izvješće, nadam se, dobiti, gdje nisam primijetila niti u jednom trenutku bilo kakvih prigovora ili kritika na račun rada Hrvatske zaklade za znanost, a znademo da je na čelu Hrvatske zaklade za znanost dakle Upravni odbor. Kako će Zaklada za znanost funkcionirati i raditi u sljedećem mandatu na čelu sa Upravnim odborom kojega je Vlada imenovala, a Sabor će potvrditi, to ćemo vidjeti. I treće što želim reći, želim izraziti zadovoljstvo činjenicom da evo, uvažene kolegice i kolege, članice odnosno članica i član Odbora za znanost, obrazovanje i kulturu konačno prekidaju, barem po njihovim raspravama, seriju svojih potresnih svjedočanstava o tome na koji se način rasprava na Odboru za obrazovanje, znanost i kulturu o svim temama, ne samo o ovoj, na koji se način demokratično pristupa svim članicama i članovima Odbora i na koji se način osiguravaju svi potrebni materijali kako bi sjednice se mogle održavati sa svim primjerenim materijalima potrebnima za raspravu, tako da, drago mi je da evo, na neki način, evo, ja se nadam da će serija tih potresnih svjedočanstava o tim čudima koja se događaju na Odboru u smislu zabrane ili onemogućavanja bilo kakvog raspravljanja, ipak prestati, ipak doći kraju, a do tada, dakle doista koristim prigodu još jednom ponoviti, zaista preporučiti uvaženoj kolegici i uvaženom kolegi da prouče proceduru dakle, da vide kako zapravo funkcionira Odbor, da prouče način pristupanja pojedinim temama, a poglavito evo, ovoj zadnjoj temi, a to je izbor članica i članova, odnosno imenovanje, ne izbor, nego imenovanje članica i članova upravnog vijeća Upravnog odbora Zaklade za znanost jer procedura ide na način da Vlada imenuje, Vlada imenuje, a Sabor, dakle potvrđuje. Da ovdje nije bilo riječ o proceduri koja je išla na način da se bilo što bira na Odboru, dakle zadatak Odbora je bio dakle, potvrditi ili ne potvrditi, izjasniti se o dakle prijedlogu Odluke o imenovanju članova Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost koju je Odboru odnosno HS-u podnijela Vlada RH. Naravno, uz svakako i u svakom trenutku danu mogućnost za raspravu.
Hvala. Hvala lijepo. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne, vi ste gotovi. Da [[Upadica: Nije još, ali evo, Kluba zastupnika HDZ-a će podržati ovaj prijedlog.]] Aha, dobro. Ne, mislio sam, nemate replike [[Upadica: U redu, hvala vam lijepa.]] Da, g. Bakić je tražio povredu Poslovnika.
Hvala vam g. potpredsjedniče. Da, smatram da je povrijeđen Poslovnik i to u svom čl. 238 jer ovo što je rečeno smatram, doživljavam omalovažavanjem od strane kolegice Bedeković jer bih jasno reći da sam čak neuključen, neuključen u trenutnu polemiku koja je zaiskrila, posvjedočio, makar nisam bio direktno involviran, točno onome kako je bilo, u prilog kolegici Bedeković. I danas i kad smo raspravljali o izborima članova Nacionalnog vijeća, govorio sam istinu i samo istinu. To znaju svi članovi Odbora i [[Upadica: Hvala lijepa.]] mislim da nije u redu da se na ovakav način [[Upadica: Hvala lijepa.]] moji istupi komentiraju. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepa, ali ja tu ne vidim omalovažavanje. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne vidim omalovažavanje i ovaj, naravno, moram vam dati opomenu. Kao replika, bila bi itekako, bila bi prihvatljiva, ali međutim, ne kao povreda Poslovnika, nažalost. Tako više u 238. Gđa. potpredsjednica Sabina Glasovac, Kluba zastupnika SDP-a završno, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Dozvolite da samo kratko na kraju današnje rasprave kažem par riječi u ime Kluba zastupnika SDP-a. Prvo bih se htjela zahvaliti, također, dosadašnjim članovima i članicama Upravnog odbora Zaklade za znanost jer ovaj saziv je bio izložen novom momentu, znači činjenici da je 2013., a onda 2014. g. prenesena ogromna odgovornost na sam Upravni odbor i na samu Zakladu činjenicom da se njima zapravo prenijela ovlast uspostavljanja sustava natječaja, odabira prijavitelja i financiranje istraživanja kojima onda na taj način je neovisno upravljala znanstvena zajednica. Vjerojatno je na tom putu bilo određenih grešaka, ali izazovi su bili veliki. Ono što želim da prestane i da se više ne događa je da se krše hrvatski zakoni, nitko na to nema pravo, a računa o tome trebaju voditi nadležna tijela koja se ne mogu amnestirati od zakona i od provođenja i od poštivanja zakona koje je donio HS. Ono što je činjenica da, mi ćemo kroz nekoliko dana glasati o novim članicama i članovima Upravnog odbora Zaklade za znanost. Do ovoga uopće, do velikog dijela ove rasprave danas nije trebalo doći da smo se držali hrvatskih zakona, ali i da smo donijeli određene vrlo jasne kriterije. Činjenica jest da se novi članovi i članice Upravnog odbora Zaklade za znanost biraju mimo bilo kakvih jasno postavljenih kriterija, no ono što ja očekujem od njih, s obzirom da će sukladno omjerima snaga u HS-u, dobiti većinu je da se vode posebnim kriterijima u svome radu. Kriterijima prema kojima će sredstva koja će se odobravati ići zaista u prave ruke. Zašto to govorim? Znanost je do sada stalno nekako vapila za sredstvima. Sada će tih sredstava biti. I putem EU fondova koji dolaze kroz ovo klasičnu sedmogodišnju EU perspektivu, ali i kroz određene druge mehanizme koje možemo dobiti na temelju našeg Plana za oporavak i otpornost i ono što je ključno je taj strateški petogodišnji dokument kojega će donijeti Zaklada jer upravo taj strateški dokument je zapravo, treba prepoznati i razviti prioritetna znanstvena područja, s jedne strane, s druge strane, jačati na toj sinergiji, odnosno integraciji hrvatskog znanstvenog istraživačkog prostora u međunarodni istraživački prostor. Ali, isto tako i povezivanje ovog znanstveno, inovacijskog i tehnološkog postupka i procesa sa gospodarstvom u RH. Nema napretka, nema oporavka, nema otpornosti hrvatskog gospodarstva bez obrazovanja, tehnologije i znanosti i što nam to prije postane jasno, to će nam biti lakše. Znači da svaki onaj euro koji dođe u Hrvatsku posredstvom sustava inovacija i znanosti upotrijebimo u otvaranje novih radnih mjesta, u otvaranje jačanja gospodarstva i intelektualno kapaciteta ove zemlje, a onda samim time se otvaraju i brojne mogućnosti. Ovo je šansa koja se ne pruža svaki dan, došao je potres, imali smo Covid krizu, ali sve te krize su zapravo prostor za, to je određena šansa, određena dodatna sredstva koja nam se daju kao sredstva pomoći, a upravo na nama je da sada ovu krizu prepoznamo kao svoju šansu, a ključevi toga zapravo leže u ljudima koji će se izglasati u HS-u, koji će biti ključni u petogodišnjem razdoblju, da postavljaju vrlo jasne kriterije i da preusmjeravaju, odnosno da provode transparentne natječaje, ali i kroz taj strateški plan definiraju jasne strateške ciljeve koji moraju biti u skladu s ostalim razvojnim politikama RH i ključnom Nacionalnom razvojnom strategijom 2030. godine. Tako da ja se nadam da ovo loše poglavlje izigravanje zakona i netransparentnosti i upucavanja sredstava možda i tamo gdje nećemo imati povratnu dodanu vrijednost je iza nas, bez obzira što ja mislila o pojedinim od ovih ljudi, želim im sreću i da rade pametno i da rade u javnoj interesu, interesu RH jer mnogo toga u Hrvatskoj ovisi upravo o njima i o ovom sustavu.
Hvala. I sada na kraju u ime predlagatelja, državni tajnik, g. Ivica Šušak. Izvolite.
Hvala, poštovani g. potpredsjedniče, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Prije svega, hvala svima na doprinosu koji su dali u raspravi svojim izlaganjima međutim zbog činjenice načela, moram spomenuti nekoliko primjedbi, riječ je o izlaganju kojem se navelo da sam u uvodnom izlaganja rekao da Ministarstvo znanosti i obrazovanja radi na novom statutu, nisam rekao da Ministarstvo znanosti i obrazovanja radi na novom statutu nego na usklađenju Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost, sa krovnim Zakonom o zakladama. Ovaj Visoki dom je donio novi Zakon o zakladama i Zakon o Hrvatskoj zakladi za znanost, potrebno je uskladiti sa tim krovnim pravnim propisom. Druga stvar koju želim spomenuti, puni puta se u izlaganjima spominjao statut Hrvatskoj zakladi za znanost kao možebitno nezakonit, problematičan, dao je mogućnost produljenja mandata članovima upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost, međutim istine radi, moram reći da je suglasnost na taj statut dobivena 2013. g. i potpisao ju je tadašnji zamjenik ministra uprave i pravosuđa. Od tada do danas statut Hrvatske zaklade za znanost nije mijenjan. To je vrlo lako vidljivo na mrežnim stranicama Hrvatske zaklade za znanost gdje se nalaze svi njihovi dokumenti. Ono što je također zanimljivo, moram podsjetit još jedanput na sama procesna i sadržajna pravila oko izbora odnosno imenovanja svih članova Hrvatske zaklade za znanost. Tu je Zakon o Hrvatskoj zakladi za znanost jasan i nedvosmislen i on je propisao kriterije tko može i kako i u kojoj proceduri biti član upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost. Također, zakonom ograničava mandate na dva uzastopna mandata a s obzirom da se nitko od prethodnih članova upravnog odbora nije predložio niti javio na javni poziv, nije bilo mogućnosti izuzev uvaženog prof. Stipana Jonjića koji je već bio u dva mandata član upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost. Problematizirali su se i spominjali kandidati odnosno predloženi odnosno imenovani članovi koji su došli vama na potvrdu s obzirom na kriterije koje je propisao zakon i njihovo ispunjavanje tih kriterija, ono što ovdje moram spomenuti, ako uzmete samo Google Scholar ili Scopus kao metodologiju ili način, baza podataka u kojima može vidjeti koliko pita je netko u svjetskim časopisima citiran, onda dovoljno pokazuje da recimo prof. dr. Dražen Vikić Topić ima 1545 citata u Scopusu ili 1623 u Google Scholar. Pitanje zvanja i znanstveno-nastavnih zvanja nekih kandidata također je vidljivo i u upisniku odnosno registru znanstvenika, problematiziralo se zvanje izvanredne profesorice dr. Anamarije Getoš Kalac, međutim vidljivo je da on ima najviše znanstveno zvanje u upisniku znanstvenika, pitanje njenog međunarodnog značaja odnosno svjetskog priznanja govori o mjestu gdje je stekla akademski stupanj doktora znanosti i projekte koje je vodila i predavanja koje je izvodila s obzirom na značaj visokih učilišta na razini EU-a. Ono što je značajno spomenuti, upravni odbor će imat velike zadaće u narednom petogodišnjem razdoblju, pred nama i realizacija prijedloga NPOO-a koji predviđa kroz naredne 4 g. ulaganje od 6000 milijuna kuna u jačanje kapaciteta zaklade gdje će se jačati aplikativni projekti, projekti koji će se razvijati u stem području kao i pitanje razvija mladih karijera. Sve to skupa naprosto stavlja težište na Hrvatsku zakladu za znanost koja ima jedan specifičan ustroj i potrebno ga je naravno uskladiti, ono što amandman rekao, sa krovnim Zakonom o zakladama, međutim i pod stalnim nadzorom, praćenjem izvješća ovog Visokog predstavničkog i zakonodavnog doma. Evo to bi bilo najkraće a ja vam se svima zahvaljujem s obzirom na izlaganje, jel.
Hvala, imamo nekoliko replika. Po redu, prvi je g. Rade Šimičević.
Zahvaljujem, potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, zapravo ove se polemizira o dvije stvari. Prvo, da li članovi koji su bili u zakladi do sada, istekao im je mandat, imaju zakonsko pravo i drugo, na koji način se biraju članovi? Vi ste sad to sve ovdje obrazložili i mislim da bi bilo dobro da ponovite još jedanput da ljudi znaju da mi ako Vlada bira kandidate, da mi možemo ili dignuti ruku ili ne dignuti ruku a životopisi i sve ono što imaju, možemo naći, ako si želimo dati truda. Dakle ovdje danas nije bilo rasprave niti o programima niti o rezultatima rada. Znači nema ovdje niti ideologije niti programa nego se ovdje govori o izboru odnosno o legitimitetu članova koji su dosada bili a istekao im je mandat. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa, uvaženi zastupniče. Naime, ja ću ponoviti da je način imenovanja lanova upravnog odbora na temelju javnog poziva kojeg je raspisalo Ministarstvo znanosti i obrazovanja 15. siječnja ove godine i da su ovlašteni predlagatelji u ime predstavnika akademske i znanstvene zajednice bili senati sveučilišta, Rektor zbor RH, javni znanstveni instituti zatim sami predstavnici, sami znanstvenici i članovi akademske zajednice, Nacionalno vijeće za znanost i visoko obrazovanje i tehnološki razvoj. Na javni poziv je predloženo 40 kandidata. U analizi pristupnih, prispjelih prijava 6 kandidata nije udovoljavalo kriterijima koje propisuje Zakon o Hrvatskoj zakladi za znanost. Nažalost iz regije nije se do kraja mogao ispoštovati ovaj ključ regionalne zastupljenosti s obzirom da su predloženi kandidati iz područja Slavonije bili na položajnim radnim mjestima visokih učilišta. Hvala lijepo.
Gospođa Peović.
Prvo bih malo samo komentirala ovu repliku, mislim sve se može naći na internetu, ali nije li mislim neka zadaća odbora u saboru da dobiju sve informacije prilikom donošenja odluka o ovim važnim stvarima. No ja bih vas direktno pitala mislite li da je ako je nešto i legalo je li legitimno da direktor instituta kojeg taj institut predlaže bude ista osoba. Znači da se predlaže osoba koja je, koju bi trebala neovisna institucija predložit to je u redu, ali neovisna institucija je on sam na neki način. Znači imamo direktora koji predlaže sam sebe. To je predsjednik upravnog vijeća to je mislim samo po sebi možda jest legalno, ali je li to legitimno. Ne bismo li trebali imati takva pravila da ne dolazi do takvih kratkih spojeva.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa. Naime, u proceduri predlaganja ispred javnih znanstvenih instituta, upravno vijeće je upravljačko tijelo ali javni znanstveni institut putem znanstvenog vijeća i odlukama tog najvišeg stručnog tijela instituta predlaže kandidate za članove strateških tijela u sustavu znanosti i visokog obrazovanja. Tako da pitanje legitimiteta naprosto ovdje ne dolazi u obzir.
Gospođa Bedeković.
Hvala vam lijepa. Uvaženi državni tajniče drago mi je da ste ponovno u svom završnom izlaganju pojasnili proceduru samog izbora članova Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost i da ste i sami naglasili da je procedura takva da resorno ministarstvo raspisuje javni poziv, Vlada bira i predlaže saboru, sabor potvrđuje, pa ću vas moliti da još jednom tu proceduru radi hrvatske javnosti ponovno objasnite. Zašto? Zato što se ne mogu i nikad se neću složiti s upornim provlačenjem teze da kad nekoga ili nešto ili neko tijelo bira pozicija odnosno bira HDZ onda je to politiziranje i stavljanje znanosti u službu politike ili nečeg drugog, a kad to radi opozicija i kad bira opozicija onda je to prije sve poštivanje struke [[Upadica: Hvala.]] i ne stavljanje politike u bilo koji drugi kontekst.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa uvažena zastupnice, dakle javni poziv za predlaganje kandidata za članove Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost objavljuje Ministarstvo znanosti i obrazovanja. Kandidate za članove upravnog odbora zaklade utvrđuje Vlada RH na temelju prijedloga koje joj podnose javni znanstveni instituti, Rektorski zbor RH, sveučilišni senati, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, Hrvatska gospodarska komora, udruge poslodavaca, Nacionalno vijeće za znanost, visoko obrazovanje i tehnološki razvoj te znanstvenici i članovi akademske zajednice na temelju javno objavljenog poziva. U ovom slučaju ministarstvo je zaprimilo ukupno 40 prijedloga to ponavljam od čega je 34 zaprimljena prijedloga udovoljilo uvjetima javnog poziva. Hvala.
Gospođa Marijana Puljak.
Hvala. Dakle, evo poštovani ja vas evo ovim putem evo pozivam na transparentnost upravo da se ne bi dogodilo što je kolegica Bedeković rekla da kažemo da kad bira HDZ onda se bira kontra struke ili zakona, a kad bira opozicija da je to sve u skladu sa zakonom, pa evo transparentno nam objasnite dakle po kojim kriterijima su odabrani ovi ljudi između 34 koja su udovoljila javnom, uvjetima javnog poziva. Dakle, možemo li evo od sada pa u buduće kod svakog ovakvog izbora imati jasan kriterij pa da ne bude opozicija, pozicija bira ovako onako, nego da nam pokažete tablicu na temelju kojih kriterija je između 34 su izabrani ovi ljudi. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala uvažana zastupnice. Jedini mogući kriterij propisuje Članak 5. stavak 2. Zakona o Hrvatskoj zakladi za znanost, a to je da se članove upravnog odbora zaklade imenuje iz redova vrhunskih znanstvenika osobito onih koji svjetski priznate znanstvene radove i rezultate vodeći računa o zastupljenosti svih znanstvenih područja. I onda ovlaštene predlagatelje sam već spominjao pa nema smisla da spominjem. Hvala lijepa.
I na kraju gospodin Bakić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, ali stvarno, ali zaista replika materijalna znači da ne ponavljamo sve što je puno puta danas rečeno samo bih želio dometnuti dvije stvari referirajući se na ovo vaše završno izlaganje. Dakle, to bi li ovaj izbor evo ovaj eventualni izbor kolega Stipana Jonjića bio drugi izbor u članstvo upravnog odbora to je pitanje koje podliježe interpretaciji, vi to znate mnogo bolje nego ja, međutim to nije apriori jasno. To sam, to je prvo što sam htio reći i drugo sasvim sigurno među prijavljenima je bio i kolega Dean Ajduković čiji ovo ne bi bio drugi izbor, dakle to ste propustili reći. Ja želim zbog javnosti jasno i glasno kazati da je na popisu prijavljenih bio i kolega Dean Ajduković dosadašnji član štoviše potpredsjednik upravnog odbora zaklade. Hvala lijepa.
Izvolite odgovoriti.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče. Ja sam naveo kao primjer uvaženog profesora Stipana Jonjića koji je proveo dva uzastopna mandata. Nisam navodio zašto nije iz prethodnog razdoblja, zašto nije uvaženi profesor emeritus Dean Ajduković očito je procijenjeno da s obzirom na međunarodni značaj i citiranost i rezultate koje se imaju u međunarodnim istraživanjima predloženi, predloženi član iz reda predstavnika područja društvenih znanosti ima veći značaj.
Hvala lijepa, nemate više replika, zaključujem, hvala, zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.